runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2013-04-17:
Først vil jeg sige, at jeg ikke håber, at det, spørgeren her gav udtryk for, var, at den sundhedsindsats, der er ude i kommunerne, ikke sådan rigtig har noget med sundhed at gøre, og at pengene skal ind på sygehusene, for at det gavner patienter, der er syge, for i så tilfælde er jeg grundlæggende meget uenig.
Jeg tror nu også, at spørgeren er helt med på, at noget af det, vi skal løfte i de kommende år, i høj grad er det nære sundhedsvæsen.
Det kan være i kommunalt regi, det vil det være for en stor del af opgaverne, men jeg tror også, at vi skal prioritere, og at vi kommer til at se stadig flere udgående funktioner fra sygehusene.
Jeg vil bare sige – jeg tror nu, det er fjerde gang, jeg siger det til spørgeren – at det er rigtigt, at der var krise før valget i 2011 og også efter, men spørgeren glemmer jo lige den del af ræsonnementet, der handler om, at vi også havde et kasseeftersyn, der viste, at tingene så værre ud, end vi havde regnet med.
Det kan man jo ærgre sig rigtig meget over, men jeg er glad for, vi har en regering, der fortsat løfter sundhedsindsatsen og vil blive ved med det og vil blive ved med også at udvikle, så vi får mere for pengene, både ved at bruge de penge, vi allerede bruger, smartere, og ved at investere i de ting, der gør, at vi kan få langt mere for den samme kapacitet.
Og det er jo f.eks. det, hele den telemedicinske handleplan fra i sommer handler om.
Carsten Hansen (S), 2013-04-17:
Men det er da første gang, jeg hører hr. Erling Bonnesen ligesom kvittere for, at her er der en regering, der er gået, ja, hr. Erling Bonnesen sagde et lille skridt, men jeg betragter det som et meget stort skridt.
Jeg betragter det som helt afgørende for, at vi kan få vækst og bosætning i hele landet, at der bliver de her nye muligheder.
Jeg har det sidste års tid været på besøg mere end 60 steder i landdistrikterne, kørt mere end 50.000 km, og det, jeg lytter mig til, når jeg møder borgmestre, iværksættere, landsbyråd, LAG-koordinatorer og lokale LAG-folk, er, at de siger: Vi har brug for en sådan ordning.
Det skal man glæde sig over og så huske på, at vi også har lavet et fast track i Natur- og Miljøklagenævnet, således at man inden for 2 måneder kan få behandlet sine klager, og vi har afstemt de her regler med Natur- og Miljøklagenævnet.
Så jeg synes da, at vi nu skal komme i gang med at bruge de nye muligheder, og jeg synes, det er oplagt her til kommunevalget, at borgmestre og landsbyer i fællesskab finder ud af, om de nu ikke også kan blive landdistrikter, som har brug for landdistriktsbestemmelsen.
Det har jeg opfordret til mange steder, og jeg vil godt sige, at med den urbanisering, der sker nu, tror jeg ikke, at der kommer fremgang i bosætningen så mange steder i hele landet, som jeg kunne ønske mig det, for urbaniseringen eskalerer med 4-5 pct. om året.
Så jeg tror, de her regler kommer til at bestå i vores landdistrikter i mange år.
Karina Adsbøl (DF), 2013-04-17:
Mange tak.
Jeg vil godt spørge ministeren, hvordan han forholder sig til, at en boligorganisation i Aarhus gerne vil smide en torrordømt ud af deres boligorganisation, og om ministeren vil sikre, at de får lov til det.
Thomas Danielsen (V), 2013-04-17:
Jeg er meget ked af, at det er den sidste runde.
Jeg burde faktisk få lov til at få et par tillægsspørgsmål, når nu jeg endnu ikke har fået svar på et meget simpelt spørgsmål.
Der sidder flere lockoutede elever her, og jeg tror faktisk, at alle kan forstå, hvad det er, jeg spørger til, undtagen landdistriktsministeren selv.
Jeg står med en pressemeddelelse fra den 8. november 2011, hvor landdistriktsministeren første gang garanterer over for Folketinget, at han vil komme med en samlet strategi for landdistrikterne.
Jeg spørger ikke til, hvad ministeren ellers har lavet, eller hvad Venstre ikke har lavet.
