runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-28:
Jeg skal læse en tale op på vegne af Liberal Alliances retsordfører, hr. Simon Emil Ammitzbøll, som ikke har mulighed for at være her i dag.
Liberal Alliance deltager naturligvis gerne i kampen mod vold og undertrykkelse, og det skal derfor ikke være nogen hemmelighed, at vi flere gange har talt for skærpelser af lovgivningen på området.
Det forslag, vi behandler i dag, kommer som bekendt, for at Danmark kan ratificere Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet.
Vi noterer os, at gældende dansk lovgivning i vidt omfang allerede opfylder de forpligtelser, der er indeholdt i konventionen, men vi er alligevel glade for, at der er nogle ændringer.
Vi er f.eks. glade for, at forældelsesfristen i sager om tvangsægteskab, tvangsabort og tvangssterilisation begået over for et barn under 18 år fremover først skal begynde at løbe, når offeret fylder 21 år.
I vores bog er det et fint initiativ, da den slags alvorlige overgreb mod mindreårige kræver en helt særlig indsats og opmærksomhed.
Liberal Alliance ser således velvilligt på det lovforslag, vi behandler i dag.
Fatma Øktem (V), 2013-11-28:
Alene i Danmark udsættes 29.000 kvinder hvert år for vold.
Vold er krænkende, nedværdigende og undertrykkende, og det er, som jeg tidligere har sagt her fra talerstolen, noget, som det er vigtigt for mig personligt og for Venstre at vi sætter fokus på.
Lovforslaget, vi behandler i dag, er en ratificering af Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet, som blev åbnet for undertegnelse den 11. maj 2011.
Regeringens tilløb har således været langt – det har jeg tidligere kommenteret, og jeg vil ikke gøre det igen.
Men som bekendt er sent bedre end aldrig.
Da Danmark allerede langt hen ad vejen lever op til konventionen, er der hovedsagelig tale om, at straffelovens § 94, stk. 4, bliver ændret.
I dag er det sådan, at forældelsesfristen for tvangsægteskaber, tvangsabort og tvangssterilisation vil være 5 eller 10 år fra den dag, overgrebet er begået.
Det vil så betyde, at hvis forbrydelsen er begået over for en lille pige, så kan det ske, at sagen er forældet, inden hun er myndig og klar til at konfrontere gerningsmanden.
Vi synes helt klart, det er en forbedring af den nuværende lov, at forældelsesfristen starter, når offeret er 21 år.
Derudover lægger lovforslaget op til, at vi tager et par forbehold, hvor dansk lovgivning ellers kommer i konflikt med konventionen.
Det første forbehold gælder i forbindelse med stalking, hvor vi for kort tid siden vedtog en lovgivning med et meget bredt flertal her i Folketinget.
Det synes vi også, ligesom regeringen, er et fornuftigt forbehold at tage.
Det andet forbehold handler om spørgsmålet om dobbelt strafbarhed.
Her synes vi til gengæld, at regeringens argumentation på side 7 i lovforslaget er noget svær at gennemskue, og derfor vil jeg spørge lidt grundigere ind til det i udvalgsbehandlingen.
Ja – meget teknisk.
Som jeg også nævnte, da vi drøftede denne konvention i foråret,
er Venstre uenig i konventionens definition af køn, som den fremgår af indledningen, altså spørgsmålet om, hvorvidt køn er biologisk eller en social konstruktion.
Vi mener først og fremmest, at køn er biologisk, og derfor synes vi også, at det er underligt og ret malplaceret at skrive i en konvention, at køn alene er en social konstruktion.
Men så vidt vi kan læse ud af lovforslaget, vil den malplacerede definition ikke få nogen betydning i praksis, og derfor vil vi heller ikke lade det spærre for, at vi tilslutter os konventionen.
Så Venstre anerkender altså konventionens hovedformål: en nultolerance over for vold og en anskuelse af vold som en alvorlig overtrædelse af menneskerettighederne.
