runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2013-12-10:
Tak til hr. Andreas Steenberg, som ikke brugte sin tale på at fortælle, at alt var den forrige regerings skyld, men rent faktisk forholdt sig til forslaget.
Hvis man nu vedtog beslutningsforslaget, satte et arbejde i gang i udvalgsbehandlingen – det kan godt være, det skal se lidt anderledes ud – ville beslutningsforslaget jo få en disciplinerende virkning på også en kommende regering, som måske har en anden farve end den nuværende regering.
Det ville jo så medføre, at der ikke ville blive igangsat en række projekter, i hvert fald ikke, hvis man ikke havde finansieringen til forlodsovertagelsen.
Så hvad er baggrunden for, at Det Radikale Venstre ikke ønsker at bakke op om beslutningsforslaget?
Det ville kunne have en disciplinerende virkning på kommende regeringer og dermed kunne sikre, at grundejere ikke kommer i de problemer, som grundejere er i nu.
Andreas Steenberg (RV), 2013-12-10:
Hvis jeg troede på, at det her forslag kunne give lidt disciplin til Venstres transportordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen, ville jeg sådan set stemme for det.
Jeg tror, det var i går, han i Viborg Stifts Folkeblad var ude at sige, at vi her i 2014 skulle træffe beslutning om at gå i gang med en hærvejsmotorvej til 20 mia. kr.
Vi har ikke 20 mia. kr., og hvis vi traf beslutning om, at vi nu skulle sige, at den kom på et tidspunkt, ville der jo være tusindvis af gårdejere og boligejere, som ville gå en usikker fremtid i møde langs den hærvej, som hr. Kristian Pihl Lorentzen, hr. Jan E. Jørgensens partifælle, jo var ude at love så sent som i går.
Så jeg synes jo, at man bare kan tage et møde i Venstres folketingsgruppe og så blive enige om, at man nu skal lade være med at love flere vejprojekter, før man også har penge til den.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-12-10:
Nu er der heldigvis intet, der kan disciplinere
Venstres transportordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen, og det er jo godt.
Men beslutningsforslaget går jo ikke på, at man har krav på at få sin ejendom eksproprieret, blot fordi en transportordfører har været fremme med en idé.
Det, der står i beslutningsforslaget, er, at det først er på et sådant tidspunkt, at anlægsprojekter har antaget en så konkret form, at der er rimelig grund til at antage, at den pågældende ejer på et senere tidspunkt vil kunne få sin ejendom eksproprieret.
Det er først på det tidspunkt, at ekspropriation kan komme på tale, og altså ikke bare, fordi en transportordfører har været ude med en god idé i en avis.
Søren Espersen (DF), 2013-12-10:
Altså, den del af det i Afghanistan har jeg jo også været udsat for og prøvet, men det var altså i en situation, hvor der var ca. 200.000 allierede tropper lige i nærheden; det var f.eks. i lufthavne, hvor de danske tropper også var, og som både hr. John Dyrby Paulsen og jeg besøgte.
Det er under helt andre forhold.
Her sender man jo 20 danske soldater ind i en borgerkrig udstyret med lette håndvåben.
Det er en helt anden situation, og der er det ikke nok, at hr. John Dyrby Paulsen bare siger, at han er enig med mig i, at det er farligt.
Ja, det skal jeg love for det er, men det, jeg spurgte om, var, hvordan man har det med at skulle gå i patrulje og køre i kortege med Assads illegale styrker.
Karsten Nonbo (V), 2013-12-10:
Det her lovforslag, vi skal behandle nu, drejer sig om ændring af kravene for godkendelse som kørelærer.
Det indeholder i grundprincippet mange gode initiativer, som kørelærerne sådan set har bedt om i rigtig mange år.
Den mest, kan man sige, vidtgående eller store ændring i det er, at vi gerne vil have, at der er en form for et pædagogisk grundkursus, før man kan gå i gang med den egentlige kørelæreruddannelse.
Det lyder meget fint, så længe det bliver et færdselsrelateret kursus, således at kørelærerne virkelig kan formidle til eleverne, hvad det vil sige at køre stærkt, hvad det vil sige at køre risikovilligt, kalder man det.
