runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofia Rossen (IA), 2010-02-23:
Som vi kan se af den såkaldte Stoltenbergrapport, er der mere end nogen sinde brug for, at vi i Norden og Arktis sammentænker og fremmer en fælles forsvars-, sikkerheds- og beredskabspolitik.
Klimaforandringerne i Arktis betyder, at vi har en meget vigtig geopolitisk rolle at spille fremover.
Det betyder også, at vi har et større ansvar for den natur, de mennesker og dyr, der færdes og lever i området.
De smeltende ismasser viger pladsen for nye olieressourcer og nye skibsruter, og vi får også større og større udfordringer på miljøog klimafronten.
Det vil alt sammen kræve en stærkere overvågning af havområderne omkring Grønland og Færøerne og også resten af Norden.
Dette vil kræve en mere koordineret nordisk søge- og redningstjeneste.
Det vil også kræve et mere effektivt ulykkes- og katastrofeberedskab sat op i samarbejde med vores nordiske naboer.
Stoltenbergrapporten lægger nogle rigtig fornuftige retningslinjer for, hvordan vi imødegår alt dette.
En af retningslinjerne er, at de nordiske lande samarbejder om en fælles anskaffelse, opgradering af militært materiel, herunder fly.
Derfor vil jeg gerne have oplyst: Inden man har besluttet sig for disse milliardinvesteringer i nye kampfly, har man så overvejet, hvad de nye kampfly kan bidrage med i et fællesnordisk atlantisk forsvars- og sikkerhedsperspektiv?
Kan vi overhovedet bruge de nye kampfly til at løse opgaver inden for overvågning, luftpatruljering, redning, civil sikkerhed og håndtering af forurening og katastrofer i havet omkring Norden og Arktis?
Eller burde vi måske i stedet investere i en type fly, der kan dække sikkerhedsbehov, der rækker ud over de strengt militære?
Det er alt sammen spørgsmål, som jeg ikke mener at vi har fået svar på endnu.
Vi skal alt i alt have mere fokus på det nordatlantiske og arktiske sikkerheds- og beredskabsbehov ved denne og kommende milliardinvesteringer i militært materiel som disse kampfly.
De arktiske sikkerhedsudfordringer kræver helt særskilte overvejelser, som rækker længere og dybere end denne første behandling, og derfor vil jeg også snarest indkalde til høring om emnet.
Frank Aaen (EL), 2010-02-23:
Det, som han talte om, var transportkapacitet.
Men lad det nu være.
Jamen der har vi jo bl.a. Rigsrevisionens meget grundige arbejde, som siger, at det afgørende for at træffe en rigtig beslutning er, at man er god til at sige, hvad det er, man har brug for.
Derfor siger jeg, at hvis det er sådan, at det, man har brug for, er suverænitetshævdelse over Danmark, kan man vel godt sige helt åbent og klart, at så har vi ikke brug for Joint Strike Fighter, for den er specielt velegnet til alt muligt andet, nemlig til at føre angrebskrig.
Det er da ikke at foregribe en beslutning; det er sådan set at give et grundlag for en god beslutning.
Sofia Rossen (IA), 2010-02-23:
Først vil jeg gerne ønske den nye forsvarsminister tillykke med hvervet, og jeg sender også en hilsen til den afgående forsvarsminister.
Den Nordatlantiske Gruppe er medforslagsstiller til beslutningsforslaget om at udskyde købet at de nye kampfly, da vi mener, at en så stor og betydningsfuld investering i militært materiel bør koordineres bedre med målsætningerne for et fremtidigt fællesnordisk arktisk forsvars- og sikkerhedsberedskab. Som vi kan se af den såkaldte Stoltenbergrapport, er der mere end nogen sinde brug for, at vi i Norden og Arktis sammentænker og fremmer en fælles ...
Frank Aaen (EL), 2010-02-23:
Tak for det.
Jeg har jo lært – nogle gange på hårde måde – at man skal gøre, som formanden siger.
Når jeg fik ordet af formanden som ordfører for forslagsstillerne, tog jeg det naturligvis.
Hvad angår forholdet mellem Venstre og Danmarks Radio, vil jeg ikke blande mig, men jeg er bekendt med, at Venstre har flere forsvarsordførere end bare en, så man kunne jo nok have fundet en til at deltage i debatten.
