runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-16:
Så det vil sige, at ministeren mener, det er rigtigt at tage nogle penge fra aktivitetsparate, altså at tage penge fra mennesker, som ikke kan arbejde, og som ikke kommer til det, selv om man tager penge fra dem, fordi de har andre problemer end det.
Mener ministeren, at det er rigtigt?
Inger Støjberg (V), 2016-03-16:
Jeg synes helt ærligt ikke, hr. Christian Langballe er helt fair i forhold til det her.
Jeg står fuldstændig ved alt det, jeg har sagt.
Jeg så gerne Grimhøjmoskeen lukket, men det nytter ikke noget, hvis tankerne stadig væk trives, og hvis de imamer, bl.a. Abu Bilal, der jo også færdes i Grimhøjmoskeen, stadig væk prædiker de her ideer, som er fuldstændig forskruede og ligger så langt væk fra det danske værdisæt og de frihedsrettigheder, som generationer før os har bygget Danmark på.
Så det skylder hr. Christian Langballe jo et svar på: Hvad skal man gøre ved, at tankerne stadig væk trives, men bygningen så ikke er der?
Det er jo sådan set det, der er det store problem ved det her.
Men det glæder jeg mig meget til at skulle diskutere, både med hr. Christian Langballe, forhåbentlig, men i hvert fald også med hr. Kristian Thulesen Dahl, som i første omgang er inviteret til møde i Statsministeriet.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-16:
Kan ministeren redegøre for, hvordan det kan være, at beskæftigelseseffekten ved L 113 er uændret på trods af regeringens eget ændringsforslag, der skulle fritage mange mennesker med handicap fra kontanthjælpsloftet, og om de mange mennesker med handicap i første omgang var omfattet af kontanthjælpsloftet, uden at ministeren forventede, at én eneste ville komme i arbejde som følge af kontanthjælpsloftet?
Christian Langballe (DF), 2016-03-16:
Det har ikke noget med bulldozere at gøre, og at det er en bygning, det er jo selve foreningen, man lukker ned.
Og jeg har den grundlæggende holdning, at der sidder nogle derude, der venter på, at regeringen handler i forhold til det her spørgsmål og virkelig tager det alvorligt, og for det andet at det er det eneste sprog, de her imamer forstår – det eneste – altså ikke rundkredspædagogik, men at man siger, at det her vil vi ikke finde os i, og at det udmønter sig i, at man får lukket den moské via grundloven.
Det er derfor, grundlovsparagraffen er der – det er for, at man skal kunne lukke sådan nogle foreninger, der står imod alt, hvad Danmark er.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-03-16:
Er ministeren enig i, at det vil være en langt bedre investering i kystturismen – og investering for lokalsamfundene – at gennemføre en renovering af kystbyerne og eksisterende byggeri, således at disse bliver attraktive også for turister, der rejser til området for at nyde de frie danske kyster uden for byerne?
Kan ministeren dokumentere, at regeringens forsøgsprojekter med flere badelande og lignende større projekter langs strandene og kysterne netto vil føre til flere turister i kystområderne?
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-16:
Der har vi mulighed for, også hvis vi ser på, hvad der efterspørges af kompetencer og kvalifikationer, at løfte en stor gruppe, så den gruppe kan bevare fodfæste på arbejdsmarkedet.
Og det er det, der er det afgørende for mig.
Jeg synes i øvrigt, det er pudsigt at høre en socialdemokrat på den måde se bort fra, at vi faktisk har en stor opgave her, når det drejer sig om at udstyre den gruppe af borgere med de nødvendige kvalifikationer, som efterspørges på arbejdsmarkedet.
Julie Skovsby (S), 2016-03-16:
Jeg ser jo muligheden i dag for, at vi kan få et lidt større perspektiv og altså ikke gøre det, som vi nu skal gøre i morgen, hvor vi førstebehandler lovforslaget.
Så det her handler om at tænke det her lovforslag ind i en større sammenhæng og se samlet på regeringens uddannelses- og forskningspolitik og se, om vi går i den rigtige retning.
Jeg ser sådan på det, at man tager et skridt tilbage med det her lovforslag.
