runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-29:
Vi kan forstå her i dag, at Socialdemokraterne har gjort det til en mærkesag at kritisere regeringens forslag til en forårspakke, og det er ikke unormalt, for Socialdemokraterne har jo valgt at kritisere regeringen på en lang række områder.
Men på en række andre områder har vi været så heldige, at Socialdemokraterne så har fortalt, hvad de vil i stedet for.
Det har vi jo ikke hørt her i dag, vi har bare hørt, at Socialdemokraterne i hvert fald ikke kan acceptere det, der ligger her i Folketingssalen til debat i dag.
Og man kommer heller ikke nærmere ind på, præcis hvad det er.
Jeg har et spørgsmål i den forbindelse, for hr. Villy Søvndal sagde noget i P1 Debat her forleden, som jeg gerne vil høre om hr. Nick Hækkerup er enig i.
Hr. Villy Søvndal sagde, og nu citerer jeg: Det er for let bare at kritisere, man er nødt til også at komme med et forslag om, hvordan man vil gøre det, altså hvad man vil gøre, i stedet for at kritisere.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Nick Hækkerup endnu en gang, om han ikke vil fortælle, præcis hvad der er Socialdemokraternes skattepolitik.
Hvad er det, man vil i stedet for det, vi diskuterer her i Folketingssalen i dag?
Nick Hækkerup (S), 2009-04-29:
Jeg var også lidt rystet der.
Selv om spørgsmålet bliver gentaget, bliver svaret jo ikke anderledes af det.
Vi har sagt, at vi vil fremlægge et ærligt og klart skatteudspil sammen med SF i et sprog, der helt klart fortæller vælgerne, hvad vi vil lave om i forhold til den skatteaftale, der foreligger nu.
Det vil vi gøre i god tid inden næste valg, så vælgerne ved præcis, hvad det er for en skat, de kan forvente under den kommende regering.
Ellen Trane Nørby (V), 2009-04-29:
Jamen vi er jo tilbage, hvor man må sige, at den socialdemokratiske ordfører egentlig gør, hvad han overhovedet kan for at holde den danske befolkning hen i total uvidenhed.
Det er da sjældent, vi står her i Folketingssalen og behandler et forslag, som Socialdemokraterne ikke har en holdning til.
Jeg kan så forstå, at Socialdemokraterne ikke længere har en holdning til skattepolitikken, for den er man stadig væk ved at formulere.
Og det er på trods af, at fru Helle Thorning-Schmidt stod i Mogensen og Kristiansen i fredags og sagde: Socialdemokraterne har masser af gode ideer.
Jeg vil bare helt konkret - for nu har man jo to korte kommentarer endnu en gang spørge til de der helt konkrete masser af ideer, som fru Thorning-Schmidt siger Socialdemokraterne har.
Er en af de helt konkrete ideer, at energiafgifterne skal sættes op, og er en anden af de helt konkrete ideer, at mellemskatten skal genindføres?
Nick Hækkerup (S), 2009-04-29:
Vi har jo, som jeg også redegjorde for i min ordførertale, masser af holdninger til det, vi behandler nu, nemlig den skattereform, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti har tænkt sig sammen at gennemføre.
Vi har masser af holdninger til, hvordan den kunne have været meget, meget bedre: hvordan processen kunne have været bedre, hvordan den indholdsmæssigt kunne have været bedre, og hvilke problemer vi ser med den.
Vi har bare sagt, at vi gerne vil tage os den tid og den frihed sammen med SF at formulere et skatteudspil i et klart sprog, som fortæller vælgerne, hvad vi vil lave om i forhold til VKO's skatteaftale.
Det vil vi gøre i god tid før næste valg, så vælgerne kan være trygge ved, hvad det er for en skat, de kommer til at betale under den kommende regering.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-29:
Ja tak.
Det minder sådan om, når hr. Villy Søvndal står på talerstolen; der er heller ikke mulighed for at få nogen svar, uanset hvor meget man spørger.
Jeg forstod, at hr. Nick Hækkerup vel sagde noget i retningen af: Det nytter ikke at spørge ind til vores politik.
Det synes jeg var rigtig godt, det vil jeg sige.
Jeg har fundet Socialdemokraternes politik på Socialdemokraternes hjemmeside.
Den fylder to sider.
Den første side er bare fyld, og på den anden side er der nogle punkter, hvor der står, hvad man gerne vil have gennemført.
