runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2012-05-02:
Regeringen og Enhedslisten er blevet enige om at lovliggøre fixerum.
Det vil sige, at kriminelle misbrugere – som mange gange udfører en kriminel handling for på kriminel vis også at købe noget stof, som ikke er lovligt – kan få lov til at gå ind et sted, hvor de legalt kan tage deres fix og også få hjælp til det.
Mener ministeren ikke, at der er et dilemma, fordi det kan give f.eks. unge mennesker en opfattelse af, at indtagelse af stoffer ikke er kriminelt?
Jane Heitmann (V), 2012-05-02:
Jamen det, man kan sige der lige nu kommer som en overraskelse, er da sådan set, at ministeren vælger at kommentere det processuelle forløb.
Det var ikke det, jeg spurgte ind til.
Det, jeg faktisk i al beskedenhed spurgte ind til, var ministerens egne udtalelser i Politiken den 27. april, hvor ministeren kort og meget klart sagde, at det her forslag ville frigøre meget store ressourcer.
Jeg tillod mig så i al sin enkelhed at spørge ministeren om, hvilke beregninger det er, ministeren lægger til grund for det.
Når ministeren så begynder at tale om det processuelle forløb, må man da sige, at det er et ikkesvar, man får.
Det er jeg ikke interesseret i.
Jeg er interesseret i at høre, hvad det er for nogle helt konkrete beregninger, som ministeren lægger til grund for denne meget konkrete udtalelse.
Astrid Krag (S), 2012-05-02:
Jeg synes, det må siges at være lidt af en tilsnigelse at kalde det et ikkesvar.
Jeg har redegjort for den proces, hvormed vi vil sørge for at få ført den nye patientrettighed om en udredningsgaranti ud i livet, så danskerne kan få gavn af den, og så man ikke skal løbe spidsrod og rende fra Herodes til Pilatus for at finde ud af, hvad man fejler, før behandlingen kan gå i gang.
Det er klart, at den udredningsgaranti jo skal kunne føres ud i livet, og det kræver, at vi tager nogle drøftelser med dem, der i praksis vil komme til at stå med ansvaret for det i hverdagen, om, hvordan det bedst muligt kan indrettes, nemlig regionerne.
Det kan jo gøres på forskellige måder, det er det op til den enkelte region at gøre, men de overordnede forhandlinger om, hvordan det her kan hænge sammen, så det bliver til gavn for danskerne, tager jeg altså med Danske Regioner i økonomiforhandlingerne og ikke med Venstres spørger, og det tror jeg heller ikke kan komme som nogen overraskelse for spørgeren.
Jane Heitmann (V), 2012-05-02:
Ja, vi glæder os naturligvis alle sammen til at se, hvad regeringen kommer med til efteråret; det skal da ikke være nogen hemmelighed.
Men der er noget, jeg stadig væk bliver nødt til at spørge ministeren om, for når ministeren måske lige vel skråsikkert udtaler til Politiken, at det er noget, der vil frigøre meget store ressourcer, så må vi jo alle sammen gå ud fra, at ministeren har noget at have det i.
Astrid Krag (S), 2012-05-02:
Tak for spørgsmålet.
Vi står jo, som jeg også sagde til den tidligere spørger, over for at skulle drøfte det her forslag.
Der er – som spørgeren formentlig har bemærket – en grund til, at vi endnu ikke har fremsat et lovforslag om det, og det er, at vi først vil tage drøftelserne om det med Danske Regioner, der jo kommer til at stå som de ansvarlige i forhold til at sørge for, at danskerne vil kunne gøre brug af den her nye patientret, som er en markant forbedring, nemlig retten til at få en udredning inden for 30 dage.
Det vil jo være Danske Regioner, der i praksis vil skulle løfte det i hverdagen, og derfor ligger forhandlingerne om, hvordan vi får det op at køre, i den økonomiaftale, der ligger foran os, og så vil regeringen til efteråret fremsætte et lovforslag om det.
Det synes jeg er en rigtig god måde at gøre det på og en god måde at gribe det an på, og derfor er det også klart, at jeg vil starte med at tage forhandlingerne om det med Danske Regioner og ikke med Venstres spørger her i salen.
Jane Heitmann (V), 2012-05-02:
Tak for det.
