runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-20:
Tak til ordføreren for det.
Jeg går ud fra, at det så også betyder, at ordføreren og hans parti mener, at integrationsopgaven bedst løses i kommunerne.
Medgiver ordføreren dermed, at integrationsopgaven udskydes eller forlænges af etableringen af flygtningelandsbyer eller -lejre, hvad det nu er, det bliver til?
Dan Jørgensen (S), 2016-01-20:
Nej, sådan kan man ikke sige det, af to årsager.
Først og fremmest kan man sige, at det jo ikke fungerer særlig godt, som det er nu, fordi der er nogle kommuner, der er så pressede, at de simpelt hen ikke har de boliger, de skal bruge.
Det vil sige, at de indkvarterer flygtninge på steder, hvor det er meget dyrt og ikke særlig omkostningseffektivt, firestjernede hoteller har der været eksempler på.
Andre steder er der flygtninge, der må lide under, at de ikke kan få ordentlige boliger, men må bo i nedlagte vandrerhjem og alt muligt andet.
Og det er jo da i hvert fald heller ikke godt for integrationen.
Dertil kommer, at vi selvfølgelig skal tænke os om, når vi indretter de her flygtningelandsbyer.
Det skal jo ikke være den model, som Dansk Folkeparti lægger op til.
Det skal tværtimod være en model, hvor vi netop sikrer, at integrationsindsatsen ikke tager skade, men at det foregår i samklang med det omkringliggende samfund.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-01-20:
Jeg må lige starte med at rette en lille misforståelse fra hr. Peter Skaarups side.
Det er altså ikke asylansøgere, der skal i job, det er mennesker, der har fået asyl og ikke asylansøgere.
Der må vi jo trods alt lave en sondring.
Og det er jo netop det, vi vil drøfte med arbejdsmarkedets parter.
Hvad er det for nogle hindringer, der ligger i vejen for, at de her mennesker kan blive ansat?
Og hvad det er for en type jobs?
Jamen det afhænger jo altså af kvalifikationer, hvilket det også gør de fleste andre steder i samfundet end lige her, hvor vi er nu, og det må man jo se på hos den enkelte.
Men det er en drøftelse, som vi ønsker at tage med arbejdsmarkedets parter, fordi vi altså mener, at de, snart sagt hver gang man spørger dem om noget, kan komme med begavede og kvalificerede input.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-20:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren anerkender KL's vurdering af opgavens størrelse, som jo er, at tæt på 40.000 flere flygtninge vil få opholdstilladelse her i landet i løbet af det næste års tid eller halvandet.
Når vi regner det hele med og med alt det, der skal til for at løse sådan en opgave, taler vi om ca. 2½ mia. kr., skønner KL.
Er ordføreren enig i, at det er opgavens størrelse?
Hvad er ordførerens svar til KL, når KL siger, at hvis ikke de får tilført flere penge, vil det gå ud over velfærden?
Vil ordføreren gå ind for, at der bliver tilført flere midler til kommunerne, så de kan løse opgaven, eller har ordføreren en opfattelse af, at det skal KL klare for de penge, de har til rådighed i dag?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-01-20:
Der er lidt en tendens til den der sædvanlige løsning, også fra Enhedslistens side, der hedder, at hvis man har en udfordring, skal man bruge flere penge.
Den er jeg altså grundlæggende bare ikke enig i.
Jeg anerkender, at der er en stor opgave forude og særlig for kommunerne, men om det er det ene eller andet tal, ønsker jeg ikke at lægge mig fast på.
Faktum er, at det her er en stor opgave, og at det er en bekostelig opgave.
Det er derfor, regeringen har inviteret kommunerne til en drøftelse af, hvordan vi kan gribe det her an.
Er der andre værktøjer end bare det, der går på at sende flere penge, som man kan trække på for at gøre det nemmere, for at gøre det smidigere for kommunerne, og er der nogle lempeligere krav, man kan stille på andre områder?
Der er KL allerede kommet med en række forslag, og vi er også i Venstre meget lydhøre for, hvad man må komme med af yderligere forslag her.
Men pengene skal jo komme et sted fra, som det er, hver gang vi diskuterer noget som helst her i salen.
Om pengene kommer fra den ene eller anden kasse – de skal jo komme et sted fra.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-20:
Det, jeg bad ordføreren forholde sig til, var kernen i KL's udmelding, som er, at hvis ikke man får tilført flere penge, kommer det til at gå ud over velfærden ude i kommunerne.
