runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2012-04-10:
Som det vil være ordføreren bekendt, er jeg ikke ordfører til daglig på det her område, så jeg har ikke deltaget i de ordførermøder om det her lovforslag, så jeg er nok ikke den rette til at svare på det.
Men det er jo en enig regering, der fremsætter det her forslag, og fra SF's side har det altid været synspunktet, at 16 år var en fornuftig grænse at have for det.
Vi har i øvrigt også lyttet til både Rådet for Sikker Trafik, Rigspolitiet, Rigsadvokaten osv., som alle sammen entydigt har peget på, at 16 år er den rigtige grænse.
Så har jeg fuld forståelse for, at man fra Dansk Folkepartis side mener noget andet, og det må man jo så bare tage til efterretning.
Vi har fra SF's side lyttet til den ekspertise, der har udtalt sig, og det tror jeg så også andre har, og derfor er jeg glad for, at det er en enig regering, som fremsætter det her forslag.
Unge menneskers sikkerhed i trafikken ligger SF meget på sinde, og derfor hilser vi også lovforslaget L 117 velkommen.
Så længe jeg i hvert fald kan huske, og jeg tror også så længe de fleste kan huske, har aldersgrænsen for at køre knallert været 16 år, og det ønsker SF fortsat at den skal være.
At den tidligere regering så fik den idé at nedsætte aldersgrænsen til 15 år stik imod sagkundskaben på området må så være udslag af princippet om »vi alene vide« og kampen mod de såkaldte smagsdommere, uanset hvilken viden og ekspertise de så besidder.
Danmark har en god ordning, hvor de unge skal gennemgå såvel teoretisk som praktisk undervisning for at erhverve sig et førerbevis til knallert.
SF mener, at bl.a. denne undervisning samt aldersgrænsen for at føre knallert er medvirkende til det lave antal af unge kvæstede i trafikken.
Det er en forudsætning for at kunne erhverve sig teoretisk og praktisk viden, at man kan opfatte f.eks. hastighed, og det kræver en kognitiv kapacitet.
Det sikrer vi ved at tilbageføre aldersgrænsen til 16 år, så langt de fleste opnår en tilfredsstillende kapacitet til at få det fulde udbytte af undervisningen, men også at de kan klare sig i trafikken.
Kim Christiansen (DF), 2012-04-10:
Altså, det her er jo en lidt sjov debat.
Jeg vil prøve at citere lidt fra den debat, vi havde sidste år.
Det var jo ikke hr. Jonas Dahl, der var ordfører på det tidspunkt, det var fru Anne Baastrup.
I sin ordførertale sagde fru Anne Baastrup: Jeg synes, det er fortvivlende, at vi står i en situation, hvor et stort regeringsparti vrider armen om på et mindre regeringsparti.
Hun hentydede på det tidspunkt til De Konservative.
Så er mit spørgsmål: Hvad har det store regeringsparti gjort for at vride armen om på De Radikale i den her sag?
Louise Schack Elholm (V), 2012-04-11:
Jamen når ministeren konkret har taget nogle tal med, så lad os da endelig høre dem.
Vi ved jo, at boligaftalen var noget af det vigtigste i hele kickstarten.
Den tidligere regering havde også lagt op til at fremrykke investeringer i renoveringer, så vi kunne selvfølgelig sagtens nå til en enighed.
Jeg vil selvfølgelig også gerne høre ministeren, om han så ved, om der er en risiko for, at der er ved at oparbejde sig en større pukkel fremadrettet.
Carsten Hansen (S), 2012-04-11:
Altså, det, jeg har lovet forligskredsen, også fru Louise Schack Elholm, er jo, at vi mødes om kickstarten.
Jeg har bl.a. de seneste tal med her i dag, så jeg kunne være forberedt på, at der muligvis kunne komme et spørgsmål om de afledte effekter af den.
Det er det, vi har lovet, vi skal diskutere.
I forhold til definitionerne er det jo sådan lidt min ret at afgøre, hvornår jeg synes, at jeg skal indkalde til det.
Det vil jeg gøre, når jeg synes, det er betimeligt i forhold til den politiske dagsorden.
Louise Schack Elholm (V), 2012-04-11:
Det glæder jeg mig til, vil jeg sige til ministeren.
Jeg vil så gerne høre, om ministeren har fundet ud af lidt mere, med hensyn til hvad der sådan rent faktisk var på dagsordenen.
