runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-04-08:
Tak for det.
Jeg synes ikke, jeg hørte et helt klart svar, i forhold til hvis Randers Kommune nu fik lavet nogle modeller, f.eks. med en pensionskasse.
Man kan tænke sig mange forskellige modeller, en eller anden form for medfinansiering fra staten osv. I forhold til den teoretiske diskussion – for lige nu er det jo teori, når man ikke har pengene på plads –
vil man så fra regeringens side være åben over for, at de så vil lave en brugerbetaling for at få det medfinansieret?
Magnus Heunicke (S), 2015-04-08:
Jeg tror, man må sige, at det nok kræver, at vi har lidt mere konkrete modeller.
Altså, vi er i øjeblikket i gang med med Vejdirektoratets hjælp at se på, om projektet kan billiggøres på forskellige måder, og hegne ind, hvad der i givet fald skal brugerbetales.
Så jeg synes, det er lige lovlig præmaturt at forlange et klart svar fra mig, for det binder mig til det, jeg i givet fald vil sige.
Og hvis man kan få private midler, som i øjeblikket investeres i udlandet, til at blive investere i Danmark, synes jeg bare, det er ekstra positivt.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-04-08:
Tak for det.
Tak for det.
I forhold til det med puljerne vil jeg sige, at jeg synes, det lyder rigtig, rigtig spændende.
Så må vi bare håbe på, at det så kan realiseres efter et valg på et eller andet tidspunkt, for det er i hvert fald er brugbart, at det kommer her og nu.
Om det kan lade sig gøre med en form for brugerbetaling tror jeg man skal lade være åbent, men bare lige for at få det præciseret et hundrede procent – og jeg tror, jeg kender svaret – så vi bliver beroliget: Vil det sige, at hvis kommunen synes, at en brugerbetaling kunne være en interessant model, så vil ministeren støtte, at man kan lave brugerbetaling her, f.eks. som man gør i Frederikssund?
Magnus Heunicke (S), 2015-04-08:
Man er jo allerede i gang med at være en medspiller i forhold til Vejdirektoratets indledende undersøgelser.
Så der er man ligesom nået til vejs ende.
Jeg har ikke lige her på mig noget tidspunkt for Vejdirektoratets nuværende hjælp med en analyse, der skal afklare, om projektet kan gøres billigere end det oprindelige skøn, men det vil jeg meget gerne sende over skriftligt.
Når der bliver spurgt om det, vil mit skriftlige svar på dette blive leveret så hurtigt som muligt, så vi lige kan få det opdateret.
Så generelt vil jeg sige, at i og med at der ikke er nogen penge på bordet nu, kan jeg jo ikke rigtig sige andet, end at jeg synes, det var fornuftigt og måske også en succes med den tidligere pulje, og den succes synes jeg man bør forsøge at gentage.
Men det afhænger jo af, hvad der kan komme med, hvor stor puljen er, og hvor meget vi generelt har på bordet.
Karen Ellemann (V), 2015-04-08:
Jamen tak for en gentagelse af nogle af de strøtanker, der måske er på ministerens bord.
Og så er det jo korrekt, at ministeren spørger: Hvad har I lyst til, ordførere?
Der bliver jeg en kende frustreret, fordi vi har altså en socialminister, som sidder for bordenden, som sidder med ansvaret for at komme med udspillene.
Nu kommer det næste spørgsmål fra en af mine partifæller også til at handle om børneudspil.
Vi er som socialordførere en kende frustreret over, at der ikke er noget mere konkret på ministerens bord i forhold til at sige: Det her ønsker jeg som socialminister i det her land for at sikre, at skilsmisser ikke ender med ulykkelige børnesager og højkonflikt mellem forældre, der ikke kan finde ud af det.
Altså, kan ministeren være mere konkret?
Når det diskuteres, at det i sig selv er konfliktoptrappende, at man eksempelvis opererer med begrebet bopælsforældre, samværsforældre, er det så noget, der indgår i ministerens tanker?
Ministeren er jo alt andet lige hovedpersonen i forhold til at komme med udspillene.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-04-08:
Tak, hr. formand, og spørgsmålet lyder: Hvad agter ministeren – i lyset af at TV 2 Øst den 10. marts 2015 bragte en måling fra YouGov, der bl.a. viser, at 31 pct. af danskerne i landområder mindst en gang om ugen oplever ustabilt mobilsignal – at gøre for at sikre stabil mobil- og bredbåndsdækning i yderområderne?
