runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-02-25:
I Udenrigsministeriets logistiske planer for klimatopmødet står der, at man har forskellige prioriteter, og det der med CO2,i forhold til hvad det betyder under topmødet, ligger faktisk lavt i prioriteterne.
Derudover står der, at hvis man får et øget CO2-udslip i København under topmødet, vil man købe sig til det som CO2-kvoter.
Man har altså ikke tænkt sig at have energivenlige biler, og der vil jeg endnu en gang spørge statsministeren, om vi ikke skal sige: Fint, der er nogle tilbud om energivenlige biler, og det vil vi faktisk gerne benytte os af, fordi det er en god idé, i stedet for at køre i nogle af de mere energitunge biler, som der nu er lagt op til og er truffet beslutning om.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-02-25:
Det svar var jeg glad for.
Det var ikke det svar, som man brugte i sine annoncer, da man i sin tid lagde op til, hvor forfærdeligt det var, når man sådan set hentede pengene hjem igen.
Men jeg forstår, at statsministeren her siger, at vi har en underfinansiering i 2011, men så har man en plan for, hvordan man får de penge ind igen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-02-25:
Det bliver jeg en smule overrasket over, eftersom jeg på Udenrigsministeriets hjemmeside meget klart kan se, at der den 5. januar er truffet beslutning om, hvilken type bil der skal køre i København.
Men det kan godt være, at statsministeren ikke er klar over det.
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om statsministeren vil garantere, at nogle af de biler, der kører rundt med de officielle delegater, bliver energivenlige biler.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-02-25:
Jeg kan oplyse fru Pia Olsen Dyhr om, at der ikke er truffet nogen beslutning på nuværende tidspunkt om brug af biler ved klimatopmødet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-02-25:
Klimatopmødet i København - det er jo lidt af et spring fra skat, men jeg gætter på, at statsministeren rummer den slags - bliver en interessant udfordring, når det gælder politiske resultater, men egentlig også, når det gælder logistik og alle andre udfordringer.
Det bliver også en glimrende lejlighed til at vise dansk, men også international miljøteknologi frem.
Her ved vi, at et af de helt centrale elementer for at sænke CO2-udslippet, ikke kun i Danmark, men også globalt, bliver bilerne, altså at vi kommer til at køre i el-biler, hybridbiler og den slags i stedet for at køre rundt i vores nuværende biler.
Om end nogle sikkert vil benytte sig af den kollektive trafik, vil det nok være nødvendigt med biler.
Her har Udenrigsministeriet tidligere sagt, at nogle biler er nødt til at være særligt beskyttet, fordi de skal passe på sådan en som Obama, og det har vi stor forståelse for, men der vil også være behov for andre typer biler.
Her tænker jeg især på de der lidt mere almindelige mennesker, der skal transporteres rundt, som måske kunne benytte sig af energivenlige biler.
Set i lyset af de her to elementer, nemlig at vi ved, at det er elbiler, der kan knække kurven for CO2, og at vi måske står med en mulighed for at fremvise København som noget særligt, så synes jeg, det er mere end opsigtsvækkende, ja, måske lidt polemisk sagt, nærmest hyklerisk, når regeringen under klimatopmødet i København ikke vil benytte sig af Toyotas tilbud om energivenlige biler.
Jeg vil gerne have, at statsministeren, som jo er overordnet ansvarlig for klimatopmødet, giver en begrundelse for at sige nej til lavenergibiler under klimatopmødet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-02-25:
Jeg kan forsikre hr. Magnus Heunicke om, at jeg ikke på nogen måde mener, at situationen i dag er af samme karakter som i 2004.
Den er selvfølgelig - fordi den er global - virkelig alvorlig, en helt anden alvorlig situation end den, vi var i i 2004.
Det er også derfor, der er brug for meget mere den her gang.
Det er derfor, der er brug for bl.a. at stimulere økonomien med 12 mia. kr. næste år gennem underfinansiering.
Derfor kan jeg også sige til hr. Magnus Heunicke, at det, jeg gerne vil have reformen bliver kendt for, er det, som den har fået som titel, nemlig Forårsreform 2.0, som netop viser, at den er en ny og forstærket version af den forårspakke, vi fremlagde i 2004, fordi det er en ny og alvorligere situation, vi er i.
