runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Brodersen (DF), 2009-11-06:
Jeg vil starte med at sige, at vi ligger meget på linje med de foregående ordførere og i særdeleshed med ministeren.
Når vi ligger på linje med dem, er det, fordi vi også har den indfaldsvinkel til det, at vi vil stå inde for, at der her til december skal laves en god aftale og en aftale, der også kommer til at omfatte Grønland og Færøerne.
Det skal være en aftale, der lige netop tilgodeser de specielle forhold, der er på Grønland og Færøerne.
For Grønlands vedkommende ser vi ikke nogen grund til at belaste den enkelte fanger eller fisker med kvotebestemmelser, så de ikke kan komme på havet i deres fiskerbåde, når tid er.
Vi vil til gengæld heller ikke stå i den situation, at Grønland, når de får en stor aluminium- og olie- og gasproduktion, så fra verdenssamfundet får en blankocheck til at udlede CO2 i en lind strøm.
Der gælder lidt det samme for Færøernes vedkommende.
Der er også en hel masse, der tyder på, at deres produktion skal omlægges for at skabe en stabilitet.
Jeg mener: Det skulle da lige passe, at vi, når vi er i et rigsfællesskab, ikke har en fælles aftale.
At stå her til december og være værtsland og så bede verdenssamfundet om en særaftale mener jeg ikke at vi kan være bekendt.
Jeg ser det ikke som et godt signal udadtil at bede om særaftaler, når andre lande i verden hverken kan eller skal have det.
Til sidst vil jeg sige, at en aftale med verdenssamfundet for os at se har førsteprioritet, og når den så er i hus, og når vi kender indholdet af den, skal vi selvfølgelig, som jeg sagde før, have lavet en aftale, som tilgodeser de specielle forhold, der lige netop er i Nordatlanten.
Og så skal vi have lavet en aftale mellem Grønland og Danmark og en mellem Færøerne og Danmark og måske endda på sigt en aftale mellem Grønland og Færøerne, når nu de forskellige diverse produktioner kommer i gang.
Man skal huske på, at en aftale med Danmark som regel altid giver et godt resultat.
Jeg vil til allersidst rose de nordatlantiske medlemmer for, at vi får debatten.
Vi i Dansk Folkeparti tager den også gerne igen, når vi kender aftalens indhold, så vi får en stor forståelse for hele riget og de specielle forhold, vi har.
Så set på baggrund af, at den største potentielle udvikling i Grønland og på Færøerne måske er fremstilling og udvinding af fossile brændstoffer, er det jo i den grad et vigtigt område.
Juliane Henningsen (IA), 2009-11-06:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil sige, at det gør jeg sandelig også.
Det er også derfor, jeg opfordrer regeringen til at forhandle en aftale på plads inden COP15.
Mit parti mener, det er vigtigt, at Folketingets partier samarbejder om, at den vigtige aftale laves og forhandles på plads hurtigst muligt.
Og der er ikke nogen uenigheder om det.
Hvis vi kan blive enige om, at vi opfordrer regeringen til at fortsætte de forhandlinger, der er, så tror jeg godt, at banen er klar.
Doris Jakobsen (SIU), 2009-11-06:
Vi ved, at forhandlingerne mellem den grønlandske regering og den danske regering allerede er i gang, så de grønlandske ønsker til den kommende klimaaftale i København sikres.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Juliane Henningsen om, hvorfor hun ikke står sammen med sin partiformand og landsstyreformand Kuupik Kleist.
Per Clausen (EL), 2009-11-06:
Jeg er ikke tilhænger af, at man bruger Folketingets talerstol til at stå og takke hinanden alt for meget.
Måske er det, fordi jeg sjældent har anledning til det.
Men jeg vil bare sige, at jeg sådan set aldrig i de samarbejdsrelationer, jeg har haft med mennesker fra Grønland og Færøerne, har haft grund til at betragte dem som nipsgenstande.
Det har også altid været min opfattelse, at det var muligt at føre en politisk diskussion med mennesker, der kommer fra de lande, på præcis samme betingelser, som vi fører diskussioner med mennesker fra alle mulige andre lande.
Det synspunkt vil jeg opretholde, fordi der er et eller andet absurd i, at der ikke skulle kunne eksistere en politisk uenighed både i Grønland og Færøerne mellem forskellige politiske partier, og at den uenighed også ville kunne genfindes i, at det er yderst sjældent, at Enhedslisten deler opfattelse med de regeringer, der sidder rundtomkring.