For noget af det, vi har diskuteret meget, er jo, at ministeren har tænkt sig at ændre kriterierne for, hvad der definerer en ghetto.
Er ministeren kommet nærmere ind på, hvilke kriterier han har tænkt sig at lægge op til?
Hej, Carsten.
Carsten, vi har jo indgået en boligaftale her i efteråret – en boligaftale, hvor vi aftalte at skulle mødes igen i marts måned og drøfte nogle forskellige ting.
Jeg efterspørger lidt en indbydelse til det her møde, for marts er overstået, og vi har stadig væk ikke haft noget møde.
Hvornår har du tænkt dig at vi skal mødes?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-04-11:
Jamen det er jo en billig skalp at få, kan jeg forstå, så det vil jeg da overveje.
Anni Matthiesen (V), 2012-04-11:
For mig at se er der ikke så meget mere at spørge om.
Og derfor vil jeg da sige, at jeg synes, det kunne være helt fint, hvis det nu var en transportminister fra Grindsted, som sikrede, at den sidste del af Grindstedbanen blev nedlagt, og at der eventuelt kunne etableres cykelsti eller noget lignende der.
Så det er egentlig bare den sidste kommentar, jeg har til det.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-04-11:
Jeg vil sige, at det, der er charmen ved spørgetimen, er, at man ikke kender spørgsmålene på forhånd, og derfor kan jeg ikke huske den her sag i detaljer – og når jeg siger, at det er det, der er charmen ved det, så mener jeg det – men den er der; det medgiver jeg helt klart.
Jeg vil også sige, at jeg med det, der er mit eget lokalkendskab til det, sådan set er enig i, at der skal træffes en beslutning inden alt for lang tid.
Der har sådan været nogle overvejelser om den virksomhed, som vi begge to taler om, og for hvilken det her er noget, som har haft stor betydning for indtil ikke så forfærdelig lang tid siden.
Carsten Hansen (S), 2012-04-11:
Jeg skal sige, at jeg ikke synes, det er anstændigt, at vi to fører forhandlingerne her; det skal hele forligskredsen jo gøre.
Men jeg afslører vist ikke noget ved at sige, at det er rigtigt, at den tidligere regering også havde lavet en kickstart.
Vi har så fremrykket den med yderligere 5,5 mia. kr., men inden for den samme ramme.
Men i forhold til de afledte effekter kan vi sige, at det faktisk er i 2012 og 2013, at der bruges allermest.
Man kan sige, at vi jo lagde op til 2,7 mia. kr. i 2010, 10,7 mia. kr. i 2011 – det er inden for den ramme, man kan søge – og i 2012 bliver det så 2,7 mia. kr. og i 2013 1,9 mia. kr., og så er det 1,9 mia. kr. frem til 2016, som boligforliget løber til.
Så er der i 2014 faktisk også 4,2 mia. kr. til investeringer.
Så vi må sige, at der er ansøgningsrunderne, men som fru Louise Schack Elholm kan huske, kan man søge i løbet af hele 2012, og derefter er der afløbet.
Så vi kan sige, at de største effekter i virkeligheden ligger i år og i 2013 og 2014.
Vi har jo aftalt, at vi mødes en gang om året, og jeg skal nok huske fremover, at det er i marts, og lige vurderer situationen.
Jeg synes, det er fornuftigt, at vi i forligskredsen simpelt hen lige mødes og vurderer, hvordan det ser ud.
Jeg har samme frygt som fru Louise Schack Elholm for, at vi risikerer at oparbejde en pukkel, men jeg kan ikke se det for mig i øjeblikket med de meget store afløb, der er.
Men skal vi ikke tage resten af forhandlingen, når vi mødes i forligskredsen?
Jeg skal undlade at kalde fru Louise Schack Elholm for Louise.
Men når det er sagt, skal jeg beklage, at vi ikke fik indkaldt i marts.
Jeg kan love, at invitationen kommer snart.
Jeg har så sent som i dag haft et møde med min departementschef for at sikre mig, at vi nu fik det sat på sporet.
Det er simpelt hen, fordi påsken kom ind over.
Men indbydelsen er på vej, og jeg kan glæde fru Louise Schack Elholm med, at det bliver hurtigst muligt.
