runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kamal Qureshi (SF), 2007-06-01:
Jeg kan sige, at det her oplæg sådan er relativt enkelt, for man kan lave et Excelark og så krydse af og finde ud af, hvordan de her konstellationer for enlige kan være.
Men det, jeg egentlig synes er det centrale og det underlige her, er, at i princippet kan man være lidt ligeglad med forældrene, det, det drejer sig om, er jo egentlig børnene.
Der er nogle børn, der mangler den ene af forældrene.
Det giver nogle sociale forskelle, fordi der kun er en indtægt i stedet for to indtægter, og der er selvfølgelig nogle sociale og faktuelle forhold, der gør sig gældende.
Hvad angår de børn, kan det jo i princippet være ligegyldigt, hvordan forælderen har opnået den eneforsørgerstatus.
Det kan være ligegyldigt, hvordan børnene er kommet i den situation, at de kun har den ene af deres forældre.
De skal vel have de samme livsvilkår i det danske samfund som andre?
Der er overhovedet ingen logik i, at de børn skal have en eller anden forståelse af, at fordi de er adopteret, jamen så gælder der nogle andre sociale vilkår for dem i det danske samfund, end hvis de var blevet til gennem kunstig befrugtning, eller hvis faren var død eller der var sket et eller andet andet med den anden af forældrene.
Børnene skal vel have de samme livsvilkår, vil jeg sige til fru Inger Støjberg.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-06-01:
Nu må man jo bare sådan fra begyndelsen konstatere, at under alle omstændigheder skal der i hvert fald være en mand involveret på den ene eller den anden måde.
Men det er sådan set ikke et spørgsmål om bare at få undersøgt kunstig befrugtning kontra eneadoption.
Det er et spørgsmål om at få undersøgt, om rettigheder og pligter følges ad hele vejen rundt.
Vi har igennem de sidste mange år vedtaget en række love, som udvider beføjelser på den ene eller den anden måde f.eks. med kunstig befrugtning til enlige og lesbiske, i øvrigt på statens regning.
Men vi har i alle de år ikke gjort os den ulejlighed at se, om rettigheder og pligter følges ad.
Og det er sådan nogle ting, vi gerne vil have undersøgt.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-06-01:
Jamen Det Radikale Venstre vil altid gerne have noget undersøgt, hvis der ellers er noget at undersøge, og hvis der er tale om et kompliceret spørgsmål.
Men jeg vil gerne gå fordomsfrit ind i den her debat, og derfor vil jeg spørge fru Inger Støjberg, om ordføreren kan komme med et eksempel.
Hvad er det for et eksempel, man forestiller sig der endnu ikke er undersøgt?
Jeg kan forestille mig, at enlige kvinder kan få børn enten ved kunstig befrugtning eller ved at få dem med en mand eller ved adoption, og endelig kan man også blive enlig, fordi den ene forælder afgår ved døden.
Det er sådan set de fire metoder, jeg umiddelbart kan se for mig.
Kan man blive enlig forsørger på andre måder? vil jeg spørge fru Inger Støjberg.
For så synes jeg da, at det er rimeligt at lave en undersøgelse.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-06-01:
På trods af at jeg er ligestillingsordfører, må jeg sige, at jeg aldrig nogen sinde har hørt om noget, der hedder baglæns ligestilling; altså, forlæns og baglæns ligestilling!
Nu er det egentlig min opfattelse, at hr. Simon Emil Ammitzbøll kommer fra et parti, der sådan normalt gerne vil have undersøgt tingene grundigt, inden man tager stilling.
Altså, i går til afslutningsdebatten kunne vi ikke få nogen som helst klare svar; det hele hørte til privatlivets fred, eller også skulle det sendes i kommissioner og sådan nogle ting.
Så normalt er det jo sådan, at hr. Simon Emil Ammitzbøll kommer fra et parti, der gerne vil have tingene undersøgt godt og grundigt.
Derfor synes jeg, at det er helt rimeligt at lave en kulegravning af det her område, at få kigget lovgivningen godt igennem.
Det var præcis det, jeg sagde til førstebehandlingen, og det er også det, jeg siger her til andenbehandlingen, og det gør jeg rent faktisk, fordi vi mener det.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-06-01:
Jeg synes ellers, det startede så godt for fru Inger Støjberg i dag, men nu vil man åbenbart lave baglæns ligestilling, altså sørge for, at der er folk, der får taget en rettighed, de har allerede i dag, fra sig for ligesom at få ligestillingen på plads.