Doris Jakobsen (SIU), 2009-11-06:
Er det ikke bedst at vente på de forhandlinger, som allerede er i gang, og på resultatet af dem i stedet for at overlappe hinanden i Folketinget og i de forhandlinger, som allerede er i gang?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-11-06:
Fru Juliane Henningsen må altså meget undskylde, men jeg ved ikke, om der er divergerende opfattelser hos landsstyreformanden og hos fru Juliane Henningsen i forhold til denne proces.
Det, jeg måske finder mest konstruktivt, er at hæfte mig ved, hvad landsstyreformand Kuupik Kleist siger.
Han har sagt gentagne gange inden for de seneste måneder, at tingene bevæger sig i den rigtige retning, og at det er gode og konstruktive møder.
Jeg ved, der bliver udvekslet tal på kryds og tværs, så man faktisk er inde at kigge på nogle konkrete løsninger ud fra den præmis, som jeg er enig i, nemlig at der skal være plads til udvikling i Grønland.
Men Grønland har selvfølgelig også en interesse i at være aktiv og være synlig i klimadebatten, alene af den grund at netop klimaforandringerne er så konkrete, som de er i Grønland.
Juliane Henningsen (IA), 2009-11-06:
Ordføreren siger, at der ingen grund er til at lægge et unødigt tidspres på de forhandlinger, der er i gang, men mener ordføreren, det er for meget at opfordre regeringen til at føre de forhandlinger før COP15 og på bedst mulig vis lave den aftale, vi skal lave i rigsfællesskabet?
Jeg mener, at man udvander de principper, Danmark har fulgt i forhandlingerne om COP15.
Man går væk fra, at der skal være nogle krav til reduktionsmålet, og man går væk fra, at der skal være krav til finansieringsforslaget, så at opfordre regeringen til at føre den forhandling og lave en aftale med Grønland og Færøerne mener jeg ikke er for meget forlangt.
Høgni Hoydal (T), 2009-11-06:
Jeg var meget glad for det her med, at Enhedslisten så klart siger, at vi ikke skal behandle det færøske og grønlandske folk som nipsgenstande, som man trækker frem ved festlige lejligheder eller klandrer, når det står for.
Men det er selvfølgelig to folk, der har de samme interesser i at deltage i internationalt samarbejde og globale aftaler og kan sammenligne sig med de lande, der har de samme forudsætninger.
Så jeg vil bare sige: Tak for det.
Det var meget, meget klar tale fri for al, kan man sige, gammelkolonialistisk udenomssnak.
Juliane Henningsen (IA), 2009-11-06:
Jeg mener ikke, at vi overlapper Naalakkersuisuts arbejde i Folketinget.
Jeg mener, det er nødvendigt, at vi tager den debat i dag i Folketinget, så vi også kender Folketingets partiers stillingtagen til dilemmaet og til den store debat, der har været i pressen om Grønlands og Færøernes og Danmarks interesser i den her forhandling.
Så jeg mener, at vi fint supplerer hinanden derhjemme i Grønland og i Danmark.
For vi har syntes, det er vigtigt at diskutere det her spørgsmål med Folketingets partier, så vi kan nå til enighed om at skynde på de forhandlinger, der er.
Edmund Joensen (SP), 2009-11-06:
Jeg vil gerne knytte et par kommentarer til den nordatlantiske gruppes forespørgsel om Færøernes og Grønlands rolle i en kommende klimaaftale.
Lad mig starte med et par kommentarer til forespørgslen.
Jeg er enig med den nordatlantiske gruppe i, at Færøerne skal sætte sine egne mål, og at disse mål skal tage udgangspunkt i Færøernes levevilkår og erhvervsstruktur.
Derfor kan jeg glædes over, at landsstyret med bred opbakning fra alle partier i Færøerne har formuleret en klar og ambitiøs målsætning om en reduktion af Færøernes CO2-udslip.
Samtlige partier i Færøerne er enige om, at Færøerne skal reducere sit CO2-udslip med minimum 20 pct. i perioden 2010-2020 i forhold til 2005-niveauet.
For at opnå målet på 20 pct.s nedskæring har landsstyret formuleret en klimapolitik.
Den er seriøs og målrettet og skal gøre Færøerne mindre afhængig af fossile brændstoffer og øge forbruget af energi fra vedvarende energikilder.
