runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Nonbo (V), 2009-05-19:
Det er jo altid svært at komme efter udenrigsministeren, der holdt sådan en velforberedt tale, som siger det hele.
Jeg havde egentlig også mest lyst til at lade den her debat omfattes af 1 minuts stilhed frem for at holde en tale, for det er jo altså et forslag fra Enhedslisten, der er helt og aldeles dødfødt på forhånd.
I forbindelse med det med at trække tropperne hjem fra Afghanistan og øge den civile indsats i landet vil jeg spørge: Hvilken civil indsats kan der ydes uden sikkerhed?
Det er jo sådan, at det er svært at få civile derned.
Lad os nu lege, at vi spiller med på den.
Det koster selvfølgelig at have militær dernede, og hvis vi legede, at vi i stedet sendte de penge derned på en check eller i en pengepose, så ville der jo formentlig ske det, at de i hvert fald ikke nåede ret langt væk fra det sted, de var sendt ned til, før Taleban havde det hele.
Det vil sige, at den hjælp, vi ydede, ville blive en hjælp, som fastholdt Taleban i at undertrykke befolkningen.
Så det er rimelig dødsdømt.
Vi ville ikke få den undervisning, de scener og de historier, vi i øjeblikket har i Afghanistan.
Vi har fået piger i skolerne, og vi har fået områder, hvor der er udbredt frihed.
Selvfølgelig er det, der er opnået, hele tiden under pres, og vi ved jo, at tropperne i dag har problemer.
Når man trækker sig ud eller drosler lidt ned for at komme videre, kommer Taleban/Al-Qaeda ind fra den anden side og vælter det, man har lavet.
Det, som vores soldater og politifolk også yder i Afghanistan, er jo netop en træning af lokalbefolkningen, en træning af de lokale politimyndigheder, lokale militærfolk, og de tager ligeledes del i demokratiprocessen dernede.
Jeg har hørt andre steder fra, at både politi, militær og regering er korrupt, og så må vi da netop lære dem, hvad det er at have demokrati, som vi forstår det i den vestlige verden, lære dem, hvad det vil sige at have politifolk og militærfolk, der er underlagt regler, som gælder for hele staten og ikke bare for den enkelte politimand eller den enkelte soldat.
Så vi har mange opgaver, som kan og skal løses, før vi trækker os ud af Afghanistan.
Hvis vi trækker os ud nu, må vi nok også sige, at den proces, som vi er nået rigtig langt med, jo vil efterlade nogle folk, som virkelig kan føle sig misbrugt.
Derfor kan vi i Venstre slet ikke støtte beslutningsforslaget fra Enhedslisten, og vi lægger stor afstand til det.
Per Stig Møller (KF), 2009-05-19:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at DACAAR har været der i 25 år, og det er fint, fuld respekt for DACAAR, de har ydet en fremragende indsats, og vi støtter dem også.
Men Taleban var der jo altså i 10 af de 25 år.
Hvor stor fornøjelse havde den afghanske befolkning af det?
Jeg synes, at hr. Frank Aaen i stedet for at komme med det her forslag skulle se på, hvad der sker de steder, hvor der ikke er noget militært og sikkerhedsmæssigt bolværk til at stoppe Taleban.
Se på Pakistan, se på Buner, se på Swat, se på Afghanistan, før Taleban blev væltet, se dog på det, og så skal Enhedslisten lade være med at forestille sig, at man kan nå målet uden et militært opgør med Taleban.
Selvfølgelig skal det først og fremmest foregå gennem afghanerne, så snart det overhovedet er muligt.
Men i forbindelse med DACAAR vil jeg sige, at Taleban altså sad i 10 år og terroriserede befolkningen, lavede træningslejre, hvorfra der udgik en masse trænede folk, der skulle udøve terror i den vestlige verden og i den islamiske verden.
Så det er et meget dårligt eksempel.
Helge Adam Møller (KF), 2009-05-19:
For mig er der jo ingen tvivl om, at det allerallervigtigste, der skulle ske i området for at fremme og komme hen imod en tostatsløsning, som vi også mener er den rigtige, og som mange også i Israel mener er den rigtige, er, at man indstillede de raketangreb, der sker mod fuldstændig tilfældige civile.
Lone Dybkjær (RV), 2009-05-19:
Heller ikke Det Radikale Venstre kan støtte Enhedslistens forslag.
