runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2008-04-03:
Det er selvfølgelig også glædeligt, at Socialdemokraterne ikke går ind for brugerbetaling på de ordinære uddannelser, men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan ordføreren mener at Socialdemokratiet vil reagere, såfremt EU kommer og pålægger os at indføre brugerbetaling.
Der er jo mange fine forklaringer, som jeg sådan set er enig i er relevante, nemlig at det kan EU ikke, men det er så lidt ærgerligt, hvis EU ikke selv er klar over at de ikke kan det.
Så hvordan er Socialdemokratiets holdning, såfremt EU kommer og pålægger Danmark at indføre brugerbetaling på uddannelsesområdet?
Er det grund til at udtræde af samarbejdet?
Kristen Touborg (SF), 2008-04-03:
Jeg vil godt lige have det præciseret.
Jeg forsøgte at lægge op til et svar på, hvordan det er med Venstres demokratiske holdning til det her, hvor meget Venstre nu mener det der med at få bred tilslutning.
Det fik jeg ikke noget voldsom klart udsagn om, så mit direkte spørgsmål er: Vil Venstre af hensyn til et eventuelt stort mindretal i Folketinget, der ønsker det her delt op, være imødekommende over for det, eller vil man bare bruge sin majoritet og tromle det igennem?
Jens Kirk (V), 2008-04-03:
Jeg tror, jeg kan sige til hr. Kristen Touborg, at vores demokratiske følelse for tingene nok er akkurat den samme, det vil jeg tro.
Jeg skal ikke udtale mig om det.
Jeg synes bare, det er praktisk - og jeg kan kun svare for mig selv i øjeblikket, vi har ikke diskuteret det - at det ligger i én lov.
Så må jeg sige til hr. Kristen Touborg, at når hr. Bjarne Laustsen ikke lige fik svar, så var det, fordi jeg ikke nåede det; den røde lampe lyste før.
Vi er i gang med et regelforenklingsforsøg, og det er vel allerede sådan, tror jeg, at når vi kommer lidt længere frem, så vil det kunne ligge på nettet, og så kan hr. Bjarne Laustsen og hr. Kristen Touborg sige: Her er nogle regler, vi opfatter kan undværes, eller som bør ændres.
Og så sender man lige en mail til ministeren.
Det vil vi nok kunne opleve i fremtiden.
Kristen Touborg (SF), 2008-04-03:
Det virker, som om hr. Jens Kirk ikke helt har forstået, hvad det er, hr. Bjarne Laustsen gerne vil.
Jeg vil prøve at uddybe det lidt.
Jeg har forstået det sådan, at Venstre og regeringen ønsker et bredt flertal omkring deres love, i al den udstrækning de kan få det.
Hvis man nu er villig til at dele det her lovforslag i to, kunne det jo være, at det ene lovforslag fik bred tilslutning, og at det andet så måske fik mindre tilslutning.
Det er også sådan en god demokratisk måde at gøre tingene på.
Grundlæggende mener jeg jo, at det bør være sådan, at hvis der er et udbredt ønske om at få delt et lovforslag, så bør man gøre det.
Så det var egentlig mest for lige at høre: Hvordan er Venstres demokratiske grundholdning til det her?
Jens Kirk (V), 2008-04-03:
Jeg kan sige til hr. Bjarne Laustsen, at undertegnedes holdning helt klart - det har ikke været drøftet i partiet - er, at det er fint, at det står her, men derfor kan vi da godt drøfte under behandlingen, om det eventuelt var et formål værdigt, at det blev skilt ad, men jeg tror ikke, at der vil være flertal for det, og jeg tror, det vil være uheldigt at gøre det, for det her vedrører jo i allerhøjeste grad de fiskerimetoder, som vi skal bruge fremover: Hvordan beskytter vi i grunden den natur, som man fisker i på havet?
Derfor bør det hænge sammen.
Hvorfor skal det adskilles, så man skal se efter det i to love?
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-03:
Det var, fordi jeg i en og samme tale hørte, at hr. Jens Kirk sagde, at det var meget vanskeligt at udøve frit fiskeri.
Det, der står i lovforslaget, er, at det så lige skal have en tand til.
Det er derfor, jeg spørger om, hvordan den kobling hænger sammen.
Jeg kan sagtens overskue forslaget, men jeg synes bare, at det ville være en overvejelse værd at ændre lovforslaget, og det stiller jeg simpelt hen bare et spørgsmål om.