Ministeren udtaler den 27. april til Politiken, at forslaget om en diagnosegaranti er en nødvendig prioritering, og ministeren understreger, at det, at den nuværende behandlingsgaranti på 1 måned erstattes med en diagnosegaranti på 1 måned og en maksimal ventetid på 2 måneder, vil frigøre meget store ressourcer.
Jeg vil gerne have lov at følge op på fru Sophie Løhdes spørgsmål fra før og spørge: Hvilke konkrete beregninger er det der ligger til grund for den udtalelse?
Astrid Krag (S), 2012-05-02:
De vil kunne nås af det sundhedsfaglige personale, der skal være til stede i stofindtagelsesrummet.
De vil også kunne nås af det socialfaglige personale, der skal være til stede.
Det giver os nogle muligheder, som vi ikke har haft hidtil.
Det giver os nogle muligheder for, som ordføreren også beskriver må være målet, at nå de her folk og give dem et tilbud om hjælp.
Dels kan vi opnå at nedbringe dødeligheden helt konkret ved, at man kan indtage stoffer under mere hygiejniske forhold, der vil blive færre infektioner osv., dels får vi også mulighed for at komme i kontakt med nogle mennesker, som vi slet ikke kommer i kontakt med i dag, og som er de allermest udsatte.
Det betyder ikke, at indsatsen skal centreres omkring stofindtagelsesrummet alene.
Det betyder ikke, at det skal stå alene.
Der er jeg meget enig med spørgeren i, at der skal vi selvfølgelig også bruge de andre typer behandling, som vi har i dag.
Men der er ikke noget i lovhjemlen til stofindtagelsesrummet, der ændrer ved den opgave, den ligger stadig foran os og er jo stadig rigtig vigtig og afgørende.
Liselott Blixt (DF), 2012-05-02:
Jeg mener stadig væk, at det er med til at fastholde dem i et misbrug.
Når man taler med misbrugerne, siger de, at når de står og gerne vil have en stoffri behandling, får de at vide, at det er for dyrt, at der ikke er penge til det, og at der ikke er pladser nok.
Vil det være sådan, at man i det her stofindtagelsesrum, hvis der kommer en og siger, at vedkommende gerne vil ud af det, går ind og hjælper vedkommende her og nu?
Astrid Krag (S), 2012-05-02:
Jeg synes, det er rigtig godt at høre om den meget store seriøsitet, og det vidner også om et meget stort engagement, at ordføreren har været rundt at besøge så mange aktører.
Så går jeg også ud fra, at ordføreren flere steder har mødt en meget stor efterspørgsel efter den her mulighed, efter den her lovmæssige hjemmel til at oprette stofindtagelsesrum.
Det kan vi se på de høringssvar, der er kommet ind, altså at det generelt bliver modtaget meget positivt, og at det er noget, der har været brug for.
Altså, stofindtagelsesrum er helt grundlæggende med til at sikre en ramme, hvor man kan indtage sine stoffer under hygiejniske forhold, og det kan være med til at reducere dødeligheden, fordi de infektioner og andet, man ellers kan pådrage sig, jo er noget af det, der betyder, at vi har en meget høj dødelighed blandt den her gruppe af narkomaner, der indtager deres stoffer på gaden i dag.
Noget, vi også kan håbe at få ud af stofindtagelsesrummene – fordi det er et lavtærskeltilbud, hvor du kan komme ind fra gaden uden at blive registreret – er, at vi kan komme i kontakt med det personale, der vil være til stede i stofindtagelsesrummene, og vi kan komme i kontakt med nogle af de misbrugere, vi ellers aldrig er i kontakt med.
Liselott Blixt (DF), 2012-05-02:
Nu har jeg som Dansk Folkepartis sundhedsordfører været rundt på misbrugscentre, jeg har været ude at se dem, der fik lægeordineret heroin, jeg har været på stoffri behandlingssteder, jeg har faktisk brugt utrolig meget af den mødefri periode sidste sommer til at tage rundt til disse steder og også tale med misbrugere.
Jeg har også været på Vesterbro, jeg har været på Café Dugnad og prøvet at være alle sådan nogle steder for netop også at komme til en konklusion om, hvad der er bedst for misbrugerne.
Det, de mange gange efterspørger, er en stoffri behandling, og at de igen kan blive sociale.
