runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Colette L. Brix (DF), 2011-01-13:
Jeg vil allerførst takke for debatten her i dag og den opbakning, som beslutningsforslaget har fået, og så vil jeg godt rette en speciel tak til Socialdemokraterne, Socialistisk Folkeparti og Radikale Venstre.
Tak for det.
Tak for, at vi kan arbejde sammen og kigge på sagerne i stedet for alt muligt andet, når det virkelig brænder.
Det er jeg rigtig glad for.
Tak for samarbejdet.
De administrative byrder er et stort problem, ikke mindst for iværksættere og mindre virksomheder.
Jeg vil gerne rose den ihærdighed, indsats og synlighed, som regeringen siden 2001 har udvist for at nedbringe de administrative byrder.
Når vi fremsætter dette beslutningsforslag, er det for at få en anden kurs.
Der er gået for meget spekulation i tal.
Derfor er tilbagemeldingen fra virksomhederne, at de ikke kan mærke de reduktioner, som ministerierne regner sig frem til.
Jeg vil gå så langt som til at sige, at der desværre er sager, hvor det er rene matadorpenge, man regner sig frem til.
Da vi sidste år før sommerferien behandlede et lovforslag om ændring af markedsføringsloven vedrørende faktureringspligten, blev der fjernet ni bekendtgørelser og i stedet indsat nogle bestemmelser i markedsføringsloven.
Pludselig var der lettelser for 255 mio. kr., selv om virksomhederne fortsætter med at udskrive de samme fakturaer.
Jeg har svært ved at regne mig frem til det.
Vi er i øjeblikket ved at se på en anden ændring af markedsføringsloven vedrørende organiseret rabat, og selv om butikkerne ikke vil mærke særlig meget til ændringerne, kommer regnemaskinen frem til en lettelse på 155 mio. kr.
Der er også sidste år – på papiret – gennemført lettelser for 450 mio. kr. ved at hæve grænsen for revisionspligt fra 3 mio. kr. til 8 mio. kr., så det er frivilligt for selskaberne at få foretaget revision op til en omsætningsgrænse på 8 mio. kr. Selv om størstedelen af selskaberne fortsætter med at få foretaget revision, har samtlige selskaber på regnemaskinen i ministeriet alligevel fået administrative lettelser.
Og sådan kan man blive ved.
Selvfølgelig ser det flot ud på papiret med alle disse lettelser.
Problemet er bare, at virksomhederne ikke i samme grad oplever lettelserne.
Nu skal vi fremover måle på, hvordan virksomhederne oplever de administrative byrder, og det er jo da afgørende.
Det vil også betyde, at indsatsen ikke mere vil være at gå efter de her penge, men i højere grad at gennemføre lettelser, som virksomhederne mærker i det daglige liv.
Jeg vil gerne sluttelig sige, at jeg er meget, meget glad for, at dette forslag kommer igennem i dag.
Det her er blevet behandlet i rigtig, rigtig mange år.
Manu Sareen (RV), 2011-01-13:
Da den radikale ordfører, fru Bente Dahl, er blevet forhindret i at være til stede i eftermiddag, skal jeg fremføre De Radikales synspunkter vedrørende beslutningsforslaget på ordførerens vegne.
Det er rigtig sympatisk og nødvendigt at få større åbenhed i pensionssektoren.
Vi Radikale går altid ind for, at forbrugeren kan vælge produkter på baggrund af kvalificerede oplysninger.
Hvis der er uklarheder i måden at oplyse på, kan der ikke tales om et kvalificeret grundlag for valget.
Derfor hilser vi forslaget velkommen med dets underpunkter om indførelse af oplysningspligt om simple nøgletal for prisen på at spare op til pension: at nøgletallene skal defineres ud fra direkte og indirekte omkostninger; at alle skal følge samme beregningsmetode, hvilket skal fremme fair konkurrence på området; og at prisen skal oplyses, når pensionen tegnes.
Hvis de fire elementer indføres, skabes der reelle valgmuligheder og en bedre konkurrencesituation, hvor forbrugerne kan danne sig et overblik over tilbuddenes indhold.
Det vil skabe større gennemsigtighed på området med sund konkurrence til følge.
Vi støtter et hundrede procent op om forslaget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-01-13:
I 2005 holdt den daværende økonomi- og erhvervsminister, Bendt Bendtsen, en tale ved Forsikring & Pensions årsmøde, og der sagde han, at regeringen ville komme med et lovforslag, hvis branchen ikke selv kom i hus.
