runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (LA), 2010-10-07:
Tak for det.
Altså, det her er jo faktisk en åbningsdebat, hvor vi skulle diskutere landets udfordringer, og hvordan vi tackler de udfordringer.
Det har overhovedet ikke været på tapetet endnu fra oppositionens side.
Der er en alenlang diskussion om en mulig overbetaling og nogle procedurer.
Vi ved, at vi får statsministeren og sundhedsministeren i samråd om en uge, og så kan vi begynde at konkludere på den sag.
Men mens vi taler her i dag, gældsætter det her land sig for op mod 200 mio. kr. ekstra.
Vi taber måske mellem 500 og 1.000 arbejdspladser.
Derimod skal vi i pressen høre hr. Henrik Sass Larsen sige om vores nationalbankdirektør, at han bare skal sætte sin fede løn ned i stedet for at udtale sig om, hvorvidt vi har råd til efterlønnen.
Nej, han skal ej.
Det synes jeg også godt jeg vil have Venstres ordfører til at gøre.
Når der i Venstres bagland kun er 10 pct. af lokalformændene, der ønsker, at man skal bevare efterlønnen, er hr. Peter Christensen så enig eller uenig med sit bagland?
Når vismændene, Arbejdsmarkedskommissionen og Velfærdskommissionen peger på, at vi skal af med efterlønnen, er han så enig eller uenig i den konklusion, der kommer derfra?
Kan vi få en debat om, hvordan vi tackler Danmarks udfordringer?
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-07:
Jeg hørte, at fru Pia Kjærsgaard ønsker sig, at ro, orden og disciplin skal kendetegne folkeskolen.
Jeg vil høre, om den samme målsætning gælder den måde, som regeringen håndterer sin magt på.
For det, vi diskuterer i de her dage, er jo ikke så meget sundhedsvæsenet og priserne der, men mere om vores demokrati er sundt eller sygt.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Pia Kjærsgaard, hvordan fru Pia Kjærsgaard ser på en regering, der så helt åbenlyst ikke har respekt for hverken skatteydernes penge, for Folketinget ved samråd eller i Folketingssalen, når der bliver stillet spørgsmål, eller for Rigsrevisionen, som jo er et helt afgørende redskab, for at Folketinget kan kontrollere, hvad det er, der foregår.
Dansk Folkeparti og Radikale Venstre har mange punkter, hvor vi er dybt uenige, men jeg oplever, at vi trods alt deler en grundlæggende respekt for vores folkestyre og dermed også en grundlæggende interesse i at sætte foden ned, når der bliver skaltet og valtet med den magt, som ministre besidder.
Villy Søvndal (SF), 2010-10-07:
Tak for spørgsmålene.
Jeg har svært ved at se, hvordan det første, der bliver nævnt af spørgeren fra Dansk Folkeparti, nemlig ratepension, er forbundet med at ramme små og mellemstore virksomheder.
Det er forbundet med den enkeltes opsparing.
Jeg har svært ved at se, hvordan afgifter på det usunde – det var det, vi diskuterede før i forbindelse med en kort bemærkning fra en af Venstres medlemmer – rammer virksomheder.
Tværtimod.
Alle de teknologiførende virksomheder beder, når vi er rundt at snakke med dem, om, at vi bliver lidt mere ambitiøse i forbindelse med de her dagsordener, sætter nogle højere standarder, og man kan vel sige, at det, der er styrken i SF’s erhvervspolitik, er at gøre det.
I den offentlige debat lyder det jo tit, som om det at sætte højere standarder er erhvervsfjendsk.
Nej, det er ej.
Vi har nogle virksomheder, der ligger så flot i forhold til energiforbrug eller i forhold til kvalitet af deres produkt, at de har et ønske om, at vi hæver barren og sætter højere standarder.
