runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Hækkerup (S), 2013-03-14:
Jeg skal nok skynde mig, hr. formand.
I forhold til noget af det der med aflytning osv. skal jeg sige, at man skal være opmærksom på, at de regler, der gælder for Politiets Efterretningstjeneste, jo er dem, som i øvrigt gælder.
I forhold til det med om tilsynet skal varetage en lang række af de opgaver, som med den her model alene kommer til at ligge i kontroludvalget, vil jeg sige: Nej, det synes jeg ikke, og det følger af min opfattelse af, at vi på den ene side har de individuelle frihedsrettigheder, som ikke må blive krænket af statsmagten.
Det er sådan set den ene del, og det er det, tilsynet skal varetage.
På den anden side har vi den del af opgaven, hvor vi siger: Jamen al den virksomhed, der foregår på regeringens ansvar inden for lovens rammer, og alt det, som efterretningstjenesten som en del af den udøvende magt foretager sig, skal selvfølgelig også kontrolleres – fuldstændig ligesom vi her i Folketinget både har kontrol af, om ministre altid og uden undtagelse overholder regler og love, og af, hvad de i øvrigt vil med den politik, de gennemfører.
Og tilsynet med, om dine og mine rettigheder, som er garanteret heri, overholdes, ligger så hos tilsynet.
Det synes jeg der er god fornuft i, og derfor er jeg også glad for – og så skal jeg nok stoppe, hr. formand – at man får udvidet definitionen af det, sådan at det hedder behandling af personoplysninger, sådan at det er defineret i den bredest tænkelige forstand.
Det synes jeg i virkeligheden er et af de betryggende fremskridt, som sker med det her lovforslag.
Tom Behnke (KF), 2013-03-14:
Jeg vil gerne vende tilbage til lovforslaget, for jeg hørte fru Pernille Skipper sige, at Politiets Efterretningstjeneste er både udøvende og dømmende myndighed i sager om statsborgerskab.
I sandhedens tjeneste skal vi så ikke prøve på at blive enige om, at når vi taler om statsborgerskab, er det Folketingets Indfødsretsudvalg, der via ministeriet sender det samlede lovforslag til Politiets Efterretningstjeneste og for god ordens spørger, om der er nogen af personerne, man måske burde overveje en gang til, hvorefter Politiets Efterretningstjeneste sender en indstilling til justitsministeren, og hvis justitsministeren er enig, sender han den indstilling videre til Indfødsretsudvalget, og hvis Indfødsretsudvalget er enig i det, sender de lovforslaget videre til behandling nede i Folketingssalen, og så er det Folketinget, der jævnfør grundlovens § 42 i sidste ende bestemmer: Hvem skal have statsborgerskab, og hvem skal ikke have statsborgerskab?
Dermed er vi vel nået frem til den konklusion, at det må have været en fejl, at fru Pernille Skipper sagde, at Politiets Efterretningstjeneste er både udøvende og dømmende myndighed.
Har jeg ikke ret i, at det var en fejl?
Pernille Skipper (EL), 2013-03-14:
Altså, jeg kan godt prøve en gang til; så kan der komme et nyt medlem af Dansk Folkeparti og sige ynk og klynk, og så skal det nok blive en meget mere konstruktiv debat.
Det er fint.
Det, som vi diskuterer i dag, er vores efterretningstjenesters arbejde, og det er retssamfundet.
Det har Dansk Folkepartis medlem trods alt ret i at vi diskuterer.
Der hæver Enhedslisten altid fanen for demokratiet og for retssamfundet, og vi gør det igen og igen.
Jeg kan godt forstå, at Dansk Folkeparti har behov for at tage Enhedslistens principprogram under armen og marchere herned i flok.
For det, der er blevet blottet i dag, er, at Dansk Folkeparti synes, at vores efterretningstjenester skal have lov til at agere ude i verden og slå mennesker ihjel, som de har lyst til, uden at de stilles for en domstol.
Det har partiet sagt flere gange, både fra talerstolen og i fjernsynet osv. osv.
Hvis det er Dansk Folkepartis forståelse af et retssamfund, nej, så er vi godt nok ikke enige.
Ja, vores principprogram er gammeldags formuleret.
Nej, vi vil ikke opløse politiet.
Og ja, det tager lang tid at revidere sådan et program, når man har et demokratisk parti.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-03-14:
Ja, det kan jeg så gøre allerede nu, kan man jo sige.