Der står bl.a.: færre skattefordele til erhvervslivet, det bliver så gennemført med skattereformen, højere skat på forurening, det bliver gennemført med skattereformen.
Så står der, at færre skal betale topskat, det bliver gennemført med skattereformen, og der står, at overførselsindkomsterne skal kompenseres for stigende forureningsafgifter, det bliver også gennemført med skattereformen.
Så er der et punkt, der hedder: husk folkepensionisterne - de er også husket med skattereformen.
Så selv om det ikke nytter noget, vil jeg alligevel gøre forsøget og spørge ind til: Er det her stadig væk Socialdemokraternes politik?
Nick Hækkerup (S), 2009-04-29:
I virkeligheden illustrerer den perlerække af eksempler, som er det punktforslag, vi fremlagde sammen med SF, jo udmærket, hvad der er problemet med den skattereform, som er aftalt mellem Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Nu nævnte hr. Martin Henriksen selv det med, at børnefamilierne skal kompenseres.
Jeg har noteret mig, at Dansk Folkeparti mener, at det vil være i strid med dansk kultur at give grøn check, børnefamiliekompensation til familier med mere end to børn, fordi det er udansk.
Det er et meget godt eksempel på, at man her har taget et af de elementer, der ligger i noget af det, vi ville være gået til forhandlinger med, og har gennemført det på en måde, som er helt utilstedelig.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-29:
Jeg vil give hr. Nick Hækkerup fuldstændig ret i, at det ikke nytter noget at spørge ind til Socialdemokraternes politik, for det der svar gav jo altså slet ikke nogen mening.
Det gav jo virkelig ikke nogen mening.
Jeg ved slet ikke, hvad det er hr. Nick Hækkerup er ude i.
Vi prøver lige igen.
Under det punkt, hvor der står husk folkepensionisterne, skriver Socialdemokraterne sammen med SF: En mulighed kunne være at forhøje pensionstillægget med 1.000 kr. om måneden i forbindelse med skattereformen.
Vi har så forhøjet det med 2.000 kr. om måneden.
Nick Hækkerup (S), 2009-04-29:
Hvad har man forhøjet det med?
Det er jo noget sludder.
Erling Bonnesen (V), 2009-04-29:
Rigtig mange politikere har igennem meget lang tid fremført synspunkter om, at skatten på arbejde skal sænkes.
Det er også det, som regeringen gør med det her forslag.
Hvorfor er det så egentlig, at Socialdemokraterne bliver ved med at kritisere den her skattereform, som man selv har stået på mål for?
Nick Hækkerup (S), 2009-04-29:
Det er jo, fordi man gør det på en måde, så det er socialt hamrende skævt, så det er Champagnedanmark - bankdirektørerne og dem, der lever på livets champagneside - der får de store gevinster, og man glemmer dem, der er hjertet, hjernen og næven i det danske samfund, nemlig den hårdtarbejdende, helt almindelige dansker.
Det er det, der er problemet.
Erling Bonnesen (V), 2009-04-29:
Det kan vi fuldstændig afvise med alle de forskellige notater, der ligger.
Jeg vil gerne følge det op og sige til den socialdemokratiske ordfører, at så er det jo underligt, at Socialdemokraterne i 2005 selv fremsatte et skatteforslag, ifølge hvilket man skulle reducere topskatten, og mellemskatten skulle også reduceres.
Det vil sige, at det sådan set er en tilståelsessag om, at Socialdemokraterne fører en uansvarlig skattepolitik, og det er vel også derfor, man ikke har nogen nu.
Nick Hækkerup (S), 2009-04-29:
Lige præcis de bemærkninger ligger jo i forlængelse af det, hr. Martin Henriksen sagde før; han tog nemlig nogle dele ud, glemte at læse det hele, fik ikke ordentligt fat i tingene og sagde noget, der var noget sludder.
Det er præcis det samme, hr. Erling Bonnesen gør nu, han glemmer nemlig at se på det samlede billede, men pinder kun en enkelt del ud og siger, at det så må være godt nok, for den her lille del er, som den skal være, uden at have blik for hele maleriet.
Kristian Jensen (V), 2009-04-29:
Og hvis hr. Jonas Dahl havde fulgt med på Ritzau, ville han have kunnet opleve, at der i dag er kommet et ritzautelegram, der beretter, at der igen er kommet gang i operationerne og et fald i ventetiden.