Karsten Nonbo (V), 2010-02-23:
Lige til proceduren: Det undrer mig, at hr. Frank Aaen måske er i gang med at afrunde den her debat, fordi der er et par medforslagsstillere, hr. Høgni Hoydal og fru Sofia Rossen fra Færøerne og Grønland, som vi ikke har hørt, og det undrer mig egentlig, når man er med her, eller falder man fuldkommen i et med tapetet med Enhedslisten.
Jeg havde da ønsket, at man også kunne stille spørgsmål til dem, men der er noget, der tyder på, at vi er ved at afrunde debatten, og de to medlemmer fra Færøerne og Grønland er faldet i et med Enhedslisten, men det er så en anden side af sagen.
Jeg vil gerne lige korrigere noget, og jeg ved ikke, om det er citatfusk fra hr. Frank Aaens side, eller om det er citatfusk fra Danmarks Radios side, for jeg blev kontaktet engang i sidste uge, om jeg ville være med i Debatten i aftes.
Jeg måtte sige, som det var, at jeg ikke kunne.
Det var ikke noget med, at jeg ikke ønskede det.
Så jeg ved ikke, om det er Danmarks Radio, der har citatfusket mig, eller om det er hr. Frank Aaen, der er i gang med at citatfuske Danmarks Radio.
Det er jo sådan, at Danmarks Radio og en masse andre stationer, som der jo efterhånden er mange af, bare skal have udfyldt sendefladen.
Det var ikke det, jeg havde forventet.
Man har indimellem ting, man må prioritere højere end at udfylde sendefladen for en tv-station.
Villum Christensen (LA), 2010-02-23:
Uanset hvad man generelt mener om den investering, vi diskuterer i dag, og uanset hvilke følelser, man måtte have for den ene eller den anden af de kandidater, der er i spil, så er alle vist enige om, at vi har at gøre med en kæmpe offentlig investering og med en investering, som vil trække meget lange spor fremad for det danske forsvar.
Vi mener, at Flyvevåbnets evne til at agere professionelt og med de bedst tænkelige kapaciteter er helt afgørende for et moderne forsvar; det er nærmest indbegrebet af et moderne dansk forsvar.
Men derfra og til at sige, at vi på nuværende tidspunkt eller i nær fremtid er helt klar til at tilvejebringe det nødvendige grundlag for så stor en beslutning, i en tid, hvor riget fattes penge,
synes vi faktisk er meget langt.
Vi synes ikke, at Flyvevåbnets opgaver på den meget lange bane – og her tænker vi primært på årene efter 2020 – er tilstrækkeligt afklaret.
Og vi synes heller ikke, at det er rimeligt at træffe en beslutning, så længe Joint Strike Fighter-projektet er karakteriseret ved en nærmest helt ustyrlig omkostningseksplosion og manglende målopfyldelse – ja, Pentagon angiver et overforbrug på 16 milliarder, og det er dollar, over de næste 6 år; det vil altså sige, at Amanda og digital tinglysning i projektstørrelse er snefnug ved siden af – og så længe vi ikke har set de nødvendige test for et funktionsdygtigt fly med en bestemt pris, og så længe vi ikke ved, på hvilket niveau genkøbsydelserne vil ligge.
Det er nogle store bekymringspunkter, og man kan vel næppe hævde, at det er sekundære elementer i så stor en investeringsbeslutning.
Vi er bestemt ikke i tvivl om, at Joint Strike Fighter-ambitionen vil være at producere til fremtiden, men det er en politisk opgave at definere, hvad det er for en fremtid, vi ser for vores forsvar,
og her tænker jeg selvfølgelig på hensynet til suverænitetshævdelse og overvågning af nationale interesseområder på den ene side og hensynet til deltagelse i internationale opgaver på den anden side.
Netop denne afvejning skal nok præciseres nøjere, før vi er helt klar til et typevalg.
Vi ser altså sådan på det, at vi skal have klaret en del af hjemmearbejdet, før vi er klar, og vi har da også hørt fra talerstolen i dag, at der er en lang proces endnu, hvor vi skal gennemtygge de store rapporter.
Vi deler ikke Enhedslistens præmis om, at vi slet ikke skal satse på nye kapaciteter i Flyvevåbnet.
Men vi har bestemt ikke noget imod, at vi skynder os langsomt – lad mig sige det sådan.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-02-23:
Jeg tror, den centrale misforståelse i hr. Frank Aaens ræsonnement ligger her: Hr. Frank Aaen taler om, hvad NATO har brug for.
Men anskaffelser er en national dansk beslutning; vi skal i Danmark træffe en beslutning om, hvad vi har brug for.