Altså, det er jo ren ynk, undskyld mig, det er jo ren ynk og klynk.
Og så siger ordføreren, at Enhedslisten er gammeldags.
Det troede jeg ellers var noget, som vi ligesom havde patent på i Dansk Folkeparti, men det er det åbenbart ikke.
Man vil ikke engang stå ved sit eget principprogram; det er da ynkeligt.
Så kan man tage et citat af fru Johanne Schmidt-Nielsen, som er ordførerens formand, som siger: Jeg går ikke ind for vold, men jeg synes, at det er helt fint at udføre civil ulydighed og bryde loven, hvis ellers formålet er godt.
Det har fru Johanne Schmidt-Nielsen udtalt til Jyllands-Posten, tror jeg det var, for noget tid tilbage.
Så må man da også, når man stiller sig op hernede i dag og hejser fanen og siger, at man går ind for retssamfundet og for en retsstat, kunne forvente, at man skal stå på mål for ens eget partis politikeres udtalelser og for ens eget partis politiske program.
Det er så dér, hvor vi oplever det rene blotteri, den rene ynk og klynk.
Man skal da stå ved sit politiske program, i det mindste, indtil man finder et andet.
Pernille Skipper (EL), 2013-03-14:
Jeg ved ikke, om det er mig, der har uld i munden i dag, eller om mine ord ikke kommer ud.
Eller er der noget galt med mikrofonen?
Altså, det er fuldstændig korrekt citeret fra det principprogram; det er fuldstændig korrekt citeret.
Ja, det står på en rigtig, rigtig gammeldags måde.
Nej, der står ikke, at Enhedslisten ønsker at opløse politiet – det har vi også en vedtagelse om i vores parti, som jeg også kan vise til hele Dansk Folkepartis folketingsgruppe, hvis de ønsker det.
Sådan er det.
Og ja, vi er i gang med at revidere vores principprogram, og det foregår på demokratisk vis i vores parti.
Det tager lang tid – vi involverer alle vores medlemmer i sådan noget – det er ikke noget, vi sidder omkring et lille bord i en lukket kreds og beslutter for os selv.
Så nej, det tager tid, men monstro om Dansk Folkepartis medlem ikke får en lejlighed til at stille mig spørgsmål om det her emne en gang til i den nærmeste fremtid, før vi har fået revideret det principprogram.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-03-14:
Jamen det, vi oplever her med hensyn til Enhedslistens politik, er jo rent blotteri for åben skærm.
Tænk sig, at ordføreren ikke engang vil vedstå sig sit eget partis politik, sit eget partis program, det program, som Enhedslisten er gået til valg på.
Min kollega, hr. Christian Langballe, har jo lige citeret klart fra principprogrammet, hvor der står, at Enhedslisten ønsker at nedlægge det danske politi, fordi det er kapitalismens forlængede arm.
Det kan da ikke misforstås, og så nytter det ikke noget, at man bare står og griner og ryster på hovedet.
Det er noget, man i Enhedslisten er gået til valg på.
Jeg spurgte ordføreren om det samme hernede for, jeg tror, det er 6-7 måneder siden, og da sagde man også, at man var ved at kigge på en udarbejdelse af en revision af partiets program osv.
Men ordføreren er da nødt til at stå på mål for partiets nuværende politiske program.
Nu har ordføreren altså brugt sin taletid på at forsvare retssamfundet; så må ordføreren jo også finde sig i, at vi sætter spørgsmålstegn ved ordførerens eget partis selvforståelse af, hvad et retssamfund er.
Og der mener vi altså i Dansk Folkeparti at et af de helt grundlæggende principper da må være, at man har et politi.
Vil ordføreren ikke lige prøve at forklare det endnu en gang?
Pernille Skipper (EL), 2013-03-14:
Jeg har enormt svært ved at forstå, hvordan vi er kommet fra en diskussion om et lovforslag, der handler om Politiets Efterretningstjeneste, til Enhedslistens principprogram.
Men igen, sådan kan det jo gå.
Når Dansk Folkeparti føler sig presset, er det jo altid godt at hive det op af skuffen.
Jeg tror, at hr. Langballe er klar over, at Enhedslisten er i gang med en demokratisk proces, hvor vi faktisk er ved at revidere vores principprogram, så det i sidste ende bliver forståeligt forhåbentlig selv for hr. Langballe.
Det er den proces, vi har sat i gang, og det tager tid, for sådan er et demokrati.