Han sagde helt konkret: Kunden skal vide, hvad han betaler for, hvor meget han betaler, og hvem han betaler.
Vi skriver nu januar 2011, og branchen er ikke helt i hus, for når vi snakker med branchen, viser det sig jo, at det kun er F&P’s medlemmer, som er 95 pct. i hus.
Hvad med banksektoren, som også er en del af det her spørgsmål?
Vil ministeren så lægge pres på banksektoren i forhold til det?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-01-13:
Der er jo to dele i spørgsmålet.
Jeg tror ikke, man skal blande F&P, altså Forsikring & Pension, sammen med hele banksektoren.
Det er jo to vidt forskellige ting.
Hvis vi tager Forsikring & Pension, blev der indgået en bred politisk aftale i 2008, også med deltagelse af SF.
I den var man enige om, at man skulle implementere forbrugerplanen, hvoraf et af initiativerne var åbenhed i omkostningerne.
Så er der nogle småting, som ikke er lykkedes endnu.
Det ser ud til, det siger F&P selv, at man kan blive færdig med det inden sommeren.
Så det er den ene del af det.
Det er altså en uskik, synes jeg, en meget stor uskik, at Folketinget lovgiver om noget, som man selv vil lave frivillige planer for.
Med hensyn til den anden del vil jeg godt positivt tilkendegive over for spørgeren, at jeg godt vil tage en dialog med Finansrådet om, hvorvidt man kunne indføre de samme kriterier, de samme indikatorer på Finansrådets del, altså med hensyn til bankerne.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-01-13:
Jeg vil sige, at det synes jeg selvfølgelig er positivt at ministeren vil gøre.
Men jeg synes jo, der er en vis træghed i det her.
Altså, det var i 2005, at den daværende økonomi- og erhvervsminister løftede hammeren, og nu er vi i 2011.
Hvordan ser det så ud?
Forbrugerrådet har lavet en undersøgelse, hvor de har sendt nogle markedsagenter ud, 60 personer, der er gået ud og har undersøgt markedet for at finde ud af deres egen pensionsordning.
De har fået et skema over, hvad det var, de skulle spørge om, og når de ringede til pensionsselskaber – det er vel at mærke 2 uger siden – var det alligevel hovedparten af dem, næsten 50 pct., som ikke kunne få oplyst de tal, de havde brug for.
Så der må jo stadig væk være et kæmpe problem, når forbrugerne ikke kan sammenligne de pensionsordninger, de har, og det må vel være det, der er optimalt, hvis man ønsker fair konkurrence.
En fair konkurrence må være, at forbrugerne kan se prisen og selskaberne konkurrere, men det ønsker regeringen altså ikke.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-01-13:
Det er alligevel hurtig retorik – regeringen ønsker bestemt sammenlignelige tal.
Regeringen ønsker, at kunderne får mulighed for at sammenligne, bytte og flytte rundt, og det er jo derfor, vi med interesse har noteret os, at F&P den 6. maj på årsmødet lancerede »Forbrugerplan 2010«, så man får styrket forbrugernes mulighed for at sammenligne produkter og selskaber.
Der er flere elementer vedrørende omkostninger.
Så det er vigtigt at understrege, at branchen selv har taget fat.
Af mange forskellige principielle grunde, og det kan være, fordi jeg er borgerlig, synes jeg ikke, man skal lovgive på områder, hvor branchen selv frivilligt indgår aftaler.
Mindst mulig lovgivning, flest mulige frivillige aftaler.
Der har branchen så tilkendegivet, at man bliver færdig med det her senest den 1. juli 2011, så kunderne kan få sammenlignelige tal.
Og hvis branchen ikke gør det, er vi selvfølgelig parate til at gå ind og se på, om man ikke skal gribe ind politisk.
Men det er altså en uskik, at man laver lovgivning på et område, hvor branchen selv er i gang med at implementere tingene.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-01-13:
Lad mig starte med at sige, at vi i Venstre finder det positivt, at rigtig mange danskere sparer op til deres pension.
Det betyder faktisk, at vi i Danmark har et fornuftigt og afbalanceret pensionssystem, som jeg tror ret mange vil sige ligger i tråd med de anbefalinger, som bl.a. OECD er kommet med om, at en tredjedel af pensionen skal komme fra en pay as you go-model, altså en folkepension, en tredjedel fra en såkaldt fondsordning, ATP, og en tredjedel fra en privat opsparing.
