runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2012-01-19:
For det har jo været sådan – det er der et utal af undersøgelser og rapporter der har vist – at tidligere tiders udlændingepolitik har medført store milliardudgifter på de offentlige finanser.
Men jeg kan selvfølgelig godt se, at det vanskeliggør en diskussion om, hvordan udlændingepolitikken og finanspolitikken hænger sammen, hvis man ikke engang anerkender det fra Socialistisk Folkepartis side.
Men er hr. Jonas Dahl slet ikke klar over, at der, hvor indvandringen finder sted via asylsystemet og via familiesammenføringsreglerne, også er der, hvor det traditionelt er meget vanskeligt at integrere folk?
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Jeg er udmærket klar over, at man de sidste 10 år, når man har forhandlet finanslov, har forhandlet sideløbende om udlændingestramninger, for det har været et ønske fra Dansk Folkepartis side.
Der synes jeg bare man må sige, at der måske er kommet lidt andre boller på suppen, hvis vi nu skal sige det på den måde.
Det synes jeg sådan set er det, der er interessant i det, for hvis vi skal skabe vækst i Danmark, er det netop skabelsen af arbejdspladser, det drejer sig om.
Så har jeg sådan set et ret afslappet forhold til, hvad man i øvrigt hedder til efternavn, for for mig at se er det værdiskabelsen, der betyder noget.
Der er det et spørgsmål om at få skabt nogle job, og så er jeg helt sikker på, at vi skal finde nogle job til de mennesker, der af den ene eller den anden grund er i Danmark eller er kommet til Danmark på lovligt grundlag.
Mike Legarth (KF), 2012-01-19:
Jeg spurgte lidt til det samme tidligere, men fik ikke noget svar, så jeg vil lige benytte lejligheden til at spørge igen.
SF gik til valg på, at man skulle sænke priserne på kollektiv trafik med 40 pct.
Det skulle ske fra den 1. januar.
Det er ikke sket; priserne er steget.
Synes hr. Jonas Dahl, det er troværdig politik?
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Jeg synes faktisk, det er en troværdig politik.
Jeg synes, det er ansvarlig politik, vi har ført.
Jeg havde gerne, hvis det økonomiske råderum havde været der, sænket priserne i den kollektive trafik.
Og når der bliver råderum til det, tror jeg sådan set også der vil være bred opbakning til det.
Jeg tror, de færreste synes, det er specielt hensigtsmæssigt at hæve priserne i den kollektive trafik så meget, som det er sket de sidste 10 år under den borgerlige regering, og det tror jeg sådan set også der er rigtig bred forståelse for i Danmark.
Men man må også bare anerkende, at situationen er, som den er, og hvis vi skulle have sænket priserne lige så meget, som vi måske gerne havde villet eller ønsket, så ville det også have betydet et større underskud, og det mener jeg sådan set heller ikke vi kan holde til.
Så jeg synes sådan set, det er meget ærligt at sige det, som det er.
Jeg har en ambition, og jeg håber også, vi kan gøre det.
Vi har ikke kunnet løse alt på 100 dage, men der går forhåbentlig også rigtig mange dage, inden vi skal have en ny regering igen.
Mike Legarth (KF), 2012-01-19:
Så hr. Jonas Dahl mener ikke, det er et problem, at man har stået på uddannelsesinstitutioner, i forsamlingshuse og andre steder og sagt til pendlerne og de rejsende: Hvis vi får dit kryds, så sørger vi for, når vi kommer til, at priserne på busser, tog og andre transportformer, der er omfattet, falder med 40 pct.?
Hvis folk så har stemt på den SF'er og så oplever, at det ikke sker, men at prisen stiger i stedet for, har man så fortjent det kryds?
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Det må jo give stof til eftertanke også hos De Konservative.
Vi har ikke formået fuldt ud at løfte den opgave efter 100 dage, det anerkender jeg sådan set også, og det har jeg også sagt tidligere i dag.
Men det ændrer ikke ved, at man skal have en ambition om at lave forbedringer af den kollektive trafik.
Det har vi stadig væk fra SF's side, og vi vil også fortsat arbejde på at styrke den kollektive trafik i fremtiden.
Det synes jeg sådan set man kan se at der er brug for, hvis man bevæger sig ud i den kollektive trafik.
Jeg synes ikke, man kan prale så meget af, hvad der skete på den kollektive trafiks område de sidste år under VK.