Sådan tror jeg rigtig mange ser det.
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-16:
Vi får lejlighed til at diskutere det her lidt mere i dybden i morgen under førstebehandlingen.
Men jeg vil bare understrege, at for mig handler det om at sikre, at vi fokuserer på den målgruppe, som oprindelig var udtænkt som målgruppe for statens voksenuddannelsesstøtte.
Det vil sige, at det f.eks. handler om støtte til ordblindeundervisning, det handler om hf, hf enkeltfag, det handler om forberedende voksenuddannelse, det handler om folkeskolefag, det handler om almen voksenuddannelse, altså de områder, som virkelig kan bidrage til at løfte de mennesker, som på den ene eller anden måde ikke fik fodfæste i uddannelsessystemet, men som selvfølgelig skal have en chance for at fastholde eller måske få en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Så det er det, det handler om for mig.
Julie Skovsby (S), 2016-03-16:
Derfor havde jeg et håb, når man nu kommer og ser på regeringens politik med friske øjne, ser på den her finanslov.
Det her er et af de spareforslag, der ligger.
Som ministeren siger, er det stramme økonomiske rammer.
Man laver nogle prioriteringer i finansloven.
Man giver bl.a. nogle skattelettelser og andre ting.
Det er jo så ikke en prioritering, som jeg er enig i.
Jeg mener, at der er brug for, at man får set på det i et større perspektiv, nemlig at vi i Danmark har brug for, at vi får en veluddannet og kvalificeret arbejdsstyrke til vores produktionsvirksomheder.
Og det er i virkeligheden der, man kan skabe endnu flere arbejdspladser.
Er ministeren ikke nervøs for, at vi risikerer at tabe arbejdspladser, når vi nedprioriterer efter- og videreuddannelse?
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-16:
Jeg må skuffe spørgeren og sige, at ganske vist er der sket et personskifte på ministerposten, men der er ikke sket noget politikskifte.
Jeg står fuldstændig på mål for det, som blev vedtaget med finansloven, og det lovforslag er en udmøntning af finanslovsaftalen.
Og det står jeg naturligvis på mål for på regeringens vegne.
Julie Skovsby (S), 2016-03-16:
Tak for svaret.
Jeg vil også gerne benytte lejligheden til at sige velkommen til ministeren her i Folketinget.
Når nu man er ny og kommer og ser på det med friske øjne, er det jo også muligt at se på, om den kurs, der nu er lagt, også er den rigtige.
Så når jeg nu spørger ind til, hvilke nye initiativer ministeren vil tage for at sikre, at ansattes mulighed for videreuddannelse understøttes, jævnfør det lovforslag, som førstebehandles i morgen, så er et helt oplagt initiativ jo at trække L 127 tilbage i ministeriet, få kigget på tallene endnu en gang, gå til sin statsminister og sine kollegaer i regeringen, herunder måske især erhvervs- og vækstministeren, og stille det enkle spørgsmål: Har Produktionsdanmark virkelig brug for besparelser på statens voksenuddannelsesstøtte? For vi ved jo, at mangel på arbejdskraft med de rette kvalifikationer kan få stor betydning for hele samfundsøkonomien og først og fremmest for virksomheder i vækst.
Jeg synes, det er en god tanke, at man som faglært kan bygge videre på sin uddannelse, også imens man er på arbejdsmarkedet.
Og der må det være sådan, at når vi taler uddannelsespolitik, handler det om, at ufaglærte skal løftes til faglærtes niveau, faglærte skal løftes til KVU-niveau, så vi på den måde får løftet hele vores arbejdsstyrke.
Men det er også til gavn for samfundet.
Så derfor vil jeg gerne spørge til, hvilke nye initiativer ministeren vil tage.
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-16:
Tak for spørgsmålet.
Jeg ser frem til førstebehandlingen af regeringens lovforslag om statens voksenuddannelsesstøtte, som finder sted her i Folketinget i morgen.
Men først og fremmest ændrer lovforslaget ikke ved beskæftigedes adgang til videreuddannelse.
De stramme økonomiske rammer gør det imidlertid nødvendigt for os at prioritere.