Det er selvfølgelig også en form for ligestilling, men det er da godt nok en ærgerlig form.
Jeg forstår ikke, hvorfor Venstre ikke kan svare tydeligt.
Hvorfor kan man ikke svare helt tydeligt?
Der er et problem her.
Det er faktisk ikke en særlig kompliceret problemstilling.
Vi ved, at de, der går ud til et one night stand på en bar, får det særlige børnetilskud, men de, der tilfældigvis har været så organiserede at adoptere, får det ikke.
Altså, helt ærligt: Der er jo ikke nogen penge i det her, og der er ikke noget kompliceret i det her.
Det er sådan set bare at smække til og vedtage et godt forslag, så vi får ligestillingen på plads.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-06-01:
Det er jo en total kovending og et klarsyn af dimensioner, som man ikke så, da Socialdemokraterne var i regering.
Men jeg vil gerne sige, hvorfor vi gerne vil have en kulegravning af det her felt, og hvorfor vi ikke bare i dag vil stemme for en lappeløsning, som det her er.
Det vil vi ikke, fordi det netop vil være en lappeløsning.
Det er den ene begrundelse.
Den anden begrundelse er, at når vi har fået den her kulegravning udført, er det jo ikke sikkert, at den vil vise, at vi bør udvide gruppen for dem, der skal have det særlige børnetilskud.
Det kunne også være, at de enlige kvinder, der er blevet kunstigt befrugtet, ikke skal have det særlige børnetilskud.
Der er jo to veje at gå i den her sag, vil jeg sige til fru Kirsten Brosbøl.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-06-01:
Det bedste forsvar er jo et angreb, og det kan jeg høre fru Inger Støjberg nu praktiserer.
Fru Inger Støjberg svarer ikke på det spørgsmål, jeg stillede hende, og som var ganske klart.
Når fru Inger Støjberg nu selv anerkender, at der på lige præcis det her område er en skævhed i lovgivningen, som forskelsbehandler børn, hvorfor vil fru Inger Støjberg så ikke være med til at sige med det samme: Det retter vi selvfølgelig op på, og så afventer vi i øvrigt den kulegravning af området, som vi allerede har sat i gang som en konsekvens af forældreansvarsloven, og som vi forventer at få i løbet af i år eller i hvert fald inden for relativ kort tid?
Hvorfor er det så, at fru Inger Støjberg sparker det her til hjørne ved at sige, at nu vil man have undersøgt hele området, når vi kan se, at her er der en åbenlys forskelsbehandling?
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-06-01:
I virkeligheden er det lidt underligt at skulle opleve i dag, at fru Kirsten Brosbøl argumenterer, som fru Kirsten Brosbøl gør, for for få år siden, da Folketinget sidst behandlede et beslutningsforslag, der var fuldstændig som det her, havde vi en anden socialminister, og han hed Henrik Dam Kristensen.
På det tidspunkt afviste Socialdemokraterne og De Radikale pure forslaget, fordi det netop ville være forkert i forbindelse med hele spørgsmålet om social begivenhed.
Derfor er det meget, meget mærkeligt i dag at lytte til fru Kirsten Brosbøl, som vel er repræsentant for den socialdemokratiske holdning og dermed også repræsentant for en socialdemokratisk kovending af dimensioner.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-06-01:
Jeg vil for det første godt kvittere for, at fru Inger Støjberg i dag, synes jeg, langt klarere end ved førstebehandlingen af det her forslag siger, at hun anerkender, at der er en skævhed i den her lovgivning, som hun så på et eller andet tidspunkt gerne vil være med til at se på.
Jeg må bare sige til Venstres ordfører, at vi jo sådan set alle sammen i forbindelse med forældreansvarsloven har været enige om, at der skulle foretages en kulegravning af de forskellige tilskud i forhold til nye familiemønstre, i forhold til hvordan hele vores samfund har udviklet sig.
Men der er én ting, jeg bare ikke forstår, og det er: Når Venstre nu anerkender, at der på lige præcis det her område er en klar skævhed, hvorfor vil Venstre så ikke være med til, at man så med det samme kan sige, at den vil man selvfølgelig gerne være med til at rette op på?
