runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kamal Qureshi (SF), 2011-03-03:
Jeg synes måske, det er at svinge sig lidt højt op at begynde at sammenligne en melding fra en demonstration i Sverige bestående af nogle tusinde mennesker med, hvad der foregik i rigsdagen i Tyskland.
Men det er jo meget typisk Dansk Folkeparti, at man ligesom hele tiden skal male fanden på væggen.
Jeg kan forholde mig til, hvad SF gør og siger, i og med at jeg står som ordfører for SF, og i SF har vi jo sådan set sagt, at vi er lodret uenige med Dansk Folkeparti på afgørende politiske områder, men at Dansk Folkeparti er et folkevalgt parti, som derfor er repræsenteret i det danske Folketing med alle de rettigheder og pligter, det medfører.
Det er sådan set vores holdning til det, og det vil jeg meget gerne stå til ansvar for og redegøre for.
Men hvis hr. Kenneth Kristensen Berth og jeg skal stå og redegøre for, hvad vores søsterpartier gør i udlandet, så kan det måske nok blive til en meget lang debat.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2011-03-03:
Jo, men jeg noterede mig jo netop, at ordføreren i sit indlæg gjorde særskilt opmærksom på, at når det drejer sig om forsvaret for menneskerettighederne, er det et anliggende for hele fællesskabet og ikke kun for det enkelte land.
Således må det jo også være et anliggende for hr. Kamal Qureshi at forholde sig til det faktum, at hans eget søsterparti i Sverige indkalder til en demonstration med det formål at smide et demokratisk valgt parti ud af den svenske rigsdag.
Det må da være såre simpelt for hr. Kamal Qureshi enten at tage afstand fra det – hvilket jeg da vil forvente at hr. Kamal Qureshi gør – eller bakke op om synspunktet om, at visse partier altså ikke skal have adkomst til at blive valgt til parlamentariske forsamlinger.
Det burde være ret enkelt.
Og som hr. Kamal Qureshi udmærket ved, har Dansk Folkeparti ingen forbindelser overhovedet til Jean-Marie Le Pen, hvorimod Socialistisk Folkeparti har et fuldstændig formaliseret samarbejde med Vänsterpartiet.
Kamal Qureshi (SF), 2011-03-03:
Jamen som sagt vil jeg sige, at hvis vi skal til at redegøre for det samarbejde, Dansk Folkeparti har med Sverigedemokraterna og partier i andre lande, så kan det blive til en lang debat.
Men jeg vil da godt svare helt konkret og sige, at det selvfølgelig skal være sådan, at de partier, der bliver folkeligt valgt til et parlament, har ret til at repræsentere folk.
Så må man forholde sig helt konkret til, hvad de siger og gør, og hvis der er tale om et parti, der på afgørende områder bryder den svenske lovgivning med hensyn til racistiske ytringer, så må man dømme eller skride til handling ud fra det.
Som hr. Kenneth Kristensen Berth er klar over, er det også sådan i den danske lovgivning, at hvis der er nogen, der udtaler sig i strid med racismeparagraffen i straffeloven, bliver de dømt for den overtrædelse.
Så sådan må man jo forholde sig konkret til det i de enkelte lande, men det er klart, at det var blevet et OSCE-anliggende, i det øjeblik at den svenske rigsdag havde reageret på en demonstration.
Men jeg må sige, at jeg synes, at det måske lige er i overkanten at skulle stå og forholde sig til en demonstration, der er organiseret på gadeplan.
Pia Adelsteen (DF), 2011-03-03:
Det vil jo være underligt ikke at kommentere.
Jeg kan så forstå på ordføreren, at man synes, det er helt o.k., og at det helt klart er hemmeligt; hvis man ikke har sine stemmesedler med hjemmefra, skal man gå hen og i de her forskelligfarvede bunker tage en af hver, for så er der selvfølgelig ikke nogen, der kan se, hvad man stemmer på, når man går ind.
Men der er nogle farver, som måske er mere uglesete end andre, og det kan folk jo så også se, altså at man tager sådan en med derind, plus at når man går ud, går jeg ud fra, at dem, man ikke har sat kryds ved, skal i en affaldsspand eller noget andet – et eller andet sted skal man i hvert fald gøre af dem.
Om man så også skal stå og folde dem alle, så andre ikke kan se, hvilke farver det er, man smider ud, ved jeg ikke.