Målsætningen blev forelagt Lagtinget i denne uge, og den skal danne grundlag for samarbejde, også samarbejde med regeringen, og Færøernes rolle i en kommende klimaaftale.
Af landsstyrets forslag fremgår endvidere, at Færøerne skal forberede sig på at påtage sig synlige internationale forpligtelser i en kommende klimaaftale, der skal forhandles i København.
Lad mig fremhæve, at det er vigtigt, at der sendes et klart signal til omverdenen om, at Færøerne vil yde en målrettet indsats på klimaområdet.
Men spørgsmålet om, hvordan Færøernes synlighed bedst sikres under en klimaaftale, er et forhandlingsspørgsmål mellem landsstyret og de danske myndigheder.
Som det fremgår af kommentarerne til landsstyrets forslag, kan dette gøres på flere måder.
En mulighed er, at Færøerne underskriver den kommende klimaaftale sammen med Danmark og eventuelt også Grønland.
En anden mulighed er, at det fremgår skriftligt af Danmarks ratifikation, at Færøerne også er bundet af aftalen.
En tredje mulighed er, at Færøerne står på en liste over lande, som har forpligtet sig til nedskæringer.
Alt tyder på, at landsstyret får et bredt politisk mandat til at forhandle spørgsmålet om, hvordan Færøernes synlighed bedst kan sikres i en kommende klimaaftale.
Det er afgørende, at Færøerne også internationalt påtager sig forpligtelser, og at disse forpligtelser fremgår synligt af en kommende klimaaftale.
Regeringens forslag til vedtagelse bakker op om den målsætning, som man ved et bredt politisk forlig er blevet enige om i Færøerne.
Høgni Hoydal (T), 2009-11-06:
Jeg synes ikke, det skorter på god vilje, heller ikke fra ministeren, til at få lavet en aftale, der kan opfylde de ønsker, der er fremsat fra Færøernes og Grønlands side.
Men jeg bliver jo lidt betænkelig, når man begynder at sparke bolden ud til folkeretligt hjørnespark, og det sker, når man nævner både grundlov og fuldmagtslov osv. Jeg vil egentlig stille ministeren to spørgsmål.
Som det ser ud, bliver det en politisk aftale i København i december og så måske en juridisk bindende aftale i 2010.
Hvis det bliver en politisk aftale i København i december, skulle der vel ikke være nogen juridiske forhindringer for, at Færøerne og Grønland har deres egne klimamål i en aftale.
Jeg kan vende tilbage til det næste spørgsmål bagefter.
Mette Gjerskov (S), 2009-11-06:
Jeg vil med det samme sige til hr. Høgni Hoydal, at det er vi Socialdemokrater fuldstændig opmærksomme på.
Det er faktisk også derfor, at jeg netop siger i min tale, at de forpligtelser, vi skal påtage os, både skal være ambitiøse og samtidig tage udgangspunkt i vores forskellige udviklingsbehov.
Det gælder for Grønland, det gælder for Færøerne, det gælder for alle lande i verden, der skal være med i en international klimaaftale.
Vi har jo ikke de samme reduktionsmål.
Vi stiller ikke de samme krav til Kina og Indien, som vi stiller til USA eller til os selv.
Derfor er udgangspunktet for en aftale selvfølgelig, at man tager hensyn til det.
Men det er jo samtidig vigtigt, at vi kan vise verden, at det rent faktisk er ambitiøst, og at man gør sig nogle anstrengelser også i Grønland for at reducere udslippet.
Vi kan jo ikke bede hele verden om at passe på isbjørnene, hvis Grønland ikke selv gør det.
Så det, jeg mener, er, at der selvfølgelig skal tages udgangspunkt i det udviklingsbehov, der er i det enkelte land.
Connie Hedegaard (KF), 2009-11-06:
Tak, hr. formand.
Det er jo et meget centralt spørgsmål.
Man kan sige, at det, der skal tages hensyn til der, er både fuldmagtsloven, grundloven og hvad det er for en slags international klimaaftale, man har med at gøre.
Hvis man skal respektere alle disse ting, og det skal man jo, så er der især én model for at levere på ønsket fra Færøerne og Grønland om synlighed, og det er at forhandle særlige vilkår for de nordatlantiske rigsdele, eventuelt i form af en særlig bestemmelse for oversøiske lande og territorier.
