runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2013-03-12:
Det ændrer ikke ved, at Danmark er et land i udvikling, og at vi har forskellige nationaliteter.
Regeringen gør sig faktisk rigtig meget umage for at kunne tiltrække udenlandsk arbejdskraft, fordi det gør en stor forskel for vores økonomi, at vi er med, for ellers bosætter alle de dygtige folk sig jo i andre lande.
Derfor giver det rigtig god mening, at vi nu med det her lovforslag giver Københavns Kommune mulighed for at oprette en europaskole, så vi kommer på landkortet, når nu vi har fornøjelsen af at have Det Europæiske Miljøagentur.
Det tror jeg at selv Dansk Folkeparti er glade for at vi har her i København.
Så er det også helt logisk, at vi i tilknytning til det laver en europaskole.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-03-12:
Jeg sad og nød ordførerens tale.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti stemmer imod dette lovforslag; det er ikke vores kop te, og det er der selvfølgelig flere grunde til.
Vi har forståelse for, at man som EU-ansat kan have behov for at have en EU-skole, hvor man kan have sine børn gående, men vi har meget svært ved at se, hvorfor man vil udvide sådan en skole til også at skulle gælde for danske børn efter en optagelsesprøve.
Det viser sig så også, at hvis eleverne kommer fra kommuner uden for København, så skal de kommuner faktisk betale den forskel, der er, fordi den her skole bliver dyrere at drive end normale skoler.
Så er der jo så nogle underlige ting, f.eks. skal der også være noget Europa i europæiske timer.
Vi synes specielt ikke om, at vi har skoler i Danmark, internationale skoler, hvor der bliver undervist på andet end dansk – altså i en skole, som er betalt af det offentlige.
Vores klare udgangspunkt er, at på en skole eller et gymnasium i Danmark, der er finansieret af offentlige skattemidler, er undervisningssproget også dansk.
Som sagt kunne man til nød have forstået det, hvis det udelukkende gjaldt for EU-ansatte, men det her gælder jo en lang række børn, og skolen kan kun fungere, hvis man også optager danske børn.
Det, der vil ske, er jo, at vi, hvis vi fortsætter den her tankerække, på sigt får et samfund, hvor vi har skoler, som har en højere status end andre skoler.
Det er jo sådan i dag, at der foregår et vist domænetab, der er jo en vis status i at kunne begå sig på engelsk, og sådan vil det også være med denne skole.
Vi har meget svært ved at se, at det er en offentlig opgave.
Vi så meget hellere, at det blev løst i privat regi.
Det er jo sådan, at den her skole kun for en tredjedels vedkommende bliver finansieret af Københavns Kommune, resten skal komme fra fonde, men jeg så da hellere, at de store virksomheder spyttede i kassen, og at man lavede et samarbejde med det private erhvervsliv, i stedet for at vi som offentlig part skal gå ind og støtte skoler, hvor undervisningssproget ikke længere er dansk.
Det er altså en uskik, og jeg forstår simpelt hen ikke, at man som socialdemokrat kan være med til det.
Vi ved, at De Radikale jo ønsker, at dansk og engelsk bliver sidestillet i det offentlige, for det har de længe slået på, men at man som socialdemokrat også kan være med til det, fatter jeg ikke.
Jeg fatter heller ikke, at man som borgerlig kan være med til det.
Vi er jo trods alt i Danmark, det er vores land, vi skal tage vare på det, og jeg synes, man går alt for vidt.
Troels Ravn (S), 2013-03-12:
Jeg mener, at det er vigtigt, at vi forbedrer rammevilkårene for de medrejsende familiers liv, altså for de familier, der kommer til Danmark.
Det er vigtigt, at vi også giver gode vilkår for de børn, der skal gå i skole her og trives her.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-03-12:
Nu er det jo sådan, at mange af vestegnskommunerne er hårdt spændt for, mens det går forrygende i Københavns Kommune, men alligevel skal de være med til at føde sådan en skole.
Er det noget, som en socialdemokrat synes er fedt?
Normalt er det jo sådan, at de brede skuldre skal bære mest, mens det her er lige omvendt.