Og så kan vi i øvrigt se på, om der er andre steder, hvor der er et behov for ændringer.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-06-01:
Det har netop ikke har været et spørgsmål fra eneadoptanternes side og f.eks. fra Adoption og Samfunds side, at der var tale om et større eller mindre bidrag, men at der var tale om en principiel sag.
Derfor synes jeg også, at det er væsentligt at få kigget området godt igennem.
Så hvis fru Pernille Vigsø Bagge nu lige pludselig mener, at det er et spørgsmål om økonomi, så er det jo en kovending.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-06-01:
Lappeløsning eller ej
– jeg vil gerne spørge fru Inger Beinov Støjberg: Er det ikke sandt, at hvis vi stemmer det her forslag igennem i dag, så er der nogle enlige forsørgere med adoptivbørn, som akut får forbedret deres forhold ved at få ret til det særlige tillæg for enlige forsørgere?
Er det ikke en akut forbedring, som fru Inger Beinov Støjberg prøver at tale sig væk fra?
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-06-01:
Jeg vil gerne sige til SF’s ordfører, at det her jo netop ikke er for at komme med en eller anden dårlig undskyldning, tværtimod er det for at få kulegravet området.
Hvorfra ved fru Pernille Vigsø Bagge, at det her er den eneste skævhed, der kunne være i loven på det her felt?
Hvorfra ved fru Pernille Vigsø Bagge det?
Det ved jeg f.eks. ikke, det ved Venstre ikke.
Derfor synes jeg, at det er meget rimeligt at få kigget det her område godt igennem.
Stemte vi det her beslutningsforslag igennem i dag, ville det bare være en lappeløsning oven på så mange andre lappeløsninger, der er blevet lavet på det her felt, og det vil vi ganske enkelt ikke være med til.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-06-01:
Nu siger Venstres ordfører, at loven ikke er helt lige.
Jeg synes, at det er en mild underdrivelse; den lov her er hammerskæv.
Der er tale om total diskrimination, og jeg vil gerne have ordføreren herop og svare på: Er det en del af Venstres politik om, at ulighed giver en vis dynamik, eller er det et spørgsmål om at udskyde en åbenlys sag, at man giver en undskyldning om, man vil iværksætte en undersøgelse?
For jeg synes da, at det ligger lige til højrebenet at stoppe uligheden her ved at stemme for det her forslag, så adopterede børn og biologiske børn ligestilles.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-06-01:
Jeg sagde allerede under førstebehandlingen, at vi ikke ville stemme for det her beslutningsforslag, og det vil vi stadig væk ikke.
Men jeg sagde samtidig under førstebehandlingen – og det står vi nemlig også ved, og det er det, der er vigtigt for mig lige at få præciseret her i dag – at vi sådan set gerne ser en undersøgelse af hele det her område.
For der er ingen tvivl om, at sådan som reglerne er skruet sammen lige nu, er der ikke helt lighed for loven.
Det er også tidligere blevet nævnt, at hvis man f.eks. er enlig kvinde og man så bliver kunstigt befrugtet, jamen så kan man godt modtage det særlige børnetilskud.
Og det er jo et af de eksempler, der er på, at loven ikke er helt lige for alle.
Derfor synes vi fra Venstres side, at det ville være godt at få kulegravet det her område, at få set på, hvad det er for nogle skævheder, der er i loven.
Men omvendt er det også meget vigtigt for os at få sat den her undersøgelse i værk, og på den baggrund vil vi ikke stemme for beslutningsforslaget i dag.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-06-01:
Det var bare, fordi hr. Kim Christiansen i sit første indlæg sagde, at Dansk Folkeparti gerne vil være med til at rette op på den forskelsbehandling, der er i lovgivningen.
Derfor antog jeg bare, at man så i stedet ville fratage andre grupper det særlige børnetilskud, for hvordan vil man ellers rette op på den forskelsbehandling, der er i dag?
Kim Christiansen (DF), 2007-06-01:
Jeg skal gentage mig selv endnu engang: Nej, vi ønsker ikke at fremsætte lovgivning på området.
Vi ønsker bare heller ikke at være med at udbedre noget med en følgelovgivning; noget, som der er nogle der åbenbart har glemt, dengang de lovgav på det her område.