Men for mig at se er det i hvert fald overhovedet ikke hemmeligt, og der må jeg så bare være uenig med ordføreren.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-03-03:
Jeg tror ikke, der er nogen af de demokratiske partier i Sverige, der har planer om at ændre den valgordning, og svenskerne er tilfredse med den.
Den er anderledes end vores.
Men med hensyn til stemmesedlerne, som man tager op, vil jeg sige, at dem kan man jo bare beholde i lommen og smide i papirkurven, når man kommer hjem.
Der er ikke noget problem i det.
Sverige har på et andet område også en helt anden praksis, end vi har.
I Sverige er det meget nemt at få lov til at stille op til valg.
Det kræver ingenting, og derfor er der masser af lister, der stiller op.
Vi har jo meget restriktive regler for, om man kan stille op.
Til gengæld gør svenskerne det, at de begrænser antallet af partier, der kan deltage i afslutningsdebatter i tv, hvad vi jo ikke gør, for vi har et begrænset antal partier.
Altså, det er forskellige måder at gribe et demokratisk problem an på, men at sætte spørgsmålstegn ved, hvad skal vi sige, værdien af svensk demokrati er i mine øjne ret komisk.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2011-03-03:
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at der ikke er nogen rimelighed i at sætte spørgsmålstegn ved det demokratiske i det svenske system.
Når jeg beder om ordet, er det blot for at bede ordføreren om at bekræfte, at vi i OSCE ikke arbejder med dobbelte standarder, at vi rent faktisk også foretager valgobservationer i de gamle demokratier.
Vi har bl.a. flere gange haft delegationer til USA med bl.a. dansk deltagelse.
Jeg har selv været med til at lede nogle af de observationer, og man kan vel ikke hævde, at USA ikke er et demokrati.
Men vi opererer altså ikke med dobbelte standarder.
Det håber jeg at ordføreren kan bekræfte.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-03-03:
Med glæde.
Det er et helt naturligt led i OSCE's virksomhed at foretage observationer og også i velfunderede demokratier.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-03-03:
Jeg har et spørgsmål til Enhedslistens ordfører: Anerkender hr. Frank Aaen det OSCE-princip, at enhver stat har ret til at vælge eller ændre sine sikkerhedsarrangementer og sine alliancer?
Og i givet fald, hvorfor levede Enhedslisten så ikke op til det princip, da vi diskuterede NATO's udvidelse?
Karsten Nonbo (V), 2011-03-03:
Jeg kan berolige fru Julie Skovsby med, at fru Julie Skovsby har forstået det, som hun har læst, rigtigt.
Somme tider skal tingene jo gå ret hurtigt i DR, og det hele skal klares inden for 10 sekunder.
Det er ikke mig, der har skrevet det der.
Jeg har måske sagt »eksempelvis 14 dage« om, hvad der står på bødeforlægget.
Men der står helt klart i lovforslaget her, at det er den dato eller det tidsrum, der er angivet bag på bødeforlægget.
Så det der med de 14 dage er jo ikke noget, der står i det her lovforslag.
Det er vi vel enige om.
Hvad der er blevet ud af det i pressen, har jeg godt set.
Der har man taget det laveste varsel, og så har man sprunget mellemleddene over og sagt, at så er det derefter udpantning.
Men det er jo det her med, at når man vil presse alle nyhederne ned på 10 sekunder, ryger der et ord som f.eks. og nogle andre ord ud.
Men det, fru Julie Skovsby læser i lovforslaget her, er det, der er gældende.
Line Barfod (EL), 2011-03-03:
Jeg ville høre, om Socialdemokraterne har set på den henvendelse, der er kommet fra Den Sociale Retshjælp.
Jeg vil høre, om man, ud over de ting, ordføreren nævnte vi skal se på under udvalgsarbejdet, også er indstillet på at se på mulighederne for genoptagelse af sagen, hvis en person har fået en udeblivelsesdom.
Er man indstillet på at se på, at vi skal udvide mulighederne for retshjælp, så der kunne komme en ordning som den, Den Sociale Retshjælp har fået gennemført i Aarhus for de socialt udsatte, i langt flere byer?
Vi kunne lave et mere opsøgende arbejde for socialt udsatte, altså med at udbrede viden om, at der eksisterer den her mulighed for at kunne få noget hjælp og rådgivning.