Og så ved jeg godt, at det retoriske spørgsmål er, hvad man så selv vil gøre, og så må jeg bare svare, at jeg ikke tror, at vi har andre forslag end den fortsatte dialog.
Det er selvfølgelig ikke særlig heroisk, men jeg tror faktisk på dialogen, lige så vel som jeg tror på demokratiet.
Til gengæld synes jeg sådan set, det er o.k., at Enhedslisten holder Israel på dagsordenen, og at det, man kunne spørge sig selv om, var, om vi skulle tage en større Israeldebat, som ikke nødvendigvis var en EU-debat, men en større redegørelse for, hvad det egentlig er, vores udenrigsminister har båret rundt på i de sidste mange år.
Vi ved jo alle sammen, at det med freden ikke er lykkedes for ham, og det ville måske også være for meget at forlange, men spørgsmålet er, om der nogen steder er nogle åbninger, og om der er nogen steder, hvor vi kan sige, at det trods alt er gået fremad.
Jeg tror, det var Venstres ordfører, der sagde, at Israel ikke er engle, det er vi jo sandelig mange der kan bekræfte, og det er ærgerligt, at vi ser den aggression, som jeg synes vi ser, og som jeg også synes vi mærker i retning af manglende forsoning i enhver sammenhæng.
Der er meget stor forskel på at komme til Israel - det er mange år siden, jeg har været der, må jeg medgive, og jeg kom desværre ikke med på den tur, der var - og på f.eks. at komme til Sydafrika og snakke om tingene.
Så man kunne jo godt have håbet på, at der var nogen, der havde kunnet lade sig inspirere lidt, om ikke andet så efterfølgende.
Men vi kunne måske bruge det til, at vi fik en lidt større Israeldebat på et tidspunkt.
Så er jeg i øvrigt ikke enig med Enhedslisten i, at der ikke sker noget, for der er jo ikke sket noget på opgraderingsområdet.
Og så kunne vi måske også gøre det, at vi indledte en nærmere dialog om de her ting med Europa-Parlamentet, hvor vi jo faktisk også har i hvert fald nogle allierede, der også arbejder med problemstillingen.
Frank Aaen (EL), 2009-05-19:
Jamen nu snakker man om, at man vil ændre indsatsen og lægge mere vægt på civilindsatsen.
Det mest håndfaste, jeg i øjeblikket kan se der bliver ændret på strategien i Afghanistan, er, at der indsættes 20.000 flere amerikanske soldater.
Det vil sige, at man lægger vægt på den militære strategi.
Vi får også at vide, at man i ly af det kan vinde befolkningen og kan lave en masse civil genopbygning, men det har ikke noget på sig.
Det, vi i den kommende tid vil se, er bare endnu mere militær, og det vil sige endnu flere angreb, hvor også civilbefolkningen bliver ramt.
Hvordan kan det harmonere med det, ministeren lige har sagt, om, at man er ved at ændre strategi?
Per Stig Møller (KF), 2009-05-19:
Nu synes jeg, at hr. Frank Aaen skal huske Enhedslistens forslag, for det er jo det, vi diskuterer.
Regeringens politik har vi diskuteret mange gange.
Enhedslistens forslag går ud på at fjerne det militære element og kun have det civile.
Så siger jeg: Det er dødsdømt, der er ikke noget civilt element uden et militært element.
Når de 20.000 flere amerikanske soldater kommer ind, er det jo for at øge sikkerheden og dermed øge opbygningen af de sikrede områder og tage fat i narkotikaøkonomien, som korrumperer og ødelægger det civile samfund.
Det vil sige, det giver os en mulighed for at øge den civile indsats og for at høste flere frugter af den civile indsats, og det er det, vi i kredsen af Afghanistanpartier vil se på, når vi så også kender mere til de amerikanske civile planer, så vi kan udnytte den øgede sikkerhed til at få fremskyndet udviklingen af områderne.
Nu skal man jo ikke glemme, at 4.000 af de amerikanske soldater skal bruges til at øge træningsindsatsen - så vidt jeg husker, er det 4.000.
De skal jo bruges til at øge træningsindsatsen, og det er netop for at få fremmet, at de afghanske styrker kan varetage mere selv i deres kamp mod Taleban.
Frank Aaen (EL), 2009-05-19:
Jamen det passer jo ikke, at man ikke kan nå mål uden en militær indsats som f.eks. den med ekstra 22.000 amerikanske soldater, tror jeg endda det er, der er på vej.
