runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maja Panduro (S), 2012-01-27:
Nej, det er jeg ikke enig i.
For det første synes jeg da, det er ærgerligt, hvis Dansk Folkepartis ordfører har det syn på alle vores sociale institutioner, at det er nogle virkelig dårlige steder, hvor folk ikke er uddannet, og hvor det hele sejler.
For det andet er jeg enig i, at vi har nogle udfordringer, også på det område, og det er jo noget af det, som ministeren faktisk allerede har taget fat i.
Og det er jeg glad for, for her tror jeg, vi alle sammen er enige om, at det jo er utrolig vigtigt, når vi tager og anbringer børn – uanset hvad grunden måtte være til, at vi anbringer dem – at vi også har ansvaret for, at det er under ordnede forhold.
Og vigtigst af alt har vi ansvar for, at vi, mens de er anbragt, faktisk får givet dem nogle bedre chancer i livet; at vi får givet dem et alternativ til det skråplan, de måtte være kommet ud på.
Det er det, der er afgørende for mig, men det tror jeg bare ikke altid at vi bedst gør på de sikrede institutioner.
I forhold til de børn, hvor de sikrede institutioner er den bedste løsning, altså det absolut påkrævede redskab, så er det jo stadig væk den løsning, vi skal bruge.
Det, som ændringen her handler om, er, at hvis der findes alternativer, hvis der findes mindre indgribende foranstaltninger at benytte sig af, så er det da det, vi skal gøre.
Man kan sige, at proportionalitetsprincippet, dvs. det, at man altid skal gøre det mindst indgribende, jo i virkeligheden er et af de bærende principper i hele vores lovgivning.
Og det skal vi selvfølgelig også altid bruge i forhold til børn, som har problemer.
René Christensen (DF), 2012-01-27:
Nu var ordføreren jo også til stede i går i Socialudvalget, hvor nogle af de fremmeste foreninger, der netop arbejder med børn og unge, havde foretræde.
De sagde, at der er kæmpestore problemer i forhold til den sociale indsats, der gøres for de her børn og unge.
Det var det, de fortalte os i udvalget.
Når vi så står og behandler sagen nu, bliver der sagt: De steder, hvor vi ved, at der er hundrede procent styr på det, skal vi i hvert fald ikke bruge.
Nej, vi skal bruge de steder, som de fremmeste fortæller os er steder med store udfordringer.
Jeg siger ikke, at alle er dårlige.
Jeg siger bare, at der er store udfordringer i forhold til de tilsyn, der bliver ført; der er store udfordringer i forhold til den uddannelseskompetence, der er til stede på nogle af de opholdssteder, hvor de her børn skal hen i stedet for.
Men samtidig siger ordføreren, uden at jeg dog gengiver det helt ordret, at det at få en lænke omkring benet – altså det at få et armbåndsur omkring anklen, så man stadig kan være i sit normalmiljø, så man stadig væk kan være hos sine forældre, så man stadig væk kan være sammen med sine venner, bare man kommer lidt tidligere hjem om aftenen – er en så voldsom foranstaltning, at det skal vi i hvert fald ikke gøre.
Vi skal i hvert fald ikke give et armbåndsur omkring anklen, for det er for voldsomt for de unge.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-01-27:
Jo, det er det.
Bent Bøgsted (DF), 2012-01-27:
Jeg tror egentlig, vi alle sammen er lidt spændte på at se, hvad den her plan indeholder, og hvad vi kan bruge den til, og om den kan føres ud i livet.
Så er der noget andet, jeg vil sige, når vi snakker om folk på overførselsindkomster, og det er, at vi ved, at der er stor forskel på dem, der er på overførselsindkomst: Der er nogle, der simpelt hen gør alt, hvad de kan, for at prøve at finde et job, mens andre læner sig lidt mere tilbage.
Er det ikke hr. Lennart Damsbo-Andersens opfattelse, at man, når man er på kontanthjælp og skal ud at søge arbejde, så også selv skal gøre noget for at tilpasse sig den arbejdsplads, hvor man søger arbejde, og at man ikke skal starte med at kræve særbehandling?
For det er jo den forkerte vej, man går, hvis man får at vide, at man godt kan få arbejde der, men man så siger, at der lige er nogle enkelte ting – det kan være ens påklædning, det kan være nogle andre ting – som gør, at man stiller krav til det at være beskæftiget i denne virksomhed.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-01-27:
Den problemstilling, som hr. Bent Bøgsted rejser, er en problemstilling, der er fuldstændig rigtig.
