runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-05-15:
Jeg tror ikke på, at man via pisken og ved, at man bare gør folk fattigere, kan presse dem ud i arbejde, og det er jo også derfor, vi i fællesskab med Enhedslisten har afskaffet fattigdomsydelserne.
For det var en vej, der ikke var holdbar, det viser al erfaring, og jeg mener, at det var en enorm fejl, den tidligere regering begik, da man pressede hele familier ud i fattigdom og man troede, at det kunne få dem i arbejde.
Det er naturligvis ikke noget, der skaber arbejdspladser, og det kan ikke stå alene.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at jeg også tror, der er noget andet, vi bliver nødt til at gøre, og det er, at vi, ud over at vi selvfølgelig skal sikre, at der er noget at lave, og at vi skaber nogle arbejdspladser, og at vi gør alt, hvad vi overhovedet kan, for at der er nogle job at søge for de her unge, så også er opmærksomme på incitamenterne, altså at vi er opmærksomme på, at det skal være attraktivt for den unge, når man f.eks. skal skifte bane fra at være på kontanthjælp til at være i uddannelse.
Det er noget, vi ikke skal spænde ben for med de systemer, vi sætter op – det tror jeg vi skal være enormt opmærksomme på at vi ikke gør – samtidig med at vi selvfølgelig også skal sikre, at der er nogle arbejdspladser, de kan søge.
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, at det er et enormt problem.
Derfor er jeg også meget, meget optaget af, at vi rent faktisk får skabt arbejdspladser i vores land.
Jeg synes også, det har været bekymrende at se, at vi under den tidligere statsminister, hr. Lars Løkke Rasmussen, hver eneste dag har mistet 130 arbejdspladser til udlandet.
Derfor er jeg også optaget af, at vi sætter en kickstart i gang; at vi gør det nemmere for de små og mellemstore virksomheder at låne penge; at vi generelt sikrer, at der er nogle ordentlige rammebetingelser for vores virksomheder.
Merete Riisager (LA), 2012-05-15:
Nu nævner ordføreren kickstarten, og tidligere er energiforliget også blevet nævnt.
Men hvordan skal de initiativer, som jo altså er finansieret af skatteyderne, hjælpe produktionsvirksomheder som Danish Crown, der vurderer, at det ikke kan betale sig at have de her job i Danmark?
Hvordan skal det hjælpe dem?
Hvordan skal energiforliget eller kickstarten hjælpe dem?
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-05-15:
Jeg hørte godt, at ordføreren tidligere bed meget mærke i, at det her var initiativer med lånte kroner, med skattekroner, og at det var noget, vi alligevel bare ville se fise ud om et års tid.
Jeg undrer mig en lille smule over den retorik, eksempelvis fordi vi jo kan se, at tidligere investering i netop den grønne sektor har betydet, at vi i dag har tusindvis af danskere beskæftiget i vindmølleindustrien.
Derfor undrer jeg mig over, at ordføreren ikke anerkender, at det, at vi investerer i et område, og det, at vi går foran, og det, at vi udvikler noget, som vi ved resten af verden kommer til at efterspørge, selvfølgelig skaber arbejdspladser.
Det skaber private arbejdspladser, og det skaber vækst i Danmark.
Det skaber arbejdspladser til de mennesker, der i dag har svært ved at finde noget.
Mai Henriksen (KF), 2012-05-15:
Det var dog utrolig mange ord om den tidligere regering og meget, meget lidt om, hvad Socialdemokraterne egentlig godt selv kunne tænke sig.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om noget: For et par uger siden var formanden for socialrådgiverne ude med et forslag om at ændre uddannelsespålægget, og i den forbindelse spurgte formanden, hvorfor unge velfungerende ledige, som ikke har forsørgerpligt og ikke har andre problemer, end at de er ledige, skal have en kontanthjælp, der er langt højere end en SU.