Det er så styrker, der i øvrigt kan indgå i NATO-forsvaret, og jo bedre det passer sammen med andre landes udstyr, desto bedre er det jo.
Men beslutningen om, hvad vi skal anskaffe, er ikke NATO's.
Så det hjælper jo ikke os, at den amerikanske forsvarsminister siger, at samtlige NATO-lande råder over mange kampfly, hvis vi har brug for vore til egne nationale formål.
Holger K. Nielsen (SF), 2010-02-23:
Til det første vil jeg sige, at jeg ikke kan huske det der tal i hovedet.
Hr. Frank Aaen er bedre til tal, end jeg er generelt, og formentlig også her.
Men det er korrekt, at det er muligt at levetidsforlænge F-16-flyene, men det, vi skal se på, er, om det er fornuftigt at gøre det, for det koster jo også penge at gøre det i forhold til at købe nyt, og det er de vurderinger, som vi venter på, og som jeg ikke er i stand til at give det endelige svar på i dag.
Derfor synes jeg, vi skal afvente det.
Men jeg er ret overbevist om, at det vil være fornuftigt at gøre som foreslået af Enhedslisten, nemlig at udskyde det.
Men sagligt set
må vi lige afvente det, til vi har fået de her rapporter, synes jeg.
Vedrørende flytype og hvad der er billigst, vil jeg sige, at jeg tror, det er korrekt.
På den anden side, hvis vi ser på den norske beslutning, så påstod i hvert fald den norske regering, som valgte Joint Strike Fighter, at det også var det billigste fly.
Jeg tror ikke, det, de sagde dengang, nødvendigvis var rigtigt, og det er jo derfor, vi er nødt til at gå meget ned i detaljen af de rapporter, som kommer, ikke mindst omkring priserne på de her flytyper.
Frank Aaen (EL), 2010-02-23:
Tak for det.
Jeg har bare to spørgsmål.
Det ene er, om hr. Holger K. Nielsen kan bekræfte, at militæret selv mener, at der er 128.000 flyvetimer tilbage i de F-16-fly, vi har, og at de dermed kan dække flyvebehov langt ind på den anden side af 2020.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet er, at når vi skal have det, der dækker vores behov og skal være billigst muligt, kan vi så ikke være enige om, at det nok ikke er Joint Strike Fighter?
John Dyrby Paulsen (S), 2010-02-23:
Det er ikke et spørgsmål, om vi er eller bliver rede til det, det har vi været længe.
Vi har i Forsvarskommissionen rejst den debat bl.a. om det, vi kalder High North, altså hele Nordpolsområdet, og hvordan vi kan få informationsindhentning i Nordpolsområdet.
Det kunne f.eks. være via kampfly eller efterretningsindhentning på andre måder.
Så vi er meget åbne for, at den del af opgavespektret bliver en del af vurderingen af de her tre forskellige kandidater og af hele opgavekomplekset.
Det er allerede i min verden med i vurderingerne, og det betyder i øvrigt meget.
Jeg kan fortælle, at da vi havde diskussionerne i Forsvarskommissionen, betød det arktiske område faktisk ret meget, så det er allerede inde i debatten.
Høgni Hoydal (T), 2010-02-23:
Jeg er også glad for hr. John Dyrby Paulsens interesse for at få en åben debat om det.
Jeg hæftede mig ved, at man her taler om, at man nu skal vente på en vurdering af de her tre kandiderende typer, en teknisk ekspertvurdering af dem.
Men jeg er mere interesseret i at høre Socialdemokraternes bud på, hvad det er for opgaver, de her fly skal løse.
Taler vi bare om kampfly eller angrebsfly, eller er man også åben for at diskutere, om der er helt nye opgaver, bl.a. i Nordatlanten og Arktis, som man bliver nødt til at løse og også skal tage hensyn til ved investeringen?
Det vil sige, at man også skal revurdere, om man overhovedet har brug for kampfly; måske er det en helt anden type fly, der kan udføre civile beredskabsopgaver, kriseløsning osv. i Nordatlanten, man har brug for.
Er Socialdemokraterne også rede til den debat?
John Dyrby Paulsen (S), 2010-02-23:
Forudsætningen for at få den debat er, at der er et ordentligt grundlag for debatten.
Det er det, vi har sat i gang.
Det bliver måske det mest gennemarbejdede grundlag, vi nogen sinde har set i forbindelse med en større investering i Danmark.