Derfor kan man sige, at den kombination, vi lægger op til, er, at der bliver tale om ret og pligt.
Det vil sige, at det ikke skal være noget frit valg, om man vil arbejde.
Jeg ved godt, at i hvert fald Venstre går meget ind for det med et frit valg, men lige her skal der ikke være noget frit valg.
Så er der det med hensyn til den bebudede skattereform, som ministeren har omtalt i sidste uge, og som skal være med til at skabe en større forskel mellem det at gå på dagpenge eller kontanthjælp og det at passe sit arbejde og få sin løn, når man f.eks. er en kassedame, der arbejder i en forretning.
Bent Bøgsted (DF), 2012-01-27:
Jamen det er altid nemt at have en plan, især når det er sådan nogle overordnede overskrifter, man kommer med.
Jeg er ret overbevist om, at hr. Lennart Damsbo-Andersen udmærket ved, at det er detaljerne i det, der betyder noget, og ikke det, at man kommer med en overskrift.
Dansk Folkeparti har også en plan om, at alle i Danmark skal være i arbejde.
Men hvordan får man alle i arbejde?
Det er også det, vi står og snakker om her i dag, og det har vi ikke rigtig hørt noget om i den plan, som hr. Lennart Damsbo-Andersen er kommet med, så det er jo lidt spændende.
Men lad det nu ligge, det kommer nok. Det, jeg godt vil spørge hr. Lennart Damsbo-Andersen om, er, hvordan han har det med, at man, hvis man har haft arbejde, f.eks. i en butik, og er blevet ledig, og man, når man sammenligner det, man har på dagpenge, med den løn, man havde, da man arbejdede i butikken, så kan se, at det, man havde med hjem ved at gå på arbejde, egentlig kun var 500 kr. mere end det, man har på dagpenge, og man altså kan se, at det ikke kan betale sig at gå på arbejde?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-01-27:
Jeg tror, vi jo nogle gange har hørt Venstres ordfører sige, at der formentlig vil være 2.000-3.000 mennesker, som har været på starthjælp, som i fremtiden ikke vil tage et arbejde, og det tal skal jeg da ikke anfægte; det er sandsynligvis rigtigt.
Men det skal man jo holde op imod, at der i dag er rigtig, rigtig mange tusind mennesker, som har levet i fattigdom, som er blevet løftet ud af den, ved at vi har ændret på de her ydelser.
Det er vi faktisk rigtig, rigtig godt tilfredse med, og så er det jo den anden del af planen, der skal sikre, at der er endnu flere, der kommer i gang.
Ulla Tørnæs (V), 2012-01-27:
Jamen så vil jeg gerne spørge hr. Lennart Damsbo-Andersen, hvor mange flere det er, der med afskaffelsen af det, som hr. Lennart Damsbo-Andersen kalder fattigdomsydelserne vil komme i beskæftigelse, altså med vedtagelsen af L 36.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-01-27:
Jeg skal såmænd gerne gøre det nu, og jeg synes, at ministeren gjorde det ganske glimrende før.
Den plan går jo simpelt hen ud på for det første at afskaffe de fattigdomsskabende ydelser, og det har vi gjort.
For det andet – det er næste step – handler det om at gå ind og sørge for at reformere arbejdsmarkedslovgivningen i forhold til kontanthjælpen, fleksjobbene og førtidspensionen og så ikke mindst gå ind og lave en reform i forhold til skatten.
Det er såmænd ganske simpelt, for det er planen.
Ulla Tørnæs (V), 2012-01-27:
Se, nu var det sådan under ordvekslingen før, da jeg var på talerstolen, at hr. Lennart Damsbo-Andersen understregede, at Socialdemokraterne have en plan for, hvordan de ville sikre, at det bedre skulle kunne betale sig at arbejde.
Jeg synes ikke rigtig, jeg hørte noget om den plan i hr. Lennart Damsbo-Andersens indlæg her, så kunne hr. Lennart Damsbo-Andersen ikke være så venlig at redegøre for, hvad det er for en plan, Socialdemokraterne har?
Måske er det sådan en Olsen Banden-plan, det skal jeg ikke kunne sige, men jeg har i hvert fald ikke kendskab til den plan.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-01-27:
Den nye regering har det som en virkelig høj prioritet, at vi skal have flere arbejdspladser i Danmark.