Regeringen har bl.a. valgt at målrette midlerne til statens voksenuddannelsesstøtte, således at vi bruger midlerne der, hvor de gør størst gavn.
De grupper, som har allermest behov for støtte, er dem med mindst eller ingen uddannelse.
Det er også den gruppe, som ordningen oprindelig var tiltænkt. Regeringens lovforslag indebærer konkret, at beskæftigede, der har gennemført en kort videregående uddannelse, ikke længere har mulighed for at få statens voksenuddannelsesstøtte.
Regeringen foreslår at opretholde muligheden for statens voksenuddannelsesstøtte til beskæftigede med mindst uddannelse, herunder til opkvalificering af faglærte til videregående niveau.
Det foreslår vi, fordi efter- og videreuddannelse er et vigtigt redskab til at opkvalificere arbejdsstyrken hurtigt og effektivt.
Samtidig er løbende kompetenceudvikling af medarbejdere på mindst uddannelse et vigtigt konkurrenceparameter.
Gennem årene har det imidlertid vist sig, at ordningen i langt højere grad, end det oprindelig var tænkt, er blevet anvendt til uddannelse på videregående niveau.
Dette gælder også personer, der i forvejen har en videregående uddannelse.
Med regeringens forslag målretter vi igen støtten til den gruppe, ordningen oprindelig var tiltænkt, nemlig dem med mindst eller ingen uddannelse, heraf faglærtes opkvalificering til videregående niveau.
Regeringen forventer, at arbejdsgivere og medarbejdere også fremover vil kunne se fordelene ved at investere i den nødvendige kompetenceudvikling.
Julie Skovsby (S), 2016-03-16:
I lyset af at regeringen foreslår at fjerne muligheden for SVU til ansatte med kort videregående uddannelse, jf. L 127, hvilke initiativer vil ministeren tage for at sikre, at ansattes mulighed for videreuddannelse understøttes?
I lyset af at regeringen foreslår at fjerne muligheden for SVU til ansatte med kort videregående uddannelse, jf. L 127, hvilke initiativer vil ministeren tage for at sikre, at ansattes mulighed for videreuddannelse understøttes?
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-16:
Hvis man ser på, hvad der rent faktisk sker, er situationen jo den, at Aalborg Universitet får en forholdsmæssig stor andel af færdiggørelsespuljen, fordi de har god fremdrift.
Hvis man gjorde det, som hr. Rasmus Prehn foreslår, er jeg faktisk ikke sikker på, at det ville munde ud i, at Aalborg Universitet ville have en bedre situation end den, der rent faktisk er tilfældet.
Oven i hatten sker der jo faktisk, som jeg redegjorde for i min allerførste besvarelse, en forøgelse af færdiggørelsespuljen.
Rasmus Prehn (S), 2016-03-16:
Men kan ministeren ikke medgive, at der ville have været andre måder at spare på, hvor man ikke går ind og rammer netop de her incitamentsstrukturer?
Man kunne have valgt at lave en mere generel besparelse, så alle universiteter skulle bidrage med en relativ andel, i forhold til hvor mange studerende de har.
Hvorfor har man ikke valgt at lave en mere fair og mere relativ fordeling – i stedet for at tage ét universitet ud og straffe dem ekstra hårdt?
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-16:
Nu siger spørgeren, at han har vanskeligt ved at forstå det, der er baggrunden for ændringen her, altså den omprioritering, som finder sted.
Men det sagt er jeg ikke enig i, at der er tale om en mindre tilskyndelse til at fastholde den gode udvikling, der er på Aalborg Universitet, og de gode resultater, som de rent faktisk har på Aalborg Universitet – al den stund at jeg ikke er enig med spørgeren i, at der er tale om en straf af en offentlig institution.
Rasmus Prehn (S), 2016-03-16:
Jeg havde håbet, at det ikke kun var et personskifte, men også var et holdningsskifte.
Så kan det godt være, at man ikke straffer, men sådan oplever jeg det, og sådan oplever Aalborg Universitet det også.
I hvert fald bliver den tilskyndelse til at gøre noget ekstra mindre, og det har ministeren også selv givet udtryk for.