Så derfor virker regeringens politik på området, og vi skal også nok få fjernet den pukkel, som sygeplejerskernes konflikt har frembragt.
Sagen er nemlig, at det ikke er asocialt at fjerne skatten på sygdom.
Det er ikke asocialt at sige, at en virksomhed, hvis den vil tilbyde det til alle medarbejdere, også kan dække sine medarbejdere i forhold til sygdom.
Faktisk - og ganske tankevækkende - var et af de første steder, man indførte en form for sundhedsforsikring, Finansministeriet under hr. Mogens Lykketoft med forsikringen mod kritisk sygdom.
Frank Aaen (EL), 2009-04-29:
Jeg kan sige, at Enhedslisten for længst har lagt sit samlede skatteforslag frem, og jeg skal gerne fremsende det, hvis ministeren gerne vil se det.
Jeg kan også sige, at hvis det er sådan, at vi skal være med i nogen skatteaftale - og det håber jeg vi skal - sammen med et nyt flertal i Folketinget efter næste valg, så vil det med garanti blive sådan, at den giver mere lighed i samfundet, og at den giver bedre finansiering af velfærden.
Det er de mål, vi sætter os, og dem er jeg sikker på at vi kan blive enige med de andre partier om.
Men ellers tog jeg sådan set ordet for at sige tak til skatteministeren.
Jeg synes jo, at der var en forklaring på, hvorfor regeringen ønsker mere ulighed i samfundet.
Det er ikke, fordi jeg er enig, men der var i hvert fald den forklaring, at man med mere ulighed ligesom kunne sætte mere gang i tingene og få nogle til at arbejde mere, tror jeg formuleringen var.
Jeg vil bare spørge: Kan vi sammenfatte regeringens opfattelse sådan, at vi lader de rige blive rigere, så det kan skabe dynamik og komme samfundet til gode?
Kristian Jensen (V), 2009-04-29:
Jeg har ikke sagt, at regeringen ønsker mere ulighed, men jeg har sagt, at regeringen ønsker at belønne danskere, som tager en ekstra tjans, som gør en ekstra indsats på arbejdsmarkedet, som tager en uddannelse, der gør, at de er med til at skabe et rigere og friere og mere velstående samfund i Danmark.
Det er nemlig sådan, at forskellen på Enhedslistens skattepolitik og en liberal-borgerlig skattepolitik, er, at hvor hr. Frank Aaen ønsker at bekæmpe rigdom, ønsker jeg at bekæmpe fattigdom.
Frank Aaen (EL), 2009-04-29:
Nu var vi ellers lige ved at blive venner, for jeg synes, at skatteministeren sagde i sit ret lange svar, at selvfølgelig voksede uligheden i samfundet, og at det var en følge af det, man ville med den her pakke, og så forsvarede ministeren det med, at det fik nogle til at arbejde mere.
Kan vi ikke være enige om, når nu vi har haft så lang en debat, at pakken her øger uligheden i samfundet, fordi skattelettelserne er størst i kroner og procenter for de rigeste og mindst for de fattigste?
Kristian Jensen (V), 2009-04-29:
Det er helt korrekt, at de 10 pct. af danskerne, der tjener mest, fremover ikke vil betale 11 gange så meget i skat, som de 10 pct., der tjener mindst, men de vil kun - hvis man kan tillade sig at bruge det udtryk - betale 10,9 gange så meget i skat og dermed finansiere 10,9 gange så meget af den fælles velfærd som de 10 pct., der tjener mindst.
Og det er ikke bare med til at sikre, at de får lov til at beholde en smule mere af den velstand, de skaber, det er faktisk også med til at skabe velstand i samfundet, og det er med til at skabe en holdbarhed, i forhold til at vi får øgede offentlige indtægter, som vi kan bruge til netop den velfærd - til dækning af vores udgifter til skoler, plejehjem og ældreomsorg, altså til vores velfærdsudgifter i samfundet.
Vi har nemlig fra regeringens side valgt at sige, at de dynamiske effekter, der er ved at sænke marginalskatterne, skal bruges til at dække den holdbarhedsudfordring, vi har, når der bliver flere ældre og færre erhvervsaktive.
Klaus Hækkerup (S), 2009-04-29:
Tak for det.