Troels Ravn (S), 2013-03-12:
Og så vil vilkårene i øvrigt svare til, hvad der gælder for folkeskole- og gymnasieelever, og det mener jeg faktisk ikke der er noget urimeligt eller odiøst i.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-03-12:
Det er jo sådan, at også danske børn kan blive optaget efter en optagelsesprøve på den kommende Europaskole, og hvis eleverne kommer fra kommuner uden for Københavns Kommune, skal den pågældende kommune være med til at betale den difference, der vil være.
Hvad mener ordføreren om det?
Er det rimeligt, at en kommune fra vestegnen, der har en elev optaget på skolen, skal være med til at finansiere en international skole?
Troels Ravn (S), 2013-03-12:
Tak for det.
Det fremgår af regeringsgrundlaget, »Et Danmark, der står sammen«, at vi i regeringen vil satse målrettet på at forbedre vilkårene for at tiltrække udenlandske virksomheder og højt kvalificeret arbejdskraft fra udlandet.
Derfor er det også vigtigt, at vi forbedrer rammevilkårene for de medrejsende familiers liv.
Det gælder jo i særlig grad i forhold til børnenes skolegang, og her er det, at en etablering af en Europaskole i Danmark vil give rigtig gode vilkår for disse børn, som både kan fastholde en mere international tilgang til deres skole og forhåbentlig få en god trivsel her i Danmark.
Med lovforslaget bliver det således muligt at godkende, at Københavns Kommune i tilknytning til Sankt Annæ Gymnasium opretter og driver en Europaskole, og at undervisningspligten kan opfyldes på Europaskolen både med hensyn til en grundskoledel, de ti første klassetrin og en gymnasial del, en stx-del.
Socialdemokraterne synes, det her er et rigtig godt forslag, og vi støtter naturligvis forslaget.
Peter Juel Jensen (V), 2013-03-12:
Formålet med lovforslaget er at skabe rammerne for etableringen af en Europaskole.
Hensigten er at få skabt de retlige rammer for indplaceringen af en Europaskole i det danske uddannelsesbillede.
Når vi nu ved tredjebehandlingen giver ministeren den endelige godkendelse, kan ministeren godkende et samarbejde mellem Københavns Kommune og Sankt Annæ Gymnasium, der i fællesskab vil oprette og drive en Europaskole.
Dette samarbejde er nødvendigt, da kommunen står inde for grundskoledelen, fordi vi jo har undervisningspligt i Danmark, og Sankt Annæ Gymnasium bliver ansvarlig for de sidste tre klassetrin, altså Europaskolens gymnasiedel.
Der har været en længere ansøgnings- og godkendelsesprocedure, og dette arbejde har nu udmøntet sig i en tilladelse til at oprette en Europaskole.
Sammenslutningen af Europaskoler er en mellemstatslig organisation, der er uafhængig af Europa-Kommissionen, og som alle EU-lande har tilsluttet sig.
Europaskolerne så dagens lys i 1953 og havde det formål at undervise børn af ansatte i det, der senere blev til EU.
Der findes i dag et større antal Europaskoler i EU, og de inddeles i tre typer.
Type 1 er skoler ved de store EU-agenturer, type 2-skoler er skoler i byer med et EU-agentur, og type 3-skoler findes i byer uden et EU-agentur.
Danmark kan i kraft af Det Europæiske Miljøagentur i København søge om etablering af en type 2-skole.
Europaskolen forventes fuldt indfaset i 2028.
På det tidspunkt forventes det, at man har 900 internationale skolepladser på i alt 13 årgange.
Europaskolen vil til den tid omfatte en 1-årig børnehaveklasse, en 5-årig grundskole og en 7-årig overbygning, der afsluttes med den europæiske studentereksamen.
Børnehaveklassen, den 5-årige grundskole samt de 4 første år af overbygningen udgør det, der i Danmark kaldes grundskolen, og som er omfattet af undervisningspligten.
Der vil blive tale om en gradvis indfasning af Europaskolen.
Dette skyldes dels, at Københavns Kommune ikke har den nødvendige ledige kapacitet til at rumme alle tre sprogsektioner, det er engelsk, fransk og tysk, frem mod år 2017, hvor bygningen på Carlsbergområdet forventes færdigbygget, dels at Europaskolen opbygges gradvist startende med de første klassetrin.
Skolestart forventes i 2014.
Venstre byder skolen velkommen og håber på, at skoler af denne art kan være med til at understøtte København som et arbejdskraftcenter for højt uddannet arbejdskraft, og at virksomheder enten vil etablere sig eller udvide i København, således at deres børn kan få en europæisk studentereksamen.
