runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-07-03:
Fru Zenia Stampe kom faktisk mit spørgsmål lidt i forkøbet, for jeg sidder også hele tiden og tænker på, at når man kommer med det mantra om, at det er bedre at hjælpe i nærområderne, så skylder man jo også at sige, hvad ens plan for nærområderne er.
Nu har vi lige hørt, at det er alt for svært, og at der faktisk ikke er nogen plan for, hvordan man kan hjælpe i nærområderne – det skal man først ud at spørge folk om.
Jeg synes jo nok, at når man gang på gang siger, at det er ens strategi, så bør man jo da også lige vide, hvordan man har tænkt sig at føre den strategi ud i livet.
I Libanon er der i øjeblikket halvanden millioner flygtninge.
Ordføreren skulle prøve at forestille sig, at der var halvanden millioner flygtninge i Danmark.
Vi er ikke et nærområde, men vi er væsentlig rigere end Libanon, og vi har ikke været igennem borgerkrige som Libanon.
Hvordan skal de håndtere flere flygtninge i nærområderne?
De er ved at bryde sammen under det, og lige om lidt lukker de simpelt hen for tilstrømningen, fordi vi i Danmark kommer med det mantra, at det er deres ansvar, og at de skal modtage flere.
Den dag, de lukker for tilstrømningen i nærområderne, skal I se, hvordan det bliver at være dansker og modtage flygtninge.
Jeg håber ikke, det kommer dertil.
Jeg håber, at vi begynder at skifte politik inden da.
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
De partier, der går så hårdt til undertegnede og mange af de andre blå ordførere, mangler en strategi for, hvordan Europa skal forholde sig til 50 millioner flygtninge.
De mangler at forholde sig til, at kun en ud af fire flygtninge efter 10 år er i beskæftigelse.
De mangler svar på alle de her ting, de forholder sig overhovedet ikke til det.
Vi siger i Liberal Alliance, at vi bliver nødt til at have en anden strategi.
Det er helt uholdbart, at vi i Danmark, Sverige osv. skal kunne forsørge de mange, mange mennesker, der er på flugt i lande, som ligger langt væk fra os.
Det er helt uholdbart.
Vi bliver nødt til at hjælpe bedre lokalt.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-07-03:
Det er nemlig rigtigt, at Europa mangler en strategi.
Europa-Kommissionen er kommet med det forslag, at man kunne lade ambassader nede i de områder, hvor flygtningene kommer til, lige når de er flygtet fra deres hjemland, håndtere flygtningestrømmen, således at man skulle søge asyl på de lokale ambassader.
Hvorfor gør man ikke det?
Så ville man hindre alle de mennesker, som ikke er berettiget til at få asyl, i at komme til Europa og få deres asylsag behandlet her for efterfølgende at blive sendt retur.
Man ville hindre, at der er sådan en skæv fordeling af flygtninge i hele EU.
Hvorfor dog ikke lade mennesker få deres asylsag behandlet dernede?
Det er i hvert fald det, jeg mener man bør gøre.
Det er for mig indlysende logisk, at det ville være en god idé.
Så har de ikke nogen lang vej at rejse tilbage, og de har ikke mistet hele deres formue til menneskesmuglere, så de overhovedet ikke har noget at vende tilbage til.
Og når de så har fået asyl efter nøjagtig de samme regler, som vi tildeler asyl efter her i Danmark, så kunne de blive fordelt ligeligt i EU.
Jeg fatter simpelt hen ikke, hvorfor man ikke synes det er en god idé.
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Ordføreren foreslår, at EU placerer flygtninge.
Ordføreren forholder sig overhovedet ikke til, at der er 50 millioner mennesker på flugt – 50 millioner mennesker!
Hvor skal de bo henne?
Hvem skal forsørge dem?
I Danmark alene koster den ikkevestlige indvandring mindst 15 mia. kr. om året.
Det er nogle ganske store udfordringer, vi står over for.
Jeg synes, det ville klæde ordføreren at forholde sig til, hvordan vi skal håndtere de mennesker, der allerede er kommet hertil, altså hvordan vi skal sørge for, at de får en rimelig tilværelse i Danmark, og at vi kan leve sammen i fred og fordragelighed, og at folk kan komme i beskæftigelse.
Josephine Fock (ALT), 2015-07-03:
Tak for det.