Henrik Sass Larsen (S), 2015-04-08:
En god mobil- og bredbåndsdækning ligger regeringen meget på sinde, og tallene viser heldigvis, at det går fremad.
83 pct. af alle boliger og virksomheder har fået adgang til mindst 100 mb download medio 2014, og i 2013 var det kun 70 pct. I 2012 var den samlede udendørs taledækning på 99,1 pct., og den var på 99,2 pct. i 2013, og det er vel at mærke dækningen for en telefon med en god antennekvalitet.
Der er dog fortsat virksomheder og borgere, der oplever, at de ikke kan få den hastighed eller dækning, som de efterspørger, og det er der mange årsager til.
F.eks. kan en moderne isolering af bygninger svække mobilsignalet, ligesom kvaliteten af mobiltelefonernes antenner spiller en rolle.
Vi har med aftalen om »Vækstplan for digitalisering i Danmark« i februar 2015 sammen med alle Folketingets partier vedtaget en række initiativer til at forbedre dækningen, og lad mig nævne nogle eksempler.
For det første frigøres 700-MHz-frekvensbåndet til mobilt bredbånd i 2020.
Det giver selskaberne bedre muligheder for at udrulle mobilt bredbånd, bl.a. i yderområderne.
Regeringen vil i de kommende frekvensauktioner fra 2016 til 2019 også stille dækningskrav.
For det andet udbredes god praksis på tværs af kommuner.
For det tredje har vi lanceret Tjekditnet.dk – det håber jeg også at spørgeren har set – hvor borgere og virksomheder på adresseniveau kan få overblik over de mulige hastigheder, der er på adressen, og det øger også gennemsigtigheden.
Sidst, men ikke mindst, bliver det også muligt at opnå realkreditfinansiering af investeringer i digital infrastruktur, og det kan også reducere finansieringsomkostningerne.
Så vi er enige om målet, og vi har med aftalen om digitaliseringen af Danmark taget nogle væsentlige skridt på vejen mod en endnu bedre dækning i forhold til hele Danmark.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-04-08:
Det er jo fuldstændig korrekt, at der er taget en række initiativer, og Venstre er jo også med i aftaler om initiativer, der går i den helt rigtige retning – Venstre er altid med til det, når det går i den rigtige retning – men det er alligevel sådan, og det er jo også det, ministeren siger, at der er områder, hvor det stadig væk ikke er muligt at få en stabil dækning, hverken når det gælder mobildækningen eller bredbåndsdækningen.
Det er jo især i yderområderne og på øerne, det er et problem, og for de mennesker, det vedrører dér, hjælper det ikke ret meget, at det er blevet bedre for andre, og derfor er vi nødt til at gå hele vejen, på samme måde som vi er gået hele vejen i samfundets udvikling med hensyn til fastnettelefoner, el og postbesørgelse osv., hvor alle husstandene er dækket ind.
Her bliver vi i et moderne samfund altså også nødt til at være dækket helt ind med alle husstande, og det er derfor, jeg godt vil have ministeren til at svare på spørgsmålet: Hvad agter regeringen yderligere at foretage sig, for at vi når ud til yderområderne og til vores både små og store øer?
For det er altså meget vigtigt.
Henrik Sass Larsen (S), 2015-04-08:
Allerførst vil jeg sige, at vi har prøvet at skitsere et forslag, som også er taget ud af en model, som man har lavet på en af øerne.
Her er der måske et sted mellem 30 og 80 husstande, hvor de siger, at de har et for dårligt signal.
Det er et redskab, som man nu selv kan tage i hænderne, og hvor man kan gå ud og gøre en forskel, og det synes jeg faktisk er utrolig positivt, at det er kommet.
Vi har så hjulpet med til, at man, når man skal rejse en mobilmast eller noget andet, så også kan få realkreditfinansiering, som gør det endnu bedre, fordi man så kan afskrive over flere år og til en billigere rente.
Men jeg skal bare lige forstå noget.
Man nævnte det med fastnettelefoner, el og alt muligt andet.
