runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-05-05:
Tak for det.
Vi er i gang med bl.a. at kigge på de hollandske erfaringer, der, som vi i første omgang kan se det, strækker sig ud over bare den passive beskyttelse via stærkere vinduer og sådan noget.
Der foregår også andre indsatser for tilsammen at nedbringe antallet af indbrud i Holland.
Jeg synes ikke, man kan sige, at vi ønsker at fortsætte en kurs, hvor der er for mange indbrud.
Der er som sagt sket et fald på 12 pct. i antallet af indbrud bare mellem forrige og sidste år, så vi er bestemt i gang med at reducere antallet af indbrud via en lang række tiltag, der ikke ligger i mit ressort.
Jeg har ikke noget præcist tidspunkt på, hvornår arbejdet mellem Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter og Klima-, Energi- og Bygningsministeriet er færdigt, hvornår vi færdige med vores udredninger.
Det er noget arbejde, som er blevet sat i gang allerede for mere end et kvartal siden, og det er jo ikke, fordi vi har sat en meget fast tidstermin for, hvornår det er færdigt.
Det kan jeg ikke oplyse på stående fod.
Når det gælder spørgsmålet om, at man f.eks. kan stille klimakrav til vinduer, så har vi jo tilsammen nogle nationale energimål, som bl.a. skal opnås via folks boliger.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-05:
Jeg synes jo, det er nedslående, at regeringen vil fortsætte den kurs, hvor vi stadig væk har et meget, meget højt antal indbrud her i Danmark.
Der er faktisk nogle lande, herunder Holland, som har udviklet nogle modeller, som ser ud til at virke og have en rigtig stor effekt.
Det forekommer mig, at den her indledende analyse har varet rigtig, rigtig lang tid, så det kunne da være rart, hvis vi kunne få et bud på, hvornår den kommer.
Så kunne jeg godt tænke mig en mere principiel stillingtagen til, hvad forskellen egentlig er på at stille miljøkrav og krav til energieffektivitet og at stille krav til tyverisikring.
Altså, hvis man skal følge ministerens tankegang, er begge dele jo fordyrende og burde være noget, som er op til den enkelte husejer at tage stilling til.
Men sådan har vi jo ikke valgt at gøre det i Danmark, så kan ministeren ikke bekræfte, at hvis vi politisk gerne vil det, kan vi også stille krav til tyverisikring?
Og der er faktisk undersøgelser, der viser, at det ikke kommer til at koste noget nævneværdigt for boligejerne.
Mike Legarth (KF), 2015-05-05:
Tak for debatten.
Det er jo i hvert fald helt sikkert, at det er relevant at se på, hvordan vi kan gøre noget mere for udkantsområder og yderområder.
Vi har også i forbindelse med arbejdet i forligskredsen konstateret, at der er nogle steder, hvor der er nogle løsninger, som man burde se på, hvis det var muligt.
Det forslag, som bliver lagt frem i forbindelse med beslutningsforslaget her, og som indebærer, at det skal være staten, der skal være garant og stå bag ordningen, vil vi ikke kunne støtte i Det Konservative Folkeparti, men vi vil gerne være med til at se på, om der kan findes andre måder, hvorpå man kan fremme det synspunkt om, at man skal tage hensyn til de beboere, der bor i udkantsområder, som har en ejendom med lav værdi, som har få midler til rådighed.
Kan man på en eller anden måde skabe et system, være konstruktiv i vores indstilling over for dem, så de kan få skiftet nogle energianlæg ud, som ikke er moderne, og som udleder for meget i forhold til det, der er ønskeligt?
Det vil vi til enhver tid gerne være med til at se på, men det burde være en løsning, vi samles om i forligskredsen.
Der burde vi prøve at udnytte de forskellige puljer og de forskellige tiltag, der kan tages der.
Kan man i andre sammenhænge, som også andre ordførere har været inde på, finde stimuleringspakker a la vækstpakker, beskæftigelsespakker, udviklingspakker osv., så yderkantsområder bliver tilgodeset?
Så er vi også indstillet på at se positivt på det.