Derfor er det selvfølgelig en kende skuffende at høre, at Venstres svar, hvis man skal tro ordførerens svar til mig, er at forkorte dagpengeperioden, forringe efterlønnen, fastholde folk i fattigdom og så i øvrigt bare håbe på, at det stigende antal arbejdsløse også vil betyde et stigende antal job.
Jeg tror ikke på det.
Jeg tror, at vi bliver nødt til at være meget mere ambitiøse og målrettet gå ud at skabe nogle arbejdspladser, sådan at vi kan komme det her voksende problem til livs.
Jeg må indrømme, at når man ser på tallene, er der heller ikke meget hold i det, fru Ulla Tørnæs står og siger, fordi i de seneste par år har vi i Danmark mistet 180.000 arbejdspladser, og det til trods for, at arbejdsløsheden er steget.
Så hvordan en stigende arbejdsløshed skal føre til flere job synes jeg stadig står og blafrer lidt i vinden.
Ulla Tørnæs (V), 2012-01-27:
Jeg er fuldstændig enig med fru Ane Halsboe-Larsen i, at det her og nu drejer sig om at sikre, at vi får skabt arbejdspladser i Danmark, og at vi fører en politik, som ikke sender yderligere arbejdspladser ud over landegrænserne.
Så fru Ane Halsboe-Larsen siger et, nøjagtig som andre Socialdemokrater, men gør noget stik modsat.
Det hænger ikke sammen.
Maja Panduro (S), 2012-01-27:
Man må altså medgive Venstres ordfører, at hun i hvert fald kommer vidt omkring i den her debat, og det skal der selvfølgelig også være plads til nogle gange.
Jeg synes bare, det ville være på sin plads, om man også var en lille smule mere klar på sine egne bud.
Og der kan jeg jo nu forstå ud fra nogle af de svar, der tidligere er givet, at Venstres svar på spørgsmålet om, hvordan vi imødegår det, i virkeligheden også er svaret på spørgsmålene om, hvordan vi får skabt gang i hjulene i Danmark igen, hvordan vi får kickstartet vores økonomi, hvordan vi får skabt job til alle dem, der gerne vil have det, og hvordan vi imødekommer det, at vi jo nu i ganske mange år har haft børn, som har oplevet at måtte vokse op i familier, hvor der ikke var råd hverken til at købe medicin, gå til fodbold eller få en ny vinterjakke.
Vi var på rette vej, siger Venstres ordfører.
Og så tænker jeg: Hvorfor så stoppe der?
Hvis Venstres svar på, hvordan vi imødegår de her problemer, er, at man bare igen skal sænke ydelserne til de samme lave niveauer, som de var før, hvorfor så ikke fortsætte?
Hvis vi så sænker ydelserne endnu mere, må vi da kunne skabe endnu flere job, løfte endnu flere mennesker op.
Jeg vil gerne høre Venstres bud på, om det så er løsningen.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-27:
Nu sagde ordføreren igen, at regeringen har afskaffet fattigdomsydelserne, og ordføreren nævnte kontanthjælpsloftet.
Nu vil jeg gerne bede om et ret præcist svar: Hvem er det på kontanthjælp, som er fattig?
Er det en enlig på kontanthjælp?
Er det en enlig med ét barn, der er fattig?
Er det en enlig med to børn?
Er det et par på kontanthjælp?
Er det et par med ét barn, med to børn eller med tre børn?
Hvem er det helt præcis, der er fattig på kontanthjælp?
Det må ordføreren kunne svare på, når ordføreren har været med til at afskaffe de her ting, vel vidende, at det holder nogle af de her mennesker på overførselsindkomst.
Hvem er det helt præcis?
Maja Panduro (S), 2012-01-27:
Nu kunne det jo være fristende at spørge Venstres ordfører om, hvem det er, der fastholder folk i offentlig forsørgelse, når vi gang på gang ser tal, som viser, hvor mange der også igennem de sidste 10 år har været fastholdt på kontanthjælp og ikke er kommet ud af det.
Men netop derfor burde vi måske også kravle ned fra vores høje heste og arbejde på at løfte det her problem sammen.
Det tror jeg ikke man gør ved at råbe op og beskylde hinanden for at ønske at fastholde folk i offentlig forsørgelse eller for at ønske at dræbe alle danske arbejdspladser, sådan som Venstres ordfører får det til at lyde.