Nogle af dem, der ikke kan få lægeordineret heroin, mangler også et sted at komme.
Det her er jo bare et skridt, hvor man gratis kan sige: Nu får I et sted at fixe, vi er fri for at se på jer, og så kan I tage jeres kriminelle stof.
Det kan man gøre i et stofindtagelsesrum, eller et såkaldt fixerum, men hvad med alt det andet?
Hvad med alt det, misbrugerne søger efter?
Det er ud fra en sundhedsfaglig betragtning, man siger man vil redde dem.
Men er det at redde dem at blive ved med at fastholde dem i et misbrug?
Astrid Krag (S), 2012-05-02:
Mange tak for spørgsmålet og anledningen til at tale lidt om, hvad jeg synes er et meget vigtigt resultat, vi har opnået, nemlig at vi nu fremsætter et lovforslag, der giver hjemmel til, at kommunerne kan oprette stofindtagelsesrum til nogle af de mest udsatte borgere i det her samfund.
Jeg tror, at spørgeren vil være helt enig med mig i, at det altså er vigtigt, at vi gør noget for den her gruppe.
Når vi ser på den målgruppe, der er for stofindtagelsesrummene, tror jeg, det vil være meget tydeligt for de fleste, at det ikke er attraktivt at være en del af den her målgruppe; det er ikke attraktivt for et velfungerende ungt menneske uden nogen former for misbrug at komme til at tilhøre den gruppe af narkomaner, der jo i dag indtager deres stoffer i kælderskakter og i gadebilledet med stor risiko for deres eget liv og levned og deres egen sundhed.
Så det er ikke en bekymring, jeg deler.
Der er tale om et lavtærskeltilbud for de allermest udsatte mennesker i vores samfund.
Dem skylder vi at give en hjælpende hånd, og vi har også en interesse i som samfund gennem disse stofindtagelsesrum at få mulighed for at komme i kontakt med nogle af dem, som vi slet ikke har kontakt med i systemet i dag, fordi vi kan være med til at hjælpe dem ud af deres misbrug og i det hele taget hjælpe de meget udsatte borgere med at leve et bedre liv.
Så nej, jeg deler ikke spørgerens bekymring om, at det kan sende et forkert signal til unge mennesker.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-02:
Lige præcis, vil jeg sige til justitsministeren, det er nemlig vigtigt for at sikre respekt om lovgivningen.
Hvis man begår kriminalitet og opholder sig i Danmark og ikke er dansk statsborger, bliver man udvist.
Specielt i forbindelse med grov kriminel forventer borgerne, at der er nultolerance.
Vedrørende debatten om udvisninger er det sådan, at lige præcis den politik, vi taler om her, en nultolerancepolitik, der medfører udvisning, har været tilsigtet gennem en del år.
Situationen har bare været den, at man har kunnet se ret store tal vedrørende udlændinge, der har lavet grov kriminalitet, men de pågældende er ikke er blevet udvist.
Det er derfor, Dansk Folkeparti har presset på over for den tidligere regering for netop at få skåret fuldstændig ud i pap, at man skulle gå lige til kanten.
Hvorfor er det så, man formulerer sig, som man gør, over for EU?
Hvorfor bøjer man nakken over for EU?
Morten Bødskov (S), 2012-05-02:
Det er, fordi vi rydder op i de uklarheder, som den tidligere integrationsminister egenhændigt, må man forstå, har fået sat ind i lovgivningen.
Det rydder vi op i nu.
Men blot så hr. Peter Skaarup ikke bliver utryg eller nervøs på nogen måde eller på anden måde finder foranledning til ikke at tro på, at konsekvensen over for kriminelle udlændinge stadig er den samme, vil jeg sige, at der står i lovforslaget, som regeringen ikke fremsætter – det tror jeg jeg sagde før – men førstebehandler i morgen: »Personer, der kan udvises efter de gældende regler, vil også fremover blive udvist.«
Det kan godt være, at det ikke er nok, men ikke desto mindre er det det, der står i det lovforslag, som regeringen fremsætter i morgen.
Og det hænger jo sammen med, at der ikke er nogen herinde, der er uenige om – det tror jeg i hvert fald ikke – at der skal sættes ind over for kriminelle udlændinge.