Frygter ministeren ikke, at der så ikke er den samme tilskyndelse til at stramme sig an og yde noget særligt, altså når regeringen siger: Vi vil ikke belønne dem, der gør noget særligt?
Jacob Jensen (V), 2016-03-16:
Men jeg vil måske så spørge lidt anderledes: Hvordan kan hr. Benny Engelbrecht egentlig på nuværende tidspunkt vide, hvordan den økonomiske ramme for kommunerne vil være i 2017?
Jeg kan forstå, at man nu har en bekymring om, at der så skulle være færre penge – og det drejer sig altså om en politik, som så skulle lægge sig op ad den politik, som Socialdemokraterne selv førte, hvor man skar ned i den økonomiske serviceramme for kommunerne – men hvorfra ved hr. Benny Engelbrecht, at der vil være en mindre serviceramme for kommunerne i 2017?
For man kan jo sige, at der i 2016 også er et omprioriteringsbidrag.
Men der er der jo, inklusive omprioriteringsbidraget, ikke en mindre serviceramme, for der er en positiv serviceramme på 0,5 mia. kr. til kommunerne.
Jo, det har vi hørt før, altså at man har lovet, at man samlet set ville tilføre midler til kommunerne
Men det, der skete under den tidligere SR-regering, var jo, som hr. Brian Mikkelsen påpegede i sit indlæg, og som finansministeren også var inde på, at man skar i servicerammen på 3 mia. kr. i årene 2012-2015, og i den politik, man førte, var der – kan vi sige – også en form for omprioritering, hvor man bl.a. kom med en pulje, som kommunerne kunne søge til pædagoger, eller hvad det nu kunne være.
Så derfor skal jeg spørge: Hvorfor er det så meget anderledes end det, som vi nu gør, altså at vi siger, at her skal der hentes nogle midler til en omprioritering, som vi så til gengæld, sådan som vi f.eks. også har gjort det i forbindelse med finansloven, investerer i sundhedsområdet og i den kommunale ældrepleje?
Hvorfor er det, vi nu foretager os, så meget anderledes og meget mere forfærdeligt, end det, man gjorde, da man selv sad ved magten, hvor man gik ind og skar nogle penge – 3 mia. kr. – for så derefter at lave en form for omprioritering til eksempelvis pædagoger?
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-16:
Jeg går ud fra, at hr. Ole Birk Olesen også har læst den plan og har set, at der lige præcis samlet set ville blive tilført midler til kommunerne.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-03-16:
Socialdemokraterne ville jo også beslaglægge 12 mia. kr. fordelt på stat og kommuner til brug i Socialdemokraternes 2020-plan.
Så er spørgsmålet blot: Hvor mange ud af de 12 mia. kr. skulle komme fra kommunerne via effektiviseringer i kommunerne?
Socialdemokraterne havde selv det princip, at kommunerne skulle bidrage til, at der kom 12 mia. kr. i statskassen, som Socialdemokraterne kunne bruge af.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-16:
Omprioriteringsbidraget vil gå ud over den nære velfærd, lyder det fra kommunerne.
Vi ønsker med denne forespørgselsdebat at høre regeringens svar på de bekymringer, der er blevet rejst af Kommunernes Landsforening, bl.a. i forbindelse med KL's topmøde i sidste uge.
Der efterlyses af kommunerne en anerkendelse af den vanskelige situation, kommunerne befinder sig i, og vi håber, at regeringen ved finansministeren kan levere disse klare svar i dag.
På topmødet i Aalborg i sidste uge kaldte Kommunernes Landsforenings formand, Martin Damm fra Venstre, omprioriteringsbidraget for et nedprioriteringsbidrag og sagde bl.a.: »Kommunerne har effektiviseret for et enormt beløb, så hvis vi skal levere 2,4 milliarder til staten hvert år, kommer vi ikke uden om reelle besparelser ...
det vil kunne mærkes i ældreplejen, daginstitutionerne og på skolerne, hvis man fastholder dette krav, og det må partierne på Christiansborg stå på mål for.«
Som bekendt holdt statsministeren tale i Aalborg, hvor han mente, at hverken finansministeren eller kommunerne skulle jamre.