Når vi ser det grundlag, så skal der nok komme en debat, det er jeg slet ikke i tvivl om.
Og alle er jo velkomne til at deltage i den debat.
Det er selvfølgelig et spørgsmål om, hvorvidt pressen vil tage den op eller ikke vil tage den op.
Det afhænger af, hvor stor debatten bliver.
Jeg tror, at pressen er interesseret i den, og jeg tror, at pressen vil tage den op, og jeg tror, det bliver en stor debat.
Og jeg er fuldstændig sikker på, at den debat vil komme rundt i alle hjørnerne, det er jeg ikke i tvivl om.
Frank Aaen (EL), 2010-02-23:
Det viser bare, hvor venlige vi er i Enhedslisten.
Når vi ligesom hørte, at der var sådan et ønske undervejs, så ville vi jo gerne fremme det.
Sådan er vi.
Men hvis vi nu tager det med at få den åbne debat, så er det jo sådan, at åbne debatter i det her land på en eller en måde jo skal organiseres, ikke sådan at vi skal bestemme, hvad debatten skal gå ud på, men at der ligesom skal være rum til debatten.
Der har vi en god tradition for i Danmark, at når vi f.eks. træffer store beslutninger om vores tilknytning til Europa og om EU-medlemskabet, så har vi ligesom mulighed for at give støtte til de græsrødder, der ønsker at starte en sådan debat, og til de medier, der vil indgå i en sådan debat.
Var det en mulighed, hr. John Dyrby Paulsen kunne overveje ligesom at prøve at få sat nogle penge af til for at sikre, at vi får den grundige, offentlige debat ikke bare om type, men også om selve det fundamentale behov for sådanne fly?
Høgni Hoydal (T), 2010-02-23:
Nu nævnte ordføreren jo også det her med, at det er forligskredsen, der ligesom er forum her, og at Enhedslisten har valgt at stå udenfor.
Jeg kan sige, at vi ikke har valgt at stå udenfor; vi, de færøske og grønlandske mandater, har ikke været inviteret med.
Men det er så det, det er.
Jeg vil spørge: Er Socialdemokraterne også åbne for at inddrage færøske og grønlandske myndigheder, altså de færøske og grønlandske regeringer, i den videre debat om disse investeringer og – kan man sige – implementeringen af forsvarsforliget osv.?
Frank Aaen (EL), 2010-02-23:
Det er jeg ked af, for det er jo hr. John Dyrby Paulsen, der har inspireret til beslutningsforslaget med udtalelser om en udskydelse både i december og senere i dagspressen.
Derfor synes jeg, det ville være rigtig godt at få en diskussion og en vedtagelse af det her i Folketingssalen.
Men det skal altså ikke lykkes trods enighed om, at det bliver udskudt.
Så vil jeg starte med at sige tak for tilbuddet om en åben debat.
Jeg vil bare helt sikre mig, at den åbne debat ikke kun kommer til at handle om, hvilke fly vi skal have – det må det også gerne – men at vi også får en åben, offentlig debat, som tager udgangspunkt i, om vi overhovedet skal have nye kampfly.
Har Danmark brug for nye kampfly som det, der er lagt op til indtil videre i forsvarsforliget?
Den debat skal vi have åbent, skal vi ikke?
Karsten Nonbo (V), 2010-02-23:
Jamen det, debatten løbende går ud på, er, at vi får det, som er nødvendigt.
Herunder har vi i forligskredsen og i Forsvarskommissionen vurderet, at kampflyene er nødvendige, netop fordi de kan være med til at håndhæve Danmarks suverænitet, inklusive Færøernes og Grønlands.
Det anser jeg for at være fornuftigt, hvilket hr. Høgni Hoydal ikke gør.
Jeg er egentlig spændt på at høre, hvilket mandat hr. Høgni Hoydal har fra Færøerne til at være med til at trække stikket ud i forbindelse med eventuelle kampfly.
Jamen jeg spørger bare: Hvordan forventer ordføreren nogensinde at kunne få svar på de spørgsmål, som er blevet stillet, og som vi andre også har, hvis vi stopper processen nu?
John Dyrby Paulsen (S), 2010-02-23:
Det sidste først: Jo, den debat skal vi have.
Jeg har bare sagt, at det godt kan være, at vi ender med at gøre det, og det er jo for at give den åbenhed, der skal være.