Derfor skal der mere til, og det er dybt beklageligt, at Socialdemokraterne hænger fast i gammel beton og ikke vil se, at der er brug for nye, spændende og stærke initiativer.
Det indgår faktisk som en meget central del af vores forberedelse af klimatopmødet at gøre det så klimavenligt og grønt, som vi overhovedet er i stand til.
Det gælder også transport, både anvendelse af kollektiv transport og den nødvendige anvendelse af individuel transport.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-25:
Nu vil jeg bare sige, at hr. Jonas Dahl har en holdning om, at jeg kan svare på alt, og det takker jeg indledningsvis for.
Men jeg vil alligevel stille et spørgsmål, som jeg ikke kan svare på.
Nu er der ca. 800.000, måske flere.
Jeg ved ikke, hvad der er mest lige.
Jeg synes ikke, at man kan give noget svar på, hvad der er mest lige.
Sandheden er den, at det er rigtigt, at fradraget har en skattemæssig værdi på omkring 400 mio. kr. - jeg kan ikke det eksakte tal.
Men der bliver udbetalt skadesforsikringer fra det private på langt, langt over 1 mia. kr.
Det betyder en nettotilførsel til et sundhedsvæsen, som har behov for al den kapacitet, som vi overhovedet kan finde.
Og de, der bliver behandlet på en sundhedsforsikring, skal altså ikke behandles i det offentlige sundhedsvæsen under det udvidede frie sygehusvalg i enten det private eller det offentlige.
Og derfor betyder det, at køerne bliver kortere i det offentlige sundhedsvæsen.
Jonas Dahl (SF), 2009-02-25:
Jeg er glad for, at ministeren siger, at det her med sundhedsforsikringer var noget, der blevet indført under den tidligere regering.
Det kan jeg kun give ministeren ret i.
Men der drejede det sig netop, som ministeren påpegede, om 50.000 forsikringer.
Det, der sker nu, er, at man havner i en situation, hvor det med den skattefritagelse, som den her regering har valgt at indføre på sundhedsforsikringer og har valgt på trods af Skattekommissionens anbefalinger at fortsætte, i hvert fald i det udspil, den har lagt frem indtil videre, nemlig ved at fastholde fradragsretten, nærmer sig at koste skatteyderne i Danmark omkring 1 mia. kr. om året; 1 mia. kr., som kunne være brugt på et sundhedsvæsen, som ville kunne have givet fri og lige adgang, i hvert fald i højere grad, end vi har i dag.
I stedet for så har man nu en ordning, hvor man tilgodeser mennesker på arbejdsmarkedet.
Det er vel en forskelsbehandling, det må ministeren da anerkende.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-25:
Enhver form for mystik, der kan skabe mytedannelse omkring omskrivningen fra lige og fri til let og lige adgang, kan jeg helt afvise.
Let og lige-begreberne er kommet, fordi vi har lavet en sundhedslov, som jeg i virkeligheden også tror at SF stemte ja til, en sundhedslov, hvor alle sundhedsydelser er omfattet, eksempelvis også ydelser hos tandlæger.
Og det er åbenlyst for enhver, at der altså er en egenbetaling, når folk går til tandlæge.
Derfor er det ikke korrekt at skrive fri og lige, der skal stå let og lige, fordi der altså nogle ydelser på sundhedslovens områder, for hvilke det gælder, at der betales.
Dengang var der bare 50.000 sundhedsforsikringer, og det var advokater og direktører, der havde dem.
Så skabte vi en fradragsret, der gjaldt alle lige fra lagerarbejderen til direktøren, hvis man ville have en sundhedsforsikring.
Der går ikke noget som helst fra nogen patienter med udvidet frit sygehusvalg i hverken det offentlige eller i det private, fordi de, der kommer af sted på en sundhedsforsikring, gør, at kapacitetsmuligheden ovre i det offentlige regi øges.
Så det er til gavn for alle.
Jonas Dahl (SF), 2009-02-25:
Men jeg synes, at det er påfaldende.
Vi hører, at Lægeforeningens formand er ude og anerkende, at der faktisk er et problem med det her Aog B-hold.