Jeg spørger blot til, hvornår den samlede strategi kommer, som landdistriktsministeren første gang garanterede den 8. november 2011 og så ved flere lejligheder, samråd, forespørgsler m.m., har garanteret Folketinget der vil komme for landdistrikterne.
Carsten Hansen (S), 2013-04-17:
Nu skal man altid passe på med at lægge andre folk ord i munden, vil jeg sige til hr. Thomas Danielsen.
Men det er faktisk sådan, at vi tager initiativer løbende, som understøtter det, at der skal være lige muligheder for bosætning, attraktiv bosætning, og vækst i hele landet.
Hr. Thomas Danielsen ved jo godt, at vi har afskaffet Venstres kørselsafgift på lastbiler, der var en direkte afgift på at drive erhverv ude i landdistrikterne.
Hr. Thomas Danielsen ved også godt, at vi har haft fat i fedt- og sukkerafgiften, hvor en del af det var fra den tidligere regering, og at vi nu også tager fat i emballageafgiften.
Vi har sat 400 mio. kr. af til at rive huse ned for og til at byforny for, hvilket også er en del af det.
Vi har taget fat på det med de sociale nomader og Låsbysvendsen.
Vi vil gerne bruge husene ude i landdistrikterne til fleksboliger, fordi der står tomme huse.
Vi tager fat på at bruge husene til fleksboliger.
Det vil sige, at hver gang der er opstået en dialog med en udfordring til os, har vi forsøgt at svare på det.
Vi har målrettet en lang, lang række initiativer mod landdistrikterne, på boligområdet, på vækstområdet, med hensyn til arbejdspladser, og det er en del af den strategi, der går på at skabe lige muligheder og vækst i hele landet.
Jeg ved godt, det kan være svært at forstå, når man er Venstremand.
Men i modsætning til den tidligere regering, som jo stort set ingen initiativer tog for at understøtte landdistrikterne, så gør vi det hver eneste dag.
Thomas Danielsen (V), 2013-04-17:
Undskyld, jeg kom til at grine lidt, men jeg havde næsten regnet ud, hvad ministerens svar ville være.
I den her sammenhæng sætter jeg ikke spørgsmålstegn ved nogen af de ting, ministeren har gjort eller gerne vil gøre, og det ønsker jeg heller svar på.
Vi skal ikke bruge vores meget korte taletid lige nu og her på det.
Helt kort og uden udenomssnak vil jeg bare gerne have at vide: Har landdistriktsministeren nogen plan for, hvornår den samlede strategi for landdistrikterne kommer, altså den strategi, som han jo første gang lancerede den 8. november 2011 og ved flere lejligheder, også i Folketinget, efterfølgende har garanteret os at han vil præsentere?
Carsten Hansen (S), 2013-04-17:
Nu er det jo sådan, at hr. Thomas Danielsen godt ved, at Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti lavede en engangspulje på 250 mio. kr., der gjaldt i 2010 og gjaldt i 2011, men som ikke blev videreført på finansloven.
Da vi overtog regeringsmagten, var der et hul i kassen på 70 mia. kr., så det skulle vi have tid til at gøre noget ved, men det første, vi gjorde, var faktisk at sætte 75 mio. kr. af til byfornyelse hvert eneste år – både til områdefornyelse og til bygningsfornyelse – således at der kommer penge i kassen hvert eneste år forbeholdt landdistrikterne.
Der sætter vi to gange 200 mio. kr. af til landdistrikterne, til at rive huse ned for, til områdefornyelse og til bygningsfornyelse.
Der håber jeg Venstre er med.
Noget andet er, at jeg ganske mange gange har sagt til hr. Thomas Danielsen, at der er ét sted i den her regering, hvor man kan henvende sig om alle landdistrikternes udfordringer.
Vi går i dialog, vi lytter til, hvad man vil, og vi svarer.
Vi har gjort rigtig mange ting for landdistrikterne, og det er simpelt hen et spørgsmål om at lave attraktive bosætningsvilkår og skabe vækst i hele landet.
Og det har jeg forklaret hr. Thomas Danielsen, men jeg siger det da gerne igen.
Thomas Danielsen (V), 2013-04-17:
Jeg har taget en pressemeddelelse fra ministeren for by, bolig og landdistrikter fra den 8. november 2011 med i dag.