Vi må da have en fælles udfordring i at få skabt nogle job til de mennesker, som bare gerne vil have noget at rive i.
Det mener Venstres ordfører så åbenbart man får skabt ved at gøre dem fattigere.
Det mener jeg ikke.
Jeg vil gerne bede Venstres ordfører om at komme med yderligere nogle bud.
Foruden det at tage penge fra folk, foruden det at få dem til at skulle bruge hver eneste dag på at kæmpe for at få enderne til at nå sammen, kunne der så være andre måder at få folk i arbejde på?
Ulla Tørnæs (V), 2012-01-27:
Det, vi lægger op til, er ikke at tage penge fra folk, sådan som fru Maja Panduro fremstiller det.
Vi lægger op til at få genindført den lovgivning, som virkede frem til den 1. januar i år, og som vi ved virkede.
Jeg ville ellers rigtig gerne svare på fru Maja Panduros første spørgsmål om, hvem det er, der bidrager med at fastholde folk på offentlig forsørgelse.
Jeg mener, at vi har gjort, hvad vi kunne i de år, vi havde ansvaret, for gennem den aktive arbejdsmarkedspolitik at stille helt nye krav til ledige, hvad enten de var i dagpengesystemet eller kontanthjælpssystemet.
Igen kan jeg konstatere, at regeringen desværre gør det stik modsatte.
Med den finanslovaftale, som regeringen har indgået med Enhedslisten, er der et lovforslag, som vi skal behandle i næste uge, som faktisk betyder, at man her i 2012 sparer 200 mio. kr. på den aktive arbejdsmarkedspolitik over for de allersvageste ledige.
De allersvageste ledige får nu lov til at blive parkeret 1 år på kontanthjælp, uden at de får ret til et aktiveringstilbud.
Det synes jeg er at lade en stor gruppe svage ledige i stikken frem for at give dem mulighed for at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er altså også den politik, som fru Maja Panduro vil komme til at stemme for.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-01-27:
I Socialdemokratiet er vi glade for, at vi får mulighed for at diskutere, hvad det er der skal gøre, at det kan betale sig at arbejde i Danmark, så jeg vil gerne kvittere for, at spørgsmålet er rejst.
Vi har i en årrække været vidner til, at der er en stor del af befolkningen, der har været holdt ude af arbejdsmarkedet af den ene eller den anden årsag.
På trods af, at vi har haft noget nær fuld beskæftigelse, og på trods af, at den tidligere regering valgte at nedsætte ydelserne til de allersvageste, ændrede det ikke på antallet af personer uden for arbejdsmarkedet, og det selv om den førte politik var kynisk og ifølge OECD's opgørelser direkte fattigdomsskabende.
Vi ved, at det er bydende nødvendigt for Danmark, at der kommer flere hænder på arbejdsmarkedet, så der fremover også kan blive råd til den velfærd, vi gerne vil have, og vi ved, at jo længere tid man bliver holdt uden for arbejdsmarkedet, desto sværere bliver det at komme tilbage igen.
Derfor er det nødvendigt med reformer, der sikrer, at flere kommer i gang; at ledighedsperioder bliver brugt fornuftigt til at forberede sig til det næste job; at de unge ikke lades i stikken, men med udgangspunkt i ret og pligt får taget den uddannelse, de ønsker sig, og at det naturligvis kan betale sig at arbejde.
I Socialdemokratiet er vi glade for, at vi sammen med de øvrige regeringspartier og Enhedslisten har taget det første skridt og har afskaffet de laveste ydelser.
Vi ser frem til reformerne på førtidspensionsområdet, fleksjobområdet, kontanthjælpsområdet og ikke mindst skatteområdet.
Det skal kunne betale sig at arbejde, og det kræver først og fremmest, at der er et arbejde.
Derfor er det fantastisk vigtigt, at regeringen har sat en kickstart af den danske økonomi i gang, så der bliver skabt rigtige job derude i virkeligheden.
Det er job, der kan være med til at skabe en positiv fremtid for en del af dem, der går ledige i dag, og job, der kan give flere en tro på fremtiden og give et positivt pust til den danske økonomi.
Så skal der naturligvis være en gulerod til dem, der går i arbejde, og den skattereform, der i øjeblikket lægges op til, er med skatteministerens egne ord netop målrettet dem med de laveste indkomster og dermed mod de brancher, hvor der knokles allermest.