Der er jo omkring 130 pengeinstitutter, som alle vil kunne se en forretning i at finansiere sådan en løsning her, og når de ikke er villige til at tage opgaven på sig, er sandsynligheden for, at det her giver store tab, selvfølgelig til stede, og det mener vi ikke skatteyderne skal betale for, så derfor skal vi finde en anden måde at finde finansiering på.
Villum Christensen (LA), 2015-05-05:
At strikke en model sammen, som med det offentliges mellemkomst sikrer lave energiudgifter for boligejerne, samtidig med at man anskaffer et nyt energianlæg, er måske lige lovlig optimistisk, især når det heller ikke skal koste noget for det offentlige.
Sådan har jeg forstået det.
Vi ser ikke for os, at vi skal oprette en eller anden form for statsbank, selv om den skulle kunne gå hen og blive udgiftsneutral.
Det siger sig selv.
Men vi vil på den anden side heller ikke på forhånd afvise, at man kan konstruere en eller anden model a la Vækstfonden eller et eller andet i forbindelse med noget garantiordning, som kan lette finansieringen i de her områder.
Som jeg læser forslaget, står det forholdsvis åbent, hvilken model der skal vælges, og hvor mange penge der kan blive tale om.
Så det koster jo aldrig noget at drøfte mulighederne, men jeg vil allerede nu gerne sige, at jeg imødeser en række afgrænsningsproblemer og en risiko for, at vi lægger et yderligere administrationslag oven på alle de mange andre velmenende ordninger, vi har i forvejen.
Finansieringsordningen for spildevandsanlæg i det åbne land, som vi har haft oppe for nogen tid siden, var jo ikke helt uden problemer, da vi skulle afgrænse, og her var der jo endda tale om, at det er det offentlige, der pålægger nogle vanskeligt stillede beboere en særlig opgave.
Det er der jo ikke tale om i den her sammenhæng, så jeg synes, at det også gør en forskel. Så budskabet herfra er, at vi er skeptiske, men lad os nu se på mulighederne.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-05:
Det er ikke et synsbedrag, at hr. Per Clausen skulle have droppet moustachen.
Enhedslisten er i udgangspunktet positiv over for forslaget om at sikre, at investeringer i nye vedvarende energianlæg kan finansieres på en attraktiv måde.
Det har vi fremsat en række forslag til at sikre.
Hvad angår det fremsatte forslag, mangler vi dog en præcisering af, hvad det er for energianlæg, Dansk Folkeparti forestiller sig skal kunne nyde godt af denne gunstige finansiering, og vi mangler også et svar på, hvordan denne ordning kan etableres, så den ikke belaster statens finanser, og hvis den kommer til det, hvordan ordningen så i givet fald kan finansieres. Vi kan derfor ikke umiddelbart støtte dette forslag, som det er udformet, men indgår gerne i forhandlinger om, hvordan en ordning, der løser den udfordring, som dette forslag forsøger at tage højde for, kan løses.
Andreas Steenberg (RV), 2015-05-05:
Ligesom de forrige talere vil jeg også rose Dansk Folkeparti for at rejse en vigtig debat om oliefyr, som vi især har mange af i Danmarks landdistrikter.
Oliefyr er ofte dyre, og dermed betaler de mennesker, der bor i de her huse, en relativt høj pris for varmen, og så udleder oliefyrene i sagens natur også CO2 og bidrager til udfordringerne med vores klima.
Dansk Folkepartis løsningsforslag er, at staten skal låne penge ud til at lave nye anlæg i de her huse.
Det er vi i Radikale Venstre ikke tilhængere af.
Man kan spare gode penge på at lave varmeanlæg, solanlæg eller andet, som både er mere grønt og billigere, og det synes vi altså at private selv skal betale og ikke skatteborgerne.
Hvis ikke man kan låne til det nye anlæg, fordi det f.eks. ligger i et område, hvor det er svært at låne, kunne en løsning være, at det lokale energiselskab kunne stå for det som en del af deres energispareindsats.
Regeringen har en målsætning om, at oliefyr skal være udfaset om 15 år, og derfor har regeringen også sat forskellige tiltag i gang, bl.a. med, som jeg nævnte før, at energiselskaberne kommer ind og finansierer eksempelvis varmepumper.
