runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Corydon (S), 2012-02-22:
Det er korrekt, at der er en varians mellem forskellige grupper.
Det er også korrekt, at der er en betydelig gevinst ved at tage et menneske, som står uden for arbejdsmarkedet og flytte vedkommende ind på arbejdsmarkedet.
Og det er også korrekt, at jeg fuldstændig åbent siger, at der står ca. 7.000 i regeringsgrundlaget, og at det er fuldstændig klart i underkanten.
Det er så en teknisk detalje, som ikke har været tilstrækkeligt tjekket før udgivelsen, og derfor er det korrekte svar på spørgsmålet også, at det er mindst 7.000 personer, vi taler om, og det er formentlig flere.
Men det korrekte tal, det præcise tal, afhænger jo af, hvilke personer vi taler om, og derfor kan det ikke angives fuldstændig eksakt her i dag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-02-22:
Jeg sætter allermest pris på finansministeren, når han er ærlig og ligefrem og svarer konkret på spørgsmålene.
Jeg sætter bestemt pris på, når finansministeren gør det, og det gør finansministeren oftest.
Så derfor har vi jo også nogle gode diskussioner her.
For det fremgår jo rigtigt af det svar, man har givet, at for ingen af de indkomstgrupper, man opererer med, i forhold til hvem der altså får et øget arbejdsudbud, vil man nå frem til, at 7.000 personer er nok til at skaffe 3 mia. kr. – i ingen af de eksempler, man har fremdraget!
Tværtimod, så er det markant højere for de fleste af de indkomstgrupper, som det må formodes en skattereform skal sigte på.
Skatteministeren har jo været venlig at skrive en hel kronik, hvor han har fortalt, hvem det er en skattereform skal begunstige, og dér forsøger han i hvert fald at give det indtryk, at det er den almindelige hårdtarbejdende dansker, som slider og slæber og – det tror jeg også han bruger som eksempel – smører madpakke til sønneke eller den lille datter hver morgen og så går på arbejde i mange timer, altså et eller andet sted en middelklassedansker – ikke en i toppen.
Men sagen er jo, at hvis det er dem, vi tager udgangspunkt i, så er vi jo oppe på måske 10.000-12.000 personer som minimum, der skal til i øget arbejdsudbud for at skaffe de 3 mia. kr.
Er det ikke korrekt?
Bjarne Corydon (S), 2012-02-22:
Jo, man kan jo mærke, at hr. Kristian Thulesen Dahl gennemstrømmes at glæde over den oprigtige og ligefremme måde, finansministeren og Finansministeriet besvarer både skriftlige og mundtlige spørgsmål på
Der er gengivet fuldstændig præcise regnestykker i de skriftlige svar, vi her står og diskuterer.
Det er jo, som jeg også sagde til hr. Mike Legarth, sådan med sammenhængen mellem arbejdsudbud og milliarder målt i holdbarhed, at der er en ret betydelig forskel på, hvad det er for nogle personer, man får i arbejde, hvor meget de tjener, hvilke indkomster de kommer fra, om de overhovedet kommer fra en overførselsindkomst eller er i arbejde og bare øger deres arbejdsudbud målt i timer, og hvilken ende af indkomstskalaen de er i.
Der står i regeringsgrundlaget, som hr. Kristian Thulesen Dahl korrekt citerede, ca. 7.000 personer, og det er helt klart fagligt set i underkanten i forhold til de 3 mia. kr.
Det fremgår også klart af vores skriftlige svar.
Hvad der præcis måtte matche 3 mia. kr. afhænger som sagt af, hvilke personer vi snakker om, hvilken indkomst de har, hvilken status de kommer fra.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-02-22:
Og tak for det første svar her.
Altså, sagen er jo, at det her også er et af de punkter, hvor man i regeringsgrundlaget har forholdt sig til tingene.
Man har jo skrevet i regeringsgrundlaget på side 10, at man vil gennemføre en skattereform, som øger arbejdsudbuddet med ca. 7.000 personer, og det skal skaffe de offentlige finanser ca. 3 mia. kr.
