runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Det var umiddelbart lidt svært at høre et spørgsmål i den her svada, som egentlig gik mest ud på at prøve at få det til ikke at dreje sig om, hvad Venstres økonomiske politik, hvad Venstres skattepolitik i det hele taget er, men det sejler jo også noget så voldsomt lige for tiden.
For det er lidt svært at gennemskue, om Venstre går ind for et skattestop eller ikke gør, eller hvad Venstre i øvrigt mener i forhold til skattepolitikken.
Men fra SF's side er det sådan set vigtigt, at vi har en sund pensionskultur i Danmark.
Det er også vigtigt, at man foretager de investeringer, man nu finder fornuftige, og det synes jeg sådan set også at man nu med det her forslag har muligheden for, også fremadrettet.
Så ligger der nogle ting.
Jeg forstod ikke helt hr. Torsten Schack Pedersens mumlen rundt i det her med afkastet, men det, der ligger i det, er jo, at man fortsat har mulighed for også at sætte penge ind på en pensionsopsparing.
Så i stedet for at føre den her skræmmekampagne skulle man måske fra Venstres side rent faktisk gøre opmærksom på, hvad det er for nogle muligheder, der er.
Vi har tre forskellige muligheder.
De bliver mere ligestillet, end de har været tidligere, og det synes jeg sådan set er fint nok, men generelt synes jeg også, det er vigtigt at sende det signal, at det er vigtigt, at man sparer op til pensionen.
Men der er altså også nogle af de her ordninger, som har tilgodeset de allerhøjest lønnede uden nogen sammenligning i øvrigt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Nu har ordførerens parti jo skiftet holdning i forhold til det med livrente, for det, som man gik til valg på, var at indføre et loft på 100.000 kr. også for livrenter.
Det er så endnu et løftebrud, endnu en af de ting, der ikke blev til noget, men det er vi jo så vant til efterhånden, at det næsten er helt omsonst at påpege det.
Men det er jo altså noget mærkeligt med den varme tale for, at folk skal spare op, som jeg vil anerkende der lå i ordførerens beskrivelse af, hvordan man kunne placere sin pension
, når svaret til de danskere, der velovervejet vælger at lægge til side til deres pension, er, at de så skal have et mindre afkast fremover.
Det skal mindre kunne betale sig at spare op.
SF vil tage noget af afkastet.
Ja, faktisk er vi ude i den absurde situation, at man kan risikere at skulle betale skat af ikke noget afkast – det er i sandhed en nyskabelse i dansk politik.
Men til trods for den varme tale, der har været for pensionsopsparing, mødes man altså med, at afkastet skal være mindre.
Virker det særlig logisk?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Jeg synes, at det er vigtigt, at vi har nogle forskellige former for pensionsopsparing i Danmark.
Der er nogle, hvor det bedst kan betale sig at lave opsparing i kapitalpension; for nogle kan det bedst betale sig at gøre det i ratepension; og så er der også for mig at se den bedste at de former, der nu er, nemlig livrente, fordi det ansporer til en sund investeringskultur og dermed også til en sund pensionskultur, fordi man dermed får et beløb i hele sin pensionsalder.
Det er sådan med både kapitalpension, hvor det er et engangsbeløb, man får udbetalt, og ratepension, hvor det normalt er over 10 år, man får udbetalt pengene, at det kan give en sammenpresset økonomi i starten af ens pensionsalder, men også nogle udfordringer længere fremme.
Man kan sådan set også gøre det ud over de 55.000 kr., så får man bare ikke et fradrag for det.
Så der er altså både mulighed for fortsat at investere i ratepension, også i kapitalpension og så også i livrente, så jeg synes den her diskussion om, at man nærmest ikke kan investere i sin pension længere, er en smule forfejlet.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-29:
Jeg synes egentlig, at ordføreren taler pænt udenom.
Det er sådan en gængs opfattelse, at vi politikere taler udenom, men alligevel synes jeg ikke, at den radikale ordfører gav hr. Brian Mikkelsen et ordentligt svar, for som hr. Brian Mikkelsen sagde, er det den samlede pakke af lovforslag, vi har her i dag, der belaster de danske virksomheder ret så kraftigt.
Det gør de alle over én kam.