Jeg forstår, at et privilegium ved at være skatteminister er, at man har lov til at fortolke, hvad andre siger, og stille sig fornærmet an, hvis andre forsøger at fortolke det, man selv siger.
Det synes jeg er et farligt privilegium, som nu lige blev anvendt over for hr. Frank Aaen.
Uden at prøve at tolke, hvad skatteministeren har sagt, vil jeg sige, at jeg troede, at det, vi behandler i dag, var det, der står på dagsordenen.
Der står her efter besvarelse af spørgsmål og oversendte spørgsmål som punkt 3, 4, 5, 6, 7 og 8 seks regeringsforslag, som vi behandler i dag.
Vi behandler ikke Socialdemokratiets skattepolitik, vi behandler ikke Det Radikale Venstres skattepolitik, vi behandler ikke SF's skattepolitik, og vi behandler ikke Enhedslistens skattepolitik; vi behandler regeringens lovforslag, og det er det, vi har gjort i debatten.
Det, jeg egentlig tog ordet for, var skattestoppet.
Det har vi jo en strid om og er uenige om.
Jeg vil gerne bede ministeren om at forklare logikken i skattestoppet.
Vi har haft 8 år med skattestop, og så siger man: Nu ophæver vi skattestoppet, og så kan alle skatter stige.
Hvis jeg har talt rigtigt, er der over hundrede i det her, flere end Anders Fogh Rasmussen i sin tid påstod at Socialdemokratiet havde ladet stige, i den tid vi sad i regering.
Klap - så lukker man, og så er der et nyt skattestop.
Hvad er det egentlig for en politik, regeringen fører?
Kristian Jensen (V), 2009-04-29:
Jeg vil gerne medgive, at der ikke er sagt noget som helst, der gør, at jeg kan fortolke Socialdemokratiets skattepolitik, for for at kunne fortolke skal der være sagt noget, og ingen Socialdemokrater har sagt noget som helst om, hvad man selv vil på skatteområdet, så der er ikke noget at fortolke ud fra.
Det er blot det, vi har efterlyst.
Når vi har så samfundsvigtig en debat som debatten om den kommende skattepolitik og skattestruktur, hvorfor er der så ikke et eneste konkret bud fra Socialdemokratiet?
Det er ikke en fortolkning, for der er ikke kommet noget, man kan tolke noget som helst ud fra.
Sammenhængen med skattestoppet er den, at vi har sagt, at der er skattestop frem til skattereformen, og i forbindelse med vedtagelsen af de skattelovforslag, der ligger her, er der et vindue i skattestoppet, og det er aftalt mellem regeringen og Dansk Folkeparti, at det bliver lukket i og derefter ikke åbnet igen, så der igen kan være en sikkerhed for, at efter skattereformen gælder skattestoppets principper på præcis samme måde, som de har gjort i 2.708 dage indtil nu.
Klaus Hækkerup (S), 2009-04-29:
Jo, det er godt nok; så klapper man vinduet i igen, og hvor lang tid er det vindue så lukket?
Se, lige præcis det hjælper det jo ikke at spørge regeringen om.
Det var lukket, sagde den daværende statsminister under sidste valgkamp, det var lukket før valget, det var lukket under valgkampen, og det var lukket efter valget.
Og hvad skete der umiddelbart efter valget?
Bang - så gik regeringen ud og åbnede det.
Og hvornår laver regeringen et nyt bang og går ud og åbner for skattestoppet?
Når det af en eller anden grund passer regeringen.
Det er ikke et spørgsmål om, hvornår vælgerne ønsker det; man har ikke spurgt vælgerne, man har endda bedraget vælgerne, om jeg så må sige, ved at gøre det umiddelbart efter et valg, hvor man sagde, at der ikke ville ske noget.
Så hvad er det egentlig for en troværdighedspolitik, den her regering har?
Hvornår forventer man igen at ændre skattestoppet?
Det kan vi jo ikke engang få et fornuftigt svar på, vi kan ikke have tillid til det.
Kristian Jensen (V), 2009-04-29:
Jeg har udtalt mig ganske klart, allerede før skatteaftalen blev indgået, at jeg håber, det bliver en skattereform, der står de næste 20 år.
Så tør jeg nok ikke satse på, at det er sådan, at vælgerne vil blive ved med at genvælge mig, så 20 år var, hvad jeg sådan mente det ville række frem til.