Christine Antorini (S), 2013-03-12:
Det, der står, drejer sig alene om det, der er i forhold til det nordiske samarbejde.
Derfor foreslår jeg igen, at ordføreren stiller et udvalgsspørgsmål, fordi
så kommer den tekniske udredning af det, og så må det indgå i udvalgsarbejdet derfra.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-03-12:
Tak, og tak for svaret.
Skal jeg forstå det sådan, at ministeren gerne vil være med til at præcisere loven, så der ikke bare står »internationale forpligtelser«, men at der i loven er indføjet, at vi henviser til det nordiske samarbejde, og at det udelukkende er det, som den her tilføjelse omhandler?
Christine Antorini (S), 2013-03-12:
Jeg kan godt forstå, at ordføreren bliver i tvivl, når man bare ser på formuleringen på den måde.
Derfor synes jeg også, som jeg sagde før, at det er en god idé at stille et udvalgsspørgsmål, fordi så kommer der en præcisering af, at det handler om nordiske borgere.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-03-12:
Tak for svarene.
Jeg er ikke beroliget; det må jeg nok sige.
Jeg har selvfølgelig kigget på loven, som den er i dag.
Det er § 10 a, vi omtaler i forbindelse med udenlandske deltagere, og det nye er jo stk. 4.
Der står det meget tydeligt: Børne- og undervisningsministeren kan med henblik på opfyldelse af internationale forpligtelser fastsætte regler om adgang for personer osv. osv.
»Internationale forpligtelser« er det eneste, der står.
Hverken i § 10 a, stk. 1-3 eller i stk. 4, som er det nye, står der noget om det nordiske samarbejde.
Så ministeren bliver altså nødt til lige at forklare mig, hvor i loven der henvises til, at det udelukkende omhandler det nordiske samarbejde, for det kan jeg ikke se.
Lotte Rod (RV), 2013-03-12:
Nu var der en hel masse i ordførertalen, som hr. Alex Ahrendtsen sagde at han ikke fattede.
For at kunne tiltrække dygtige medarbejdere er der selvfølgelig en hel masse ting i forhold til selve medarbejderne, som skal være opfyldt, for at man kan lokke dem til Danmark.
Men det kunne jo også godt tænkes, at det spillede en rolle, hvad vi har af tilbud til deres børn.
For det er klart, at hvis man rykker teltpælene op for at flytte til et andet land, så spiller ens familie også en rolle i det.
Så jeg vil høre, om ikke Dansk Folkeparti kunne forestille sig, at udenlandske medarbejdere, der overvejer at flytte til Danmark, også tænker i, om der er et internationalt europæisk skoletilbud til deres børn.
Marie Krarup (DF), 2013-03-12:
Jeg har et spørgsmål til fru Lotte Rod: Hvilket land bor fruen i?
Det er ikke det land, jeg bor i, så jeg vil gerne spørge om, hvilket land fruen bor i.
Lotte Rod (RV), 2013-03-12:
Det har vi jo allerede.
Jeg ved ikke, hvad det er for en virkelighed, Dansk Folkeparti lever i.
Men vi lever altså i et Danmark, der er multikulturelt, og hvor man taler flere forskellige sprog, og det synes jeg kun er godt.
Det her lovforslag sigter på, at vi opretter en europaskole, sådan at vi kan tiltrække udenlandsk arbejdskraft til Danmark.
Samtidig åbner vi op for, at man også som dansker kan sende sit barn på den her skole, og det er jo, fordi jeg i modsætning til Dansk Folkeparti ikke ser sådan et skel, som om det skulle være to vidt forskellige ting.
Man kunne da også forestille sig, at der er nogle danske forældre, som på et tidspunkt har tænkt sig at rejse ud og arbejde i et andet land, og så er det da også en gave for dem, at de har muligheden for at sende deres barn i europaskole.
Så jeg synes ikke, det ene udelukker det andet.
Det her er et rigtig vigtigt tilbud for at kunne tiltrække udenlandsk arbejdskraft, og at der så samtidig er nogle danske familier, som får stor glæde af det, kan vi kun støtte i Det Radikale Venstre.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-03-12:
Det vil altså sige, at for at vi kan have sådan en skole for udenlandske ansattes børn, så skal vi have danske børn til at gå der.