Andre kalder det at køre råddent.
Men altså, at man får gennemgået, hvilke risici der er ved at være i besiddelse af et køretøj.
Der ligger høringssvar til det her.
I lovforslaget lægges der op til, at man skal have bestået det her grundkursus, inden man kan gå i gang med den egentlige kørelæreruddannelse.
Der er nogle kørelærere, der mener, at det bør være en integreret del af selve kørelærerundervisningen.
Jeg vil så lande på en tredje position og sige, at det jo egentlig burde være valgfrit.
For hvis man har kurset forudgående, bliver man jo tvunget til at tage det om, hvis det skal være en integreret del.
Men hovedsagen er, at man ikke får sin kørelærerautorisation, før man har bestået det pædagogiske grundkursus.
En anden ting, som også er en del af lovforslaget, er, at vi hæver aldersgrænsen fra 21 år til 24 år, før man må uddanne sig som kørelærer og få en autorisation.
Der var det et spørgsmål om, om vi måske ikke i stedet for skulle sige, at man skal have haft kørekort i et vist antal år, således at man har erfaringen med at køre bil, vel vidende at det jo ikke er noget, vi kan måle, for man kan jo godt i teorien tage kørekort som 18-årig og så ikke røre en bil og så efter 6 år tage kørelæreruddannelsen.
Men omvendt kan man jo i hvert fald også tage kørekort som 23½-årig og gå direkte i gang med at blive kørelærer.
Ellers vil vi sige, at det er meget fint, at vi også stiller krav om, at kørelærerne skal kunne have kørekort i andre kategorier end lige netop det, de underviser i.
Man kunne forestille sig en kørelærer, der har kørekort til motorcykel og underviser i at køre på motorcykel.
Der ville det være rart, at han også kender andre køretøjer og adfærd og baggrund.
Så det er ganske fint.
Det er også ganske fint, at man lægger en 5-dages efteruddannelse ind hvert 5. år.
Her er der i høringssvarene også nogle spørgsmål om, om det skal være 5 dage i træk, eller det skal være f.eks. 5 på hinanden følgende ugedage, altså f.eks. 5 mandage i træk.
Der er ligefrem et høringssvar, der lægger op til, at man skal have 1 dag om året de næste 5 år.
Det synes jeg måske ikke lige er så hensigtsmæssigt.
Men det er jo også noget, der kan varieres.
Men det er alt i alt et lovforslag, som vi vil se meget positivt på i Venstre, og vi vil under udvalgsbehandlingen se, om der er nogle småting, der skal justeres for at gøre lovforslaget måske endnu bedre.
Trine Bramsen (S), 2013-12-10:
Tak for det.
Alt for mange unge bilister er involveret i trafikulykker.
En tredjedel af alle ulykker involverer unge mellem 18 og 24 år, og det er, selv om aldersgruppen kun udgør ca. 10 pct. af befolkningen.
Forudsætningen for at blive en god bilist er, at man har en god køreuddannelse, og det kræver en god kørelærer.
I modsætning til stort set alle andre undervisningsstillinger er der i dag ikke et krav om, at man har gennemført en pædagogisk uddannelse for at kunne starte på kørelæreruddannelsen.
Det laver vi om på med det her forslag.
Samtidig skal kørelærerens faglighed styrkes igennem øget efteruddannelse.
Det vil med lovforslaget blive obligatorisk for kørelærere at efteruddanne sig minimum hvert femte år.
Vi mener også, det giver god mening, at der er et alderskrav til kørelærere for at sikre, at man har den nødvendige erfaring, inden man begynder at undervise andre i at køre rundt på vores veje.
Målet er, at færre nye bilister involveres i trafikulykker.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-12-10:
Tak for det.
Med hensyn til ændringen af færdselsloven har et udvalg bestående af repræsentanter for en række offentlige og private aktører inden for kørelærerområdet
udarbejdet en række konkrete forslag til at forbedre kørelæreruddannelsen.