Så vores ønske er jo at genstarte dansk økonomi ved at sætte højere standarder, ved at sikre gode rammebetingelser, ved at turde navngive brancher, som Danmark skal satse på, og ved at lave et samarbejde mellem offentligt og privat.
Det er det, virksomhederne for alvor savner.
Colette L. Brix (DF), 2010-10-07:
Jeg vil lige gøre hr. Villy Søvndal opmærksom på, at selvstændige og i det hele taget folk, der driver deres egne forretninger, også har ratepensioner, så alle bliver ramt her.
Med hensyn til slik og usunde fødevarer osv. er der jo forretninger, der lever af at sælge dem.
Så alle bliver ramt af det her.
Det der med at trække nogle ud og sige, at de ikke bliver ramt, passer ikke.
Villy Søvndal (SF), 2010-10-07:
Undskyld mig, men det bliver en lidt spøjs diskussion.
Man kan selvfølgelig godt argumentere for – og det tror jeg i øvrigt er rigtigt – at folk, der driver egen virksomhed, også spiser slik.
Det tror jeg da.
Men så er man altså lidt selektiv i sin argumentation.
Det, der er hovedproblemet for dansk erhvervsliv i øjeblikket, er, at der mangler retning i det her land.
Der mangler nogle, der har en ambitiøs dagsorden for, hvad Danmark skal leve af på bagsiden af den her krise.
Der nytter det ikke noget at fedte rundt i småtingsafdelingen, som jeg synes spørgeren fra Dansk Folkeparti gør.
Man er nødt til at have nogle lidt større mål for at sikre, at Danmark er i stand til at løfte sig på de områder, hvor vi er rigtig, rigtig gode, og det er det – tror jeg – der er grunden til, at der er rigtig mange virksomheder i øjeblikket, der synes, det er sjovt at snakke med SF.
Vi glemte sidste gang at spørge skatteministeren, om vi måtte have lov til at snakke med virksomheder bredt, men jeg forstår, at det må vi godt fra nu af uden at spørge regeringen.
I ytringsfrihedens navn må vi snakke frit med dem, vi gerne vil snakke med, så det har vi tænkt os at blive ved med.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-10-07:
Tak, hr. formand.
Jeg synes egentlig, det er ret interessant, at hr. Villy Søvndal siger, at det her er en spøjs diskussion.
Og det blev også sagt til den forrige spørger fru Colette L. Brix, at vi var nede i småtingsafdelingen.
Jeg synes ikke, at det er i småtingsafdelingen, når vi kan se, at det flertal, som hr. Villy Søvndal påstår han kan finde, har initiativer i gang, hvor man som minimum – det er ifølge fru Helle Thorning-Schmidts egne tal – vil ud og brandskatte for 18 mia. kr. yderligere.
Hvis vi henholder os til Harald Børstings tal, som jo så er noget højere, er vi oppe på 27 mia. kr., og så synes jeg egentlig ikke, at det er småtingsafdelingen, vi er nede i.
Det er noget, der går ind og har stor indflydelse på danske virksomheder, dansk konkurrenceevne, dansk lønpres og dermed også de muligheder, vi har for at bevare en god og sund beskæftigelse i Danmark i den private virksomhedssektor.
Jeg vil gerne spørge hr. Villy Søvndal: Hvordan hænger det sammen, når man siger, at vi skal arbejde 12 minutter længere, sådan som det konkretiseres i »En Fair Løsning«?
Og så kan man jo se, at en lang række danske arbejdspladser derved vil være nødt til at skulle afskedige en lang række personer, fordi de jo ikke har flere lønkroner til rådighed.
Alene Novo Nordisk har meddelt, at de ville skulle fyre 300 medarbejdere, hvis de skal udtrække 1 uge pr. ansat, som de har i øjeblikket.
Hvor skal alle de her ansatte gå hen med deres fyreseddel?
Villy Søvndal (SF), 2010-10-07:
Det sidste er også en sjov diskussion.