Det er lidt misvisende, at den radikale ordfører står og taler om en socialpolitisk indsats, når de afgifter og diverse ting, der bliver lagt på de danske virksomheder, netop er med til at fjerne ufaglærte arbejdspladser.
Det er det, der vil komme til at ske.
Er det virkelig De Radikales politik, at man pålægger virksomheder afgifter og skatter, der fjerner arbejdspladser?
Så ved jeg godt, at De Radikale vil sige: Jamen vi går efter en anden slags arbejdspladser, højteknologiske arbejdspladser.
Men de socialt udsatte, som den radikale ordfører taler om, er jo netop dem, der skal have de ufaglærte arbejdspladser, som De Radikale nu er med til at afskaffe.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Jeg kunne godt tænke mig, om SF's ordfører, som virker meget begejstret for, at man sænker loftet til 55.000 kr., ville fortælle, hvad der er til hinder for, at SF foreslår, at man fuldstændig fjerner loftet, hvis det er så godt at få det bragt så langt ned, at 250.000 flere danskere ikke kan fortsætte på den måde, de sparer op i dag.
Hvorfor foreslår SF så ikke, at det skal være nul kroner?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Forslaget, vi behandler her i dag, L 28, omhandler for det første, som vi nu allerede har haft en indgående debat om, et loft for fradrag på indbetaling til ratepension, som bliver sat ned til 55.000 kr.
Forslaget omhandler for det andet, at fradraget for formueforvaltningsomkostningerne afskaffes.
Fra SF's side er vi sådan set vældig glade for det her forslag.
Det er et vigtigt bidrag til at finansiere de tiltag, vi har på finansloven, ligesom det samtidig også er socialt fornuftigt fordelt, og det er sådan set for mig at se styrken i det her forslag, nemlig at det rent faktisk sikrer, at det er en socialt balanceret finanslov, vi samlet set har lagt på bordet.
Finansloven indeholder mange elementer, som vi fra SF's side er stolte over: Vi afskaffer fattigdomsydelserne; vi styrker indsatsen mod social dumping; vi laver f.eks. også et fleksibelt loft over klassekvotienterne på de gymnasiale uddannelser.
Alt i alt mange gode og positive tiltag.
Vi er også tilfredse med den finansiering, vi nu bl.a. diskuterer her i dag.
Loftet over fradrag for indbetalinger til ratepension blev indført af den tidligere VK-regering, så der er tale om en justering af et tidligere VK-forslag.
Dengang de borgerlige indførte loftet med skattereformen i 2009, var vi sådan set positive over for den del af forslaget, men vi var ikke tilfredse med den måde, man forsøgte at bruge pengene på.
Derfor er det også vigtigt for mig her i dag at slå fast, at vi støttede forslaget dengang, og vi støtter sådan set forslaget igen i dag, fordi tiltaget er fornuftigt.
Vi er også glade for, at den måde, man nu vælger at bruge provenuet på, giver en helt ny retning for dansk politik.
Jeg er sikker på, at vi kommer herned i salen mange gange i de kommende år, forhåbentligvis mange år, og diskuterer de mange positive tiltag, vi nu sætter i gang, bl.a. finansieret af det her forslag.
Det andet tiltag, der ligger i lovforslaget, er, at regeringen vil afskaffe fradraget for formueforvaltningsomkostninger.
Derved fjerner vi sådan set presset på at flytte administrationsomkostninger over i de fradragsberettigede formueforvaltningomkostninger.
Derfor vil jeg også bare afslutningsvis og for god ordens skyld sige, at SF selvfølgelig støtter forslaget fuldt ud.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Vi både støtter de udsattes sociale vilkår og arbejder på at styrke konkurrenceevnen i Danmark.
Det er også derfor, jeg siger, at det her forslag jo skal ses i sammenhæng med både kickstart af økonomien, som også øger arbejdsudbuddet og beskæftigelsen, først og fremmest beskæftigelsen, og de initiativer, vi tager fremadrettet for at øge arbejdsudbuddet.
Det kan oppositionen vel ikke være uenig med regeringen i.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-29:
Jamen det mystiske er jo, at på virksomhederne udeomkring i landet – vi kan tage dem over én kam hele vejen fra Skagen til Sønderjylland og tværs over til Bornholm – taler de om, at de her afgifter, der bliver lagt på, vil komme til at koste arbejdspladser.