Vi hører også, at ministeren tager udgangspunkt i sundhedsloven - jeg tror, at det er en af de allerførste paragraffer i den - hvor der netop snakkes om let og lige adgang.
Men der er ministeren vel også godt klar over, at den her regering sådan set har fjernet det, der tidligere stod - der stod tidligere fri og lige adgang til sundhedsydelser, og nu står der jo let og lige.
Og det er jo noget af en omskrivning, som den her regering trods alt har indført i sundhedsloven.
Dermed har regeringen vel sådan set også ændret det; hvor der tidligere stod fri, står der nu let.
Det er vel en ret stor forskel i ordlyden i sundhedsloven i forhold til den tidligere ordlyd, hvor der stod fri og lige - det var under den tidligere regering.
Hvad angår dagens udgave af Information, kan man i den læse om en af de koncerner, der trods alt har penge i det her, nemlig Falck Health Care.
Der spørger Information: »Kan man være så heldig, at den speciallæge, der tilser én, når man har en forsikring, også arbejder på et offentligt hospital og derfor får én hurtigt til operation?« Og direktøren Jonatan Schloss fra Falck Health Care svarer: »Ja.« Hvad er ministerens kommentar til dette?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-02-25:
Selvfølgelig vil der være finansiering, men det er jo netop ikke nye, ukendte afgifter.
Det vil være fuldstændig kendt, for det er nemlig lagt frem i skattereformen, og der ved alle, hvad det er, der kommer af finansiering.
Det kommer ikke luskende som en tyv om natten.
Det er fuldstændig åbent, det er lagt fast i skattereformen, det bliver lagt fast i lovgivningen, og så ved alle, hvor de står.
Det er jo derfor, at vi siger, at det er helt afgørende, at skattereformen er ledsaget af et fortsat fast og robust skattestop, netop fordi folk skal vide, at nu er der den her finansiering, og det er det, man kan regne med, og der kommer ikke mere.
Der er det jo stærkt bedrøveligt, at Socialdemokraterne i den grad har deponeret deres handlemuligheder hos Socialistisk Folkeparti, som er imod skattestoppet før, under og efter skattereformen, og derfor ikke kan love, at man vil holde skatterne i ro, men tværtimod vil have frihed til at sætte dem i vejret.
Jonas Dahl (SF), 2009-02-25:
Indledningsvis vil jeg da sige tak for, at ministeren er med på, at vi tager spørgsmål 2 før spørgsmål 1.
I marts måned 2008 sagde ministeren, at han syntes, at det var overraskende, at Lægeforeningens formand i et debatindlæg havde betegnet det, som om der rent faktisk var ved at være et A- og et B-hold i det danske sundhedsvæsen.
Lidt senere på året, jeg tror det var i november i Mandag Morgen, er ministeren sådan set selv ud at sige, at han godt er klar over, at der er nogle problemstillinger omkring de her sundhedsforsikringer.
Nu har vi jo i dag, eller nærmere betegnet i går, set regeringens såkaldte forårspakke 2.0.
Og der kan vi jo se, at man ikke har lavet tiltag for at gøre noget ved de her sundhedsforsikringer.
Men tilbage i november var der lidt usikkerhed omkring, hvad ministerens holdning til det var.
Og jeg vil gerne spørge: Er ministeren stadig væk enig i det, som han sagde i november 2008, nemlig at der er et problem med sundhedsforsikringerne, at de skaber et A- og et B-hold, eller er ministeren enig i regeringens holdning?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-25:
Det korte svar er ja, og det skal uddybes, for som jeg også vil understrege i besvarelsen af det næste spørgsmål til mig, det, som skulle have været nr. 1, vil jeg sige, at jeg simpelt hen ikke deler spørgsmålets præmis.
Der er ikke noget A- og B-hold i adgangen til ydelser, som det offentlige finansierer.
Og den omstændighed, at eksempelvis speciallæger arbejder privat i deres fritid, skader ikke de patienter, hvis behandling det offentlige betaler, hverken inden for det udvidede frie sygehusvalg eller i det offentlige regi, snarere tværtimod.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-02-25:
Nej, forårspakken skabte mere beskæftigelse og bidrog til, at vi fik ledigheden helt ned på 45.000, da den var lavest.
Så den var en kanonsucces.