Hvorfor skal det være mere attraktivt at være på kontanthjælp end på SU?
Er fru Ane Halsboe-Larsen enig i det udsagn?
Rosa Lund (EL), 2012-05-15:
Grunden til, at jeg spørger, er selvfølgelig, at det er sådan i dag, at der er rigtig mange unge, som, hvis de bliver erklæret uddannelsesparate, bare bliver kastet direkte over i de gymnasiale uddannelser.
Det mener vi i Enhedslisten er en meget uheldig udvikling, for det betyder, at vi kun sender de stærke elever over i gymnasieuddannelserne, og at vi også sender nogle elever over i gymnasieuddannelserne, som måske ikke skulle have gået i gymnasiet.
Så jeg vil gerne spørge, om Dansk Folkeparti vil være med til at ændre lovgivningen, så vi sikrer, at alle unge i 9. klasse får en face to face-samtale med en vejleder, når nu vi kan se, at det er det, der virker.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-05-15:
Jeg deler fuldt ud vores ministers indstilling til, at de unge, der i dag ikke har nogen uddannelse, skal tage en, og at vores hovedfokus selvfølgelig skal være på at få folk i arbejde, men den her gruppe skal i høj grad kanaliseres videre via vores uddannelsessystem.
Derfor synes jeg, det er en rigtig, rigtig vigtig diskussion, at vi har nogle ordentlige incitamenter.
Mai Henriksen (KF), 2012-05-15:
Jamen jeg spørger ikke, om det er en vigtig diskussion, for det er det.
Jeg spørger, om fru Ane Halsboe-Larsen er enig i, at den idé, som formanden for socialrådgiverne kom med, er den rigtige vej at gå.
Jeg kan egentlig bare nøjes med et ja eller et nej.
Jeg behøver ikke lange udredninger, og jeg behøver ikke alle de snørklede veje uden om selve spørgsmålet.
Det er egentlig bare et ja eller nej, eventuelt gerne med en kort begrundelse.
Er fru Ane Halsboe-Larsen enig i, at det skal være mindre attraktivt at være på kontanthjælp end at være på SU, og at man derfor skal sætte kontanthjælpen ned for de velfungerende unge, som ikke har andre problemer end ledighed?
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-05-15:
Der er rigtig, rigtig mange aspekter i den her debat, men jeg er bare rigtig, rigtig glad for, at vi allerede er i fuld gang med at reformere hele det her system inklusive at se på, hvordan ydelserne harmonerer, så vi har de bedst mulige incitamenter.
Det betyder også, at vi skal have skabt arbejdspladser, og at vi skal have gjort uddannelsesinstitutionerne bedst muligt egnede til at bringe vores unge videre.
Finn Sørensen (EL), 2012-05-15:
Jeg vil også glæde mig over den enighed, vi har i forhold til et udmærket forslag til vedtagelse.
Jeg er også enig i den beskrivelse, der er af den tidligere regerings manglende evne til at løse problemerne, men det er jo sådan, at vi ikke kan leve af de andres fejl, og at der nu er et nyt flertal, der må løfte opgaven.
Så derfor vil jeg gerne høre ordføreren om noget, der er mere konkret, nemlig hvilke tiltag ordføreren mener der skal til for at kunne skabe arbejdspladser og uddannelsespladser til de unge mennesker.
Så vil jeg også endnu en gang gerne spørge, om ordføreren tror på, at det skaber flere arbejdspladser, hvis man nedsætter kontanthjælpen til de unge mennesker.
Der har vi i forvejen et problem, i forhold til dem der er op til 25 år, og nu vil man fra den borgerlige fløjs side jo udvide det, så det kommer til at omfatte dem, der er helt op til 30 år.
Tror ordføreren, det er noget, der gavner beskæftigelsen hos og uddannelsen af de unge mennesker?
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-05-15:
Mange tak for de mange spørgsmål; nu skal jeg prøve at se, om jeg kan nå at svare på det hele.