Og dem, der kan udvises, skal ud, endda også så hurtigt som overhovedet muligt.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-02:
Når det var vigtigt for Dansk Folkeparti og også for den tidligere minister på området at skrive det så klart, som det står i det gamle lovforslag, som Socialdemokraterne i øvrigt støttede, ja, så var det, fordi vi har haft det store problem eller den store udfordring, at en række udlændinge med ophold i Danmark, der har begået alvorlig kriminalitet, rent faktisk ikke er blevet udvist.
Selv om reglerne har været sådan, at de skulle udvises, har der været konventioner, der gjorde, at man fra domstolenes side valgte ikke at udvise.
Det var det, vi gerne ville til livs.
Der tror jeg sådan set at rigtig mange danskere har været trætte af, at man laver alvorlig kriminalitet, vold, voldtægt, grove røverier, ikke er dansk statsborger og sådan set bruger Danmark som legeplads for ens kriminelle aktiviteter, og så bliver man alligevel ikke udvist, selv om reglerne egentlig siger, at man skal.
Derfor gik vi lige til kanten af tingene, i øvrigt bakket op af Socialdemokraterne, da det kom til stykket.
Og jeg må bare spørge: Hvis det er sådan, som ministeren siger, nemlig at det ikke har noget med EU at gøre, hvorfor formulerede ministeren så, at den lovændring, regeringen kommer med, giver en forbedret beskyttelse mod udvisning, til EU's justitskommissær?
Hvorfor formulerede man så det?
Morten Bødskov (S), 2012-05-02:
Tak for det, formand.
Det, der står i det lovforslag, som rigtignok er til første behandling i morgen, har jeg læst op et par gange, og jeg håber dog så alligevel at få bare lidt gehør for, hvad der står i teksten.
Så kan det godt være, at man er uenig i den, men bare sådan, at man dog anerkender, hvad det er, der står i teksten.
Der står jo som sagt, at personer, der kan udvises efter de gældende regler, også fremover vil blive udvist.
Det er det, der står i det lovforslag, som regeringen fremsætter.
Så der er sådan set ikke så megen grund til at være bekymret, vil jeg sige til hr. Peter Skaarup.
Det, vi retter op på, er som sagt de uklarheder, som den tidligere regering har indført i lovgivningen.
Det kan jo være, at Dansk Folkeparti er blevet snydt; der var reelt ikke nogen effekt af det; det kan jo være, at Dansk Folkeparti er blevet snydt.
Det synes jeg da man skal undersøge lidt, for det er jo det, der er virkeligheden.
Regeringen fremsætter i morgen et lovforslag, som førstebehandles, og som slår fast helt klart, at personer, der kan udvises efter de gældende regler, også fremover vil blive udvist.
Og jeg tror da, at det kunne være en interessant diskussion.
Men bare for at berolige: Personer, der kan udvises efter de gældende regler, vil også fremover blive udvist – hvis det kan berolige hr. Peter Skaarup.
Det er det, der står i vores lovforslag, som fremsættes i morgen.
Tak for det, formand.
Jamen jeg bliver jo lidt usikker på, om hr. Peter Skaarup overhovedet har læst det lovforslag, som er til første behandling i morgen.
Det ved jeg ikke om hr. Peter Skaarup har.
Jeg ved godt, at hr. Peter Skaarup ikke er ordfører.
Det er vel hr. Martin Henriksen, som er ordfører, og det kan selvfølgelig være undskyldningen, men når man står her i Folketingssalen og diskuterer, synes jeg dog alligevel, at det i hvert fald er udmærket for diskussionen, at vi er på nogenlunde samme så at sige sikre grund – det kunne være godt – i hvert fald, at vi er på samme grund.
Og der står jo som sagt i det lovforslag, som regeringen har til første behandling i morgen: »Personer, der kan udvises efter de gældende regler, vil også fremover blive udvist.«
Der står sandelig også på side 5 i lovforslaget: »Der er ikke tilsigtet nogen ændring af domstolenes praksis i sager om udvisning af kriminelle udlændinge.«
Med andre ord: Der sker ikke nogen ændringer.
Det, vi rydder op i, er den signalforvirring, som den tidligere regering og den tidligere integrationsminister, må man forstå, personligt, egenhændigt har fået ind i lovgivningen.
