runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2009-12-01:
Jeg er klar til at give udvalget besked om sidste nyt vedrørende videncenteret, og så kunne jeg jo også give udvalget sidste nyt vedrørende det spændende samarbejde mellem en professionshøjskole og et konservatorium.
Så er det rigtigt, at de 66 mio. kr. jo ikke går til en ekstra time; det er fuldstændig rigtigt.
Det forsøg, som tre skoler er gået med til, er forsøg med at sprede de samme timer ud over flere årgange, og hvis det viser sig, at det er en dårlig idé, har vi lært det, og så må vi se, om der er andre ting, vi kan gøre.
Som sagt vil jeg også gerne sende penge efter det, men jeg synes, vi har så mange eksempler på, at vi giver ekstra penge og ikke får den effekt, vi havde regnet med.
Så nu synes jeg altså, det er klogt nok at forberede det godt.
Så bliver jeg nødt til at være skånselsløst ærlig.
Hvis man ikke kan komme med andet end forslag om ekstra penge, duer man slet ikke til noget i denne verden, specielt ikke i dansk politik.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-12-01:
Det er jo ikke så længe siden, at vi var samlet sidst om en tekst af næsten samme ordlyd.
Jeg vil sige til det beslutningsforslag her, at dansk håndværk og design i dag er anerkendt i hele verden, og vi skal sikre, at vores elevers forståelse for de fag fortsat styrkes.
Jeg vil gerne starte med lige så at præcisere, at Venstre ikke støtter forslaget, som det ligger her.
Regeringen har jo allerede lanceret en handlingsplan med netop det formål at styrke de praktisk-musiske fag.
Handlingsplanen indeholder en lang række initiativer, der først står til en evaluering ved udgangen af 2010-11-skoleåret.
Derudover er der allerede på mange skoler et stort fokus på praktisk-musiske fag og forskellige udtryksformer.
Der er ikke nogen grund til, at vi alle sammen på alle vores mange skoler skal opfinde hjulet, hvis andre allerede har opfundet det og har de gode ideer.
De skal bare bringes videre.
Målet om at skabe en ligevægt mellem det taktile og det visuelle, det auditive og det kinetiske er vi enige om.
Derfor er der også allerede fra regeringens side og med Venstres støtte iværksat en undersøgelse af behovet og de muligheder, der er for at etablere et videnscenter for de praktisk-musiske fag.
De praktisk-musiske fag er jo ikke kun vigtige i forhold til at give eleverne et bredt spektrum af færdigheder og kompetencer, men de er også med i forhold til at sikre elevernes almene dannelse og deres fortrolighed med den danske kultur og det danske håndværk.
Venstre støtter på baggrund af de undersøgelser og initiativer, der allerede er søsat, samt de muligheder, der allerede eksisterer, altså ikke beslutningsforslaget.
Hvis jeg så lige skulle vende tilbage og se, hvad det egentlig var, jeg sagde, dengang vi havde F 10, så sagde jeg, at vi jo f.eks. har mulighed for at se, at det, at et fag er på skoleskemaet, ikke nødvendigvis fremmer udviklingen i det visuelle, det auditive, det kinetiske og det taktile.
Det kan jo lige så godt være undervisningsmåden, man anvender, som giver den ekstra viden og den ekstra styrke til de unge mennesker.
Så jeg synes jo, at vi har noget, der viser, at der er andre muligheder, også i dag, og lad os da prøve at vente og se og få de evalueringer tilbage, når de er færdige i skoleåret 2010-11.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-12-01:
De Konservative mener altså åbenbart, at der er den høje faglighed i regeringens forsøg, bl.a. med udstrækningen af fagene.
Henrik Rasmussen (KF), 2009-12-01:
Grunden til, at vi ikke synes det, er præcis den samme, som jeg svarede tidligere: Vi vil sikre, at der med et sådant forslag kommer en høj faglighed, og det mener vi ikke at Socialdemokratiets forslag nødvendigvis sikrer.
Det sikrer en kreativ skole og sikrer de kreative fag, ja, men vi vil gerne gå tættere på, så vi sikrer, at fagligheden også kommer ind i resten af folkeskolen.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-12-01:
Med hensyn til alt det, den konservative ordfører sagde om, hvad ordføreren ønskede i skolen, og om det enkelte boglige og ikkeboglige barn, er jeg jo rigtig meget enig med ordføreren.