Så at danskerne selv lægger til side til alderdommen, er en rigtig god idé.
Der findes mange forskellige produkter og mange forskellige selskaber, der sælger pensionsprodukter.
Det er vigtigt, at der er klarhed over, hvilke omkostninger og vilkår der gælder for de enkelte produkter, så i Venstre deler vi naturligvis ønsket om, at der skal være åbenhed og gennemsigtighed på pensionsmarkedet.
Klarhed over afkast og omkostninger har stor betydning for, hvor stor en pensionsopsparing man kan forvente at have, når man går på pension.
For det er sådan, at i en pensionsopsparing, der jo normalt strækker sig over mange år, vil selv umiddelbart små forskelle i afkast og omkostninger over en lang årrække kunne få store konsekvenser, i forhold til hvor meget ens opsparing er vokset til, når man når pensionsalderen. Som økonomi- og erhvervsministeren sagde, har vi en bred aftale tilbage fra 2008 om, at vi ønsker denne gennemsigtighed.
Og uden at skulle ud i en lang gentagelse af, hvad ministeren sagde, vil jeg sige, at der netop er taget en lang række initiativer for at sikre den åbenhed og gennemsigtighed og mulighed for sammenligning.
De fleste krav er ved at være på plads, og endelig er det sådan, at når vi kommer til juli i år, er meldingen, at alle er med, og så har vi det billede, som vi ønsker.
Så når der ligger en brancheaftale, som betyder, at der skal gives de samme oplysninger, som beslutningsforslaget her lægger op til skulle komme via lovgivning, så kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Vi forventer selvfølgelig, at branchen lever op til det ønske om åbenhed og gennemsigtighed, som har været diskuteret siden 2008.
Vi forventer naturligvis, at det falder på plads, og at de løfter og tilkendegivelser, der er kommet fra branchen, bliver indfriet.
Men skulle der mod forventning ikke ske dette, foreligger der naturligvis en ny situation, og så vil vi fra Venstres side selvfølgelig være klar til at genoverveje sagen og se på, om der så måtte være brug for noget.
Men det er altså vores klare forventning, at vi har en aftale.
Det kan vi selvfølgelig bakke varmt op om.
Men som jeg sagde, kan vi ikke tilslutte os at lave lovgivning om det på nuværende tidspunkt.
Orla Hav (S), 2011-01-13:
Tak for det.
Som det allerede er fremgået af debatten, er det her jo desværre en gammel sag.
Ønsket om åbenhed og gennemsigtighed i pensionssektoren deler vi fra socialdemokratisk side til fulde.
Alene det forhold, at danskerne i høj grad har været ansvarlige og har taget budskabet om nødvendigheden af at spare op til alderdommen til sig i stor stil, bør indebære, at samfundet bakker op om denne opsparing ved at sikre åbenhed og gennemsigtighed, så borgerne kan se, hvad der spares op og på hvilke vilkår.
Det signal vil vi gerne give med vores opbakning til dette forslag.
Åbenhed og gennemsigtighed er et mål i sig selv, men det er væsentligt, at det også er muligt for borgerne at sammenligne de enkelte valgmuligheder, når man er på vej ind i en pensionsordning.
Vi har desværre talrige eksempler på, at manglende sammenlignelighed nærmest er et salgsparameter over for borgerne.
Lad mig bare nævne mobiltelefonibranchen, hvor det er så godt som umuligt at sammenligne noget som helst.
Sådanne tilstande ønsker vi ikke, når det gælder et så vitalt område for den enkelte som at spare op til sin alderdom igennem en fornuftig pensionsordning.
Her er det borgeren, der skal være i centrum, det er ikke afsætning og udbydere.
Og der, hvor det kniber med de tre nøglebegreber, åbenhed, gennemsigtighed og sammenlignelighed, ja, der må ministeren jo lægge intentionerne fra beslutningsforslaget ind, hvis der skulle vise sig at være et flertal her i dag, hvad jeg håber at der er.
Så fra socialdemokratisk side støtter vi forslaget.
Colette L. Brix (DF), 2011-01-13:
Dette beslutningsforslag har vi kigget på sidste år, og da mente vi, at vi skulle vente på at få afslutningen af det arbejde at se, som brancheorganisationen Forsikring & Pension skulle have afsluttet i 2010.