Det ved jeg ikke om man kender til i Dansk Folkeparti.
Derudover: Jo, det er, når man på den måde læser det ude af sammenhæng, korrekt citeret.
Ikke desto mindre: Der står ikke, at Enhedslisten ønsker at opløse politiet.
Og jeg vil meget gerne vise hr. Christian Langballe den udtalelse, som vores hovedbestyrelse har vedtaget, og hvor det står på et nutidigt sprog.
Den kan Dansk Folkepartis medlem få efter den her debat.
Jeg synes, at hr. Christian Langballe skulle læse det principprogram en gang til.
Jeg er sikker på, at han har studeret det mange gange.
Det er også altid spændende at tage den diskussion.
Vi oplever tit i Enhedslisten, at når der er partier, der føler sig presset i en politisk diskussion med os, hiver de det op af hatten, og så kan vi jo altid diskutere de gammeldags formuleringer, der er i det.
Det kan vi da godt gøre en gang til, hvis Dansk Folkeparti ikke kan finde ud af at stå på mål for, hvorfor de har indgået den her aftale.
Men nej, det er ikke rigtigt, at Enhedslisten synes, at man skal opløse politiet.
Det står sådan set heller ikke i vores principprogram, og selv om det mange gange har floreret i pressen, har vores hovedbestyrelse sådan set også slået det meget fast, også i et nutidigt sprog.
Den udtalelse kan jeg vise hr. Langballe en anden dag.
Christian Langballe (DF), 2013-03-14:
Jeg synes jo, at vi får at høre sådan en omgang revolutionspropaganda om, at vi nærmest lever i en politistat.
Der bliver virkelig malet med den store pensel.
Jeg vil sige, at ordføreren simpelt hen gør sig skyldig i at komme med noget, der er lodret forkert.
PET kan ikke fratage folk et statsborgerskab.
Det er Folketinget og udelukkende Folketinget, der tildeler statsborgerskab.
De potentielle mistænkte terrorister, som vi havde på lovforslaget, gav Folketinget faktisk statsborgerskab imod PET's anbefaling.
Det vil jeg godt lige sige.
Det er i hvert fald en korrektion.
Så vil jeg også godt sige, at man hele tiden taler om, at der skal være kontrol af politiet, men er sagen ikke, at det, Enhedslisten i virkeligheden vil, er, at de vil have opløst politiet og militæret?
Det står i principprogrammet.
Jeg går ud fra, at fru Pernille Skipper er enig i sit partis principprogram, nemlig at man gerne vil have opløst politiet.
Er det ikke det, der er sagen?
Pernille Skipper (EL), 2013-03-14:
Jeg er chokeret, for det, jeg hører Socialdemokraternes ordfører stå og sige, er, at det i et retssamfund skulle være o.k. at sanktionere mennesker uden at oplyse dem om hvorfor.
Skulle det være o.k. i et retssamfund, at man pålægger mennesker en sanktion uden at fortælle dem hvorfor?
Nej, det kan jeg da ikke tænke mig.
Jeg kan da ikke tænke mig en situation, hvor det er o.k., at vores efterretningstjeneste agerer både anklager, efterforsker og dommer i den samme sag og siger til et menneske: Ved du hvad, du er så farlig, at vi har tænkt os at sanktionere dig – vi kan godt nok ikke bevise det i en retssag over for en dommer, og vi vil heller ikke fortælle dig hvorfor, men nu sanktionerer vi dig alligevel og fratager dig muligheden for at få et statsborgerskab.
Jeg må vende den om og spørge: Synes Socialdemokraterne ikke, at man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist, og at man skal dømmes for en domstol, før man kan sanktioneres for kriminalitet, uanset hvor grov en kriminalitet der er tale om?
Ole Hækkerup (S), 2013-03-14:
Der var selvfølgelig mange ting der, jeg godt kunne have tænkt mig at tage fat i.
Men lad nu det ligge.
Ud over at jeg ikke blev helt klar over, om Enhedslisten vil stemme gult eller stemme imod lovforslaget eller måske stemme grønt – men den er nok alligevel for tyk, tænker jeg – er der en anden ting, jeg vil spørge om, som fru Pernille Skipper sagde i sin ordførertale, nemlig det her med, at med hensyn til sikkerhedsgodkendelse, statsborgerskab osv. kunne man ikke få en begrundelse.