Det var derfor, jeg brugte lidt tid i mit første indlæg på at sige, at det måske er det, der er det mest farbare spor, hvis det ikke, som hr. Niels Helveg Petersen nævnte, allerede er synligt for verden, når Færøerne siger, at de gør sådan og sådan, og Grønland siger, at de gør sådan og sådan.
For så er det jo, hvad skal jeg sige, synligt.
Men hvis det skal ind og være registreret i en aftale, kan det her med at finde ud af, om der er nogen muligheder, for så vidt angår oversøiske territorier, være en mulighed.
Derfor bruger vi lidt kræfter på at udforske den mulighed for tiden.
Det ville jo også have den fordel, at det så ikke kun var Danmark alene – også i betragtning af at vi er vært for hele konferencen –
der skulle forhandle en helt speciel ordning hjem for dele af det danske rigsfællesskab; så ville der også være mulighed for, at andre ville være med til at løfte den her dagsorden
Jeg tror, at alle kan se, hvorfor det kunne være praktisk.
Det er jo altså lykkedes før.
Grønland ønskede at påtage sig 8 pct.s reduktion, selv om Danmark bagefter som en del af EU’s byrdefordeling tog 21 pct.
Altså, vi har før fundet måder at kunne registrere forskellige ønsker fra rigsfællesskabet på, og der er selvfølgelig ikke nogen, der har ønske om andet end tilsvarende at prøve at sikre, at alle elementerne og interesserne i rigsfællesskabet er dækket af en aftale.
Doris Jakobsen (SIU), 2009-11-06:
Som jeg allerede har sagt til fru Juliane Henningsen, mener jeg, at vi kommer til at overlappe hinanden, når regeringernes forhandlinger allerede er i gang.
Men jeg kan forstå hr. Høgni Hoydals bekymring, for vi har nogle særlige behov i de arktiske lande.
Jeg mener, at vi stort set står sammen, og derfor håber jeg sandelig, at vores regeringer vil stå sammen om at nå de mål, vi vil nå.
Høgni Hoydal (T), 2009-11-06:
Det er bare et opfølgende spørgsmål til forslagene til vedtagelse.
Hvilke forskelle ser fru Doris Jakobsen mellem de to forslag til vedtagelse, og hvad er egentlig begrundelsen for ikke at kunne vedtage, at man opfordrer regeringen til inden COP15 at lave en aftale, som har færøske og grønlandske mål med i en global aftale?
Doris Jakobsen (SIU), 2009-11-06:
Som jeg allerede har sagt, står vi stort set sammen med hensyn til vores mål for Grønland og Færøerne på klimaområdet.
Men Siumut mener, forhandlingerne helst skal ske mellem regeringerne.
Forhandlingerne mellem landsstyreformand Kuupik Kleist og klimaministeren er allerede i gang, og jeg håber selvfølgelig, at den danske regering også varetager det nye selvstyres og Færøernes udenrigspolitiske interesser.
Juliane Henningsen (IA), 2009-11-06:
Er ordføreren uenig i, at vi opfordrer regeringen til at forhandle aftaler på plads med henholdsvis Grønland og Færøerne før COP15-topmødet i København, så det sikres, at der sættes fokus på vilkårene i Arktis og Nordatlanten, og at Grønlands og Færøernes egne klimamål og bindinger klart fremgår af en ny global klimaaftale?
Er ordføreren uenig i dette?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-11-06:
Nej, det mener jeg faktisk ikke.
Jeg problematiserer, at vi ikke har taget det emne op.
Skulle man i dag lave et kommissorium for Selvstyrekommissionens arbejde, ville man ganske givet have indskrevet et eller andet om klima og miljø, og det er sådan set det, jeg problematiserer man ikke har gjort.
Vi har været meget fokuserede på vækst, og det var også det rigtige at gøre det, men vi burde også have haft det andet med for at ramme balancen hundrede procent rigtigt.
Fru Juliane Henningsens partifælle, hr. Kuupik Kleist, har jo flere steder, også over for Folketingets Miljøudvalg, givet udtryk for det konstruktive og gode forløb, der lige nu er i forhandlingerne mellem Grønland og Danmark.
Han har også udtrykt optimisme med hensyn til at nå frem til en fælles forståelse, og at skulle lægge et tidspres på det forløb mener jeg derfor faktisk ikke er relevant.