De har i 3 år arbejdet med en plan for, at alle pensionskunder med udgangen af 2010 kan se omkostningerne forbundet med administration og investeringer.
Nu kan vi konstatere, at Forsikring & Pension ikke kan levere, hvad de har lovet.
Der er ikke kommet nøgletal, så man på tværs af pensionsselskaberne kan sammenligne administrationsomkostningerne, men til gengæld kan vi konstatere, at medlemmerne af Forsikring & Pension har travlt med løbe fra de rente- og uddannelsesgarantier, som de har stillet pensionsopsparerne i udsigt, og det endda med tilbagevirkende kraft.
De står i kø for at løbe fra tidligere givne løfter.
Jeg har selv forrige sommer stillet to spørgsmål til tidligere økonomiog erhvervsminister, udenrigsminister Lene Espersen om arbejdet med at sikre sammenlignelige oplysninger for samtlige administrations- og investeringsomkostninger i pensionsbranchen.
Ministeren svarede, at såfremt branchen ikke lever op til løfterne om større gennemsigtighed, vil ministeren reagere på det, men giver arbejdet det ønskede resultat, er der selvfølgelig ingen grund til at lovgive.
Så regeringen har faktisk lovet at være aktiv på dette område.
Forsikring & Pension har senest i deres pressemeddelelse den 9. februar sidste år lovet, at pensionskunderne vil kunne se alle administrationsog investeringsomkostninger senest med udgangen af 2010, og ifølge pressemeddelelsen kan omkostningerne sammenlignes på tværs af pensionsselskaberne.
Det fremgår også, at branchen arbejder videre med at skabe nøgletal for administrationsomkostningerne, der kan sammenlignes på tværs af selskaberne.
De har også i august sidste år lovet, at arbejdet nu ville være færdigt – de startede i 2007.
Nu fremgår det så i sidste uge på deres hjemmeside, at de først bliver færdige den 1. juli 2011.
Kan vi nu stole på det?
Bliver de så færdige i 2011?
Vi har immer væk ventet siden 2007, vores tålmodighed er sluppet op, og vi støtter derfor beslutningsforslaget.
Carina Christensen (KF), 2011-01-13:
Tak for det.
Pension er et vigtigt, men også meget kompliceret område for de fleste mennesker, og derfor er vi også i Det Konservative Folkeparti meget optaget af, at der skal være størst mulig åbenhed og størst mulig gennemsigtighed i pensionsbranchen.
Derfor er vi også meget tilfredse med, at der jo allerede har været lagt et meget stort politisk pres på Forsikring & Pension for bl.a. at sikre, at kunderne får de her flere og bedre oplysninger, bl.a. om hvilke omkostninger de betaler for en given ordning.
Det politiske pres har jo været en succes, for det har netop ført til, at Forsikring & Pension har lavet en stor forbrugerplan med hele 18 gode initiativer, som er i fuld gang med at blive implementeret og nærmest er færdigimplementeret.
Som vi har fået det oplyst, og som ministeren også har oplyst det her i dag, er det jo rent faktisk gået godt i branchen med indfasningen af de her nye åbenhedsinitiativer.
Vi er f.eks. glade for, at der er kommet et nyt omkostningsinitiativ, der fra og med 2011 skal sikre åbenhed om alle omkostningerne ved en ordning.
Det vil sige, at alle kunder fremover får oplyst både de direkte og de indirekte administrationsomkostninger.
De får oplysninger om de omkostninger, der finansieres ud af de forsikredes fælleskasse, og de får oplyst alle de direkte og indirekte investeringsomkostninger.
Vi er sådan set også glade for, at branchen har besluttet, at alle selskaber fra juli 2011 skal oplyse kunderne om årlige omkostninger i kroner og årlige omkostninger i procent i deres pensionsoversigter.
Selskaberne skal beregne ÅOK og ÅOP på samme måde, og der vil være nogle statsautoriserede revisorer, som så skal påse, at de enkelte pensionsselskaber følger den aftalte beregningsmetode.
Det synes vi i høj grad sikrer åbenhed.
Vi synes også, at det sikrer gennemsigtighed, og igen er vi her meget, meget tæt på implementeringen, altså 1. juli 2011.