Så på den front tror jeg nok jeg ville holde mig en lille smule tilbage, hvis jeg var fra Venstre eller De Konservative.
Men sådan kan vi jo være så forskellige.
Jeg synes ikke, det er en ambition at hæve priserne i den kollektive trafik så meget, som man gjorde.
Så vidt jeg husker, var det alene fra 2001 til 2007 omkring 44 pct., man hævede priserne med i den kollektive trafik.
Jeg kan ikke her i hovedet huske, hvad tallet var fra 2001 til 2011, men det har formentlig været betydelig større.
Henrik Høegh (V), 2012-01-19:
Hr. Jonas Dahl sagde i sit oplæg her i anden runde, at det her er regeringen, der kan skabe job, og hr. Jonas Dahl sagde også, at nu håbede han, man ville spørge ind til regeringens finanspolitik.
Det har jeg så tænkt mig at gøre, og mit spørgsmål handler om sukkerafgiften.
Mit eksempel stammer fra Samsø, som jeg tror hr. Jonas Dahl kender fra sin valgkreds.
Der producerer man en del syltede grønsager, rødkål, asier, agurker, og man har i dag en omsætning på de her produkter, mest rødkål, på 80 mio. kr.
– jeg gentager: en omsætning i dag på 80 mio. kr. og ifølge forslaget en afgift på 256 mio. kr.
Virksomheden tror, at med den her afgiftsstigning vil salget af de her produkter falde voldsomt her i landet, og derfor ser man sig om efter et andet sted at producere, et andet marked.
Den her produktion har en afledt virkning på Samsø, indirekte og direkte, på mellem 125 og 150 arbejdspladser ud af 900 arbejdspladser på Samsø.
Er det måden, regeringen skaber job på?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-01-19:
Jeg tror i hvert fald, der er rigtig mange af de titusindvis af bilister, der passerer det sted, hvor betalingensmuren tænkes oprettet, der er hårdtarbejdende, men det synes Enhedslisten åbenbart ikke.
Regeringens egen miljøredegørelse dokumenterer, at besparelsen i tid fra f.eks. Helsingør til ind midt på Rådhuspladsen ville være 5 minutter.
Det vil sige, at den tidsbesparelse vil koste 5 kr. pr. minut, så det er meget dyrt.
Jeg vil gerne spørge ind til Enhedslistens pris for at støtte den her betalingsmur, for Enhedslisten har jo også sat nogle spørgsmålstegn ved den.
Vi ved, at Socialistisk Folkeparti gik til valg på et meget, meget højt profileret løfte, formentlig det højest profilerede løfte, der var, nemlig at den kollektive trafikpris skulle sænkes med 40 pct.
Hr. Villy Søvndal, den nuværende udenrigsminister, var stort set på samtlige bybusser i hele hovedstadsområdet med det løfte.
Enhedslisten har også været ude at nævne det løfte.
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Vi vil gerne have, at alle mennesker, hårdtarbejdende såvel som dem, der arbejder knap så hårdt, kan komme rundt i København på en ordentlig måde.
Og den bedste måde at gøre det på er ved at sikre en bedre kollektiv trafik.
Vi vil også meget gerne sikre en billigere kollektiv trafik.
Vi har aldrig udstedt løfter i en enorm målestok, for vi ved, at det er dyrt, men vi har hele tiden sagt, at den kollektive trafik både skal gøres bedre og billigere, og det er forudsætningen for, at man kan lave en indsats mod trængslen, hvor folk har et alternativ.
Det er jo det, der er det afgørende, altså at vi siger: Du må stille bilen, eller også må du betale, men til gengæld skal du have en god mulighed for at komme videre på en anden måde.
Fordi vi mener, det er en god idé, at folk ryger og drikker mindre.
Derfor er det en god ting at hæve de afgifter.
Vi stemte også imod, da Dansk Folkeparti i sin tid var med til at sætte afgiften på f.eks. vin ned.
Det har et almindeligt sundhedsfremmende sigte, samtidig med at vi kan skaffe nogle penge til mere velfærd.
Så enkelt er det.
Men vi vil ikke forbyde de produkter.
Vi har ikke forbudt folk at køre ind til København og vil heller ikke gøre det.
Det er bare for at adfærdsregulere, som det sker på så mange andre områder, og det tror vi er en god ting, især når vi så kan bruge pengene til at forbedre velfærden.