Bl.a. foreslås det, at alderskravet hæves fra 21 år til 24 år, at ansøgeren skal have kørekort til almindelig bil, motorcykel, stor lastbil og lastbil med anhænger, og derudover skal personer, der starter på kørelæreruddannelsen, have gennemført et pædagogisk grundforløb med fokus på voksenundervisning.
Det nuværende krav om, at ansøgere skal have kørt regelmæssigt inden for de sidste 3 år, ændres til, at ansøgere ikke må have været frakendt førerretten inden for de sidste 2 år.
Her kunne man rejse det spørgsmål: Kan man overhovedet være kørelærer, hvis man har fået frakendt førerretten?
Man kan vel næppe være det bedste eksempel til at lære andre at begå sig fornuftigt i trafikken.
Kravet om at gennemføre et pædagogisk grundforløb med fokus på voksenundervisning kan man også sætte spørgsmålstegn ved.
Vil det give bedre bilister?
Det tror jeg ikke.
Og der er også lagt op til, at man kan få merit i forhold til dette krav.
Men det er dog ikke nærmere beskrevet i lovforslaget, hvad der kan erstatte et pædagogisk grundforløb.
Det vil vi i Dansk Folkeparti gerne have præciseret.
Kravet til, at ansøgere skal have kørekort til almindelig bil, motorcykel, stor lastbil og lastbil med anhænger, virker heller ikke sådan gennemtænkt.
Man skal vel som udgangspunkt have kørekort til den kategori, man skal undervise i.
Hvorfor skal man have kørekort til en lastbil, hvis man skal undervise i kørsel i en personvogn?
Det vil også være en væsentlig fordyrelse af uddannelsen og ikke nødvendigvis bringe kvalitet ind i den her uddannelse.
Dansk Folkeparti kan ikke se, hvordan anbefalingerne i det her lovforslag skal forbedre selve kørelæreruddannelsen og dermed give bedre bilister.
Der er ikke et ord om, hvordan undervisningen af kørelærere efterfølgende skal være i praksis.
Det virker som endnu et hovsaforslag fra Justitsministeriet, som rejser flere spørgsmål, end det giver svar.
Man kunne jo også godt forvente, at der skulle være noget selvjustits på det her område, og man kunne måske også få den tanke, at der var nogle politikere, der burde sendes på et kursus – og ikke kun af 5 dages varighed.
Annika Smith (SF), 2013-12-10:
Jeg holder talen på vegne af SF's ordfører, hr. Jonas Dahl, som desværre ikke kan være til stede.
Kørelærerne har en vigtig rolle.
Det er dem, som oplærer de kommende bilister, der skal køre rundt på vores veje, og samtidig er det dem, som giver især unge mennesker en første introduktion til, hvordan man agerer i trafikken.
Kørelærerne fungerer alt i alt som en slags rollemodeller for nye bilister.
Det sikrer lovforslaget ved at stille krav til, at man har kørekort til et bredt udsnit af de forskellige køretøjskategorier og samtidig ikke inden for de sidste 2 år har været frakendt førerretten eller fået denne inddraget administrativt.
Samtidig er det vigtigt, at vi sikrer kørelærernes pædagogiske kompetencer, så vi kan sikre, at de kommende bilister får en god oplevelse, når de skal erhverve deres kørekort.
Der gælder i dag ingen formelle krav til kørelærernes pædagogiske uddannelse eller evner, men med dette lovforslag fokuserer vi på kørelærernes evne til at virke som rollemodeller og deres evne til at skabe den fornødne holdnings- og adfærdspåvirkning af eleverne.
Og netop holdnings- og adfærdsbearbejdelse er en vigtig del af kørelærernes opgaver.
Det er især de helt unge køreelevers holdning til færdsel og færdselssikkerhed, der skal præges i retning af en sikker og hensynsfuld kørsel.
Det arbejde kræver naturligvis en modenhed, og det kan lovforslagets krav til en mindstealder på 24 år frem for de nuværende 21 år være med til at sikre.
Med lovforslaget sikrer vi et kvalitetsløft af kørelæreruddannelsen og sikrer, at kørelærerne løbende efteruddannes under deres virke.