Det var Arbejdsmarkedskommissionen, der pegede på, at det var en rigtig god idé at arbejde mere.
Dengang gik statsministeren ud og sagde, at det var en rigtig god idé.
Dengang gik Venstres daværende skatteminister, hr. Kristian Jensen, ud og sagde, at det var en rigtig god idé.
Han sagde så 10 minutter og så kun 5 minutter om fredagen, så kunne man komme lidt hurtigere hjem til familien.
Men det var en idé, som alle roste dengang, inklusive Dansk Arbejdsgiverforening og virksomhedslederne.
Så kommer vi med forslaget, og så er man pludselig uenig i det.
Det synes jeg viser noget om, at navlestrengen mellem de borgerlige partier og dele af erhvervsorganisationerne ikke er klippet over endnu.
Jeg vil bare sige, at jeg i virkeligheden synes, at det er dybt uansvarligt at gå ud og tale den her dagsorden ned.
Vi ved, at vi får brug for, at der bliver arbejdet og præsteret mere, hvis Danmark skal klare sig i den internationale konkurrence.
Og at Dansk Arbejdsgiverforening går ud og anbefaler det, er jo fuldstændig tragikomisk.
Undskyld mig, vil Dansk Arbejdsgiverforening gå til de næste overenskomstforhandlinger med et krav om 35-timers-uge, eller hvad er komikken i det spil, de spiller i øjeblikket?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-10-07:
Tak, det var jo automatpiloten, der var sat til i det her svar, hvis man overhovedet kan kalde det et svar.
Jeg synes måske, at ordføreren også skulle gøre sig den ulejlighed at forklare her i salen i dag, at der jo faktisk, siden de initiativer blev foreslået, er kommet omkring 180.000 flere arbejdsløse i Danmark.
Så giver det jo ikke nogen mening at gå ud og sige til folk, at de skal arbejde mere for at skabe endnu flere arbejdsløse, som vi så skal til at give forsørgelse.
Det hænger ganske enkelt ikke sammen i den situation, som Danmark er i i dag, at gå ud og skabe endnu flere tusind arbejdsløse, fordi vi ødelægger den danske konkurrenceevne.
Det er jo reelt det, der sker, hvis S og SF's såkaldte forslag, »En Fair Løsning«, får magt, som det har agt.
Den danske konkurrenceevne vil komme under stærkt pres fra andre lande, og det vil betyde, at vi vil miste arbejdspladser i Danmark.
Derfor synes jeg, at hr. Villy Søvndal måske skulle prøve at rette fokus helt konkret mod, hvad det er, der vil ske, hvis det her fuldstændig fjollede forslag bliver til virkelighed efter næste valg.
Villy Søvndal (SF), 2010-10-07:
Hr. Skibbys indlæg viser vel i virkeligheden meget godt den totale opgivenhed, der er hos dem, der regerer det her land i øjeblikket.
Altså, for det nuværende flertal er det et spørgsmål om at fordele det antal job, der nu engang er i Danmark, og man kan ikke påvirke den situation i form af at sparke gang i dansk økonomi igen.
Det er klart, at hvis man har det udgangspunkt, som er hr. Skibbys, skal man selvfølgelig bare synke ned og lade stå til.
Vi er nogle, der har en lidt større ambition på Danmarks vegne om, at vi kan genskabe væksten i Danmark.
Det er jo den situation, det her forslag skal ses i lyset af.
Men jeg forstår godt hr. Skibbys udgangspunkt efter de her år med regeringen, nemlig at det jo bare er en cirkel, der bevæger sig nedad, og så er jeg enig i, at så skal man da ikke arbejde mere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-10-07:
Jeg synes, det var meget ærligt af hr. Villy Søvndal at sige, at en ekstraregning, der ifølge S og SF er på 18 mia. kr., i hvert fald når man siger det mundtligt, men når man skriver det, er det 31,5 mia. kr., jo er i småtingsafdelingen, og samtidig skal man så høre hr. Villy Søvndal tale varmt om, at vi skal skabe vækst i Danmark.