Tilbage i 2010 gennemførte VK-regeringen sammen med Dansk Folkeparti det forslag, som den nye regering her har genfremsat, og jeg kan huske, at forslaget dengang blev mødt af bekymring fra et bredt felt af både ngo'er og faglige eksperter og den daværende opposition, og det gør det også her i dag.
I Alternativet synes vi, at det er beskæmmende, at den nye regering agter at afskaffe de gældende optjeningsregler for flygtninge og udlændinge.
Vi mener kun, det er rimeligt, at bopælstiden i det oprindelige hjemland medregnes, når man skal have sin ret til folkepension vurderet.
Man skal huske på, at flygtninge pr. definition er mennesker, som er på flugt.
De har ikke selv valgt, at der skal være krig i deres oprindelsesland, og de har på ingen måde haft mulighed for at præge den økonomiske ramme om deres alderdom i Danmark, fordi de er blevet tvunget til at flygte til et fremmed land.
Forslaget har ikke kun virkning for flygtninge, der kommer til Danmark efter den 1. september 2015.
Det har også virkning for de mange flygtninge, der ikke når folkepensionsalderen før den 1. januar 2021, også selv om de har dansk indfødsret.
Jeg synes, at regeringens forslag her er udtryk for en urimelighed og mangel på empati, som ikke klæder Danmark.
Det virker på mig, som om man med skarp kirurgisk præcision forsøger at ramme en gruppe udsatte mennesker, som i forvejen har mødt megen modgang i deres liv, og det støtter vi i Alternativet ikke.
I det hele taget afslører dagens behandling ikke overraskende, at Alternativet og regeringen har vidt forskellige holdninger til, hvordan man skaber en god og bæredygtig integration.
Dette lovforslag og lovforslaget om genindførelse af optjeningsprincippet for ret til børnetilskud og børne- og ungeydelse til flygtninge gør Danmark og dermed os til Ryanair på flygtningeområdet.
Ryanair havde i det mindste så megen anstændighed kun at udnytte ressourcestærke danskere på arbejdsmarkedet.
Det drejer sig om mennesker, der er på flugt fra deres hjemland, mennesker, der hverken kan nyde sociale rettigheder i deres hjemland eller selv vælge deres opholdssted.
Så det er nærmest en dobbelt Ryanair.
Med de her ord skal jeg meddele, at Alternativet ikke støtter forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-07-03:
Det synes jeg var nogle meget fine generelle betragtninger om flygtningepolitik, som jeg er lodret uenig i, men det var udmærkede generelle betragtninger.
Men hvis vi nu forholder os til lovforslaget, handler det om optjeningsretten til folkepension.
Josephine Fock (ALT), 2015-07-03:
Som det fremgik af det spørgsmål, jeg stillede tidligere, synes jeg, det er helt urimeligt, at en 55-årig flygtning, som har dansk indfødsret, kun kan nå at optjene 10/40, altså 25 pct., i forhold til at få folkepension.
Derudover er der mulighed for at søge om ekstra ydelser, og noget af det, vi ikke har hørt om i dag, er så, hvad der skal til for at få de ekstra ydelser.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-07-03:
Jeg havde godt regnet ud, at Alternativet synes, det er urimeligt, for ellers ville man nok stemme for lovforslaget her, men jeg efterspørger en begrundelse.
Hvorfor er det, at udenlandske statsborgere skal have nemmere ved at optjene ret til folkepension end danske statsborgere?
Der er også danskere, der har været i udlandet i store dele af deres liv og ikke rigtig har bidraget til noget i det danske samfund, fordi de har boet meget i udlandet.
Så kommer de til Danmark i en sen alder, og så har de jo heller ikke ret til folkepension.
Så spørgsmålet er: Hvorfor er det, at folk fra udlandet skal have bedre ret til sociale ydelser i Danmark end flygtninge ?
Josephine Fock (ALT), 2015-07-03:
Ja, præcis.
Forskellen er jo, at det er flygtninge, vi snakker om.
Vi synes i Alternativet, at en flygtning selvfølgelig også skal have mulighed for at optjene pension fra sit hjemland, eller at pensionstiden fra hjemlandet skal tælle med her i Danmark.
Der er meget stor forskel på, om du er en flygtning, eller om du er en dansker, der har valgt at bosætte sig i udlandet.
Det har du valgt frivilligt, du har typisk et arbejde i det udland, du har typisk optjent pension selv i det udland, og det tager du så med til Danmark.