På den måde får vi kompetente kørelærere, som kan være med til at skabe ansvarlige bilister på de danske veje.
Jeg skal derfor sige på vegne af SF og på vegne af De Radikales ordfører, hr. Jeppe Mikkelsen, at vi kan støtte lovforslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-12-10:
Liberal Alliance synes jo, det er fint, at man sørger for at sikre kvaliteten af uddannelser, især når det gælder undervisere, der skal lære andre mennesker noget, men jeg må indrømme, at vi synes, at man stiller for mange krav med det lovforslag, som der her foreligger.
Vi synes bl.a. ikke, at der bør stilles krav om, at en ansøger for at kunne påbegynde kørelæreruddannelsen skal have kørekort til kategori A, B, C og C/E samt kørekort til erhvervsmæssig personbefordring.
Vi synes simpelt hen, det er for bureaukratisk, og at det kommer til at udelukke for mange, og af den grund kan vi ikke støtte forslaget.
Tom Behnke (KF), 2013-12-10:
Det er ikke så tit, det sker, men lige præcis med det her lovforslag vil jeg sige, at de ændringsforslag, som der blev stillet i udsigt, kommer vi til at støtte, for vi er enige med Enhedslisten med hensyn til de bekymringer, der var fra Enhedslistens side.
Det er vi meget enige i.
Vi er også meget enige i, at man her går ind og styrker kørelærernes pædagogiske egenskaber, sådan at de bliver endnu bedre til at undervise eleverne i en god adfærd og holdning i trafikken.
Jeg tror faktisk, det er noget af det, der virkelig kan batte noget nu, det er det, vi er nået til nu, altså at det er adfærden, holdningen i trafikken, vi skal bearbejde og gøre endnu bedre, så det er vi også helt enige i.
Vi er for så vidt også enige i, at en kørelærer skal have forståelse for og indsigt i forskellige køretøjstyper, sådan at man ved, hvordan de reagerer i trafikken; f.eks. hvad man kan forvente, og hvad man ikke kan forvente, når man kommer kørende i bil og møder en lastbil.
Det er fint nok.
Men jeg kan ikke se, det giver nogen som helst mening, at man skal have et taxakørekort.
Taxa bliver normalt kørt i en personbil, og en personbil opfører sig jo nogenlunde på samme måde, uanset om det nu er en taxa eller ikke er en taxa – burde i al fald gøre det.
Der kan så være noget forskel i det, afhængig af hvem der sidder bag rattet, men jeg går jo ikke ud fra, at det er det, man skal lære.
Så det giver ikke rigtig nogen mening, at man stiller krav om, at man skal have et erhvervskørekort til personbil, og at man skal have erhvervskørekort til bus, hvis man vil undervise folk i at køre bus og lastbil.
Det giver ingen mening, og der bør man altså pille den kategori ud, og man kunne måske oven i købet, som hr. Henning Hyllested pointerede, skrive det direkte ind i loven her, altså at det ikke er en ministerbeføjelse, men hvad det er for nogle kategorier, man skal have erhvervet kørekort til.
Det ville være klædeligt, og det ville være meget bedre.
Sådan et ændringsforslag støtter vi helt sikkert fra konservativ side, også selv om det er Enhedslisten, der kommer til at stille de ændringsforslag.
Der er ingen problemer i det.
Vi har så også nogle spørgsmål i forhold til det her med, hvornår man kan blive frakendt retten til at være kørelærer.
I dag er det jo sådan, at man skal have en ubetinget frakendelse af kørekort, det vil sige, at når man ikke har noget kørekort, skal man selvfølgelig ikke være kørelærer, det er indlysende logisk, selvfølgelig skal man ikke det, fordi lovgivningen er indrettet sådan, at den kørelærer, der sidder ved siden af eleven, faktisk er den, der har ansvaret for køretøjet.
Det er også derfor, at en kørelærer faktisk ikke må sidde og tale i håndholdt mobiltelefon, mens der er en elev, der fører køretøjet.
Sådan er det.
Jeg synes, man kommer lidt let hen over det ved gennemgangen af lovforslaget, og det vil vi spørge ind til.