Og det er især de arbejdspladser til de ufaglærte, altså de arbejdspladser, som dem, den radikale ordfører kaldte de socialt udsatte, skulle få, der bliver fjernet med de her indgreb.
Er det ikke lidt misvisende, at De Radikale egentlig er ligeglade med de danske virksomheder?
Jeg troede ikke, den slags var radikal politik.
Jeg troede egentlig, at De Radikale gik ind for at styrke virksomhederne, så de kunne skabe arbejdspladser.
Det er i hvert fald ikke det, det her gør.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Den præmis, der bliver stillet op her, anerkender jeg slet ikke.
For hvis man ser på finanslovaftalen sammen med de andre initiativer, som regeringen tager i øjeblikket, trækker de faktisk i retning af en mere socialt retfærdig økonomi, altså forstået på den måde at Ginikoefficienten, som måler uligheden, jo ikke bliver belastet af det her samlet set.
Så på den måde anerkender jeg slet ikke, at det her forslag sammen med de andre forslag, vi også har fremsat, med at afskaffe fattigdomsydelserne, som Dansk Folkeparti var med til at indføre sammen med den tidligere regering, skulle have en social slagside.
Så den der påstand er jo effektivt blevet gendrevet.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-29:
Det Radikale Venstre må jo være gået ind i denne parlamentariske proces med en ambition om at forhindre det, der sker nu.
Det var det, man lovede vælgerne at man ville forhindre.
Så spørger jeg bare ordføreren for Det Radikale Venstre: Vil ordføreren fortælle vælgerne, at man ikke har brudt et valgløfte her, man har faktisk arbejdet for, at det her ikke skulle ske, men desværre var man ikke så stor, som det nogle gange fremstår i medierne, så man får det indtryk, at det faktisk er Det Radikale Venstre, der styrer regeringen, men her blev man den lille og kunne ikke komme igennem med det, man gerne ville, og ser sig nu beklageligvis nødsaget til at stemme for noget, man i virkeligheden er imod?
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Hvis det der med at banke på plads er den pædagogiske øvelse over i blå lejr, tror jeg, de har det meget sjovt.
Hos os er det på en helt anden måde, nemlig at vi sætter os ned og snakker om tingene, og vi har i regeringsgrundlaget lagt en politik frem, som afspejler, at alle tre partier kan genkende sig selv.
Så jeg vil mere sige, som hr. Ole Birk Olesen er inde på, at der er tale om en parlamentarisk proces, og det kan spørgeren da ikke være uenig i.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Jeg vil starte med at sige, at jeg synes, det er ærgerligt, at den valgfrihed, man har i dag til selv at vælge, hvilken pensionsopsparing man har, fjernes.
Den er afgørende for, hvor meget man nu betaler ind til sin pensionsopsparing.
Vi kan se, at rådighedsbeløbet nu bliver markant forringet, bl.a. med det her forslag, men specielt med de forslag, vi diskuterer senere i dag, om afgiftsstigninger på slik, sodavand, cigaretter osv.
Når man har et mindre rådighedsbeløb, vil det naturligt gøre, at man har færre penge til at sætte ind på sin pensionsopsparing.
Jeg tror, det her får en meget negativ konsekvens.
Det gælder det her forslag, men også de afgiftsstigninger, man har generelt, fordi et mindre rådighedsbeløb typisk vil betyde, at man prioriterer anderledes og ikke sparer op til pension, og vi har jo netop brug for, at vores borgere rundt i landet sparer op til pension og dermed ikke er så afhængige af de offentlige ydelser.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-29:
Lad mig så formulere det meget præcist: Er det ikke rigtigt, at sænkningen af fradragsloftet på ratepensioner eller ophørende alderspension fra 100.000 kr. til 55.000 kr. primært fjerner en skatterabat til dem med de højeste indkomster i det her samfund?
Det var punkt 1. Punkt 2: Er spørgeren ikke enig i, at langt den væsentligste effekt for udviklingen i danskernes pension er, hvordan økonomien udvikler sig?
Derfor skal der ikke ret meget mere vækst i dansk økonomi til langt at opveje den udvikling i pensionsformuerne, som spørgeren her beskriver.
Derfor er det det allerallervigtigste for dansk økonomi, at den vokser.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Det kommer an på, hvilken del spørgeren spørger til.