Julie Skovsby (S), 2011-03-03:
Ja, jeg har set henvendelsen fra Den Sociale Retshjælp, og der er også overvejelser, som jeg var lidt inde på i min ordførertale, nemlig det her med, at der vil blive anlagt en meget lempelig vurdering, ligesom det er tilfældet i dag i forbindelse med modtagelse af indkaldelse til at møde i retten.
Jeg synes, at det er meget, meget vigtigt, at det ikke blot bliver de samme regler, som gælder i dag, men at også praksis bliver den samme.
Så det er jeg meget åben over for, ligesom også spørgsmålet om at yde en bedre retshjælp efter min mening skal tages med.
Og en særlig bemærkning om at gøre bødeforelægget og den vejledning, der vil følge med der, til meget mere klar tale skal med, så flere borgere får mulighed for at forstå, hvad det egentlig er, der helt præcis bliver skrevet.
Den Sociale Retshjælp nævner også andre tiltag, som kan være meget interessante at få med.
Pia Adelsteen (DF), 2011-03-03:
Tak for det.
Det er jo sådan, at når jeg sidder og forbereder mig til sådan en sag her, sidder jeg normalt og skriver en tale, og nu har de to tidligere ordførere pænt gennemgået hele sagsforløbet, så det tror jeg at jeg vil undlade at gøre.
Jeg vil dog komme med en bemærkning.
Jeg synes, at det er bemærkelsesværdigt, at ud af de sager, der var i 2009, var det i ca. 80 pct. af sagerne, at man kunne have sparet – kan man sige – de omkostninger, der er ved at reservere et retslokale og have en dommer og en fra anklagemyndigheden siddende.
Det synes jeg i hvert fald er væsentligt, i forhold til at det her forslag jo er et spørgsmål om at bruge ressourcerne bedre, hvilket vi nok alle sammen går ind for, især i krisetider.
Så vil jeg prøve at komme fru Line Barfod i forkøbet, for jeg har også læst henvendelsen fra Den Sociale Retshjælp, og jeg synes faktisk, at noget af det, der er interessant, og som jeg synes er væsentligt, jo netop er, at når der fremsendes en bøde, skal man for at kunne forstå bøden altså kunne de her koder fra politiet, så selv Den Sociale Retshjælp har været nødt til at få en liste over alle de koder, så de ved, hvad folk får bøder for.
Jeg synes, at det er væsentligt, at når der fremsendes en bøde, og hvis vi gør det her til en forenklet proces, skal det også være sådan, at folk forstår, hvorfor de får bøden.
Hvordan man gør det i praksis, er der andre, der må klare, men jeg synes, at det vil være en god ting at gøre.
Jeg vil også godt sige, at ideen om det her centrale register – jeg ved ikke, om det kan lade sig gøre på nuværende tidspunkt – er god, således at man, når man sidder i Den Sociale Retshjælp eller andre steder og skal hjælpe folk, der har problemer, og som ikke kan overskue det her, kan gå ind ét sted og se, hvad vedkommende har liggende af bøder, frem for at man, som det er nu, som Den Sociale Retshjælp skriver, er nødt til at ringe rundt til samtlige politikredse og spørge, om der ligger nogle bøder til den pågældende person, for ellers kan man ikke få et overblik.
Det er i hvert fald nogle af de bemærkninger, de har gjort, og jeg synes, at det er værd at tage med i det udvalgsarbejde, der kommer, men vi kan i hvert fald støtte forslaget her fra Dansk Folkepartis side.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-03-03:
Jeg tror også, at vi her kan effektivisere processen – det er ikke kun ved domstolene, man kan det – for talerne bliver jo kortere og kortere, fordi alle tingene er sagt.
Man overordnet vil jeg sige, at vi jo har haft en domstolsreform, og selv om der stadig væk er bøvl med sagsbehandlingstiderne, som er utrolig lange, er det vigtigt at sige, at domstolene faktisk er blevet mere effektive, og de får afsluttet flere sager.
Men derfor kan man selvfølgelig altid kigge på, om der kan laves yderligere tiltag, som nedbringer sagsbehandlingstiderne og gør, at ressourcerne bruges rigtigt.
Jeg kan faktisk forstå på nogle af høringssvarene, at man selv har fundet nogle processer for at effektivisere lige præcis bødesagerne.