DACAAR, den danske nødhjælpsorganisation, der arbejder i Afghanistan og har arbejdet der i 25 år under forskellige styrer, har jo opnået masser af resultater.
De har understreget, at de jo ikke kan nå de resultater, hvis det skal foregå bag en soldat, for resultaterne kan kun være varige, hvis de bliver opnået i samarbejde med den lokale befolkning.
Det, der sker lige nu, er det modsatte; det er mere krig i stedet for mere civil genopbygning.
Det er derfor, man er på gal vej.
Frank Aaen (EL), 2009-05-19:
Det gjaldt også med Saddam i sin tid, der var også lige pludselig et skifte i, hvem man støttede, og hvem man ikke støttede.
Jeg vil bare sige, at ligesom vi aldrig nogen sinde har støttet Saddam, har vi heller aldrig støttet den sovjetiske invasion i Afghanistan.
Det, jeg hele tiden har sagt, er, at Sovjetunionen skulle trække sig ud, samtidig med at USA holdt op med at støtte mujahedin.
Karsten Nonbo (V), 2009-05-19:
Jeg fortsætter da den positive linje.
Der er altid lidt mere fart på, når den er fem minutter i tolv.
Hvorfor gik man egentlig fra den sidste forhandling, og vil man eventuelt vende tilbage og deltage positivt i den næste forhandling om Afghanistan?
Holger K. Nielsen (SF), 2009-05-19:
Vi blev aldrig inviteret til forhandlinger, så det er meget nemt at svare på.
Dansk Folkeparti afviste at ville se os i forhandlingslokalet, og vi har det sådan, at hvis man ikke vil tage imod os, hvis man ligesom har så meget modvilje imod os, o.k., så er det så det.
Men spørgsmålet kunne så være, hvad det skyldtes, at vi ikke stemte for, og når vi ikke stemte for, skyldtes det, at det var en militær optrapning.
Man sagde, at militæret skulle trappes ned og det civile skulle trappes op, men reelt var det det modsatte, der skete, nemlig at det militære blev trappet op, og så var der også en vis optrapning af det civile, men det militære blev også trappet op.
Ville vi tage imod en invitation?
Om vi bliver der i hele processen, kan jeg ikke sige, men vi vil da komme til enhver forhandling.
Helge Adam Møller (KF), 2009-05-19:
Det er kun et enkelt kort spørgsmål.
Hr. Holger K. Nielsen kunne ikke nå at svare på hr. Nonbos første spørgsmål, og det var: Hvis det her beslutningsforslag fra Enhedslisten om at trække soldaterne hjem fra Afghanistan kommer til afstemning, vil SF så stemme ja eller nej?
Holger K. Nielsen (SF), 2009-05-19:
Vi stemmer i hvert fald ikke ja til det.
Om vi stemmer nej eller undlader at stemme, kan jeg ikke sige.
Det ved jeg ikke, det må vi snakke om i vores gruppe.
Men vi vil ikke støtte det her forslag.
Der er gode intentioner i det, men vi er uenige i, at man skal trække tropperne hjem i morgen.
Så den tid den glæde, når det kommer til anden behandling
Der må vi så finde ud af det i vores folketingsgruppe.
Holger K. Nielsen (SF), 2009-05-19:
Ja, der er jo ikke så lang tid, men jeg skal forsøge.
Personligt tror jeg ikke, at man kommer uden om en tidsfaktor.
Det må jeg sige, at det tror jeg ikke.
Hvis vi ikke har en eller anden tidsramme, er jeg bange for, at vi bliver siddende dernede.
Derfor tror jeg, at det for vores egen skyld og også for at skabe nogle præmisser for afghanerne er vigtigt, at vi ligesom siger, at på det og det tidspunkt skal vi være ude, og så lægger vi en strategi i forhold til det.
Det har nogle problemer i sig, det erkender jeg, men hvis vi ikke har det, er jeg bare nervøs for, at vi bliver hængende i Afghanistan de næste 10, 15, 20 år.
Og det ville være katastrofalt både for afghanerne og for os.
Karsten Nonbo (V), 2009-05-19:
Og så vil jeg i hvert fald gerne kvittere for det, som hr. Holger K. Nielsen sagde, nemlig at man måske nok på et tidspunkt skal ud af Afghanistan militært, men det skal i hvert fald ikke være i morgen.
Det vil jeg da gerne kvittere for.
Så talte hr. Holger K. Nielsen om en Afghanistanstrategi.
