runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2008-05-29:
Hr. Hans Kristian Skibby kan måske have en pointe i, at jeg i min iver for at argumentere imod det her forslag kom til at sige anlægsstop frem for anlægsloft.
Jeg tror, at jeg også fik korrigeret mig selv i min ordførertale, men jeg skal gerne endnu engang præcisere, at det selvfølgelig er anlægsloftet, der er tale om.
Det, der sådan set skete, da man lavede kommuneaftalen i sommer, var, at kommunerne og regeringen satte sig ned og lavede en aftale, og der spurgte kommunerne specifikt ind til, om de skulle forstå det sådan, at der var et loft over, hvor meget de måtte bruge på anlæg, og der fik de meget klart at vide, at der ikke var noget loft.
For så at være helt sikker på, at man havde forstået det rigtigt, valgte vi så fra socialdemokratisk side at stille et spørgsmål i Finansudvalget til den daværende finansminister, og der fik vi det klare svar, at der ikke var noget loft over anlægsudgifterne.
Det er altså det, man har gjort, og der er mange, der har travlt med at sige, at kommunerne er løbet fra en aftale, men i virkeligheden er sagen jo den, at det er regeringen, der er løbet fra deres aftale.
De lavede en skriftlig aftale om, at der ikke var anlægsloft, men nu er der altså kommet et anlægsloft alligevel, og det betyder, at der er en række helt konkrete projekter, der bliver udskudt, plus at der er den usmidighed i det, at hvis man har noget, man ikke blev færdig med i 2007 og gerne vil overføre til 2008, er man nødt til f.eks. at fjerne renoveringen af skoletoiletter, skolelokaler og andet fra 2008-budgettet og overføre til 2009-budgettet, og det er dybt problematisk.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-29:
Jeg vil da gerne kvittere for hr. Rasmus Prehns anerkendelse af, at der måske var tale om en fortalelse med hensyn til, hvorvidt der var tale om et anlægsloft eller et anlægsstop, og derfor er der i hvert fald ikke nogen grund til at gøre mere ud af det.
Nu var ordføreren så flink i sit svar på mit tidligere spørgsmål i forbindelse med anlægsinvesteringer at bruge udtrykket, at mange projekter var blevet udskudt, men i sin ordførertale sagde ordføreren, at de var blevet sparet væk.
Jeg vil så gerne spørge, om der også nu i løbet af de sidste 5 minutter er sket noget, som har gjort ordføreren i stand til at vurdere, at der altså må være forskel på, om noget bliver udskudt, eller om det bliver sparet væk.
Jeg synes faktisk, at Socialdemokraterne nogle gange har tendens til at foregøgle folk, at ting bliver sparet væk, selv om de ikke gør det, og der skulle man måske prøve at overveje, på hvilken måde man prøver at sælge varen på her fra Folketingets talerstol.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-29:
Man kan jo spørge: Hvis vi ikke havde fået gennemført kommunalreformen, hvordan havde man så i SF egentlig tænkt sig, at man skulle løfte de meget store samfundsudfordringer, vi står over for og faktisk er midt i?
Vi oplever et samfund, der bliver stadig mere specialiseret, hvor der er stadig mere brug for specialister.
Hvis man forestiller sig, at man stadig havde siddet i gamle, små kommuner og skulle være specialist på 10-20 forskellige specialer, kunne det jo ikke lade sig gøre.
Lige præcis derfor er det godt, at vi har fået gennemført kommunalreformen og på den måde har fået styrket det lokale selvstyre, så man kan løfte de forskellige specialer.
Der er så en række omstillingsfunktioner undervejs, men det er ved at falde på plads nu.
Flemming Bonne (SF), 2008-05-29:
Man skulle næsten ikke tro, at hr. Erling Bonnesen lever i det samme samfund og det samme land, som vi gør.
Jeg har utrolig vanskeligt ved at finde de her udsagn om, at det går rigtig godt med både kommunalreformen og kommunernes økonomi.
På det kommunale topmøde så vi, hvordan samtlige borgmestre i dette land, inklusive alle Venstreborgmestre, var ude efter den sanktionspolitik, der nu lægges op til.
Jeg synes, at der nu her ved andenbehandlingen er en passende lejlighed til i det mindste så at stemme for de ændringsforslag, der ligger.
Jeg kan ikke genkende det billede, som hr. Erling Bonnesen giver udtryk for.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-29:
Ordføreren fra SF var inde på, at der skal et nyt aftalesystem til.