Men der er noget, jeg ikke forstår, for forslaget her går netop ud på, at skolerne har frit lejde til at gøre de ting i forbindelse med rådgivningsgruppens forslag og også andre tiltag.
De har frit lejde til at gøre de ting, som de mener er rigtige, og det vil sige, at alt det, som ordføreren sagde i sin ordførertale, kan skolerne faktisk prøve af, og så tænker jeg: Hvordan kan det så være, at ordføreren ikke synes, det er en god idé, når ordføreren og De Konservative egentlig kan få alle deres ting prøvet af?
Henrik Rasmussen (KF), 2009-12-01:
Jamen jeg er da naturligvis villig til, at vi kan drøfte den sag i udvalget.
Christine Antorini (S), 2009-12-01:
Problemet er, at nu kom jeg helt til at glemme, hvad det var, jeg ville spørge om, med alle de irettesættelser.
Men jeg kan garantere hr. Henrik Rasmussen for, at vi lægger vægt på præcis den samme høje faglige kvalitet, som De Konservative gør.
Selvfølgelig gør vi det, og det er jo netop, fordi vi faktisk tager de fag så alvorligt, at vi ikke er særlig begejstrede for undervisningsministerens forsøg.
Når man har den samme mængde fag i det samme antal timer og skal strække dem fra 5.-6. klasse helt op til 9. klasse, har vi altså svært ved at se, at den faglige fordybelse bliver bevaret.
Så jeg vil godt spørge hr. Henrik Rasmussen, om vi kan lave en deal her og kigge nærmere på, hvordan vi kan få en reel styrkelse, for det, der ligger i forsøgsprogrammet fra undervisningsministerens side, er ikke tilstrækkeligt.
Henrik Rasmussen (KF), 2009-12-01:
Jeg vil sige til fru Christine Antorini, at jeg udmærket forstår dit spørgsmål, og det er jo også derfor, at jeg åbner mulighed for, at vi kan sætte os ned og måske finde ud af, hvordan og hvorledes vi skal bruge folkeskolen.
Der er masser af muligheder for, hvordan vi kan skabe en mere kreativ folkeskole.
Det er vi fuldstændig enige om.
Jeg tror bare ikke, at jeres forslag er underbygget nok.
Vi vil gerne være med til, at en kreativ skole sikrer det faglige højere niveau.
Christine Antorini (S), 2009-12-01:
Vi noterede os det med stor glæde – og jeg vil også sige med lidt overraskelse – da din konservative forgænger, Charlotte Dyremose, her i sommer fremlagde et konservativt udspil til styrkelse af de kreative fag.
I det er der faktisk en række elementer, som ligger tæt på det, som vi har foreslået her.
Nu sagde den konservative ordfører, Henrik Rasmussen, at De Konservative lægger vægt på dyb faglighed, og det, der bliver understreget i jeres eget forslag, er, at De Konservative mener, at de praktisk-musiske kunstneriske fag skal styrkes på samme måde som folkeskolens øvrige fag, og der er også nogle helt konkrete forslag, nemlig at man faktisk skal udstrække faget, som I kalder håndværk og design, som vi også er optaget af at vi får – og der har I så også billedkunst – fra 1. til 9. klasse.
Det er jo lige præcis det, vi beder om, så hvorfor er I så negative over for vores forslag?
Henrik Rasmussen (KF), 2009-12-01:
Blot for at slå én ting helt fast, vil jeg sige, at jeg som konservativ ønsker en folkeskole med et højt fagligt indhold.
Det vil sige, at resultatet af at gå i folkeskolen gerne skulle ende med, at en elev i 9. klasse har en rigtig god og solid rygsæk at rejse ud i livet med.
Hvordan stimulerer man så en elev fagligt?
Ja, det kan man jo bl.a. gøre kreativt, og for mig er en kreativ skole ikke kun lig med billedkunst, sløjd og musik.
I virkeligheden har jeg såmænd stor sympati for det her fremsatte forslag, men jeg mener ikke, at det er den rigtige vej at gå at iværksætte forsøgsordninger med styrkelse af de praktisk-musiske fag i folkeskolen.
Alle, der har børn, eller som arbejder professionelt med børn, ved, at to børn skal undervises forskelligt for at få den samme indlæring.
Det gør ikke den ene dummere end den anden, men indlæringsmetoden er ofte altafgørende for et barns fremtid.