Regeringen, som vi hørte lige før, meddeler, at den ordning er man ved at undersøge om man skal gøre mere ved, og Radikale Venstre er villig til at lytte til gode forslag, som kan fremme udskiftning af oliefyr til vedvarende energiformer på markedsvilkår, men ikke ved at skatteborgerne skal låne penge ud.
Radikale Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-05:
Det synes jeg i øvrigt gælder de nordatlantiske mandaters optræden i den her debat.
Jeg synes, at de alle sammen har en god måde at komme med deres synspunkter og deres ønsker til rigsfællesskabet på.
Det er en konstruktiv måde, og det synes jeg at vi alle sammen skal takke for.
Jeg har et spørgsmål til ordføreren i forhold til den her sag om Færøernes aftaler med Rusland.
Jeg anerkender fuldstændig Færøernes ret til at træffe handelsaftaler, med hvem de ønsker.
Jeg hørte også godt ordførerens bemærkning om, at man var meget kritisk over for den måde, som den russiske regering farer frem på.
Hvad mener ordføreren så om den færøske lagmands udtalelser for vel et års tid siden, hvor han var i Moskva for at forhandle aftaler, fiskeriaftaler, og hvor jeg opfattede, at det, han sagde, var, at det da var noget værre pjat, at EU havde indledt sanktioner mod Rusland?
Det var måske ikke lige de ord, han brugte, men budskabet var, synes jeg, meget tydeligt: at de beslutninger, der var truffet i EU, om det, gik han bestemt ikke ind for.
Hvad mener ordføreren om den udtalelse?
Doris Jakobsen (SIU), 2015-05-05:
Vi bruger mange millioner kroner på udenlandske konsulenter, og det er penge, vi vil spare.
Vi vil også hente penge fra erhverv.
Vi bruger selvfølgelig også mange penge på uddannelse; f.eks. er vi i gang med at bygge nogle nye uddannelsesinstitutioner.
Ja, vi har gratis uddannelse, men vi bruger også mange penge på uddannelse.
Undersøgelserne viser jo også, at vi bruger flere penge på uddannelse i forhold til BNP end de andre nordiske lande.
Og som sagt er vi også i gang med forskellige former for økonomi, den offentlige sektor og skattesystemet.
Søren Espersen (DF), 2015-05-05:
Men altså, i vores terminologi her i Folketinget er det normalt sådan, at en positiv reform af socialvæsenet og uddannelsesvæsenet koster penge.
Altså, det er jo det, vi normalt forstår ved, at der skal reformeres, og at tingene skal gøres bedre: at så koster det altid penge.
Men Grønland har jo ikke brug for at bevilge flere penge.
Er det ikke nærmere besparelser, man skal ind på for at få en ordentlig økonomi?
Siumuts ordfører siger, at der nu er noget i gang, og at det går den rigtige vej osv., men det er ikke det, jeg læser ud af statsministerens redegørelse, hvoraf det fremgår, at Grønlands Økonomiske Råds beregninger viser, at der er behov for budgetforbedringer på op til 900 mio. kr. eller 6½ pct. af BNP for at sikre balancen.
Det, man så kommer med og svarer fra Naalakkersuisuts side, er, at der arbejdes på en holdbarheds- og vækstplan, der vil blive præsenteret i løbet af i år.
Det tyder ikke på, at der er sat noget i gang, men jeg kan forstå, at der kommer noget.
Hvad kan det eventuelt være?
Johan Lund Olsen (IA), 2015-05-05:
Et af problemerne i forhold til en udhuling af bloktilskuddet er jo, at vi har forskellige inflationstakter i Danmark og i Grønland.
Desværre er det sådan netop i de her år, at vi har en højere inflation end Danmark, og derfor så udhules de årlige bloktilskud, som vi får her fra Danmark.
Men udviklingen kan jo vende.
Men det kan jo ske, og det har vi også forhåbninger om.
Men vi står fast ved selvstyreaftalens del omkring bloktilskuddet.
Søren Espersen (DF), 2015-05-05:
Men det ville jo være sådan, at hvis det var, at den del af det blev ændret i selvstyreaftalen, så ville der jo være en naturlig udligning, som der har været til alle tider, i forhold til Grønland og i øvrigt også Færøerne, som er fortsat på den gamle facon så at sige.