En ting er jo at give et skriftligt svar til Folketinget
; noget andet er, at jeg egentlig godt kunne tænke mig, at finansministeren her i Folketingssalen altså erkender, at det, man skriver i regeringsgrundlaget på det her punkt, ikke holder vand, og at det, finansministeren nu har fortalt Folketinget i svar på skriftlige spørgsmål, er, at regnestykket som gengivet i regeringsgrundlaget på side 10 er forkert, og at hvis man skal have 3 mia. kr. i hånden til styrkelse af de offentlige finanser, skal man op på et væsentlig større arbejdsudbud end det, man har markeret i regeringsgrundlaget.
Bjarne Corydon (S), 2012-02-22:
Jamen der kan jeg helt henholde mig til det svar, statsministeren gav på sit pressemøde i går, og den ordveksling, jeg havde med hr. Mike Legarth tidligere her i dag, nemlig at det er målsætningen med en skattereform at skaffe et arbejdsudbud på mindst 7.000 personer.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-02-22:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvad er regeringens krav til det arbejdsudbud, en kommende skattereform skal skaffe?
Hvad er regeringens krav til det arbejdsudbud, en kommende skattereform skal skaffe?
Bjarne Corydon (S), 2012-02-22:
Jeg føler mig fuldstændig overbevist om – 2020-fremskrivning eller ej, den skal såmænd nok komme i god tid og sådan, at den kan bruges i det arbejde, vi skal lave – at der er rigelig brug for den finansiering, rigelig brug for den finansiering, vi kan tilvejebringe ved de projekter, der er sat på dagsordenen i regeringsprogrammet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-02-22:
Vi kommer til forhandlingerne.
Jeg håber, at vi får en indbydelse, og at der er masser af kaffe på kanden.
Vi tror ikke, at det er den rigtige medicin i situationen.
Men det har jo ikke noget gøre med, at vi ikke gerne tager del i andre dele, hvor vi ville kunne finde hinanden om at lave nogle tilretninger af det danske samfund, der fremadrettet er fornuftige.
Det er klart, at når vi dykker ned i tallene og finder ud af, hvad det er, der er behov for at gøre på et givet område for at tilvejebringe et vist provenu, som kan hjælpe Danmark fremadrettet, så er det jo da rarest, at man hen over bordet har et nogenlunde ensartet syn på, hvad udfordringen er, og hvad udfordringens størrelse er.
Det er klart, at når nogle begynder at skrive, at udfordringen måske er 20 mia. kr. større i krav om besparelser frem til 2020 end de 47 mia. kr., som VK-regeringen opererede med – altså, når det er i den størrelsesorden – så er det så store tal, at det er dybt alvorligt.
Der vil jeg altså anmode finansministeren om nu at gå hjem på sit kontor og tænke over sagerne og tænke over, om ikke det ville være en meget god idé at involvere offentligheden i den viden, man har i Finansministeriet, om de her fremskrivninger, inden forhandlingerne for alvor går i gang.
Bjarne Corydon (S), 2012-02-22:
Jeg tror ikke, jeg kan komme det nærmere, end jeg har gjort det i min hidtidige besvarelse.
Jeg skulle mene, at de reformforhandlinger, der er lagt op til, er interessante for alle ansvarlige partier i Folketinget, uanset hvad 2020-fremskrivningsresultatet måtte være.
Det, man jo kan se, er, at der er snævre rammer i de kommende år, man vil få en større præcision omkring det med den 2020-fremskrivning, vi kommer med.
Jeg tror, min praksis i forhold til at varsle, hvornår den kommer, helt matcher tidligere finansministres praksis.
Det, vi kan se, er, at der er relativt snævre rammer, relativt mange formål, som vi gerne vil finansiere, og det gælder jo også for hr. Kristian Thulesen Dahl, som løbende gør en række legitime finansieringsformål gældende.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-02-22:
Nu er det jo ikke alt i regeringsgrundlaget, vi kan regne med, for der står også i regeringsgrundlaget, at der kommer en betalingsring omkring København, men det har jeg her i dag forstået ikke er sikkert.
Ikke desto mindre fremgår det jo af regeringsgrundlaget, som finansministeren henviser til, at der netop skal være en lang række initiativer omkring forskellige reformer, skattereform, kontanthjælp, førtidspension osv., som regeringen siger den vil indbyde til brede forhandlinger om.
Og de forhandlinger imødeser vi selvfølgelig, og vi, som jeg siger hver eneste gang, kommer meget gerne, når vi får en invitation, og der skal brygges kander af kaffe og ikke kopper af kaffe, for vi deltager gerne også i lange forhandlinger for at se, om der er steder, hvor vi kan finde hinanden.