Jeg mener, at det er en stor misforståelse, at fordi en elev er god til sløjd i skolen, er det ensbetydende med, at eleven skal blive tømrer eller snedker efter 9. klasse – eller at det underbygger de musiske evner.
Det er en kreativ skole, ja, men det er ikke kreativ indlæring.
Jeg tror, at vi kan blive enige om, at faglighed kan stimuleres gennem leg og kreativ indlæring, det vil sige, at den før omtalte elev, som måske ikke fungerer så godt bogligt, men er rigtig god til sløjd i timen, kan bruge sin krop anderledes ved at arbejde med materialer.
Han kan måske få stimuleret sin matematiske forståelse, og lige pludselig er der en ny verden, der åbner sig for en sådan elev, så han rent faktisk får lyst til at blive bygningsingeniør.
Se, så er det jo lige pludselig interessant, så er det også kreativ indlæring på de faglige fag.
I mange år har folkeskolen tilgodeset de bogligt dygtige elever for at styrke deres faglighed, men jeg mener som konservativ, at vi også skal bruge rigtig mange kræfter i folkeskolen på at finde nye undervisningsmetoder, som stimulerer og gør eleverne aktive i deres fag ved en kreativ indlæring.
Dette vil bestemt ikke skade de bogligt dygtige elever, for de vil også blive stimuleret kreativt, og det vil de få brug for ude på arbejdsmarkedet senere i deres liv.
Dette beslutningsforslag, som det mu ligger, kan vi Konservative ikke går ind for, men jeg er meget villig til at skabe de bedst mulige rammer for at få en folkeskole med et højt fagligt indhold, men med meget kreative rammer.
Også her skal sige fra Liberal Alliance, at de ikke kan støtte forslaget.
Pernille Frahm (SF), 2009-12-01:
Vores egentlige ordfører på området, fru Pernille Vigsø Bagge, er her ikke, så jeg har overtaget for hende.
Baggrunden for forslaget er, at regeringen har nedsat en rådgivningsgruppe i Undervisningsministeriet, som skulle undersøge og vurdere, hvordan det så ud med de praktisk-musiske fag.
Den kommer med en lang række anbefalinger, som først og fremmest går i retning af at sikre nogle kontinuerlige forløb, at styrke fagene og at styrke sammenhængen mellem nogle af de her fag og nogle af, lad os kalde dem, grundfagene.
Der bliver nogle gange lavet sådan nogle underlige opdelinger mellem det faglige og det praktisk-musiske, og jeg vil i hvert fald gerne understrege, at alle fag er faglige, og at alle fag kan være praktisk-musiske, det afhænger af, hvad man putter i dem.
Men vi ved jo godt, hvad det er for nogle fag, vi taler om her, det er de fag, som til daglig bliver nedprioriteret i folkeskolen, og som den her undersøgelsesgruppe anbefaler at vi fokuserer lidt mere på.
Der er også forslag om at styrke læreruddannelsen, om at styrke lærernes efteruddannelse og samarbejdet mellem skolerne, lærerne/underviserne og de kulturelle institutioner i det omgivende samfund.
Og det er jo virkelig noget, som bliver efterlyst mange steder.
Vi ved, der er en sammenhæng mellem den musiske del af menneskers udvikling og den mere håndfaste del af deres udvikling.
Vi ved, at de to dele hænger sammen, vi ved, at de påvirker hinanden.
For nylig var der en undersøgelse, der f.eks. viste, at det at dyrke sport er med til, at vi bliver klogere, og at det at opleve kulturelle ting er med til, at vi bliver sundere.
Jeg er ikke i tvivl om, at der er en sammenhæng mellem de her ting, og at det er vigtigt, at man prioriterer alle dele af børn og unges udvikling.
Men jeg er nødt til at minde undervisningsministeren om, at det er undervisningsministeren selv, der bl.a. for et øjeblik siden heroppefra erkendte, at penge ligesom var en forudsætning for, at vi kunne komme videre med det her.
Derfor synes jeg, at det er ærgerligt, at vi i det mindste ikke kan blive enige om at bevilge en klat penge til at lave nogle pilotprojekter for, så vi kan få en undersøgelse af, om det her virkelig er rigtigt, så vi kan få det her videnscenter, og så vi kan få den her erfaringsudveksling, som folkene bag rapporten anbefaler.
