runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-02:
Som jeg kender ordføreren, er ordføreren sådan rimelig habil også på det retspolitiske område.
Derfor vil jeg egentlig bare høre ordføreren: Nogle af de bekymringer, der har været om forskellen mellem § 114 om fremme af terrorisme og de eksisterende hadbestemmelser, har jo lidt været, at den første er en forholdsvis ny bestemmelse, hvorimod de andre er kendte bestemmelser, hvor man også kender til afgræsningen af bestemmelsen.
Nu henvises der i bemærkningerne til lovforslaget til, at der er en ret klar afgrænsning af bestemmelsen, i forhold til hvad man skal forstå ved fremme af terror.
Vil den radikale ordfører og Det Radikale Venstre være åbne for og villige til, at vi i udvalgsprocessen får præciseret og også ligesom får afmonteret nogle af de bekymringer, der har været om det her med, at en ny henholdsvis gammel paragraf kan give anledning til, at der kan lægges mange nye tolkninger ind i en ny paragraf, hvorimod en gammel paragraf har en så stor lovgivningsmæssig historik, at der ikke er uklarheder omkring tolkningen?
Anne Baastrup (SF), 2013-04-02:
Da hr. Ole Sohn ikke kan være til stede, har jeg tænkt mig at fortælle, hvad hr. Ole Sohn ville have sagt, hvis han havde været her.
Det her lovforslag har jo sin oprindelse og baggrund i det problem, som vi løb ind i, da det viste sig, at en afgørelse fra Radio- og tv-nævnet ikke kunne gennemføres via domstolen.
Derfor var man fra regeringens side nødsaget til at handle.
Det, man så er kommet frem til at gøre, er efter min bedste overbevisning et nødvendigt skridt, hverken mere eller mindre.
Når det så er sagt, vil jeg også meddele hr. Ole Sohn, at han kan se frem til et langvarigt og ihærdigt arbejde i Folketingets Kulturudvalg, idet der jo ikke er nogen tvivl om, at det her er noget, der kan skabe diskussion.
Derfor går jeg ud fra, at han vil kaste sig ud i opgaverne med stor begejstring.
Og så satser vi på, at vi kan få kombineret lovforslagt med alle de mange forskellige og en lille smule indviklede indvendinger mod lovforslaget.
Nogle af dem er drillerier, og andre er rent faktisk grundlæggende fornuftige, men vi skal jo have dem frem, således at vi kan få et ordentligt lovforslag, så alle bliver glade.
Zenia Stampe (RV), 2013-04-02:
Vi vil da bestemt være åbne over for præciseringerne.
Det ville da være dumt, hvis man ikke var det.
Men meget mere kan jeg sådan set ikke sige om det, udover at det ser vi også meget frem til at få afklaret i udvalgsarbejdet.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-03:
Jeg har ikke sagt, at bøder ikke har nogen virkning – og der er jo bøder i øjeblikket.
Det, jeg sagde, var, at det ikke er sikkert, at man, bare fordi man hæver bøderne, så også får en bedre virkning af det.
Det var det, jeg sagde.
Men jeg tror jo, at det sådan i det hele taget er vældig nemt at køre ud med en masse populistiske håndbevægelser og sige, at nu skal vi bare gøre det og det.
Jeg tror virkelig, der er tale om, at vi skal have et langt, sejt træk i forhold til det her problem, og det er også det, som SKAT er i gang med.
Det kan så godt være, at de vil overveje tiltag i forhold til næringsbreve og i forhold til det, at bøderne skal hæves; det vil jeg ikke udelukke.
Jeg siger bare, at det ikke er nogen patentløsning på det her problem, som hr. Hans Kristian Skibby nævner.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-03:
Vi vil da værdsætte det meget, hvis skatteministeren vil oversende en sådan redegørelse, hvoraf det også fremgår, hvad det er for et retssikkerhedsgrundlag, som SKAT agerer på, og hvordan de agerede ikke bare i den konkrete sag, men generelt i lignende sager, der også har været fremme og er blevet omtalt.
Meget tyder jo på, hvis det står til troende med det, der har været fremme i pressen om både de mailkorrespondancer, der har været med SKAT, og andet, at SKAT jo reelt set har været inde og forhandle om, hvad man skal betale i skat, og har truet med politianmeldelse, hvis man så ikke har accepteret det, SKAT er kommet med.