Men det, der i virkeligheden er mit ærinde her i dag, er jo at prøve at få en vis forståelse hos finansministeren for, at det, hvis vi skal sidde i sådanne forhandlinger og virkelig komme i dybden med Danmarks udfordringer de kommende år, jo er meget godt at gøre det på et nogenlunde ensartet grundlag.
Og der er det jo lidt mærkeligt, for hvis regeringen sidder med en viden om, hvordan økonomien ser ud til at ville udvikle sig frem til 2020, men vi andre ikke må få indblik i det, fordi man først vil komme med det over for Folketinget, efter en del af de her forhandlinger er måske endda tilendebragt, giver det altså en lidt skæv måde at komme til arbejdet på.
Derfor, vil jeg sige til finansministeren, er det jo min bøn, at der kommer et 2020-udspil fra regeringens side inden de her forhandlinger, og dermed vil det vel også være en 2020-plan her i foråret.
Jacob Jensen (V), 2012-02-22:
Så jeg kan altså konstatere, at det løfte ikke bliver indfriet med den aftale, der nu indgås.
Men i forlængelse af det har der også været en diskussion i dag, hvor statsministerens partifælle, overborgmester Frank Jensen, stiller som et krav, at de penge, der nu kommer ind med den nye aftale, det nye forslag, udelukkende skal gå til København.
Er det et krav fra overborgmesterens side, som statsministeren og regeringen agter at efterkomme, eller hvordan stiller statsministeren sig i det hele taget til overborgmesterens krav?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-22:
Altså, vi har i dag besluttet, at vi ikke gennemfører trængselsringen, og det har vi gjort af mange forskellige årsager.
En af dem er, at dem, vi gerne ville løse et problem for, altså at de sidder og bruger meget tid i trafikken, ikke syntes, det var en god løsning, og derfor har vi trukket forslaget tilbage.
I stedet for vil vi gerne gøre noget andet.
Vi vil gerne bruge nogle penge til mere, bedre og billigere kollektiv trafik, og vi har også fundet en fornuftig finansiering til at kunne gøre det.
Jeg ser meget frem til at diskutere det her med Folketingets partier, og jeg håber jo også, at oppositionen vil være interesseret i at gå ind i den her diskussion på en konstruktiv måde, således at vi kan sikre, at de mennesker, som gerne vil bruge den kollektive trafik, får adgang til ikke bare lidt billigere takster, men også en bedre kollektiv trafik, hvor der er kapacitet til de mennesker, der gerne vil bruge den kollektive trafik.
Jeg vil benytte lejligheden til at invitere Venstre til også at deltage i den debat, for det er en vigtig debat, altså hvad vi egentlig kan gøre for den kollektive trafik.
Det har vi nu taget et initiativ til, og jeg håber, Venstre vil være med.
Jacob Jensen (V), 2012-02-22:
Den er nu droppet, og det er vi jo mange der er glade for.
Men i forlængelse af den diskussion, som opstod i kølvandet på det nye forslag som erstatning for betalingsringen, nemlig at man så vil tage 0,5 mia. kr. fra bilisterne til at indføre lavere billetpriser i den kollektive trafik, vil jeg godt spørge statsministeren: Bliver det løfte, som S og SF gav, om, at man skulle sænke taksterne i den kollektive trafik i hovedstadsområdet med 40 pct., så indfriet i forlængelse af det forslag, der nu kommer, med den halve milliard kroner, som regeringen nu afsætter til lavere takster i den kollektive trafik i hele landet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-22:
Enhver skal jo følge loven, det gælder også kommunerne, og som jeg egentlig også svarede på det foregående spørgsmål, har regeringen ingen planer om at ændre grundlæggende ved de regler, der fastlægger kommunernes mulighed for at hæve parkeringsafgifterne.
Det vil sige, at kommunerne, som det er i dag, kan indføre og hæve parkeringsafgifter for at opnå nogle specifikke trafikale virkninger, men der er også særlige regler for det provenu, man får ud af at hæve parkeringsafgifterne.
Det, der er hele ideen med det her, er, at de regler, vi har, understøtter, at kommunerne ikke bare kan hæve parkeringsafgifterne for at få højere indtægter.