Det, der er relevant og konstruktivt, er, at man i øjeblikket fra både dansk side og grønlandsk side giver udtryk for, at processen kører i den rigtige retning, at det er gode og konstruktive forhandlinger, og at man selvfølgelig også kommer i mål med et fornuftigt resultat.
Juliane Henningsen (IA), 2009-11-06:
For det første vil jeg kommentere, at fru Doris Jakobsen siger, at det her er en slags unødvendig debat, fordi der er intense forhandlinger mellem regeringerne.
Jeg synes nu nok at have bemærket, at alle partierne herinde har været glade for at få denne debat, fordi det er nødvendigt at få vendt spørgsmålet rigtigt.
For det andet vil jeg gerne spørge til de forskellige forslag til vedtagelse.
Fru Doris Jakobsen er medforslagsstiller på det ene forslag, og jeg vil gerne spørge, hvorfor fru Doris Jakobsen ikke kan støtte det andet forslag, som Den Nordatlantiske Gruppe har fremsat sammen med hr. Per Clausen, og om hun ikke er enig i de principielle betragtninger, som det forslag lægger op til.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-11-06:
Jeg har det jo ligesom hr. Høgni Hoydal, nemlig at det var rigtig ærgerligt, at Færøerne stod udenfor, da Kyotoaftalen blev indgået, og jeg synes, at det er fantastisk godt, at Færøerne siger, at de vil være med i den.
Jeg kunne forestille mig forskellige ting, men jeg vil faktisk rigtig gerne have ministeren til at svare på, hvad mulighederne er for at få synliggjort, at Færøerne rent faktisk har et mål og ønsker at være med i en samlet aftale, og at vi forhåbentlig også kan nå at få et tal eller nogle principper for Grønland inden, med hensyn til hvad der er af muligheder for at synliggøre det.
Som jeg har forstået det, er der nogle forskellige muligheder.
Jeg vil nødig rode mig ind i selve folkeretten uden at være særlig dygtig til at håndtere den, men jeg synes, at det er vigtigt, at vi bruger kreativiteten her og spørger, om der er en mulighed, er det et sidepapir, eller er det noget andet, for jeg deler jo både Færøernes og Grønlands ønsker om at få synliggjort, at man er gået stærkt og aktivt ind på den bane, der hedder, at vi nu virkelig skal have bekæmpet den globale opvarmning og vi forpligter os til at gøre en indsats hver under de forudsætninger, vi har.
Høgni Hoydal (T), 2009-11-06:
Jeg var meget glad for fru Anne Grete Holmsgaards ordførertale, for hun påpegede jo præcis de principper, som vi har efterlyst, og som jeg understreger.
For en gangs skyld er der enighed om det.
Der er ikke nogen uenighed om det her i hvert fald i Færøerne.
Men så er det spørgsmålet om, hvordan vi kan synliggøre Færøerne/Grønland i en aftale, og jeg vil sige til SF's ordfører: Da man indgik Kyotoaftalen, lavede man desværre et forbehold for Færøerne, det vil sige, at der direkte stod, at denne aftale ikke gælder for Færøerne, og derfor kunne man tænke sig – eller der findes i hvert fald ikke noget argument imod det – at så burde der også kunne stå, at denne aftale gælder for Færøerne med et eller andet mål.
Er det en tanke, man kunne spinde videre på?
Henrik Brodersen (DF), 2009-11-06:
Det tror jeg sagtens man kan.
Vi har også her fået ministerens ord for, at det er noget, man vil arbejde med, og jeg er da stensikker på, at når man går til forhandlingerne, har man selvfølgelig de notater og ønsker med, sådan at det bliver medregnet.
Om det så når at blive en fælles aftale, ved vi ikke.
Selv om vi er værtsnation, kan vi jo ikke bare tage selv.
Så det bliver jo en større helhed, hvor vi så derefter skal have delt det imellem os.
Men der ligger jo mægtigt store CO2-belastende ressourcer i Grønland, som selvfølgelig skal være en del af det, når de på sigt bliver udviklet.
Nu kan vi sige, at vi fra Dansk Folkepartis side jo ikke altid har set EU som værende den store lyksalighed.
Vi fra Dansk Folkepartis side mener, at vi skal have en aftale for vores rige, og når vi så har lavet den aftale, vil vi vide, om det så bliver en del af EU.
Det håber jeg at vi kan få en afklaring på.