Foreslår Venstre, at der skal være forsyningspligt for mobil- og bredbåndsdækning i hele landet?
Det sidste kan jeg svare bekræftende på, og det indgår også i aftalen, og det har vi også tidligere lavet en række aftaler om, således at man får det meget hurtigt igennem i behandlingen, det, som vi kalder fast track, sådan at man meget hurtigt kan få tilladelser.
Så det er vi utrolig positive over for, og det har vi også indgået et bredt forlig om.
Det andet spurgte jeg bare om, for man kan jo blive inspireret, når spørgeren spørger, og spørgeren sammenlignede det så ved at sige, at ligesom vi alle sammen har fået el og vi alle sammen har fået fastnettelefon, så må det også være sådan, at vi alle sammen har ret til mobildækning og bredbånd, og der er der jo så en forsyningspligt.
Og så spurgte jeg bare, om det var Venstres politik, for jeg har jo set, at Venstre også har spillet ud med noget om nogle tilskudspuljer og noget andet, og derfor var det da utrolig interessant.
For vi har lige indgået en aftale om det modsatte og har i 20-30 år været forligspartnere på det modsatte synspunkt, og derfor var det jo noget af en nyhed, man kunne få her i salen i dag, hvis det nu var, at Venstre gik ind for den forsyningspligt.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-04-08:
Nu er den her polemik imellem partierne i Folketinget ikke så interessant for mig i den her sammenhæng.
Jeg vil gerne vende tilbage til, at målingen fra YouGov viste, at yderligere 33 pct. ikke føler sig trygge, fordi de ikke ved, om de kan foretage nødvendige opkald til eksempelvis vagtlægen eller andre nødopkald.
Det er altså danskere, der følger sig meget utrygge i dagligdagen og i hverdagen, fordi de har en begrundet mistro til mobildækningen dér, hvor de nu bor.
De frygter, at en ustabil mobildækning kan få fatale konsekvenser i en nødsituation og ved akut sygdom.
Mener ministeren så ikke, at det er meget vigtigt at tage det her alvorligt, når folk har den utryghed?
Og de er ikke alene utrygge, for det forholder sig rent faktisk også sådan, at der er problemer, fordi danskere eller andre, der bor der, kan komme i en situation, hvor de ikke kan få den hjælp, der er nødvendig.
Hvad agter ministeren – i lyset af at TV Øst den 10. marts 2015 bragte en måling fra YouGov, der bl.a. viser, at 31 pct. af danskerne i landområder mindst en gang om ugen oplever ustabilt mobilsignal – at gøre for at sikre stabil mobil- og bredbåndsdækning i yderområderne?
Nu tror jeg, ministeren har misforstået, hvad det handler om i en spørgetid.
For det handler om, at Folketingets medlemmer kan stille spørgsmål til regeringens ministre, men ikke, at regeringen kan stille spørgsmål til Folketingets medlemmer.
Sådan er systemet bygget op, men jeg tager gerne den diskussion med ministeren en anden gang uden for dette regi.
Det er jo fuldstændig rigtigt, også det med at rejse master osv.
Men så er der en meget, meget lang procedure, en meget langsommelig procedure, man skal igennem, for at få lov til at rejse en mast.
Så der er også et problem dér, og det er måske ikke lige ministerens område, det er nok mere miljøministerens område, men regeringen må også på det område sørge for, at der er en langt hurtigere sagsbehandling, således at masterne kan blive rejst.
Er det noget, ministeren vil drøfte med miljøministeren, altså at man også på det område så får forkortet sagsbehandlingstiden?
Tina Nedergaard (V), 2015-04-08:
Derfor var jeg også ret omhyggelig med at nævne, at det var pr. barn, for fra folkeskoleområdet er jeg bekendt med, at det kan komme til at virke en lille smule misvisende.
Når der bliver færre børn, bliver der naturligvis også færre professionelle til at tage sig af dem.
Men jeg kunne så godt alligevel tænke mig at vide, hvor regeringen stiller sig i forhold til minimumsnormeringerne.
Jeg har noteret mig, at statsministeren har været klar i mælet og sagt, at det bliver der ikke tale om, men jeg kommer alligevel i tvivl, når der er ordførere fra Socialdemokraterne, som undervejs er ude og skifte mening om det.