Se, med hensyn til det der med ultimative krav kan jeg sige, at Socialistisk Folkeparti ved hr. Villy Søvndal den 4. februar udtalte: Socialistisk Folkeparti er imod et skattestop før en reform, under en reform og efter en reform.
Det er da meget klart.
Og når jeg interesserer mig for det, når hr. Ole Vagn Christensen stiller spørgsmål, er det jo, fordi Socialdemokraterne har sagt: Vi kommer, og vi går sammen med Socialistisk Folkeparti.
Det vil jo sige, at Socialdemokraternes politik er identisk med Socialistisk Folkepartis, og Socialistisk Folkeparti har stillet det ultimative krav, at der ikke må være skattestop.
Det kan da ikke undre nogen, at når man møder op hos denne regering, er betingelsen selvfølgelig, at man tilslutter sig skattestoppet, ellers har det jo ingen mening at indgå en skatteaftale, hvis man bagefter vil have frihed til at bryde den ved at sætte skatterne i vejret.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-02-25:
Jeg mener ikke, at de to partier, som statsministeren her trækker frem, har stillet nogle ultimative krav i forbindelse med skattereformforhandlingerne.
De har stillet disse ultimative krav.
Men nu til noget helt andet.
Med hensyn til den der berømte forårspakke er det da rigtigt, at den fremmede beskæftigelsen, den fremmede låntagningen for den enkelte borger, således at den enkelte borger blev mere og mere fattig og fik mere og mere gæld.
Vil statsministeren benægte, at den forårspakke også kan have en stor del af skylden for, at bankerne er kollapset, således at erhvervslivet faktisk er blevet trængt i den her situation?
Det gælder landbruget, men det gælder også industrien.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-25:
Svaret kan ikke komme som nogen overraskelse, for jeg er fuldstændig enig i den holdning, som den regering, jeg sidder i, har.
Denne regering har netop taget en lang række initiativer for at sikre, at alle borgere har en let og lige adgang til behandling i hele vores sundhedsvæsen, og for at styrke patienternes rettigheder.
Når vi nu til sommer genindfører det udvidede frie sygehusvalg, gælder det som bekendt alle patienter uanset pengepung og uanset social status.
Og de får en ret til at lade sig behandle på et privathospital, såfremt det offentlige ikke kan tilbyde en behandling inden for 1 måned.
Et andet eksempel er pakkeforløbene på kræftområdet med maksimale ventetider, som vi også er meget godt i gang med at indføre på hjerteområdet.
Og når vi taler om de privatpraktiserende speciallæger, vil jeg sige, at det frie valg betyder, at patienterne kan vælge den privatpraktiserende speciallæge, som har den korteste ventetid, et valg, som bliver markant understøttet, når speciallægerne fra den 1. juli i år begynder at offentliggøre deres ventetider på portalen sundhed.dk.
Magnus Heunicke (S), 2009-02-25:
Nu kan jeg forstå, at statsministeren sammenligner den nuværende situation med situationen i 2004.
Der må jeg bare sige at det er dybt bekymrende, hvis regeringen tror, at den nuværende situation kan sammenlignes med det, der skete i 2004.
Jeg tror, at man så undervurderer krisen helt enormt, og det kan desværre få fatale konsekvenser.
Den her reform, som nu skal vedtages i lyntempo - kan vi forstå - er blevet døbt mange ting i medierne.
Nogle kalder den rødvinsreformen, andre kalder den rigmandsreformen, og med statsministerens interesse for spin, kan jeg også forestille mig, at statsministeren selv har et ønske om, hvad den reform skal døbes i folkemunde.
Det kunne jo være spændende her i Folketinget at få at vide, hvad statsministeren selv kunne ønske, at folkeviddet ville døbe den her reform.
Er det mon rødvinsreformen, er det rigmandsreformen, eller er det et helt tredje navn?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-02-25:
Også med den her skattereform vil Danmark være det samfund i verden, hvor der er den mest lige fordeling af indkomsterne.
Det er en kendsgerning.
Jeg ved godt, at Socialdemokraterne ikke kan lide at høre det, men det er altså sådan, det er.
Så må vi altså vende tilbage til, at det at give skattelettelser faktisk er en ret god måde at skabe stimulans i økonomien på.