Jeg vil støtte forslaget meget varmt.
Det eneste, der ærgrer mig, er, at SF ikke fik lov til at være medforslagsstiller.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-01:
Beslutningsforslaget går ifølge forslagsstillerne ud på at styrke elevernes kreative og skabende kompetencer i folkeskolen.
Med beslutningsforslaget foreslås det bl.a. at iværksætte en forsøgsordning over 3 år, hvor ti folkeskoler får frit lejde og økonomi til at styrke de praktisk-musiske fag i folkeskolen.
Derudover foreslås der med dette beslutningsforslag at etablere et nationalt videnscenter for kreative og skabende kompetencer.
Ifølge forslagsstillerne skal der afsættes 30 mio. kr. til forsøgsordningen og 5 mio. kr. årligt til etablering af videnscenteret.
Vi har i Dansk Folkeparti noteret os, at der ikke er forslag til, hvordan forslaget skal finansieres.
I Dansk Folkeparti mener vi, at det er interessant at se på, hvordan man kan styrke elevernes kreativitet og skabende kompetencer.
Der er ikke noget som at skabe noget selv med sine hænder, og det udvikler fantasien og elevernes potentiale for at arbejde og tænke selvstændigt.
Fordi Dansk Folkeparti netop finder det interessant at se på, hvordan vi styrker elevernes kreative kompetencer, vedtog vi i 2008 sammen med regeringen at etablere en handlingsplan, der skal styrke de praktisk-musiske fag, dvs. de kreative fag, i folkeskolen.
Handlingsplanen blev til virkelighed 3 måneder efter vedtagelsen i Folketinget.
Med handlingsplanen er der bl.a. fra den 1. august i år iværksat en forsøgsordning inden for folkeskolens kreative fagområde med henblik på at styrke de her fag.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-12-01:
Jamen jeg må jo sige, at man for en gangs skyld kan høre en kritik fra Socialdemokraternes side over, at vi laver en for langsom udrulning af et godt initiativ.
Jeg mindes altså, at vi blev klandret for, at vi kom for hurtigt med det hele, da vi igangsatte arbejdet med elevplaner på alle skoler, fordi vi krævede, at de kom ind i arbejdet på alle skoler fra starten.
Det er lige lidt svært helt at finde ud af, hvad kursen her skal være, for jeg må sige, at ministeren da i hvert fald har lyttet og sagt: O.k., vi starter med nogle forsøg, for der er egentlig ret mange, der har det som et ønske.
Jeg er fuld af fortrøstning.
Jeg synes, at vi har nogle fagfolk, der prøver forskellige løsninger.
Nogle af dem har også været i tv med det.
Der er da mange forskellige måder at agere på, så jeg ser meget frem til, hvilke resultater de kommer med.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-12-01:
Det var ikke mine ord, det med at ramme plet var ministerens ord, men det er o.k.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-12-01:
Jeg synes, at det sagtens kan være en rigtig god måde at prøve at få fagligheden bredt bedre ud på, for i forbindelse med børns fysiologiske udvikling ved vi, at de udvikler sig i ryk, at deres kapacitet ændrer sig meget, og at deres analytiske evner også ændrer sig utrolig meget fra barneårene og til ungdomsårene.
Så derfor tror jeg, at vi helt sikkert her får nogle meget spændende svar tilbage, som kan vise, at det lige præcis kunne være det, der gjorde, at vi, for at bruge ordførerens egne ord, så rammer plet.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-12-01:
Nu hørte vi før ministeren sige, at det drejer sig om at prøve at ramme plet i det her, man skal prøve at gøre sig nogle tanker, få nogle ideer og lave nogle forsøg, som virkelig rammer plet.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ordføreren virkelig mener, at den handlingsplan, som ministeren er kommet med, rammer plet.
Er det, at man f.eks. bare strækker nogle fag ud – der kommer ikke flere timer, man strækker bare fagene ud – at ramme plet?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-01:
Regeringen har jo fastlagt et mål for, at 95 pct. af en ungdomsårgang skal tage en ungdomsuddannelse i 2015, så der er al mulig grund til at stræbe efter at nå den målsætning, og det her lovforslag vil bidrage til, at vi kan nå målsætningen.
For det handler om fremtidens velfærd.
Vi har en stor generation af ældre og en mindre generation af unge, og det er udfordringen.
