runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-29:
Det vil sige, at ordføreren kan bekræfte, at ordføreren vil stemme imod, hvis lovforslaget er, som lovforslaget er nu, hvor regionerne får mulighed for at kunne foretage udbud, så f.eks. Aleris eller andre kan opkøbe almen praksis.
Peter Juel Jensen (V), 2013-05-29:
Jeg vil gerne rose ordføreren for at være kæk og humoristisk og være godt tændt.
Det er altid befriende.
Så er der nogle ting, som står lidt utydeligt for mig.
Vi har ordførerens parti, som bakker en regering op, hvor statsministeren lige har holdt en tale og snakket om, at der skal være større fokus på vækst i det private, der skal skabes flere private job osv. Så kommer det parlamentariske grundlag op og siger: Jamen, hov, væksten skal ske i det offentlige forbrug, det er i det offentlige, der skal skabes yderligere arbejdspladser, og det er i det offentlige, væksten skal være.
Hvordan hænger de to ting sammen?
Hvordan hænger det sammen at være et parlamentarisk grundlag, når regeringen siger det ene og Enhedslisten siger det andet?
Hvad skal man tænke, tro og mene om det?
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Det er altid så spændende, når Venstre gerne vil have at vide, hvornår vi holder op med at være parlamentarisk grundlag for regeringen, for hvad er formålet med det spørgsmål?
Det eneste, jeg såmænd bare kan svare i al stilfærdighed er, at Enhedslisten vil opretholde den parlamentariske måde, vi har arbejdet på under tidligere regeringer, og som vi har arbejdet på under den nuværende regering, under kommende regeringer.
Vi stemmer for de ting, vi synes er gode og fornuftige, og stemmer imod det, vi synes er dårligt.
Og på den måde må en regering jo leve med den virkelighed, at med os kan man kun lave aftaler, hvor vi synes, at der opnås forbedringer.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Jamen det er da skønt, hvis det har haft det formål, at Enhedslisten så er blevet bekræftet i, at den har valgt at støtte den rigtige regering.
Det var ikke lige det, jeg opfattede, da fru Johanne Schmidt-Nielsen sidste år brugte nogle ord, som jeg ikke tror jeg må gentage for reglerne i Folketingets forretningsorden, så det vil jeg lade være med.
Der er den her stærke holden af regeringen og holden hånden under regeringen, på trods af at den har gennemført alt det onde, som hr. Per Clausen tidligere beskyldte os for at støtte, og som vi jo også velvilligt har lagt stemmer til nu for at gennemføre det.
Så vil jeg bare spørge: Hvad skal regeringen gøre på det økonomiske område, før Enhedslisten ikke længere kan være parlamentarisk grundlag for den her regering?
For det virker lidt, som om den liste er uudtømmelig.
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Nu er det sådan, at fru Ellen Trane Nørby vist nok nåede at nævne næsten alt det, regeringen har foreslået, som vi har stemt imod.
Derfor kan fru Ellen Trane Nørby helt klart regne med Enhedslisten: Vi stemmer på præcis samme måde, hvad enten det er den ene eller den anden regering.
Et andet eksempel er, at vi i dag skal tage stilling til to forslag til vedtagelse: Det ene konstaterer, at vi faktisk har lavet en nødhjælpsordning til nogle arbejdsløse, som var ved at tabe deres forsørgelsesgrundlag, og at vi skal satse på øget beskæftigelse gennem grøn omstilling, og så har vi et andet forslag til vedtagelse, der vil genindføre en række fattigdomsydelser.
Det er da ikke svært at vælge, hvad man stemmer for.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Jeg vil faktisk godt rose hr. Per Clausen og Enhedslisten.
Jeg ville faktisk have ønsket, at hr. Per Clausen og Enhedslisten havde afsløret deres sande jeg noget tidligere, for så havde der jo have været mulighed for en helt anden type samarbejde med den tidligere regering.
Enhedslisten har jo vist sig ikke bare at kunne støtte, men også være parlamentarisk grundlag for en regering, der gennemfører en efterlønsreform, der fastholder en dagpengereform på en 2-årig periode, der giver topskattelettelser finansieret ved lavere overførselsindkomster og giver selskabsskattelettelser, som er betalt af kontanthjælpsmodtagerne og SU-modtagerne.