Tom Behnke (KF), 2012-01-19:
Jeg synes ikke, vi blev helt færdige med at tale om betalingsringen, for jeg kan forstå, at det argument, man brugte før valget, var, at det var noget med klima og miljø og alt sådan noget, men at man så har fraveget det nu, hvor nogle beregninger har vist, at man sådan set ikke opnår nogen af delene.
Men nu er det trængslen, der er problemet.
En helt anden ting er, at lyskrydsene skal synkroniseres, for det, der sådan set er grunden til, at man må holde stille ovre ved Rådhuspladsen, er, at man ikke kan komme forbi for røde lys; det er jo Københavns Kommune, men staten kunne godt spille en rolle i forbindelse med en udbygning, en tilpasning af vejnettet, sådan at trængslen forsvinder og trafikken kan få lov at komme frem.
Vil Enhedslisten støtte det, når det nu er trængslen, der er det store problem?
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Det er sådan, at hver gang man bygger en ny vej, kommer der en bil mere.
Det viser al erfaring.
Der er ingen grund til at bygge flere veje for at prøve at løse problemet.
Man har jo bygget veje og veje, og problemet er ikke blevet mindre, tværtimod, så vi tror ikke, det er en god idé som en almindelig løsning.
Jeg vil ikke udelukke, at der kan bygges en vej et sted, hvor det er fornuftigt, men som almindelig løsning er det at bygge veje ikke med til at nedbringe trængslen, det betyder bare, at der kommer flere biler.
Tom Behnke (KF), 2012-01-19:
Til det med én vej og én bil vil jeg sige, at jeg nu ikke tror, at det, at en havnetunnel så vil give en bil mere, vil være noget man vil kunne mærke på trængslen i København, så det i sig selv er vel egentlig ikke noget problem.
Men det andet er, at om morgenen tager jeg adskillige gange S-toget indad, og selv om der køres med maksimal længde på S-toget, står vi allerede i dag som sild i en tønde.
Hvor er det, alle de mennesker, der ikke skal køre i bil, skal være henne?
Skal de sidde oven på toget, eller hvor er det, man forestiller sig de skal være henne i den kollektive trafik, når den kollektive trafik allerede i dag i myldretiden er overbelastet?
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Jeg ved, at en af de ting, der diskuteres meget intenst i forhandlingerne øjeblikket, er, hvordan man sørger for, at der er nok med kapacitet i den kollektive trafik, og det går jeg ud fra man får løst.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at S-togene er overfyldte.
Liselott Blixt (DF), 2012-01-19:
Nu taler hr. Frank Aaen så meget om miljøet, aviserne og sådan noget.
Det er ikke det, jeg taler om.
Jeg taler om, hvor mange penge den lavtlønnede har – den, der er på overførselsindkomst, den, som ikke har et arbejde og kan tjene lidt til at forsøde livet, til at købe de cigaretter eller til den vin, man gerne vil have.
Hvis man skal en tur til København, får man også lagt en afgift på det.
De har også bil, som vi ved fra statistikkerne.
Det er jo de lavtlønnede, der kommer til at betale med ekstra afgifter på slik, vin, cigaretter og bil.
Hvordan kan Enhedslisten være med til at påføre de mennesker den ekstra afgift?
Louise Schack Elholm (V), 2012-01-19:
Jeg er rigtig glad for, at jeg nåede det denne gang.
Jeg nåede det hverken over for SF eller Radikale, så nu har jeg måske lidt til gode at stille spørgsmål.
Ordføreren nævner betalingsmuren og ordførerens glæde over betalingsmuren.
Jeg må altså sige, at der er rigtig mange, der tager deres bil ude fra Midtsjælland, hvor jeg kommer fra.
Det kan være, fordi de ikke kan få det til at hænge sammen med børn og sådan noget at tage toget.
Det kan også være, fordi de bor så langt væk fra den offentlige transport, at det ville tage urimelig lang tid at komme hen til den offentlige transport.
Men hvad skal man så gøre, hvis nu man bor ude på Midtsjælland?
For det eneste problem er nemlig ikke, om der er offentlig transport ind til København.
Det andet problem er, at det ikke er usædvanligt, at folk efterlades på perronen, fordi der ikke er plads til folk i togene, og det er jo altså nogle IC3-tog, vi har kæmpet med, siden det blev vedtaget, at vi skulle have dem, altså siden slutningen af 1990'erne, hvor Venstre blev smidt uden for døren og Sonja Mikkelsen gennemførte, at vi skulle have de der forfærdelige IC3-tog.