Er det formueforvaltningsomkostningerne, vil det jo ramme bredt.
Det vil ramme alle, der f.eks. har en ATP-opsparing, og jo tættere man kommer på pensionsalderen, jo højere vil det fradrag, man mister, være.
Formueforvaltningsomkostningerne er typisk en procentdel af de investeringsomkostninger, man har, og ved at fjerne dem gør regeringen det også på sigt meget dyrere.
Jeg kan huske fra en artikel, jeg har læst her for 2 uger siden, at de regnede med, at en gennemsnitsdansker ville miste 1.500 kr. om året, og når man så efter 30 år gik på pension, ville man have en pensionsopsparing, som var 120.000 kr. mindre.
Der var altså ikke bare tale om folk, der har en kæmpe indbetaling.
Det var en gennemsnitsdansker, som ville have 1.500 kr. mindre om året.
I øvrigt har vi i forbindelse med forhandlingerne i ministeriet fået nogle notater, som giver et godt billede af, hvad det vil koste gennemsnitsdanskerne, opgjort efter hvilke pensionsopsparinger de har, og det kommer til at ramme samtlige danskere og ikke kun dem, der har en stor pensionsopsparing.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Lovforslaget, L 28, har flere formål.
Jeg vil her forsøge at trække hovedlinjerne i forslaget frem.
Forslaget sigter på at afskaffe fradrag for formueforvaltningsomkostninger i pensionsafkastbeskatningsloven.
Det vil sige, at det, pensionsselskaberne tager sig betalt for at administrere kundernes pensionsopsparinger, ikke længere kan trækkes fra.
Med forslaget ønsker regeringen endvidere at fremme pensionsinstitutternes incitament til at holde formueforvaltningsomkostningerne nede og gøre dem mere omkostningseffektive, dvs. at skabe et større investeringsafkast med de samme afholdte omkostninger.
Og dermed kan man sige, at forslaget flugter med Konkurrencestyrelsens anbefaling fra 2008.
Nedsættelsen af loftet tilskynder bl.a. til at benytte de livsvarige alderspensionsordninger i stedet for mere kortsigtet opsparing, idet fremtidige indbetalinger, som overstiger loftet, bliver sat over i livrente, bare for at nævne ét eksempel.
Loftet over indbetalingerne til ratepensionerne kan således animere til, at mange, der møder loftet, i stedet sparer op i en livrenteordning.
Samlet set støtter Radikale Venstre lovforslaget.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-29:
Jeg skal spørge Dansk Folkepartis ordfører, om det ikke er korrekt, at dem, der nu får en lavere skatterabat som følge af det her lovforslag, hovedsagelig er folk med indtægter, der kommer over topskattegrænsen, så den lavere skatterabat altså bliver trukket fra folk, der i forvejen har relativt høje indkomster.
Er ordføreren ikke enig i den betragtning?
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Det er rigtigt, at vi var med til at lave et loft på 100.000 kr., men det er netop også rigtigt, at det var en del af den skatteomlægning, man lavede i 2009, hvor man markant sænkede skatten på arbejde.
Grunden til, at man lavede den, var jo, at man ville lave en mere socialt afbalanceret løsning, idet man sænkede topskatten, samtidig med at man lavede det her loft.
Der var altså to ting: Man gav skatteyderne en nedsættelse af indkomstskatten, samtidig med at man forringede deres mulighed på den anden front.
Det gjorde så, at den blev mere socialt afbalanceret.
Altså, vi gjorde det for at sænke en anden skat.
Det her er kun en skattestigning.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Nej, det er sådan, at hvis nu virksomheden giver overskud i nogle år, kan der være nogle år, der ikke er så gode, men hvis man så i sidste ende ender med at skulle sælge sin virksomhed, har man altså mulighed for at indskyde op til 2,5 mio. kr. i en pensionsordning.
Så vil jeg også bare høre, om ikke ordføreren vil anerkende, at man også som selvstændig de næste par år kan indskyde op til 30 pct. af overskuddet i en virksomhed på en pensionsopsparing.
Det er igen en mulighed, som sådan set er skræddersyet til selvstændige.
Man kan så i øvrigt altid diskutere, hvor rimeligt det er, men vil ordføreren ikke bare anerkende, at der sådan set er nogle muligheder for selvstændige erhvervsdrivende for rent faktisk at spare op i nogle meget store lunser – en mulighed, som andre i øvrigt ikke har?