Det havde jeg nok ikke set komme.
Derfor er spørgsmålet vel egentlig meget naturligt: Hvor langt rækker støtten til en regering?
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Det, der er vores mål, er at sikre, at regionerne får mulighed for at etablere sundhedsklinikker og drive dem.
Det er det, der efter vores opfattelse vil være den rigtige løsning på det problem, der eksisterer de steder, hvor man ikke er i stand til at køre en almen praksis på nuværende vilkår.
Mike Legarth (KF), 2013-05-29:
Tak for medvirken i reformen.
Det er den vigtigste, det er den største, det er den, der medfører den største gevinst, så det er rigtig godt.
Men er det ikke også rigtigt, at man ikke kan tillade sig at tage æren for noget, som andre har lavet en politisk aftale om, og som andre har skaffet mulighed for, også ved at få det vedtaget i forbindelse med et valg?
For det var jo ikke sket, hvis den aftale ikke var indgået mellem Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti og VK-regeringen.
Så var den her reform jo ikke blevet til noget.
Kan vi ikke få det bekræftet af ordføreren?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Jeg kan bekræfte, at Det Radikale Venstre støttede tilbagetrækningsreformen, og jeg kan også bekræfte, at jeg er glad for, at den tidligere regering tog initiativ til denne reform.
Noget af den var vi jo ikke enige i, men flere dele af den var vi, og det skete efter 10 år med overophedning af dansk økonomi.
Mike Legarth (KF), 2013-05-29:
Ordføreren sagde fra talerstolen, at den her regering gennemfører reformer i modsætning til den tidligere VK-regering.
Der vil jeg bare gerne lige have bekræftet af ordføreren, om det ikke er rigtigt, at den vigtigste reform, nemlig tilbagetrækningsreformen, blev aftalt mellem Venstre og Konservative og blev støttet af Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti, og kun fordi den aftale var indgået, blev den gennemført, for de partier, som Radikale Venstre nu sidder i regering med, var arge modstandere af den og gik til valg på at forhindre og sabotere den reform.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Min viden er, at regeringen har ageret så hurtigt, den kunne, i den her sag, og det er jeg godt tilfreds med.
Mikkel Dencker (DF), 2013-05-29:
Jeg vil ikke benægte, at klima- og energiministeren er en meget engageret politiker og er meget engageret i sit område.
Det ved jeg godt.
Også selv om vi er politisk uenige på området, anerkender jeg det.
Men jeg synes ikke, at det er ansvarlig politik, at man ved, at der er et hul i en lovgivning, som man indfører, og at man så først lukker det 4 måneder efter, når katastrofen er sket, efter at der tilsyneladende er opstået et hul, som nogle udnytter, og som folk, der har forstand på det, tror måske kan komme til at koste skatteyderne 7 mia. kr. – og det dobbelte beløb har været nævnt.
Det er da ikke ansvarlig politik.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Jeg mener, at klima- og energiministeren er en meget ansvarlig person, som går rigtig meget op i klima- og energipolitik – og det er jeg rigtig glad for – og at han har handlet på de forudsætninger, vi havde, og har ageret og lukket det her hul i lovgivningen.
Det synes jeg at vi skal være glade for; det er jeg i al fald.
Mikkel Dencker (DF), 2013-05-29:
Jeg har hørt, at den radikale ordfører mener, at regeringen fører en ansvarlig politik.
Mener ordføreren så også, at det er ansvarlig politik, når klima- og energiministeren har undladt at lukke det hul, der var i forbindelse med solcelleordningen?
Det opstod tilbage i december måned, hvor der blev indført en lovgivning, som desværre indeholdt et hul, som firmaer nu kan udnytte til at få udbetalt støtte til solceller, selv om ministeren var vidende om, at hullet var der.
For det har vi fået dokumentation for her i går.
Mener ordføreren, at det er ansvarlig politik at undlade at lukke et hul, som man er blevet klar over findes?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Jeg synes, ordføreren er en rigtig vittig herre, og den snak kunne han måske tage med finansministeren over en kop øl eller noget.
Men bortset fra det er det et nej.
Vi fører den politik, som vi har skrevet i regeringsgrundlaget, som regeringen gang på gang stiller sig i spidsen for.