Mange opfattede måske ikke, at statsministeren rent faktisk bad kommunerne om ikke at jamre.
Det var pakket flot retorisk ind, men det var jo det faktiske budskab.
Der var ingen kære mor, kommunerne skal aflevere 2,4 mia. kr. i 2017 stigende til 7 mia. kr. i 2019.
Så det er rimeligt, at vi i dag får klare svar på, hvordan omprioriteringsbidraget skal anvendes, og ikke mindst hvordan besparelserne skal findes i kommunerne.
Vi ser frem til regeringens besvarelse af dette spørgsmål.
Besvarelse
Hele pointen med at give kommunerne mulighed for at kunne effektivisere handler jo om samtidig at stille reelle værktøjer til rådighed for dem og derudover give dem mulighed for selv at kunne løse en række af de udfordringer, de har.
Det gør kommunerne, og det gør kommunerne hver evig eneste dag.
De er nødt til at effektivisere deres drift for at kunne leve op til den demografiske udvikling, som betyder, at de f.eks. i nogle kommuner er nødt til at have flere skoler, fordi der kommer flere børn, der skal gå i skole, mens andre kommuner får flere ældre osv.
Det er den demografiske udvikling, der hele tiden pågår.
Så det at lave effektiviseringsmål er et udmærket værktøj, mens det er en helt anden metode på forhånd at beslaglægge pengene og putte dem ned i finansministerens lomme, hvor de så måske på et senere tidspunkt kommer tilbage til kommunerne.
Det er det, der er forskellen på anvendelsen af måden og metoden.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-03-16:
Det er jo ikke meget mere end et halvt år siden, vi havde folketingsvalg, og der gik Socialdemokraterne til valg på et program, der rummede en effektivisering i den offentlige sektor på 12 mia. kr. frem mod 2020.
Ingen af de 12 mia. kr. skulle mig bekendt komme fra sundhedsvæsenet, altså regionerne, så det fordeler så de 12 mia. kr. på kommunerne og staten.
Kan hr. Benny Engelbrecht oplyse, hvor stor en andel af 12 mia. kr., som Socialdemokraterne ville spare og effektivisere for i den offentlige sektor, der skulle komme fra kommunerne til brug for statskassen?
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-16:
Jeg svarede tværtimod fuldstændig klokkeklart på spørgsmålet.
Det kan godt være, at De Konservatives ordfører ikke ønsker at høre svaret, nemlig at man har effektiviseret i kommunerne.
Kommunerne har foretaget effektiviseringer med de redskaber, der har været stillet til rådighed for dem.
Omprioriteringsbidraget giver ingen redskaber for kommunerne, og parallelt med at kommunerne altså skal bidrage til et omprioriteringsbidrag, skal de også lave effektiviseringer.
Jeg synes, det er en skam, at man ikke anerkender det fra konservativ side.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-03-16:
Det, der lægges op til med et omprioriteringsbidrag på 1 pct., er en effektivisering på 2,4 mia. kr.
Under den socialdemokratisk ledede regering var der de sidste 3 år et fald i servicerammen på 3 mia. kr.
Var det en katastrofe?
Var det et kæmpe problem?
Betød det kæmpe sociale skel i det danske samfund?
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-16:
Kommunerne har ligesom alle andre dele af samfundet oplevet, at vi har været igennem en omfattende krise, som vi heldigvis er på vej ud af.
Man må også sige, at kommunerne har været meget dygtige til inden for de rammer og muligheder og de værktøjer, de har haft til rådighed, at foretage en række effektiviseringer.
Det kommer de jo også til at gøre nu, og det synes jeg måske ville være passende at også Konservative anerkendte, nemlig at kommunerne selv uden et omprioriteringsbidrag er nødt til at effektivisere deres drift.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-03-16:
Da Socialdemokraterne sidst havde regeringsmagten – her frem til sommeren 2015 – skar SR-regeringen fra 2012 til 2015 ca. 3 mia. kr. af servicerammen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge den socialdemokratiske ordfører, om det har medført fantastisk ringe forhold ude i kommunerne, om det har medført katastrofale tilstande, eller om det blot er naturligt, at man selvfølgelig også effektiviserer ude i kommunerne.