Men hvis det gør det, er der jo de områder som f.eks. Færøerne, som ikke er en del af EU, og så kan man måske tage en særskilt forhandling derfra.
Det skal jeg ikke kunne sige her.
Høgni Hoydal (T), 2009-11-06:
Så er der lige en vinkel til, som jeg kunne tænke mig at spørge Dansk Folkepartis ordfører om.
Venstres ordfører eller den socialdemokratiske ordfører nævnte det her med, at når Danmark skal indgå sin aftale ved COP15-mødet eller senere, så kommer Danmark måske nok til bare at indgå en aftale som en del af EU.
Ser Dansk Folkeparti også det som et problem, når man så skal lave en aftale med Færøerne og Grønland, altså at Danmark egentlig slet ikke laver nogen selvstændig aftale, men bare indgår i den som en del af EU?
Henrik Brodersen (DF), 2009-11-06:
Jamen som jeg sagde: Så længe vi er et fælles rige, har vi også en fælles aftale, og jeg har bare det udgangspunkt til det, at vi selvfølgelig lige præcis skal tage de hensyn, der er at tage, både til det færøske og det grønlandske folk og deres udvikling.
Det mener jeg ikke binder os på nogen måder med hensyn til at få en rigtig fornuftig aftale, som vi alle sammen kan have glæde af.
Juliane Henningsen (IA), 2009-11-06:
Tak for ordet.
Jeg synes, det er interessant at høre, at der bliver talt om bagklogskab og arbejdet i Selvstyrekommissionen; ordføreren siger, at man måske godt kunne have fået emnet her ind i arbejdet i Selvstyrekommissionen i forbindelse med selvstyrets indførelse.
Mener ordføreren ikke, at når aftalen nu er i hus i december, skal man sige, at nu skal forhandlingerne måske gøres færdige, fordi der er et stort behov for øget udledning for at skabe industriel vækst i Grønland?
Og mener ordføreren ikke, at der er et behov for at lave en aftale inden COP15 rigsfællesskabets tre lande imellem?
Høgni Hoydal (T), 2009-11-06:
Tak til hr. Henrik Brodersen for ordførertalen.
Der var en ting, jeg ikke var helt enig i.
Det var det her med perspektivet om særaftaler.
Og når jeg hører det ord, går mine alarmklokker altid i gang.
Vi ønsker ikke at være udstillet som nogle kustoder ude i Nordatlanten, der skal have nogle særlige aftaler, fordi det er synd for os.
Danmark er jo et fuldt udbygget industrisamfund.
Danmark har sin olieproduktion, Danmark har fået undtagelse for sin store handelsflåde osv.
Så vi ønsker bare at kunne indgå i forhandlingerne med de forudsætninger, som ganske givet mange andre lande gør.
Så derfor vil jeg spørge hr. Henrik Brodersen: Vil man udelukke, at Færøerne kan stå særskilt nævnt i en global aftale, der forhåbentlig indgås i december?
Tak for det svar.
Flere af partierne på Færøerne ønsker egentlig at gå højere, og aftalen skal evalueres hvert andet år for at sætte højere interne mål.
Men igen med hensyn til hvilke muligheder der er, så vil jeg opfordre til, at man ikke låser sig fast i forskellige betonfortolkninger af folkeret osv.
Vi ved jo, at det ofte er et redskab, der fortolkes af dem, der sidder med magten, og det er sagt utallige gange her i Folketingssalen, at Færøerne jo kan indgå aftaler på områder, der vedrører overtagne sagsområder, altså områder, vi selv administrerer.
Mig bekendt er alt, der har med klima at gøre, altså energipolitik, miljøpolitik, skattepolitik, transport osv., områder, vi selv administrerer
, så hvis det er et ønske fra Folketingets side, tror jeg også, man kunne presse regeringen til at sige, at selvfølgelig kan det lade sig gøre.
Men hvis man allerede accepterer, at en eller anden jurist siger, at det ikke kan lade sig gøre, går det jo ikke, så derfor er jeg glad for opfordringen her til kreativ tænkning.
Juliane Henningsen (IA), 2009-11-06:
Tak for ordet.
Nu hørte jeg også fra de forrige ordførere, at verdensaftalen har førsteprioritet, og at rigsfællesskabets aftale så kommer herefter.
Hvordan tror man, man kan sikre sig, at de ønsker, vi har fra landene, bliver tilgodeset i en aftale, der er låst og lukket efter forhandlingerne i COP15?