Den er rigtig god, og den er også nødvendig for Danmark, for vi er nødt til at fremtidssikre Danmark.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-05-29:
Tak for svaret.
Nu tror jeg måske, at jeg har forstået, hvad det er, finansministeren mener, når han taler om, at regeringens politik er den nødvendige.
Det er den, fordi økonomiministeren mener, at det er den rigtige, og så mener finansministeren, at den er nødvendig.
Tak for det.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Jo, nogle gange bliver det jo lidt et spørgsmål om semantik.
Det er ligesom med standpunkter og holdninger.
Hvad er det egentlig, man vil?
Det kan jeg forsikre ordføreren om.
Den står jeg inde for, og det gør vi i Radikale Venstre og i regeringen.
Mener vi den politik, vi fører, er nødvendig?
Jamen altså
Hvis vi syntes, den ikke var nødvendig, ville vi vel føre en anden politik.
Vi synes, det er en god politik.
Vi synes, det er den rigtige politik, vi fører.
Vi fører den økonomiske politik, vi gør, fordi vi gerne vil fremtidssikre Danmark, fordi vi gerne vil have, at der er velfærd til mine børn, til dine børn, til de børn, der vokser op i Danmark i fremtiden.
Det er det, jeg mener helt indefra, men det er også det, jeg mener er nødvendigt for Danmark.
Jeg kan bekræfte, at Radikale Venstre støttede op om den reform.
Det er det svar, ordføreren efterlyser, og det kan jeg fuldt og helt bekræfte.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-29:
Det Radikale Venstres ordfører brystede sig af, at det var lykkedes at skabe en række brede forlig, lave politik hen over midten.
Så vil jeg gerne spørge, om man også synes, at det har gjort sig gældende på udlændingeområdet, for vores statsminister har jo sagt: Vores arbejdsform er at involvere mange og at bygge bro mellem uenigheder, for beslutninger truffet i fællesskab er de stærkeste beslutninger; jeg vil genskabe det brede samarbejde; vi er hele Danmarks regering.
Derfor kan jeg jo ikke forstå, at jeg f.eks. som Venstres indfødsretsordfører overhovedet ikke er blevet inviteret til forhandling om den nye indfødsretsaftale, der blev landet her for nylig, på trods af at jeg har henvendt mig til justitsministeren flere gange og budt mig til.
Handler det om, at man på den økonomiske politik gerne vil lave brede aftaler, men på udlændingepolitikken vil man ikke lave brede aftaler, for der ligger Det Radikale Venstre selv ret langt til venstre?
Hans Andersen (V), 2013-05-29:
Jeg prøvede at få to konkrete tal på, hvad vi har øget arbejdsudbuddet med, i forhold til hvilke aftaler der er lavet under den tidligere regering og under den nuværende regering.
Jeg kan oplyse, at vurderingen er, at den tidligere regering lavede aftaler, der øgede arbejdsudbuddet med 96.000, og at den nuværende regering har lavet aftaler, der øger arbejdsudbuddet med 23.000, sådan cirka.
Det er bare lige for at sætte det i relief.
Så vil jeg bare spørge om de 150.000, som ordføreren har været inde på nogle gange bliver skabt af arbejdspladser.
Hvor mange af de arbejdspladser skyldes forventninger til konjunkturudvikling?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Jeg sætter stor pris på Venstres fokus på arbejdsudbuddet.
Det er vi også rigtig optaget af, for det er noget af det, der skal drive efterspørgslen i Danmark fremad.
Det er helt fuldstændig rigtigt, men det er ikke det eneste, der er afgørende her.
Det er bl.a. derfor, at vi også med Venstres stemmer har vedtaget en vækstplan, fordi vi ikke kun kan køre på et spor, men på to spor i dag.
Vi er nødt til at reformere, så velfærdssamfundet bliver lagt om, så det er klar til fremtiden.
Det var noget af det, statsministeren var inde på i sin tale tidligere i dag.
Det er det andet spor, som vi er nødt til at køre ad.
Det skaber jo ikke arbejdsudbud, men det skaber arbejdspladser.
Det har vi brug for.
Hans Andersen (V), 2013-05-29:
Tak for det.
Jeg vil gerne høre De Radikales ordførers vurdering af det her med, hvem der har taget initiativ til flest reformer i forhold til arbejdsudbud.