Mener hr. Villy Søvndal, at højere skatter på dansk erhvervsliv vil gavne væksten, at 31,5 mia. kr. ekstra i skatter er det, der skal til for at sætte gang i væksten?
Er det virkelig hr. Villy Søvndals ærlige tanke, ærlige budskab til danskerne, at vil man have mere vækst, skal man sætte skatterne i vejret?
Villy Søvndal (SF), 2010-10-07:
Jeg kan se, at også hr. Torsten Schack Pedersen bruger det forkerte tal, men lad det nu være; det skal jo ikke blive en krig om tal.
Men på det generelle spørgsmål, der handler om, om man kan forestille sig, at man kan skabe vækst i et samfund, der betjener sig af højere skatter på bestemte områder, er svaret er ja.
Jeg vil godt gentage, at der, hvor vi forøger skatterne, er på nogle meget præcise områder, nemlig fire områder.
Vi beskatter det usunde.
Undskyld mig, bliver Danmark fattigere, fordi det usunde bliver dyrere?
Der lægges en betalingsring rundt om København for at sikre, at vi kan komme frem og tilbage, og her viser en opgørelse, at vi mister 35.000 mandår i form af folk, der holder i kø rundtom i København.
Bliver Danmark fattigere, hvis bilisterne ikke skal holde i kø i København?
Nej, vi gør ej.
Vi beskatter bankernes overskud.
Bliver Danmark fattigere, fordi bankerne skal bidrage med deres overskud til at sikre uddannelser?
Nej, Danmark bliver ikke fattigere af det.
Og bliver Danmark fattigere, fordi millionærerne skal betale næsten den samme skat, som de betalte under Foghregeringen?
Nej, det bliver Danmark ikke fattigere af. Tværtimod er det jo sådan, at almindelige hårdtarbejdende mennesker får en skattemæssig fordel ved det oplæg, vi har lavet, fordi vi øger beskæftigelsesfradraget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-10-07:
Med hensyn til konsekvensen af S og SF's skattepolitik – jeg tager det fra »Fair Forandring«, side 35, det er ikke noget, jeg selv har siddet og regnet på eller haft andre til, det er S og SF's eget udspil – bedes hr. Villy Søvndal bekræfte, at effekten af S og SF’s skattepolitik er, at en pensionist, der ryger, taber 1.095 kr.
Det står på side 35.
Når hr. Villy Søvndal har bekræftet den oplysning, kan hr. Villy Søvndal jo så også bekræfte, at det, som fru Helle Thorning-Schmidt sagde i TV 2 i aftes, om, at der er kompenseret på alle mulige måder, så selv om man ryger og drikker, kan det ikke blive dyrere at være pensionist, ikke var korrekt.
Villy Søvndal (SF), 2010-10-07:
Jeg er sådan set rigtig glad for spørgsmålet, for det giver mig jo lejlighed til at gentage de tal, vi har fra »En Fair Løsning«, og som i øvrigt er videreført fra »Fair Forandring«.
Det er sådan, at de penge, vi kræver ind hos millionærerne ved at beskatte hurtige, spekulative aktiehandler og ved at fjerne fradraget på sundhedsforsikringer, bruger vi til at sikre, at pensionisterne får 5.000 kr. mere om året.
5.000 kr. mere om året – at det kan betegnes som en straf, tror jeg det vil være rigtig svært at finde ret mange pensionister der vil synes.
Så kan der selvfølgelig laves mange konstruerede regnestykker.
Kan man ikke finde et menneske, der ryger f.eks. 60 cigaretter om dagen, og som på alle måder lever så usundt, at vedkommende kan tvinges over en eller anden grænse?
Det vil jeg bestemt ikke benægte.