Så det bliver ikke Dansk Folkeparti, der fremsætter lovforslag til ændring af lov om særligt børnetilskud.
Men det kommer i hvert fald ikke fra Dansk Folkeparti.
Så det var vist svaret på det.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-06-01:
Jeg må bare tolke hr. Kim Christiansens korte bemærkning sådan, at Dansk Folkeparti så i stedet vil fremsætte forslag, som altså fratager andre det her særlige børnetilskud.
Er det sådan, jeg skal opfatte hr. Kim Christiansens korte bemærkning?
Kim Christiansen (DF), 2007-06-01:
Når jeg tager ordet under de korte bemærkninger og ikke i ordførerrunden, så er det, fordi jeg egentlig kan gøre det her meget kort og præcist.
Jeg har tidligere heroppefra forklaret Dansk Folkepartis holdning.
Tilsyneladende er der nogle, der ikke opfanger ting lige så hurtigt som andre, så man er nødt til at forklare sig igen og igen.
Vedrørende den sag om fru Mia Falkenberg er det rigtigt, at det er påpeget, at der var en skævhed i lovgivningen.
Den skævhed vil vi gerne være med til at rette op på, bare ikke på samme måde, som den øvrige opposition gerne vil.
Uanset hvad der er blevet udtalt om det, så har jeg redegjort for Dansk Folkepartis holdning indtil flere gange heroppe fra talerstolen, og jeg skal gerne gøre det igen.
Dansk Folkeparti støtter ikke, at enlige kan adoptere.
Vi har ikke været med til at støtte, at enlige kan insemineres, derfor støtter vi heller ikke, at de får det særlige børnetilskud – det får de desværre ifølge loven.
Det er Dansk Folkepartis holdning, og længere er den ikke.
Christian H. Hansen (DF), 2007-06-01:
Det er jo altid sådan, at når man sætter beslutningsforslagene, især dem fra oppositionen, på til sidst den sidste dag, så skal det jo give en lang debat.
Men jeg skal ikke trække debatten unødvendigt ud.
Nu handler forslaget ikke om mennesker, så derfor ser vi noget andet.
Hvis vi så havde stemt for forslaget om ufrivilligt seksuelt overgreb mod mennesker og vi så på et tidspunkt fandt ud af, at den lovgivning egentlig ikke fungerede godt nok, at den skulle præciseres lidt, så ville vi også alle sammen stemme for.
Men det er bare ikke det, vi ser om lidt, for om lidt handler det om dyr.
Om lidt ser vi, at der er nogle, der synes, det er i orden med sodomi, og nogle, der ikke synes, det er i orden med sodomi.
Jeg synes, det er beklageligt, at man gør det her.
Det er Dansk Folkepartis opfattelse, at den lovgivning, der er nu – det er også det, der er kommet frem på den høring, der har været i Fol ketinget – ikke beskytter dyrene tilstrækkeligt imod skader og lidelser, der kan forekomme i forbindelse med seksuelt overgreb på dyr, og det er også det, en række dyreværnsorganisationer har udtalt, og derfor er det beklageligt over for dyrene, at Folketinget om lidt stemmer det her beslutningsforslag ned.
Og så skal der lyde en ros til SF, fordi de støtter beslutningsforslaget.
Det er rart at se, at der er nogle få, der går ind for dyrevelfærd, men det er beklageligt for dyrene, at det her ikke bliver gennemført.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Første
behandling
23/3 2007
Betænkning 10/5 2007.
Der var ikke stillet ændringsforslag.
Forslaget sattes til forhandling.
Forhandling
Rikke Hvilshøj (V), 2007-06-01:
Nej, jeg tørrer ikke noget af, men jeg har tillid til, at vi i sidste instans har et flygtningenævn, som er dem, der kan vurdere, om der i den enkelte konkrete sag er grundlag for at give asyl.
Og det bør være det, der i sidste ende er afgørende.
Der bliver lavet grundige, konkrete, individuelle vurderinger, og de, der har behov for beskyttelse, de, der har behov for asyl, får det.
De har mulighed for at rejse frivilligt hjem.
De bliver ikke tvunget hjem eller sendt tvangsmæssigt hjem, medmindre vi har en aftale med de irakiske myndigheder.
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-06-01:
Jeg vil da gerne endnu en gang redegøre for Dansk Folkepartis beslutning om at støtte, at det her forslag ikke bliver vedtaget, og det synes jeg sådan set er sund fornuft.