Og så vil jeg gerne høre, hvor meget de aftaler, den nuværende regering har taget initiativ til, og som Venstre også er en del af, har øget arbejdsudbuddet frem mod 2020.
Hvor meget har den tidligere regering lavet aftaler om, og hvor meget har det så øget arbejdsudbuddet frem mod 2020?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Jeg tager til efterretning, at Venstres ordfører ikke synes, at det er værd at tage højde for, at der nu – modsat da vi vedtog dagpengereformen – er 30.000 mennesker, som står til at opbruge deres dagpengeret om 34 dage.
Dem tager jeg og Det Radikale Venstre højde for.
Det tager vi også med i vores politik; derfor vil vi gerne indfase dagpengereformen blidere.
Jacob Jensen (V), 2013-05-29:
Nu kan jeg så også forstå, at regeringen, herunder De Radikale, jo bryster sig af, at man er meget reformivrig.
Når man så samtidig siger, at der er nogle reformer, som åbenbart ikke skal gå så stærkt, at det gør noget, og at det her så er en af dem, kan man så sige fra ordførerens side, om det trækker i retning af, at man er meget reformivrig, eller at det skal gå med et vist tempo.
Altså, det gik dog trods alt for stærkt under VKO, må jeg forstå, efter De Radikales smag.
Det skulle gå lidt langsommere på visse stræk – er det sådan, jeg skal forstå det?
Det undrer mig stadig væk, at man så ikke har markeret det i tillægsbetænkningen.
Det er jo der, man giver de politiske bemærkninger til de lovforslag, man behandler.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-05-29:
Tak for det.
Ordføreren siger, at regeringen fører en modig og en ansvarlig politik.
Der har også været en diskussion om, hvad bevæggrundene er.
Derfor synes jeg, det er væsentligt at høre ordføreren, om regeringens økonomiske politik bunder i, at regeringen gør det nødvendige, eller at regeringen træffer nogle klare politiske valg.
Grunden til, at jeg spørger, er, at forklaringerne er vidt forskellige.
Finansministeren siger i Weekendavisen tilbage i januar, at dagpengereformen er gennemført, og at der er et massivt flertal for den i Folketinget, og at den er et nødvendigt led i genopretningen af dansk politik.
Omvendt ser økonomiministeren jo noget anderledes på det, for hun mener, at regeringens politik er et udtryk for politiske valg.
Det stod i Berlingske forleden, hvor økonomiministeren bliver spurgt: Finansministeren har flere gange henvist til, at regeringen gør det nødvendige. Er det ikke din opfattelse?
Næh, for vi kunne jo have valgt at gøre noget andet, sagde økonomiministeren.
Så kan den radikale ordfører forklare mig, hvem i regeringen der har ret?
Er politik en bogholderiøvelse, eller er det udtryk for politiske valg?
Jacob Jensen (V), 2013-05-29:
Tak for det.
Nu kan jeg forstå på ordføreren, at den senere indfasning af dagpengereformen er noget, som ligger De Radikale meget på sinde.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Vi samarbejder med dem, der vil, og som er indstillet på at samarbejde om noget, og det kræver jo, at man rykker sig fra sine tidligere holdninger.
Vi har også indgået brede forlig på udlændingeområdet, bl.a. med Liberal Alliance, men der er jo et stykke fra VKO's blokpolitik, hvor al udlændingepolitik blev gennemført i blokken, til, at vi nu åbner.
Jeg befinder mig sådan set allerbedst på midten, og der har jeg det rigtig godt, og det er der, vi fjerner de allerværste tidsler af VKO's politik, og det er jeg virkelig stolt af.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-29:
Jeg forstår det bare ikke, for statsministeren taler om, at vi kan få udlændingepolitikken ind på midten af dansk politik igen, men mig bekendt er der nøjagtig lige så langt fra midten af dansk politik til Dansk Folkeparti på den ene side, som der er fra midten af dansk politik og til Enhedslisten på den anden side, så hvorfor gælder brede aftaler og opgøret med blokpolitik osv. ikke på udlændingeområdet?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Jeg kan oplyse ordføreren om, at vi faktisk har indgået brede aftaler, også på udlændingeområdet, bl.a. med Liberal Alliance, som ordføreren udmærket ved.