Mikkel Dencker (DF), 2012-04-11:
Mener ministeren, at det er rimeligt at opstille vindmøller på et sted, hvor der kræves dispensationer fra fredning og strandbeskyttelseslinjer, og hvor driftsbetingelserne for vindmøller ikke er optimale, som det er tilfældet med Københavns Kommunes planer i Kalvebod Syd, hvis der i stedet kan anvises andre placeringer, som ikke kolliderer med fredningsbestemmelser og i øvrigt har vindforhold, der kan give en mere optimal drift af vindmøller?
Ole Sohn (SF), 2012-04-11:
Jeg vil sige, at for det første er grundprincipperne i det, som jeg har skitseret om de generelle rammevilkår og om barrierer, færre barrierer og så en aktiv skabelse af nye markeder.
Det er de principper, det går på.
For det andet kommer skattereformen, som spørgeren ganske rigtigt gør opmærksom på og henviser til i regeringsgrundlaget, til at lette skatten på arbejde.
Det tredje er, at vi faktisk meget målrettet har iværksat en række vækstteam, som skal se på, hvordan man kan udnytte de styrker og potentialer, Danmark har, til at genskabe væksten i samfundet.
Der er vi gået i gang.
Vi gør det også i forbindelse med de kreative erhverv, dvs. design, møbelindustri og lignende.
Vi starter i næste uge et vækstteam på velfærds- og sundhedsteknologiområdet, så vi arbejder meget målrettet på at sikre, at man kan skabe ny vækst.
For jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at den udvikling med forringelse af konkurrenceevnen, som vi har oplevet gennem de sidste 10 år, har vi en helt afgørende pligt til at få vendt, så vi kan få genskabt en bedre dansk konkurrenceevne, som kan skabe ny vækst og dermed nye job, som kan minimere arbejdsløsheden og forbedre forholdene for dansk erhvervsliv.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-04-11:
Nu er det sådan, at inden for transportbranchen vurderes det, at hvis ikke rammevilkårene for danske virksomheder forbedres, er det eneste alternativ udflagning af danske virksomheder og dermed også af chaufførjob, og at danske virksomheder må bukke under på grund af konkurrencen fra udlandet.
Derfor er der behov for reformer, og det er der rigtig mange der har forstand på de her dele der er enig i – reformer, der styrker den danske konkurrenceevne.
Og det haster.
Derfor må vi gøre en ekstraordinær indsats for at undgå, at de her job flyttes til udlandet.
Regeringen skriver på side 7 i sit regeringsgrundlag, at denne regering er en reformregering, der vil gennemføre en vækst- og en skattereform.
Om skattereformen skriver regeringen, at man vil sænke skatten på arbejde markant.
Det er der gode toner i.
Men spørgsmålet er så, hvad det er, der i forbindelse med en kommende skattereform og eventuelt også med en kommende vækstreform vil styrke konkurrenceevnen i den danske transportbranche.
Det mangler vi stadig væk at få svar på.
Ole Sohn (SF), 2012-04-11:
Jamen jeg vil gerne svare på de tre spørgsmål, der blev stillet.
For det første vil jeg om det med overenskomstspørgsmålet sige, at det ikke tilkommer mig at blande mig i, hvordan arbejdsmarkedets parter har organiseret sig, det er arbejdsmarkedets parter bedst til at finde ud af.
For det andet vil jeg til spørgsmålet om konkurrenceevnen sige, at det ikke var for at være polemisk.
Jeg ville bare konstatere, hvad data fortæller os, og det er, at Danmark har mistet konkurrenceevne siden år 2000 og støt gennem de sidste 10 år.
Det er et faktum, det er sådan set ikke noget, jeg forsøger polemisk at debattere med spørgeren.
Jeg vil for det tredje og sidste gerne have mulighed for at gentage det, jeg startede med at sige, og som er, at en aktiv erhvervspolitik, der sikrer genskabelse af konkurrenceevnen, skal gå på tre ben.
Det ene ben er, at vi generelt skal sørge for at sikre gode rammevilkår for erhvervslivet; det andet er, at vi skal fjerne, hvad der måtte være af barrierer, som er begrænsende for konkurrenceevnen – vi har jo lige haft nedsat et konkurrencelovudvalg, som også er kommet med en række anbefalinger om, hvordan vi kan styrke konkurrencen – og det tredje og nok så væsentlige er, at vi også skal bidrage til at skabe nye markeder, hvor vi kan være med til at sikre, at der aktivt skabes ny beskæftigelse og ny vækst i samfundet.
