Morten Bødskov (S), 2013-05-24:
Tak for det, formand.
Jeg kan sådan set godt forstå, at det her er et spørgsmål, der optager Folketinget.
Der indgives jo ca. 4.000 ansøgninger om dansk indfødsret ved naturalisation årligt.
Sagsbehandlingstiden for de her sager berører således mange borgere, og det er derfor naturligt, at spørgsmålet selvfølgelig også er genstand for en stor offentlig interesse.
Jeg tror, vi alle kan være enige om, at den aktuelle sagsbehandlingstid på 14-16 måneder er alt for lang.
Derfor vil jeg gerne slå fast med det samme, at regeringen er enig i, at sagsbehandlingstiden skal nedbringes, og i den forbindelse gerne tydeliggøre over for de mange borgere, som har været og jo stadig væk er berørt af den alt for lange sagsbehandlingstid, at jeg selvfølgelig synes, at situationen er klart utilfredsstillende.
Og vi er med aftalen enige om at fastholde et stærkt fokus på nedbringelse af sagsbehandlingstiden for behandlingen af sager om naturalisation.
Vores mål er, at den gennemsnitlige sagsbehandlingstid kommer ned på 7 måneder med udgangen af 2014, og det vil jeg vende tilbage til senere.
Der kan ikke svares på det stillede spørgsmål, uden at man først ser på årsagerne til sagsbehandlingstiden og på, hvilke initiativer der allerede er sat i værk.
Jeg har tidligere oplyst til Folketinget, at den gennemsnitlige sagsbehandlingstid for ansøgninger om naturalisation som sagt er på ca. 14-16 måneder.
Det er i skønnet på de 14-16 måneder forudsat, at sagerne som udgangspunkt behandles i den rækkefølge, de er modtaget i ministeriet.
Dog er Justitsministeriet selvfølgelig særlig opmærksom på at sikre en kortere sagsbehandlingstid for ansøgninger om indfødsret fra sårbare personer som børn og statsløse omfattet af FN's konvention om begrænsning af statsløshed.
Derudover skal det bemærkes, at det frem til ikrafttræden af den nye indfødsretsaftale prioriteres at færdigbehandle de sager, hvor ansøgerne opfylder de gældende betingelser for at opnå dansk indfødsret.
Det skyldes, at den nye indfødsretsaftale på centrale punkter vil ændre de gældende betingelser for opnåelse af indfødsret.
Et helt aktuelt skøn peger på, at den gennemsnitlige sagsbehandlingstid på nuværende tidspunkt er på ca. 15 måneder.
I den forbindelse kan det nævnes, at der i første kvartal af 2013 har været en øget sagstilgang.
Det er der flere grunde til, og der er flere grunde til den nuværende sagsbehandlingstid.
Først og fremmest er der ikke tale om en pludselig opstået lang sagsbehandlingstid; den er opstået over længere tid.
I oktober 2012 valgte Justitsministeriet at oprette et sagsstyringsarkiv med henblik på at sikre, at ansøgninger om indfødsret som udgangspunkt behandles i den rækkefølge, de modtages i ministeriet.
I den forbindelse blev det klarlagt, at der i Indfødsretskontoret var sket en vis ophobning af sager.
Sagsbehandlingstiden skal således bl.a. ses i lyset af, at Justitsministeriet det sidste halve år har søgt at få behandlet en række ældre og relativt komplicerede ansøgninger fra ansøgere, der ikke opfylder betingelserne for meddelelse af indfødsret.
Men der er som sagt tale om en sagsbehandlingstid, som er opstået over en længere periode af flere grunde.
Herudover kan jeg nævne, at Indfødsretskontoret jo som bekendt i forbindelse med valget i efteråret 2011 blev ressortoverflyttet til Justitsministeriet, og Indfødsretskontorets flytning har selvfølgelig også betydet, at sagsbehandlingen i en periode er blevet forstyrret.
Derudover har der i det seneste år været en vis udskiftning i og af kontorets medarbejdere.
En anden årsag er, at der i Indfødsretskontoret er udført et betydeligt arbejde som led i betjeningen af Statsløsekommissionen.