Men så er der områder, hvor vi gerne ville have fjernet de allergrimmeste tidsler af VKO's politik, og der har vi indgået forlig med Enhedslisten.
Det er jeg sådan set glad for og tilfreds med.
Vi samarbejder med dem, der vil, og hvis man vil samarbejde, kræver det, at man ikke stiller med ultimative krav om ikke at ændre den politik, man kom fra, for så kan man få indflydelse.
Det gjorde vi, fordi vi havde indgået den aftale med Venstre bl.a., og den er jeg også godt tilfreds med.
Dagpengereformen er grundlaget for regeringens økonomiske politik; men som vi udtalte også ved tredjebehandlingen her i salen, var vi ikke tilfredse med den meget hårde indfasning af dagpengereformen.
Vi kunne godt have ønsket en anden.
Jeg kan forsikre hr. Karsten Lauritzen om, at det kommer fra hjertet, helt indefra, når jeg siger, at den her løsning står jeg fuldt og helt inde for.
Det har jeg det rigtig godt med, og jeg er glad for, at vi indfaser dagpengereformen på en mere lempelig måde, sådan at det bliver muligt for arbejdsmarkedet at optage dem.
Det er jeg til gengæld også optaget af.
Jeg er glad for, at hr. Per Clausen har fokus på den grønne linje, som netop står i regeringsgrundlaget.
Det glæder jeg mig til, og jeg er enig med hr. Per Clausen i, at tingene hænger sammen.
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Jeg synes nu, det var venlige ord, fru Sofie Carsten Nielsen kom med, om mindre mænd.
Det var sådan set en udmærket pointe.
Jeg er ked af, at det så bare refererede til noget politik, jeg troede, det var en generel betragtning.
Men lad det være.
Jeg vil godt stille et enkelt spørgsmål til fru Sofie Carsten Nielsen, og det handler om, at i regeringsgrundlaget gør man jo meget ud af at beskrive, at løsningen på miljøkrisen og den økonomiske krise skal ske i sammenhæng.
Det er jo rigtig godt og fornuftigt, men hvordan hænger det så sammen med, at regeringen her i foråret, med Venstre bl.a., har lavet en vækstplan, som øger forureningen og reducerer motivationen til at spare på energi, mens man jo ikke har haft tid til at gennemføre en ressourcestrategi, en klimaplan og en bæredygtighedsstrategi?
Det er tre store, vigtige elementer, som stadig væk står fuldstændig uberørte i regeringens plan, og det synes jeg måske er meget, meget problematisk set i forhold til den sammenhæng, som regeringen antydede at der var mellem løsningen på de økonomiske problemer og løsningen på de miljømæssige problemer.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Jeg synes ikke, det lyder, som om hr. Kristian Thulesen Dahl skelner mellem flygtninge og indvandrere, for det er det ret vigtigt at gøre her.
Danmark får flygtninge ind efter nogle kriterier, som vi har aftalt, og dem har vi ikke ændret.
Vi har ikke ændret de kriterier, siden hr. Kristian Thulesen Dahl sad ved magten.
Det, vi har ændret på, er den måde, vi behandler de asylansøgere, der er i Danmark og sidder med deres børn i et asylcenter og gerne vil gå i skole, arbejde og lære noget, mens de er her, så de kan fungere som de mennesker, de er, og som vi respekterer at de er.
Det er det, vi har ændret på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Jeg vil bare lige først spørge, om det ikke er paradoksalt, at vi har det højeste antal siden 2001, og at det kommer, samtidig med at der kommer en ny regering ledet af Socialdemokratiet under påvirkning af Radikale Venstre.
Altså, er det ikke noget, der kan få den radikale ordfører til at tænke, at der måske er en sammenhæng mellem den politik, man fører, og hvor mange der kommer?
Er det ikke paradoksalt?
Det andet, jeg spurgte om,
var jo: Er der en grænse for Det Radikale Venstre for, hvor mange der kan komme til Danmark, i forhold til at der kan opnås en vellykket integration? Altså er der en sammenhæng mellem, hvor mange vi kan modtage, og hvor mange vi kan håbe at få integreret vellykket i det danske samfund, så der ikke senere kommer store konflikter?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Det var sådan set det, jeg hentydede til.