Vi har jo erfaringer for det.
I foråret 2004 gennemførte regeringen den såkaldte Forårspakke, som gav folk flere penge mellem hænderne.
Det hjalp til at sætte økonomien i gang; vi fik faktisk ledigheden bragt ned på et rekordlavt niveau på godt 45.000.
Ingen havde troet det muligt, men det viste sig at være muligt.
Det blev dengang faktisk betragtet som en relativt lav ledighed, men den borgerlige regering fik ledigheden bragt endnu længere ned.
Så er det selvfølgelig stærkt beklageligt og dybt ulykkeligt, at finanskrisen nu fører til, at arbejdsløsheden igen stiger.
Men der er dog endnu et stykke op til det niveau, som vi overtog fra Socialdemokratiet.
Jeg kan forsikre hr. Magnus Heunicke om, at vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at undgå, at vi kommer derop.
Det er derfor, at vi har behov for en stimulanspakke som den, der ligger i skattereformen.
Nej, og derfor skylder vi også dem at gøre alt, hvad vi kan for at få skabt beskæftigelse, så de, der ulykkeligvis bliver arbejdsløse et sted, kan komme over og finde job nogle andre steder.
Det er vores politiske forpligtelse, og det er bl.a. derfor, at vi skal gennemføre en skattereform, der er underfinansieret i starten, så det kan give mere aktivitet og beskæftigelse.
Og det er derfor, vi skal indrette vores skattesystem sådan, at det kan betale sig at gøre en indsats, for det er det, der skaber produktion, det er det, der skaber arbejdspladser.
Ole Hækkerup (S), 2009-02-25:
Nu svarede statsministeren jo ikke direkte på mit spørgsmål om, hvor retfærdigheden er henne i at give direktøren for banken med de 7,1 mio. kr. i årsløn en skattelettelse på 40.000 kr. og give de tusind danskere, der bliver ledige, en skattelettelse på 40 kr.
Det var mere en redegørelse for, hvordan man håbede, at skattepakken ville virke.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-02-25:
Hele den her pakke går faktisk ud på at forhindre, at arbejdsløsheden i Danmark stiger for kraftigt.
Den går ud på at sikre, at vi holder en fortsat høj beskæftigelse i Danmark.
Ole Hækkerup (S), 2009-02-25:
Nu begyndte statsministeren jo med at gennemgå hele skattepakken og skattepolitikken.
Og det var jeg sådan set glad for, for det, jeg gerne vil spørge statsministeren om, er, om han kan forklare den dybere retfærdighed i, at Danske Banks direktør, der tjente 7,1 mio. kr. sidste år, skal have en skattelettelse på 40.000 kr. pr. måned, mens de 1.000 danskere, som bliver ledige hver uge, får en skattelettelse på 40 kr. hver måned.
Hvor er retfærdigheden i det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-02-25:
Først vil jeg sige, at forudsætningen for, at vi har penge i det danske samfund til at finansiere velfærd og finansiere gode sociale ordninger for dem, der har brug for det, dem, som er svagest stillede i det danske samfund, jo er, at der er nogle til at skabe produktionen og tjene de penge.
Og derfor skal det kunne betale sig at yde en indsats.
Det synes jeg er det første vigtige at få sagt.
Dernæst vil jeg sige, at også med den skattereform, vi nu agter at gennemføre, vil Danmark være det samfund i verden, hvor der er den mest lige fordeling af indkomster.
Endelig vil jeg sige, at det, vi hører nu fra hr. Per Clausens side, er den sådan sædvanlige misundelsespolitik.
Altså, det er jo misundelsespolitik af værste klasse.
Vi har lavet en skattereform, som sikrer, at vel praktisk talt alle kommer ud med en gevinst.
Misundelsen fra hr. Per Clausens side er så, at der altså er nogle, der får en større gevinst end andre.
Men det kan jo ikke undgås, at når man letter skat, så kommer man altså til at lette mere for dem, der betaler mange penge i skat, end for dem, der betaler færre penge i skat.
Det afgørende er, at der ikke sker nogen omfordeling fra de lavtlønnede til de højtlønnede.