Det er sådan, jeg forstår ordføreren.
Altså, det er da en underlig logik.
Hvis den radikale ordfører var helt ren og klar i mælet, sagde man: Det her lovforslag er fint, vi vil udelukkende have en skole for EU-ansattes børn.
Men grunden til, at man åbner op for, at også danske børn skal gå der, er jo, at man ad bagdøren vil skabe en internationalisering af hele det danske samfund.
Man vil et eller andet sted have et tosproget Danmark, nemlig et folk, der både taler dansk og engelsk.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at det jo egentlig er det endelige mål, og at det er derfor, man er så begejstret for det her forslag?
Lotte Rod (RV), 2013-03-12:
Jeg får lyst til at vende spørgsmålet om og spørge: Hvorfor i alverden skulle vi ikke åbne for det?
Når det her skoletilbud er fuldt indfaset, vil der gå 900 elever fordelt over 13 overgange.
Det betyder jo, at vi har en skole af en vis størrelse, og jeg synes faktisk, det giver rigtig god mening.
Når man laver sådan en europaskole for netop at kunne tiltrække udenlandsk arbejdskraft, er det helt naturligt, at man også giver muligheden for i tilknytning til det at kunne få danske elever ind på skolen, så den får en vis volumen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-03-12:
Jeg må indrømme, at jeg ikke helt forstår logikken bag den radikale ordførers argumentation.
Altså, hun siger jo, at det er vigtigt, at vi kan lokke udenlandske ansatte til Danmark, og at deres børn kan gå i en international skole, og det argument forstår jeg godt.
Men hvorfor er det så nødvendigt at åbne op for, at også danske børn, som kommer til at udgøre hovedparten, kommer til at gå på den skole?
Hvordan hænger det sammen med ordførerens argument om, at det udelukkende handler om at tiltrække udenlandske ansatte, højt kvalificerede ansatte?
Den kobling forstår jeg ikke.
Lotte Rod (RV), 2013-03-12:
Vi er i Radikale Venstre og i regeringen optaget af at skabe gode vilkår for at kunne tiltrække udenlandsk arbejdskraft til Danmark, og vi er rigtig glade for, at man også kan slå op i vores politiske bibel, regeringsgrundlaget, at vi netop vil satse målrettet på at forbedre vilkårene for at tiltrække udenlandske virksomheder og højtkvalificeret arbejdskraft fra udlandet.
Det handler jo ikke bare om medarbejderne og om virksomhederne, men også om medarbejdernes familier, fordi selvfølgelig har familien også stor betydning, når man skal beslutte, om man har lyst til at bosætte sig i Danmark.
Børnene er vigtige, og børnenes skolegang spiller en vigtig rolle.
Med det her lovforslag giver vi Københavns Kommune mulighed for at oprette en europaskole.
Skolen vil give gode muligheder for de børn, der er med deres forældre i Danmark, mens de f.eks. arbejder på Det Europæiske Miljøagentur, som vi jo har fornøjelsen af at have liggende her i København.
Forslaget har været behandlet i Europaskolernes Øverste Råd, som det så fornemt hedder, og er blevet godkendt i december, så nu er det bare med at komme i gang.
Forslaget betyder, at der bliver et europæisk skoletilbud for folkeskole og gymnasium.
Københavns Kommune får mulighed for i tilknytning til Sankt Annæ Gymnasium at oprette og drive en europaskole, og skolen får desuden tilskud til europaskolens gymnasiedel, som svarer til det tilskud, vi giver til stx.
Skolen vil blive indfaset først med børnehaveklasse, året efter med 1. klasse osv., sådan at den er fuldt indfaset med alle 13 årgange i 2028.
Til den tid vil der så gå 900 elever på skolen fra børnehaveklasse til 3. g. Når man er så heldig, at man har taget en europæisk studentereksamen, så har man adgang til de videregående uddannelser i alle 27 EU-lande.
Med det her lovforslag får vi altså København på landkortet over byer, der har en europaskole.
Det kan være med til at tiltrække dygtige udenlandske medarbejdere og deres familier til København, og det vil vi rigtig gerne lægge stemmer til i Radikale Venstre.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-03-12:
Nej, jeg synes egentlig, der skal være en balance i det – en balance mellem det nationale og det internationale.
Og ved at man åbner op for internationale skoler i offentligt regi, forrykker man jo den balance til fordel for det internationale, og det kan ikke være i danskernes interesse.