Når der kommer drilleri den ene vej fra, må det også være tilladt med lidt drilleri den anden vej – og det er jeg sikker på at hr. Thulesen Dahl som ædel ridder også kan bidrage til.
Med hensyn til udlændingepolitikken kan jeg sige, at vi er noget så stolte af, at der nu føres en anstændig udlændingepolitik i Danmark, der betyder, at asylansøgere med børn, som bor på et asylcenter i Danmark, efter en periode får mulighed for at gå i skole, bo og arbejde uden for asylcentrene.
Jeg kan også sige, at der ikke er nogen planer om at lave om på kriterierne for at søge asyl, og at jeg desværre ikke alene kan gøre noget ved de ret grusomme krige, der foregår ude i verden, bl.a. i Syrien, hvilket jo er en af årsagerne til, at antallet af asylansøgere til Danmark i øjeblikket er stigende.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Tak for det, formand.
Først vil jeg lige sige, at som jeg hørte det, sagde fru Sofie Carsten Nielsen noget om, at hvis nu Venstres formand blev statsminister, kunne det godt være, at man ville få sig en fin lille statsminister.
Jeg ved ikke, om ordføreren dermed mener, at den nuværende statsminister er stor og grim, men i så fald vil jeg bare markere, at jeg er uenig i det synspunkt; det synes jeg faktisk ikke at vores nuværende statsminister er.
Jeg synes, det er en mærkelig karakteristik at give hinanden, men nok om det.
Det, jeg vil spørge den radikale ordfører om, er udlændingepolitikken, og det er, fordi meget jo tyder på, at det er Det Radikale Venstre, der i virkeligheden dikterer regeringens udlændingepolitik.
Altså, statsministerens parti gik i hvert fald til valg på at videreføre en stram udlændingepolitik, og så har vi jo siden kunnet se, at der er blevet gennemført en masse lempelser, som selvfølgelig også har sat sig spor i indrejsetallet.
Dermed vil jeg måske bare først bede den radikale ordfører om at bekræfte, at indrejsetallet nu ser ud til at blive det største siden 2001.
Dernæst vil jeg bede hende forklare, om der for Det Radikale Venstre er en grænse for, hvor mange der kan komme ad gangen, altså hvor hurtigt folk kan komme, i forhold at der kan opnås en vellykket integration.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Jeg tror ikke, der er mange danskere ude i det ganske land, der ikke har opdaget, at den her regering har en reformkurs, og reformerne er i fuld gang.
Det er jo ikke sådan, at det er her i Folketinget – og det er jeg sikker på at ordføreren giver mig ret i – at vi skaber job.
Det er ude på private arbejdspladser og virksomheder, det sker.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Jeg kunne så høre i svaret, at regeringen nu vil forhøje boligskatterne.
Det bliver da spændende at se, hvilke konsekvenser det får for boligejerne i det danske samfund.
Jeg spurgte egentlig ordføreren ganske konkret om regeringens egen 2020-plan, hvori de her reformambitioner, som ordføreren taler så varmt om, jo er nedjusteret fra 60.000 til 33.000.
Er det det, ordføreren betegner som at fortsætte reformkursen, eller kunne ordføreren ikke bare sige en lille smule om, hvad det er, der skal erstatte de reformer, der ikke er blevet til noget i regeringens levetid?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Jeg er helt med på og sætter stor pris på, at den tidligere regering også bidrog til at afvikle gælden.
Det satte vi også pris på og roste den tidligere regering for.
Men den tidligere regering gennemførte også en række skattelettelser, mens økonomien var overophedet; man gjorde ingenting ved boligmarkedet; man gjorde alle de ting, som en masse økonomer anbefalede at man ikke skulle gøre.
Det var præcis det, der gjorde, at Danmark ikke, da krisen ramte, var i stand til at modstå presset, som vi ville have været, hvis vi havde sparet op i de gode tider, da der var nok penge i kassen.
Så spørger fru Ellen Trane Nørby, om vi vil fortsætte reformkursen.
Der kan jeg jo henvise til både statsministerens og økonomiministerens udtalelse og sige: Ja, det vil vi.
Vi har også sat det på programmet.
Der er en større reform af hele beskæftigelsesindsatsen undervejs.