Så den del med de selvstændige holder sådan set heller ikke.
Jeg synes, det lyder lidt, som om den argumentation, man har fra Dansk Folkepartis side, falder lidt til jorden.
For er det ikke også rigtigt, at Dansk Folkeparti sådan set stemte for at indføre det her loft på de 100.000 kr., da den tidligere regering indførte de i øvrigt hovedsagelig ufinansierede skattelettelser, man så skulle finansiere?
Men det var det, der var det store problem her, så jeg vil bare høre, om ordføreren ikke vil anerkende også den del.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Nu er jeg selv selvstændig erhvervsdrivende, så jeg ved, hvordan det er.
Nogle år har man et stort overskud og kan betale noget ind til sin pension.
Andre år har man ikke noget overskud og kan slet ikke betale noget ind til sin pension.
Man kan jo ikke bare satse på, at man på et tidspunkt sælger virksomheden, og at den så giver et overskud på 2,5 mio. kr. til brug for ens alderdom.
Man kan jo være så uheldig, at markedet har ændret sig fuldstændig på grund af skatter og afgifter fra regeringens side, som ødelægger ens branche, så man dermed ikke kan sælge den.
Så man kan ikke bare vurdere sin situation sådan, at man kan sige, at nu kan man bare gemme sin pension i virksomheden, indtil man kan sælge den og dermed betale ind til pensionen.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Jeg synes, at vi går lidt i ring i forhold til hele den her pensionsbeskatning.
Det virker lidt, som om man ikke helt har forstået de arbejdsmarkedspensioner, der er i dag, men jeg håber, at ordføreren vil anerkende, at der som lønmodtager i øvrigt også er mulighed for at flytte sin pension nu.
Det håber jeg ordføreren vil anerkende.
I forhold til den her diskussion om de selvstændige erhvervsdrivende, som jeg nu synes også har en tendens til at køre lidt i ring, så håber jeg bare, at ordføreren vil anerkende, at der sådan set allerede er og også fortsat vil være mulighed for at indskyde op til 2,5 mio. kr. i en pensionsordning, hvis man f.eks. sælger sin egen virksomhed.
Det er vel trods alt en relativt klækkelig pension, man i ét skud så at sige kan skyde ind i en pensionsordning.
Anerkender Dansk Folkepartis ordfører ikke det?
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-29:
Skal vi nu ikke lige få slået fast, at Det Radikale Venstre gik til valg på et løfte til vælgerne, nemlig at man lovede, at man ville kæmpe for, at danskerne ikke skulle betale mere i skat, at det samlede skattetryk ikke skulle stige?
Så kan man sige, at det ikke er et løftebrud, ved at fortælle vælgerne, at det var, fordi man blev banket på plads af de andre.
Vil ordføreren nu sige, at Det Radikale Venstre er blevet banket på plads, og at det er årsagen til, at vi nu får stigende skatter, selv om Det Radikale Venstre lovede at ville arbejde for, at skatterne ikke skulle stige?
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Jamen det er klart, at vi i Radikale Venstre siger, at vi har brug for at nedsætte skatten på arbejde; det er fornuftigt.
Så er det, at vi af hensyn til andre ting, miljø, sundhed, godt kan se på stigninger i skatten.
Vi abonnerer jo ikke på et meget ufleksibelt skattestop, hvor man foregøgler vælgerne, at man ikke sætter skatterne op, for så alligevel at gøre det bagefter.
Så det, vi siger, er, at samlet set er det over de næste par år vores ambition at holde skattetrykket nogenlunde i ro.
At man så laver nogle tiltag, som kan være fornuftige miljømæssigt og sundhedsmæssigt, er jo ikke i modstrid med det princip.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Det Radikale Venstre er ikke for samlede skatte- og afgiftsstigninger, sagde ordføreren.
Altså, hvis ordføreren har læst finansloven, vil han vide, at skatterne og afgifterne stiger med over 5 mia. kr. om året.
Det synes jeg da nok står i skærende kontrast til det, som ordføreren står og lover oppe fra talerstolen.
Så siger ordføreren, at han ikke kan genkende, hvad jeg taler om, når jeg nævner, at der har været en række løftebrud.