Så svaret er, at det er, fordi der er tale om flygtninge.
Zenia Stampe (RV), 2015-07-03:
Af de forslag, vi i dag behandler, om at gøre det mindre attraktivt at søge asyl i Danmark og fremme integrationen er det her nok det allermest groteske.
For det første rammer det ganske få flygtninge, fordi de fleste jo er unge mennesker, der kan nå at opholde sig i Danmark i rigtig mange år.
Så det rammer ikke dem så hårdt.
Jeg tror også, det er højst tvivlsomt, at de overhovedet sætter sig ind i pensionsreglerne, før de vælger destination.
Det ved jeg ikke om jeg ville gøre, hvis jeg flygtede fra IS, altså om jeg så ville sætte mig ned og tænke: Hvordan er mine pensionsvilkår om 20-30 år?
Jeg tror da nok, vi ændrer det, hvis flertallet ændrer sig, og mon ikke det gør det, måske ikke om 4 år, men så om 8 år, i hvert fald på et eller andet tidspunkt.
Så jeg tror ærlig talt ikke, det er noget, der har den største effekt på flygtningestrømmene.
For det andet: Hvordan vil det få dem, som det så rammer, til at integrere sig bedre?
Enhedslisten og fru Johanne Schmidt-Nielsen har allerede været inde på det.
Det er jo ældre mennesker.
Det er ikke mennesker, som skal piskes ud i arbejde for at blive integreret.
Det er folk, der er uden for arbejdsmarkedet og skal være det, fordi de har en alder, hvor de ikke mere kan arbejde.
Så hvordan skulle det egentlig gavne integrationen?
Så til det, som hr. Rasmus Jarlov er inde på: Hvorfor skal de der udlændinge have bedre vilkår end danskere?
Altså, når man får asyl i Danmark, så er der – ja, jeg har lyst til at bande, men det tror jeg ikke man må – virkelig ingen grund til at misunde folk.
Så er det jo, fordi de er flygtet fra død og ødelæggelse og måske har mistet pårørende og selv været udsat for de mest frygtelige ting.
Og så står man heroppe på Folketingets talerstol og skaber en misundelsesdebat om, at det også er urimeligt, at de skal behandles bedre end danskere.
Jeg vil gerne fortælle, hvorfor det er rimeligt, at de skal behandles anderledes.
Det tror jeg ærlig talt ikke.
Grunden til, at vi har opsparingsregler, er jo, at man vil have en rimelig forventning om, at når danskere rejser til udlandet, så ved de godt, at de skal sørge for at tænke over deres pension.
Det gør de fleste af os jo i forvejen.
Så optjener man pension, hvor end man er, og tager det med hjem, og så supplerer man sin brøkpension med det.
Det gør flygtninge jo ikke.
Altså, jeg har ikke hørt om flygtninge, der kommer med en eller anden kæmpestor bankkonto med en masse penge, som de så lige kan tage med til Danmark.
Hvis de gjorde det og alle gjorde det, var det måske rimeligt.
Men virkeligheden er jo, at folk kommer uden noget og derfor skal leve på en ydelse, som er meget, meget lav, og som ikke fremmer integrationen, men tværtimod fremmer isolation og eksklusion.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Jeg vil tage fat, hvor fru Zenia Stampe slap.
Ordføreren får det til at lyde, som om mennesker, der har været ude af landet, er sådan nogle velstående studerende, som har rejst jorden rundt.
Jeg ved ikke, om det er gået ordførerens næse forbi, at vi har været igennem en krise, hvor mange danskere har været tvunget ud af landet, fordi der ikke var arbejdspladser nok i Danmark og de blev nødt til at tage arbejde andre steder.
Vi snakker om mennesker, som kan have arbejdet og betalt deres skat til fællesskabet i 20, 25, 30 år.
Mener ordføreren, det er rimeligt, at de, fordi de har været tvunget til at tage arbejde i udlandet og så bliver ramt af arbejdsløshed, når de vender hjem, fordi der jo stadig væk i Danmark er flere arbejdsløse end arbejdspladser, så skal have en lavere ydelse end andre kollegaer, der er blevet ramt af ledighed, men som har været så heldige ikke at blive tvunget ud af landet for at få et arbejde?
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Nu var det jo faktisk de studerende, som fru Zenia Stampe spurgte til, og derfor var det så det, jeg svarede på.