Jeg vil gerne have, hvis hr. Holger K. Nielsen med et par få ord ligesom kunne give mig skelettet af den Afghanistanstrategi, som SF ville lægge.
Vil hr. Holger K. Nielsen med nogle få ord skitsere det for mig?
Holger K. Nielsen (SF), 2009-05-19:
Jeg var en ivrig læser af Land og Folk på det tidspunkt, og det er ikke rigtigt.
Men det er også, kan man sige, historie nu.
DKP tog ikke på noget tidspunkt afstand fra den sovjetiske invasion i Afghanistan, og det var vi nogle der kritiserede DKP ganske, ganske meget for.
Med hensyn til dækningen i Land og Folk dengang vil jeg sige, at man kunne se lange artikler, som faktisk havde helt de samme argumenter for den sovjetiske invasion som dem, der bliver brugt i dag, argumenter om demokrati, fremskridt, kamp mod islamismen, kamp imod formørkelse, kamp for kvinders rettigheder; det er helt de samme argumenter, som man i dag bruger fra vestlig side for at være i Afghanistan, og det er da egentlig interessant, synes jeg.
Det er egentlig, ja, meget interessant.
Frank Aaen (EL), 2009-05-19:
Det er rigtigt nok.
Det styre, der var der,
var faktisk meget fornuftigt, men det ændrer ikke ved, at vi aldrig støttede invasionen.
Vi sagde, at de skulle trække sig ud på samme måde, som USA skulle trække sig ud.
Vi skulle have været skarpere dengang i at sige, at Sovjetunionen under alle omstændigheder skulle trække sig ud.
Selv om USA ville blive, skulle Sovjetunionen have trukket sig ud, for det var en gal udvikling, men det er noget andet.
Men vi har aldrig støttet invasionen - det kan jeg sige.
Det var der nogle små kredse på venstrefløjen der gjorde, men ikke DKP.
Holger K. Nielsen (SF), 2009-05-19:
Vi var i hvert fald nogle, som kritiserede DKP dengang, fordi man ikke tog tilstrækkelig afstand fra invasionen.
Jesper Langballe (DF), 2009-05-19:
Hr. Holger K. Nielsen hæfter sig ved, at det var amerikanerne, der bevæbnede Taleban, og det er jo fuldstændig faktuelt rigtigt - sådan gik det til.
Men synes hr. Holger K. Nielsen ikke, at der er tale om lidt bagklogskab svarende til, hvis man rettede en massiv fordømmelse mod englænderne, fordi de under krigen bevæbnede Tito.
Altså, i situationen drejede det sig om at slå Hitler, og i situationen i Afghanistan drejede det sig om en russisk besættelse.
Kan man ikke også blive lidt for historisk bagklog?
Holger K. Nielsen (SF), 2009-05-19:
Jo, men det er da interessant, at man i den situation støttede det, som man i dag betragter som en næsten djævelsk fjende
Det synes jeg da er interessant, og det synes jeg at vi skal have i baghovedet, når vi vurderer, hvordan man forholder sig til forskellige fjender.
Altså, det er, som om der er nogen, der har den forestilling, at bare man får besejret Taleban, har man løst alle problemer, og den holder jo ingen steder, for som det også fremgik af hr. Langballes indlæg, er der jo større kompleksitet i den slags end som så.
Og i hvert fald er det karakteristisk, at den militante islamistiske bevægelse, der er omkring Taleban og omkring Al-Qaeda, er Vestens værk, fordi man dengang mente, at Sovjetunionen var værre end islamismen.
Jesper Langballe (DF), 2009-05-19:
Det er netop interessant.
Det interessante er jo netop, at verden er så kompleks og omskiftelig, som den er, og der er ikke nogen af os, der har forpagtet fremtiden.
Så vil jeg hæfte mig ved noget andet, hr. Holger K. Nielsen sagde, nemlig at den krig ikke kan vindes militært.
Det er hr. Holger K. Nielsen enig med Enhedslisten i.
Hvordan kan en krig vindes, hvis den ikke kan vindes militært?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Og hvordan kan den så vindes?
Kan den vindes, ved at man taler fredeligt og kærligt til Taleban?
Kan den vindes, ved at man demokratiserer området?
Hr. Holger K. Nielsen har selv afvist, at det kan lade sig gøre, og det er jeg fuldstændig enig i.
Vi kan ikke skabe demokrati som sådan en rodfæstet størrelse.