Det vil være det samme som at hæve skatterne, og det skal de ikke kunne.
De regler kommer vi til at justere på, men vi kommer ikke til at ændre ved grundsubstansen i de her regler.
Jacob Jensen (V), 2012-02-22:
Ja, tingene går jo stærkt, men jeg skal starte med at læse spørgsmålet op af hensyn til proceduren:
Med henvisning til Jyllands-Posten den 8. februar 2012, hvor man kunne læse, at flere borgmestre på Vestegnen, bl.a. i Herlev og Brøndby Kommune, er parate til henholdsvis at hæve og indføre parkeringsafgifter som følge af det forventede ekstra antal biler, der vil komme til området, hvis regeringens betalingsring etableres, kan statsministeren så oplyse, hvad statsministeren agter at gøre, hvis kommunerne hæver parkeringsafgifterne, som de har proklameret, når statsministeren på sit pressemøde den 7. februar 2012 udtalte, at omegnskommunerne ikke får lov til at hæve parkeringsafgifterne?
Med henvisning til Jyllands-Posten den 8. februar 2012, hvor man kunne læse, at flere borgmestre på Vestegnen, bl.a. i Herlev og Brøndby Kommune, er parate til henholdsvis at hæve og indføre parkeringsafgifter som følge af det forventede ekstra antal biler, der vil komme til området, hvis regeringens betalingsring etableres, kan statsministeren så oplyse, hvad statsministeren agter at gøre, hvis kommunerne hæver parkeringsafgifterne, som de har proklameret, når statsministeren på sit pressemøde den 7. februar 2012 udtalte, at omegnskommunerne ikke får lov til at hæve parkeringsafgifterne?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-22:
Som jeg ser det, blev det her diskuteret i en kontekst af, hvorvidt kommunerne måtte hæve parkeringsafgifterne for at bruge dem til nye indtægter.
Det var den debat, der kørte den dag.
Det må de ikke i dag, og det skal de heller ikke have lov til fremadrettet.
Der er andre omstændigheder, hvorunder de må hæve parkeringsafgifterne, og det, der er mit budskab, er, at vi formentlig kommer med småjusteringer af den lovgivning, der eksisterer, men vi vil ikke ændre grundlæggende på de principper, som jeg her skitserer.
Jacob Jensen (V), 2012-02-22:
Men jeg forstår bare stadig væk ikke, at statsministeren selv på sit pressemøde den 7. februar – og der kan man jo slå efter i referatet fra Statsministeriet – har sagt, at kommunerne ikke må hæve parkeringsafgifterne.
Man kan jo ikke både sige, at de ikke må hæve parkeringsafgifterne, altså indføre nye parkeringsafgifter, og samtidig sige, at man ikke vil gribe ind, hvis det så alligevel sker.
Hvordan vil det i øvrigt påvirke den trafik ind mod Københavns centrum, som så formodentlig vil stige, hvis omegnskommunerne – og jeg har noteret mig, at både Herlev og Brøndby Kommuner har det – har overvejelser i den retning?
Hvordan vil det påvirke trængslen ind mod København?
Det er de to udsagn, som er modstridende, og det er det, jeg godt vil bede statsministeren om at forholde sig til.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-22:
Jeg tror ikke, jeg kan svare meget klarere.
Altså, vi ønsker ikke, at der indføres parkeringsafgifter blot for at give flere indtægter til kommunerne.
Det er der sådan set også regler for i dag.
De må godt under andre omstændigheder hæve parkeringsafgifterne.
Det er der også regler for i dag; det er noget, som den tidligere regering gennemførte.
Der vil komme nogle småjusteringer af de regler, men i forhold til det grundlæggende, også om de to principper her, vil vi holde fast i det, jeg også siger nu.
Jacob Jensen (V), 2012-02-22:
Så det betyder, at hvad angår den del af svaret, som statsministeren gav på sit pressemøde, hvor hun sagde, at kommunerne ikke må hæve parkeringsafgifterne, er det så ikke tilfældet – det må de faktisk godt, som jeg hører statsministeren sige nu.
Det er jo fint nok.