Derfor beder jeg ved første behandling om en holdning og en tilkendegivelse af, hvordan man ser på det, for den her sag vil selvfølgelig også bliver rejst i udvalget.
Jens Kirk (V), 2008-04-03:
Til hr. Bjarne Laustsen vil jeg gerne sige, at jeg synes, at det derimod er en fordel, at det er samlet i et lovforslag.
Vi ved, at det er et lovforslag om fiskeri, og det er da praktisk at have det på et sted.
Jeg mener, at ordføreren fra Socialdemokratiet og undertegnede godt kan overskue lovforslaget, selv om det står i et lovforslag i stedet for i to.
Så tror jeg da også, at man i Socialdemokratiet går ind for, at den fiskepleje og yngelpleje, vi skal have, skal hvile i sig selv.
Det går til administration af den ordning og til pleje at fiskene.
Endelig tror jeg da, at jeg af og til hører en socialdemokratisk ordfører ligesom hæve stemmen og sige, at på det område var det måske gavnligt, at der, hvis man bevidst overtrådte reglerne, var en bøde, som sådan set også fulgte med tidsånden.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-03:
Jeg kan forstå, at det er længe siden, at Venstre, Danmarks liberale parti, har forladt tankerne om et frit erhverv og et frit fiskeri og sådan noget.
Nu skal der mere straf og flere bøder og mere betaling til i en periode med skattestop og brugerbetaling og den slags ting.
Men o.k., det har Venstre så valgt, og held og lykke med det.
Men mit spørgsmål går mere primært på, at det her er et lidt mærkeligt lovforslag, der er skruet sammen af noget, som vi er enige om, f.eks. at gennemføre habitatdirektivet, og så en hel masse andre ting, og derfor vil jeg spørge, om det er muligt at få delt lovforslaget op, sådan at det, som vi fint er enige om - det, der drejer sig om EU-delen - kan vi håndtere på den her måde, og så er der den anden del, der drejer sig om den hjemlige situation.
Jens Kirk (V), 2008-04-03:
Lovforslaget til ændring af lov om fiskeri og fiskeopdræt kan opdeles i seks punkter.
Første punkt drejer sig om miljøbeskyttelse, og vi går alle sammen ind for, at miljøet skal ofres stor opmærksomhed både til lands og til vands.
Vi har allerede mange ting indføjet, med hensyn til hvordan vi skal opføre os både på landjorden og på havet.
Når vi nu skal snakke fiskeri, er det habitatdirektivet, vi gerne vil have indført i fiskeriet også, så det er på plads sådan, at vi kan sige, at nu tager vi også hensyn, og vi har det i hvert fald inde i dansk lovgivning.
Et andet punkt drejer sig om lystfiskere og fritidsfiskere: Det viser sig jo, at de fisketegnsmidler, vi får ind, ikke slår til, og derfor er der et forslag om, at vi hæver dem med 10 pct.
Tiden er løbet fra de midler, vi får ind nu, og derfor indsættes der også en hjemmel til ministeren, så hun fremover kan hæve den procentsats, efterhånden som lønudviklingen skrider.
Det tredje punkt er skærpede omstændigheder, hvis vi overtræder lovgivningen.
Fiskerne er vel et af de folkefærd, som har flest restriktioner og flest regler at føje sig efter.
Derfor kan man også sige, at der selvfølgelig skal være vægtige grunde til at give en bøde, hvis man overtræder reglerne.
Der er sikkert enkelte regler - eller der er regler - i fiskeriet, som man godt kan sige at vi måske skulle have rettet og ændret på.
De regler er for restriktive, når vi tænker på, hvordan vi kan blive straffet for at overtræde dem.
Man kunne nævne f.eks. 8-procents-reglen; det er ikke altid så nemt at vurdere, hvornår der er 8 pct. af en fangst i en fiskekasse eller to.
Det kunne være ét sted.
Men lad mig sige, at hvis man bevidst overtræder reglerne, er det relevant, at vi bringer disse bøder på størrelse med bøder på andre områder, vi kender til.
Endelig foreslås der lempeligere regler for at komme ind i og ud af puljefiskeriet, så unge fiskere under 40 år kan komme ind, når de overtager både.
Og endelig er der noget med at låne fra puljer, som de allerede er med i.
Det femte punkt: Vi må indrømme, at der er mange ting i fiskeriet, vi ved i forvejen, og at indføre pligt til at oplyse cpr-nummer kan måske synes lidt mærkeligt.