Det vil jeg egentlig gerne have uddybet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Jeg vil gerne høre den radikale ordfører, hvordan Det Radikale Venstre kan bryde et valgløfte om, at Det Radikale Venstre ikke ville være medvirkende til at hæve skatten for at bruge pengene på offentligt forbrug.
Det er jo det, der er tilfældet med hele den her finanslovaftale.
Man sætter skatten i vejret for helt almindelige danskere, helt almindelige pensionsopsparere i det helt konkrete lovforslags tilfælde, man gør det vanskeligere at drive virksomhed i Danmark, og så bruger man pengene på offentlige udgifter.
Var det ikke det, som Det Radikale Venstre gik til valg på ikke at ville lægge stemmer til?
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Jeg ved ikke helt, hvor al den snak om løftebrud kommer fra.
Jeg ved ikke, om det er Venstres egen politik, der står for skud her, for hvis spørgeren ville undersøge sagen lidt nærmere, ville spørgeren jo finde ud af, at Radikale Venstre aldrig er gået med på regeringens galej om et skattestop, et skattestop, som er meget ufleksibelt, og som regeringen jo har brudt adskillige gange.
Det, vi i Radikale Venstre har sagt, er, at vi bestemt ikke er tilhængere af stigende skatter og afgifter samlet set, men isoleret set kan vi jo godt i en situation, hvor riget fattes penge, forhøje afgifterne og skatterne.
Men samlet set over de næste par år er det jo vigtigt, at vi gennemfører reformer – og også af skattesystemet, og der har vi jo i regeringsgrundlaget aftalt at sætte skatten markant ned på arbejde.
Og jeg håber da, at Venstre ligesom bytter morgenkåben ud med arbejdstøjet og også hjælper os med det.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Nu melder hr. Farooq sig så i koret af løftebrydere her i Folketingssalen.
Jeg vil bare stille et ganske simpelt spørgsmål: Hvordan har hr. Farooq det, når han står på talerstolen og forsvarer noget, som han talte stik imod i løbet af valgkampen?
Mener hr. Farooq ikke, det er skadeligt for politikernes omdømme i forhold til os politikere og i forhold til danskernes tillid til, at vi holder det, vi lover?
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Nu ved jeg ikke, om hr. Torsten Schack Pedersen har opdaget, at hr. Anders Foghs kontraktpolitik faktisk er stendød; i hvert fald synes jeg, at det er på tide, at Venstre finder ud af det efter at have lagt politikudviklingen stendød i 10 år.
Det er faktisk ikke Enhedslisten, der har belært os lidt om skattestigninger, det har Venstre og Konservative i skøn forening med Dansk Folkeparti jo gjort ganske udmærket ved at have hævet skatterne 285 gange gennem de sidste 10 år.
For lige at svare på spørgsmålet vil jeg sige, at det er ekstraordinært, at vi hæver skatter og afgifter for at tilvejebringe det råderum, som jeg talte om.
Så er det klart, at så går vi i gang med at snakke reformer, og der håber jeg også, at Venstre vil understøtte os i at gennemføre fornuftige reformer, så man kan øge arbejdsudbuddet og beskæftigelsen på sigt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Det var så bare ikke budskabet fra Det Radikale Venstre, før danskerne gik i stemmeboksen.
For da mente Det Radikale Venstre, at man via reformer kunne tilvejebringe nødvendig finansiering til de ønsker, Det Radikale Venstre måtte have.
Så må det da være ærgerligt, at Det Radikale Venstre nu er medlem af en regering, hvor lysten til reformer er så begrænset, at det ikke bliver vejen.
I stedet for lytter man til budskaberne fra S og SF og Enhedslisten om, at den eneste måde at sikre finansiering til de gyldne løfter på er ved at hæve skatter og afgifter, ved at gøre det dyrere at være dansker og svække dansk erhvervslivs konkurrenceevne.
Det må da være med en lidt anspændt fornemmelse, den radikale ordfører så skal stå her og tale varmt for, at det skal være mindre attraktivt at spare op til pension, at vi skal begrænse mængden af risikovillig kapital til vores virksomheder, blot fordi man ikke kunne overbevise sine regeringspartnere om, at der er brug for flere reformer, men i stedet har valgt at gribe dybere i danskernes lommer.