Altså, vi er her jo først og fremmest for at tage vare på danskerne og dernæst for at tage vare på dem, der kommer hertil.
Det er derfor, vi var med til at sige ja til de der internationale skoler i privat regi.
Det giver god mening – det opretholder den der balance, som er nødvendig.
Og det er jo det, der har skabt Danmark, altså at vi har haft en balance mellem det nationale og det internationale.
Når den balance er i ubalance, så er det, at problemerne opstår.
Og det frygter jeg er den vej, regeringen træder ind på ved at åbne op for det her, og det kan da ikke være i vores interesse som nation og som folk.
Vi skal da først og fremmest tage vare på vore egne, og der er folkeskolen jo et godt udgangspunkt; det er jo vores fælles skole.
Og så har vi et tilbud, et fremragende tilbud, i privatskoleregi, hvor man kan oprette de her internationale linjer, hvis man vil.
Og der er kæmpestore koncerner, der har masser af penge, og som sagtens kunne indgå et samarbejde her.
Så ville de også kunne få de der internationale skoler, der er oprettet efter standarder, som adskiller sig en del fra de danske standarder, og det er jo egentlig det, de efterspørger.
Europaskolen kører efter en standard, og det er fint nok.
Det kan være udmærket til EU-ansattes børn, men hvorfor skal vi køre det i offentligt regi?
Det får man altså aldrig vores velsignelse til – beklager.
Troels Ravn (S), 2013-03-12:
Jamen anerkender ordføreren ikke, at det her også handler om arbejdspladser og om, at vi som samfund har en offentlig opgave i at tiltrække højt kvalificeret arbejdskraft fra udlandet, som kan være med til også at skabe ny vækst i Danmark og dermed også skabe ny grobund for, at vi kan udvikle vores velfærdssamfund?
Er Danmark ikke som nation en del af det pulserende globale verdenssamfund?
Og når det er en offentlig opgave at skabe arbejdspladser, er det så ikke også helt naturligt, at det er en offentlig opgave at give et godt, kvalificeret skoletilbud til de udenlandske gæster, der kommer til Danmark for en tid?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-03-12:
Det giver god mening.
Men vores grundholdning er, og det burde egentlig også være Socialdemokraternes, at i en dansk folkeskole, der er finansieret af skattekroner, er undervisningssproget dansk.
Jeg har endnu ikke set nogen undersøgelser, der viser, at hovedårsagen til, at man vælger at flytte til Danmark, er, at man kan få sine børn i en international skole.
Faktisk kan jeg se, når jeg læser interviews, at det jo er sådan, at rigtig mange udenlandske ansatte er vældig glade for at bo i Danmark på grund af det velfærdssamfund, vi har, og den vifte af tilbud, vi giver, og at det er muligt at leve som familie her.
Så jeg tror sagtens, de kunne leve med det, hvis det foregik i en privatskole og de skulle spæde lidt til selv.
Det er de da vant til der, hvor de kommer fra.
Troels Ravn (S), 2013-03-12:
Mit spørgsmål ligger meget i forlængelse af de forudgående spørgsmål.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-03-12:
Sagen er jo, at den her Europaskole bliver åbnet for andre end EU-ansatte.
Jeg kunne til nød forstå det, hvis det udelukkende drejede sig om at servicere EU-ansattes børn.
Men jeg har svært ved at se meningen med, at man åbner op for, at også danske børn efter en optagelsesprøve kan komme til.
Det er jo eliten, man vil servicere, og det skal offentlige skattekroner gå til.
Det giver i vore øjne ingen mening.
I en dansk folkeskole, på et dansk gymnasium skal undervisningssproget være dansk.
Det burde egentlig være en selvfølge.
Og det har jo ikke noget at gøre med, at vi ikke anerkender, at vi har en åben økonomi – selvfølgelig har vi det.
Men man kan jo bare løse det i privat regi, som man har gjort andre steder.
Lotte Rod (RV), 2013-03-12:
Men det, der jo er rigtig fint ved de her Europaskoler, er, at når du har gået på en Europaskole, når du har taget en studentereksamen fra en Europaskole, så har du adgang til de videregående uddannelser i alle 27 EU-lande på samme betingelser som de borgere, der lever i landet.