Men overordnet set er vi positive over for lovforslaget her, og vi støtter meget gerne de ændringsforslag, jeg kan forstå kommer fra Enhedslistens side af.
Det kunne måske så oven i købet være, vi så har et flertal.
Morten Bødskov (S), 2013-12-10:
Tak for det, formand, og også tak til ordførerne for den positive holdning til og modtagelse af det her forslag.
Som man også kan læse, fremlagde Færdselssikkerhedskommissionen jo i maj måned i år sin nye handlingsplan, hvor en af anbefalingerne jo som sagt var en forbedring af kørelæreruddannelsen.
Jeg kan huske, når vi har diskuteret færdsel her, at jo i særlig grad hr. Karsten Nonbo flere gange har spurgt til det her, og derfor er jeg også glad for Venstres opbakning til forslaget.
Som sagt er der faktisk rigtig mange elementer i forslaget.
Det er jo en omfattende reform, vi lægger op til.
Der er krav om et voksenpædagogisk forløb.
Der vil nu blive stillet særlige krav til køreerfaring, og der bliver så også stillet krav om kørekort til flere kategorier.
Og det er lidt svaret til det, hr. Jørn Dohrmann var inde på.
Regeringen har den opfattelse, at når man forbedrer kvaliteten af kørelæreruddannelsen, får man bedre kørelærere ud af det.
Og bedre kørelærere er også folk, der er bedre i stand til at undervise folk, der skal have en bil at køre i.
Ergo får vi også bedre bilister på vores veje.
Det her hænger jo sammen med, at der forud for hele det her arbejde har været diskussioner om, at der har været nogle tilfælde, hvor man syntes det måske så lige løst nok ud med noget af det, der foregik, og derfor ændrer man det, som man gør.
Så alt i alt er det selvfølgelig et ganske udmærket forslag, som jo ud over de elementer, der ligger i det, så også har, kan man sige, det videre perspektiv, altså den obligatoriske opfølgende efteruddannelse som et helt centralt element.
Så alt i alt er det selvfølgelig ganske udmærket forslag, og jeg takker for opbakningen.
Der er rejst en hel masse tekniske spørgsmål, som jeg synes vi skal klare i udvalgsbehandlingen, og det betyder, at der selvfølgelig kommer svar på de spørgsmål.
Det stiller vi os selvfølgelig hjertens gerne til rådighed for.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-12-10:
Tak for det.
Jamen det, jeg gerne vil spørge justitsministeren om, er jo sådan set: Hvorfor så ikke kontrollere de her kørelærere, ligesom man gør med synshaller f.eks.?
Der foretager man sådan nogle uvildige kontroller og ser, om de nu gør det godt nok.
For jeg kan høre, at justitsministeren jo ikke har tiltro til de folk, der har mulighed for at give et kørekort til nogle af de unge mennesker.
Hvorfor bliver der ikke holdt øje med de folk, hvorfor følger man ikke op og siger: Nu skal vi altså også have en kontrol med, at det, I har lært i løbet af de her 5 dage på det her kursus, også er det, I videreformidler?
For vi må vel også erkende, at der er nogle – både lærere, kørelærere og andre folk – som måske er havnet på de forkerte hylder og måske ikke burde være kørelærer, fordi de ikke kan formidle det budskab, der skal ud.
Så jeg vil bare spørge justitsministeren: Hvordan vil han følge op på, at der også sker en kontrol her, så man har de rigtige folk ansat?
Morten Bødskov (S), 2013-12-10:
Der er ingen tvivl om, at med det her forslag vil vi sikre – om man vil – at flere vil ramme skiven fremover.
For det, at du øger, forbedrer kvaliteten af kørelæreruddannelsen, det, at du har obligatorisk krav om efteruddannelse – bare for at nævne et element – er med til at løfte hele området.
Så derfor er det det, der er svaret på det.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-12-10:
Jo, men vi mangler jo stadig væk det der med, hvordan man så vil føre kontrollen.
Altså, at man har fået 5 dages efteruddannelse, er jo en ting, men det skal vel også føre til, at kørelæreren er blevet bedre?