Nej, det kommer ikke bag på mig, at Venstre er modstander af, at man udskyder selskabsskattelettelserne, men så spørger jeg bare: Hvad er Venstres forslag til finansiering?
Eller er ordførerens budskab til kommunerne: Det må I bare klare for de samme penge?
Hvis det er det, vil ordføreren så indrømme, at så er ordføreren medansvarlig for, at der på den her baggrund bliver skåret i velfærden ude i kommunerne?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-01-20:
Jeg anerkender altså simpelt hen ikke den præmis, der hedder, at der ikke findes andre løsninger end flere penge.
Den præmis anerkender jeg ikke.
Vi bliver altså nødt til at få den lidt kreative tænkehat på her og finde andre løsningsmodeller og finde måder at få pengene til at strække længere på, for der er ikke flere penge, ellers skal man tage dem et andet sted fra.
Uanset hvordan man vender og drejer det: bruger man flere penge, så skal de findes et sted.
Martin Henriksen (DF), 2016-01-20:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Enhedslisten, om Enhedslisten anerkender, at antallet, der kommer til Danmark, og dermed også antallet, der kommer ud i kommunerne, betyder noget for den velfærd, som man har ude i kommunerne, og det betyder noget for, hvor mange midler der er til rådighed i forhold til ældrepleje, i forhold til skoleområdet, i forhold til så mange andre ting inden for velfærdsområdet?
For hvis Enhedslisten anerkender det – og det er jo så det første spørgsmål – så kunne jeg også godt tænke mig at vide, hvad Enhedslisten så vil foretage sig fremadrettet.
Mener man, at man skal blive ved med at finde penge forskellige steder, for de kommer jo i sidste ende fra den samme kasse, eller mener man også, at det er så alvorligt, at man også bliver nødt til at kigge på, hvordan man begrænser antallet, der kommer til Danmark, sådan at man kan opretholde et ordentligt velfærdssamfund over for de borgere, der nu engang bor i Danmark?
Peter Skaarup (DF), 2016-01-20:
Jeg forstår det sådan, at det vil regeringen og Venstre rette sig efter, hvis der måtte være et sådant flertal, der på den anden side af, at vi har et beslutningsgrundlag, ønsker det.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Jakob Ellemann-Jensen lidt i forlængelse af det spørgsmål, som hr. Kristian Thulesen Dahl stillede: Hvad er det for nogle jobs, hr. Jakob Ellemann-Jensen forudser at det vil kunne lykkes at få, lad os sige, 50.000 asylansøgere og flygtninge, der kommer til Danmark, til at tage i de forhandlinger, der skal være om arbejdsmarkedet?
Jeg må indrømme, jeg har svært ved at se, hvad det er for nogle jobs.
Vi har jo danske ledige, skal vi huske på, på arbejdsmarkedet.
Er det de jobs, som de ellers skulle have, der skal tages af flygtninge, eller hvem skal levere de jobs, som hr. Jakob Ellemann-Jensen så optimistisk tror der lige pludselig nu og her ligger på den flade?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-01-20:
Tak for opbakningen til vedtagelsen.
Det luner selvfølgelig.
Det er godt at have Venstre med om bord.
Statsministeren sagde i sin åbningstale tilbage i oktober måned, at han var »overbevist om, at antallet har betydning for, om integrationen kan lykkes.«
Altså, antallet har betydning for, om integrationen kan lykkes.
Hvis vi nu lægger til grund, at der sådan i mange år er kommet ca. 6.000 til Danmark om året, der har fået asyl, og som er kommet som familiesammenførte, og vi er enige om, at det ikke er lykkedes – for det står også i åbningstalen, at statsministeren ikke mener, det er lykkedes med integrationen hidtil – hvad er det så, Venstre har fundet på, der gør, at man tror på, at hvis der kommer 50.000 om året, så kan det godt lykkes med integrationen?
Altså, hvad er det for et columbusæg, som man ikke indtil nu har villet fortælle os andre om, men som jo kommer som en lille bombe i debatten her og nu?
Hvad er det for et columbusæg, man har fundet, som gør, at man tror på, at man kan integrere, lad os sige 50.000 om året, når man ikke har kunnet integrere 6.000 om året?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-01-20:
Tak for det.