Men betyder det så i forlængelse af det, at statsministeren så er enig med Socialdemokraternes trafikordfører, hr. Rasmus Prehn, i det forslag, som hr. Prehn fremsatte på vegne af Socialdemokraterne i Jyllands-Posten den 7. februar, hvor forslaget gik på, at man helt skulle fjerne det loft, som der er i dag for kommunerne på det antal kroner, kommunerne kan tjene på parkeringsafgifter – et synspunkt, som statsministeren i øvrigt selv undsagde den selv samme dag?
Så jeg vil spørge statsministeren, om statsministeren så har ændret syn på det forslag, som jo var en reminiscens af betalingsringens indførelse – nu hvor betalingsringen så er droppet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-22:
Jeg synes egentlig, jeg svarede ret præcist også på mit pressemøde.
Det er jo sådan, at kommunerne i dag har adgang til at indføre og hæve parkeringsafgifter, men at den ret er omfattet af nogle begrænsninger, og det betyder, at de i dag kan anvende parkeringsafgifterne til at regulere trafikken, men at de ikke må indføre og hæve parkeringsafgifter med det formål blot at øge deres indtægter.
Og der er indført nogle særlige regler for at understøtte, at kommunerne ikke anvender parkeringsafgifterne til at øge indtægterne.
Jeg er utrolig glad for den beslutning, vi har truffet.
Det er det rigtige for Danmark, at vi har truffet den her beslutning, og jeg er utrolig glad for, at vi har fundet penge til, at vi nu kan få både billigere og bedre kollektiv trafik.
Det har vi brug for i Danmark, og som sagt håber jeg, at Venstre gerne vil være med.
Det giver sig selv, at når vi skal have bedre og billigere kollektiv trafik, gælder det hele landet.
Det har vi også sagt det meste af dagen, så selvfølgelig er det sådan.
Jacob Jensen (V), 2012-02-22:
Så dermed får københavnerne altså ikke lavere takster i henhold til det løfte, der blev givet.
Så mit spørgsmål til statsministeren her afslutningsvis skal vel så gå på, at det jo var Socialdemokraterne og SF'erne, som før valget var enige om både at lave lavere takster i hovedstadsområdet og at indføre en betalingsring.
Hvordan kan det så være, at de selv samme to partier, nemlig Socialdemokraterne og SF, efter valget ikke kan være enige om de selv samme forslag eller måske bare et af de to forslag?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-02-22:
Tak for det.
Mener ministeren, ligesom spørgeren, at det vil føre til en mere effektiv og rimelig kontrol med indsigt i branchens særlige vilkår med køre-hvile-tiderne, hvis der bliver oprettet en særlig kontrolenhed, som udelukkende skal beskæftige sig med lastbilbranchen og køre-hvile-tids-reglerne, efter inspiration fra den velfungerende tyske BAG-model, Bundesamt für Güterverkehr?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-02-22:
Spørgsmålet lyder: Mener statsministeren, at det giver mening, at statsministeren og andre stats- og regeringsledere underskriver EU-topmødeerklæringer om diverse politiske områder, hvis erklæringerne efterfølgende ikke følges af konkret handling og EU-topmødeerklæringerne i så fald blot ender som luftige tilkendegivelser uden reel værdi, og hvad vil statsministeren konkret gøre for at sikre, at EU-topmødeerklæringerne under det danske EU-formandskab reelt følges af konkret handling?
Mener statsministeren, at det giver mening, at statsministeren og andre stats- og regeringsledere underskriver EU-topmødeerklæringer om diverse politiske områder, hvis erklæringerne efterfølgende ikke følges af konkret handling og EU-topmødeerklæringerne i så fald blot ender som luftige tilkendegivelser uden reel værdi, og hvad vil statsministeren konkret gøre for at sikre, at EU-topmødeerklæringerne under det danske EU-formandskab reelt følges af konkret handling?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-22:
Jeg synes jo egentlig også, at jeg har svaret, at det, der er vigtigst, er, at der bliver gjort noget, og vi har sat gang i en kickstart af dansk økonomi.
Det var noget, den tidligere regering ikke ønskede at gøre.
Det har vi gjort, og det er jo noget, som vil gøre en forskel for rigtig mange unge mennesker, også i form af at de kan få praktikpladser.
Og så har vi, som jeg også sagde før, afsat 30 mio. kr. både i 2012 og i 2013 til netop at fokusere på en række initiativer til at få flere unge i job og uddannelse.
Så jeg synes egentlig, at vi har gjort noget.