Kunne fru Pernille Skipper forestille sig nogen tilfælde overhovedet, hvor det ville være rigtig, rigtig uhensigtsmæssigt, hvis Politiets Efterretningstjeneste lovgivningsmæssigt var tvunget til altid fyldestgørende at begrunde, hvorfor man havde sagt nej til eksempelvis statsborgerskab eller sikkerhedsgodkendelse?
Altså, kan fru Pernille Skipper forestille sig den situation, at Politiets Efterretningstjeneste ved noget om en person, der gør, at man siger nej til sikkerhedsgodkendelse eller statsborgerskab, og at det ville være rigtig, rigtig problematisk for det danske samfund, hvis man skulle fortælle den person, hvorfor man sagde nej?
Det ville jo betyde, at man skulle dele den viden, man havde om en farlig person, med netop den selv samme farlige person.
Pernille Skipper (EL), 2013-03-14:
Hvis det bare var sådan, at Enhedslisten generelt kunne sige om regeringens politik, at det var bedre, men ikke så meget, som vi havde ønsket, så var vi jo i det hele taget et langt skridt videre på rigtig mange områder.
Men det er ikke det, jeg har sagt.
Jeg har sagt, at der er nogle få fremskridt i det her, f.eks. at man skriver det ned i en lov, men som det måske er fremgået tidligere i løbet af debatten, er der faktisk også nogle forringelser i det.
Hvis man læser PET-kommissionens betænkning, kan man se, at det nu vil være lovligt f.eks. at registrere ledelserne af lovlige politiske organisationer, alene på baggrund af at de sidder som ledelser i lovlige politiske organisationer.
Det må PET gøre, hvis de har brug for det til at danne sig et generelt billede, og hvis de har behov for det til at forstå baggrunden for en politisk situation.
Det er ekstremt løst.
Samtidig går man væk fra et nødvendighedskriterium, altså at de kun må registrere i forhold til baggrund, når det er nødvendigt for varetagelsen af PET's arbejde, over til et kriterium om, at det er, når det antages at have betydning.
Det vil sige, at man må registrere meget mere om borgerne, end man har gjort, eller i hvert fald mere, end det har været tilladt efter reglerne indtil i dag.
Så det er ikke udelukkende en forbedring.
Jeg tror, det var det, hr. Ole Hækkerup spurgte om.
Christian Langballe (DF), 2013-03-14:
Christian Langballe, tak!
Jeg kan læse op fra partiprogrammet.
Jeg vil sige, at Dansk Folkeparti faktisk er et parti, som er meget stolte af vores partiprogram.
Jeg kan sådan set godt, når jeg læser det her, forstå, at fru Pernille Skipper er flov over sit partiprogram.
Jeg vil godt lige læse op: »Frem for alt opløsning af politiet og militæret, der gang på gang har vist sig som kapitalmagtens sidste, alt for effektive allierede.«
Der står videre: »Derfor er det nødvendigt at gennemføre en revolution – i betydningen et gennemgribende systemskifte, hvor en mobiliseret og velorganiseret arbejderklasse og dens allierede fratager den herskende klasse de enorme magtmidler, den reelt bestyrer i dag.«
Er det ikke det, der står i Enhedslistens partiprogram?
Pernille Skipper (EL), 2013-03-14:
De Konservatives ordfører har jo fuldstændig klarlagt, hvordan det rent teknisk fungerer, når man skal have statsborgerskab.
Det er fuldstændig rigtigt.
Men så må De Konservatives ordfører også medgive mig, at man som borger, der i øvrigt opfylder alle de sædvanlige regler, vi har opstillet, for at få statsborgerskab, pludselig kan opleve, at PET siger, at de ikke mener, at man bør få det alligevel, og kan opleve, at man så bliver pillet af lovforslaget, som man i øvrigt har været på engang, muligvis, uden at få en begrundelse, uden at få indsigt i hvorfor og uden at kunne klage noget som helst sted.
Det kan godt være, at det ikke er en sanktion eller at være udøvende myndighed i praksis, men jeg vil godt vædde på, at det føles sådan, når man sidder der med afslaget i hånden.
Tom Behnke (KF), 2013-03-14:
Jamen det gælder nu i alle sager.
Det er ikke sådan, at man kan klage over Folketingets afgørelser.
Det kan man ikke.
Hvis man er utilfreds med det, som Folketinget vedtager, er det ikke sådan, at der er et klageorgan, der ligesom kan tage sig af det, fordi der er ikke nogen over og ingen ved siden af Folketinget.