Det er de tre ben, der skal sikre, at også transportsektoren har noget at arbejde med fremover.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-04-11:
Nu er jeg helt uenig i den beskrivelse, som ministeren her giver af, hvordan det er gået i de sidste 10 år.
Det er tværtimod, men det har vi for kort tid til at gå i dybden med her.
Jeg er mere interesseret i at få at vide, hvad den nuværende regering konkret vil gøre for at ændre på den situation, jeg lige har beskrevet, med de her chaufførjob, som flytter til udlandet, noget, der, når det sker, er et stort problem og vil blive et endnu større problem for dansk økonomi og danske virksomheder.
For det er jo således, at transportsektoren er krumtappen i væksten i et land som Danmark, hvor vi har en meget stor forbindelse med udlandet.
Det er det ene.
Det andet er, at senere i dag skal der, ikke under ministerens område, men under transportministerens område, behandles et lovforslag her i Folketinget, der drejer sig om, at det skal nedfældes i lovgivningen, at chauffører i dansk indregistrerede lastbiler skal være ansat på centralt forhandlede overenskomster.
Det er det eneste land i hele Europa, i hele EU, hvor det bliver tilfældet, og det bevirker, at man igen prøver at presse omkostningsniveauet op på den ene eller den anden måde, så det går i modsat retning af det, ministeren lige har sagt.
Men jeg vil gerne vide, hvad det er, regeringen helt konkret vil gøre fra nu og fremover for at forbedre konkurrenceevnen, også for transporterhvervene?
Ole Sohn (SF), 2012-04-11:
Først vil jeg give spørgeren ret i, at vi har en transportsektor af meget høj kvalitet.
Danske vognmænd har en god form for logistikforståelse, og de har nogle veluddannede chauffører, men når det er sagt, er jeg også enig med spørgeren i, at under den forrige regering, altså i tiåret frem til 2011, har vi oplevet en konstant faldende konkurrenceevne, og det er et problem.
Det er faktisk så stort et problem, at den nuværende regering har sat sig for at ændre udviklingen.
For vi har været i en situation, hvor vi har haft en relativt høj lønstigningstakt, mens vi har haft en relativt lav produktivitetsudvikling, og det gør, at dansk konkurrenceevne er blevet forringet.
Derfor vil jeg også gerne lige benytte lejligheden til at kvittere for de faglige organisationers og arbejdsmarkedsparternes overenskomster, der netop er indgået, og som meget fint tager højde for, at vi er nødt til at ændre udviklingen.
Men det helt afgørende er, at vi sætter fokus på konkurrenceevnen, for det er forudsætningen for, at der sker noget ikke bare inden for transportsektoren, som er meget konkurrenceudsat, men at vi generelt får ændret udviklingen og får genskabt en bedre konkurrenceevne, som også sikrer, at vi får både transportsektoren og produktionserhvervene til at vokse igen i Danmark.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-04-11:
Tak for svaret.
Nu er det sådan, at mange danske virksomheder er under et meget stort pres, og de kan ikke konkurrere med udenlandske lave lønninger og omkostninger.
Arbejdspladserne på visse områder, måske mange områder, fosser ud af landet, og der er det særlig de mobile erhverv, altså transportsektoren, der bliver meget hårdt ramt.
I første kvartal af 2009 var andelen af lastbiler ejet af danske datterselskaber, men indregistreret i Østeuropa 15 pct.
I fjerde kvartal af 2011 var andelen steget til 40 pct.
Samme billede tegner sig for lastbiler ejet af et dansk datterselskab, men indregistreret i Tyskland.
I første kvartal af 2009 var andelen knap 20 pct., mens den var steget til over 35 pct. i fjerde kvartal af 2011.
Fra 2010 til 2011 steg antallet af danskejede lastbiler på udenlandske nummerplader
med 11 pct.
Det er en udvikling, der for alvor truer den danske transportbranche, og der er det sådan, at brancheorganisationerne vurderer, at det især er den ringe danske konkurrenceevne på løn- og ansættelsesvilkår, der driver udflagningen af danske lastbiler til udlandet.
Jeg er fuldstændig bevidst om, at når man køber en serviceydelse hos en dansk vognmand, får man en ydelse af en enormt høj kvalitet.