Først og fremmest vil jeg sige: Ja, vi kan ikke leve af de andres fejl.
Vi skal naturligvis ud over stepperne og bruge det flertal, vi har, og den enighed, vi har, om, at der rent faktisk er en politisk mulighed for at gøre noget for de her mange unge mennesker, som lige i øjeblikket er ramt af krisen.
Vi skal skaffe nogle arbejdspladser.
Vi skal sikre, at de unge, der lige i øjeblikket ikke kan komme ind på arbejdsmarkedet, får en mulighed for det.
Det kan f.eks. være via jobrotation, hvor vi kan tage den ældre kollega ud og sende personen på det nødvendige kursus for at blive up to date med, hvad der kræves på arbejdspladsen.
Det er noget, der vil give et hul på måske 6 måneder.
Her vil der så være en ung arbejdsløs, der vil kunne komme ind, som vil kunne få fodfæste, og som lige vil kunne få lov at mærke, at man rent faktisk duer til noget, og at man er en del af et arbejdsfællesskab.
Det kan måske være det, der vil gøre, at man vil kunne banke døren ind til det næste sted.
For vi ved jo bare, at det der med, at man ikke har nogen erfaring, er en enorm udfordring for rigtig mange unge, for virksomhederne ønsker erfaring, men de er ikke villige til at tage de unge ind, så de kan få det.
Derfor tror jeg på jobrotation.
Jeg tror også på, at vi skal tage det meget seriøst, når det er, at det her med, at de unge, der tidligere bare sådan kunne få et arbejde, fordi højkonjunkturen bragede derudad, nu hænger i en tynd tråd.
Vi skal give dem en mulighed for, at de får de bedste muligheder for at kunne få en uddannelse, vi skal sikre, at de ikke falder ud af uddannelsessystemet, f.eks. ved at der ikke er lærepladser.
Vi skal sikre, at der er de bedst mulige rammer for, at dem, der ikke lige passer ind i vores system, via noget brobygning vil kunne få en vej tilbage.
Der er rigtig, rigtig mange muligheder for, at man kan gøre noget for disse unge, og jeg er glad for, at vi er enige om, at det er noget, vi skal i gang med.
Finn Sørensen (EL), 2012-05-15:
[Lydudfald]
... at det blev lidt mere konkret, og at der kom lidt mere kød på.
Jeg deler jo ordførerens ønske om at iværksætte alle de initiativer, der er blevet nævnt.
Bent Bøgsted (DF), 2012-05-15:
Ja, vi vil gerne være med til at se på det, for en af de ting, som vi har været med til, er jo at lave de her 10. klasse-centre, og der, hvor kommunerne har gjort det fornuftigt, har de placeret 10. klasse-centrene klos op af erhvervsskolerne i en tæt kontakt til både erhvervsskoler, handelsskoler og gymnasier, så de unge kan få den rigtige vejledning og få en kombination af praktik på erhversskolerne og så 10. klasse-uddannelsen, så de kan komme videre, får den rigtige vejledning.
Det tror jeg er en succes, og det kan godt være, at vi skal fylde noget mere på af den slags i 9. klasse.
Så det vil vi gerne være med til at se på.
Lotte Rod (RV), 2012-05-15:
Jeg kan selvfølgelig og absolut ikke udelukke noget på nuværende tidspunkt, og jeg tror også, at der er lagt op til, at vi nok skal få nogle sjove diskussioner om, hvad der i så fald vil være en forringelse af SU.
Det er klart, at vi selvfølgelig ikke går ind med de samme metoder, som den gamle regering brugte, men derfor tror jeg nu nok vi skal se på, om man ikke kan gøre det på en anden måde, end man gør i dag.
Så helt udelukke det vil jeg ikke.
Finn Sørensen (EL), 2012-05-15:
Tak til ordføreren.
Ordføreren henviste til 2020-planen.