Det er jo for borgerne i det her samfund et retssikkerhedsmæssigt problem.
Det er det også for de virksomheder, der måske står i den situation, at SKAT ikke længere er en myndighed, man kan have tillid til, men en forhandlingspart i en sag.
Derfor vil jeg høre skatteministeren om, hvad skatteministeren vil tage af initiativer, hvis det viser sig, at Jyllands-Postens artikler om den her sag er korrekte, og at SKAT reelt set har truet og har truet med at politianmelde konkrete virksomheder, hvis de ikke makkede ret efter SKATs mening.
Jeg vil spørge om, hvorvidt skatteministeren synes, at det er en måde, man kan agere på som skattemyndighed i et retssamfund, hvor det vel som udgangspunkt må være sådan, at borgerne skal betale den skat, de er forpligtet til, og at det ikke kan hænge sammen med trusler om politianmeldelser og skatteforhøjelse, hvis man så ikke accepterer det, SKAT melder ud som beløb.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-03:
Jeg vil svare, som jeg har svaret før, at jeg ikke kender de konkrete sager.
Jeg kan forstå, at der har været nogle artikler i Jyllands-Posten om de her ting, men jeg har ikke læst de pågældende artikler, og jeg ved ikke, om det er et korrekt billede, der er beskrevet i de artikler.
Det, jeg vil sige, er, at naturligvis holder vi os inden for lovgivningen, naturligvis kører SKAT inden for den lovgivning, der er.
Hvis man ikke gør det, er jeg da helt enig i at der er tale om et meget, meget stort problem, fordi retssikkerheden er noget, som de faktisk prioriterer højt, og jeg har ikke grundlag for at hævde andet, end at SKAT naturligvis holder sig inden for lovgivningen.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-03:
Så kunne det jo være interessant at få at vide, hvad skatteministeren baserer den udtalelse på, at skatteministeren ikke har grundlag for at mene, at SKAT ikke holder sig inden for lovgivningen.
Er det, fordi skatteministeren har bedt SKAT om at redegøre ikke bare for den sag, der er omtalt i Jyllands-Posten, men generelt for, hvordan SKAT agerer i de sager, hvor der i et sagsforhandlingsforløb afkræves øget skat af borgere eller virksomheder i det her land?
For noget af det, som professor i skatteret ved Aarhus Universitet Jan Petersen udtaler til Jyllands-Posten, er jo, at det er temmelig problematisk med den måde, som SKAT agerer på, og at der gælder et generelt princip for den offentlige vurdering om, at myndighederne skal handle sagligt og nå frem til konkrete resultater ud fra et konkret bedømmelsesgrundlag, og at det jo ikke er tilfældet i de her sager.
Så kan skatteministeren redegøre for, om han har bedt om en redegørelse, eller hvad han bygger udtalelserne om, at han forventer, at SKAT har overholdt retssikkerheds reglerne, på?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-03:
Ja, hvis jeg sagde noget andet, ville jeg da virkelig have et problem.
Selvfølgelig går jeg da ud fra, at den forvaltningsmyndighed, der er under Skatteministeriet, overholder gældende lovgivning.
Ellers ville det jo virkelig være et problem.
Men som sagt kender jeg ikke de pågældende sager og vil selvfølgelig gå hjem og bede om en redegørelse for det.
Men som sagt har der været nogle artikler i avisen, og der er nogle kommentarer fra eksperter.
I den relativt korte tid, jeg har siddet som skatteminister, ved jeg simpelt hen, at der ikke skal ret meget til, før der er diverse artikler i aviserne, fordi der kan være mange interesser i forskellige skattemæssige problemstillinger, og at der heller ikke skal ret meget til, før forskellige eksperter udtaler sig.
Det betyder ikke, at de ikke har ret, det, jeg bare siger, er, at der er så mange forskellige synspunkter i den skattepolitiske debat.
Men indlysende nok: Selvfølgelig skal SKAT da overholde lovgivningen.
Det har jeg ikke noget grundlag for at tro at SKAT ikke gør, men i det omfang, det kan berolige sindene hos Venstre, vil jeg da godt gå hjem og høre nærmere om den her problemstilling, der er beskrevet i de pågældende avisartikler.
Lykke Friis (V), 2013-04-03:
Tak, hr. formand.
Nu har vi jo lige overstået påsken, men i EU har den mildest talt ikke stået på afslapning og påskeharer og maling af påskeæg.