Og grunden til, at jeg har gjort det, er, at der skriver landdistriktsministeren: »Vi må heller ikke glemme, at løsningen på landdistrikternes problemer ikke er at rive huse ned.«
Den del er underordnet i den her sammenhæng; regeringen er kommet frem til en anden holdning, så det er kun positivt.
Men det, jeg gerne vil spørge ind til, er, at efterfølgende skriver ministeren i sin pressemeddelelse, at han nu vil formulere en ny, samlet strategi for landdistrikterne.
Jeg har jo nogle gange spurgt til, hvornår vi kan se frem til en ny, samlet strategi for landdistrikterne fra landdistriktsministeren.
Og derfor vil jeg gerne spørge landdistriktsministeren: Hvornår er det, vi kan glæde os til, at den bliver lanceret?
Carsten Hansen (S), 2013-04-17:
Altså, jeg tager jo klart afstand fra terror, jeg tager også afstand fra terrortræning, og jeg synes, de her mennesker skal dømmes.
Men et andet spørgsmål er: Skal de så også smides ud af deres bolig?
Og der giver den nuværende lovgivning ikke mulighed for at gøre det.
Jeg kender ikke den konkrete sag, og jeg har også sagt, at jeg ikke kan sagsbehandle her.
Men almenboligloven giver altså ikke mulighed for at smide mennesker ud, som har begået ulovligheder andre steder.
Jeg synes, man skal slå hårdt ned på det.
Det er også det, der er sket i det her tilfælde.
Men spørgsmålet er, om vi lige som Dansk Folkeparti mener, at man også skal kunne smide folk ud af deres bolig.
Hvad det angår, har vi ingen planer om at lave om på almenboligloven.
Karina Adsbøl (DF), 2013-04-17:
Jamen så har boligorganisationen i Aarhus sådan set fået svaret fra ministeren nu.
Men ministeren har sådan set nu givet dem det svar, at det har de ingen muligheder for at gøre.
Og så tænker jeg, at så kunne jeg jo rette henvendelse til dem, for så behøver de jo ikke undersøge det mere, selv om de har sat en masse ressourcer på sagen for at få spørgsmålet taget op.
Men nu har ministeren givet et klokkeklart svar
: Selv om det er terror, agter ministeren ikke at gøre noget i den forbindelse.
Carsten Hansen (S), 2013-04-17:
Jeg vil også godt sige, at det jo må være sådan, at der er retssikkerhed for alle, uanset at man har begået handlinger, man er dømt for.
Det, vi har ændret på, ligger inden for almenboligloven.
Det gælder i forhold til folk, der udøver nogle ting inden for boligforeningens område, altså folk, der ikke opfører sig ordentligt.
Så jeg har ingen planer om at ændre på det, og jeg kan ikke bare give dispensation fra loven.
Det er der ingen muligheder for. Så det handler om, hvad man skal smides ud af sin bolig for, og vi kan i dag heller ikke smide folk ud, som har lavet ulovligheder i den anden ende af landet.
Man skal altså have overtrådt husordenen for at blive sat ud af sin bolig i det pågældende almene boligområde.
Jeg mener, at det er nogle rimelige og ordentlige regler, vi har.
Karina Adsbøl (DF), 2013-04-17:
Det vil sige, at ministeren heller ikke vil give nogen dispensation fra lejeloven, i forbindelse med at der bor en terrordømt i en boligorganisation.
Jeg har stillet ministeren et spørgsmål, og ministeren svarer: »Det forhold, at en lejer bliver fundet skyldig i et strafbart forhold, som intet har med lejeaftalen at gøre, og dermed ikke indebærer en misligholdelse af denne, kan på den baggrund ikke danne grundlag for en ophævelse af lejeaftalen.
Jeg har ikke planer om at ændre loven, som foreslået.«
Skal jeg så forstå det sådan, at ministeren mener, at det er rimeligt, at en terrordømt bor i en boligorganisation, og at vedkommende så måske gør de andre beboere rigtig utrygge og usikre?
Der er forskel på terror og på, at man har kørt for stærkt eller andet.
Påtænker ministeren ikke initiativer i forhold til terror?
Carsten Hansen (S), 2013-04-17:
Nu er det sådan, vil jeg sige til fru Karina Adsbøl, at vi ikke sådan kan sagsbehandle enkeltsager her i Folketingssalen.