Desuden skal sagsbehandlingstiden ses i lyset af, at Justitsministeriet det sidste halve år har gennemgået et stort antal sager i forbindelse med behandlingen af større og generelle problemstillinger på området, ligesom der også har været fokus på i øvrigt at give området et kvalitetsløft.
I det hele taget har det på indfødsretsområdet været en prioritet at sikre, at der foretages en grundig og fyldestgørende behandling af den enkelte sag, og at Danmarks internationale forpligtelser på området bliver overholdt.
Jeg håber derfor også, at Folketinget vil kvittere for den indsats, der er gjort, for så at sige at høvle ned på bunken af gamle sager og samtidig søge at højne kvaliteten på området.
Som jeg allerede har nævnt, blev der i går indgået en aftale mellem regeringen og Enhedslisten om nye retningslinjer for erhvervelse af dansk statsborgerskab ved naturalisation.
Vi er med aftalen som sagt enige om at fastholde et stærkt fokus på at nedbringe sagsbehandlingstiden for behandlingen af ansøgninger om naturalisation.
Det skal dog sikres ved, at sagsbehandlingen fortsat har en høj kvalitet, fordi disse sager jo selvfølgelig er af stor betydning for den enkelte ansøger.
Derfor er det besluttet at iværksætte en række initiativer nu og her, altså på kort sigt, men også på længere sigt.
På kort sigt drejer det sig først og fremmest om en betydelig personaletilførsel til Indfødsretskontoret for hurtigst muligt at få nedbragt sagsbunken og sagsbehandlingstiden.
Indfødsretskontoret er i foråret her i år, altså 2013, blevet tilført personalemæssige ressourcer svarende til 3 mio. kr., og inden udgangen af 2013 vil kontoret blive tilført yderligere personalemæssige ressourcer svarende til 7 mio. kr. Målet med den her massive ressourcetilførsel er i første omgang ganske enkelt at nedbringe antallet af ikkeekspederede naturalisationssager mest muligt, hurtigst muligt, men selvfølgelig uden at det går ud over kvaliteten af sagsbehandlingen. Justitsministeriet vil derudover for ansøgninger om naturalisation indføre et servicemål om en gennemsnitlig sagsbehandlingstid på 7 måneder med udgangen af 2014.
Servicemålet fastsætter den tid, der i gennemsnit skal gå, fra en sag er modtaget i ministeriet, til den er afsluttet med enten et afslag eller en beslutning om at optage ansøgeren på et lovforslag om indfødsrets meddelelse.
Servicemålet betyder, at det kommer til at stå klart for den enkelte ansøger, hvornår den pågældendes ansøgning kan forventes færdigbehandlet.
Fra det tidspunkt, hvor servicemålet om 7 måneder er nået, vil der desuden blive foretaget en gennemgang af alle ansøgninger med henblik på at afklare, om ansøgningerne er vedlagt de nødvendige bilag.
Man vil dermed opnå, at den enkelte sag ikke fremover risikerer at ligge i længere tid, uden at der er foretaget en undersøgelse af, om sagen er fyldestgørende oplyst.
Det vil samtidig med det fastsatte servicemål jo selvfølgelig blive sikret, at behandlingen af den enkelte sag igangsættes, inden for kort tid efter at sagen er modtaget.
Servicemålet vil kunne nås med en varig styrkelse af personalenormeringen, altså opnormeringen, som der er tale om i Indfødsretskontoret, så arbejdet med at nedbringe sagsbehandlingstiden og mængden af ubehandlede sager kan fortsættes.
Den eksisterende sagspukkel vil dermed blive nedbragt til, hvad man kunne kalde et operationelt niveau, hvor der sikres et flow i sagsporteføljen, således at der ikke sker en ophobning af sager.
Herudover vil der for at nå servicemålet selvfølgelig også skulle ske en effektivisering af processen for behandlingen af indfødsretsansøgninger.
Som led i fastsættelsen af servicemålet har Justitsministeriet foretaget en kortlægning af de enkelte sagsskridt i de her sager om naturalisation.
Det er bl.a. sket med henblik på at vurdere muligheden for at sikre et effektiviseringspotentiale, idet det jo dog samtidig er en prioritet at sikre, at der foretages en både grundig og fyldestgørende behandling af den enkelte sag.
Nu tænker nogle måske, at et servicemål på gennemsnitligt 7 måneder er for uambitiøst, og at sagsbehandlingstiden bør kunne være endnu kortere.