Det er derfor også vigtigt, at så mange som muligt tager en uddannelse, for uddannelse øger kompetencerne og sikrer beskæftigelse, og det er den måde, som vi også i fremtiden skal sikre velfærdsstaten på, og med det lovforslag, vi behandler nu, bidrages der altså til, at Danmark kan nå den målsætning.
Lovforslaget har til hensigt at gøre en forsøgsordning permanent, en forsøgsordning, der har bestået i, at der på en række folkehøjskoler i perioden fra 2007 til i år har været en mentorordning for unge uden en kompetencegivende uddannelse.
Der er tale om en gruppe af svage unge, og for Dansk Folkeparti er det vigtigt, at der ikke er nogen, der opgives.
Så Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget, og vi vil medvirke positivt i udvalgsarbejdet.
Christine Antorini (S), 2009-12-01:
Da den forrige ordfører, ordføreren for Venstre, så udmærket redegjorde for fordelene ved den forsøgsordning, der har været, med også at kunne tilknytte mentorer til unge, der går højskolevejen, vil vi fra Socialdemokraterne fuldt og helt læne os op ad det, som Venstres ordfører sagde.
Vi synes også, det er en rigtig god idé, erfaringerne er gode, og det er den rigtige vej at gå, at man inden for højskoleverdenen også kan få tilknyttet mentorer, og vi støtter derfor forslaget.
Vi har også noteret os, at midlerne til det er nogle midler, som Undervisningsministeriet finder inden for egne rammer, og det gør det som regel altid lettere for ministeriet, når det er, at gode forsøg skal fortsætte.
Men uanset hvad, kan vi i hvert fald konstatere, at det nu bliver gennemført som en permanent ordning, som vi støtter.
Britta Schall Holberg (V), 2009-12-01:
Det har vist sig at være en stor succes, at folkehøjskolerne har haft en mentorordning på forsøgsbasis finansieret af satspuljemidler.
Forsøgene har vist, at de unge, der er i risikogruppen for aldrig at få gennemført en uddannelse, blev motiveret og følte sig kvalificeret til at finde vej til en kompetencegivende uddannelse, når de havde en mentor ved deres side.
Derfor permanentgøres ordningen nu, samtidig med at den udvides til også at gælde husholdningsskoler og håndarbejdsskoler.
Ordningen vil nu blive finansieret over Undervisningsministeriets almindelige bevillinger i stedet for over satspuljemidler.
Det vil ud over tilførslen af nye midler fra ministeriet betyde en forenkling af takstsystemet, så den tillægstakst, der gives, sikrer skolerne mulighed for at etablere et permanent tilbud til elever, der har behov for det, om, at de hjælpes ind til en kompetencegivende uddannelse.
Derudover bliver der mulighed for at hjælpe de her elever med egenbetalingen.
Det er utrolig positivt, at både efterskoler og højskoler i disse år er så optaget af, at så mange unge som muligt bliver sporet ind på en kompetencegivende uddannelse.
Rent faktisk er disse skoler utrolig optaget af netop den debat, som har været ført her for et øjeblik siden.
Og det tjener dem til stor ære, at de går så optaget ind i det, fordi det jo er til gavn for samfundet, men det er sandelig også i allerhøjeste grad til gavn for den unge, der bliver hjulpet til at få et fodfæste, som vedkommende ellers ikke ville få.
Midlet er jo sådan set i relation til lovforslag nr. L 79 snublende nærliggende.
Den usikre og vankelmodige unge, der måske også er lidt svag kundskabsmæssigt, har brug for et voksent menneske, der tager på sig at hjælpe den unge ind på rette spor, bl.a. med støtte og hjælp til at få udarbejdet en uddannelsesplan og komme i gang med at virkeliggøre denne uddannelsesplan.
Det betyder jo i al sin enkelhed, at den unge ikke står alene, men kan få støtte til at komme videre i sin tilværelse.
Venstre kan derfor i den grad støtte forslaget til en hurtig behandling.
Men jeg synes, at vi under udvalgsarbejdet skal se på, om Efterskoleforeningen har ret, når de i det bilag, de har fremsendt, skriver, at det er uheldigt, at lovforslaget viderefører en unødig bureaukratisk bestemmelse om, at tillægstaksten kun udløses, hvis en elev har gennemført mindst 12 uger af et kursus.