Vi efterlader ret ofte folk på perronen på Midtsjælland.
I Ringsted kan folk ikke få en parkeringsplads.
Hvad er deres alternativ til at tage bilen på arbejde?
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Det er jo derfor, vi arbejder intenst for, at kapaciteten i den kollektive trafik bliver større.
Jeg synes da, det er skammeligt, at V, K og O, der nu har haft magten i 10 år, ikke har sørget for, at den kollektive trafik, hvad angår tog, er ordentligt udbygget.
Nu skal jeg ikke give dem skylden for IC4-togenes problemer, men man kunne måske have fundet andre løsninger, så folk ikke skal stå op, og så togene ikke kører fra folk, så de ikke kommer med, for det er selvfølgelig en skændsel, at det er sådan, at folk ikke kan komme med toget, når de ellers burde kunne regne med det.
Så det skal vi have løst.
Jeg siger bare, at det her problem kan man altså ikke beskylde trængselsringen for at have skabt, vel?
Det varer lige lidt endnu, så skulle vi ikke se, om vi kunne få rettet ansvaret derhen, hvor det skal være, nemlig hos den gamle regering?
Og så skal vi prøve at se, om vi sammen med den nye regering kan løse det problem.
Louise Schack Elholm (V), 2012-01-19:
Nu var det jo ikke os, der indgik en aftale om IC4-togene, som er umulig at komme ud af.
Det var ikke os.
Vi hænger på det, som SR-regeringen i sin tid gjorde.
Jeg ville ønske, at vi kunne have ændret det, men det kan vi ikke, og det, man så vælger at gøre fra den nye regerings side, er at straffe dem, der er fanget af det forfærdelige problem med IC4-togene, og det synes jeg jo er en skændsel.
Det er en skændsel, at man på den måde straffer folk, fordi de tager på arbejde.
En anden ting er, at ordføreren sagde, at så skulle man bruge pengene på at nedsætte prisen på den offentlige transport.
Se, det hørte jeg også S og SF sige i valgkampen.
Man ville nedsætte prisen på den offentlige transport.
Det var sådan, at et periodekort for alle zoner i det gamle HT-område skulle koste lige godt 700 kr.
Nu er priserne lige steget til over 1.200 kr. for det samme kort.
Det er en stigning på 71 pct.
Og så vil jeg bare lige gøre det klart, at det, som har været vores filosofi hele vejen igennem, har været at forbedre mulighederne i den offentlige transport, og det har virket.
40 pct. flere end for 10 år siden bruger den offentlige transport i dag.
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Det er nemlig fuldstændig korrekt, og det er godt, men derfor skulle man nok have sørget for at udbygge den noget mere.
Det har man altså også haft 10 år til.
Jeg synes også, det er fantastisk, at det er undertegnede, der skal have skylden for, at priserne i den kollektive trafik er steget, når det er en vedtagelse, der stammer fra den gamle regerings tid, og når man ved, at priserne i den kollektive trafik er eksploderet i de 10 år, VKO sad ved magten.
Så kan man jo godt give mig skylden, men man skulle lige prøve at tage et spejl og kigge på sig selv.
Det er altså problemer, der er skabt i den gamle regerings tid, og de kan i hvert fald ikke henføres til en betalingsring, der først ligger der om lang tid.
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Vi har aldrig sagt, at man ville kompensere lavtlønsgrupper eller andre grupper fuldt ud for de her afgifter – ikke på noget tidspunkt.
Vi har sagt, at vi meget gerne vil give en kompensation, men ikke fuldt ud, for det kan vi ikke klare.
Vi synes samtidig, at det var en god idé at lægge afgifter på reklamer, fordi vi får for mange reklamer i postkassen.
Kombinationen af at gøre noget for miljøet ved at nedbringe mængden af reklamer og give en forhøjelse af den grønne check til familierne syntes vi var en god ting.
Bent Bøgsted (DF), 2012-01-19:
Tak, hr. formand.
Jeg vil egentlig godt lige spørge hr. Frank Aaen lidt om det med de her afgifter.
Det var det spørgsmål, jeg ville have stillet til hr. Jonas Dahl, da jeg ikke kunne få lov til det, men nu kan jeg spørge hr. Frank Aaen, og jeg er sikker på, at hr. Frank Aaen er en hel del inde i de forhandlinger, der foregår.