Men undskyld mig, hensigten med de her forslag er jo også at styrke folkesundheden.
Det er jo derfor, vi gør det.
Det er ikke for straffe nogen, det er for at sikre, at vi tør sige, at vi ikke kan fortsætte med et liv, der betyder, at nogle af vores livsstilssygdomme bare vokser og vokser.
Det tør vi tage fat på, det tør Venstre ikke.
Jacob Jensen (V), 2010-10-07:
Nu ved jeg godt, at hr. Villy Søvndal jo ikke er kendt for at være nede i detaljen, og det her med de faktuelle oplysninger er måske heller ikke den stærke side.
Men jeg synes alligevel, det er væsentligt, at vi ikke bruger den her debat på sådan en talkrig, men at vi sådan set forholder os til det, som vi hver især har lagt frem af politiske forslag og udspil.
Derfor synes jeg, det er rimeligt, at hr. Villy Søvndal kan bekræfte det, der står i hr. Villy Søvndals eget udspil sammen med Socialdemokraterne, »Fair Forandring«, som hr. Torsten Schack Pedersen for et øjeblik siden henviste til.
I »Fair Forandring«, side 35, tabel 1, står der, at nettoeffekten i et rygerhjem med sundhedsforsikring vil være, at en pensionist kommer til at betale 1.095 kr. mere med S og SF's udspil.
Kan hr. Villy Søvndal bekræfte sit eget udspil?
Villy Søvndal (SF), 2010-10-07:
Men det afgørende i den model, vi har lavet, er at sikre, at vi løfter dem, der kun har den nøgne folkepension, op til et niveau, som vi synes de har fortjent.
Vi synes, det er synd, at man, hvis man har brugt et helt liv til at knokle for det her samfund, er på så lavt et niveau, som vi ser i øjeblikket.
Det er derfor, vi udfordrer dem, der har tjent rigtig mange penge de seneste år, med, at de skal være med til at finansiere det.
Af de penge giver vi så 5.000 kr. om året til at hæve folkepensionisternes beløb for dem, der kun har folkepensionen og ganske lidt ved siden af.
Det synes vi er et rigtig godt tilbud.
Vi har selvfølgelig også den tro, at når vi går ud og hæver afgifterne på de mange usunde ting, får det den ændring for os alle sammen, at vi overvejer lidt, om vi skal ændre livsstil i forhold til fedt, i forhold til sukker, i forhold til tobak osv.
Men det er jo ikke noget, vi putter med.
Det er sådan set noget, vi gerne vil for at højne den almindelige folkesundhed.
Colette L. Brix (DF), 2010-10-07:
Jeg vil gerne sige til hr. Villy Søvndal, at jeg bliver så glad, hver gang hr. Villy Søvndal rækker en hånd ud til erhvervslivet, og derfor vil jeg også godt spørge hr. Villy Søvndal i dag, om han vil sikre, at mindre virksomheder og iværksættere ikke rammes af højere skatter og afgifter i lyset af S og SF's forslag »En Fair Løsning« og i lyset af deres forslag til finanslov for 2011, hvor nye skatter og afgifter indføres.
Jeg skal gøre det meget hurtigt, men jeg vil bede hr. Villy Søvndal om at skrive ned, for vi er uenige om beløbene her i dag.
Det bliver dyrere at spare op til ratepensioner, 6,5 mia. kr.; øget grundskyld på landbrugsjord, 0,5 mia. kr.; ingen fradrag på sundhedsforsikringer til ansatte, dvs. manden på gulvet, altså ham, der er truckfører, 0,7 mia. kr.; ny klimaafgift på flytrafikken, 0,7 mia. kr.; højere afgifter på cigaretter, sodavand, chokolade, slik og mættet fedt – vi mangler kun whisky og nøgne piger – 3,9 mia. kr.; ny arbejdsskadeafgift, 0,5 mia. kr.; ny afgift på omsætning af aktier, det gælder iværksættere, 4 mia. kr.; diverse nye kørselsafgifter, 8,3 mia. kr.; højere lønsumsafgift på den finansielle sektor, 2 mia. kr.; afgift på forbrænding og forurening, 2,1 mia. kr.; ny topskat, 1,2 mia. kr.