Det beslutningsgrundlag, vi alle sammen venter på, ved vi ikke hvad der vil stå i, men når vi ser det, så skal vi have debatten, og den kan ende mange forskellige steder.
Jeg ved lige så lidt, hvor vi ender, som hr. Frank Aaen gør.
Det kan godt være, når det kommer til stykket, at hr. Frank Aaen og jeg har forskellige ideer om, hvor vi gerne vil hen, men så tager vi en debat om det også.
Det er den måde, vi i et demokratisk samfund må gribe den her investering og den proces an på.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at færøske og grønlandske myndigheder selv vil tage initiativ til at blive inddraget i den her debat.
Der er jo overhovedet ikke nogen, der vil holde dem ude, men jeg tror, at vi får en konstruktiv debat også med hensyn til, hvad det er for et opgavekompleks, der foreligger vedrørende Færøerne og Grønland.
Og måske mest af alt: Hvad er det for nogle midler, vi skal bruge, til at løse de opgaver?
Det kan i nogle tilfælde være kampfly, men det kan i andre tilfælde også være masser af andre ting.
Og det synes jeg i virkeligheden nok er det vigtigste at se på, nemlig hele opgavekomplekset, og hvordan vi løser det.
Søren Krarup (DF), 2010-02-23:
Jeg vil også begynde med at ønske den nye forsvarsminister tillykke med jobbet, og jeg vil ud fra mange års samarbejde med fru Gitte Lillelund Bech sige, at jeg er overbevist om, at hun vil løse opgaven til ug.
Og så må jeg sige, at jeg står her som suppleant for vores ordfører, hr. Ib Poulsen, og jeg fremfører den tale, han har lavet, idet jeg tilføjer, at jeg selv står inde for det, han har skrevet.
Vi har med jævne mellemrum en forespørgselsdebat om kampfly.
Nu er det så et beslutningsforslag om at udsætte købet af kampfly.
Det viser, at venstrefløjen har en utrolig stor interesse i dette med kampfly.
Vi skal dog huske på, at der med hensyn til at anskaffe kampfly er nogle formål: For det første at vi til enhver tid kan hævde dansk suverænitet; for det andet at vi kan deltage i internationale operationer som bl.a. i Afghanistan i 2001.
I notatet kan man læse, at kun i en tredjedel af de planlagte operationer fik danskerne opbakning fra de allieredes side.
Dette forhold er med til at forringe soldaternes sikkerhed, hvilket er utilfredsstillende.
Men der er også nye opgaver til de nye kampfly.
På grund af de klimatiske forandringer, som sker, er det jo oplagt, at overvågning kan komme på tale her.
Vi har også set, at man har været ude at optage billeder over Djursland for at lokalisere en forsvunden person der, hvilket også er en ny type opgave.
Vi har set, at man har været ude at tage tredimensionale billeder af København, i forbindelse med at der har været afholdt klimatopmøde.
Disse tredimensionale billeder, sammenholdt med, at Dansk Folkeparti fik gennemtrumfet en lømmelpakke, gjorde, at hr. Frank Aaens autonome venner ikke fik mulighed for at lave ballade under topmødet.
I den forbindelse kan jeg ikke undlade at rose politiets indsats.
Vi har for under et år siden afsluttet forsvarsforligsforhandlingerne, og der må vi sige, at en af Dansk Folkepartis største indrømmelser var i forhold til kampflykapaciteten, som Dansk Folkeparti gerne så var større end de 30, der er kommet på tale.
Så er det jo korrekt, at vi snarest skal have valgt flytype.
Nu er beslutningen blevet udskudt et par gange, men Dansk Folkeparti ser frem til, at vi snarest får taget beslutningen.
Der er rigtig mange, der er afhængige af, at vi får taget den beslutning.
Vi ved jo også, at det er en mangeårig proces, fra der vælges type, til det første fly er leveret.
Det er meget fornuftigt, at vi gør det nu, for i 2020 har vi højst sandsynligt ikke F-16-flyene mere.
Man må sige, at den trussel gudskelov umiddelbart ikke er til stede mere.
Vi ved ikke, hvad opgaven og truslerne er om 20 år.
Hvis vi vedtager at skrotte opbygningen af en kapacitet af kampfly, vil det tage op til 20 år at genopbygge kapaciteten, så derfor er det en dårlig idé at afskaffe kampflyene.
Vi skal have alle varer på hylderne for at kunne håndhæve vores suverænitet og for at kunne deltage i internationale operationer, og der er kampflyene en af de varer, vi skal have.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Søren Krarup (DF), 2010-02-23:
Jeg er ikke sikker på, at jeg forstår spørgsmålet.