Vi er helt enige om, at det, det først og fremmest handler om, jo er at skabe nogle arbejdspladser generelt, fordi det letter også mulighederne for de unge.
Så vil jeg bare spørge konkret, hvilken jobskabelse, hvilke arbejdspladser der ligger i 2020-planen.
Jeg har godt læst, at man ønsker at øge arbejdsudbuddet med 180.000 frem til 2020, men det er vel ikke det samme, som at alle disse mennesker får et arbejde.
Hvad med de andre 150.000?
Det er jo bare at forlænge arbejdsløshedskøen, så vidt jeg forstår.
Lotte Rod (RV), 2012-05-15:
Det er jo derfor, der er forskel »på kort sigt« og »på lang sigt« i økonomien, selv om det er så forbandet meget nemmere at læse i en økonomibog, end det er at forklare det.
Men jeg tror, der er en ting, vi er nødt til at skære helt ud i pap: Hvis man i Enhedslisten mener alvorligt, at man gerne vil have penge til velfærd, så man f.eks. kan ansætte flere pædagoger, så er vi nødt til at lave reformer af dansk økonomi, fordi så længe der er underskud, låner vi penge, og når man låner penge, er man nødt til at betale renter.
Der er i hvert fald en ting, der er helt sikker, og det er, at jo flere renter vi skal betale, jo mindre råd får vi til vores velfærd.
Samtidig er økonomisk ansvarlighed lig med tillid, og som det også fremgår af den så ganske udmærkede 2020-plan, har man beregnet, at den høje tillid, der er til dansk økonomi, omsat til renter faktisk betyder 45.000 job.
Så hvis vi lavede regnestykket den anden vej, kunne det meget hurtigt se meget sort ud.
Finn Sørensen (EL), 2012-05-15:
Er ordføreren enig i, at de uddannelsesinitiativer, der ligger i 2020-planen for ca. 2 mia. kr., svarer ret nøje til den besparelse, man forventer at få ud af en fleksjobreform, sådan at den rigtige udlægning af mekanikken i 2020-planen på det felt er, at fleksjobbere og førtidspensionister må betale for, at de unge mennesker kan få noget uddannelse?
Lotte Rod (RV), 2012-05-15:
Det er lige præcis argumentet for, hvorfor vi ikke bare laver nedskæringer, men hvorfor vi laver reformer, fordi hele ideen med at lave reformer jo er at sige, at vi påvirker den måde, som vi har indrettet vores system på, sådan at vi bruger pengene på en bedre måde.
Det er nødvendigt at lave reformer for, at vi får råd til den velfærd, der er, for hvis vi ikke gør noget, så er vi først helt sikre på, at vi kommer til at skære ned.
Det er ikke særlig svært at kigge på grafen over, hvor mange mennesker der går på pension i løbet af de kommende år, og vores arbejdsmarked er simpelt ikke gearet til, at vi har råd til de mennesker, hvis ikke vi laver reformer.
Derfor er hele øvelsen jo, at vi laver reformerne i tide, sådan at vi har råd til den velfærd, vi gerne vil, for ellers må vi ud og låne flere penge, og så kommer vi til at betale flere renter, og så kan jeg garantere, at det kommer til at gøre rigtig ondt.
Merete Riisager (LA), 2012-05-15:
Jeg har et spørgsmål angående praktikpladser: Hvor dyr må en praktikplads egentlig blive?
Det er sådan i dag, at en virksomhed kan få støtte op til 70.000 kr.
Der vil være øget bureaukrati ude i virksomhederne, og der vil gå mange offentlige skattekroner til, at man i det offentlige skal indkøbe serviceydelser, i forhold til om en virksomhed har en praktikant, i stedet for at se på pris og kvalitet.