Danske vognmænd konkurrerer derfor ikke udelukkende på prisen, men også på kvaliteten, og derfor er det på tide, at vi ser på omkostningsniveauet og konkurrenceevnen i Danmark.
Statistikken taler sit tydelige sprog.
Den viser, at der siden 2008 er forsvundet 7.000 chaufførjob herhjemme i Danmark.
På den baggrund vil jeg godt spørge ministeren yderligere: Mener ministeren, at vi er nødt til at sætte aktivt ind for at sikre, at vi beholder danske chaufførjob i Danmark?
Ole Sohn (SF), 2012-04-11:
Det er punkt 1, at vi skal sørge for at sikre, at vi har nogle generelt gode rammevilkår for erhvervslivet, punkt 2, at vi til stadighed sørger for at fjerne, hvad skal man sige, barrierer, altså at vi får fjernet, hvad der måtte være af konkurrencehæmmende foranstaltninger, og punkt 3 at sikre, at vi også er med til at skabe nye markeder, sådan at vi på den måde sikrer, at dansk erhvervsliv og herunder også transportsektoren bliver mere konkurrencedygtige.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-04-11:
Spørgsmålet lyder: Hvilke initiativer vil ministeren tage for at sikre, at de mobile og dermed også mest konkurrenceudsatte erhverv kan vinde konkurrenceevne, så vi kan beholde danske job på danske hænder?
Hvilke initiativer vil ministeren tage for at sikre, at de mobile og dermed også mest konkurrenceudsatte erhverv kan vinde konkurrenceevne, så vi kan beholde danske job på danske hænder?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-04-11:
Jeg vil sige til fru Gitte Lillelund Bech, at der jo er den store forskel, at hvor det første sådan mere er et embedsmands- og forskeragtigt projekt, bliver det andet jo mere konkret, forstået på den måde, at vi vil bede nogle mennesker om at være en del af en kommission, som selvfølgelig vil bruge de tilgængelige oplysninger og det materiale, der er, og så efterfølgende være konkrete med at komme med forslag.
Så vil det være op til politikerne efterfølgende, om man har tænkt sig at følge dem, så på den måde er det jo et lidt mere kontant arbejde.
Jeg vil sådan set være lidt optaget af, at der, hvor vi to partier har fælles gods eksempelvis i forhold til metro osv., fortsætter vi selvfølgelig samarbejdet om at løse problemerne.
Men jeg vil bare understrege, at der ikke på den måde er nogen konflikt i det her.
Det, vi gør i den nye forligskreds, er rent faktisk at gå lidt mere kontant til værks og dermed også inddrage forskere.
Hvordan kommissionen nu i øvrigt bliver sammensat, er jo som sagt ikke forhandlet på plads endnu.
Derfor kan jeg ikke være specielt specifik med hensyn til svar på det.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-04-11:
Jeg vil sådan set gerne fortsætte, hvor min kollega, hr. Kristian Pihl Lorentzen, slap, for hr. Kristian Pihl Lorentzen fokuserede jo ikke på spørgsmålet om, at der er to forligskredse.
Jeg ønsker ikke at tale forlig.
Jeg forstår, at ministeren har fuld respekt for de forlig, der ligger.
Det kender jeg også ministeren godt nok til at vide.
Han har været i Folketinget i så mange år, så det har han.
Jeg vil spørge ind til de to analyser, der kommer.
Den analyse skulle faktisk se på trængslen og i det hele taget på infrastrukturproblemerne i hele København, i hele hovedstadsområdet.
Så kan ministeren oplyse, hvordan den nye trængselskommission med sit kommissorium adskiller sig fra de analyser, der allerede pågår, for jeg går ikke ud fra, at ministeren ønsker dobbeltarbejde?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-04-11:
Hr. Kristian Pihl Lorentzen kender den aftale, der er blevet indgået.
De spor, der blev lagt i den, vil kommissoriet langt hen ad vejen lægge sig op ad, men jeg er i den situation, hvor jeg desværre ikke fra salen her skal over at forhandle med hr. Kristian Pihl Lorentzen, men jeg skal over at forhandle med de partier, der har sagt ja til at deltage i at løse det her, og der tror jeg, hr. Kristian Pihl Lorentzen kender spillet godt nok til at vide, at så længe der pågår forhandlinger, så forhandler man, indtil man er færdig i forligskredsen.