Der har været et drama af dimensioner om hele situationen i Cypern.
Der skal ikke herske tvivl om, at det var afgørende, at man fik reddet Cypern fra afgrunden, og det er vi jo også glade for i Venstre, men måden, det foregik på, har udløst betydelig debat, også i Danmark.
Mange kan simpelt hen ikke forstå, hvordan eurolandene i første omgang endte med en løsning, hvor også indskud på under de 750.000 kr. skulle bidrage til redning af banksektoren, på trods af at vi jo har et EU-direktiv fra 2008, så vidt jeg husker, der siger, at de skal være sikre.
I går var jeg f.eks. ude at tale i Allerød, og der fik jeg det spørgsmål: Hvordan kan det være?
Og jeg må indrømme, at jeg simpelt hen ikke kunne svare.
Og så tænkte jeg: Hvem er bedre at spørge end Europaministeren?
Hvad er op og ned på den sag?
Hvordan kunne det egentlig gå til?
Var der et hul i direktivet, så det var muligt, at man så kunne træffe den beslutning, for det er jo lidt afgørende og principielt, også europapolitisk, at det ikke er sådan, at når man når ud på en sen nattetime, så kan man pludselig bøje reglerne.
Så kan vi ikke få lidt hjælp i den sag?
Nicolai Wammen (S), 2013-04-03:
Jeg kan bekræfte, som fru Lykke Friis var inde på, at det har været en hektisk påske på EU-fronten, bl.a. i forhold til Cypern.
Der har været en meget svær situation, hvor der heldigvis er blevet lavet en aftale, som betyder, at man nu kan lave en redningspakke til Cypern.
Den redningspakke er lavet den 25. marts, aftalen der, og den tager højde for den problemstilling, som fru Lykke Friis blev spurgt om i Allerød, og som er blevet diskuteret, nemlig hvorvidt man som kunde i en bank er dækket op til 100.000 euro eller ikke.
Jeg er tilfreds med, at der nu er fundet en løsning for Cypern.
Det er vigtigt, ikke alene for Cypern, men for hele EU, og sådan som jeg er orienteret, betyder aftalen af 25. marts, at den problemstilling, som fru Lykke Friis peger på, er håndteret på fin vis.
Lykke Friis (V), 2013-04-03:
Ja, det svarede jeg sådan set også forsamlingen i Allerød og også diverse andre forsamlinger, men det hjælper bare ikke rigtig, for de spørger jo meget begavet ind til, hvorfor man så overhovedet kunne træffe den beslutning.
Hvorfor har vi så et direktiv?
Og det her med, om man så bare kan bøje reglerne en sen nattetime, er jo lidt afgørende, så kan ministeren ikke sige noget om, hvorvidt der er en undtagelse i det direktiv, eller hvordan kunne man træffe sådan en beslutning?
Nicolai Wammen (S), 2013-04-03:
Der har jo ikke været indgået en endelig aftale omkring det her spørgsmål alene af den grund, at man ikke fra cypriotisk side tiltrådte det udkast af 16. marts, der lå.
Indholdet af den endelige aftale, der så er faldet på plads, nemlig den 25. marts, håber jeg glæder både fru Lykke Friis og borgerne i Allerød, nemlig at der tager man højde for netop den problemstilling, som fru Lykke Friis peger på, nemlig om folk er garanteret deres indskud op til 100.000 euro, det, som var hele omdrejningspunktet for debatten i forhold til det udkast, der lå den 16. marts.
Dermed har man taget højde for den problemstilling, som fru Lykke Friis peger på.
Lykke Friis (V), 2013-04-03:
Ja, det er jeg sådan set igen med på.
Men nu er det jo desværre ikke kun folk i Allerød, der har været bekymrede, selv om det selvfølgelig er rigeligt, må man sige, men det har altså været over hele Europa, at man har undret sig over, at der kunne træffes en sådan beslutning.
Men jeg forstår, at vi ikke kommer meget længere med hensyn til at hitte ud af, hvad der så egentlig er forklaringen.
Det kunne være meget rart på et tidspunkt at kunne få et svar på, om der var en undtagelse i det direktiv.
Det synes jeg fremadrettet kunne være temmelig interessant og vigtigt, også når vi skal diskutere EU i andre sammenhænge.