Jeg tror da på, at skattestoppet holder de 20 år og gerne længere, hvis det er sådan, at vælgerne bliver ved med at stemme på partier, som holder fast i et skattestop.
Igen hører vi den her dobbeltstandard fra Socialdemokratiet, for vi blev punket i valgkampen for, at vi ikke ville række hånden ud til et samarbejde og nedsætte en skattekommission.
Vi valgte så en kommissionsstruktur, men med et andet sigte og et andet setup end det, Socialdemokratiet ønskede, og nu skal vi så åles for at have lyttet og rakt hånden frem i det samarbejdende folkestyres ånd.
Det er da en mærkelig dobbeltstandard, Socialdemokratiet har.
Nick Hækkerup (S), 2009-04-29:
Jeg synes, det var en rørende historie om manden fra Jelling, der arbejdede med vedvarende energi, forstod jeg.
Så nu er det vist ikke det store spørgsmål for ham, hvad marginalskatten er, men snarere et spørgsmål om, hvad han skal bruge al den fritid, han har fået, til.
Det leder frem til det her spørgsmål: Er det ikke rigtigt, at der ville være en bedre beskæftigelseseffekt, hvis den ufinansierede del af skattelettelserne de første 2 år var blevet anvendt til at fremrykke offentlige investeringer i stedet for, som det er nu, nogle ufinansierede skattelettelser?
Jeg snakker kun om den indledende periode for at være sikker på, at begreberne ikke bliver mikset - altså, der, hvor der er en klar substitutionsmulighed?
Klaus Hækkerup (S), 2009-04-29:
Jeg tager ordet nu, fordi vi i Skatteudvalget i dag havde en drøftelse af det arbejdsprogram, der ligger foran udvalget i den her måned.
Vi så i øjnene, at hvis vi skal have den her skattereform igennem og skal have den igennem på forsvarlig vis, skal vi både være meget åbne i udvalget over for modtagelse af deputationer, vi skal være meget hurtige til at sende spørgsmål til Skatteministeriet, og vi skal have et tilsagn fra Skatteministeriet om at få meget hurtige svar.
Når jeg tager ordet nu, er det, fordi jeg vil sige, at jeg ikke synes, at vi har oplevet en villighed fra Skatteministeriets side til at befordre hurtige svar og betjene Skatteudvalget med svar på de spørgsmål, der er blevet stillet.
Så snart den her aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti om forårspakke 2.0 var blevet indgået, stillede jeg på Socialdemokratiets vegne 20 spørgsmål.
Jeg havde ikke set lovforslagene, men vi kunne sætte os ned og læse, hvad der var aftalt.
Jeg stillede 20 spørgsmål, og det var spørgsmål, som vi sådan set i virkeligheden havde forestillet os at man måtte have været rundt om under forhandlingerne mellem Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, før man lavede en så vidtgående reform.
Vi ønskede også at give ministerierne god tid til at svare, for vi vidste jo godt, at de var under arbejdspres i forbindelse med at udarbejde lovforslagene, der skulle udmønte aftalen i en konkret skattereform.
Vi stillede 20 spørgsmål.
I dag, næsten 2 måneder efter at spørgsmålene er stillet, er der stadig et spørgsmål, der er ubesvaret.
Af de 20 spørgsmål blev 2 – 2! - besvaret inden for de 4 uger.
Resten, i alt 17 spørgsmål, blev besvaret med forsinkelse.
Så er vi jo, med urette efter min mening, af ordførerne fra Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, også lidt af Enhedslistens ordfører, blevet klandret for, at vi ikke har fremlagt vores skatteforslag.
Men betænk nu, at vi har en regering, der har et kæmpekæmpestort embedsmandsapparat bag sig.
Den har ikke i løbet af en måned været i stand til at svare på 20 simple spørgsmål om skattereformen.
Undskyld mig, så er det da vist ikke for meget, at man er nødt til at give os i oppositionen, der sidder med en overordentlig begrænset stab i ryggen, en mulighed for at overveje vores tanker en ekstra gang.
Men mit egentlige ærinde her er at sige til skatteministeren: Jeg beder om, at der nu strammes op, så svarene på de spørgsmål, vi stiller om skattereformen, kommer og kommer så hurtigt som overhovedet muligt, og slet ikke med forsinkelser, i det omfang vi har oplevet det i forbindelse med de første 20 spørgsmål til regeringens skattereform.