Det forstår jeg så måske godt at Dansk Folkeparti er utilfreds med.
Det forstår jeg godt, for når man ser på den måde, Dansk Folkeparti har ført politik på, har det ofte lige nøjagtig handlet om signallovgivning.
Det er helt fair, det er den måde, man førte politik på under den tidligere regering.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-02:
Spørgsmålet er jo stillet, fordi jeg tror, der er mange i den danske befolkning, som siger: Jamen vi jo har et forbehold i Danmark i forhold til EU's retlige samarbejde.
Vi har diskuteret mange gange i Folketinget, om det er fornuftigt eller ikke er fornuftigt, men vi har det.
I øvrigt er det sådan, at Dansk Folkeparti synes, at det er en rigtig god idé, at vi har det, fordi det sikrer os mulighed for selv at bestemme over retspolitikken og udlændingepolitikken – troede vi.
For ifølge Information den 26. april er det jo faktisk sådan, at det, der foranlediger regeringen til at fremsætte det forslag til lovændring, som kommer til behandling i salen i morgen, er, at EU's kommissær for retlige anliggender, Viviane Reding – hun er jo sådan en slags EU's justitsminister – har skrevet til den danske justitsminister, at hun er bekymret for, om reglerne harmonerer med EU's opholdsdirektiv.
Og svaret fra den danske minister er jo næsten som at trække et lod op med sikkerhed for gevinst, nemlig at vi parerer ordre.
Vi gør det, som EU beder om her.
For ministeren skriver så tilbage til EU's »justitsminister«: Dette vil bl.a. indebære, at den eksisterende ordlyd med sikkerhed vil blive slettet for at give en bedre beskyttelse mod udvisning.
Så er det jo, vi siger i Dansk Folkeparti: Jamen når tingene hænger sådan sammen, er vi jo ikke herre i eget hus længere.
Så har vi en regering – måske fordi man i øjeblikket har formandskabet i EU; det er svært at vurdere, hvad der ligger til grund for det – som efter bestilling fra EU bare siger: O.k., så retter vi ind, så lemper vi lovgivningen.
Så hvem er det, der bestemmer, vil jeg spørge justitsministeren.
Morten Bødskov (S), 2012-05-02:
Vores drøftelse i dag har omhandlet den uklarhed i udvisningsreglerne, som den tidligere regering har skabt.
Som det fremgår af det fremsatte lovforslag, ønsker regeringen med ændringsforslaget at understrege – som sagt – at det ene og alene er op til domstolene at foretage en konkret vurdering af, om udvisning er mulig inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtelser.
Herudover skal lovforslaget ses i lyset af, at regeringen har modtaget en henvendelse fra Europa-Kommissionen, hvori Kommissionen udtrykker bekymring for, at skærpelsen fra sommeren 2011 hindrer en konkret gennemførelse af opholdsdirektivet.
Regeringen – og det ved hr. Peter Skaarup – ønsker en rets- og udlændingepolitik, der er baseret på brede flertal hen over midten i dansk politik, og det skal være slut med, at det er yderfløjene i dansk politik, som dikterer rets- og udlændingepolitikken.
Vi er godt på vej og har allerede nu lavet mange og store og brede aftaler på det her område, og vi ser frem til, at vi i fremtiden vil være garanter for, at det arbejde fortsætter, altså at rets- og udlændingepolitikken bliver forankret på midten af dansk politik igen.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-02:
Spørgsmålet lyder sådan her: Mener ministeren, at Danmarks rets- og udlændingepolitik, herunder udvisning af kriminelle udlændinge, bør styres af det danske Folketing eller af EU?
Morten Bødskov (S), 2012-05-02:
Jeg skal ikke forholde mig til, hvad andre går og siger om det her.
Jeg vil blot læse op, hvad der står i lovforslaget, og der står – som det er blevet sagt flere gange – at personer, der kan udvises efter de gældende regler, også fremover vil blive udvist.
Det er hele pointen i det her, at vi hjælper de tidligere regeringspartier med at komme ud af den kattepine, som man har bragt sig i og skriver i bemærkningerne til lovteksten, at i tilfælde, hvor der kan være usikkerhed om rækkevidden af de internationale forpligtelser, vil det være op til domstolene at foretage en konkret vurdering af, om udvisning vil være mulig inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtelser.