Forventer ministeren, at der kommer minimumsnormeringer og finansiering dertil med i det udspil, som regeringen fremlægger?
Karen Ellemann (V), 2015-04-08:
Jeg tror, det var sidste spørgsmål.
Tina Nedergaard (V), 2015-04-08:
Vil ministeren redegøre for regeringens længe ventede børneudspil, herunder kommentere på holdningen i forhold til centralt fastsatte minimumsnormeringer i landets daginstitutioner?
Tak, og tak til ministeren, fordi han så beredvilligt stiller op til at besvare kaskaderne af spørgsmål fra Venstrefolk, som det blev nævnt tidligere.
Det er vi selvfølgelig meget tilfredse med.
Jeg skal læse spørgsmålet op, og det lyder: Vil ministeren redegøre for regeringens længe ventede børneudspil, herunder kommentere på holdningen i forhold til centralt fastsatte minimumsnormeringer i landets daginstitutioner?
Ikke alene nævnte statsministeren et stort børneudspil i sin nytårstale; det gjorde hun faktisk allerede i åbningstalen sidste efterår.
Lad mig blot konstatere, at uanset om der kommer et valg før eller efter sommerferien, så når regeringen jo ikke at tage et lovgivningsmæssigt initiativ på den her side af et valg.
Det kan simpelt hen ikke praktisk lade sig gøre.
Derfor er jeg sådan lidt interesseret i at spørge ind til, om der i virkeligheden snarere er tale om et valgudspil end om et børneudspil.
Vi tager det sådan set meget seriøst i Venstre, når statsministeren lancerer, at der skal tages initiativer, men når man lader et helt folketingsår gå, må det også være noget utilfredsstillende for socialministeren, at der ikke sker noget.
Hvordan forholder ministeren sig egentlig til det?
Jeg medgiver gerne, at regeringen sammen med Enhedslisten og SF har afsat midler på finansloven.
Jeg vil godt understrege, at Venstre også skaffede finansiering til det løft af daginstitutionsområdet.
Men det ændrer blot ikke ved, at de ret beskedne midler, som det jo er til det her store område, ikke opvejer stigningen i antal børn pr. voksen ude i daginstitutionerne, som f.eks. FOA og BUPL har angivet i medierne.
Så jeg skal bare spørge ministeren, for det er sådan set ret relevant: Hvornår kommer det udspil?
Det er godt med konferencer, eksperthøringer osv., men for de enkelte børn derude er det jo den lovgivning, som vi vedtager her, der gælder, og som vil gøre en forskel for dem.
Så jeg vil gerne høre, hvornår udspillet kommer.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-09:
Jeg vil høre ordføreren om det, ordføreren sagde i sin tale om danske virksomheders konkurrenceevne.
Er konkurrenceevnen vigtigere end hormonforstyrrende stoffer, der kan resultere i for tidlig pubertet og dårlig sædkvalitet osv., hvis ordføreren skal sige det kort?
Erling Bonnesen (V), 2015-04-09:
Det er jo sådan, at de tekniske muligheder i verden udvikler sig løbende.
Dengang landede vi den med sutteflasker på en måde, som vi er enige om, og så er der senest af ministeren blevet redegjort for, at der løbende arbejdes med de her ting.
Man følger med i, hvad der bliver opfundet, og hvad der vil være praktisk muligt.
Så er det bedre at holde sig til det, man kender, og følge den udvikling, som kommer, så når vi tager nogle skridt, skal det være sikre skridt.
Som det ligger nu, kan vi selvfølgelig ikke støtte det.
Den daværende sag, som netop endte med forbuddet om sutteflasker, landede jo på en fornuftig baggrund efter den forudgående debat, som spørgeren henviser til.
Det er udmærket.
Det står vi fuldstændig bag.
Som der også er redegjort for nu, vil det være uhensigtsmæssigt at følge Enhedslistens forslag her, og derfor stemmer vi selvfølgelig imod.
Per Clausen (EL), 2015-04-09:
Nu er der ikke noget nyt i, at Venstre indtager det her standpunkt.
Da vi forsøgte at få bisfenol A forbudt i sutteflasker, var Venstre også imod.