Men jeg tror faktisk, det er et ganske udmærket beskrevet scenarie, at mange af dem, der søger ud for at læse og tage arbejde – nu ser jeg nok også lidt anderledes på det end hr. Pelle Dragsted – er initiativrige mennesker, som ikke nødvendigvis er tvunget ud af landet, men som selv ser nogle muligheder i det.
Og man kan sige, at hvor Enhedslisten generelt er optaget af, at flere mennesker skal have adgang til passive ydelser, så er vi i Liberal Alliance rigtig optaget af, at flere får adgang til at kunne søge og få et arbejde.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Vi er meget optaget af, at færre skal være på overførselsindkomst.
Og så vil jeg i øvrigt sige med hensyn til det her begreb passiv forsørgelse, at jeg ikke ved, om det er gået op for ordføreren, at når man er på kontanthjælp, skal man stå til rådighed for nyttejob 37 timer om ugen.
Men jeg synes ikke, ordføreren svarede på spørgsmålet.
Det er da rigtigt, at der er initiativrige mennesker, men der er også masser af danske familier, som er blevet tvunget til at sende den ene ægtefælle ud af landet, fordi der ikke var job, særlig i udkantsområderne.
Det kan godt være, at der, hvor ordføreren færdes, er det ikke sådan, men det er altså virkeligheden for mange.
Er det rimeligt, at de mennesker skal rammes af en lavere ydelse?
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Jamen dengang jeg læste, kendte jeg mange mennesker, som havde deres SU og ikke ret meget andet – nogle af dem havde en lille indtægt ved siden af, nogle havde også børn – og de klarede sig udmærket for det beløb.
Og det kan både udlandsdanskere og folk med flygtningebaggrund godt klare sig for, og det vil også betyde, at flere, der kommer tilbage til Danmark, hurtigere vil komme i arbejde.
Og så kommer vi jo til at diskutere de her ting om incitamentet rigtig mange gange, og det ser jeg frem til.
Jeg tror mere på, at det skal kunne betale sig at arbejde, end at man skal piske folk rundt i manegen, ved at de skal stå til rådighed.
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-07-03:
Jeg skal høre ordføreren, for hun nævner i sin ordførertale, at der ikke er nogen organisationer, som påstår, at økonomiske incitamenter har noget som helst at gøre med, hvor man flygter hen, om ordføreren dermed vil afvise, at EU's grænseagentur, Frontex, har ret, når de siger, at de økonomiske muligheder i ankomstnationen har en indflydelse på, hvor flygtninge flygter hen?
Zenia Stampe (RV), 2015-07-03:
Så vidt jeg husker, blev der sagt velfærdsydelser, og det er jo faktisk også noget af det, jeg var inde på, fordi velfærdsydelser jo også er at få gratis skolegang, at komme på hospitalet, og jeg håber ikke, at vi kommer derud en dag, at vi også skal begrænse udlændinges og flygtninges muligheder for at få lægehjælp eller at gå i skole blot for at gøre livet så surt for dem som overhovedet muligt.
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-07-03:
Så vil ordføreren dermed afkræfte det tidligere radikale slogan: »Vi tror på Europa«, om, at det, som EU siger, er noget, man skal stole på?
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Nu er der jo et betragteligt provenu forbundet med det her lovforslag, så samlet set vil der blive brugt færre skattekroner som følge af det.
Det synes vi sådan set er rimeligt, og vi mener, at den ydelse og den proces, der er lagt frem, både er fornuftig og rimelig.
Jacob Mark (SF), 2015-07-03:
Det kan godt være.
Jeg kan godt bekræfte, at der er større ting at kæmpe med ude i kommunerne.
Men der står også i lovforslaget, at det skønnes at medføre administrative merudgifter for kommunerne.
Og ikke nok med, at det helt sikkert blive besværligt for dem, der ikke kan sproget, de skal også søge om dispensation på et sprog, jeg nærmest ikke kan forstå.
Så jeg vil høre: Når der nu står, at det vil medføre administrative merudgifter i kommunerne, betyder det så mere eller mindre bureaukrati i den offentlige sektor, og er det i tråd med Liberal Alliances løfter fra valgkampen?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-07-03:
Fru Merete Riisager sammenligner den her ydelse med SU.