Kassedamen, SOSU-assistenten og skraldemanden får alle sammen en omlægning af deres skat, så de i langt de fleste tilfælde har stort udbytte af at være i arbejde frem for at være på dagpenge eller kontanthjælp.
Det giver rigtig god mening at lade de lavestlønnede få de største lettelser for på den måde at gøre springet fra overførselsindkomst til egen optjent løn større.
Så med et kontanthjælps- og dagpengesystem baseret på ret og pligt, der giver flere hænder på arbejdsmarkedet, og et skattesystem, der belønner dem, der går på arbejde, vil Danmark stå godt rustet til de udfordringer, der kommer.
Jeg skal på vegne af Socialdemokratiet, Radikale Venstre, SF og Enhedslisten fremsætte et forslag til vedtagelse, som jeg med formandens tilladelse vil læse op:
Forslag til vedtagelse
Ulla Tørnæs (V), 2012-01-27:
Det spørgsmål blev også stillet flere gange, da vi havde drøftelserne om L 36, altså, da vi havde førstebehandlingen af L 36, for under anden og tredje behandling, deltog regeringspartierne desværre ikke i debatten.
Men under førstebehandlingen blev der stillet nøjagtig det samme spørgsmål: Hvorfor ikke bare helt fjerne den offentlige forsørgelse?
Der kan jeg forsikre fru Maja Panduro om, at det ønsker vi ikke.
Vi ønsker at fastholde et velfærdssamfund, hvor vi tager os af de svage og dem, der har brug for hjælp, og vi ønsker at fastholde et kontanthjælpssystem, hvormed man, hvis man mister sit forsørgelsesgrundlag, midlertidigt kan blive forsørget, hvis ikke man kan tage vare på sig selv.
Det ønsker vi at fastholde.
Men vi ønsker ikke et system, sådan som fru Maja Panduro gør, der fastholder folk i offentlig forsørgelse.
Sådan er og skal det være.
Det er en midlertidig forsørgelse, som samfundet stiller til rådighed, med henblik på at man bliver selvforsørgende.
Sådan er det, og sådan skal det være.
I Venstre er vi af den opfattelse, at en af de største udfordringer, vi står over for på længere sigt i Danmark, er mangel på arbejdskraft, og derfor ønsker vi at gennemføre reformer i det danske samfund.
Tilbagetrækningsreformen bidrager med 60.000 fuldtidspersoner til arbejdsstyrken, altså udvider arbejdsudbuddet.
Det har fru Ane Halsboe-Larsen stemt for, nøjagtigt som jeg selv har.
Fru Ane Halsboe-Larsen er medlem af et regeringsparti, der i sit regeringsgrundlag klart har beskrevet, at ud over de 60.000, som tilbagetrækningsreformen og den dagpengereform, som Socialdemokraterne også tidligere var imod, bidrager med, så vil regeringen gennemføre yderligere reformer, som vil bidrage med 55.000 til arbejdsudbuddet.
Så jeg tror nok, at vi to er enige om, at den udfordring, vi står over for, handler om at sikre, at vi har den arbejdskraft til rådighed, som vi har brug for for at fastholde og videreudbygge vores velfærdssamfund.
Tom Behnke (KF), 2012-01-27:
Jeg vil spørge til anbringelse på anbringelse på sikrede institutioner.
Det har så ikke noget med fodlænker at gøre.
Det er mere for at sige, at det tidligere i debatten har været meget svært for ordførerne at holde tingene adskilt.
Men med hensyn til den del af forslaget, der handler om de sikrede institutioner, siger ministeren, at i forhold de her farlige kriminalitetstruede unge skal alle andre muligheder for sociale tiltag være udtømt.
Meningen med lovforslaget er, at alle andre muligheder for sociale tiltag skal være udtømt.
Nu vil jeg lige spørge ministeren: Er det ikke sådan allerede i dag?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-01-27:
Næh, det er det faktisk ikke.
Det er jo en meget interessant måde at opstille det på, sådan som spørgeren gør, for jeg glemte måske at tilføje, da jeg før svarede på det der med at holde ferie og købe fødselsdagsgaver: Om man skal spise mad og købe tøj eller tage på ferie.
For de må jo også foretage en prioritering – det er jeg fuldstændig klar over.