Oplevede kommunerne fantastisk ringe tider, mens den socialdemokratisk ledede regering sad?
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-16:
Jeg kan som nævnt berolige spørgeren med, at ganske vist er der tale om et personskifte, men politikken er den samme.
Og derfor vil mine svar på de opfølgende spørgsmål være nøjagtig de samme som de svar, min forgænger, hr. Esben Lunde Larsen, gav tilbage i november måned.
Men når det så er sagt, er jeg faktisk til gengæld enig med hr. Rasmus Prehn i, at Aalborg Universitet er eksemplarisk, når det handler om studiefremdrift og handler om, at de studerende efterlever studietiden og dermed bliver færdige inden for den normerede tid.
Og det håber jeg sandelig at Aalborg Universitet vil gøre hvad de kan for at fastholde.
Så er jeg – og her refererer jeg så til min forgænger – ligesom hr. Esben Lunde Larsen uenig med hr. Rasmus Prehn i, at der er tale om en straf.
Det er ikke tilfældet.
Men det betyder jo ikke, at der er tale om en straf.
Altså, det, at man som offentlig institution får et mindre beløb at gøre godt med, er jo ikke en straf.
Det betyder, at man skal forvalte inden for de økonomiske rammer, man har til rådighed.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-16:
Hele pointen er jo netop, at de i kommunerne ikke har vished, og det var jo også det, der blev fremført i sidste uge i Aalborg i forbindelse med Kommunernes Landsforenings topmøde, og det, som de har fremført som en bekymring, og det er jo fuldstændig rigtigt, at den bekymring naturligvis også bunder i de udsagn, der er kommet fra de borgerlige partier.
Bl.a. noterede jeg mig, at Liberal Alliances formand, hr. Anders Samuelsen, på topmødet mente, at man faktisk skulle fordoble det her omprioriteringsbidrag.
Man kan jo egentlig godt forstå, at der kan være en bekymring i kommunerne.
Rasmus Prehn (S), 2016-03-16:
Først og fremmest vil jeg gerne benytte lejligheden til at byde ministeren hjertelig velkommen tilbage.
Og det er rigtigt, at jeg har stillet spørgsmålet tidligere, men jeg havde jo lidt håbet på, at når nu der kom en ny minister, kunne der også kommer nogle nye øjne på det her.
For det her forekommer mig temmelig besynderligt, da man fra regeringens side har en officiel politik, der handler om, at man opfordrer studerende til at blive hurtigere færdige.
Så det er en rigtig positiv historie.
Så det er altså underligt, at vi har en regering, der siger, at man gerne vil have, at de studerende bliver hurtigere færdige, men så vælger at spare på området for de her incitamentsstrukturer, de her taxametre.
Det betyder altså, at Aalborg Universitet sådan set bliver straffet for at være det universitet, der er bedst på det her område.
Så når der er en besparelse, skal Aalborg Universitet levere 21 pct. af den besparelse, selv om Aalborg Universitet, hvis man kigger på størrelsesforholdene, kun svarer til 16 pct. af de bidrag, der er til universiteterne.
Så det er altså en langt større andel end Aalborg Universitets størrelse, man skal bidrage med til de her besparelser.
Hvorfor er det, at en liberal regering, der plejer at tro på incitamenter, pludselig fjerner incitamentet eller i hvert fald gør det mindre og straffer nogen for at være gode til noget?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-16:
Jeg tror, danskerne savner politikere, der siger noget og efterfølgende gør det.
Noget af det, der har glædet mig ved ministeren, har jo været, at ministeren har været meget hurtigt ude at sige, at vi bør jævne Grimhøjmoskeen med jorden.
Det er jeg helt enig med ministeren i.
Det er også derfor, jeg ikke forstår, hvorfor vi skal have så meget snak, hvorfor vi skal have så lang en ventetid, hvorfor vi ikke kan komme i gang med at handle.
Vil ministeren ikke jævne den moské med jorden?