Jeg kunne godt tænke mig at få ordføreren for Liberal Alliance til at bekræfte, at når man er på SU, har man adgang til et studielån.
Man har ofte adgang til en billigere studiebolig, og man får f.eks. rabat på den kollektive transport.
Man har også mulighed for at arbejde ved siden af i et vist omfang.
Kan ordføreren bekræfte, at de forhold ikke gør sig gældende for mennesker på introduktionsydelse?
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Vi synes, at det niveau, der er lagt op til, som er sammenligneligt med SU, er rimeligt, og i øvrigt går Liberal Alliance jo ind for, at flygtninge, som samarbejder med myndighederne, også kan få mulighed for at arbejde.
Så det ser jeg ikke som nogen modsætning.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-07-03:
Det er da okay, at ordføreren ikke ser det som en modsætning, men det var ikke det, jeg spurgte til.
Altså, det, jeg spurgte til, var sammenligningen, fordi Liberal Alliance og Venstre og alle mulige på højrefløjen bliver ved med at sige, at de her mennesker bare kommer til at have den samme økonomi som studerende på SU.
Så er det, jeg påpeger, at studerende på SU har adgang til billige studielån; de har mulighed for at arbejde ved siden af; mange af dem har adgang til billige boliger.
Jeg vil bare gerne have ordføreren til at bekræfte, at de forhold ikke gør sig gældende for flygtninge, som kommer på introduktionsydelse, og at sammenligningen derfor ikke giver mening.
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Jeg mener sådan set, at niveauet passer udmærket.
Man har jo så også den mulighed, hvis man lærer sig sproget hurtigt, at få en lidt højere ydelse, og det synes vi er ganske udmærket.
Zenia Stampe (RV), 2015-07-03:
Jeg opfatter jo Liberal Alliance som et meget internationalt orienteret parti, og jeg undrer mig derfor over, at man er gået med til et forslag, som straffer danskere – nu kommer jeg til at gentage mig selv – for at tage ud og arbejde og studere i udlandet.
Er det noget, man synes er en god ting, eller er det noget, man i det mindste ærgrer sig lidt over er konsekvensen af det her forslag?
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Så det er ikke en meget, meget stor udpræget bekymring hos Liberal Alliance.
Zenia Stampe (RV), 2015-07-03:
Men man synes altså, at det er okay, at en dansker, der har taget jorden rundt i 4 måneder og så senere tager et praktikophold eller et arbejde i udlandet i et års tid, ikke kan få de samme rettigheder, som han/hun ellers var berettiget til før det her forslag?
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Liberal Alliance er meget optaget af vilkårene for udlandsdanskere, og vi har jo talt meget varmt også for det dobbelte statsborgerskab, som er blevet vedtaget.
Det er nok ikke de passive ydelser, som vi er allermest optaget af i forhold til udlandsdanskere, og slet ikke, når det gælder ressourcestærke unge, der tager ud for at uddanne sig.
Så det er ikke nogen meget udpræget bekymring, vi har.
Jacob Mark (SF), 2015-07-03:
I valgkampen var jeg i en del paneldebatter med folk fra Liberal Alliance, der gentagne gange sagde, at efter folketingsvalget skulle der skæres ned på bureaukratiet i den offentlige sektor og især ude i kommunerne.
Nu læser jeg så det her forslag og vil prøve at anlægge en vinkel, der handler om sprogbonussen, som jeg mener skaber mere bureaukrati i den offentlige sektor.
Det fungerer sådan, at ansøgeren selv skal ansøge kommunen om tillæg og fremlægge dokumentation for, at de har bestået den her danskprøve 2.
Kan de ikke det, skal de fremsende en tro og love-erklæring og al mulig dokumentation, som kommunalt ansatte skal sidde og behandle.
Mit spørgsmål til ordføreren er: Vil den her lov medføre mere eller mindre bureaukrati i den offentlige sektor ude i kommunerne?
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Det synes jeg er meget svært at vurdere.
Jeg synes ikke, det ser ud til at være nogen særlig bureaukratisk manøvre, at man ved at bestå et sprogkursus kan få en lidt højere ydelse.
Det må jeg indrømme.
Naser Khader (KF), 2015-07-03:
Flertallet af de flygtninge, der kommer til Danmark, kommer fra Syrien, og det er meget, meget sjældent, at vi diskuterer de grundlæggende årsager til, at de kommer.