Jeg er sikker på, at når hr. Kristian Pihl Lorentzen ser kommissoriet og udvalgssammensætningen, vil han blive fuld af beundring over, at der nu endnu en gang bliver taget fat på at løse de påtrængende problemer, der er i og omkring København.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-04-11:
Jamen jeg vil da gerne kvittere for den invitation, vi fik, og da jeg sætter stor pris på ministerens selskab, er jeg da ked af, at vi ikke kunne takke ja til den.
Men som jeg nævnte, er finansieringen i form af, at det er bilisterne, der skal betale gildet, uspiselig for os, for det vrider landet skævt.
Bilisterne betaler rigeligt i forvejen.
Men afslutningsvis vil jeg gerne spørge, om ikke ministeren kan løfte sløret lidt for, hvilke temaer den her trængselskommission egentlig skal beskæftige sig med.
Jeg har endnu ikke set kommissoriet.
Jeg ved ikke, om det findes, men der har været mange ting fremme.
Der er nogle, der foreslår cykelmotorveje på kryds og tværs af København, så man inddrager bilernes vejbaner til den slags.
Der har også været forslag om, at man skal til at beskatte gratis parkering i forbindelse med arbejdspladser for også ligesom at prøve at komme efter bilisterne.
Så der er alt godt fra havet på bordet i øjeblikket.
Kan ministeren løfte sløret bare en lille smule for, hvad man kan vente sig af den trængselskommission?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-04-11:
Det forhindrer så ikke – og det tror jeg at vi begge to er erfarne nok på Christiansborg til at vide – at man også derefter kan gå videre, specielt når man oven i købet har sendt en invitation om at komme med.
Men det valgte Venstre så at sige nej til.
Så jeg vil bare slå fast med syvtommersøm, at jeg har respekt for de forlig, der er indgået.
Nu har jeg så et forlig, som man kan sige på nogle strækninger ligger tæt op af det brede forlig, og som er knap så bredt, men respekten for forlig vil altid være til stede, når jeg sidder i ministerstolen derovre.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-04-11:
Tak for svaret.
Vi er sådan set modne.
Jeg har i hvert fald selv nået en moden alder, vil jeg sige.
Men det spørgsmål, der rejses her, er jo: Hvad foregår der i den ene forligskreds, altså den store brede forligskreds, som der er omkring Infrastrukturkommissionen og Infrastrukturfonden, og den anden, altså den nye forligskreds her, som er mere snæver, og som foregår i regi af trængselskommissionen?
Så det er jo blevet lidt rodet, med hensyn til hvad der foregår hvor, også når man skal til at følge op på tingene.
Synes ministeren, at det er fornuftigt, at der så pludselig kommer sådan en trængselskommission ind fra siden, om jeg så må sige, på tværs af det hele?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-04-11:
Bortset fra den indledende retorik vil jeg sådan set
meget beklage, at hr. Kristian Pihl Lorentzen ikke er med i den gruppe, som nu skal udmønte 1 mia. kr.
Det kunne måske have været meget hyggeligt at have haft hr. Kristian Pihl Lorentzen med, men nu besluttede man sig så fra Venstres side til, at det ønskede man ikke.
Jeg er så meget glad for, at der var andre partier, som påtog sig det ansvar, og vi er i øvrigt i gang med den fornøjelige opgave, det er at sørge for bedre og billigere kollektiv trafik.
Herunder hører så også en kommission, som skal analysere de her ting.
Det er rigtigt, at der er truffet en række beslutninger om en investering i og omkring København.
Det kan man jo se med sit blotte øje, når man kører rundt, og jeg vil sige, at det er blevet meget markant her på det sidste med den afskærmning, der er stillet op.
Der vil selvfølgelig ikke blive dobbeltarbejde.
Men vi vil nu i den forligskreds, som består af regeringen, Dansk Folkeparti og Enhedslisten, også få det kommissionsarbejde i gang.
Det, der er opgaven her, er dels at kigge på mulighederne i og omkring København – det er lidt bredere defineret her – dels at kigge på GPS-mulighederne generelt på landsplan.
Jeg har det sådan, at i forbindelse med de her store, udfordrende spørgsmål har vi brug for så mange gode input som overhovedet muligt.
Jeg forstår, at man har holdt en pause med det lige nu her, men jeg kunne håbe, at man på lidt længere sigt vender tilbage til gerne at ville være med til at løse problemerne.