Men det er jo fortsat sådan i fiskeriet, at der er mange, der hedder Carl Hansen, Jens Hansen, Jens Pedersen osv. - der er mange, der har det samme navn - og derfor kunne det måske være rart, når kontrollen skal i kontakt med nogen, at det så er den rigtige person, de snakker med; bl.a. derfor indføres i forbindelse med loven registrering af cpr-nummer ved køb af fisketegn og andet.
Det sjette og sidste punkt er, at man ved lov skal kunne sende en observatør om bord.
Selvfølgelig er det uheldigt, hvis man skal til at tvinge en observatør om bord på en fiskerbåd.
Det bør vel altid være efter frivillig overenskomst, at man tager dem om bord, så vil arbejdet alt andet lige foregå bedst.
Alt i alt synes vi i Venstre, at det er et godt lovforslag, og derfor støtter vi det selvfølgelig.
Kristen Touborg (SF), 2008-04-03:
Jeg har lige et spørgsmål, i forbindelse med at Socialdemokratiet jo har meldt ud, at man ønsker, at dansk landbrug skal overgå til rent økologisk produktion engang ad åre.
Bekymrer det så ikke Socialdemokratiet lidt, at man nu vil hæve beløbsgrænsen her, under hensyntagen til at f.eks. malkekvægsbesætninger, der er så store, som det her lægger op til, jo meget vanskeligt kan komme på græs på grund af de afstande, der vil blive til markerne, og på den baggrund jo heller ikke kan blive økologiske?
Så var det bare, jeg tænkte, om ikke det var klogt at indstille sigtet rigtigt nu og ikke indstille sigtet forkert og så først om nogle år begynde at ændre på det sigte.
Jens Kirk (V), 2008-04-03:
Jamen jeg må sige til hr. Kristen Touborg, at jeg jo står ene mand for Venstre her, og vi har ikke drøftet demokratisk i Venstres gruppe, om vi vil eller ikke vil, og derfor kan jeg ikke give hr. Kristen Touborg et svar i dag.
Benny Engelbrecht (S), 2008-04-03:
Som hr. Kristen Touborg vil have bemærket, har jeg også i min ordførertale netop understreget vigtigheden af økologi, og derfor er det selvfølgelig også noget, som vi har sigte på.
Kristen Touborg (SF), 2008-04-03:
I SF synes vi, det er godt, det er slået fast, at ordningen skal hvile i sig selv; det er et godt princip.
Der kunne vi godt komme lidt længere på andre områder, også inden for landbruget og i forhold til EU.
Men ting tager tid.
Er det ikke det, ministeren siger en gang imellem?
Og der må man jo nok erkende, at det gør det så.
Vi må jo håbe, vi får en udvikling også på de andre områder.
Vi synes, det er fint at lave det sådan, at det bliver lidt mere fleksibelt, hvad der bliver af risikopræmie, altså procentdelen, for det er selvfølgelig i forlængelse af det, at ordningen hviler i sig selv.
Så kan man jo regulere op og ned, og det kan ikke helt afvises, at vi kunne komme i en situation, hvor vi vil få betydelig større tab, end vi har haft de senere år.
Så det er godt at have den mulighed, og det er fint nok at regulere det ned, når der er overskud, men der skal så også være mulighed for, at vi dækker solidarisk, vi, der har yngre jordbruger-lån.
Det hed vist noget lidt andet, dengang jeg fik det, men det var i øvrigt nogenlunde den samme ordning.
Spørgsmålet om garantistørrelsen synes jeg er interessant.
Garantistørrelsen er blevet mangedoblet inden for de sidste 5-6 år.
Dengang lå den nede omkring 5 mio. kr., vil jeg tro.
Og det er klart, at der vil være en udvikling, når jordpriserne stiger så voldsomt, som de gør her, og så vil det også være naturligt, at man til en vis grad følger med op.
Men for SF er det faktisk lidt vigtigt at være opmærksom på, at der også godt må være et sigte med det, man gør, og vi synes altså, at man ved at øge yderligere - nu med 5 mio. kr. - lægger mere vægt på, at så mange som muligt kan komme ind under ordningen, end man lægger vægt på, hvad det er for en form for landbrug, man ønsker.
Vi er ikke særlig forskrækkede over, at små 30 pct. ikke er blevet omfattet af det.
Det er jo ikke sikkert, at det er den vej, vi skal gå, at vi skal have endnu større enheder, end vi har, at vi skal have meget større enheder, end vi har.