Mike Legarth (KF), 2009-04-29:
Det glæder mig at høre, og det havde jeg også forventet med det kendskab, jeg har til hr. Niels Helveg Petersen.
Kunne hr. Helveg Petersen også bekræfte, at de tanker, der har været fra Socialistisk Folkeparti, om, at man ville indføre en eller anden form for økonomisk demokrati, heller ikke er noget, Det Radikale Venstre kunne finde på at medvirke til, fordi dansk erhvervsliv jo i dag er i dialog med sine medarbejdere og tager imod gode råd og implementerer dem og bruger medarbejderne i det daglige?
Så har vi en garanti for, at Det Radikale Venstre ikke medvirker til formueskat, økonomisk demokrati og den form for jantelovsbeskatning, vi har set fra S og SF?
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-04-29:
Nej, vi har i vores oplæg hverken haft forslag om formueskat eller om en form for overskudsdeling.
Vi mener slet ikke, at tiden ville være ret til at tænke i de baner.
Erling Bonnesen (V), 2009-04-29:
Jeg vil godt spørge lidt ind til det om sænkning af skatten på arbejde.
For rigtig mange politikere, også fra Det Radikale Venstre, har jo igennem lang tid sagt, at vi skal have sænket skatten på arbejde.
Og det er jo en væsentlig del af den her reform nu.
Så synes jeg jo, at jeg hørte hr. Niels Helveg Petersen sige lige før i svaret, at den nuværende reform og det, der ligger på bordet nu, ikke er ambitiøst nok på det punkt her.
Skal jeg forstå det sådan, at Det Radikale Venstre gerne ser skatten på arbejde sænket yderligere end det, der er blevet foreslået nu?
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-04-29:
Som det har været nævnt flere gange, fremlagde vi i januar, altså før Kochkommissionens anbefalinger kom, vort eget bidrag, som bygger på, at topskattegrænsen sættes meget betydeligt op, også højere end i VKO-aftalen, og at topskatten altså kommer til at omfatte færre personer, også færre personer end efter VKO-aftalen her.
Så jeg mener, at vi med det bud, vi kom med i januar, gjorde det meget klart, i hvilken retning vi ville gå.
Det har været vores udgangspunkt.
Jeg vil så føje til, at jeg synes, at det bidrag, der kom til skattediskussionen fra Kochkommissionen, om den moderate reduktion af værdien af rentefradraget, var et vigtigt bidrag.
Der er da noget, vi vil tage med os videre i den skattepolitiske debat.
Erling Bonnesen (V), 2009-04-29:
Jeg må så lige som den anden spørge til banen, om jeg så må sige.
Når man nu kommer ind på spørgsmålet om topskatten og mellemskatten, ser Det Radikale Venstre så gerne, når det gælder nogle af de her sænkninger, som efter alt at dømme bliver gennemført nu, at de bliver rullet tilbage?
Nick Hækkerup (S), 2009-04-29:
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Hvis man havde lavet en skattereform, som vi ønskede, der var fuldt finansieret fra begyndelsen, havde man selvfølgelig haft det økonomiske råderum, man kunne disponere over til andre ting, herunder fremrykkelse af offentlige investeringer.
Den følgesætning, som skatteministeren laver, nemlig hvad der så ville give den største effekt, er heller ikke rigtig.
Problemet i den sammenhæng er, at man konsekvent nægter at indregne de gode effekter, der ville være af at foretage de her alternative investeringer - dem er man meget god til at flashe med, når det kommer til skattelettelser f.eks., for nu at tage et af de eksempler, som skatteministeren bruger så hyppigt, lysten til at tage en uddannelse.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-29:
Lad mig tage tråden op fra dér, hvor hr. Frank Aaen sluttede.
I dag har vi en VK-regering støttet af Dansk Folkeparti.
Nogle gange bliver Dansk Folkepartis finansordfører, hr. Kristian Thulesen Dahl, sådan omtalt lidt som regeringens skyggefinansminister.
Og tråden, jeg vil tage op fra hr. Frank Aaen, er: Hvis flertallet nu måtte skifte efter næste valg og vi får en S, SF og Radikale Venstre-regering, er det jo hr. Frank Aaen fra Enhedslisten, der skal indtage rollen som skyggefinansminister. Måtte den situation opstå, kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad hr. Frank Aaen mener om et forslag fra Socialdemokratiet og SF om at hæve topskattegrænsen med 50.000 kr.?