Det kunne jeg forestille mig, at spørgeren bl.a. vil kigge på her efterfølgende.
Det er dog, tror jeg, meget vigtigt at være opmærksom på – i hvert fald at fremhæve – at servicemålet på 7 måneder ikke kun gælder for nye ansøgninger, men for alle ansøgninger om genoptagelse.
Servicemålet er desuden fastsat med henblik på at sikre et ligebehandlingsprincip, idet ansøgninger jo som udgangspunkt skal behandles i den rækkefølge, de er modtaget i ministeriet.
Der er således ikke i de 7 måneder indlagt en screening med henblik på først at behandle de sager, hvor ansøgerne umiddelbart opfylder betingelserne for at få indfødsret.
Derudover er servicemålet også fastlagt, med henblik på at Justitsministeriet ønsker at højne kvaliteten af sagsbehandlingen.
Hermed tænkes bl.a. på et øget fokus på partshøring samt et fokus på at sikre, at sagerne også bliver fuldt oplyst.
Justitsministeriet har som nævnt i forbindelse med fastsættelsen af servicemålet foretaget en kortlægning af de sagsbehandlingsskridt, der foretages i naturalisationssagerne.
Kortlægningen viser, at sagerne ofte indebærer en lang række sagsskridt, herunder høring af ansøgerne og andre offentlige myndigheder.
De forhold gør, at der er grænser for, hvor meget den gennemsnitlige sagsbehandlingstid kan kortes ned.
Regeringen ønsker selvfølgelig, at sagsbehandlingstiden skal være så kort som mulig.
Og at opnå en gennemsnitlig sagsbehandlingstid på 7 måneder er i lyset af alle de parametre, som jeg her har nævnt, ambitiøst, men samtidig er det også realistisk.
At servicemålet på 7 måneder først kan nås med udgangen af 2014, skyldes som sagt, at der på nuværende tidspunkt desværre er en større mængde ubehandlede naturalisationssager i Indfødsretskontoret.
Indtil servicemålet på gennemsnitligt 7 måneder er nået, vil Justitsministeriet kvartalsvis offentliggøre den aktuelle sagsbehandlingstid på området.
Og i en iver for at få nedbragt sagsbehandlingstiden må man simpelt hen ikke glemme, at det samtidig er nødvendigt at sikre, at sagsbehandlingen fortsat er af høj kvalitet i de her sager.
Det skyldes, at der jo er tale om sager, som har stor betydning for den enkelte ansøger.
Som det meget gerne nu skulle stå helt klart, så er nedbringelsen af sagsbehandlingstiden på indfødsretsområdet et meget højt prioriteret fokusområde for regeringen.
Så når der spørges til, hvad regeringen vil gøre for at nedbringe sagsbehandlingstiden på indfødsretsområdet, ja, så er svaret altså det, at regeringen inden udgangen af 2013 vil tilføre Indfødsretskontoret yderligere personalemæssige ressourcer med henblik på at nedbringe antallet af ikkeekspederede naturalisationssager mest muligt, hurtigst muligt, og dog uden at der gås på kompromis med kvaliteten af den sagsbehandling, der finder sted.
Og regeringen vil som sagt indføre et servicemål om den gennemsnitlige sagsbehandlingstid på 7 måneder med udgangen af 2014.
Så jeg er glad for den mulighed, vi i dag har, for at drøfte sagsbehandlingstiderne på indfødsretsområdet, måske også i et historisk perspektiv, og i den forbindelse beder jeg selvfølgelig Folketinget om at have forståelse for, at der på indfødsretsområdet ikke bare er behov for at have fokus på sagsbehandlingstiden, men også på at sikre, at sagsbehandlingen fortsat er af høj kvalitet i de her sager, som har stor betydning for den enkelte borger.
Jeg beder selvfølgelig også Folketinget om forståelse for, at problemet med sagsbehandlingstiden i naturalisationssager ikke bare kan løses ved at indføre urealistiske mål for sagsbehandlingen.
Problemet kan kun blive løst ved, at vi tager et langt sejt træk og får nedbragt sagspuklen, idet der jo dog samtidig sikres, at det sker med øje for en kvalitet i sagsbehandlingen.
Tak for ordet.