Så helt overordnet mener vi, at man må sige, at branchen har taget en række initiativer for at styrke åbenheden og gennemsigtigheden særligt i forhold til omkostningerne, og på den baggrund ser vi fra konservativ side ikke, at der er behov for – lige her og nu – yderligere at gå ind og lovgive om mere åbenhed på det her område.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-01-13:
I SF er vi meget interesserede i at sikre fair konkurrence på markedet, og det kræver, at kunden kan gennemskue prisen.
Hvis vi nu forestiller os, at vi kom ned i et supermarked og ikke kunne få oplyst prisen på mælk, men at vi sådan måtte gætte os til det, ud fra hvordan den så ud, hvad vi måtte føle, eller hvor den nu stod i butikken, og så kom op til kassen og først der fik lov til at betale prisen, når vi var på vej ud ad døren, så svarer det i virkeligheden til det, som der er tale om på pensionsmarkedet, og som der har været tale om i rigtig mange år.
SF's forslag er et forsøg på at rydde op i det.
Derfor vil jeg gerne spørge den konservative ordfører om, hvordan hun ser på, at Bendt Bendtsen allerede i 2005 sagde, at nu måtte branchen levere.
Når De Konservatives tidligere partiformand sagde sådan, handlede det så om mange år ud i fremtiden?
Og når De Konservative i fremtiden siger, at nu er der nogle, der må levere, skal vi så forvente et spænd på 6, 7, 8 år?
Carina Christensen (KF), 2011-01-13:
Det her store politiske pres, der bl.a. har været fra Bendt Bendtsens side,
har jo betydet, at der er kommet en forbrugerplan, som nu er så godt som hundrede procent implementeret.
Det synes jeg der er grund til at rose ikke kun Bendt Bendtsen, men også branchen for, nemlig at den rent faktisk frivilligt er gået ind og har løftet den her opgave og nu nærmest også er hundrede procent i mål.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-01-13:
Hvis han havde været minister, er jeg sikker på, at der havde været lovgivet for længst.
Det er han så ikke, det er jo ærgerligt.
Men det, jeg synes er interessant, er jo, at hvis vi spørger kunderne, og det gør Forbrugerrådet bl.a. ved at have de her markedsagenter, der undersøger deres egen pension ved at ringe til pensionsselskaber – de har ringet til nogle af de pensionsselskaber, som Forsikring & Pension siger er med i den her aftale, altså som har leveret – så kan kunderne alligevel ikke få oplyst deres tal.
Tyder det så på, at de har leveret de tal, de skal levere?
Carina Christensen (KF), 2011-01-13:
Men at gå ind og lovgive på det her område, hvor vi nu er så tæt på at have implementeret 18 rigtig, rigtig gode initiativer, synes jeg simpelt hen vil være forkert, og jeg synes også, det vil være unødvendigt.
Jeg troede sådan set også, at man i SF gik ind for regelsanering, og at vi kun skal lovgive, når det er absolut nødvendigt, og her mener jeg simpelt hen ikke der er behov for yderligere lovgivning.
Maja Panduro (S), 2011-01-13:
Selvfølgelig skal der være konsekvenser, og der skal være mærkbare konsekvenser, når man overtræder loven.
Socialdemokraterne deler intentionerne i lovforslaget om, at man skal lade være med at genere andre mennesker på gaden.
Vi er også meget optaget af, at vores bødesystem giver mening, at det virker retfærdigt, og at der er proportioner i, hvor store bøder man får for hvad.
Vi er også enige i, at der bestemt kan være brug for, at vi går de sammenhænge efter i det nuværende bødesystem og også, at vi hæver niveauet for nogle af de bøder, vi giver, sådan som min gode kollega også redegjorde for under behandlingen af det forslag, som er behandlet før det her.
Derfor er vi også i udgangspunktet positivt indstillet over for lovforslaget her, men vi har også nogle betænkeligheder og nogle spørgsmål, som vi har brug for at få besvaret, før vi endelig kan støtte lovforslaget, og derfor kan jeg varsle, at der vil blive sendt nogle spørgsmål fra os.
Det, vi er bekymret for, er netop spørgsmålet om proportioner og mening i bødernes størrelse, men vi har også en mere overordnet bekymring med hensyn til den måde, vi prioriterer politiets begrænsede ressourcer på.
Vi har jo hørt også for ganske nylig, at konsekvenserne af, at politiet skal rejse et vist antal sigtelser om året, opfylde en kvote, kan man sige, giver en potentiel vældig uheldig prioritering af de begrænsede ressourcer i politiet.