Det er Grønland, som selvstændigt har taget initiativ til, at nu skulle bloktilskuddet fastfryses.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at havde den del ikke været der, så havde Grønland ikke nødvendigvis stået i de kæmpestore økonomiske problemer, som man står i i dag?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-05:
Jeg er ret overbevist om, at der ikke er sket en ændring i den sag, og at det heller ikke hos den tidligere regering var opfattelsen, at det er et dansk ansvar at sikre, at standarden på Færøerne svarer til standarden i Danmark.
Det ansvar har man, når det er et område, som man stadig har den fulde kompetence på, men det har man ikke på et område som socialområdet, som er overtaget efter § 9 i hjemmestyreloven.
Doris Jakobsen (SIU), 2015-05-05:
Siden vi fik den nye grønlandske regering, har vi været i gang med at lave en ny reform inden for f.eks. socialområdet.
Blandt de fire vigtigste indsatsområder er bedre uddannelse, hvor vi bruger flere penge til uddannelse end de andre nordiske lande i forhold til BNP.
Så er der forskellige former for økonomi, en omlægning af den offentlige sektor og et nyt skattesystem.
Det er disse fire områder, vi er i gang med.
Søren Espersen (DF), 2015-05-05:
Først vil jeg lige sige, at jeg er enig i det, der er blevet sagt om – analysen af – sanktionerne mod Rusland.
Det vil jeg gerne erklære mig enig i.
Det kendetegnende ved den folkeafstemning og optakten dertil var jo, at engelske og walisiske og britisk orienterede politikere flokkedes deroppe i stor stil og blandede sig i folkeafstemningen og sagde: Bliv i unionen!
Hvis Grønland og Færøerne ønsker selvstændighed, er der bare her i Folketinget nogle, der sidder og siger: Nå, jamen det må de da selv om.
Det tyder jo på, at der er en større kærlighed til unionen i Storbritannien og United Kingdom, end der er her i Danmark, hvor man som dansk politiker er fuldstændig ligeglad – det er noget, de ordner selv.
Er det ikke deprimerende at være medlem af sådan en forening?
Jo, men jeg går også ind for, at man blander sig.
Men jeg er overrasket over, at der her i Folketinget er en tilsyneladende fuldstændig apati i forhold til et grønlandsk ønske om selvstændighed, altså at man bare siger: Det må de selv finde ud af.
Jeg hørte, at hr. Anders Fogh Rasmussen var den første, som sagde det fra talerstolen som statsminister: Det må de selv om.
Og jeg tænkte: Det var da en underlig forestilling.
Hvorfor skulle man da selv om det?
Skulle vi ikke være engageret i at holde på unionen, holde på rigsfællesskabet?
Det er egentlig det, jeg spørger ordføreren om: Er det ikke underligt at opleve så meget total apati for et rigsfællesskab, en union, når man hele tiden holder skåltaler om det modsatte?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-05:
Jamen tak for den belæring, som hr. Edmund Joensen kalder det, i forhold til sundhedsområdet.
Det er bare ikke helt korrekt.
For det er sådan, at Færøerne efter hjemmestyreloven har overtaget det her efter § 9, og det betyder, at man overtager den regelfastsættende og den administrative kompetence på dele af sundheds- og socialområdet.
Samtidig har Færøerne overtaget det fulde økonomiske ansvar – det fulde økonomiske ansvar – men får så et generelt statsligt tilskud til at dække opgaveløsningen.
Det er således fuldt ud op til Færøerne – uden involvering af den danske stat – at varetage områderne på samme måde, som hvis områderne var overtaget som særanliggender.
Det er ikke et dansk ansvar at sikre, at standarden på Færøerne svarer til standarden i Danmark på disse områder, og det tror jeg er vigtigt at få sagt.
Samtidig er det også vigtigt for mig at få sagt, at mit svar i Folketinget i december ikke handlede om sundhedsområdet.
Det handlede om de områder, som staten fortsat har den fulde kompetence på, som f.eks. politiområdet.
Der er det rigtigt at vi har en pligt til at sikre at standarden i udgangspunktet er den samme på Færøerne, som den er i Danmark.
Edmund Joensen (SP), 2015-05-05:
Først en tak til statsministeren for svaret.