Hvis vi kan skabe en vis stabilitet, så der bliver rimeligt og ordentligt for mennesker at leve, er det jo store ting.
Holger K. Nielsen (SF), 2009-05-19:
Det, der er det helt centrale i Afghanistankrigen, er at sørge for, at Taleban og de forskellige andre bevægelser - for det er jo ikke bare Taleban, der er også adskillige andre, både islamiske, forbrydersyndikater osv. - ikke får så stor folkelig opbakning, at de i sig selv igen kan komme til at skabe en stat på deres præmisser.
Derfor handler det jo om, at det, vi kan gøre - vi kan ikke gøre ret meget efter min opfattelse - er at bidrage til, at der dog bliver visse forudsætninger, visse muligheder for, at de kræfter, som jeg vil kalde de fornuftige kræfter, får overtaget.
Tina Petersen (DF), 2009-05-19:
Jeg synes, at jeg har givet udtryk for hele vejen igennem, hvad det er, vi står for, og hvad vores holdning er på området, så jeg forstår ikke helt, hvad hr. Mogens Lykketoft er ude på.
Jeg ved, at det er en form for manipulering med ord, der foregår lige i øjeblikket, så jeg bliver simpelt hen bare nødt til at sige, at hvis hr. Mogens Lykketoft har et konkret spørgsmål til finansordføreren, må han jo henvende sig til den rette person.
Jeg står her, og jeg synes, jeg er meget konkret i min besvarelse ved at sige 0,7 pct.
Hvis regeringen ønsker at udvide det, må regeringen jo gøre det.
Men vi står meget fast på det her, og det gør vi simpelt hen af den årsag, at vi synes - det er ikke bare noget, vi synes, det er også noget, vi ved - at Danmark ligger i front på det her område.
Vi kan være stolte af os selv, vi kan være stolte af den indsats, vi yder.
Men vi synes søreme også, at vi skal kigge på det globalt og hanke op i de lande, som har lovet en masse, men som faktisk næsten ikke har holdt det.
Helge Adam Møller (KF), 2009-05-19:
Et lille skridt, der er opnået, er, at man taler sammen frem for ikke at tale sammen.
Christine Antorini (S), 2009-05-19:
Nu er det jo sådan, at der faktisk er kommet en foreløbig tilkendegivelse fra rådet for erhvervsuddannelser, der netop peger på de her tre hovedområder.
Derfor må jeg sige, at jeg er dybt forundret over, at ministeren står og siger, at det godt kan være, at kontorområdet ikke skal med.
Der er blevet peget på det i den foreløbige tilbagemelding fra rådet for erhvervsuddannelser.
Nu er det sådan, at skolepraktikken er finansieret over taksterne, det er et finanslovspørgsmål.
Vi vil gerne være med til at drøfte finanslov med regeringen – det har vi så ikke fået lov til i alle de år, hvor regeringen har lavet finanslov med Dansk Folkeparti – men hvis det, som ministeren lægger op til, er, at globaliseringspuljen nu skal til at finansiere noget, der rettelig hører til finansloven, vil jeg bare anmelde, at så har vi et problem.
Vi kan ikke vente til efteråret.
Vi har brug for, at der sker noget nu på skolepraktikområdet.
Bertel Haarder (V), 2009-05-19:
Jeg synes, at jeg har været meget åben.
Jeg synes også, at jeg har været fleksibel, og det, jeg har sagt, er jo rene selvfølgeligheder.
Når man er minister, skal man jo ikke afgive løfter, der koster penge, før det økonomiske er afklaret.
Sådan er det at være minister.
Så har jeg glædet mig over, at vi jo mødes i en bred kreds af partier om forskellige økonomiske emner i efteråret, og det har jeg da også hørt medlemmer af fru Christine Antorinis parti tale om.
Så jeg har ikke gjort andet end at referere, hvad alle har tænkt og talt om i den senere tid.
Men når man er minister, er der altså grænser for, hvad man kan sige fra Folketingets talerstol, når ting ikke er afklaret.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-19:
Jeg synes, det er befriende ærligt, at Socialdemokraterne nu også melder ud her i Folketingssalen, at de vil være meget tilbageholdende med at bruge de midler, som de kan være med til at fordele over globaliseringspuljen, til skolepraktik.
Så vil de overlade det til andre at finde midler til det.
Det synes jeg er ærlig snak, og det vil jeg selvfølgelig kvittere for.