Men til sidst kunne det jo så være rart, hvis ministeren så kunne garantere, at hvis og såfremt at Danmark går med i bankunionen – nu ved jeg godt, at diskussionerne om den del af bankunionen jo ikke er gået i gang endnu – så behøver man ikke at være bekymret i Allerød eller i Aarhus, eller hvor det nu er, for, at man pludselig så igen kunne træffe en beslutning, som så påvirker danskere med under 750.000 kr.
Så kan ministeren garantere, at vi selvfølgelig ikke der vil gå på kompromis med den model, der er lavet ud fra det direktiv, der foreligger i forvejen?
Nicolai Wammen (S), 2013-04-03:
Fra dansk side er det jo vigtigt at sige, at vi jo ikke er en del af euroen i dag, som også fru Lykke Friis peger på og er fuldt ud klar over.
For så vidt angår den måde, vi i Danmark ser på spørgsmålet om indskydergaranti på, kan man jo sige, at de danske bankpakker, der er blevet lavet, jo netop har haft det omdrejningspunkt, at man har ønsket at beskytte indlån af en rimelig størrelse, præcis som det også er tanken med den cypriotiske pakke.
Jeg kan ikke forestille mig, at nogen regering har planer om at lave om på den tilgang, hverken den nuværende eller regeringer, der måtte komme engang i fremtiden.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-03:
Jeg vil ikke gå ind og kommentere konkrete sager.
Jeg vil selvfølgelig have fuldstændig klare meldinger om, at SKAT holder sig inden for den gældende lovgivning og der selvfølgelig er et tilstrækkelig retssikkerhedsmæssigt fundament for det, som SKAT gør.
Jeg er fuldstændig enig med fru Ellen Trane Nørby i, at det er vigtigt, at borgerne har tillid til SKAT.
Det er fundamentet for hele vores skatteforvaltning: at der et tillidsforhold mellem borgerne og SKAT.
Og hvis der kan sættes spørgsmålstegn ved det, er jeg da helt enig i, at så har vi et problem.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-03:
Altså, det er jo ikke nogen problemer, som Dansk Folkeparti har opfundet i dagens anledning, Det er jo nogle problemer, nogle udfordringer, der har været der igennem mange år.
Det, der bare er den helt store udfordring, er, at det er et eskalerende problem.
Det er noget, der stiger i omfang, det er noget, der stiger i forhold til økonomisk kriminalitet.
Så siger ministeren, at det ikke er sikkert, at det hjælper med de her såkaldte lavintelligente indsatser, kontrol og bødestraf osv.
Jamen hvorfor mener ministeren virkelig, at det ikke har en præventiv virkning at give en bøde?
Mig bekendt har det da haft stor virkning andre steder i samfundet, hvor man er gået ind og har øget bøderne.
Hvorfor er det f.eks., man har valgt at sætte bøderne op for at tale i håndholdt mobiltelefon, når der køres i bil, eller hvorfor er det, man har øget bøderne for hastighedsovertrædelser og alt muligt andet?
Det er jo, fordi man ved, at det har en præventiv virkning.
Derfor er det jo også, at ministeren må forholde sig til det, når De Samvirkende Købmænd siger, at 5.000 kr. i bøde for at blive opdaget i at lave omfattende moms- og skattesvindel med hensyn til afgifter på den her type varegruppe er helt ude i hampen.
Så vil jeg til sidst sige, at i 34 pct. af sagerne, hvor der så endelig bliver givet bøder til de erhvervsdrivende – det har ministeren jo selv svaret mig i oktober sidste år – får vi aldrig pengene.
Hvad vil ministeren gøre ved det?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-03:
I skattelovgivningen er det jo også sådan, at der er nogle gråzoner.
Man skal ligesom have fundet ud af, hvor grænserne er for det og det og det.
Der er af og til en grænse mellem, hvad man kan kalde kreativ lovlig skattetænkning, og så noget, der er ulovligt.
Så derfor vil jeg sige, at jeg har fuld tillid til, at SKAT selvfølgelig overholder lovgivningen og holder sig inden for lovgivningens rammer.
Selvfølgelig skal man ikke kunne forhandle om, hvad der står i loven.
Loven skal overholdes, og det er da også min helt klare forudsætning for min tillid til SKAT, at det bliver den.
Vi er i SKAT meget optaget af at gøre det her på en intelligent måde.
Det er jo derfor, vi er optaget af at have nogle ordentlige analyser af, hvor det er, man skal sætte ind, og hvordan man kan sætte ind effektivt, i stedet for at tage rundt forskellige steder.