I Venstre synes vi, at vi har et godt aftalesystem, som også producerer nogle gode resultater.
Det er jo et faktum, for ser vi tilbage på sidste år, fremgår det, at kommunerne selv gik ud og sagde, at det var rigtig gode budgetter, som man kunne bruge til noget.
Så vil SF's ordfører ikke godt bekræfte, at kommunerne selv sidste år sagde, at man faktisk kom i havn med gode resultater?
Og så er det hele jo sådan set på plads, i og med at der er tale om nogle gode forhandlinger.
Flemming Bonne (SF), 2008-05-29:
Jeg tror godt, jeg kan bekræfte, at nogle kommuner syntes, det var en rimelig god aftale, der blev lavet, men det var langtfra alle kommuner, der havde den opfattelse.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-29:
Som hr. Flemming Bonne også var inde på, skal det foregå demokratisk.
Jamen det har det også gjort i KL, for man kom selv frem til en beslutning i KL og i kommunerne om, at det netop var gode budgetter, så den del er jo sat på plads.
Jeg må bare konstatere, at det er ren pseudosnak, vi hører nu fra SF's ordfører om, at aftalesystemet ikke fungerer, og at der er tale om en dårlig dialog.
Tværtimod.
Vi har lige sidste år set beviset på, at det fungerer i allerbedste velgående.
Men der er netop grund til at spørge SF, når man tilsyneladende siger, at det bare skal have lov til at køre, og at der skal gives endnu mere, om der overhovedet ikke er nogen grænse for, hvor langt man vil gå.
Skal samfundsøkonomien bare have lov til at koge over i inflation?
For vi er jo i forvejen helt på grænsen af, hvad samfundsøkonomien kan bære.
Flemming Bonne (SF), 2008-05-29:
Jeg tror, jeg har refereret til, hvordan jeg oplever aftalesystemet fungerer.
Det er regeringen, som til enhver tid dikterer den økonomiske ramme, og indtil nu har vi også set, at det er regeringen, som dikterer spillereglerne.
Senest har vi i dag kunnet se på dknyt, at vores finansminister er ude med et budskab om, at det i år er sidste chance for kommunerne, og det er jo ikke den bedste måde at indlede kommunale forhandlinger på.
Mike Legarth (KF), 2008-05-29:
Nu siger hr. Flemming Bonne med henvisning til en artikel om, hvad nogle ledere mener om kommunalreformen, at kommunerne er lagt i spændetrøje og det siger oppositionen samlet set - at de har en pistol for panden, og at der bliver sendt tæskehold ud og meget andet.
Der vil jeg så spørge hr. Flemming Bonne, om han har læst den anerkendte professor Blom-Hansens kommentarer, som konkluderer, at kommunerne bliver behandlet meget nænsomt og skånsomt, i betragtning af de overskridelser af deres egne aftaler, de har begået i 8 ud af de sidste 10 år, og under hensyntagen til nationaløkonomien.
Hvad siger hr. Flemming Bonne til det?
Flemming Bonne (SF), 2008-05-29:
Hr. Flemming Bonne siger, at han har læst omtalte artikel af professor Blom-Hansen.
Jeg kan kun svare på den måde, at der også blandt professorer og andre eksperter er divergerende politiske opfattelser af, hvordan man oplever forskellige situationer.
Jeg konstaterer, at jeg ikke er enig med Blom-Hansen.
Mike Legarth (KF), 2008-05-29:
Så vil jeg gerne spørge hr. Flemming Bonne, om han ikke er enig i, at lederne i kommunerne er inhabile i den her debat.
Flemming Bonne (SF), 2008-05-29:
Lederne er naturligvis ikke inhabile.
Lederne har deres fulde ytringsret og har ret til at udtale sig, når de synes, at det kører skævt i forhold til deres arbejdsgivere og deres arbejdsvilkår.
Der er måske noget usædvanligt i, at lederne så markant, som de gjorde, har meldt ud, at kommunalreformen ikke virker på nuværende tidspunkt.
Det synes jeg jo var en fantastisk god udmelding, som vi her i Folketinget burde tage ad notam og drage lære af.
Johs. Poulsen (RV), 2008-05-29:
Jeg må indrømme, at jeg blev noget forbavset, da hr. Mike Legarth i et tidligere indlæg sagde, at han mente, at de offentlige ledere var inhabile.