Man kan jo aldrig være uenig i, synes jeg, at der laves regelforenkling som led i afbureaukratisering, når der også tages hensyn til retssikkerheden, og jeg kan forstå, at det er et synspunkt, som de fleste tilslutter sig.
Men der er ikke enighed, konstaterer jeg også, mellem byretterne.
Derfor vil jeg også godt sige, at jeg synes, at det er rigtig vigtigt, at vi har en vis overvågning af det her lovforslag.
Under udvalgsarbejdet vil jeg prøve at se, om vi kan afklare, om vi skal stille et ændringsforslag om, at der skal være en egentlig evaluering – det er fint, at Justitsministeriet har tilkendegivet, at man vil følge det her – så vi får en hurtig og grundig evaluering af, hvordan det her faktisk er spændt af i de enkelte retskredse.
Princippet om, at man kan genoptage sagen, kan jeg se at man også tager hensyn til, eller man ændrer ikke ved reglerne.
Det er stadig væk muligt, og det er også stadig væk domstolene, der tager sig af den her opgave, så derfor skulle retssikkerheden være i orden.
Med hensyn til genoptagelsesreglerne, så lad os se på dem.
Det kan godt være, at der er nogle ting, der kan gøres bedre.
Jeg synes altid, vi skal passe på, at borgerne har den fornødne retssikkerhed.
Så vil jeg bare sige til Venstres ordfører, at det vender sig lidt i mig, når man siger, at de her mennesker ikke gider røre sig, at der er barnepigementalitet osv.
Jeg tror helt sikkert, at der er nogle mennesker, som lader stå til, når de får de her bøder, men jeg tror faktisk også, at der er rigtig mange af dem, som får bøderne, som har så meget rod i deres liv, at det simpelt hen er årsagen til, at de ikke magter at møde op.
Med de ord vil jeg slutte.
Karsten Nonbo (V), 2011-03-03:
Sådan kan vi jo have forskellige holdninger.
Det er rigtigt, at begge kategorier findes, men der er så stor en procentdel af de her mennesker, der absolut godt ved, at de skal betale den bøde i sidste ende, medmindre de får sagen i retten, hvad de jo stadig væk kan få.
Grunden til, at jeg bad om ordet, var egentlig, at jeg gerne som en slags serviceydelse ville sige, at det her lovforslag rent faktisk er ændret i forhold til de høringssvar, der foreligger, således at man kan sige, at dem, der er kommet med lidt kritik i høringssvarene, faktisk har fået deres vilje.
I det oprindelige lovforslag var det sådan, at man alligevel skulle sende sagen til retten, og så skulle retten skrive ud til borgerne og spørge, om de ville vedtage bøden, og det var lidt molboagtigt, kan man sige.
Det var det, der var nogle der protesterede over, og de, der protesterede, havde i mine øjne klart ret, og det er lovforslaget blevet rettet ind efter.
Så jeg tror ikke, at der er brug for egentlig lovovervågning, for det er et godt snit, der er lagt nu.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-03-03:
Altså, jeg noterer mig, at der ikke er enighed blandt byretterne om, hvorvidt det her faktisk giver nogle ekstra ressourcer og gør processen hurtigere og mere enkel, og derfor synes jeg faktisk, at vi skal holde øje med det.
Jeg synes, det er i den bedste hensigt, for vi skal være sikre på, at vi bruger ressourcerne ordentligt – de er knappe, og vi har i forvejen rigtig lange sagsbehandlingstider ved domstolene.
Jeg er meget enig i, at hvis vi kan hjælpe til i den proces, skal vi endelig gøre det, for den sagsbehandlingstid skal ned.
Tom Behnke (KF), 2011-03-03:
For mig som konservativ er det vigtigt, at vi til stadighed ser på, om der er nogle ting, nogle processer, vi kan gøre nemmere og enklere.
Retssikkerheden skal selvfølgelig være til stede, når vi gør det her, og den retssikkerhed er til stede, for det er stadig væk sådan, at det er domstolene, der i sidste ende træffer afgørelse om, hvorvidt den pågældende borger skal have den pågældende bøde eller ej.
Så retssikkerheden bliver bevaret, samtidig med at vi laver en forenkling i systemet, og derfor er det her lovforslag et rigtig godt lovforslag.