Og så har vi rosinen i pølseenden.
Det er en ny CSR-skat, som alle virksomheder skal betale.
Der er ikke noget beløb på endnu, så det kan jo blive hvad som helst.
Er det her noget, hr. Villy Søvndal synes gavner dansk erhvervsliv?
Villy Søvndal (SF), 2010-10-07:
Jeg er helt enig.
Det afgørende er, at vi kan etablere det, fru Line Barfod også nævner, nemlig den der fundamentale sikkerhed under mennesker, der bliver ramt af ledighed.
Der er jo rigtig mange aspekter i det her.
Vi ved, at ledigheden i øjeblikket rammer rigtig hårdt ned blandt de unge.
Vi ved, at den rammer specielt nogle områder, eksempelvis er Nordjylland et af de områder, der er rigtig, rigtig hårdt ramt, ikke?
Derfor er spørgsmålet om at sikre, at man ikke falder igennem vores dagpengesystem, et helt afgørende spørgsmål.
Jeg siger så bare, at når vi skal i gang med de konkrete drøftelser om, hvordan man etablerer den sikkerhed, vil der være fire elementer, der er helt afgørende for os at drage ind i debatten.
Det er dagpengeperiodens længde, det er uddannelse og rådgivning, det er, hvordan vi ved jobtilbud eller andet sikrer, at man ikke ryger igennem dagpengesystemet, og så er det selvfølgelig også kompensationsgraden.
Det er ganske hårdt at blive ramt af ledighed og oven i det opleve, at for en typisk LO-arbejders vedkommende får man kun godt halvdelen af det, man fik, dengang man var i arbejde.
Så alle de fire elementer inviterer vi til en diskussion om med henblik på at etablere den sikkerhed, fru Line Barfod efterlyser.
Jeg vil først og fremmest godt bekræfte fru Henriette Kjærs generelle indtryk af mig; der er ingen grund til at være bange.
Hver gang vi møder en konservativ, der er i havsnød, kan jeg love, at SF er en af de tryggeste havne.
Vi er altid præget af omsorg for andre.
Vi vil hjælpe, hvis vi overhovedet får mulighed for det.
Så kom endelig, hvis der er noget, vi kan hjælpe med.
Med hensyn til udlændingepolitikken er der ikke skygge af tvivl om, hvad SF mener.
Så længe, jeg er formand for det her parti, fungerer det sådan, at vi går ind og laver aftaler.
Vi har lavet en fremragende integrationsaftale med Socialdemokraterne i august 2008.
Vi står ved alt, hvad vi har lavet, i den aftale, og det betyder, at det bliver en kommende regerings politik – og sådan er det.
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Det er jeg så ikke helt sikker på, for der er altså også et andet citat fra menneskerettighedsordfører hr. Kamal Qureshi.
Reglen er fredet i første valgperiode.
Men når den er overstået, starter vi forfra.«
Det tyder jo på, at man har lagt den strategi, at man vil fortælle vælgerne her op til et valg, at man står fast på den stramme udlændingepolitik, men når man så kommer til magten, er der et stort ønske i SF's folketingsgruppe om at få ændret den politik.
Vi bliver altså nødt til at få svar på, om det er taktikken.
Villy Søvndal (SF), 2010-10-07:
Det vil man også få.
Jeg er i øvrigt glad for alle spørgsmål vedrørende en kommende regering, for de har jo stor relevans, om man så må sige.
Men jeg tror, at man i hele den her diskussion først og fremmest skal være opmærksom på, at når vi går ind og laver en aftale og er opmærksomme på de vanskeligheder, der er i den, er det klart, at vi ikke gør det for sjov skyld.