Altså, det er da et meget, meget besynderligt synspunkt, at offentlige ledere, der ligesom alle mulige andre danskere har organisationer på forskellig vis, ikke skulle kunne ytre sig i en debat af den her karakter og ikke også skulle kunne ytre sig på en saglig og faglig baggrund.
Siger hr. Mike Legarth, at det, de offentlige ledere siger til os i forbindelse med den her debat, simpelt hen ikke passer?
Mike Legarth (KF), 2008-05-29:
Hr. Johs. Poulsen manipulerer med tingene.
Jeg havde bedt om udtalelser fra andre eksterne, anerkendte professorer eller eksperter, om de ville imødegå min påstand og se på, om vi på den her måde behandler kommunerne nænsomt og skånsomt i forhold til at opnå sikkerhed for, at kommunerne selv overholder de aftaler, de indgår.
Det synes jeg jo er et rimeligt krav, og det er det, jeg bakker hundrede procent op om.
Når jeg så i citationstegn sagde, hvilket jeg meget tydeligt gjorde opmærksom på, at lederne var inhabile til at udtale sig, så var det i debatten om det, jeg netop redegjorde for.
Johs. Poulsen (RV), 2008-05-29:
Jeg synes, det er ærgerligt, at en kommunalordfører fra Det Konservative Folkeparti kan sige, at når de offentlige ledere ytrer sig i sådan en debat, så er de inhabile.
Det må jeg sige.
Men modargumentationen, også fra Det Konservative Folkeparti, for at foretage de indgreb, der er lagt op til i de tre lovforslag, er jo, at man siger, at økonomien er på bristepunktet, og det er der jo noget om.
Det har faktisk været situationen et godt stykke tid.
Sidste år var situationen i endnu højere grad den, at økonomien var på bristepunktet, og økonomer advarede mod at overophede den offentlige økonomi.
Det er jo bl.a. en følge af de nye lånemuligheder - foden på speederen i en række sammenhænge - som regeringen jo langt hen ad vejen har ansvaret for.
Det, vi spørger om - i hvert fald fra Radikales side - er jo: Hvorfor er det, at man i Det Konservative Folkeparti, i regeringen, mener, at den opbremsning, der så skal ske nu, og som ud fra økonomiske betragtninger kan være fornuftigt, lige nøjagtig skal finde sted, så den vedrører de budgetter, der er lagt i 2008 i kommunerne for folkeskoler, daginstitutioner, ældrepleje og lignende?
Den skal lige nøjagtig finde sted der og ikke finde sted, når man vil uddele store ældrechecks og børnechecks i en finanslovforhandling med Dansk Folkeparti.
Mike Legarth (KF), 2008-05-29:
Jamen det mener Det Konservative Folkeparti, fordi man ikke kan bruge pengene to gange.
Flekslån består af en sum penge, og de er alle sammen brugt.
Og her taler vi så om et merforbrug, og det at det, der er årsagen.
Med hensyn til det andet om, at lederne skulle være - i citationstegn inhabile, vil jeg sige, at det blev sagt på den måde i den kontekst, som jeg lige redegjorde for før, fordi vi synes, at de ikke, ligesom eksempelvis politiet heller ikke gør, skal undersøge sig selv.
Altså, det er jo uvildige parter, der skal kommentere disse forhold.
Det er i den kontekst, det skal ses og forstås, og det tror jeg alle andre end hr. Johs. Poulsen har forstået.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-29:
Jeg vil undlade at engagere mig mere i debatten om det med de kommunale ledere, der skulle være inhabile.
Jeg tror ikke, at det er konservativ politik, og jeg tror heller ikke, at det bliver konservativ politik.
Derfor tror jeg, at vi skal tage til efterretning, at det, der er sket, er, at den konservative ordfører måske er kommet til at engagere sig lidt for voldsomt.
Måske var han lidt for engageret i det, som han selv kom til at kalde for en rituel stammedans.
Så ikke så meget mere om det.
Jeg vil stille spørgsmål om de konservative byrådsmedlemmer og borgmestre.
Det er jo en kendt sag, at den måske største konservative borgmester i Odense Jan Boye direkte har sagt til TV 2, at de sanktioner, som vi behandler her i dag, er en ommer.
Og vi ved også, at den konservative borgmester i Høje Taastrup har skrevet et brev til Folketingets Kommunaludvalg, hvor han skriver: I kan simpelt hen ikke være det bekendt.