Hr. Skibby siger, at der er tale om nogle døgnkiosker og nogle grønthandlere.
Det, vi bare skal være opmærksomme på, er, at i det omfang, at det er et problem – og det er et problem; det ved vi udmærket godt at det er – skal vi faktisk være optaget af at få det bekæmpet, og det er et vigtigt indsatsområde hos SKAT.
Jeg er ikke sikker på, at det vil løse noget, at man ligesom begynder at fare frem med bål og brand over for et bestemt erhverv og siger, at man vil hæve bødestraffen dér, osv.
Jeg tror, det er kontrolvirksomheden, som vi skal have intensiveret, og det er vi også i gang med.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-04-03:
Nu kan skatteministeren så efter i dag få lejlighed til at læse de pågældende artikler.
Jeg er med på, at skatteministeren ikke kan kommentere en konkret sag, men det, jeg spørger til, er den måde, som SKAT agerer på.
Meldingerne fra en række eksperter er altså meget, meget voldsomme: »Jeg har aldrig oplevet noget lignende...«, lyder det fra BDO.
»Det kan ikke være rigtigt, at SKAT kan optræde på den måde.
Hvis der er noget at komme efter, så skal det jo rettes, og så er det ikke bare noget, man skal true med...«, lyder det fra Danske Revisorer.
Det synes jeg da må give skatteministeren lejlighed til at rejse det her spørgsmål principielt over for SKAT.
Hvad er det for en metode, man møder borgerne med?
Det skal jo også ses i lyset af, at i en række af de sager, der er blevet rejst, har der været meldinger fra SKAT om, at hvis man bare vinder halvdelen af sagerne, er man tilfreds.
Jeg formoder da, at SKAT rejser sager, hvis SKAT mener, at de kan vinde dem, hverken mere eller mindre.
Jeg må sige, at vi nok kommer til at bruge noget mere tid på det her og de eksempler, som har været fremme i medierne, og også sager, som jeg selv bliver præsenteret for.
I disse sager er skatteborgere i vildrede om, hvorvidt de kan overholde reglerne, fordi der ikke er klare retningslinjer.
Vurderingen er, at det afhænger lidt af, hvordan humøret er, når man kommer på besøg.
Jeg håber, at skatteministeren vil være med til, at vi får fokus på retssikkerhed på det her område, så der ikke kan florere de her historier, som vi er vidne til i Jyllands-Posten, og i hvilke der bliver lagt op til, at man finder en forhandlingsløsning.
Hvis det ikke kan lade sig gøre, så kommer man med nye krav.
Mener skatteministeren, at det er en rimelig måde, SKAT agerer på?
Man forsøger at lave en aftale om et beløb, og hvis ikke det kan lade sig gøre, truer man med bål og brand.
Er det rimeligt ud fra en retssikkerhedsmæssig betragtning, at SKAT agerer på den måde, som er beskrevet, og hvad har skatteministeren tænkt sig at gøre for at sikre det, som skatteministeren selv sagde var væsentligt, nemlig at der er en ordentlig retssikkerhed på området?
Så må skatteministeren på baggrund af de sager, der har været, være villig til at tage en række initiativer for at sikre, at der er retssikkerhed, og at det ikke er så tilfældigt, som noget tyder på.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-03:
Det er ikke rimeligt at påstå, at det er fuldstændig tilfældigt, hvad der sker i vores skattesystem.
Vores skattesystem og skattekontrolsystem er faktisk meget, meget velfungerende, og det er også beundret i udlandet.
Så er det da rigtigt nok, at der af og til er nogle sager, som kan gå til klageinstanser, kan gå til domstolene.
Her er man ude i nogle gråzoner og ved nogle grænser for, hvad man kan, og hvad man ikke kan.
Det er jo ikke bare på skatteområdet, at det er sådan.
Det er også på andre områder.
Men det bør ikke give anledning til, at man siger, at det hele bare er tilfældigt og kører efter tilfældighedens principper.
Selvfølgelig skal SKAT overholde lovgivningen.
Jeg vil ikke kommentere konkrete sager, men naturligvis kan jeg sige her og vil løbende hævde, at lovgivningen skal overholdes.
Jeg har fuld tillid til, at det gør SKAT også.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-04-03:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil gerne spørge ind til den aktuelle situation, hvor vi har en lockout af lærerne, hvilket betyder, at forældrene kan have svært ved at få passet deres børn, da børnene jo ikke går i skole.