Derfor må man godt fra Folketingets side sende det signal: Vi vil gerne hjælpe almindelige bønder, unge bønder, med at blive etableret, men svinebaroner og herremænd må se at klare sig selv.
Det signal kan man godt sende, hvis man vil, og det ønsker vi faktisk at sende.
Derfor er vi ikke umiddelbart indstillet på at sige, at vi skal hæve beløbsgrænsen endnu en gang.
Den omstændighed, at landbruget sikkert ønsker, at beløbet bliver endnu højere, behøver jo ikke at indebære, at vi skal gøre det i Folketinget; vi er jo ikke fuldstændig underlagt landbrugets ønsker.
Knud Kristensen (KF), 2008-04-03:
Lovforslag nr. L 93 drejer sig om garanti for lån til yngre landmænd.
Da jeg læste i lovforslaget, at rammen var 19,5 mio. kr. og nu skal forhøjes til 24,5 mio. kr., undrede det mig egentlig meget, at beløbet lå på det niveau, når man ser på landbrugets sammensætning, gårdenes pris og jordprisernes himmelfart.
Jeg kender heller ikke de tekniske parametre for netop at komme frem til de 24,5 mio. kr., men jeg er overrasket; jeg havde troet, at beløbet var en del højere.
Det er utrolig vigtigt, at vi tilpasser vores statsgaranti, for vi har jo den situation i landbruget, at færre og færre yngre landmænd går ind i faget, men for de yngre landmænd, som går ind i faget, er det vigtigt, at vi her fra Folketingets side giver den hjælpende hånd, der skal til, for at man netop kan få en fornuftig drift i det enkelte landbrug.
For på den anden side er det jo også Folketinget, der stiller nogle enormt store krav til de enkelte landbrug, når de så først er etableret.
Så jeg synes, det er godt, at vi på den her front går ind og understøtter yngre landbrug.
Så kan jeg blive en lille smule pikeret over, at der bliver brugt et udtryk som svinebaroner og herremænd.
Det her er yngre landmænd, som etablerer sig, og der er en aldersgrænse på 40 år.
Så jeg synes, det her er et godt forslag, og det andet, det vil jeg meget gerne lade ligge, for det er ikke noget, der kommer sagen her ved.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Bente Dahl (RV), 2008-04-03:
I Danmark har vi et stort landbrugserhverv.
Vi har store landbrugsvirksomheder i hele landet.
Finansieringen af ejerskiftet ændres med erhvervets udvikling.
Det har vi intet imod.
Der er flere ting, der har ændret sig og dermed har indflydelse på de yngre jordbrugeres situation.
Størrelsen af ejendommene er det ene: Mens antallet af jordbrugsejendomme gennem de senere år er blevet mindre, er de tilbageværende ejendomme blevet større.
Det andet: Når ejendommene skifter ejer, er det enten på grund af generationsskifte eller med baggrund i almindeligt køb, fri handel.
Fordelingen mellem yngre jordbrugere, der køber i fri handel, henholdsvis familiehandel, har ændret sig markant.
Så er der købsmønsteret: De yngre jordbrugere køber i etableringsfasen flere ejendomme til sammenlægning.
Det er bare tre grunde til, at vi er nødt til at lovgive på området.
Formålet med lovforslaget er at give de yngre jordbrugere mulighed for at få større garanti og dermed større lån samt at skabe balance mellem statens indtægter og udgifter.
Ordningen hviler i sig selv, det er rigtig fint for os.
Da landbrugsejendommene koster væsentlig mere end i 2003 og 2004, hvor loven sidst blev revideret, er der uforholdsmæssig mange, der hurtigt støder mod garantiloftet nu.
I Det Radikale Venstre er vi ikke interesserede i, at staten skal samle penge til huse, når de er sat af til andre formål.
Det her erhverv, som de yngre landmænd nu fortsat får mulighed for at etablere sig i, har vokseværk, hvad angår sammenlægning af ejendomme.
Jeg er nødt til at sige, at Det Radikale Venstre - det er ikke nogen hemmelighed - finder, at et mangfoldigt landbrug med alle typer størrelser og former, inklusive økologi, er det ønskværdige.
Det her lovforslag nr. L 93 er sympatisk og tjener et godt formål, og vi støtter forslaget.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-03:
Nogle gange er der jo den fordel, når man er sidst i rækken, at man ikke kan bidrage med yderligere til at oplyse om lovforslaget.
Det kan man sige specielt gør sig gældende, når der generelt er bred opbakning om et godt forslag, som der er i det her tilfælde.