Jeg kender ikke den aktuelle sag og har ingen mulighed for at gå ind i den, men jeg ved, at skal folk sættes ud af deres boliger, skal det være på grund af overtrædelse af husordenen.
Og justitsministeren og jeg har lige nu her på en tryghedskonference i forrige uge jo sagt, at hvis man har begået handlinger, der gør, at man kan sættes ud af ét boligselskab, så kan man ikke bare, fordi der er flere boligforeninger i samme områder, som f.eks. i Vollsmose eller i Gellerup, flytte længere hen ad gaden.
Så har vi nu aftalt, at hvis folk er dømt for overtrædelser i det pågældende boligområde, kan politi og domstole udveksle oplysninger med boligorganisationerne, selv om der er flere boligforeninger, således at det kan indgå i den vurdering, der måtte ligge til grund for at sætte folk ud.
Men det er i forhold til overtrædelser af husordenen det konkrete sted.
Det kan være nogle lokale rødder eller bandemedlemmer osv., og det skal vi selvfølgelig slå hårdt ned på.
I forhold til det andet vil jeg sige, at jeg ikke kender sagen, og det er sådan, at der, så vidt jeg ved, kan være terror inden for boligorganisationen, men sådan terror andre steder indgår ikke i det at smide folk ud.
Jacob Jensen (V), 2013-04-17:
Hvorfor glæder ministeren sig ikke over lavere selskabsskat som en del af regeringens vækstplan, jf. beretning fra SF's landsledelse?
Karen Hækkerup (S), 2013-04-17:
Jeg er sådan set enig i, at vi skal være meget opmærksomme på, hvad det er for nogle penge, der kommer til Danmark, og vi skal have Politiets Efterretningstjeneste ind over for hele tiden at foretage en vurdering af, om det betyder noget i forhold til den forebyggelse, vi rigtig gerne vil lave i forhold til antidemokratiske og ekstremistiske tendenser.
Med lovgivningen og efterretningerne og forebyggelsesindsatsen mener jeg regeringen står stærkt til at tage kampen op mod de her reaktionære kræfter.
Jeg er grundlæggende tilhænger af åbenhed, som der også bliver efterspurgt, også når det handler om trossamfundene, og det er bl.a. derfor, at regeringen som det første skridt og som led i strategien mod parallelle retsopfattelser igangsætter et arbejde, som skal se på, hvor og hvordan godkendelsesordningen for trossamfund kan lovreguleres, og hvordan der kan stilles mere lovbundne krav til trossamfund.
Christian Langballe (DF), 2013-04-17:
Grunden til, at jeg spørger, er selvfølgelig den her stormoské, man er ved at bygge ude på Vibevej, men jeg kan også henvise til den moské, der er finansieret fra Qatar med 100 millioner.
Eksemplerne er jo i hvert fald flere.
Det, der foruroliger mig, og som jeg faktisk synes er grufuldt, er jo, som vi udmærket ved fra udenlandske forhold, bl.a. England, at de stater, bl.a. Saudi-Arabien, Iran, Qatar osv., der finansierer de her moskeer, også bestemmer, hvilken forkyndelse der lyder.
Jeg mener, det er meget sikkert, at moskeen på Vibevej er finansieret delvis af det iranske præsteskab eller i hvert fald af den iranske stat eller folk med tilknytning til Iran, og så mener jeg, det vil være rimeligt, at man i hvert fald finder ud af, hvor mange penge der er overført, og allerhelst så jeg jo, at man fik forbudt de her stormoskeer, men hvis det ikke kan lade sig gøre, at man så får åbne regnskaber.
Vi har åbne regnskaber i folkekirken, fuldstændig åbne regnskaber, og det her er et trossamfund.
Man kunne sagtens indbygge en lov, en paragraf, hvori der stod, at trossamfund skal have åbne regnskaber.
Jeg mener ikke, det vil være i strid med religionsfrihed eller noget andet.
Karen Hækkerup (S), 2013-04-17:
Lad mig starte med at slå fast, at jeg på ingen måde mener, at religiøs propaganda orkestreret af det iranske regime hører hjemme i Danmark.
Jeg synes derfor også, det er vigtigt, at vi har en debat om, hvordan vi forebygger radikal religiøs propaganda.