Vi starter ofte med at diskutere det hele, når de når til Middelhavet og bliver smuglet over med nogle fiskekuttere.
Men jeg vil gerne benytte lejligheden til at gøre opmærksom på, at hvis man ikke ønsker, at folk flygter, så skal man beskytte dem der, hvor de er.
Og det er sjældent, at man taler om det.
I øjeblikket er situationen i Syrien, at 11 millioner mennesker har forladt deres hjem.
4,5 millioner er flygtet til de fattige nabolande Jordan og Libanon.
Deres rige onkler langs Golfen har lukket dørene.
Hvis de bare åbnede dørene for deres brødre og søstre, behøvede man ikke at flygte her til Vesten.
Det er totalt usolidarisk, at de ikke åbner dørene for deres brødre og søstre, og det bør man altså også arbejde for diplomatisk.
Der er 6,5 mio. internt fordrevne.
Det er sjældent, man hører nogen sige, at vi bliver nødt til at indføre humanitære korridorer og flyveforbudszoner i Nordsyrien og Sydsyrien.
Hvis folk ikke skal flygte ud af landet, skal vi beskytte dem der, hvor de er, og mange af dem, der er kritiske over for det her lovforslag, kommer sjældent ind på, hvordan vi kan beskytte folk, der er i Syrien, så de ikke behøver at flygte.
Der er nogle, der så flygter videre fra land til land i Mellemøsten og når frem til Middelhavet og derefter over Middelhavet.
Og det er enormt svært at komme til Vesteuropa og eksempelvis Danmark uden at være i kontakt med menneskesmuglere.
Så når vi diskuterer folks baggrund for, hvilke steder de tager hen, så kommer vi ikke uden om, at menneskesmuglerne er meget, meget afgørende for, hvor folk havner henne.
Hele min familie er flygtet internt i Syrien.
Jeg har et par familiemedlemmer, der er kommet til Sverige, og det var faktisk ikke dem selv, der afgjorde, at de skulle til Sverige; det var menneskesmugleren, der gjorde det.
Og menneskesmuglerne har en god indsigt i de forskellige lande og deres lovgivninger, asylpraksis og økonomiske vilkår.
Vi skal også hindre de der kriminelle bander og menneskesmuglere i at udnytte folks skæbner.
Der er mange, der dør på turen over Middelhavet.
Formålet er at give de nytilkomne udlændinge større incitament til at arbejde og blive integreret i det danske samfund.
Det vil sige, at hvis man gør en ekstra indsats, får man altså en bonus på 1.500 kr. om måneden, hvis man består danskprøven på niveau 2.
Der er flere, der har talt om fattigdom, men det, man kan sige, er, at alt andet lige kommer folk til et land, hvor vilkårene er meget, meget bedre end der, hvor de flygtede fra.
De får først og fremmest beskyttelse, og det er jo det, der er det vigtigste for folk, der er flygtet.
De får gratis uddannelse, sundhed og tryghed, og det må være det afgørende.
Intentionen med lovforslaget er ikke at skabe fattigdom, som nogle hævder, men at vi integrationsmæssigt skal kunne følge med, og det gælder også økonomisk.
Det er bl.a. derfor, at det her initiativ kommer.
Det er alt i alt en fornuftig aftale og et fornuftigt lovforslag, som vi er en del af og selvfølgelig stemmer for.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-07-03:
Tak for det.
Den her lave ydelse minder jo meget om den starthjælp, som VKO indførte i 00'erne.
Rockwool Fonden undersøgte konsekvenserne af starthjælpen tilbage i 2009 og kom frem til, at 9 pct. flere kom i arbejde – resten blev fattigere.
For de mange mennesker, som blev fattigere, skrev Rockwool Fonden: »Konklusionen er, at der er udtalte sociale problemer blandt de berørte personer, hvis levevilkår præges af relativ og for nogles vedkommende absolut fattigdom. Når skat og husleje er betalt, står modtagere af starthjælp, uanset deres familiemæssige situation, således tilbage med et beløb, som gør det helt umuligt at betale udgifterne i et dansk standardbudget«.
Det vil sige, at konklusionen er ret klar.
Erfaringerne fra sidste gang er ret klare: Beskæftigelseseffekten er meget lille – 9 pct. Men det er dokumenterbart, at der skabes store problemer med fattigdom.
Hvad får ministeren til at tro, at det skulle være anderledes den her gang?