Vold mod kvinder er uacceptabel, krænkende og ikke mindst diskriminerende, og Venstre er tilfreds med, at Danmark ratificerer Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet.
Med disse bemærkninger kan jeg sige, at Venstre er positivt stemt over for forslaget.
Pernille Skipper (EL), 2013-11-28:
Tak til ordføreren.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til, hvorfor Venstre synes, det er okay, at Danmark tager forbehold over for artikel 34, som jo altså vedrører det her med at kriminalisere gentagen truende adfærd – man kan også kalde det stalking eller psykisk terror.
Ordføreren gik lidt let hen over det og sagde, at det var Venstre enig i.
Jeg kunne godt tænke mig at få en forklaring, for vi synes faktisk ikke i Enhedslisten, at det nødvendigvis er så sort-hvidt og så ligetil at afgøre.
Fatma Øktem (V), 2013-11-28:
Vi synes i Venstre, at det lovforslag, der kom sidste år, tilbage i 2012, og som blev vedtaget med et meget bredt flertal – hvis ikke jeg tager helt fejl, var det faktisk et enigt Folketing, der besluttede det – dækker tilstrækkeligt.
Ud fra den redegørelse, vi har fra ministeren også – og det kunne jo selvfølgelig være interessant at spørge en gang til måske – jamen så er det faktisk bedre i praksis end det, der bliver lagt op til.
Og det er vi enige i.
Pernille Skipper (EL), 2013-11-28:
Jamen det, ordføreren henviser til, er jo, at vi i dansk ret i dag har det sådan, at man kan få et tilhold først, og overtræder man så det tilhold, er det kriminelt, og så kan man blive straffet.
Det, konventionen lægger op til, er, at det i sig selv er strafbart, hvis man udøver stalking over for andre mennesker, og det er der mange interesseorganisationer, der arbejder med vold mod kvinder, også Dansk Anti-Stalking Forening osv., som anbefaler at vi faktisk får indført for at sende et vigtigt signal og for at få straffet stalkere også i praksis.
Fatma Øktem (V), 2013-11-28:
Og det er heller ikke i orden, at der er nogen, der overtræder andre menneskers grænser eller truer dem eller forfølger dem og sætter dem i sådan en situation.
Det er jeg på ingen måde uenig med de organisationer i.
Men når det så er sagt, er jeg nødt til at vende tilbage til, at det lovforslag, der kom sidste år, og som blev vedtaget af et enigt Folketing, er vi tilfredse med.
Efter vores mening, og som jeg også forstår udredningen, er det i praksis bedre end det, der bliver lagt op til i konventionen, og det holder vi fast ved.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-11-28:
Tak, formand.
Vi skal fejre, at vi med dette forslag inden længe tiltræder Europarådets konvention om vold mod kvinder.
Det er på mange måder en rigtig god dag, og vi Radikale er meget begejstrede.
Det er rigtig godt, at vi med forslaget går forrest i denne kamp for især kvinders rettigheder.
På mange måder lever dansk lovgivning jo op til konventionens krav.
Som de forrige ordførere var inde på, ændrer vi på forældelsesfristen for bestemte forbrydelsestyper, bl.a. tvangsægteskab, tvangsabort og tvangssterilisation, og her lader vi så forældelsesfristen løbe fra det 21. år, ligesom vi i dag gør ved seksuelt misbrug af børn.
Men i det store hele tror jeg godt man kan tillade sig at sige at dansk lovgivning allerede lever op til konventionen.
Men når det for alvor gør en forskel, at vi i dag førstebehandler det her lovforslag, er det jo, fordi vi så er med til at lægge et pres på de øvrige lande rundtom i Europa og resten af verden – et pres for, at de også må se at få styrket kvinders rettigheder.
Mig bekendt er der syv lande, som allerede har ratificeret konventionen.
Danmark bliver så det ottende, og vi bliver med al sandsynlighed det første land blandt de lande, vi normalt sammenligner os med, og det kan vi jo godt være lidt stolte over.