Og det er ikke ulovligt at modtage udenlandsk finansiering til opførelse af en moské, en kirke eller andre former for bedehuse.
Det er lovligt, når et trossamfund i Danmark modtager støtte fra udlandet til at udføre religiøse aktiviteter i Danmark, så længe støtten kommer fra lovlige kilder.
Egentlig forholder det sig sådan, som spørgeren godt ved, at et trossamfund som privat forening ikke er forpligtet til at offentliggøre sit regnskab, og der findes ingen hjemmel i lovgivningen til at kræve denne indsigt.
Derimod har vi lovgivning vedrørende hvidvask, terrorfinansiering og desuden en helt særlig kontrol af pengeoverførsler vedrørende Iran.
Danmark har således tilsluttet sig EU's og FN's finansielle sanktioner mod Iran.
Sanktionerne mod Iran indebærer bl.a., at pengeoverførsler over en vis størrelse til og fra iranske personer og virksomheder kontrolleres.
Efter den gældende EU-lovgivning er der bl.a. restriktioner på overførsel af penge til og fra iranske personer, enheder og organer, som indebærer, at hvis der modtages et større beløb fra en iransk person eller virksomhed, skal der enten ansøges om tilladelse, eller overførslen skal anmeldes til Erhvervsstyrelsen under Erhvervs- og Vækstministeriet.
Jeg vurderer derfor, at vi med den eksisterende lovgivning er dækket godt ind, når det handler om kontrol og åbenhed vedrørende modtagelse af penge fra lige præcis problematiske regimer som Iran – Iran, hvis menneskesyn og behandling af minoriteter, herunder religiøse minoriteter, må siges at være ret anderledes end det danske samfunds.
Som ansvarlig for integrationsområdet er jeg selvfølgelig meget optaget af, at integrationen ikke påvirkes negativt ved modtagelse af støtte fra problematiske regimer som f.eks. Iran.
Regeringen har derfor en helt særlig indsats vedrørende parallelle retsopfattelser, som skal forebygge, at religiøse sædvaner ikke praktiseres i strid med dansk ret.
Som led i det arbejde skal der ses nærmere på, om og hvordan godkendelsesordningen for trossamfund kan lovreguleres, og om, hvordan der kan stilles mere lovbundne krav til trossamfundene.
Christian Langballe (DF), 2013-04-17:
Når det angiveligt er det iranske præstestyre, som finansierer moskébyggeriet på Vibevej, og man kan frygte, at det iranske præstestyre også kommer til at kontrollere den religiøse propaganda, der vil udgå fra moskeen, vil ministeren så tage initiativ til, at alle trossamfunds regnskaber gøres offentligt tilgængelige, så det fremgår, hvor pengene eventuelt til et moskébyggeri kommer fra?
Karen Hækkerup (S), 2013-04-17:
Det er klart, at man på et opholdssted skal have fokus på børnenes skolegang.
Men som jeg også har været inde på
: Ud over at vi har lavet tilsynsreformen, har vi også overgrebspakken, som er kommet igennem Folketinget, hvor vi bl.a. har besluttet, at alle skoler skal reagere på bekymrende skolefravær.
Så det vil sige, at den ændring, der bliver efterspurgt, har vi i virkeligheden aftalt, og ikke kun for børn, der er anbragt uden for eget hjem, men for alle børn.
Og jeg vil gerne sige, at for mig er det en utrolig vigtig ting, for vi kan se, at for mange af de børn, der udvikler sig skidt, er bekymrende skolefravær en af de første ting, man kan holde øje med.
Det er jo ikke naturligt for et barn ikke at have lyst til at stå op om morgenen og tage i skole.
Men når børn alligevel vælger ikke at tage i skole, er det, fordi de ikke trives der, eller fordi de ikke trives i deres familier.
Så er der tale om børn i mistrivsel og børn, der skal have hjælp.
Og derfor har vi jo lige præcis sat skolefravær ind som en af de ting, vi har særligt fokus på, når vi hurtigst muligt skal finde de børn, der har det skidt, og finde ud af, hvad det er for en hjælp, vi skal give dem for at få rettet op på deres dårligdom.
Christian Langballe (DF), 2013-04-17:
Jeg ser det jo i hvert fald som en form for imødekommenhed over for mit spørgsmål, at man faktisk vil arbejde for at gøre de her regnskaber åbne, hvilket jeg mener er fuldstændig rimeligt under alle omstændigheder.