I dag skal politiet sende bødeforelæg ud, skal sende rykkere ud, gøre opmærksom på, at sagen nu overgår til domstolene; domstolene skal skrive til den pågældende borger, at der nu vil blive holdt et retsmøde; der skal reserveres et retslokale; dommeren skal være til stede, skal have set sagerne igennem; der skal være en anklager, der har forberedt de pågældende sager – og når man så sidder nede i retten, møder der måske en tre-fire stykker op ud af 100 tilsagte.
Det er i den grad spild af systemets tid.
Det er muligt, der er nogle få af de her mennesker, som slet ikke har fundet ud af, hvad det her går ud på, og for deres vedkommende er der jo ingen forskel på, om tilstanden er som i det her lovforslag, eller om tilstanden er, som den er i dag, men der er en meget meget stor del, som har den der laissez faire-holdning, at det jo er ligegyldigt, fordi der ingenting sker ved det.
De sidder godt tilbagelænet og er fuldstændig iskolde over for, at systemet bruger i tusindvis af kroner på den her sag, og den dag, hvor det så kommer til et retsmøde, hvor de ikke møder op og får en udeblivelsesdom, og der så kommer en meddelelse om, at de altså nu skal betale, at de nu har fået dom for at gøre det, ja, så betaler de bare.
Så har de måske trukket kreditten i adskillige måneder, måske et år, inden de skal betale pengene, og det er ikke fair, at der er nogle, der sidder og spekulerer i systemet på den måde.
Derfor er det godt, at vi nu strammer op og siger, at politiet sender et brev.
Deri står der, at hvis man er uenig og ønsker sagen prøvet ved domstolene, skal man sige til.
Ellers overgår sagen automatisk til domstolene, og ved domstolene bliver man ikke indkaldt til et retsmøde, medmindre man har bedt om det, men der vil stadig væk være en dommer, der sidder og kigger sagerne igennem og ser, om formalia er i orden.
Er sagen vel belyst, og er der et grundlag at træffe beslutning på, så kan dommerne afsige en udeblivelsesdom, altså ikke en dom for, at man ikke er mødt op, men en dom, selv om man ikke er mødt op.
Det er et rigtig godt lovforslag og en god forenkling, og derfor støtter vi det fuldt ud fra konservativ side.
Manu Sareen (RV), 2011-03-03:
Tak for det.
Det Radikale Venstre bakker også op omkring det her forslag.
Som vi har hørt fra stort set alle andre, lægges der med lovforslaget op til at få en ordning, der giver domstolene mulighed for at afsige udeblivelsesdom i sager, hvor der er udstedt bødeforelæg, uden afholdelse af et retsmøde, hvis de tiltalte altså ikke har anmodet om at få sagen behandlet i et fremtidigt retsmøde.
Alt i alt handler det om at spare en masse ressourcer både inden for domstolene og for politiet.
Som Dansk Folkepartis ordfører skal heller ikke jeg gennemgå alt det tekniske, for det har vi hørt rigtig, rigtig mange gange,
men jeg har lige lyst til at nævne, at vi – som der også er nogle der har været inde på – i Danmark har en gruppe af borgere, der er ressourcesvage og socialt udsatte, og som ikke har det samme forhold til deres post, som de fleste andre har.
Det bliver selvfølgelig også oplyst i nogle af høringssvarene, bl.a. fra Den Sociale Retshjælp, som vi har hørt.
De mennesker risikerer muligvis at komme i klemme.
Jeg kender ikke antallet, og det står der heller ikke rigtig noget om, men det virker, som man kan læse i høringssvarene, som om det alligevel er en gruppe, man er nødsaget til at forholde sig til.
De kan komme i klemme, ikke nødvendigvis fordi de ikke ønsker en retssag, men fordi de ikke får vedkendt sig deres bøder, og derfor håber jeg i lighed med andre, at vi i det videre udvalgsarbejde kan blive enige om en eventuel revisionsklausul, som Domstolsstyrelsen også efterlyser.
Hvis vi ikke kan det, har jeg også noteret mig, at Justitsministeriet i sit høringssvar siger, at man er villig til selvfølgelig at justere lovgivningen, hvis der er nogen, der kommer i klemme, og det vil vi selvfølgelig også følge nøje og opfordre til, så der kan være den tryghed.
Men alt i alt er det et rigtig godt forslag.