Så der er altså en række konservative borgmestre, som synes, at det, som Det Konservative Folkeparti stemmer for det her på Christiansborg, er en usædvanlig dårlig idé.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-29:
Nu tror jeg ikke, der er ret mange kommunalordførere, som har en interesse i at gå op og tale imod, at man prøver på at lave aftalesystemet så fair og demokratisk som overhovedet muligt.
Men så vil jeg altså også sige til ordføreren og til partierne her i Folketinget i dag, at så må vi også anbefale, at Kommunernes Landsforening selv kommer på banen med et udspil til, hvordan de kunne tænke sig at man kunne udbygge det her aftalesystem, så det blev mere fair og demokratisk.
Vi har jo gennemført en udligningsreform, som har betydet mindre skævhed, men stadig væk er der nogle kompleksiteter rundtomkring.
Og der synes jeg altså, at med de bidrag, som kommunernes indbyggere giver jeg tror, det er 30 kr. eller sådan noget om året pr. indbygger - for at være medlem af KL, en brancheorganisation, kan vi kalde det, må vi også forvente, at KL går på banen og markerer, hvordan de tror at man kan gøre det her bedre, hvis man kan gøre det bedre.
Det tror jeg ikke der er ret mange ordførere som vil stille sig på bagbenene over.
Men det, det drejer sig om, er selvfølgelig: Hvad er så det konkrete indhold i det aftaletilbud, som der så eventuelt vil komme på banen?
Men der er jo ikke nogen, der vil tale imod, at det bliver så fair og demokratisk som overhovedet muligt ud fra geografisk placering, økonomisk formåen osv.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-29:
Ved gennemførelsen af en så stor reform som kommunal- og strukturreformen, vil der naturligvis altid være nogle enkelte ting, som ikke lige falder i hak den første dag, og som kræver lidt længere indkøringstid eller indløbstid.
Men helhedsbilledet, der står tilbage, er jo, at det samlet går meget godt.
De steder, hvor det ikke lige er faldet helt på plads endnu, har man jo fat i det - jeg regner da med, at man lokalt tager fat i det - og der er jo også nogle forskellige muligheder for at følge op på det.
Vi er nødt til samlet at sige, at helhedsbilledet er det, vi skal vurdere her og nu, og det står faktisk meget godt.
Så er det klart, at der er nogle ting undervejs, der skal justeres helt på plads, men jeg glæder mig over, at det faktisk indtil nu alt i alt er gået over forventning med at få det gennemført.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-29:
Det kan selvfølgelig være vanskeligt at tilføre debatten yderligere nyt, kan man sige.
For det første har vi haft en stor debat om lovforslaget ved førstebehandlingen, og for det andet har vi nu i dag haft lejlighed til at gennemgå det her lovforslag både forfra og bagfra.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige, at Dansk Folkeparti ikke har nogen problemer med at støtte det her lovforslag.
Selvfølgelig har det baggrund i en økonomiaftale, som er en del af finansloven for 2008, men det er samtidig til alles fordel, at vi nu giver kommunerne et bedre arbejdsredskab til at vide, hvad konsekvenserne af, at man ikke overholder budgetterne i kommunerne, vil være.
Det er jo noget, kommunerne faktisk har efterspurgt i mange år, for hvert år, man kunne se, at der var overskridelser på anlægsudgifter og serviceudgifter i kommunerne, var der mange, der begyndte at blive lidt bange for, hvad konsekvenserne ville blive, og hvilke sanktioner der ville komme fra finansministerens side.
Med det her lovforslag ved vi sådan set, hvilke sanktioner man har at rette sig efter i kommunerne.
Vi mener også fra Dansk Folkeparti side, at de her ændringer og tilføjelser til den nugældende lovgivning samtidig er med til at styrke kommunernes vilje og incitament til at være med til at overholde de indgåede aftaler, som de selv er part i.
Det har altså været nødvendigt, specielt hvis man kigger 10 år tilbage.
Der kan man se, at ud af de 10 år er der 8 år, hvor kommunerne massivt ikke har været i stand til at overholde de økonomiaftaler om serviceudgifter og anlægsudgifter, som de selv har indgået.
Jeg vil da gerne understrege, at eksempelvis Socialdemokraterne, da de havde regeringsmagten, selv valgte at fjerne formueskatten i Danmark.