Per Clausen (EL), 2009-02-25:
Uanset hvordan man regner det her ud, hvad enten man regner det ud i procenter eller i rigtige kroner og øre, fremstår én ting fuldstændig entydigt, og det er, at de største skattelettelser kommer til de rigeste.
Det er jo sådan set fuldstændig entydigt.
Statsministeren erkender det jo også selv, fordi han siger, at det bedre vil kunne betale sig at tjene mere i fremtiden.
Ja, det vil sige, det kan også bedre betale sig for dem, der tjener mere nu, at man gennemfører den her skattereform.
Statsministeren siger så: Jamen der bliver ikke taget penge fra nogen.
Er sandheden ikke, at hvis vi i de kommende år i en situation, hvor pengene i forvejen fosser ud af statskassen - for nu at bruge et begreb, som statsministeren kender til - gennemfører ufinansierede skattelettelser, vil der komme et massivt pres på velfærden, der jo ikke mindst vil ramme de mennesker, som er økonomisk dårligst stillet?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-02-25:
Vi har indrettet en skattereform sådan, at der ikke tages penge fra de lavtlønnede for at give dem til de højtlønnede.
Vi laver ikke en omfordeling på den måde, at vi tager penge fra lavtlønnede og giver dem til højtlønnede.
Det, vi gør, er at sætte skatten ned på arbejde.
Og der er det selvfølgelig uundgåeligt, at hvis man betaler mange penge i skat, så vil man i kroner og øre også få en større lettelse end dem, der betaler få penge i skat.
Altså, det kan jo slet ikke undgås, at det selvfølgelig er sådan.
Men den lettelse til de højtlønnede bliver betalt delvis af dem selv, delvis af erhvervslivet - af dem selv, fordi vi skærer ned på fradragene til de højtlønnede, og det synes vi er fair nok, når det også er dem, der får en lettelse, og erhvervslivet yder et bidrag, fordi erhvervslivet har bedt om at få sat skatten ned på den sidst tjente krone.
Så vi fører ikke penge fra lavtlønnede til højtlønnede.
Per Clausen (EL), 2009-02-25:
Det ændrer jo ikke noget ved, at det måske alligevel fremstår en anelse socialt uafbalanceret, når mennesker, der tjener 1 mio. kr. eller mere kan få skattelettelser på op i nærheden af de 100.000 kr., mens arbejdsløse kan konstatere, at de ingenting får, og folk med lave indkomster måske får 50-100 kr. om måneden.
Jeg vil bare være helt sikker på, at det er det, statsministeren og Venstre mener, når de taler om »socialt afbalanceret«, nemlig at de forgylder de rigeste i vores samfund, giver dem med relativt dårlige indkomster næsten ingenting, og de med rigtig dårlige indkomster får slet ingenting.
Og mit klare indtryk er, at når regeringen eller statsministeren taler om »socialt afbalanceret«, handler det om, at der skal være mest til de rigeste.
Jeg vil bare være sikker på, at det er det, det betyder.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-02-25:
Regeringen har udarbejdet en skattereform, som sikrer, at praktisk talt alle almindelige skatteydere vil komme ud med en bedre situation, bl.a. fordi det i høj grad er erhvervslivet, der så at sige spytter i kassen.
Det synes vi er rimeligt at erhvervslivet gør, fordi det jo i høj grad er erhvervslivet, der har bedt om og også får gavn af, at det bliver nemmere at tiltrække og fastholde kvalificeret arbejdskraft, når man sætter skatten på arbejde ned.
Så det er jo på den måde det lader sig gøre, at de fleste kommer ud med en gevinst som almindelige skatteydere, fordi det i høj grad er erhvervslivet, der bidrager til festen.
Ole Hækkerup (S), 2009-02-25:
Jeg må jo forstå det sådan, at statsministeren føler sig overbevist om, at hvis han mødte nogle af de fyrede slagteriarbejdere og sagde til dem, at ved I hvad, I får en skattelettelse på 40 kr. om måneden, og direktøren med indkomsten på 7 mio. kr. om året folk får en skattelettelse på 40.000 kr., så ville slagteriarbejderne sige: Vi er søreme glade for, at I har indrettet politikken sådan.
Her har jeg en fundamental anden vurdering end statsministeren af, hvad der mon egentlig er i slagteriarbejdernes interesse.