Det er vigtigt at understrege, at bundlinjen i det her altså er, at personer, der kan udvises efter de gældende regler, også fremover vil blive udvist.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-02:
Det vil altså sige, at når det socialdemokratiske folketingsmedlem, fru Sophie Hæstorp Andersen, i programmet »Meningsmaskinen« på TV 2/Lorry har udtalt, at i nogle tilfælde bliver det formentlig lidt sværere at udvise folk, så har fru Sophie Hæstorp Andersen altså ikke ret, men har talt usandt.
Eller hvordan skal jeg forstå justitsministeren?
Søren Pind (V), 2012-05-02:
Det er jo lige før, man føler behov for, at formanden erindrer ministeren om, at han taler under ministeransvar, når han kan fremføre den slags, ja, påstande.
Mit spørgsmål er egentlig så: Mener ministeren, at den nuværende lovgivning er i strid med internationale konventioner eller med EU-lovgivningen?
Morten Bødskov (S), 2012-05-02:
Nej, det finder jeg ikke paradoksalt.
Ved lovforslaget ønsker regeringen at understrege, at det ene og alene er op til domstolene at foretage en konkret vurdering af, om udvisning er mulig inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtelser.
Det står jo på ingen måde i modsætning til, at der ikke er tilsigtet nogen ændring af domstolenes praksis i sager om udvisning af kriminelle udlændinge.
Som vi har været fremme med før, vil personer, der kan udvises efter de gældende regler, også fremover blive udvist.
Det paradoksale er her, at man vel godt kan sige, at det lykkedes hr. Søren Pind i et speget forhandlingsforløb at bilde Dansk Folkeparti ind, at de kunne få en stramning af udvisningsreglerne som betaling for deres støtte til regeringens såkaldte 2020-plan.
Og derfor forstår jeg godt, at Dansk Folkeparti må føle sig godt og grundigt snydt, og jeg synes, at det nu vil være på sin plads, at hr. Søren Pind gik til bekendelse og indrømmede dette dobbeltspil, som lå bag den tidligere integrationsministers, må man forstå, egenhændige indsats i at få skrevet loven, som den tidligere er skrevet.
Søren Pind (V), 2012-05-02:
Finder ministeren det paradoksalt, at ministeren kan fjerne enhver tvivl om de danske udvisningsreglers overensstemmelse med EU-retten ved at vedtage en ændring af de danske udvisningsregler, som ifølge ministeren ikke får nogen betydning i praksis?
Morten Bødskov (S), 2012-05-02:
Altså, nu er det sådan, at det er politiet, der i det her land anholder folk, så det vil det selvfølgelig også fremover blive ved med.
Det behøver spørgeren sådan set ikke at være nervøs for.
Som sagt har vi, synes vi selv, fundet den rigtige balance, og nu har lovforslaget som sagt været i høring.
Der er indkommet forskellige høringssvar, og Sundhedsministeriet er nu ved at gennemarbejde de her høringssvar og vil jo som sagt, som jeg sagde, nøje overveje, hvilke justeringer af lovudkastet høringssvarene måtte give anledning til.
Men vi synes, at det her er den rigtige vej at gå, og vi mener som sagt også, når det gælder politiets arbejdsbetingelser, at der er fundet den rette afvejning, ikke mindst således at det sikres, at politiets opgaver i forbindelse med det her både skal være veldefinerede og også til at administrere i praksis.
Liselott Blixt (DF), 2012-05-02:
Se det gav i hvert fald lidt mere svar.
Det er jeg meget glad for.
Men så vil jeg gerne have defineret, hvad umiddelbar nærhed er.
Er det den lokale politikreds, der skal definere, hvor langt væk man må anholde en person, eller om man må gå efter en kriminel og anholde vedkommende inde i fixerummet?
Det er jo nogle af de ting, politiet vil stå med.
Det er jo bl.a., når man står i en retssag, at det skal afgøres, om der er begået noget kriminelt.
Hvad man må, og hvad man ikke må, det er jo det, hele vores lovgivning bygger på.
Derfor må der jo være hundrede procent klare retningslinjer.
Så er det ministeren eller politikredsen, der bestemmer, hvor man må anholde en stofmisbruger, der er kriminel?