Man må så konkludere, at hvis pointen er nøjagtig den samme, har Socialdemokraterne i tidligere regeringer jo faktisk givet skattelettelser til de allerrigeste i Danmark ved at fjerne formueskatten, og man har derved ødelagt velfærden for alle os andre.
Man kan derfor sige, at det måske er lidt hul tale, vi har været vidner til i dag.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-29:
Dansk Folkepartis ordfører har jo ret så langt, at Socialdemokratiet ikke har noget imod skattelettelser, når der er råd til det og råderum til det.
Som udgangspunkt synes vi, det kunne være fint, hvis man kunne betale lidt mindre i skat.
Men vi har noget imod skattelettelser, når de kommer til at gå ud over velfærden.
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkeparti: Er Dansk Folkeparti blevet et antivelfærdsparti?
Når vi kan læse i Jyllands-Posten, at 72 pct. af kommunerne er gået i gang med at lave budgetreduktioner, er det så noget, man billiger og synes er alle tiders, og synes man, det er dejligt med mindre velfærd?
Er det Dansk Folkepartis holdning?
Det er jo det, der er konsekvensen.
72 pct. af kommunerne er gået i gang med at spare, og det betyder, at der er skoler, der ikke bliver renoveret, at der er huller i vejene, der ikke bliver lappet, og at forskellige andre offentlige bygninger, herunder idrætsfaciliteter, ikke bliver vedligeholdt.
Det er jo velfærdstab, og er det virkelig Dansk Folkepartis politik?
Er det sådan, at når vælgerne skal hen at stemme, ved de, at sætter de kryds ved Dansk Folkeparti, får de mindre velfærd?
Er det det, vi kan regne med fremover?
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-29:
Jamen sagens kerne i debatten om skat kontra velfærd osv. er jo, om man kan begge dele, og jeg synes sådan set, det er et underligt spørgsmål, der kommer fra hr. Rasmus Prehn, i og med at man jo klart har beskrevet konsekvenserne af den skattereform, der har været, og som ikke har haft konsekvenser for de midler, som bliver sat af til velfærd i kongeriget Danmark.
Derfor kan man jo også sige, at når skattelettelserne har været fuldt finansierede og ikke er gået ud over velfærden, er det jo lidt hul tale, at Folketingets flertal her i dag skal klandres for reelt at have taget nogle penge fra nogle og brugt dem på skattelettelser.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-29:
Vi har jo igen og igen hørt argumentet om, at det er på grund af overophedning af den danske økonomi, der ikke er råd til at styrke velfærden.
Til det må jeg sige, at det at lave en skattelettelse, sådan som regeringen lagde op til valgkampen, har været med til at styrke den overophedning, så derfor hænger tingene jo sammen - forstået på den måde at der ikke var råd til begge dele.
Her valgte Dansk Folkeparti så at prioritere skattelettelser frem for velfærd.
Jeg vil gerne have Dansk Folkepartis kommentar til den artikel i Jyllands-Posten den 21. maj, hvor der helt konkret stod, at en FTF-undersøgelse viser, at man i 72 pct. af landets kommuner laver besparelser.
Er det virkelig Dansk Folkepartis politik, at kommunerne skal skrue ned for velfærden?
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-29:
Nu er det jo heldigvis sådan, at jeg ikke har læst alle artikler, og hvis jeg skulle læse alle artikler i kongeriget Danmark, kunne jeg måske også godt være ret træt, når dagen var gået.
Men jeg vil gerne sige, til hr. Rasmus Prehn, at det jo ikke er tilfældet.
Man har taget pengene fra ekstraordinære indtægter, som man har fået, så skattereformen, som er blevet gennemført her i Folketinget, var fuldt ud finansieret, og som jeg sagde før, er det derfor ren og skær hul tale fra Socialdemokraternes side, når man siger, at vi med den aftale har sørget for, at der ikke bliver repareret huller i asfalt osv.
Må jeg igen minde om, at kommunerne aldrig før har haft større anlægsbudgetter end de 17 mia. kr., de har i dag.
Ifølge tallene for 2008 har de 98 kommuner tilsammen godt 17 mia. kr., og i forbindelse med finansloven blev det endda vedtaget at holde alle anlægsinvesteringer i ældreboliger uden for aftalen, og man har også valgt at udelade jordkøb.
Dermed bliver der jo en ramme på langt over de 17 mia. kr. til rådighed, og så er det altså hul tale, når Socialdemokraterne nu begynder at sige, at der her er tale om, at man har taget pengene fra velfærd.