Så spurgte jeg også i min tale ind til det med merit: Hvordan vil man overføre det, hvad er det, der gælder på det område?
Det står der jo ligesom bare som flotte ord.
Lad os få nogle eksempler på bordet på, hvordan man kan få overført noget merit her.
Morten Bødskov (S), 2013-12-10:
I forhold til meritoverførsel og andet synes jeg, at vi skal prøve at svare på det spørgsmål i udvalget.
Det kan man helt sikkert få svar på der.
Og så tror jeg bare, at man i forhold til det, vi diskuterer her, altså om det her hjælper på at løfte kvaliteten ikke bare nu og her, men også kontinuerligt, må sige, at det gør det.
Så man kan sige, at kvaliteten bliver løftet automatisk med det, der kommer til at ske nu, og det er det, der er det helt centrale.
Altså, 5 dage er meget for folk, som i fuldtidserhverv beskæftiger sig med kørelæreruddannelsen, altså underviser unge i at tage kørekort.
Så 5 dage kan bestemt godt bruges, og jeg er helt tryg ved, at det også vil være et kvalitativt løft af uddannelsen på det her område.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-12-10:
Tak for det, formand.
Beslutningsforslaget, som vi her behandler, vedrører jo et dansk bidrag til FN's fredsbevarende mission MINUSMA i Mali.
Det, der jo er tale om, er, at Danmark skal sende et lufttransportbidrag bestående af et af vores Herkulesfly, også kaldet C-130-J, som skal deltage i en periode på 5 måneder i forbindelse med den FN-sanktionerede indsats i Mali.
Det er ikke sådan, at vores transportfly bliver udstyret med deciderede våben ud over det, der i forvejen er på flyet til selvbeskyttelse, og det er heller ikke sådan, at flyet ud over de transportopgaver, flyet skal have, skal indgå i andre typer operationer i forbindelse med indsatsen i Mali.
Det her er jo en FN-sanktioneret mission, som ligger i forlængelse af den indsats, som specielt Frankrig har været bannerfører for i Mali oven på urolighederne sidste år.
Det har betydet, at der jo har kunnet gennemføres et præsidentvalg.
Det har betydet, at vi nu har første runde af parlamentsvalget og skal have anden runde af parlamentsvalget senere i december måned, og det må jo efter omstændighederne siges at være gået tilfredsstillende.
Søren Espersen (DF), 2013-12-10:
Det var en rigtig beslutning, der blev taget, da Folketinget lige efter nytår besluttede positivt at besvare Frankrigs anmodning om at bidrage med et Hercules-transportfly i forbindelse med konflikten i Mali.
Dansk Folkeparti var naturligt med i beslutningen, og det er derfor helt selvfølgeligt, at vi bakker op om beslutningen om flyvevåbnets tilstedeværelse frem til sommeren 2014.
Der er i øvrigt her grund til at takke Frankrig for den indsats, landet militært indtil nu har ydet i Mali, hvor man i operation Serval har ydet et meget værdifuldt bidrag for at sikre, at de islamistiske optøjer i de nordlige regioner af landet har kunnet nedkæmpes.
For at denne opgave kunne løses effektivt af franskmændene, har transportudfordringerne skulle løses, og til det har flyvevåbnet gjort en god indsats, som Frankrig angiveligt værdsætter.
Det skal i øvrigt nævnes, at det bestemt ikke er en ufarlig opgave, flyvevåbnet har påtaget sig.
Efterretningstjenesten vurderer, at terrortruslen mod vestlige mål er stor, at truslen fra sprængladninger er stigende, og at truslen mod fly ved start og landing i Mali rummer en risiko, men det er værd at tilføje, at de allierede styrker med Frankrig i spidsen måned for måned forbedrer sikkerhedssituationen.
Jeg skal på Dansk Folkepartis vegne ønske besætningerne og grundpersonellet held og lykke i deres forehavende i det kommende halve års tid og på ny give vores tilslutning til beslutningsforslaget om et dansk militært bidrag til FN's styrke i Mali.