Men synes hr. Erling Bonnesen alligevel ikke, når han ser tilbage på det, at det forslag om at lave et forbud mod bisfenol A i sutteflasker, som senere smittede af på EU og blev et EU-forbud, sådan set er en succeshistorie?
Og synes han ikke, det er interessant, at man i Frankrig mener at kunne gennemføre et forbud og ifølge fødevareministerens oplysninger dér er i stand til i 90 pct. af de produkter, hvor der er bisfenol A, at erstatte dem med sikre alternativer?
Hvad synes hr. Erling Bonnesen i grunden vi skal vente på?
Erling Bonnesen (V), 2015-04-09:
Det er selvfølgelig det sundhedsmæssige, der er det vigtigste.
Det var også det, jeg nævnte først.
Så var det, at jeg oven i det nævnte, at det vil skade konkurrenceevnen, og så vil det sådan set skade erhvervets muligheder for at spille positivt med i at prøve at finde nogle løsninger, efterhånden som teknologien udvikler sig.
Det er da klart.
Per Clausen (EL), 2015-04-09:
Men dengang sagde EFSA jo også, at vores forslag var fuldstændig tosset.
Det sagde EFSA jo.
Hvad var det, vi brugte som argument for at indføre et forbud om sutteflasker?
Det var et forsøg, der viste, at fostre bliver skadet.
Nu er der kommet en række undersøgelser efterfølgende.
Det er rigtigt, at en del af dem er danske, som understreger, at bisfenol A er skadeligt.
DTU siger så, at man skal ned på en helt anden grænseværdi end den, EFSA nævner.
Så forstår jeg bare ikke, hvorfor hr. Erling Bonnesen er overbevist om, at lige præcis den her gang er det EU-systemet, der har ret?
Han har erkendt, at den daværende VK-regering, EU tog fejl i sin tid med sutteflaskerne, men hvad får ham til at tro, at man denne gang skulle være på rette vej?
Jeg håber ikke, at Socialdemokraternes ordfører har ret, når hun siger, at nu har fødevareministeren startet en dialog med branchen om at udfase bisfenol A.
For det fremgår jo af en beretning, som jeg mener et enigt udvalg vedtog tilbage i september 2013, at det skulle man umiddelbart gå i gang med, og så skulle man ved udgangen af 2014 afrapportere, hvordan det var gået.
Der var også mange andre ting, man skulle gøre, men det var en af dem.
Jeg spørger bare fru Karin Gaardsted, om hun synes om det resultat, som ministeren nu forelægger, nemlig at man fortsat – jeg går ud fra, at det er fortsat, fordi man selvfølgelig startede dengang – er i en dialog, og man har ingen anelse om, hvornår den slutter, og man er i grunden heller ikke kommet tættere på at vide, hvilke alternativer der findes.
Synes fru Karin Gaardsted, at det sådan lyder, som om det er en god løsning, man er i gang med her?
Den kommer i hvert fald ikke i morgen; det er der ikke ret meget der tyder på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-09:
Det er jeg glad for at høre.
Nu har DTU jo ikke grebet de her tal ud af den blå luft.
De har lavet nogle beregninger.
Men det skal jeg forstå sådan, at ordføreren ikke stoler ikke på DTU's beregninger.
Er der ikke brug for, når der er tale om så alvorligt et emne med så store sundhedsmæssige konsekvenser, at bruge forsigtighedsprincippet og rent faktisk stole på, at forskerne ved DTU ved, hvad de taler om?
Erling Bonnesen (V), 2015-04-09:
Hvis spørgeren læser lidt videre og kigger på, hvad EFSA skriver, så vil hun vide, at det er baseret på en lang række meget grundige undersøgelser.
Det er så det, vi til syvende og sidst også støtter os til.
Så er det jo en samlet vurdering til sidst.
Med det, vi har redegjort for tidligere, er der ikke grundlag for at støtte Enhedslistens forslag på nuværende tidspunkt.
Karin Gaardsted (S), 2015-04-09:
For os Socialdemokrater er det centralt, at den mad, som danskerne spiser, ikke indeholder sundhedsskadelige stoffer.
Derfor skal danskerne beskyttes bedst muligt mod kemikalier, især i vores fødevarer.