Ny Alliance kan også støtte forslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-04-03:
Jeg kan jo fatte mig i korthed ved at takke ordførerne for den positive opbakning til lovforslaget og til de enkelte elementer.
Flere har været inde på, at det er vigtigt, at ordningen hviler i sig selv, og det synes jeg også.
Det skal ikke være sådan, at der kan forekomme overskud, så derfor gælder det om at have en fleksibel risikopræmie.
Hr. Kristen Touborg benyttede sig så af lejligheden til at rejse en diskussion om størrelsen på gårdene, og der kan jeg i virkeligheden tilslutte mig fru Bente Dahls synspunkter om, at vi skal have en mangfoldighed på området.
Det vil sige, at der skal være plads til de forskellige former for brug, som den enkelte landmand nu ønsker at etablere sig med.
Når vi hæver beløbet på området, er det jo simpelt hen på grund af den strukturudvikling og de prisstigninger, der har været på de forskellige områder.
Det er jo i øvrigt en meget gammel ordning, vi her har med at gøre.
Vi har faktisk haft muligheden i mere end 40 år, og det vidner jo om, at der over årene har været en bred opbakning til, at vi skal støtte de yngre landmænd ved at give dem mulighed for at etablere sig og komme i gang med deres bedrift.
Men jeg skal blot takke for opbakningen til lovforslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-04-03:
Det her lovforslag er også et rigtig godt lovforslag, som vi ser det, idet sigtet jo er, at vi selvfølgelig gerne vil have nye, yngre landmænd til at træde ind i den her branche.
Da vi jo godt ved, at det at etablere sig med et landbrug i dag er utrolig dyrt, gælder det om at give de unge landmænd et godt startredskab.
Der kan man sige, at da det her ikke koster en krone for den danske stat - det er faktisk selvfinansierende fra landmændenes side - er det selvfølgelig en måde at være behjælpelig på.
Vi ved også, at det handler om et begrænset antal af yngre landmænd, fordi man skal være under 40 år for at kunne få del i den her lånepulje, og så mener vi også, at det er rimeligt nok, at den lille målgruppe selvfølgelig får de her fordele, som det lån vil kunne give dem.
Der er også taget hensyn til andre ting, som det også tidligere er blevet nævnt, og det er jo bl.a., hvordan man f.eks. behandler dyrene.
Det er jo rart nok, at der stilles nogle krav, og det bliver der også igennem miljøgodkendelser og den slags ting.
Fra vores udgangspunkt er det selvfølgelig rigtig godt, at vi ligesom giver nogle fordele på det her område, men vi har ikke noget imod, at der stilles nogle krav til miljø, hygiejne, dyrevelfærd og den slags ting.
Vi vil jo sige, at når man anmoder om et specielt lavt forrentet lån, er det jo klart, at det er en naturlig ting for at få et lån lige så vel som alle mulige andre betingelser.
Vi synes, det er en naturlig forhøjelse fra de 19,5 mio. kr. til det nye loft, som nu kommer til at gælde, fordi priserne på landbrugsjord selvfølgelig har udviklet sig.
Så vi ser positivt på det og ser frem til, at de yngre landmænd stadig væk har lyst til at drive landbrug i Danmark under gunstige vilkår, netop når de er unge, idet vi ved, at det er dyrt at etablere sig.
Bente Dahl (RV), 2008-04-03:
Mit spørgsmål går også på det her meget sammensatte lovforslag.
Forslaget er sammensat af seks forskellige ting, det har ordføreren været inde på, og det har andre ordførere også spurgt til.
Jeg vil spørge, om Venstres ordfører mener, det er hensigtsmæssigt, og om det er Folketingets opgave at lovgive om minimumsbøder.
Det er en meget detaljeret form for lovgivning, og er det hensigtsmæssigt?
Jens Kirk (V), 2008-04-03:
Hvis hr. Bjarne Laustsen går 3 eller 5 år tilbage og kigger i Fiskeriøkonomisk Oversigt, hvor mange procent af fiskerne havde så overskud?
Hvis hr. Bjarne Laustsen ser i den samme oversigt for det sidste år, er det så ikke rigtigt, at fiskerne nu kan sige, at selv om de har fået mere gæld, så er der positivitet, og nu er der overskud i fiskeriet?
Er det ikke korrekt?
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-03:
Det er rigtigt, at vi gennem tiderne har brugt mange penge på ophugning, fordi der var for mange fartøjer og for få fisk.