Det er godt, at det går den rigtige vej med at sikre vores banker.
Jeg spurgte om velfærdsområdet, og det er specielt lægemangelen på Færøerne, som var årsagen til mine spørgsmål.
Jeg vil give en lille lektion i hjemmestyreloven.
Altså, vi overtager efter to paragraffer i hjemmestyreloven.
Hvis man overtager efter § 2, overtager man hele området – også den økonomiske del.
Så har man nogle rigsanliggender, som staten fuldt og helt har ansvaret for.
Men så har vi det tredje, som vi snakker om her, når vi snakker om sundhed.
Det er et område, hvor Færøerne har overtaget administrationen, men ikke betalingen.
Og det er derfor, Færøerne får tilført et bloktilskud.
Nu forstår jeg, at statsministeren er i gang med at trække i land med hensyn til niveauet.
Og i grunden er det en del af det samme system, hvor Færøerne også bruger sygehusvæsenet i Danmark til visse sygdomme.
Så jeg er slet ikke enig med statsministeren i hendes udlægning i det her tilfælde.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-05:
Jamen jeg går meget ind for rigsfællesskabet.
Jeg ved ikke mere, hvordan jeg skal sige det.
Jeg vil igen sige, at man ikke kan sammenligne det med den britiske union eller andre lande, hvor de jo ikke har en selvstyreordning, hvor man skridt for skridt kan opnå mere kompetence på nogle områder.
Det er en meget udvidet selvstyreordning, vi har, og det er jo nu op til den grønlandske og den færøske befolkning selv at beslutte, hvad man ønsker at overtage.
Søren Espersen (DF), 2015-05-05:
Statsministeren har ret i, at der er en vældig forskel på vores rigsfællesskab og den britiske union, nemlig at den kun er fra 1730'erne, mens vores går helt tilbage til 600-700 år før det.
Så det er en kæmpe forskel, der jo gør, at vi betragter os som landsmænd, hvad der ikke er tilfældet i Det Forenede Kongerige.
Så det er netop en ekstra grund til at kæmpe for det rigsfællesskab, vi har, og det er det engagement, jeg synes jeg savner fra statsministeren, der har det sådan lidt med at sige: Det må de lige se at finde ud af, og det må de lige gøre.
Jeg vil gerne have et aktivt engagement og en tilkendegivelse fra statsministeren om, at hun vil kæmpe som en løve for at holde sammen på vores rigsfællesskab.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-05:
Jeg tror, det er rigtig vigtigt ikke at blande tingene sammen.
Jeg siger, at der selvfølgelig er en debat om selvstændighed, primært i Grønland – og det har jeg fuld respekt for er en debat man selvfølgelig har – men jeg oplever egentlig også, og det blev også sagt meget klart af ordføreren fra Siumut, at der er fokus på at gennemføre de reformer og de ændringer, der skal til, for at få en økonomi, der hænger sammen.
Det er to helt forskellige størrelser, vi arbejder med her, og man kan ikke lave den sammenligning.
Det, vi har gennemført over de sidste mange år, er jo en markant modernisering af vores rigsfællesskab.
Siden 2005 har vi gennemført en selvstyreordning, som dybest set giver Færøerne og Grønland mulighed for at overtage ansvarsområder, som er på en meget fastlagt liste.
Det kan man gøre fuldstændig selvstændigt.
Og det, der er det særlige nu, er, at den udvikling af rigsfællesskabet kommer til at foregå indefra, frem for at vi sidder overordnet og beslutter, hvordan det skal være.
Det synes jeg er en meget spændende og, undskyld udtrykket, også meget moderne måde at udvikle vores rigsfællesskab på.
Så én ting, jeg ikke vil have siddende på mig, er, at jeg ikke har holdninger til det her.
Johan Lund Olsen (IA), 2015-05-05:
Det er korrekt, at vi har et forslag til vedtagelse.
Den første gang, jeg læste det op, blev det jo lidt for langt, og vi skal naturligvis overholde formalia.
Det er noget med, at en vedtagelsestekst maksimalt må indeholde 150 ord.
Det har vi så opfyldt her, og jeg skal læse forslaget til vedtagelse op.