Der har i den sidste uges tid været en debat om, om man så som forælder skal frygte, at man bliver beskattet, hvis man har sit barn med på arbejde, eller hvis virksomheden, hvor man er ansat, vælger at lave en midlertidig nødløsning ved at stille en medarbejder til rådighed for en pasningsordning, sådan at man kan få passet sit barn, mens man passer sit arbejde til gavn for os alle sammen.
Fra Dansk Folkepartis side synes vi jo ikke, at man skal beskattes, for det her er en meget speciel situation, og der er ikke tale om en permanent pasningsordning, men blot en nødløsning for at få dagligdagen til at fungere, mens vi har den her krise.
Jeg har godt lagt mærke til, at skatteministeren har været ude i medierne, men man har været lidt uklar, synes jeg, for man vil ikke rigtig melde ud til de her forældre og fortælle, om de bliver beskattet eller ikke beskattet, hvis de har deres børn med på arbejde, eller hvis virksomheden vælger at lave en ordning, hvor man kan få passet sine børn, mens man er på arbejde.
Det er derfor, jeg tager ordet nu i dag, og jeg vil gerne høre skatteministeren, om han ikke kan være lidt mere klar i sin udmelding og eventuelt give en garanti for, at man fra SKATs side ikke i den her specielle situation vil komme efter forældrene med en ekstra skatteregning, hvis de vælger at have deres børn med på arbejde, eller hvis virksomheden vælger at lave en midlertidig pasningsordning.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-03:
Tak for spørgsmålet.
Jeg ved, at mange forældre er optaget af det, som nævnes her, nemlig at de må tage deres børn med på arbejde, og at det er kommet frem i offentligheden, at der er en risiko for, at de vil blive beskattet af det.
Efter vores vurdering er risikoen altså meget, meget lav.
Derfor har vi udsendt en pressemeddelelse fra SKATs side i sidste uge, hvor vi siger at forældrene trygt kan tage børnene med på arbejde uden risiko for, at de efterfølgende bliver beskattet.
Der er det særlige tilfælde, hvor man kan definere børnepasning som et personalegode, og hvis der bliver lavet ordninger af den art, er det jo indlysende nok, at personalegoder bliver beskattet ifølge lovgivningen.
På baggrund af det her tilfælde kan man ikke lave sådan en særlovgivning.
Vi er nødt til at holde os inden for den lovgivning, vi har, men det er også inden for den lovgivning SKAT siger, at man kan tage sine børn med på arbejde, man kan sørge for, at der bliver pasningsordninger på arbejdet.
Og medmindre der er tale om det, man kan kalde et personalegode, bliver man ikke beskattet af det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-04-03:
Jeg tror, at der, hvor tvivlen kommer ind ude i befolkningen – for jeg er helt enig i, at der er en kæmpe bekymring for, at man skal have det her skattesmæk, hvis man får passet sine børn – jo er, så vidt jeg kan forstå på SKATs pressemeddelelse, at hvis man vælger på skift i en virksomhed at passe hinandens børn, bliver man ikke beskattet, men hvis virksomheden vælger at sige, at nu er det fru Jensen eller hr. Petersen, der i dag passer børnene, så er det et personalegode.
Men virksomheden har jo ikke fået flere udgifter af det.
Forældrene er jo stadig væk dem, der passer hinandens børn, men hvis det er en virksomhed, der udpeger, hvem af dem der lige passer dem i dag, er der jo så en beskatning.
Der er jo den der store uklarhed i det, hvor jeg synes at skatteministeren meget klædeligt i dag kunne sige, at selvfølgelig i den her meget specielle situation skal folk ikke beskattes af den her pasningsordning.
Jeg mener slet ikke, der er tale om en almindelig pasningsordning, der burde beskattes, for det er jo en nødløsning, fordi forældrene og virksomhederne jo er meget uforskyldte i den her situation, hvor de egentlig bare gerne ville sørge for at passe deres arbejde, sørge for at drive deres virksomhed videre.
Der synes jeg jo at det ville være meget klædeligt, hvis vi fra skatteministerens side med opbakning – tror jeg – fra det meste af Folketinget ville sætte den garanti for, at man ikke bliver beskattet, fordi man sørger for at få passet sine børn på arbejdspladserne.