Så er det også rigtigt, at Venstre og regeringen havde et vældig, vældig stort problem med Fiskeribanken, derfor var de nødt til at lukke den ned; det var måden at komme af med Fiskeribanken på og de muligheder, der var deri.
Det har så gjort, at den private banksektor har tjent penge.
Den har skovlet penge ind.
Det har de advokatfirmaer, som har forestået de her handler, også gjort, og det har gjort, at de fiskere, som er derude, er mere forgældede, end de nogen sinde har været.
Det kan godt være, at de så ved at have købt nogle flere fisk i en kortere periode kan få en større indtjening på bundlinjen, men fiskeriet er i dag pantsat i bankerne, og i stedet for at have det der frie fiskeri, som jeg troede var Venstres kongstanke, så er fiskeriet i stedet blevet pantsat.
Man kan altid diskutere, om det er godt eller skidt, men det betyder, at der er rigtig mange steder - modsat Thorup Strand, som det går godt for - som har lukket helt ned.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-03:
Jo, det går godt ved Thorup Strand, men det er jo også, fordi vi var med til at presse på med at sige, at kystfiskerne skulle have nogle særlige vilkår.
Den del af det har de sådan set fået, og hvad enten det går godt eller skidt, så er det ikke det billede, vi ser hele vejen rundt i dansk fiskeri.
Vi ser en strukturudvikling, der er mange, mange gange større end den, vi ellers ville have set, og det er selvfølgelig fint for Venstre apropos den diskussion, vi havde før med herremændene.
Vi synes, der skal være mangfoldighed, der skal være plads.
Der skal også være mulighed for at komme ind, for hvis en ung fisker skal ind i erhvervet i dag, så skal han have en kæmpestor tegnebog med, fordi Venstre kvit og frit har givet kommende generationers fisk væk til nogle bestemte fiskere i dag.
Det er problemet med den fiskeriregulering, vi kender.
Nu er det jo ikke, fordi jeg er synsk, men det gik næsten, som jeg forudså, nemlig at regeringen ikke har orden i eget hus.
Den har ikke kontaktet forligsparterne om det her, og derfor kan Dansk Folkeparti ikke umiddelbart give tilslutning til lovforslaget.
Der er jo god grund til at spørge til det.
Det er besynderligt, at man er med i et forlig og ikke bakker op bag det.
Det er helt uforståeligt.
Det er helt forståeligt.
Det må Dansk Folkeparti selv om.
Men det konkrete spørgsmål er, om man vil være med til at dele forslaget.
For jeg kan forstå, at der er en lang række punkter, måske bortset fra habitatsdirektivet, som Dansk Folkeparti ikke bryder sig om.
Men de andre ting vil man gerne stemme for.
Så jeg vil gerne spørge, om man er parat til at dele lovforslaget.
Ib Poulsen (DF), 2008-04-03:
Der er to ting, vi er direkte imod.
Det er det der med cpr-nummeret og det med skærpelse af sanktionerne.
Så er der to af tingene, vi positive over for.
Det er det med puljefiskeriet og det med lystfiskertegnet.
Vi siger ikke, at vi er imod.
Vi siger bare, at vi skal have det grundigt gennemarbejdet, og det er så det, vi ser frem til i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Med hensyn til at dele det vil jeg sige, at vi jo går frisk til forhandlingerne i udvalget, og så ser vi på, om det bliver nødvendigt at dele det, og det håber vi selvfølgelig ikke det gør.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-03:
Jeg kan forstå, at det - hvis den tipskupon, som hr. Ib Poulsen er i gang med at lave, ender med 1, X, 2 - er fint, og at Dansk Folkeparti så endnu en gang er til fals for ussel mammon, måske, hvad ved jeg.
Men man står her og siger, at man har nogle bekymringer.
Fiskerne siger, at de gerne vil have det her frie fiskeri.
Vi bruger ¼ mia. kr. på at kontrollere fiskerne i, jeg havde nær sagt, begge ender.
Det drejer sig om 2.000 erhvervsfiskere.
Jeg kender intet andet erhverv i Danmark, hvor man bruger så mange penge på at kontrollere så få fiskere, som vi gør her.
Vi kunne blive fri for alle de ting, hvis de selv overtog ansvaret for egen næring, kan man sige, og for egen kontrol.
Ib Poulsen (DF), 2008-04-03:
Jeg regner med, at den tipskupon, som vi får udfyldt her med 1, X og 2, ender med, at vi får seks rigtige til slut.