Jeg håber, at det vil gøre, at politikere i Norge, Sverige, Finland, Storbritannien, Tyskland, Holland osv. bliver en smule jaloux, så de også får sat skub i processen og kommer i gang med at få ratificeret konventionen, for der skal jo ti lande til, før den træder i kraft.
Jeg håber, det kommer til at ske snarest.
Vi tager et par enkelte forbehold over for to elementer i konventionen.
Her er det vigtigt at forstå, at konventionen giver mulighed for at tage forbehold på nogle enkelte områder – ikke i forhold til alle paragrafferne, men nogle enkelte paragraffer – og to af de steder, hvor vi tager forbehold, er lige præcis de her steder, hvor man kan sige at konventionen anerkender, at der kan være noget med retstradition osv., som gør, at der bør være mulighed for at tage forbehold.
Samlet set vil jeg sige, at jeg synes, det er en rigtig god dag for Danmark og for arbejdet for flere og bedre menneskerettigheder.
Det synes jeg godt vi kan være stolte af, og i Radikale Venstre er vi i hvert fald meget begejstrede over at kunne meddele, at vi støtter dette lovforslag.
Annika Smith (SF), 2013-11-28:
Jeg holder den her ordførertale på vegne af SF's ordfører, og jeg vil først og fremmest takke for de mønter, der er samlet ind i forbindelse med min jomfrutale her.
Det er et fint bidrag til de mange milliarder, der er kastet efter den røde regerings finanslov,
så tak for det.
Det skønnes, at der i Danmark er omkring 29.000 kvinder, der årligt udsættes for vold i hjemmet.
Omkring 10.000 af disse er udsat for gentagen og grovere vold.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at vi i dag kan sikre, at Danmark ratificerer Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet.
Selv om disse tal gør indtryk og det er alt for høje tal i et land som Danmark, står Danmark alligevel i en stærk position, når det gælder ligestilling, sammenlignet med så mange andre lande verden over.
Men det forpligter os.
På langt de fleste områder lever Danmark op til de forpligtelser, der ligger i konventionen, ja, på nogle områder går vi endda længere end konventionens forpligtelser.
I dag går vi så den sidste del af vejen og ændrer forældelsesfristen i sager om tvangsægteskab, tvangsabort og tvangssterilisation, og på den måde giver vi en mere fair chance til ofrene i disse sager.
Vi ændrede forældelsesfristen i sager om eksempelvis incest, fordi vi mente, det var urimeligt at forvente, at et barn skulle kunne gå imod sin egen familie, mens det stadig kun var et barn.
Indsatsen mod æresrelaterede konflikter og de nye regler for forældelsesfrister vil ikke blot fremme ligestillingen mellem mænd og kvinder, men også være et stort skridt i den rigtige retning for at fremme ligestillingen af kvinder med etnisk minoritets-baggrund.
Dette skyldes, at undersøgelser viser, at det ofte er i etnisk minoritets-familier, denne type af kriminalitet foregår.
Med disse initiativer tager regeringen afstand fra tvang og social kontrol, samtidig med at vi rækker en hjælpende hånd ud til de mennesker, der kommer i klemme i disse sager.
SF bakker op om lovforslaget.
Trine Bramsen (S), 2013-11-28:
Tak for det.
26.000 – så mange kvinder udsættes årligt for vold fra en tidligere eller nuværende partner.
8.000 mænd udsættes for fysisk partnervold.
Der kan ikke være mange meninger om, at vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at nedbringe antallet af mennesker, der udsættes for partnervold.
Og heldigvis har det været et fokusområde i Danmark igennem en årrække.
Vi har allerede gjort rigtig meget på området.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, har til formål at indhente Folketingets samtykke til, at Danmark tiltræder Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet.
Vedtages lovforslaget, tilslutter Danmark sig altså Europarådets konvention om vold mod kvinder.
Samtidig indebærer lovforslaget, at straffelovens forældelsesregler ændres, således at forældelsesfristen i sager om tvangsægteskab, tvangsabort og tvangssterilisation, der begås over for et barn under 18 år, tidligst begynder at løbe, når offeret fylder 21 år.
Vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at bekæmpe disse overgreb på unge og stille arrangørerne til ansvar for deres fuldstændig uacceptable handlinger.
Det kan disse strafferetlige ændringer være medvirkende til, og på den baggrund skal jeg meddele, at Socialdemokraterne kan støtte forslaget.
Jonas Dahl (SF), 2013-11-28:
Nej, jeg tror sådan set, man stadig væk vil være ansvarlig i forhold til at forholde sig til, hvem det er, der låner ens bil, og hvis man har lånt en bil, tror jeg også, man er ansvarlig over for dem, man har lånt bilen af.
Jeg vil da håbe, at man så måske er endnu mere påpasselig med at overholde hastighedsbegrænsningen, og det vil da sådan set kun være glædeligt.
Men det er også netop helt centralt, at der i vejledningen til det her bødeforelæg fra politiet vil være oplysninger om indsigelsesmuligheder, hvorledes en fører skal udpeges, og hvordan en fører afgiver sin erkendelse, og det skal fremgå, hvad der gælder i forhold til påtaleopgivelse og i forhold til domstolsbehandling uden retsmøde.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-28:
Men nu er det jo sådan – og derfor gjorde jeg så stort et nummer ud af det i mit spørgsmål for ligesom at belyse det – at man i dag ikke behøver at gå over til naboen, vennen eller familiemedlemmet og anmode om at få 500 kr. stukket i hånden eller det, der er større.
Men fremover, forstår jeg jo, skal man netop gå over og ringe på døren.
Tror hr. Jonas Dahl ikke, at det vil føre til en mindre lyst til at låne bilen ud?
Henning Hyllested (EL), 2013-11-28:
Jeg kan forstå, at ordføreren nærmest er principiel modstander af objektivt ansvar.
Anerkender ordføreren ikke, at det begreb trods alt findes rundtomkring i vores lovgivning.
Jeg mener, at når en chauffør hos en vognmand overtræder forskellige regler på landevejen, bliver vognmanden jo også idømt en bøde, og at hvis en ansat hos en restauratør udskænker spiritus til mindreårige, bliver restauratøren jo rent faktisk også dømt.
Det er jo ikke et ukendt begreb, man anvender her, så hvorfor den nærmest principielle modstand og snak om – hvad var det – massejustitsmord eller sådan noget i den stil?
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-28:
Venstre har været meget betænkelig ved og også været imod det på en række områder; bl.a. på erhvervsområdet har man lavet det her objektive ansvar, og der er jo forskel på de krav, man stiller til en virksomhed, og de krav, man stiller til en privatperson; der er også forskel på den retssikkerhed, en virksomhed har, og den retssikkerhed, en privatperson har.
Jeg synes egentlig, det er ganske afslørende, at Justitsministeriet må helt til Belgien eller Holland for at finde et land, der har det, man lægger op til her.
Det er ikke noget, vi har i de nordiske lande i forhold til privatpersoner, altså, det er ikke noget, man har i Norge, det er ikke noget, man har i Sverige, det er ikke noget man har i Finland.
Jeg må sige, at jeg sådan set er rystet over, at Enhedslisten, der gang på gang bryster sig af at kæmpe for retssikkerheden, vælger at give køb på den på et område som det her.
Jeg må sige, at jeg er skuffet over Enhedslistens indsats i forhold til det her med det objektive ansvar, for det er et nybrud inden for det privatretlige område.
Henning Hyllested (EL), 2013-11-28:
Jeg går ud fra, at ordføreren anerkender, at der i forvejen ifølge færdselslovens § 65 er en oplysningspligt, og at det her vel i et eller andet omfang trods alt kan ses som en skærpelse af den der oplysningspligt.
Anerkender ordføreren ikke, at der, hvis man som ejer af bilen ikke vedtager bøden, er adgang til helt normal domstolsprøvelse, og at det er anklagemyndigheden, det påhviler at indbringe sagen for domstolene?
