Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-20:
Overordnet set giver systemet med satsregulering og satspulje stabilitet omkring reguleringen af overførselsindkomster.
Dette er sket, siden satspuljen første gang blev udmøntet for 1993.
Regeringens genopretningspakke, som indebærer en midlertidig suspension af satsreguleringen af overførsler de næste 2 år, ændrer ikke ved regeringens indstilling til det grundlæggende system.
Regeringens plan indebærer en midlertidig suspension af de automatiske stigninger i overførselsindkomsterne.
Dette skal ses i sammenhæng med, at skattegrænserne samtidig fastholdes, og at den aftalte lettelse i topskattegrænsen udskydes.
Regeringen lægger således op til, at alle danskere må bidrage til at bringe de offentlige indtægter og udgifter i balance.
Den globale økonomiske krise har således skabt en regning, vi må betale, mens den er til at håndtere.
For at ruste Danmark mod fornyet finansiel uro er det nødvendigt med en hurtig genopretning af den offentlige økonomi.
Der er behov for at signalere klar vilje til at føre en ansvarlig økonomisk politik.
I år står vi derudover i den usædvanlige situation, at satspuljen ikke vil kunne tilføres nye midler i 2011.
Dette er en ny oplysning, som udspringer af helt nye skøn for lønstigningerne i 2009.
Den helt nye lønstatistik fra i mandags betyder således, at lønstigningerne i 2009 viser sig at være lavere end forudsat i den netop offentliggjorte Økonomisk Redegørelse.
Det betyder, at der ikke bliver et bidrag til satspuljen i 2011, og at satsreguleringsprocenten i 2011 nu må skønnes til 1,9 og ikke 2,2 som angivet i Økonomisk Redegørelse.
Dette har ikke noget med genopretningspakken at gøre, men skyldes alene de lave lønstigninger i 2009.
Det samme forhold vil kunne gøre sig gældende i 2012, men det er endnu for tidligt at sige noget om det.
Det er misvisende, når Enhedslisten taler om, at der sker fradrag i reguleringen af pensioner, kontanthjælp m.v. på grund af satspuljen.
Det forudsætter, at man accepterer Enhedslistens præmis om, hvad der udgør den korrekte opregulering af indkomstoverførslerne.
Det betyder, at reguleringen af overførslerne i Danmark sammenlignet med reguleringen i mange andre lande er favorabel, og det har vi Velfærdskommissionens ord for.
Under normale omstændigheder sikrer satsreguleringsordningen, at købekraften for personer på overførselsindkomst vil vokse hvert år.
Det vil sige, at overførselsmodtagere via satsforhøjelser får del i den velstandsfremgang, som skabes af de mennesker, der til enhver tid er i arbejde.
Hertil kommer, at satsreguleringen ikke er den eneste kilde til ændringer i indkomstgrundlaget for personer på overførselsindkomst.
Over de seneste år har regeringen og Dansk Folkeparti gennemført en række markante forbedringer for folkepensionister og førtidspensionister med de laveste indkomster – senest med finansloven for 2010, hvor formuegrænsen for modtagelse af ældrechecken blev forhøjet med 10.000 kr., men også med finansloven for 2009, hvor førtidspensionisterne på den gamle førtidspensionsordning fik et økonomisk løft på omkring 100 mio. kr.
Samtidig sikrer vores system med en satspulje, at der tages særlige hensyn til svage og udsatte grupper i vores samfund.
Satspuljen bliver anvendt til foranstaltninger på social-, sundheds- og arbejdsmarkedsområdet og kommer således også modtagere af overførselsindkomster til gode.
Til og med 2010 er der med satspuljemidlerne samlet set afsat godt 11 mia. kr. målrettet svage og udsatte grupper i vores samfund.
Det er ikke sikkert, at disse midler ville være afsat, hvis satspuljen ikke havde eksisteret.
Satspuljen har igennem årene finansieret en række større og væsentlige indsatser.
Der er bl.a. afsat betydelige midler til socialog behandlingspsykiatrien med to psykiatriaftaler; der er afsat midler til handlingsprogrammet målrettet udsatte og svage grupper, bl.a. med Fælles Ansvar I og Fælles Ansvar II i 2002 og 2007, samt hjemløsestrategien i 2008; der er afsat midler til handlingsprogrammet målrettet udsatte børn og unge, bl.a. med »En god start til alle børn« i 2003, »Lige muligheder for alle børn og unge« i 2006, og »Lige muligheder« i 2008.
Senest har satspuljepartierne med udmøntningen af satspuljen for 2010 iværksat »Barnets Reform«, som er en større indsats rettet mod udsatte børn og unge.
Ligeledes er der afsat midler målrettet kriminelle og kriminalitetstruede børn og unge.
Derudover er der med aftalen for 2010 afsat over 800 mio. kr. over de næste 4 år til konkrete initiativer i en målrettet handlingsplan for psykiatri til at styrke indsatsen for sindslidende, både i behandlings- og socialpsykiatrien.
Samlet har systemet med satsregulering og satspulje sikret, at de beløb, der hvert år bruges til overførselsmodtagere som samlet gruppe, gennemsnitligt er steget nogenlunde i takt med den udbetalte årsløn for beskæftigede.
Det er samlet set fortsat regeringens opfattelse, at den nuværende satsregulering og satspuljeordning er en hensigtsmæssig måde at tjene fordelingsmæssige og socialpolitiske hensyn på.
Det er en ordning, der nyder bred opbakning i Folketinget.
Regeringen kan på denne baggrund ikke støtte Enhedslistens forslag om at ændre satsreguleringsordningen.