Jeg har tidligere prøvet at forklare hr. Rune Lund, at hvis det her forslag blev vedtaget i den udformning, som det har her, så vil det faktisk betyde det diametralt modsatte af, hvad Enhedslisten selv har som formål, netop at gavne civilbefolkningen; det håber jeg naturligvis er Enhedslistens politik på området.
Det er altså sådan, at hvis man undergraver den kompetence, der ligger i at have sikkerhedsstyrker i Afghanistan, så undergraver man også mulighederne for at tilbyde folk, som drager derned for at hjælpe lokalbefolkningen med forskellige genopbygningsprojekter; så gavner man ikke deres muligheder, lyst og motivation til at være i landet og føle sig sikre nok til, at de kan være der og påtage sig de arbejdsopgaver, som de bliver pålagt.
Det synes jeg simpelt hen er det helt diametralt modsatte af, hvad der burde være logisk tænkning her i Folketinget.
Så vil jeg gerne minde om, at der selvfølgelig også er en anden grund til, at vi er i Afghanistan.
Så jeg har meget, meget svært ved at se, hvorfor man nu skal fremsætte det her forslag, og hvorfor det skal behandles med den begrundelse, at man vil kunne gavne civilbefolkningen i Afghanistan.
Det er faktisk nøjagtig det modsatte, som Enhedslisten ville få som konsekvens, hvis det her forslag blev besluttet og vedtaget.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-06-01:
Det er rigtigt, at tilbuddet hænger sammen med, at man underskriver en kontrakt om, at man rejser frivilligt hjem og dermed selvfølgelig også tager imod det tilbud, som er i hjemlandet; ellers giver det ikke så meget mening.
Med hensyn til UNHCR er det altså de danske regler og det danske system, i sidste ende Flygtningenævnet, der afgør, om der er grundlag for asyl.
Men der bliver ikke tvangshjemsendt nogen til Irak, så længe vi ikke har en betryggende aftale med de irakiske myndigheder.
Bertel Haarder (V), 2007-06-01:
Som Storm P. siger: Det er også mig.
Jeg synes, at hr. Langballe i stedet burde tage mig og de andre ordførere på ordet og sige: Tak, nu ved vi, hvordan det skal fortolkes.
Det er gældende ret, der nu beskrives mere præcist, og der er ingen ændring i retstilstanden.
Jeg synes, hr. Langballe skulle tage os alle på ordet og så gå glad hjem med fred til sin sommer.
Ja, eller også er det kirkeministeren.
Jesper Langballe (DF), 2007-06-01:
Har kirkeministeren ikke tænkt på denne omstændighed i samarbejdet: Hvem er det egentlig, der samarbejder?
Samarbejdspartnere er jo uafhængige mennesker.
Når præsten er uafhængig af menighedsrådet i sin embedsvirksomhed, er der netop lagt op til et samarbejde mellem ligeværdige parter.
At tage imod ordrer er noget andet end at samarbejde.
At bøje sig for et pres er noget andet end at samarbejde.
Den nugældende formulering er netop et oplæg til et godt og frit samarbejde.
Og det kan jeg ikke forstå at ministeren ikke kan begribe: Her bliver der pludselig tale om, at der bliver åbnet for en pression, der er fuldstændig ødelæggende for alt samarbejde, men fremmende for kiv og ballade.
Bertel Haarder (V), 2007-06-01:
Jeg tager kun ordet af hensyn til dem, der skal fortolke den lov, der nu om lidt forhåbentlig bliver vedtaget.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Når der i hele høringsproceduren var massiv enighed om den formulering, som nu forhåbentlig om lidt bliver vedtaget, skyldes det, at den nye formulering alene præciserer, hvad der allerede gælder.
Den nuværende formulering svarer ikke til gældende ret.
Når alle ved, at præsten i dele af sin virksomhed naturligvis skal samarbejde med menighedsrådene – sådan har det været siden 1903 – kan det skabe forvirring, at der er en paragraf, som kan tolkes, som om præsten overhovedet ikke skal samarbejde.
Nu kommer formuleringen til at svare til, hvad der gælder.
Det synes jeg var vigtigt at få sagt, fordi både avisindlæg og indlæg her i salen kunne få nogen til at tro, at vi nu har ændret gældende ret, når det gælder forholdet mellem præst og menighed.