Jeg vil da også godt høre med hensyn til retsfølelsen, om ikke det tæller for ordføreren, at det sidste år kunne konstateres, at der var 36.000 bøder, der ikke kunne opkræves, alene fordi man ikke kunne billedidentificere føreren af bilen.
Det er jo lige før, det får tilfældighedens præg, om man får et bødeforelæg, når man har overtrådt hastighedsgrænserne.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-28:
Det er så de sidste 5 pct., man gerne vil have med, og der må jeg bare sige, at det selvfølgelig vil være lettere for politiet, hvis de ikke skal bruge ressourcer på efterforskning, men at det altså kommer til at få en retssikkerhedsmæssig omkostning for den almindelige borger.
Der vil være folk, der, fordi de ikke har råd til at køre en lang retssag i retten eller andet, kommer til at erkende sig skyldige eller bliver ikendt og skal betale en bøde for en forseelse, de i virkeligheden ikke har begået.
Og jeg er ked af, at Enhedslisten er gået på kompromis her.
Jeg tror ikke, at hr. Karsten Nonbo havde læst lovforslaget grundigt nok, og jeg tror slet ikke, at han havde læst f.eks. det høringssvar fra Østre Landsret, hvori man kraftigt advarer mod det her retssikkerhedsmæssige skred.
Vi har nu altid været imod, og der var så en enkelt dag, hvor der var en ordfører, som var ude at sige noget, som ikke var helt dækkende for Venstres holdning.
Vi har haft en diskussion i Venstres folketingsgruppe i dag, og der er fuld opbakning til at være imod indførelse af det her objektive ejeransvar.
Det kan jo ske en gang imellem, at der er nogle, der er lidt på afveje.
Det har jeg også oplevet, at en enkelt socialdemokrat eller to har været en gang imellem, men så må det jo være det, der er partiets linje, der tæller.
Trine Bramsen (S), 2013-11-28:
I den samme artikel står der, at Venstre ser positivt på, at politiet skal bruge mindre tid på administration og overlade balladen til bilens ejer, der selv må sørge for at låne bilen ud til folk, som overholder færdselsloven.
Mener Venstre ikke, at det er positivt, at politiet skal bruge færre ressourcer på administration, eller har Venstre også skiftet holdning på dette område?
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-28:
Jeg forsøgte at redegøre for det i min ordførertale.
Det er jo et spørgsmål om at lette de administrative byrder for politiet kontra retssikkerheden, og vi kunne da helt afskaffe princippet om, at man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist.
Man kunne da bare sige, at hvis du har en computer, og den bliver brugt til noget, hvis du har en kniv, og den bliver brugt til noget, så er det dig, der er ansvarlig som ejer.
Hvis det er det, Socialdemokratiet lægger op til – og det er det jo sådan hen ad vejen med det her forslag – så må jeg bare sige, at så er vi grundlæggende, fundamentalt uenige i, hvad der definerer et retssamfund.
Jeg synes, at det er beskæmmende, at Socialdemokratiet kan fremsætte sådan et forslag og kan forsvare det på den vis.
Så nej, vi er ikke enige.
Tom Behnke (KF), 2013-11-28:
Det er mest, fordi hr. Henning Hyllested var inde på sådan lidt beroligende, at nu bliver der mulighed for en domstolsprøvelse, så man kan få prøvet spørgsmål ved domstolene, og så vil jeg bare lige høre hr. Karsten Lauritzen, som jo er retsordfører: Er det ikke korrekt, at domstolene kun kan dømme jævnfør gældende dansk lovgivning?
Og når man i Folketinget ændrer loven og laver objektivt ansvar på ejeren af køretøjet, kan domstolene ikke gøre andet end at sige, at de sådan set er fuldstændig ligeglade med, hvem der har kørt i bilen, fordi lovgivningen siger, at det er ejeren, der har det objektive ansvar, og derfor bliver der ikke nogen reel domstolsprøvelse på, hvem der har kørt køretøjet.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-28:
Jamen det har hr. Tom Behnke jo fuldstændig ret i, og det er derfor, at vi er bekymret.