Angående udefinerbare fjender, er det da klart, at, som jeg var inde på, historien skifter, og dem, man måske antog for at være venner, kan blive fjender, selv om man kan håbe, at de ikke bliver det.
Jeg ved ikke, om det har interesse længere, men det er jo faktisk forholdet.
Høgni Hoydal (T), 2010-02-23:
Så har jeg yderligere et spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører: Når det nu nævnes eksplicit, at begrundelsen for disse investeringer er en udefinerbar fremtid – altså udefinerbare fjender i fremtiden –
Disse investeringer kører vel meget på et traditionelt krigsbillede med angrebsfly osv., hvor man kæmper i luftrummet.
Hvis det er rigtigt, at hr. Søren Krarup bygger sin støtte til det her på udefinerbare fjender i fremtiden, vil så ikke just det give anledning til en yderligere debat, overvejelse og undersøgelse af, hvad der er brug for i fremtiden, i stedet for en investering på et måske forældet grundlag?
Søren Krarup (DF), 2010-02-23:
Jeg vil ikke gøre mig meget klog på forholdene deroppe, for det er ikke noget, jeg har studeret, og jeg er som sagt heller ikke den, der har været ordfører på området indtil i dag, men jeg vil da sige, at jeg ikke kan se, at der kan være noget i vejen for, at de kampfly, der er anskaffet for dansk suverænitets skyld, også kan bidrage til at hjælpe de nordatlantiske områder.
Høgni Hoydal (T), 2010-02-23:
Mener hr. Søren Krarup virkelig, at Danmark med sin kapacitet og med indkøbet af disse kampfly hævder suveræniteten også i Nordatlanten?
Vi ved jo godt på Færøerne og i Grønland, at forsvaret af Færøerne og Grønland ikke bygger på nogle få kampfly i Danmark, hvis det skulle ske.
Så mener hr. Søren Krarup virkelig, at denne investering kan hævde Danmarks såkaldte suverænitet også i Nordatlanten og Arktis?
Søren Krarup (DF), 2010-02-23:
Det er jo sådan, må jeg sige til hr. Frank Aaen, at historien er svær at forudsige, og jeg husker, at da hr. Frank Aaens venner i øst brød sammen i 1989, var der en amerikansk professor med et japansk navn, der proklamerede, at nu var vi nået til verdens endelige afslutning, nu var det liberale demokrati simpelt hen blevet historiens mening.
Det gik mærkelig nok sådan, at i løbet af meget få år blev netop USA opmærksom på, at der var en helt anden trussel, der måske var meget farligere, end Sovjetunionen havde været.
Sådan er det, når man bliver tilstrækkelig gammel og har læst lidt historie, så ved man, at der pludselig kan være nye situationer, som betyder, at den sikkerhed, som man troede man havde, har man ikke mere.
Derfor er ethvert land nødt til at sikre sig, at det kan forsvare sig imod de trusler, der dukker op.
Frank Aaen (EL), 2010-02-23:
Jeg forstod, at her var en anerkendelse af, at det kunne komme til at koste måske endda væsentligt i forhold til at udvikle velfærden i vores land, men det var vigtigt af hensyn til at forsvare landet.
Så kunne jeg måske få hr. Søren Krarup til at fortælle, hvilken fjende det er, man skal bruge dette kolossale beløb til at forsvare os imod.
Det må jo være vigtigt, at befolkningen kan blive overbevist om, at de må give afkald på noget velfærd for at kunne beskytte sig mod en truende fjende.
Hvem er den truende fjende?
Søren Krarup (DF), 2010-02-23:
Det er klart, at disse kampfly handler om at kunne hævde Danmarks suverænitet, og der er ingen pris, der er for høj til at kunne hævde Danmarks suverænitet.
Det er klart, at det kan give økonomiske problemer, for de er dyre, men som sagt er det en pris, vi for at kunne bevare vores suverænitet må betale.
Må jeg så tilføje, at når nu hr. Frank Aaen spørger om det, som jeg nok forventede, så kan jeg jo ikke lade være med at pege på det, der er begrundelsen for dette beslutningsforslag: Spørgsmålet om, om Danmark overhovedet har brug for kampfly, kort sagt hele den – jeg er lige ved at sige – ideologiske begrundelse, som selvfølgelig ligger i mistænkeliggørelse af dette indkøb.