Det er jo svagere elever, vi taler om her, og derfor kan det være et meget stort krav at forlange af dem, at de skal gennemføre et 12-ugers-kursus, før taksten udløses, sådan at hele økonomien hænger på skolerne.
Bertel Haarder (V), 2009-12-01:
Jeg er sådan set enig i, at vi skal huske at medregne de nu omkring 3.000 16-19-årige med særlige behov, som er i gang med en ungdomsuddannelse.
Jeg er bare ikke så optimistisk, at jeg tror, at man kan komme op på 100 pct., og det skyldes jo den måde, vi måler det på.
Vi medregner jo ikke titusinder af chauffører, betonblandere, stilladsarbejdere osv., som ikke får en erhvervsuddannelse, men som får det, man tidligere kaldte en specialarbejderuddannelse, og som får en række kurser på arbejdsmarkedsuddannelserne, som gør dem til højt kvalificerede uundværlige medarbejdere i f.eks. byggesektoren.
Dem skal vi i virkeligheden på et tidspunkt have sat fokus på, så de kan få en respektabel plads i vores uddannelsesstatistik.
Men de er altså ikke med i den aktuelle målsætning, og det er en af grundene til, at jeg ikke tror, man kan nå de 100 pct.
Marianne Jelved (RV), 2009-12-01:
Så vil jeg gerne gøre den indrømmelse, at jeg faktisk mener, at ambitionen i Danmark skal være, at 100 pct. af en årgang får en ungdomsuddannelse – mindst, hvis jeg skal fortolke tallene, som undervisningsministeren gør.
Derfor er jeg meget optaget af, at den særligt tilrettelagte ungdomsuddannelse kommer godt fra start, og det er vi alle sammen enige om at ønske, og jeg ser også nogle træk i nogle af de beslutninger, vi har truffet i globaliseringsaftalekredsen, om at kunne tilrettelægge mere individuelle uddannelsesforløb for nogle af de unge.
Deri ligger jo også den ambition, at alle bør have uddannelse og udvikle deres kompetencer, og derfor er det ikke for stort at sige 100 pct.
Nanna Westerby (SF), 2009-12-01:
Som der er blevet redegjort for tidligere, viderefører det her forslag den mentorordning, der har været på folkehøjskoler, og udvider den til også at gælde husholdningsskoler og håndarbejdsskoler.
Vi synes i SF, at det er en rigtig god idé, at man giver flere institutioner en mulighed for at bidrage til, at vi opnår den her 95-procents-målsætning, som vi har diskuteret meget i løbet af dagen.
Så vi støtter varmt det her forslag.
Vi støtter varmt, at man udvider den her kreds, og at det ikke længere skal være midlertidigt finansieret gennem forsøgs- og udviklingsmidler via satspuljemidler.
Vi synes, at det er et helt igennem sympatisk forslag.
I lighed med Venstres ordfører, som holdt en ganske glimrende ordførertale, vil vi jo også pege på det her ønske fra Efterskoleforeningen om, at de her tillægstakster ikke først skal falde efter 12 uger, hvor eleverne har gået der og jo har været en udgift for skolen.
For at skolerne kan få sikkerhed synes vi, at der skal ses på de her tillægstakster.
Det har undervisningsministeren jo også tidligere tilkendegivet.
Det vil vi selvfølgelig også se på under udvalgsbehandlingen.
Vi vil spørge ind til, hvordan det er gået med de drøftelser med de organisationer på det her område, om der har været nogle drøftelser, eller eventuelt hvornår man har tænkt sig at tage fat på det.
Men helt overordnet kan vi altså støtte et rigtig godt lovforslag.
Bertel Haarder (V), 2009-12-01:
Sådan som fru Marianne Jelved her formulerede det, er der ikke stor uenighed imellem os, det må jeg sige.
Hvis jeg lige til sidst må føje noget til, så har vi jo altså endnu ikke set effekten af finanskrisen på de tal, vi taler om.
Jeg nævnte, at frafaldet i erhvervsuddannelsernes grundforløb er faldet fra 22 pct. til 17 pct., og det er et af mange tegn på, at det nu går fremad med målsætningen.
Der er et ordsprog, der hedder: Der er ikke noget, der er så galt, at det ikke er godt for noget.
Finanskrisen øger uddannelsesfrekvensen i Danmark og giver os et skub i retning af 95-pct.-målsætningen.
Det er jeg helt sikker på.