I det hele taget er den her lovhjemmel efter vores opfattelse lovligt samlebåndsjustitsmord, fordi det er det, det vil føre til, nemlig at en masse uskyldige vil blive dømt, fordi de ejer en bil, og fordi den, der reelt kørte bilen, ikke vil erkende, at det ikke var ejeren, men vedkommende, der førte bilen på det pågældende tidspunkt.
Jeg må sige, at jeg synes, at det er et meget, meget kedeligt forslag fra justitsministerens hånd.
Trine Bramsen (S), 2013-11-28:
Jeg står her med en artikel fra Berlingske Tidende fra 2. oktober, da forslaget her blev lanceret, og i den artikel udtaler Venstres Karsten Nonbo, at han ser positivt på forslaget, og at Venstre er positivt indstillet over for at bidrage konstruktivt til, at det her bliver en realitet.
Har Venstre skiftet holdning siden 2. oktober på det her spørgsmål?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-28:
Så vil jeg bare gøre det helt kort.
Jeg missede det her, jeg troede ikke, behandlingen ville gå så hurtigt, men vi støtter lovforslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2013-11-28:
Jeg vil gerne sige mange tak til ordførerne for den positive modtagelse og de, synes jeg, meget konstruktive bemærkninger, som er faldet i forbindelse med forslaget.
For det er jo ikke sådan en prangende løsning, det er en praktisk tilgang, fordi det jo er sådan, at det endnu ikke er alle en kommunes afstemningssteder, der med sikkerhed er tilgængelige for mennesker med et handicap.
Og indtil det måtte være sådan, er det, synes jeg, en vigtig opgave at give folk de bedst mulige adgangsforhold for at kunne stemme på en ligeværdig måde.
Det er, som den konservative ordfører jo netop nævnte, muligt at vognstemme uden for et afstemningssted.
Det er muligt at brevstemme, f.eks. på borgerservice eller nogle af de andre steder, som vi har forsøgt os med i forbindelse med kommunal- og regionsrådsvalget, men det er nu engang, synes jeg, stadig væk det bedste at kunne være i afstemningslokalet og komme ind bag forhænget ligesom alle andre borgere.
Derfor synes jeg, det er et vigtigt forslag, som vi har her i dag, selv om det jo ikke er verdens største forslag.
Forslaget fritager ikke kommunerne for at fortsætte indsatsen med at gøre afstemningsstederne tilgængelige for mennesker med handicap.
Jeg synes, det er meget vigtigt at slå fast, at det her ikke er sådan en permanent nødløsning, og så må vi bare køre med det.
Den forpligtelse, der ligger hos kommunerne til hen ad vejen og i takt med de investeringer, de foretager i øvrigt, at sørge for tilgængelighed, ændres ikke med det her forslag.
Det løser heller ikke alle tilgængelighedsproblemer for mennesker med handicap, det tror jeg er åbenlyst, for der er mange forskellige handicap, som borgere må bære.
Men det er et skridt i den rigtige retning.
Vi vender naturligvis meget gerne tilbage med svar på de spørgsmål, som er rejst under behandlingen her, men vender jo også tilbage til hele spørgsmålet i forlængelse af den beretning, som Venstres ordfører nævnte i sin ordførertale, ligesom vi naturligvis vil evaluere hele kommunalog regionsrådsvalget for at se, om vi med afsæt i erfaringer derfra kan gøre vores demokrati stadig mere åbent og stadig mere tilgængeligt for alle borgere, uanset om det er et fysisk handicap, eller det er en kulturel eller en social situation, der afholder den enkelte fra at deltage fuldt og helt i vores demokrati.
Jeg ser meget frem til den diskussion med Folketingets partier, og jeg synes, den positive modtagelse, som det her lovforslag har fået, lover godt for en konstruktiv debat, også om andre ting, som vi kan gøre i forlængelse af de erfaringer, vi har fået ved kommunal- og regionsrådsvalget.