Så hvor dyrt må det egentlig blive med de her praktikpladser, og kunne man ikke forestille sig, at vi kunne gøre det bedre, end vi gør det i dag?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-05-15:
Jo, vi kan gøre det bedre, meget bedre, end vi gør i dag, og det er også derfor, der er kommet en ny regering til, og at den nye regerings politik er blevet stemt igennem.
Jeg tror, forskellen på Liberal Alliances syn på økonomien og SF's syn på økonomien er, at Liberal Alliance har et meget smalt, jeg vil næsten sige snævert, syn på økonomien, hvor man kigger på den enkelte virksomhed, og hvad det lige præcis kommer til at koste.
Det er ikke kun en katastrofe for den enkelte, det er simpelt hen noget, som er uholdbart rent økonomisk.
Så når vi giver tilskud for at få praktikpladser til unge, og når vi diskuterer, om vi måske skal have sociale klausuler, så hænger det jo sammen med, at vi ser på helheden i økonomien og siger, at vi simpelt hen ikke har råd til at lade være med at gøre den her indsats.
Merete Riisager (LA), 2012-05-15:
Jeg kan næsten forstå, at dette helhedssyn betyder, at der overhovedet ikke er noget loft for, hvor dyr en praktikplads må blive.
Vi skal simpelt hen have så meget for pengene som overhovedet muligt, og vi skal skabe så høj kvalitet som overhovedet muligt for pengene.
Og det bekymrer mig rigtig meget, at ordføreren ikke er optaget af det, men mere har et helhedssyn på opgaven.
Så kan jeg jo informere ordføreren om, at det er sådan, at støtteordningen til virksomhederne i dag har afstedkommet et enormt underskud, som skatteyderne formentlig kommer til at betale på et eller andet tidspunkt.
Eller også gør virksomhederne det, hvilket vil gå ud over dem og over fremtidige praktikpladser.
Så der er altså noget, der skal ryddes op i der, i stedet for det her ensidige fokus på sociale klausuler, som ikke kommer til at løse opgaven.
Rosa Lund (EL), 2012-05-15:
Så vil jeg bare gerne spørge fru Lotte Rod, om jeg så skal betragte det her på den måde, at der ikke kommer til at være nogen forringelser af SU'en som følge af regeringens 2020-plan.
Jeg mener faktisk, at det er en forringelse, hvis man bruger SU'en som et positivt incitament, for så vil man ramme de elever, som i forvejen har det svært, og så vil det på den måde alligevel ende med at være en pisk.
Så jeg vil gerne spørge fru Lotte Rod: Ønsker De Radikale forringelser af vores SU-system for at sikre økonomien både på kort og på lang sigt?
Merete Riisager (LA), 2012-05-15:
Tak for ordet.
Ordføreren er både spændt og fortrøstningsfuld, hun ønsker at tale erhvervsuddannelserne op, og hun er begejstret for skills, og det kan jeg sådan set godt forstå, men tænker, om ordføreren ikke også er enig i, at der skal helt konkrete reformer til for at skabe job til de unge, og der vil jeg gerne spørge ind til regeringens 2020-plan, hvor der jo står, at 80.000 job skabes frem mod 2020 på grund af en normalisering af konjunkturerne.
Så mit spørgsmål er: Hvad er det, hvis vi ser ud over Europa, som afstedkommer denne optimisme? –
altså uden at regeringen foretager sig noget, men simpelt hen fordi konjunkturerne ændrer sig, vil der blive skabt 80.000 job out of the blue.
Lotte Rod (RV), 2012-05-15:
Ja, nu er det jo ikke sådan, at regeringen bare læner sig tilbage; tværtimod er det jo en enormt ambitiøs 2020-plan, vi har fremlagt.
Der er en masse initiativer på kort sigt og en masse initiativer på lang sigt.
Jeg skal ikke kloge mig på, hvordan Finansministeriet er kommet frem til det, men jeg vil sige, at jeg har fuld tillid til de beregninger, der er blevet lavet.
Merete Riisager (LA), 2012-05-15:
Tak for det.