Nu er der jo blevet vedtaget en hel del afgifter, og der er også afgifter, bliver der sagt, som først skal forhandles på plads her i løbet af det kommende år.
Men har hr. Frank Aaen ikke forståelse for, at produktionsvirksomhederne er meget usikre på, hvad der sker, når de i et lovforslag, der er vedtaget – det er jo ikke så lang tid siden, vi vedtog sukkerafgiften – kan se, at der står et beløb, som sukkerafgiften vil stige med.
Så står der godt nok, som det bliver sagt, at det her med syltetøj skal vi først have forhandlet på plads i 2012 – det er i hvert fald det, regeringen siger.
Men indtil da har virksomhederne jo kun de tal, der står i lovforslaget, at forholde sig til.
Er det ikke naturligt, at det så skaber utryghed, at man ikke får mere at vide?
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Jo, det kan man sådan set godt sige, og derfor er vi faktisk meget indstillet på, at nogle af de ting, der ikke er afklaret, bliver afklaret så hurtigt som muligt i løbet af foråret.
Det vil jeg gerne medgive.
Altså, vi synes, at vi skal have den betalingsring, trængselsring, på plads nu, så folk ved, hvad de skal indrette sig efter.
Vi skal også have den der sukkerafgift på plads så hurtigt som muligt, men vi skal jo ikke lave en gentagelse af den fedtafgift, som hr. Bent Bøgsted var med til at indføre, og som ingen kan finde ud af, og som bare er en simpel afgift på alt kød, uanset om det er 20 pct. fedt eller om det er den fineste kalveculotte.
Jeg mener, vi behøver jo ikke at gentage de fejl, som den tidligere regering gjorde, da den indførte en afgift for at få penge i kassen.
Derfor tænker vi os lidt om.
Jeg er helt enig: Så hurtigt som muligt skal de ting på plads, så der er en afklaring, så folk kan begynde at indrette sig på det.
Bent Bøgsted (DF), 2012-01-19:
Jamen det kan man så tage, som man vil.
Ja, det går jo godt, som jeg sagde tidligere.
Noget af det, jeg godt vil spørge hr. Frank Aaen om, er de her afgifter: Hvor mange flere afgifter kan vi forvente der kommer?
Kommer der flere end dem, der er blevet omtalt, og som er i spil her, altså dem, der er vedtaget – betalingsringen og den her sukkerafgift?
Kommer der så flere afgifter i spil, som bliver pålagt virksomhederne?
Hr. Frank Aaen skal jo ud og fortælle 3F'erne, at de kan gå hen og miste deres job, hvis der bliver lagt så store afgifter på, at virksomhederne er nødt til at lukke.
Vi ved, at der også på et tidspunkt kommer en arbejdsmiljøafgift, og det går jeg også ud fra at hr. Frank Aaen er inde over.
Hvor stor den bliver, hvad regeringen har tænkt sig der, ved vi heller ikke.
Men hvor mange flere afgifter skal vi regne med at vi får at se her i løbet af 2012?
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Der er et par afgifter, der er aftalt i finanslovaftalen, herunder en arbejdsmiljøafgift, som skal gøre, at arbejdsgiverne presses til at behandle deres ansatte ordentligt i stedet for bare at se på, at de bliver nedslidte og syge og kommer til skade.
Nogle af dem er beskrevet i finanslovforslaget, og de skal så udmøntes så hurtigt, som det er muligt, som jeg var inde på før.
Vi synes, der er andre steder at tage pengene.
Det vil hr. Bent Bøgsted måske kunne erindre sig fra de gange, jeg før har udtalt mig om den slags spørgsmål her fra talerstolen.
Jeg har aldrig nævnt, at almindelige mennesker skulle betale mere i skat, når vi f.eks. har snakket om en skattereform, men har sagt, at pengene skal tages ved skat på spekulation, fra de multinationale selskaber, fra nordsøolien og fra andre steder, hvor det er almindelig sund fornuft at kradse pengene ind – altså ikke ved specielt at sætte skatterne op for de lave indkomster, hvor vi jo selvfølgelig i øjeblikket diskuterer det modsatte, nemlig at sætte skatten ned.
Det, jeg sagde, var, at jeg meget gerne vil sørge for, at dem, der bor i Nordsjælland, i stedet for at tage bilen ind i København, finder ud af at tage toget eller en anden form for kollektiv trafik herind.
Det er der ingen tvivl om.
Og det er det, der er formålet.