Men jeg vil godt spørge ind til det, ministeren talte om vedrørende skolepraktik.
Er ministeren ikke enig med Dansk Folkeparti i, at der, hvis vi gennemfører skolepraktikken, så bliver tale om en midlertidig foranstaltning, fordi vi netop er inde i en økonomisk krise, hvor de unge kan have behov for at komme ud på en skolepraktikplads, fordi der ikke er en virksomhedspraktikplads?
Det kan vi fra Dansk Folkepartis side godt se at der er en logik i.
Bertel Haarder (V), 2009-05-19:
Jeg vil meget gerne bekræfte, at vores aftale er midlertidig.
Den gælder i halvandet år og skal evalueres allerede om godt et år, med henblik på at vi kan vurdere, om vi har ramt rigtigt, og det skal være så betids, at vi ikke i næste folketingssamling, men i den næste folketingssamling igen kan nå at justere ordningen, hvis der er brug for det.
Med hensyn til tidsforholdet vil jeg også godt nævne, at tanken jo er, at det lovforslag, vi drøfter, træder i kraft den 1. juni.
Indtil da vil aftaler, der underskrives, blive behandlet efter den gamle præmieringsordning, og derefter vil nye aftaler blive behandlet efter den nye præmieringsordning.
Man kan ikke have to tilskudsordninger samtidig.
Jeg er helt enig i, at skolepraktik er noget, man har, når det ikke er muligt at sikre almindelig rigtig praktik til eleverne.
Derfor er den forøgelse af skolepraktikmulighederne, som vi nu forhåbentlig får gjort mulig, en midlertidig sag.
Det ville være meget forkert, hvis det blev vanedannende, sådan at vi i en kommende højkonjunktur, hvor det faktisk er muligt at skaffe rigtige praktikpladser, kørte videre med skolepraktikken, som både er dyrere og også dårligere på langt de fleste områder end den rigtige praktik.
Nanna Westerby (SF), 2009-05-19:
Jeg har faktisk ikke hørt nogen partier i Folketinget, som ikke understregede, at skolepraktikken er nødudvejen - kan man sige.
Der er ingen, der ønsker at skulle sende folk i skolepraktik, hvis det er muligt at sende dem i virksomhedspraktik.
Men alligevel har jeg læst på Ritzaus Bureau, at Dansk Folkeparti, støttepartiet til regeringen, har sagt, at nu vil de gå ind og prøve at arbejde for at genindføre skolepraktikken som et midlertidigt konjunkturinstrument.
Jeg har hørt, at undervisningsministeren sagde, at det ville han gerne være med til at se på.
Jeg har også læst på Ritzaus Bureau i et telegram den 7. maj, at nu var der en politisk aftale om, at man ville se på at åbne op for skolepraktikken.
Nu bliver jeg bare lidt i tvivl om, hvad det er for en aftale, altså, om der overhovedet er aftalt, at man skal åbne op for skolepraktikken, for det tror jeg faktisk at man forestiller sig rigtig mange steder rundtomkring i fagbevægelsen.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad det er, der er aftalt.
Er der en aftale om at bruge skolepraktikken som midlertidigt konjunkturinstrument nu, og er ministeren enig i, at det vil være mest hensigtsmæssigt at få det igangsat inden sommer?
Bertel Haarder (V), 2009-05-19:
Både arbejdsmarkedets parter og de deltagende partier er enige om, at skolepraktikken er et vigtigt emne.
Vi har bedt rådet for erhvervsuddannelser komme med forslag til, hvordan og hvorledes man eventuelt kan udvide adgangen til skolepraktik.
Det betyder jo, at vi tager emnet alvorligt, og at vi midlertidigt er klar til en vis udvidelse.
Jeg kan bare ikke sige helt præcis hvornår og hvordan og hvor meget.
Nanna Westerby (SF), 2009-05-19:
Der var en ting, som ministeren ikke svarede på, og det er faktisk noget, som jeg synes er lidt vigtigt at få ministerens holdning til, nemlig, om ministeren er enig i, at det vil være bedst, at man arbejder på, at man inden sommer får fremlagt noget om den skolepraktikordning.
For lige nu mister vi jo praktikpladser hver evig eneste dag, og hver evig eneste dag er der unge mennesker, der bliver stoppet i deres uddannelse.
Så er ministeren enig i, at det er målet, at der helst inden sommer kommer en aftale om udvidelse af skolepraktikpladserne?