Det vil sige, at hvis forældrene vælger at flytte videre til et andet land – det kan man jo godt forestille sig, altså hvis de nu er ansat ved Miljøagenturet i København og så på et tidspunkt bliver ansat i en anden EU-institution – så er det da en kæmpe gave for de her børn, at de har adgang til de videregående uddannelser i alle 27 lande.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-03-12:
Det ved jeg at de gør, altså at de tænker i det; selvfølgelig gør de det, det gør alle familier.
Derfor var vi også i sidste periode med til at give private skoler mulighed for at oprette internationale linjer eller internationale skoler; det giver god mening.
Men vi har svært ved at se, hvorfor det skal ske i offentligt regi.
Det er meget enkelt.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-03-12:
Jeg vil lige slå reglerne i lov om Dansk Internationalt Skibsregister fast her.
Vedrørende kollektive overenskomster er der ingen sammenhæng med det her lovforslag.
Reglerne er vedtaget af Folketinget i 2009 og godkendt af Europa-Kommissionen.
Og der gennemføres ingen ændringer heri med det lovforslag, som vi behandler her.
Vivi Kier (KF), 2013-03-12:
Fra konservativ side tilslutter vi os det her forslag, som skal ses som et led i sprøjtemiddelstrategien.
Jeg skal ikke gennemgå hele forslaget, det er der mange der har gjort, men vi er især tilfredse med, at der nu indføres en autorisation, som så betyder, at der faktisk også kan komme en konsekvens, når man overskrider det her, idet man kan blive frakendt sin autorisation.
Så er der salget, hvor forbrugerne nu faktisk skal have en vejledning, før de kan få produktet, og det ser vi også som noget positivt.
Det glæder os, at alle relevante interessenter vil blive tæt inddraget, når de konkrete administrative regler i det her forslag skal fastsættes.
Og når vi læser erhvervslivets høringssvar, ser vi, at de jo bl.a. har ønsket en 6-månedersfrist, så de har tid til at kunne leve op til de her nye krav.
Jeg kan ikke lige i lovforslaget se, hvornår man agter lovforslaget skal gælde, men det kan være, ministeren lige kan svare på det, når ministeren kommer herop.
Men alt i alt tilslutter vi os det her forslag.
Mette Reissmann (S), 2013-03-12:
Jamen altså, jeg anerkender, som hr. Henning Hyllested er inde på, at der da bor rigtig mange mennesker på Østerbro, det er jo et skønt område.
Jeg er helt overbevist om, at hvis hr. Henning Hyllested stiller spørgsmål om at få de konkrete beregninger oplyst fra ministeriets side, så vil de være tilgængelige for hr. Henning Hyllested.
Henning Hyllested (EL), 2013-03-12:
Det er dog en besynderlig logik, at ved at anlægge stationer i tæt beboede områder, får man færre passagerer.
Skulle jeg forstå det sådan?
Det regnestykke vil jeg da vældig gerne se.
Stadig væk: Man laver en linje fra en meget velbetjent station, Østerport, til en også velbetjent station, Nordhavn, man kører 2½ km under et af de mest tætbebyggede og tætbefolkede områder på Østerbro uden at tænke på at tage folk med ved den station, der kommer ved Trianglen, hvor man kører meget, meget tæt forbi på begge sider, alt efter om man skal den ene eller den anden vej, og man kører under hele det kvarter, jeg også nævnte før.
Jeg kan ikke få det til andet, end at det vil give flere passagerer, og det vil give flere passagerer fra starten af på den linje, så man ikke nødvendigvis skal vente på at få rentabilitet af linjen, til Nordhavnsområdet engang er udbygget.
Mette Reissmann (S), 2013-03-12:
Nej, det har ikke undret mig overhovedet.
Jeg kan sige, at valget af de to nye stationer på den nye strækning er foretaget ud fra beregninger af, hvordan den mest optimale kombination af passagergrundlag og i øvrigt køretider opnås.
Nogle af de etablerede boliger er faktisk snart indflytningsparate.
Det er klart, at infrastrukturmæssige investeringer jo skal ses over en meget lang periode.
Ved etablering af endnu flere stationer som f.eks. på det sted, som hr. Henning Hyllested taler om, ville passagergrundlaget for de pågældende stationer, som der er lagt op til at etablere, være alt for lavt.
Derfor ville køretiden blive for lang, og beregningerne ville også vise, at det ville give færre passagerer alt i alt.