Jeg kan dog ikke love, at den optimisme og tillid kan overføres direkte til Liberal Alliance.
Men jeg vil så spørge om noget andet, som det kan være ordføreren kan blive mere konkret på, og det handler om den fleksible ungdomsuddannelse.
For det var jo sådan med den fleksible ungdomsuddannelse, at det gik godt for de stærke unge, som var på den, men det gik rigtig dårligt for de svage unge, som vi jo gerne vil tage hånd om med en fleksuddannelse.
Så hvordan mener ordføreren vi skal undgå at gentage fiaskoen med den fleksible ungdomsuddannelse i forhold til de erfaringer, vi har gjort os?
Lotte Rod (RV), 2012-05-15:
Jeg tror, vi skal være ret tydelige, med hensyn til hvem der er målgruppen.
En stor del af de udfordringer, vi har i dag, omkring frafald på erhvervsuddannelserne, skal vi løse inden for erhvervsuddannelserne og ved at give mere fleksibilitet, og jeg synes også, det er relevant at kigge på, om vi giver de unge en chance for at vide, hvad de vil, inden vi tvinger dem til at vælge.
Så en stor del af udfordringen skal vi løse inden for det eksisterende system.
Det er rigtigt, at vi så vil oprette en fleksibel ungdomsuddannelse, som skal være til dem, der ikke passer ind i det almindelige system, og der skal vi gå ind og være målrettede, fordi det skal være til dem, der netop har brug for en gennemgående voksen, som kan vejlede dem, og som kan sørge for, at der bliver retning på det, de gør, sådan at de ikke skal opleve et nederlag, ved at de falder fra forskellige uddannelser, men oplever, at de kommer ind i et forløb, der peger fremad, og som kan være stykket sammen af forskellige uddannelser.
Så det er to forskellige ting, vi skal løse, nemlig en udfordring inden for erhvervsuddannelserne og så en udfordring med at oprette en fleksibel ungdomsuddannelse for dem, der har brug for det.
Det er jo et nyt uddannelsestilbud på den måde, at det formentlig er noget, man skal visiteres til, og dermed er et system ved siden af det, der eksisterer allerede i dag.
Det, vi jo hører rigtig mange steder, er, at det gør en kæmpestor forskel, hvis man ikke har været i skole i nogle dage, at der så er en, der ringer til en og sørger for at spørge, hvor man er henne, og sørger for, at hvis man ikke er det rigtige sted, så kommer man ind i et forløb, der peger fremad.
Så det tror jeg er det allervigtigste, vi skal kunne med vores fleksible ungdomsuddannelse.
Mai Henriksen (KF), 2012-05-15:
Jamen det er jo helt nybrud, for jeg var helt overbevist om, at De Radikale ville gennemføre den fri ungdomsuddannelse, så jeg sidder her og bliver helt glad.
Men jeg vil egentlig også sige rigtig mange tak for en, synes jeg, fremragende ordførertale, og jeg kan tilslutte mig en rigtig, rigtig stor del af den.
Jeg tror også, at vi må konstatere, at når det handler om reformer, er De Konservative og De Radikale ofte to partier, som kan være meget enige.
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt de her velfungerende unge, som ikke har andre problemer end ledighed, skal have kontanthjælp, som er højere eller lavere end SU, så har arbejdsmarkedsordføreren for De Radikale i forbindelse med en måling, som egentlig viste et flertal for at lave de her reformer, sagt, at målingen bekræfter opbakningen til, at det er urimeligt, at unge får fuld kontanthjælp, hvis de er arbejdsmarkedsparate og vælger hængekøjen i stedet for uddannelse eller jobsøgning.
Jeg skal blot have ordføreren til at bekræfte, at når de forhandlinger om de her reformer går i gang, bider vi os lige fast i det, som hr. Nadeem Farooq er ude at sige her.
Kan vi aftale det?