Det er et forslag til vedtagelse fremsat af Enhedslisten, Socialistisk Folkeparti, Inuit Ataqatigiit – mit parti – og Sjúrður Skaale fra Javnaðarflokkurin, Færøerne:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget tager statsministerens redegørelse om rigsfællesskabet 2015 til efterretning.
Folketinget udtrykker stor glæde over rigsfællesskabet og understreger behovet for en løbende dialog om muligheder og udfordringer som forudsætning for et ligeværdigt og respektfuldt samarbejde mellem rigsfællesskabets parter.
Folketinget konstaterer, at Færøerne og Grønland står over for økonomiske udfordringer, og opfordrer derfor regeringen til at tilbyde samarbejde og administrativ bistand, såfremt Færøernes Landsstyre og Naalakkersuisut ønsker det.
Folketinget konstaterer, at rigsfællesskabet giver kongeriget en vigtig position og et stort ansvar internationalt, ikke mindst i forbindelse med udviklingen i Arktis.
Med dette følger også et ansvar indad, således at der i alle beslutninger, der tages i forbindelse med det arktiske samarbejde, tages hensyn til alle rigsfællesskabets tre lande.«
Edmund Joensen (SP), 2015-05-05:
Jeg kan bare takke for svaret, men jeg er stadig væk ikke enig med statsministeren i hendes udlægning.
Årsagen til, at det er overtaget efter § 9, er netop, at betalingen var fifty-fifty fra staten og fra Færøerne.
Men det er også en oplysning.
Søren Espersen (DF), 2015-05-05:
Jamen jeg vil gerne sige tak til statsministeren for nogle gode svar her i anden runde; det syntes jeg var fint.
Så vil jeg dog lige gå ind på den lille detalje, som jo ikke er en detalje, men som for mig er helt afgørende, netop om selvstændigheden.
Altså, når statsministeren siger, at det ikke er en diskussion, der er aktuel i Grønland, vil jeg sige, at det er en sandhed med modifikationer.
Det tror jeg også nok hun ville vide, hvis hun læste de grønlandske aviser.
Det fylder utrolig meget.
Det savner jeg fra dansk side.
Jeg ser sådan en apati, som jeg også nævnte det før, der egentlig startede med Anders Fogh Rasmussen, der sagde: Det må de selv finde ud af.
Jeg kan ikke fordrage den holdning, og jeg vil høre statsministeren, om vi ikke har en forpligtelse til at kæmpe for at bevare den union, vi har; om det ikke er vores opgave at blande os i det.
Og jeg vil spørge statsministeren direkte: Vil vi se hende, hvis hun er statsminister til den tid – det håber jeg så ikke, men hvis det nu var sådan – være der på Grønland og agitere for unionen og sige: Stem nej til den der selvstændighed?
Eller hvad?
Thomas Danielsen (V), 2015-05-06:
Jeg skal lige starte med at præcisere vedrørende ordførerens misforståelse, i forhold til hvad et udgiftsstop betyder.
Et udgiftsstop betyder, at vi pris- og lønfremskriver.
Det vil sige, der er de samme lønkroner ude i kommunerne, og til de indkøb, de skal gøre, har de de samme midler, som de har i dag, fordi vi år efter år laver en løn- og prisfremskrivning.
Problemet var, at det lige pludselig blev så ukonkret og ikke bindende, fordi SF lige pludselig var kommet til at tale med regeringen, og hvis man skulle stå på mål for det fra regeringens side, fordi man kunne se, at der måske kom et flertal uden om regeringen, så fik man lige pludselig udvandet forslaget.
Det beklager vi selvfølgelig, men det kan vi altså ikke stå til ansvar for i Venstre.
Vi vil ikke tage på os, at man fremlægger varm luft.
Lars Dohn (EL), 2015-05-06:
Jeg tror da ikke, i hvert fald i de år, jeg har været her, at jeg sådan kan huske, at noget har været mere konkret, end at der skal fremlægges forslag den 15. september, og at de skal forhandles mellem partierne, så de kan indgå i finansloven.
Så konkrete ting synes jeg ikke jeg har oplevet før, så jeg må sige, at jeg har den modsatte opfattelse af, hvad ordføreren har, af det forløb.