Jeg vil derfor gerne starte med at slå helt fast, at det er Socialdemokraternes holdning, at vi skal have sænket danskernes indtag af bisfenol A hurtigst muligt.
Her er vi helt enige med stillerne af beslutningsforslaget.
Men vi er dog ikke helt enige om midlerne.
For os er det vigtigt at holde sig for øje, at vi har haft en diskussion om, hvilket niveau af bisfenol A der anses for tolerabelt.
Her finder Socialdemokraterne, at det er meget vigtigt, at vi ikke går ind og politiserer, men lader hensynet til forbrugerne veje tungest.
Det betyder altså, at vi skal stræbe efter, at ingen er udsat for mere end det mest forsigtige niveau.
Det vil sige det niveau, der stammer fra DTU Fødevareinstituttet.
Det betyder også, at vi skal have udfaset bisfenol A i fødevarekontaktmaterialer i tilfælde, hvor sikre alternativer er tilgængelige.
Hvordan gør vi så det?
Enhedslisten foreslår her, at Danmark skal indføre yderligere nationale særregler for bisfenol A, altså at regeringen følger DTU Fødevareinstituttets vurdering.
Problemet ved denne løsning er, at der ikke altid er sikre alternativer til bisfenol A.
Vi risikerer altså, at vi bevæger os fra asken og i ilden, fordi der i stedet bruges andre kemiske stoffer, der kan vise sig mere skadelige for danskerne.
Når det er sagt, vil jeg også sige, at det naturligvis stadig væk er vigtigt at holde fast i, at brugen af bisfenol A bør udfases.
Dette skal dog ske i samarbejde med erhvervet, så der er tid og mulighed til at udvikle sikre alternativer.
Jeg kan forstå, at ministeren har indledt en proces i samarbejde med de relevante interessenter, så vi hurtigst muligt kan få nedbragt indholdet af bisfenol A.
Det kommer oven i, at man allerede i dag arbejder på at reducere brugen.
Derudover virker det fornuftigt at arbejde på en strammere regulering fra EU's side af stoffet i fødevarekontaktmaterialer samt en mere restriktiv grænseværdi, end vi har i dag.
Sammenlagt drejer det sig altså om at arbejde for en sikker og frivillig udfasning af bisfenol A i samarbejde med erhvervet, mens vi samtidig arbejder i EU for strammere fælles regler.
Det mener Socialdemokraterne er en bedre måde at nå frem til målet på, som er en hurtig reduktion af danskernes indtag af bisfenol A.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Men det er en god måde, altså at indgå i samarbejde med erhvervet om at få dem til at fase det ud selv.
Det er en god idé at kunne gøre det i samarbejde med dem.
Vi kan altid ønske, at sådan noget kan ske hurtigere, end det måske kan lade sig gøre i virkeligheden, og jeg vil godt lige bide mærke i det, ministeren også sagde, nemlig at hvis det viser sig, at det samarbejde med erhvervet ikke fører til det ønskede resultat, så kan der være behov for, at man griber til andre metoder som f.eks. lovgivning.
Per Clausen (EL), 2015-04-09:
Det er en metode, som vi må formode regeringen og skiftende ministre har arbejdet på at finde en løsning på siden september 2013.
Det, vi gjorde i 2010, hvor vi lavede et forbud, var så en dårlig løsning.
Men fru Karin Gaardsted vil altså fastholde, at regeringens og Socialdemokraternes nye holdning i den her sag – for det er jo en ny holdning – skulle føre til bedre resultater.
Jeg må indrømme, at jeg har lidt svært ved at forstå det.
Karin Gaardsted (S), 2015-04-09:
Jeg vil gerne understrege, at forbuddet mod at bruge bisfenol A i materialer, som kommer i berøring med småbørn, var en helt rigtig beslutning, og den skal vi naturligvis ikke sætte spørgsmålstegn ved.
Selvfølgelig skal det gennemføres de steder, hvor der er alternativer, som er både sikre og gode nok, men der er de områder tilbage, hvor det ikke er sikkert nok med andre materialer.
Det er der, vi skal se, om vi ikke ad frivillighedens vej kan udvikle os frem til, at vi kan finde en løsning, for løsningen er naturligvis, at bisfenol A skal udfases fuldstændig.