Jamen jeg tror sådan set ikke, at der er tale om noget columbusæg, men altså, det er rigtigt, at hvis man fortsætter på samme måde, som man har gjort det hidtil, vil man ikke få succes med et større antal, når man nu ikke har haft det med et mindre.
Det er nu engang den bedste måde at lære os danskere at kende på og at lære vores samfund at kende på, altså at komme ud på arbejdsmarkedet.
Det er jo derfor, regeringen har inviteret arbejdsmarkedets parter til drøftelser for også at få arbejdsmarkedets parter til at tage deres del af ansvaret, løfte deres del af den her opgave og få så mange mennesker ud på arbejdsmarkedet som muligt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-01-20:
Men hvad er der nyt i det?
Det har man da sagt i årevis.
Jeg kunne også forstå på regeringen i efteråret, at man tog et møde – jeg tror, det var på Marienborg – og sagde til virksomhedslederne og en bred kreds, at nu skulle de gå hjem og ansætte nogle syrere, der var kommet som flygtninge.
Så vidt jeg husker – jeg kan ikke det endelige tal, men det kan være, at hr. Jakob Ellemann-Jensen har været involveret i nogle diskussioner om det – er det ganske få, der er kommet ud i arbejde på den konto.
Altså, sagen er jo, at det, som statsministeren siger i sin åbningstale, er, at af alle indvandrere fra ikkevestlige lande er ikke engang halvdelen i arbejde, selv om mange har været her i 10, 20 og 30 år.
Det er dybt bekymrende, siger han.
Det er jeg jo enig i.
Men hvad er det, der lige pludselig skulle få arbejdsgiverne til at ansætte alle de her mennesker?
Hvad er det for et instrument, hr. Jakob Ellemann-Jensen vil bruge over for dem?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-01-20:
Jeg synes, det er en lidt nedslående tilgang at have, at fordi noget ikke har virket tidligere, så skal vi tilsyneladende bare smide alt på gulvet og give op.
Jeg holder altså fast i, at integration på arbejdsmarkedet er den bedste form for integration, man kan få i Danmark.
Det er derfor, vi ønsker at tale med arbejdsmarkedets parter.
Det er derfor, vi ønsker at øge tilskyndelsen til at tage et arbejde, hvilket hr. Kristian Thulesen Dahl også har stemt ja til, altså at indføre en integrationsydelse, således at vi også sikrer et økonomisk incitament til at tage et arbejde.
Jeg tror stadig væk på, at man kan tale med arbejdsmarkedets parter, lave aftaler med arbejdsmarkedets parter og få dem til at tage deres del af ansvaret for at få flere mennesker ind på arbejdsmarkedet herfra.
Dan Jørgensen (S), 2016-01-20:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at hr. Jakob Ellemann-Jensen er meget pikeret over, at vi ikke er mere detaljerede i de krav, vi nu pålægger regeringen.
Det skal vi selvfølgelig tage ad notam og huske, næste gang vi finder et flertal uden om jer .
Jeg troede nu egentlig, at man ville opfatte det som en høflighed og et oplæg til en god diskussion om måske at finde nogle fælles løsninger.
Jeg har hørt for nylig, at der i Sverige nu er halvandet års ventetid på, at børn kan komme til tandlægen.
Det er nogle af de ting, der kan ske, når meget store mængder af udlændinge kommer til et land.
Mit spørgsmål er: Kan hr. Jakob Ellemann-Jensen garantere, at der ikke er kommuner i Danmark, hvor vi – på grund af den store mængde udlændinge, der kommer til Danmark lige nu – vil se store problemer med at leve op til de velfærdsløfter, man har givet danskerne?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-01-20:
Tak for det, formand.
Jeg kan berolige hr. Dan Jørgensen med, at jeg sjældent bliver pikeret.
Jeg bliver af og til forundret, og det undrer mig lidt, at man ønsker noget undersøgt, som man ikke selv kan definere hvad er, altså flygtningelandsbyer.
I svaret fra hr. Dan Jørgensen før var der jo ikke et eneste eksempel på, hvad det egentlig er, man taler om.
Derfor opfatter jeg det lidt som et sådan – undskyld udtrykket – fluffy udtryk, man anvender fra Socialdemokraterne side uden helt at have taget stilling til, hvad det er.