Det er den øverste myndighed, vi har her i landet.
Sådan er det jo.
Det er også en del af vores demokrati og vores retssikkerhed, som ordføreren var så meget inde på.
Men vi er enige om, at der var noget, som så ikke var helt rigtigt.
Kan vi så ikke også lige få noget andet manet i jorden?
For det blev også sagt i forhold til sikkerhedsgodkendelser, at der var det også Politiets Efterretningstjeneste, der både var udøvende og dømmende myndighed.
Det er heller ikke helt rigtigt.
Det, som der sker, er, at Politiets Efterretningstjeneste kan komme med en indstilling til statsministeren, og så er det statsministeren, der afgør, om statsministeren ønsker at udpege en til at være minister eller ej, og det er alene statsministerens ansvar.
Er det ikke korrekt?
Pernille Skipper (EL), 2013-03-14:
Jeg mindes ikke, at jeg har sagt noget som helst om et kompromis fra den her talerstol – i dag i hvert fald – hvad angår vores principprogram.
Og spørger hr. Karsten Lauritzen mig, om jeg kan garantere, at samtlige af vores 10.000 medlemmer er enige i alt i Enhedslistens politik, i alt, hvad vi siger og gør, så er svaret: Nej, det kan jeg godt nok ikke garantere hr. Karsten Lauritzen.
Jeg tror heller ikke, hr. Karsten Lauritzen kan give mig den samme garanti om Venstres medlemmer.
Karsten Lauritzen (V), 2013-03-14:
Så fik vi det på plads.
Grunden til, at jeg spurgte, var jo sådan set bare, at fru Pernille Skipper i et svar tidligere til et af Dansk Folkepartis medlemmer, der spurgte, sagde, at det, der står i Enhedslistens principprogram, var udtryk for et kompromis.
Det kan man forstå på flere forskellige måder.
Jeg forstår så bare fru Pernille Skippers svar sådan, at det er der ingen i Enhedslisten der har et ønske om, og det er jo dejligt, hvis det er tilfældet.
Men hvis man skulle følge, hvad nogle medlemmer har udtalt i den forbindelse, bliver man bare lidt i tvivl.
Men den debat kan vi som sagt tage en anden dag.
Pernille Skipper (EL), 2013-03-14:
Jeg tror, at der altid – forhåbentlig – vil være en diskussion om, hvad der definerer en retsstat, og hvordan den præcis skal udformes for at opfylde vores idealer om en retsstat og så meget demokrati som overhovedet muligt.
Det diskuterer vi altid i Enhedslisten.
Det håber jeg sådan set også at man gør i Venstre.
Det ville være mystisk, hvis man havde et opslagsværk i Venstre, hvor man kunne gå ind og kontrollere og sige: Hov, her har vi nået grænsen for, hvad man kan tillade sig i en retsstat.
Så er der i hvert fald fejl i den opslagsbog, kan man jo så konstatere efter i dag.
Det er heller ikke rigtigt, at det kun er en holdning, der er i vores folketingsgruppe.
Det er noget, vores meget magtfulde hovedbestyrelse har besluttet – eller det er ikke noget, de har besluttet, det er noget, de har skrevet ned meget, meget klart – og det er det, der står i vores principprogram.
Der står ikke, at vi ønsker at opløse politiet; det ønsker Enhedslisten ikke.
Karsten Lauritzen (V), 2013-03-14:
Jeg kan forstå på fru Pernille Skipper, at hun betragter Dansk Folkepartis spørgsmål som sådan lidt polemik, og det kan da også godt være, at der er et element af det i det, og jeg er heller ikke enig i fremstillingen, men man har jo lidt fat i en pointe i Dansk Folkeparti, når man sådan spørger, hvordan ordføreren kan stå her og tale retsstat, når der samtidig i hvert fald internt i Enhedslisten er diskussion om, hvad det egentlig er, en retsstat er.
I den forbindelse kan jeg så forstå, at fru Pernille Skipper ikke mener og folketingsgruppen på Christiansborg ikke mener, at man skal opløse politiet, men jeg fornemmede sådan lidt, at der var nogle i Enhedslisten, som havde den holdning, og der vil jeg bare spørge fru Pernille Skipper i al stilfærdighed, om det er korrekt, og hvordan fru Pernille Skipper føler at det harmonerer med det, ordføreren lige har sagt fra talerstolen om retsstat og PET-loven.