Så vil jeg understrege, at det jo ikke er sådan nogle små hyggelige moskeer, vi taler om, hvor folk går og hygger sig med hinanden.
Vi ved jo fra England, at det er moskeer, hvorfra der kommer opfordringer til omstyrtelse af det britiske demokrati; det er til stening, hellig krig, mord på homoseksuelle osv. osv. Så jeg synes i hvert fald, at det vil være et stort skridt på vejen, hvis vi ikke kan få det forbudt, hvilket vi jo gerne vil have, at man får offentlige regnskaber, så vi kan se, hvor de penge kommer fra.
Og så vi kan se, hvordan kontrollen foregår i de regimer, der donerer penge.
Karen Hækkerup (S), 2013-04-17:
Det er jeg jo sådan set enig i.
Vi skal ikke acceptere, at der er nogen børn, der bliver svigtet; at de ikke får hjælp til at gennemføre en skolegang.
Mange af de børn har haft det svært nok i forvejen og må bestemt kræve, at vi som samfund gør, hvad vi kan, for ikke bare at hjælpe dem til at få en god tilværelse, men også til at kunne få en god uddannelse.
Jeg synes, at hvis sådan noget, der bliver beskrevet her, finder sted – et opholdssted, hvor man ikke vækker børnene, og hvor der bliver vendt op og ned på nat og dag – så er det jo dybt uacceptabelt.
Og så tyder det jo tydeligvis på et sted, som ikke skal være godkendt.
Når vi med tilsynsreformen har lavet en styrkelse af hele området, så er det lige præcis for at få kvalitet i de tilbud, der er.
For i dag ved vi, at rigtig mange kommuner køber en plads, men de køber en plads uden at vide, om kvaliteten på det sted, de køber den, er høj eller lav.
Med tilsynsreformen sørger vi for, at alle pladser får et kvalitetsstempel.
Vi stiller skrappe krav til, hvad der skal til for at blive godkendt.
Vi stiller krav til de kvalitetsindikatorer, man skal leve op til.
Vi laver socialtilsyn, så indsatsen ikke skal ligge i de enkelte kommuner, men i stedet skal ligge i fem socialtilsyn.
Vi har lavet en overenhed til socialtilsynet, som kaldes en auditfunktion.
Den er placeret under Socialstyrelsen og skal holde øje med, at den læring, der finder sted i de fem socialtilsyn, dels er rigtig og dels er nogenlunde ensartet landet over.
Så det vil sige, at med tilsynsreformen bliver de dårlige institutioner lukket.
Der er ikke tale om, at det kun er nye institutioner, der for fremtiden skal godkendes.
Vi har tværtimod aftalt, at samtlige institutioner og tilbud skal godkendes på ny.
Så alle tilbud vil få besøg, og lever man ikke op til standarderne, ligger børnene og sover om dagen, kan jeg garantere, at så bliver man lukket.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2013-04-17:
Det var lidt ærgerligt, at ministeren misforstod det, jeg sagde.
Jeg siger, at vi jo kun kan gøre noget ved det, som vi ved.
Og det var sådan set det, jeg mente, altså at der er rigtig meget her, som politikerne ikke får at vide, og det er jo svært at gøre noget ved det, man ikke ved.
Jeg anerkender, at vi har fokus på området generelt.
Jeg vil høre, om ministeren er enig med mig i, at når man har et opholdssted for børn og unge under 18 år, så har man også forældrerollen over for de børn og unge, med alt hvad det indebærer lige fra omsorg og kærlighed til respekt og grænser, og dermed også at vække børnene om morgenen, sikre, at de kommer op og i skole, sørge for, at der er ordentlige rammer.
Som vi ser det på mange af de opholdssteder, vender børnene rundt på nat og dag, er ude om natten, ligger og sover til om eftermiddagen.
Opholdsstederne vækker dem ikke, sørger ikke for, at de kommer op og i skole.
Og jeg tænker: Prøv lige at tænke på, hvis det var nogle forældre, der havde den laissez faire-holdning over for deres børn.
Så ville de blive indberettet, og så kunne børnene blive tvangsfjernet.
Men vi politikere skal da ikke acceptere, at døgninstitutioner svigter børnene på et så vigtigt område som at passe deres skolegang.