Men det ville jo også ødelægge den fine forbrødring mellem Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti, hvis man skulle til at forklare, hvad det egentlig er man mener.
At give garantier for ventetider hos tandlægerne i det kommunale system tror jeg ligger en lillebitte smule uden for min jobbeskrivelse og mit ansvarsområde, så nej, det vil jeg ikke give mig i kast med.
Dan Jørgensen (S), 2016-01-20:
Så kan jeg måske spørge lidt mere overordnet.
Kommunerne vurderer, at de kommer til at skulle spare 2-3 mia. kr. Så kan hr. Jakob Ellemann-Jensen fortælle mig, hvordan man skal kunne få samme velfærd i Danmark for 2-3 mia. kr. mindre?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-01-20:
Jeg synes, det er en interessant udlægning, at regeringen nægter at forhandle med kommunerne, al den stund at regeringen har indkaldt kommunerne til forhandlinger, som har fået det lidt besynderlige udtryk topartsforhandlinger, altså det, vi andre kalder en samtale.
Det handler netop om at drøfte med kommunerne, hvad det er for tiltag, som ikke bare indeholder den der socialdemokratiske universalløsning »send flere penge« , men som man kan iværksætte sammen med kommunerne for at gøre den her byrde nemmere at løfte for deres vedkommende.
Det er også nødvendigt at sige, at man i forbindelse med den aftale, der blev lavet i efteråret mellem regeringen og kommunerne, tilførte kommunerne ekstra 325 mio. kr. til at løfte den her indsats med.
Så nej, der er bestemt ikke nogen, der nægter at tale sammen ovre på vores side af hegnet.
Peter Skaarup (DF), 2016-01-20:
Jeg kan godt blive lidt i tvivl, når jeg hører hr. Jakob Ellemann-Jensens udtalelser her under debatten i dag.
Så kunne vi ikke få en meget klar tilkendegivelse fra regeringen om, at er der et flertal i Folketinget bestående af Socialdemokraterne, Konservative og Dansk Folkeparti, der ønsker at indføre flygtningelandsbyer, så vil regeringen selvfølgelig rette sig efter det?
Som en del af den parlamentarisme, vi har i Danmark, retter regeringen sig selvfølgelig efter det flertal, også selv om der er alle mulige undskyldninger om, at det ikke er godt, og at man kan se problemer med hospitalsbehandling, med lærere til skolen osv. osv.
Det skal man jo finde løsninger på.
Det er netop derfor, at vi beder om et beslutningsgrundlag.
Så kan vi ikke en gang for alle få at vide: Vil regeringen rette sig efter et flertal i Folketinget?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-01-20:
Det vil jeg antage at regeringen vil.
Nu er jeg ikke en del af regeringen, jeg er politisk ordfører for Venstre.
Jeg medgiver, at Venstre udgør en god portion af regeringen, men jeg er dog mit partis ordfører og cykler ofte.
At gøre det her til et spørgsmål om, hvorvidt man tilslutter sig ønsket om flygtningelandsbyer eller ej tror jeg vil være at drive det vidt.
Jeg tror f.eks. – nu skal jeg ikke tage hr. Naser Khaders taletid – måske ikke ligefrem, at Det Konservative Folkeparti tilslutter sig det her, men har et ønske om at undersøge det her.
Det er jo det, der fremgår af forslaget til vedtagelse, nemlig at man ønsker at undersøge det her.
Og jeg hører næsten ordførerens indlæg, som om at uanset hvad en sådan undersøgelse måtte bringe frem af nyt under solen, jamen så er man forhippet på, at det her ønsker man at gøre.
Hvorfor er det så ikke det, man har stillet forslag om at gøre, i stedet for at stille et forslag om at undersøge det?
Jeg må forstå, at Dansk Folkeparti ønsker det her uanset hvad, uanset hvor godt eller tåbeligt det måtte vise sig at være.
Dan Jørgensen (S), 2016-01-20:
Jeg tror, der skal mange instrumenter til, og der er behov for en langt mere samlet integrationspolitik i Danmark.
Det er også derfor, vi har opfordret regeringen til at indkalde til forhandlinger om det.
Vi forestiller os, det skal være meget, meget nemmere at få flygtninge i arbejde, at vi skal indgå i en meget tættere dialog med erhvervslivet, og at vi skal ryste posen i forhold til den indsats, der gøres, for at gøre folk arbejdsparate.