Pernille Skipper (EL), 2013-03-14:
Det har Enhedslisten ikke taget stilling til endnu.
Vi vil gennemgå lovbehandlingen, og så vil vi stille en lang række spørgsmål, som Justitsministeriets kyndige embedsmænd formentlig vil svare grundigt og flot på, og så vil vi tage stilling til, hvilken farve knap vi skal trykke på til sidst.
Sådan er det jo tit med lovbehandling.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-03-14:
Tusind tak.
Jeg skal nok også holde mig til loven, det lover jeg fru Pernille Skipper.
Jeg vil absolut og frem for alt ikke diskutere, hvem der har patent på at være gammeldags, det synes jeg ellers kunne være en fornøjelig diskussion, men jeg skal bare kort spørge om, hvad Enhedslisten har tænkt sig at stemme til det her lovforslag – rødt, gult eller grønt.
Pernille Skipper (EL), 2013-03-14:
Enhedslisten støtter ikke og samarbejder ikke med organisationer, som bruger vold som politisk middel.
Kan jeg garantere, at der ikke er et eneste medlem af Enhedslisten, som aldrig vil overtræde loven?
Nej, det kan jeg ikke.
Det, hr. Peter Skaarup spørger mig om, er, om jeg er holdt op med at slå min kone, men det kan man ikke svare på.
Jeg kan vende den om og spørge hr. Peter Skaarup, om han vil stille sig op på talerstolen og sige, at han har fortrudt alle de gange, hvor der har været medlemmer af Dansk Folkeparti, som er blevet dømt for at overtræde loven.
Jeg ved godt, hvad hr. Peter Skaarup ville sige.
Han ville sige, at det er o.k., fordi han ikke kan lide racismeparagraffen, og så kan vi jo have den diskussion.
Jeg synes ærlig talt, at vi skal komme tilbage til det, det handler om.
Det handler om vores efterretningstjenester og kontrollen med dem og hvor pinligt det er, at der er et flertal i det her Folketing, som ikke vil få det på niveau med andre demokratiske samfund.
Peter Skaarup (DF), 2013-03-14:
Prøv at høre, vil jeg sige til fru Pernille Skipper: Jeg ville blive utrolig glad, hvis Enhedslisten ville fraskrive sig at bruge metoder, der overskrider loven.
Jeg ville blive utrolig glad, hvis Enhedslisten ville sige: Ja, det, vi har gjort i fortiden, når vi har støttet Fighters+Lovers, der er terrordømt, og det, vi har gjort i fortiden, når vi har haft nogle folketingsmedlemmer, som foretog ulovlig indtrængen et eller andet sted og blev dømt for det, har vi fortrudt – det vil vi aldrig støtte mere.
Det, vi har gjort i fortiden, med, at vi støttede Antifascistisk Aktion, der ikke viger tilbage fra at ville bruge vold for at opnå politiske mål, har vi fortrudt, og det vil vi aldrig mere støtte.
Hvis Enhedslisten sagde det i dag under en debat som den her, hvor vi jo netop diskuterer PET, som har til formål at gribe ind over for terrorisme, over for ulovligheder, hvor man bruger vold for at opnå politiske mål, så ville vi jo være nået et rigtig flot skridt på vejen.
Pernille Skipper (EL), 2013-03-14:
Altså, jeg troede, at vi diskuterede PET-lov.
Jeg har også gået over for rødt engang, vil jeg sige til Peter Skaarup, og det er også ulovligt.
Jeg ved ikke, hvorfor vi har den her diskussion.
Hvis det er, fordi Dansk Folkeparti føler sig presset af at støtte det her lovforslag, eller det er, fordi Dansk Folkeparti synes, det måske efterhånden er lidt pinligt, at de mener, at vi skal slippe vores efterretningstjenester fri i verden uden nogen som helst form for regler, de skal overholde, og at det er i orden at slå mennesker ihjel rundt omkring i verden uden at stille dem for en domstol, så kan jeg godt forstå det. Men derudover vil jeg opfordre Dansk Folkeparti til at diskutere det, vi gør i dag, nemlig efterretningstjenesternes arbejde.
Og jeg kan gerne gentage igen: Enhedslisten mener, at vi beskytter demokratiet, når vi bekæmper terrorisme – det skal vi gøre – men vi må aldrig gå på kompromis med vores eget demokrati, for så vinder terroristerne.