Jeg kan fuldstændig berolige fru Henriette Kjær med, at når hun læser en eventuel kommende regerings regeringsgrundlag, vil der stå, at de nuværende regler, for så vidt angår 24-års-reglen og tilknytningskravet, vil blive videreført i sin nuværende form.
Så vil fru Henriette Kjær kunne vende tilbage til de konservative, der måtte være i tvivl, og konstatere, at det, de sagde, var rigtigt nok, nemlig at den aftale, de har lavet, står de ved.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-10-07:
Jamen hr. Villy Søvndal er en bluffmager, også når det drejer sig om udlændingepolitikken.
Der er slet ingen tvivl om, at det bare er for at lokke vælgerne til stemmeurnerne, og når valget er overstået, kommer alt det, som fru Henriette Kjær lige har stået og skitseret, op.
Der er adskillige eksempler, og jeg behøver bare at nævne Holbergskolen, hvor hr. Villy Søvndal skulle være tough on crime og måtte trække i land.
Behøver jeg nævne den bemærkning, som kom som en af de første fra hr. Villy Søvndal, nemlig at Hizb-ut-Tahrir skulle skride ad helvede til?
Undskyld, jeg ved ikke, om man må sige det i Folketinget, men man må gerne sige det på forsiden af Jyllands-Posten.
Det var, hvad hr. Villy Søvndal sådan på en lidt svulstig måde udtrykte.
Det, der jo bare er ved det, er, at der intet sker efterfølgende – intet.
Hizb-ut-Tahrir har lige holdt et kæmpe møde i København, hvor man så alle deres modbydeligheder, og hvor man så, hvad det var for en forsamling.
Men jeg må indrømme, at da jeg så den der »Hizb-ut-Tahrir kan da bare skride ad helvede til« fra hr. Villy Søvndal – jeg ville aldrig have udtrykt mig på den måde, men det er altså hr. Villy Søvndals måde at sige tingene på – var det lige, som om jeg så et lille lys i mørket.
Men som med alt muligt andet, stemmer hr. Villy Søvndal jo bare imod, når det kommer i Folketingssalen.
Fup og svindel og ikke spor andet!
Villy Søvndal (SF), 2010-10-07:
Først og fremmest tak til fru Pia Kjærsgaard for de pæne ord.
Det er jo altid dejligt at have en politisk kollega, der omtaler en så pænt.
Men det, der egentlig er vores ønske i den her debat, er at tegne en helt anden front end den, Dansk Folkeparti er optaget af.
Jeg er egentlig også glad for spørgsmålet, fordi jeg tror, det er fantastisk vigtigt at være helt præcis på det her.
I modsætning til Dansk Folkeparti, der har en almindelig sådan fjendtlig indstilling til alle mennesker, der kommer hertil fra bestemte områder i verden, har vi et helt anderledes syn.
Vi vurderer ikke mennesker på deres religion, deres tro, deres etnicitet, deres påklædning eller deres spisevaner.
Det mener vi den enkelte selv må bestemme i et frit samfund.
Det, der for os er afgørende, er, om man deltager på den demokratiske bane eller ej.
Når vi har en organisation som Hizb ut-Tahrir, der helt konsekvent ønsker religion over politik, som ikke er enig i kvinders ligestilling, som ikke er enig i synet på børn og synet på demokrati og synet på kvinders deltagelse i demokratiet, fører vi den samme kamp mod dem, som vi fører mod alle andre reaktionære strømninger i det her land.
Så er det rigtigt, at vi ikke er med på et forbud.
Vi er heller ikke med på et forbud mod nazistpartiet, og det er heller ikke, fordi vi holder af dem, men det er, fordi vi tror, det er rigtig godt at få dem frem til jordens overflade, så vi kan se, hvor grimt det ser ud i virkeligheden, og så bekæmpe det derfra.