Det, der i hvert fald bare er helt sikkert, er, at løsningen på det problem, der ligger i, at ikke nok er i beskæftigelse, jo i hvert fald ikke er at sige som Dansk Folkeparti gør, nemlig at ingen skal i beskæftigelse.
For det at isolere mennesker, at nægte dem beskæftigelse, vil da kun gøre problemerne endnu større i Danmark.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-20:
Jeg vil gerne spørge ordføreren om, hvor meget omprioriteringsbidraget kommer til at koste kommunerne i de kommende år.
Jeg kan godt svare – det er et retorisk spørgsmål: 15 mia. kr.
Så vil jeg også gerne spørge om, hvor meget der skal gives i skattelettelser til de allerrigeste arvinger, også over de næste par år; det var også retorisk.
Det er 2 mia. kr.
Allerede næste år bliver der givet 0,5 mia. kr. i lettelse på registreringsafgiften for de allerdyreste biler.
Alt det støtter DF.
Derfor mener jeg, og det vil jeg gerne høre ordførerens reaktion på, at man er ved at spille nogle af de svageste grupper i det her samfund ud mod hinanden, samtidig med at man skriver under på en politik, der er enormt asocial og går ud over kommunerne i et langt større omfang i de næste par år, end den regning, der kommer i forhold til flygtninge, vil gøre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-01-20:
Det forstår jeg selvfølgelig godt.
Det er da langt bedre, at folk er i arbejde og bidrager.
Og i kriminalitetsstatistikkerne er der desværre en klar overrepræsentation.
Det er på baggrund af, at der er kommet langt, langt færre til Danmark igennem de årtier, end der kommer i de her år.
Martin Henriksen (DF), 2016-01-20:
Omfanget af flygtningelandsbyer, og hvor mange der skal bo i en flygtningelandsby, kommer jo an på, hvor mange der kommer.
I forhold til skolefaciliteter kunne man jo forestille sig, at de, såfremt det bliver vedtaget, bliver placeret et sted, hvor kommunen ønsker at stille nogle lokaler til rådighed.
Der vil jo være en kommune, og så kan man lave en aftale med kommunen.
Der kan være tale om private aktører, der kan også være tale om, at undervisningstilbud bliver tilrettelagt i flygtningelandsbyen.
Undervisningen skal så, hvis det står til Dansk Folkeparti, tjene det formål at forberede dem på at vende tilbage til deres hjemland, så de kan være med til at genopbygge deres hjemland.
Hvis de f.eks. ikke har så gode engelskkundskaber, lad os så opkvalificere deres engelskkundskaber, og hvis der er voksne, som ønsker at få et kursus i, hvordan man kan starte en virksomhed op, når man vender tilbage til sit hjemland, eller på anden måde at blive opkvalificeret, så mener vi, at det er nogle af de ting, der skal være mulighed for.
Jesper Kiel (EL), 2016-01-20:
Nu synes jeg sådan set ikke, at ordføreren svarer på mit spørgsmål.
Ellers ved I jo ikke, hvad I får svar på, for hvis det er 200, jamen så er det jo stort set den fordeling, vi har af flygtninge i dag ude i kommunerne, og så er der jo i virkeligheden ingen forskel.
Martin Henriksen (DF), 2016-01-20:
Jeg forsøgte faktisk at svare præcist på spørgsmålet, men jeg kan jo ikke præcis svare på, hvor mange mennesker der skal bo i en flygtningelandsby, for det kommer an på, hvor mange mennesker der kommer til Danmark.
Så kommer det også an på, hvad der praktisk er muligt.
Vi ser gerne, at flygtningelandsbyer bliver etableret i forlængelse af eksisterende asylcentre.
Så er der det med, hvor store de så kan være, som også vil komme an på, hvor mange der så skal være.
Så det kommer jo dybest set an på, hvad der er praktisk muligt, og hvor mange mennesker der kommer til Danmark.
Det kan jo ikke blive mere konkret end det.
Jesper Kiel (EL), 2016-01-20:
Nu har Dansk Folkeparti jo rejst den her forespørgsel for at få klarhed over, hvad de økonomiske konsekvenser er for kommunerne.
Jeg synes jo, at man med det her forslag om flygtningelandsbyer sådan set befrier regeringen for det spørgsmål.
Det vil jeg gerne lige høre ordførerens kommentarer til.