Det er nonsens!
Johs. Poulsen (RV), 2008-05-29:
Nu sagde hr. Hans Kristian Skibby, at han ikke har læst den pågældende artikel, som han blev bedt om at forholde sig til, fordi han ikke kan overkomme at læse alle mulige artikler, og det har vi jo nok forståelse for.
Men man kunne spørge, om hr. Hans Kristian Skibby overhovedet har læst nogen som helst artikler inden denne debat, for hvis han havde læst bare én, ville han jo vide, hvad holdningen i omverdenen til det, der foregår i øjeblikket, er.
Men det ikke det, jeg ønsker svar på.
Det, jeg ønsker svar på, vedrører faktisk den debat, vi har lige her og nu.
Jeg husker jo, at da man diskuterede skattelettelserne, som var et udspil fra regeringen, var Dansk Folkeparti imod, fordi man rent faktisk hellere vil prioritere pengene anderledes.
Det kunne man så ikke komme igennem med, så er det jo sådan i politik, at man laver en afvejning, og nu kan jeg forstå, at man er den stærkeste forsvarer for det.
Det er så i orden, at man kan komme derover, men lad det nu ligge.
Det, jeg helt præcist vil spørge om, er: Mener hr. Hans Kristian Skibby, det er bedre at bruge 900 mio. kr. til højere ældrechecks og børnechecks, end at kommunerne vil bruge et tilsvarende beløb til de velfærdsområder, som de har peget på var nødvendige i deres budgetter for 2008?
Det er jo det, der er kernen i sagen.
Kommunerne må ikke bruge pengene, men herinde har man i stedet givet dem til ældrechecks og børnechecks i finanslovaftalen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-29:
Man kan i hvert fald konkludere, at hr. Johs. Poulsen også har en interesse i det her, når han bl.a. spurgte til, om jeg ikke havde læst bare et enkelt debatindlæg eller en kronik, eller hvad der nu har været af forskellige artikler i forskellige dagspresseaviser, for så ville jeg kunne forstå noget.
Men jeg vil gerne minde om, at et er at læse, noget andet er at forstå.
Det er måske noget, som nogle af ordførerne her i talen skulle prøve at tænke lidt over, for det er altså nonsens, når man sælger det her som en dårlig aftale for kommunerne, når man samtidig kan se, at der aldrig har været flere penge til rådighed i kommunerne, både når det gælder service og når det gælder velfærd.
Det er rigtigt, at der har været en binding i forbindelse med den ekstra aftale, der blev indgået i forbindelse med finansloven for 2008, da man lavede den modregningsordning, vi har til debat her i dag.
Man er gået ud fra eksisterende budgetter og har oven i købet lagt flere midler til, bl.a. til anlægsarbejder på ældreområdet og jordkøb af kommunerne til videresalg og byggemodning osv.
, og derfor synes jeg simpelt hen ikke, vi kan anerkende debatten, sådan som den er i dag.
Johs. Poulsen (RV), 2008-05-29:
Nu skal jeg ikke kaste mig yderligere ind i det med at læse og forstå, men jeg vil dog sige, at jeg håber, det også er gået op for Dansk Folkepartis ordfører i denne diskussion, at en af grundene til, at en lang række kommuner er ude i budgetreduktioner, hvis vi kan enes om det udtryk, ganske enkelt er, at de f.eks. har en række overførsler fra 2007, og hvis de fører disse overførsler ud i livet, skal de lave budgetreduktioner eller tilsvarende overførsler, og der er jo ikke længere tale om, at de er en overførsel, hvis man skal lave en tilsvarende året efter.
Så er det en budgetreduktion.
Derfor forsøger kommunerne at tage højde for det på forhånd, og jeg er sådan set enig med hr. Erling Bonnesen i det, han var inde på tidligere, nemlig at det er klogt at gøre det.
Men det er jo konsekvensen, og dermed har man også sagt til de decentrale ledere i institutionerne, som faktisk synes, det er en meget stor fordel - og det er det også - at man har en overførselsret, at de ikke med sikkerhed kan regne med at have den fremover.
Det er jo det store problem, og jeg håber, det er gået op for Dansk Folkeparti, at det er et af problemerne.
Jeg ved jo, at hr. Hans Kristian Skibby selv excellerer i en kommunalbestyrelse, og derfor går jeg ud fra, at han derfra også ved, at det er et af hovedproblemerne i det her.