Formanden for Politiforbundet, Peter Ibsen, har bl.a. sagt til tænketanken Cerepo, at konsekvensen er, at alt bliver noteret, at intet er for småt.
Politibetjentene kan sendes ud med blokken blot for dele bøder ud til højre og venstre.
Det er klart, at det her jo er en diskussion, som er større end lovforslaget her, men ikke desto mindre er det jo også relevant nok, hvis det betyder, at de minimumsbøder, som man her vil indføre, så vil blive uddelt med lige lovlig mild hånd.
Intet er for småt, som politiforbundsformanden sagde, hvis de bliver uddelt med lige lovlig mild hånd i december måned, når kvoterne begynder at presse sig på og skal opfyldes.
I så fald er det selvfølgelig meget belejligt, at det netop er i december måned.
Uden at have statistisk belæg for det tør jeg godt vove en påstand, nemlig at både snebolde og eventuel fuldemandstissen i porte er der større chance for at kunne udskrive nogle bøder for i december måned, men det er jo ikke nødvendigvis ensbetydende med, at det er specielt hensigtsmæssigt.
Vi håber, at ministeren er opmærksom på det her og på, at der jo er forskel på det, som mange vil betegne som drengestreger, og så på alvorlige kriminelle handlinger.
Det er noget af det, som vi vil spørge ind til.
Derudover vil vi også bede justitsministeren om at forholde sig til den henvendelse, som er kommet til Retsudvalget fra Gadejuristen, og som handler om lovforslagets betydning for grupperne af socialt udsatte på Vesterbro.
Vi er altså umiddelbart positive, men kan endnu ikke støtte lovforslaget endeligt, før vi har fået svar på nogle spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-01-13:
Først og fremmest tog jeg ordet for at kvittere for fru Karen Hækkerups ønske om at drage spørgsmålet om offentligt ansattes ytringsfrihed ind i debatten om offentlighedsloven.
Det er jo en kamp, som Socialdemokraterne og Liberal Alliance faktisk har ført sammen.
Om ikke det fulde indholdsmæssige, så har vi dog være enige om, at man skulle gøre noget for at fremme offentligt ansattes ytringsfrihed og muligheder for at ytre sig.
Så det synes jeg sådan set at der er grund til at kvittere for.
Det andet er så et lidt mere kritisk spørgsmål, det skal der jo også være plads til, og det er det samme spørgsmål, som fru Line Barfod stillede til Venstre: Altså, hvor er det, Socialdemokraterne ser de eksempler, der har været, på, at man ikke har kunnet forberede lovgivningen ordentligt, at man ikke har kunnet arbejde ordentligt, eller hvad ved jeg, på grund af den åbenhed og offentlighed, vi har i det danske demokrati?
Karen Hækkerup (S), 2011-01-13:
Til det første kan jeg sige, at det glæder mig, at Liberal Alliance også bakker op om Enhedslistens forslag, som Socialdemokraterne for år tilbage har tilsluttet sig.
Det ender måske med, at vi til sidst kommer hele vejen rundt, når man på den måde kan favne fløjene herinde, så det er jo kun glædeligt.
De offentligt ansatte fortjener i hvert fald, at Folketinget står sammen om at forbedre deres muligheder og rettigheder.
Så stiller hr. Simon Emil Ammitzbøll mig det spørgsmål, som fru Line Barfod for ganske kort tid siden stillede hr. Kim Andersen, og til det må jeg jo kun svare, at det spørgsmål er blevet stillet skriftligt, og at vi selvfølgelig forventer, at man i ministeriet kan redegøre for, hvad det præcis er for nogle ting, man mener er nødvendige, i forhold til at man foreslår den ændring af loven, som man gør.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-01-13:
Bare til referatet vil jeg jo sige, som det også er fremgået af tidligere behandlinger af Enhedslistens forslag, at vi ikke har støttet Enhedslistens forslag i alle detaljer, men dog grundintentionen og flere af elementerne – bare så der ikke skal opstå misforståelser om det spørgsmål.
Det andet med, at der er stillet et skriftligt spørgsmål om begrundelsen, er jeg sådan set godt klar over.
Jeg hørte bare, at fru Karen Hækkerup nævnte i sin ordførertale, at det var noget, man havde forståelse for, og så er jeg jo bare nødt til spørge: Hvor kommer forståelsen fra?