Lotte Rod (RV), 2012-05-15:
Jeg skal ikke udtale mig om, hvorvidt det er rimeligt eller ej – og jeg vil sige, at jeg har slet ikke mandat til at sige ja eller nej til det her i dag.
Derudover vil jeg som børne- og undervisningsordfører sige, at det, jeg hører alle de steder, hvor jeg er ude, er, at man faktisk er optaget af det samme, som vi netop har diskuteret om den fleksible ungdomsuddannelse, nemlig at det allervigtigste, der skal til, er, at de unge kommer ind i et forløb, der giver mening for dem; altså, at de ikke skal have den følelse af, at de er blevet tvunget ind i én uddannelse, som ikke gik, og så får de nederlaget ved at droppe ud, hvorefter de skal tilbage igen for at blive sendt ud igen.
Her tænker jeg, at det afgørende jo er, at det lykkes os at lave et forløb, som giver mening for den enkelte unge, sådan at den unge er motiveret til at fortsætte i det, og den diskussion synes jeg faktisk er langt mere interessant.
Så kommer det med pengene jo i anden række.
Rosa Lund (EL), 2012-05-15:
Jeg vil gerne spørge fru Lotte Rod om nogle af de ting i 2020-planen, som ordføreren nævnte i sin ordførertale.
Noget af det, som optager mig, er, at der i 2020-planen står, at vi skal have studerende hurtigere igennem deres uddannelse.
Så vil jeg bare gerne spørge fru Lotte Rod: Hvad er det for nogle job, vi har så travlt med at få de unge ud til?
Altså, hvad er det for nogle arbejdspladser, der er derude nu til de her unge, som åbenbart skal skynde sig igennem deres videregående uddannelse?
Mai Henriksen (KF), 2012-05-15:
Det sidste, som ordføreren kommer ind på, er rigtig interessant, nemlig de unge, som ikke passer ind i det eksisterende uddannelsessystem.
Så nævner fru Lotte Rod også fleksuddannelsen, og så vil jeg egentlig gerne bare spørge, om fleksuddannelsen er tænkt som et nyt uddannelsestilbud, og i så fald hvad det er for et uddannelsestilbud, vi har i dag, når vi ser, at produktionsskoler, EGU, STU osv. osv. ikke er gode nok?
Eller ser ordføreren det mere som sådan en koordinerende funktion?
For det var måske i virkeligheden mere det, jeg lyttede mig til, at der var brug for, nemlig at der var nogen, der havde hånd i hanke med den unge, og som sørgede for ligesom at agere den røde tråd frem for at tale om et helt nyt uddannelsestilbud.
Jane Heitmann (V), 2012-05-15:
Ja, jeg synes, det er tankevækkende, at vi igen og igen hører ordene evidens og videnskabelig, men hverken ministeren eller en eneste af ordførerne har faktisk kunnet svare på, hvad det her reelt har reddet af narkomanliv fra at være i et misbrug til ikke længere at være i et misbrug.
Jeg synes, det er en tankevækkende holdning, at man accepterer at fastholde narkomaner i deres misbrug med alt, hvad det fører med af kriminalitet, socialt armod og til en vis grad også sundhedsrisici.
Jeg synes faktisk, det er lidt skuffende.
Jeg kunne godt tænke mig også lige at følge op på en ting, vi har hørt her i debatten, som netop går på rygeproblematikken i de her fixerum.
Jeg kan så forstå, at der skal tillades rygning, og hvis jeg har forstået det ret, skal der tillades rygning i en rygekabine.
Kunne ministeren ikke lige kort skitsere de her sikkerhedsprocedurer, der så vil være, hvis vi nu forestiller os, at der sidder en narkoman inde i en rygekabine og ryger rygeheroin og lige pludselig får et ildebefindende: Hvordan er sikkerhedsproceduren så for sundhedspersonalet, der skal redde en dårlig narkoman ud?