Jeg hører sådan lidt kritik, og jeg synes egentlig ikke, at det er helt berettiget, al den stund vi har gjort meget mere for beskæftigelsen, end den tidligere regering har gjort eller har foreslået.
Jeg har ikke hørt nogen forslag fra Venstre.
Jeg synes, at vi har gjort noget for de unge.
Jeg er dybt, dybt bekymret for de unge og for, at vi glemmer de unge, og at de unge skal tage de hårdeste konsekvenser af den her krise – det har jeg sådan set været i rigtig mange år.
For jeg synes, vi har gjort noget, og at det trækker i den rigtige retning.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-02-22:
Det er jo fuldstændig korrekt, at vi i fællesskab har lavet en aftale om 10.400 ekstra praktikpladser, som betyder rigtig meget for de unge, der ikke kan færdiggøre en erhvervsuddannelse, og at vi, både da vi sad i regering og også i fællesskab, efterfølgende har taget nogle initiativer.
Men det er alle sammen initiativer, som jo er blevet aftalt før den 30. januar.
Jeg tænker bare, at når statsministeren i forhold til spørgsmålet er enig i, at aftaler og erklæringer underskrevet af statsministeren på Danmarks vegne i forbindelse med EU-topmøder også er erklæringer, der skal følges, så må vi jo også forvente, at man på baggrund af en erklæring foretager sig noget, for ellers kan Grækenland og alle de andre lande jo også bare komme at sige: Vi har gjort noget.
Det var egentlig derfor, jeg tillod mig at spørge helt konkret om, hvad det er, statsministeren helt konkret har sat i gang i Danmark, når der i erklæringen står, at der omgående skal gøres en særlig indsats på nationalt plan for at forbedre arbejdskraftudbuddet og mindske ungdomsarbejdsløsheden.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-22:
Nu er vi jo langt væk fra spørgsmålet, men det ændrer selvfølgelig ikke ved, at det er en interessant diskussion.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at vi har gjort rigtig meget for at sætte fokus på arbejdsløsheden.
I modsætning til den forrige regering, som jo ikke var så optaget af det her spørgsmål, har vi sat gang i en kickstart, og en kickstart er jo netop et forsøg på at holde hånden under danske job og skabe job, som ellers ikke ville have været der.
Det er forhåbentlig noget, som også kan komme de unge til gavn.
Det er noget, vi har gjort før topmødeerklæringen, ja, men det er selvfølgelig også noget, der forhåbentlig kan komme de unge til gavn.
Jeg tror ikke, at der er nogen tvivl om, at det allerede i år vil være med til at skabe job og også praktikpladser, som ellers ikke ville have været der.
Samtidig har regeringen og Enhedslisten i forbindelse med finansloven afsat 30 mio. kr. i 2012 og det samme beløb i 2013 til en række initiativer, som netop skal skubbe på for at få de unge i uddannelse og i job.
Det er tiltag til at styrke unges erhvervserfaring, såsom traineeforløb, voksenlærlingeordning, jobrotation, så det er nogle ret konkrete eksempler på, at vi gerne vil gøre en forskel for de unge.
Så det er egentlig min opfattelse, at mange af de ting, som vi bliver bedt om i EU-sammenhæng, er nogle, som regeringen allerede har sat i gang.
Jacob Jensen (V), 2012-02-22:
Tak for svaret.
Jeg skal så bare bede statsministeren om at udbygge eller underbygge sin argumentation fra sit eget pressemøde, for der fremgik det jo, at der er to muligheder i det, statsministeren selv har udtalt, og det kan man også se på den dialog, som Statsministeriet selv refererer, hvor statsministeren både siger, at kommunerne ikke må hæve parkeringsafgifterne, og samtidig så siger, at regeringen ikke vil komme med en lovændring, hvad jeg også hører statsministeren bekræfte nu her, og hvilket økonomi- og indenrigsministeren i øvrigt også har bekræftet i et svar til mig.
Men i dag er der jo så netop mulighed for, at man kan hæve parkeringsafgifterne i kommunerne inden for det eksisterende loft – der er jo steder, hvor man ikke har indført en parkeringsafgift, og der er steder, hvor man ikke er nået til loftet.
Så hvilken en af de to udtalelser, som statsministeren er kommet med, er det så at kommunerne og vi andre kan regne med?
Begge udtalelser kan jo ikke være rigtige på samme tid.