Men jeg kender i hvert fald familier, der, synes jeg, har rigeligt råd til både at købe tøj og mad og alle mulige andre ting, men som prioriterer på en måske lidt underlig måde og derfor ikke har råd til at tage på ferie.
Så jeg vil jeg godt give spørgeren ret i, at der kan være mange nuancer i alt det her.
Derfor synes jeg faktisk også, når vi diskuterer fattigdom – og det er ligesom det, spørgeren lægger op til – at det er rigtig, rigtig rart, at vi får sat nogle mennesker til at kigge på, hvad fattigdom er, og hvordan man får det defineret på en ordentlig måde, så vi kan drøfte det herinde, uden at vi sådan skal tale om tænkte eksempler osv.
Det håber jeg da i hvert fald at spørgeren er enig med mig i.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-01-27:
Fattigdom er ifølge den socialdemokratiske ordfører, at folk ikke har råd til at holde ferie eller fødselsdagsfester.
Det er jo noget pjank, vil jeg sige til hr. Lennart Damsbo-Andersen.
Jeg er sikker på, at Tinget her har mange medlemmer, som i deres barndom havde forældre, der et enkelt år eller i flere år ikke havde råd til, at man tog på ferie.
Det var faktisk ganske almindeligt bare for få årtier siden, og det er det sådan set stadig i dag.
Der kan være år, hvor familien må prioritere anderledes, fordi man har brugt sine penge på noget andet end at holde ferie.
Vil der ikke fremover være familier, der besværer sig over, at de ikke har råd til at holde fødselsdagfest?
Og hvis der er familier, der gør det, er det så socialdemokraternes opfattelse, at vi skal hæve beløbene en gang til?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-01-27:
Det er sjovt, at hr. Eyvind Vesselbo nu ændrer strategi.
For jeg opfattede i hvert fald spørgsmålet før i retning af, om jeg ville anerkende, at der måske ville være 2.000-3.000 færre, der ville være i arbejde, ved at vi afskaffer fattigdomsydelserne.
Og jeg vil da ikke begynde at diskutere tallene, men det kan jeg forstå at spørgeren gerne vil.
Når man anfægter de 20.000, så vil jeg da også anfægte de 3.000.
Altså, enten tror vi på de tal, der er lagt frem i udvalgene, eller også gør vi det ikke.
Det må være den måde, vi diskuterer på.
Jeg har ikke anfægtet nogle af dem.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-01-27:
Jamen det var da interessant; det er altså fiktive job, der er skabt.
For de er der jo ikke endnu.
Jeg mener, at det fremgik ganske klart, at de 20.000 job var job, der var skabt.
Det er jo rimelig interessant.
Ydermere synes jeg, det er interessant, hvad der blev svaret på det andet spørgsmål, jeg stillede.
Men jeg synes da, det er vigtigt, når man laver et lovforslag, hvor man forøger arbejdsløsheden.
For det er vel ikke det, der er den socialdemokratiske politik normalt?
Det er i hvert fald ikke det, man hævder.
Men her siger hr. Lennart Damsbo-Andersen fuldstændig uden at blinke og uden at skamme sig: Ja, vi har lavet et lovforslag, som sender 4.000 flere ud i arbejdsløshed; det behøver vi ikke at diskutere.
Men det synes jeg da er vigtigt, og jeg synes, det er vigtigt, at det bliver gentaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-01-27:
Jeg vil starte med at svare på det sidste først, for det behøver vi jo ikke at diskutere.
Det er lagt frem allerede, at ved at ydelserne er forhøjet, er der ca. 2.000-3.000 færre, der vil være i arbejde.
Det behøver vi ikke at diskutere.
Det er jo netop derfor, at vi sætter en hel masse andre ting i værk, så vi får endnu flere i gang.
Det er 13.000 job i år og 7.000 job til næste år.
Og det er svar på Finansudvalgets spørgsmål, så det kan der formentlig ikke være meget tvivl om.
Det er 20.000 job, der bliver skabt med finansloven.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-01-27:
Kunne ordføreren ikke lige fortælle, i hvilke brancher de her arbejdspladser er kommet, og hvordan det fremgår af beskæftigelsesstatistikken?
For når man har skabt 20.000 nye arbejdspladser, må det jo selvfølgelig fremgå af den statistik, der udarbejdes på det her område, at der er kommet 20.000 flere arbejdspladser.
Det var mit ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål lyder: Skaber man flere arbejdspladser ved at forhøje de sociale ydelser?