Lars Barfoed (KF), 2011-03-03:
Jeg vil gerne sige tak for en overvejende særdeles positiv modtagelse af lovforslaget.
Jeg har lyttet til bemærkningerne og kan også høre, at der er nogle ting, vi skal have drøftet i udvalget og måske få afklaret.
Men jeg synes, det er en god nytænkning, der ligger i det her forslag.
Flere af ordførerne har i virkeligheden gennemgået, hvad forslaget går ud på, og tanken er jo simpelt hen, at vi skal forenkle, at vi skal udnytte ressourcerne bedre i domstolene, men vel at mærke uden at det går ud over retssikkerheden.
Det er naturligvis noget, vi alle sammen er optaget af.
Der skal være retssikkerhed, også i disse sager, men der er på den anden side ikke grund til, at vi bruger flere ressourcer end nødvendigt, herunder har retslokaler stående tomme i forventning om, at der muligvis bliver behov for at bruge lokalet, hvis vi på en enkel administrativ måde kan få afklaret inden, at der ikke er brug for at bruge lokalerne.
Så der er mulighed for at få en mere effektiv ekspedition af andre sager i vores domstole.
Det er også en styrkelse af retssikkerheden, at domstolene kan fungere effektivt, og at andre sager så kan ekspederes hurtigere igennem systemet til gavn for alle involverede parter.
Vi gennemfører så en ordning, der betyder, at det i bødeforlægget angives, at den pågældende, hvis bødeforlægget ikke vedtages, uden yderligere varsel kan blive dømt for den lovovertrædelse, som bødeforlægget angår, medmindre den pågældende inden for den frist, der er fastsat i bødeforlægget, anmoder om, at sagen bliver behandlet i et retsmøde, for så bliver den selvfølgelig det.
Men hvis modtageren af bødeforlægget hverken vedtager bødeforlægget eller anmoder om et retsmøde, vil retten uden selv at rette henvendelse til den tiltalte forinden kunne afsige udeblivelsesdom uden retsmøde, hvis ikke der er omstændigheder, der taler imod det.
Domfældte har selvfølgelig mulighed for at få sin sag genoptaget, hvis man kan godtgøre at have været forhindret i at anmode om et retsmøde, eller hvis bødeforlægget ikke rettidigt er kommet til vedkommendes kundskab.
Som sagt vil det have en række positive virkninger for udnyttelsen af ressourcerne i domstolene.
Vi får så at sige mere for pengene, og det synes jeg er vigtigt.
Vi har jo så valgt en model, der betyder, at princippet om, at alene domstolene kan pålægge strafansvar i sager, hvor den pågældende ikke erklærer sig skyldig, bliver fastholdt.
Der er så flere, der har været inde på, at der har været flere modeller fremme – tre modeller er nævnt i lovforslaget – men vi har altså valgt den model, hvor det er domstolen, der pålægger strafansvaret i sidste ende.
Jeg ser frem til et positivt og konstruktivt arbejde i udvalget med den her sag og vil selvfølgelig være til rådighed for besvarelse af spørgsmål.
Karen Jespersen (V), 2011-03-03:
Forslaget bygger jo på en rapport, der blev skrevet af en arbejdsgruppe, der netop skulle se på forskellige forslag til, hvordan man forbedrer situationen for mennesker, der har været ofre for forbrydelser.
Og det er især to forslag, der præger lovforslaget.
Det ene handler om, at et menneske, der har været offer for vold eller andre former for overgreb, en forbrydelse, bliver underrettet, når gerningsmanden får uledsaget udgang eller bliver løsladt.
Det sker i et vist omfang også i dag, men nu er der altså lagt op til, at det skal ske i et større omfang.
Samtidig bliver det også pointeret i forslaget, at man selvfølgelig skal være opmærksom på, om det i særlige tilfælde kan blive brugt mod gerningsmanden, hvis man giver sådan nogle oplysninger videre.
Det andet element i forslaget handler om den frist for politianmeldelse, som et offer skal overholde for at kunne søge erstatning fra Erstatningsnævnet, og den periode bliver nu udvidet fra 24 timer til 72 timer.
Det er yderst rimeligt, fordi man lige skal have mulighed for at sunde sig og overveje sine muligheder, inden man søger erstatning.
Så det er et rigtig godt forslag, som vi støtter.