Det har vi ikke.
Jens Jørgen Nygaard (KF), 2007-06-01:
Ja, det lyder mærkeligt med den zigzagkurs, hvis den har været der.
Det har jeg jo ikke helt kendskab til, da jeg kom til senere i forløbet og kun kan forholde mig til de skriftlige redegørelser.
Så hvis har der været en zigzagkurs, har jeg ikke rigtig kunnet gennemskue den gennem den skriftlige redegørelse, men jeg ved, at den dag, vi afgav betænkningen i Kirkeudvalget, forelå der en opbakning fra Præsteforeningen.
Jesper Langballe (DF), 2007-06-01:
Det hænger sammen med, at der var sket et formandsskifte i Præsteforeningen i mellemtiden.
Præsteforeningen havde faktisk fået en formand, der var præst.
Jens Jørgen Nygaard (KF), 2007-06-01:
Det er jo et meget vigtigt lovforslag, vi har været i gang med.
Jeg var så heldig at få lov til at komme med i det afsluttende arbejde som stedfortræder for fru Charlotte Dyremose.
For Det Konservative Folkeparti har det været meget, meget vigtigt, at folkekirkens aktører kunne bakke op om de ændringsforslag, der var.
var § 37 om præsternes forkyndelsesfrihed.
Det er bemærkelsesværdigt, og det noterede jeg mig, at både såvel Præsteforeningen som Menighedsrådsforeningen havde forholdt sig positivt til det.
Det samme havde ti biskopper og stiftsøvrigheder.
Med en sådan opbakning kunne man, uanset om man havde en enkelt personlig bemærkning, bakke op om forslaget.
Det Konservative Folkeparti er meget tilfreds med, at vi har fået et lovforslag, der støttes så bredt i folkekirken.
Karen J. Klint (S), 2007-06-01:
Heldigvis er folkekirken en robust størrelse – den er både robust og slidstærk, for at bruge nogle sætninger fra en tidligere tale fra hr. Jesper Langballe.
Det må være budskabet.
Og jeg ved, at der er mange højt begavede mennesker her i Folketingssalen, men jeg tvivler på, at bare fordi man har en bestemt uddannelse, er man generelt meget klogere end hele Præsteforeningen, der samlet har sagt o.k. til den nye formulering.
Det er i øvrigt en formulering, der er vokset op i en arbejdsgruppe bestående af seks gejstlige og to lægfolk, så det skulle være mærkeligt, hvis to biskopper, to provster og to præster ikke var kloge nok til at gennemskue, hvad det er, den har anbefalet Folketinget at tage stilling til.
Så jeg er tryg ved, at vi får en lovtekst, som kan leve, og som kan gøre folkekirken robust igen.
Jesper Langballe (DF), 2007-06-01:
At »pastorale forpligtelser« skulle være et mere moderne sprog end »embedsvirksomhed«, er jo selvsagt det rene snak.
Jeg vil godt sige, at når vi stemmer imod hele lovforslaget på grund af den ene ting, så er det, fordi, som Præsteforeningen sagde, det her er så væsentligt, at hele resten af lovforslaget er ligegyldige pebernødder.
Det her er ikke noget særlig dybtgående eller væsentligt kirkeligt lovforslag, men den her ene formulering risikerer vi for stedse kommer til at virke destruerende på folkekirken med hensyn til det, der er folkekirkens egentlige mål og opgave.
Karen J. Klint (S), 2007-06-01:
Det nye sprog reducerer ikke præsten til noget som helst.
Det nye sprog respekterer den balance, der er mellem præst og menighedsråd, og det nye sprog gør det på en måde, så kommende medlemmer af menighedsrådene bedre kan læse lovteksten og dermed også bedre være interesseret i at stille op til menighedsrådsvalg.
Derfor går vi ind for nogle gange bare at forny sproget, fordi det giver en bedre forståelse for det arbejde, man skal udføre, når man går ind i et menighedsrådsarbejde.
Så det handler ikke om, hvorvidt man skal boykotte hinanden – det gjorde det heller ikke med det gamle sprog.
Med det nye sprog gør det heller ikke.
Så der er ikke ændret jura, der er bare et moderne sprog, som bedre kan forstås af mennesker, der lever i dag.