Peter Christensen (V), 2015-10-20:
Tak for det.
Vi er kommet langt omkring her i aften – ikke unaturligt med tre redegørelsesdebatter.
Jeg vil så fokusere på de kommentarer, der var til redegørelsen for det nordiske samarbejde.
Tak for de indlæg, der har været.
Vi har jo i den redegørelse af naturlige årsager også gjort lidt ud af at fortælle om det danske formandskab i forbindelse med Nordisk Ministerråd, hvor der løbende gennem hele året er blevet gennemført aktiviteter og fortsat vil blive det frem til årsskiftet på en lang række forskellige ministerområder.
Jeg vil gerne understrege, at vi har været glade for at kunne inkludere både Grønland og Færøerne i formandskabet.
Det gælder formandskabsprojekterne, og det gælder også på formandskabets møder.
Der er flere, der har været inde på det her med grænsehindringer, og det har også været en prioritering for det danske formandskab.
Det er centralt, at virksomheder og arbejdstagere ikke støder på en masse unødige vanskeligheder, når de skal bevæge sig over grænserne, og Danmark har derfor i år sat fokus på at få fjernet grænsehindringer i de nordiske lande.
Det arbejde skrider godt fremad, hvilket ikke mindst sker med inddragelse af arbejdsmarkedets parter.
Vi har f.eks. set fremskridt vedrørende muligheden for ret til fravær for pendlere ved møder i politiske forsamlinger, og spørgsmålet om erhvervsmæssig rehabilitering synes også at være løst.
Men det tager jo tid, når man skal finde løsninger med andre lande i forbindelse med ofte ganske tekniske spørgsmål, og arbejdet skal derfor fortsætte.
Vi skal samtidig passe på, at vi ikke utilsigtet skaber nye hindringer, ved at de nordiske lande f.eks. utilsigtet implementerer EU-lovgivning forskelligt.
Fra Sjúrður Skaale var der et spørgsmål om, hvorvidt man kunne få en dialog om grænsehindringer mellem Færøerne og Danmark, og selvfølgelig kan vi få en dialog om det.
Jeg har ikke mulighed for at svare på, hvor langt man er i det arbejde, der er blevet sat i gang under den tidligere regering, og hvad status er for det, men det kan vi jo så vende tilbage til.
Jeg lovede også hr. Henrik Dam Kristensen lige at sige lidt om det nordiske informationskontor i Flensborg af den grund, at hr. Henrik Dam Kristensen glemte at få det taget op, sagde han.
Men man har jo lov til at tale sammen, også selv om man er kommet ned fra talerstolen, så jeg vil lige knytte en bemærkning til det.
Det er en sag, som regeringen støtter hundrede procent op om, altså at man får etableret et Nordens Hus i Flensborg.
Det gør vi, da vi bl.a. ønsker at skabe et stærkt miljø for nordisk kultur og en synlig og udadvendt platform for Nordisk Råds og Nordisk Ministerråds internationale interesseområder og branding af Norden.
Men vi gør det også, fordi vi ser en mulighed for at gøre informationskontoret i Flensborg til en eksponent for en god nordisk mindretalsmodel.
Der er blevet bevilget ekstra 150.000 kr. til kontoret i Flensborg til afholdelse af netop en konference om nationale mindretal i Norden.
De midler kommer så ud over de godt 200.000 kr., som kontoret hvert år modtager af Nordisk Ministerråd til sin drift.
Men i forhold til at få dannet et decideret nordisk hus har vi så måttet konstatere, at det er et synspunkt, som vi står alene med fra dansk side.
Der er nogle lande, som er direkte imod, og der er andre lande, som er, man kan måske kalde det lidt uinteresserede i spørgsmålet.
Det er nok ikke så meget spørgsmålet om de penge, det ville koste at lave et nordisk hus – det ville man nok kunne løse, hvis viljen var der – men en mere grundlæggende og principiel modstand, der er i ministerrådet.
Og når vi har debatterne, peges der på, at man i stedet skulle anvende det nordiske ambassadekompleks, der er i Berlin, som Nordens vindue i Tyskland.
Det er ikke sådan, at vi fra regeringens side har opgivet at finde støtte til Flensborgkontoret, og det er jo også noget, som vi vil vende tilbage til i ministerrådet på et tidspunkt.
Vi når et lille skridt i forbindelse med budgettet for 2016, vi når ikke i mål, men vi må jo tage skridtene et for et og se, hvor lang tid det så vil tage, inden vi har fået opbakning fra de andre lande til det.
Nordisk Ministerråd har i år engageret sig stærkt i de udfordringer, som bl.a. opleves i Baltikum, på baggrund af presset fra Rusland, og som skal ses i lyset af konflikten i Ukraine.
Der er enighed i de nordiske lande om, at vi skal være solidariske med de baltiske lande og opretholde vores kritik af den russiske adfærd.
Efter en indsats fra det danske formandskab og alle de nordiske samarbejdsministre har Nordisk Ministerråd været hurtig på bolden mod den russiske propaganda.
Det er igen som noget nyt sket i samarbejde med de nordiske og baltiske udenrigsministre i den såkaldte NB8-kreds.
Det betyder, at Nordisk Ministerråd støtter de baltiske landes arbejde for at sikre, at der er alternativer til de russiske tv-stationers misinformation.
Så var der en række bemærkninger, ikke så meget til redegørelserne, men i forhold til det fremadrettede.
Der var spørgsmålet om Færøernes deltagelse i det nordiske samarbejde, og vi har jo i høj grad haft glæde af at dele arbejdet med Færøerne og Grønland, også i forhold til formandskabet, og vi støtter selvstyreområdernes ønske om en styrket rolle i Nordisk Råd og i Nordisk Ministerråd – så langt det er muligt, og som det nu kan bære i forhold til det praktiske og ikke mindst det juridiske.
Så var hr. Martin Lidegaard inde på energiområdet, og i forhold til COP21 er det jo rigtig vigtigt, at vi kan fortælle om de nordiske energiløsninger.
Vi er under formandskabet som led i branding af Norden også i gang med at sætte fokus på netop det her i den nordiske model. Jeg tror, det er det, jeg i første omgang vil knytte bemærkninger til.