Hvis regeringen så skal svare på det andet spørgsmål, som der nu bliver stillet, om, hvad konsekvensen vil være af at lave flygtningelandsbyer, så synes jeg jo, at forslagsstillerne bag det her forslag må komme med nogle bud på, hvad man forestiller sig med en landsby.
Altså, en landsby kan jo have 200 indbyggere eller 2.000 indbyggere eller 3.000 indbyggere eller 4.000 indbyggere.
Hvad er det for et omfang?
For det er klart, at hvis en kommune nu får en flygtningelandsby med 4.000 indbyggere, er spørgsmålet jo: Skal de så gå på den lokale skole, eller skal de køres ud derfra på en masse forskellige skoler?
Martin Henriksen (DF), 2016-01-20:
Så på den måde kan man altid køre en dialog med sig selv.
Det er fint nok.
Altså, nu er det jo ikke en hasteforespørgsel om finansloven.
Men nu fik vi jo i finanslovsaftalen sat ressourcer af til eksempelvis bedre ældrepleje, et bedre sundhedsvæsen, noget, som jeg mener i høj grad kommer de mest udsatte grupper i det danske samfund til gavn.
Og det er jo ting, der er kommet, fordi vi har rejst spørgsmålet om dem fra Dansk Folkepartis side.
I forhold til den debat, vi har her i dag, synes jeg altså, det er vigtigt at holde sig for øje, at det vil være nogle af de mest udsatte borgere i det her samfund, dem, der ikke har ressourcerne til at råbe højest, som kommer til at betale prisen for den meget massive asyltilstrømning, som der sker, her til landet.
Hvis man ønsker det, som Dansk Folkeparti ønsker, og som jeg også tror Socialistisk Folkeparti ønsker, nemlig et velfærdssamfund, hvor man er i stand til at tage hånd om dem, der ikke kan tage hånd om sig selv, og som har brug for en hjælpende hånd fra det offentlige, så skal man arbejde på at begrænse asyltilstrømningen.
Og vi ser frem til, at SF bidrager til det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-20:
Når jeg stiller det spørgsmål, er det jo præcis, fordi det, vi diskuterer i dag, er økonomien og kommunerne, og DF prøver at fjerne fokus fra, at man fjerner 15 mia. kr. fra kommunerne – det har man skrevet under på.
Man har skrevet under på en politik, som giver skattelettelser i milliardklassen, og alt det påvirker kommunerne i de næste par år i langt, langt højere grad.
Det går ud over kernevelfærden, det går ud over børnene, i forhold til at der bliver færre pædagoger, det går ud over ældreplejen osv., og derfor giver det ingen mening, at DF ikke vil tage det på sig.
For SF vil gerne have kernevelfærd, og derfor støtter vi jo ikke en regering, der i den grad skærer på kernevelfærden ude i kommunerne, som DF gør.
Martin Henriksen (DF), 2016-01-20:
Så vidt jeg husker, var der minusvækst i en vis periode under den tidligere regering, og det er der ikke for nuværende.
Og i forhold til synspunktet om, at jo flere mennesker der kommer til Danmark, jo flere mennesker der har krav på offentlig forsørgelse i Danmark, jo flere mennesker kommunerne skal bruge ressourcer på at finde en bolig til, jo flere mennesker der skal have adgang til vores sundhedsvæsen, er der jo bare det at sige, at de penge altså kun kan blive brugt én gang.
Så er det jo sådan, at der er nogle andre, som kunne være kommet til lidt hurtigere, altså danske statsborgere, hvis familier har været med til at opbygge det her land i generationer – det betyder noget for Dansk Folkeparti – som risikerer, at de skal vente lidt længere.
De risikerer jo så, at det, som de ellers kunne få fra det offentlige, bliver lidt ringere, fordi der er nogle partier, der ikke ønsker at gøre, hvad der skal til, for at begrænse tilstrømningen.
Og der vil så være partier herinde, som mener, at de skal integreres, når de er i de pågældende flygtningelandsbyer, og der vil være Dansk Folkeparti, som har det synspunkt, at de ikke skal integreres.
Så må vi jo se, hvor enderne kan mødes.
Altså, hvis det var, at man antog, at der kom flygtningelandsbyer, og man antog, at de så fik danskundervisning, jamen så ville danskundervisningen jo i store træk svare til den danskundervisning, de modtager i dag.