Der skal være et alternativ, nemlig det, at man kan komme godt og billigt med den kollektive trafik.
Særlig pendlere, synes vi, skal have billigere muligheder for at bruge den kollektive trafik, når de skal til København.
Det er jo ikke sådan, at vi vil holde folk ude af København.
Jeg synes bare, det er synd, at København sner til i biler, så man ikke kan komme rundt.
Jeg ved det fra mig selv, for når man kom herfra og skulle hente sit barn i daginstitutionen inden lukketid kl. 17.00 og tog en taxa, så kunne man lige så godt have gået hele vejen.
Altså, det er noget af det, vi skal have lavet om på, og det er det, som trængselsringen går ud på.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-19:
Men hvorfor er det, at hr. Frank Aaen synes, at de her 53.000 førtidspensionister skal betale for at køre ind i København?
De har ikke særlig mange penge at rutte med.
Hvorfor er det de 55.000 efterlønsmodtagere eller de knap 40.000, der står uden for arbejdsstyrken, og som alligevel har en bil, der skal betale for at køre ind i deres egen hovedstad?
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Hvorfor skulle nogle, der ikke har bil, ikke have en bedre og billigere mulighed for at komme ind i København i form af en bedre og billigere kollektiv trafik?
Altså, der er jo mange mennesker, vi gerne vil have ind til København.
Det er ikke kun bilister, vi gerne vil have ind i København; vi vil også gerne have dem, der ikke har bil.
Og det er jo det, det går ud på, nemlig at sørge for, at der kommer bedre adgang til vores by for alle, både dem, der ikke har bil, og dem, som er så fornuftige at lade bilen stå uden for København og tage bus eller tog ind.
Det er jo det, det hele går ud på.
Det har hele tiden været hovedformålet for Enhedslisten at sørge for at få folk til at flytte sig fra bilen og over i den kollektive trafik, men selvfølgelig med en mulighed for, at man kan tage bilen ind.
F.eks. om søndagen behøver det måske ikke at koste penge om aftenen, og om natten behøver det ikke at koste penge.
Jane Heitmann (V), 2012-01-19:
Vi har hørt fru Marianne Jelved tale om adfærdsregulering via sukkerafgiften, og jeg forstår også, at der er et udtalt ønske hos regeringen om at gøre os alle sammen lidt sundere, og det synes jeg naturligvis er prisværdigt.
Det, vi også ved, er, at et glas juice svarer til cirka ti sukkerknalder, og at et glas frugtjuice har stort set den samme effekt på kroppen som almindelig sukker.
Og når vi nu ved, at frugtsukker virker på samme måde som det sukker, vi har i sukkerskålen, bliver jeg nødt til at spørge: Hvad er det for nogle overvejelser, regeringen har gjort sig, siden det nu er rødkål, syltede agurker og sodavand, som er belagt med afgift, og ikke f.eks. frugtjuice?
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Jeg ved ikke, om der kom et forslag til en ekstra afgift; det kunne jeg ikke lige helt høre.
Altså, det, vi er landet på, er, at det er sukker, der er tilsat nogle produkter, som i dag ikke er afgiftsbelagte, hvad angår sukker, men som i virkeligheden indeholder lige så meget sukker – eller måske endda endnu mere – som nogle af de produkter, der i dag er belastet med en sukkerafgift.
Det er det, det går ud på.
Hvis der er et godt forslag om at afgiftsbelægge flere ting – men jeg tror nu ikke, det er en god idé med juicen – så værsgo at komme med det.
Jane Heitmann (V), 2012-01-19:
Altså, jeg prøver her at forstå regeringens logik med hensyn til at adfærdsregulere og gøre os alle sammen en lille smule sundere.
Og jeg forstår ikke helt – det må hr. Frank Aaen så lige være venlig at forklare mig en gang til – hvad forskellen præcis består i, når vi nu ved, at frugtsukker virker på præcis samme måde på kroppen som det sukker, vi har i sukkerskålen.
Vil hr. Frank Aaen ikke lige fortælle mig: Hvad er det for nogle overvejelser, man helt konkret har gjort fra regeringens side?
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Det er ikke så svært.
Det er at prøve at formindske et overdrevet indtag af sukker.
Det er jo ikke sådan, at vi vil forbyde sukker.
Det er jo ikke sådan, at vi vil forbyde alle arter af sukker.
Og inden vi indfører det, tænker vi os godt om, så det bliver en afgift, som folk kan se en vis fornuft i.