runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2014-11-19:
Jeg kvitterer for det samarbejde, vi har haft, og netop de steder, hvor det er gået godt, har Venstre også været med hver eneste gang.
Det kvitterer jeg for.
Men jeg vil så også gerne sige: Betyder det så, at man fra regeringens side siger, at nu har vi gjort nok; nu skal vi ikke bruge finansloven til at øge beskæftigelsen; nu skal vi ikke bruge finansloven til at sikre bedre holdbar økonomisk stabilitet i det her land, som jo netop er forudsætningen for, at vi også har et velfærdssamfund, som netop skal tage sig af de svageste i det her land?
Siger regeringen nu: Nu har vi gjort nok; vi behøver ikke at gøre mere; vi har lavet forskellige reformer, vækstpakker, skatteaftaler og alt mulig andet godt bl.a. sammen med Venstre, og derfor behøver vi ikke at gøre mere nu; nu skal vi snart have valg, derfor skal vi strø lidt sukker ud over den sure befolkning, og det er så det, vi gør med finansloven; vi behøver ikke at tage yderligere fat – nok er nok?
Er det det, jeg hører regeringen sige i dag?
Morten Østergaard (RV), 2014-11-19:
Derfor burde det jo glæde hr. Jacob Jensen, at det som et resultat af regeringens økonomiske politik er sådan, at beskæftigelsen i Danmark stiger.
Jeg ved godt, at man gerne vil male sort på sort, men virkeligheden er altså, at dem, der beskuer dansk økonomi, er enige.
Når vi kigger bagud, kan vi se, at beskæftigelsen faktisk stiger, og når vi kigger fremad, kan vi se, at forventningen er, at det går bedre i dansk økonomi.
Går det så så godt, som vi kunne ønske os?
Det gør det bestemt ikke, og derfor har vi jo i fællesskab taget en række initiativer med vækstpakker, som vi er i gang med at implementere.
Derfor kan det ikke nytte noget, at man vil se tingene isoleret.
Samlet set har vi med de reformer, vi har lavet, bidraget markant til at forbedre holdbarheden og troværdigheden omkring dansk økonomi.
Vi har ført en politik, som fører til, at beskæftigelsen stiger, og så er vi i stand til at prioritere fællesskabet og den velfærd, som jeg tror danskerne holder meget af, og som gør, at vi kan hjælpe nogle af dem, der har det sværest i det danske samfund, og som ikke nødvendigvis kommer med på vognen, selv om vi kan se, at der nu er ved at komme gang i hjulene.
Det håber jeg kunne være en fælles inspiration.
Jacob Jensen (V), 2014-11-19:
Jeg taler bare lige så længe, så tror jeg det går lige o p op – det skal ikke skille os ad.
Jeg noterer mig igen, at regeringen i forbindelse med den finanslov, som jo er vores budget for næste år – så det er vel ikke en uvæsentlig lovgivning, vi her taler om – og som der nu her bliver lagt en aftale frem om, som vi skal diskutere og formodentlig stemme igennem med venstrefløjspartierne, siger, at det isoleret set giver et negativt bidrag til at sikre holdbar økonomisk stabilitet næste år.
Det er det, jeg hører regeringen sige; det noterer jeg mig; det tager jeg til mig.
Jeg havde bare håbet, måske i min naivitet, at regeringen dog trods alt kiggede uden for vinduet og noterede sig, hvad der sker bl.a. hos Grundfos, hos Danfoss og hos rigtig, rigtig mange andre virksomheder, som i de her år og de her måneder kæmper for at få tingene til hænge sammen, ikke dermed sagt, at Danfoss eller Grundfos gør det, men de tilpasser sig selvfølgelig og lægger investeringerne og dermed jobbene der, hvor det bedst kan betale sig.
Når de nu begynder at flytte til udlandet, begynder vi altså også at agere politisk på det.
Vi skal jo ikke leve af at eksportere jobs, vi skulle jo gerne leve af at eksportere nogle varer.
Morten Østergaard (RV), 2014-11-19:
Indimellem bliver vi jo beskyldt for, at Christiansborg er sådan en osteklokke.
Jeg synes, at det i dag måske mere minder om sådan et akvarie til guldfisk, hvor man svømmer rundt og hele tiden synes, at det hele er nyt og spændende, men ligesom glemmer, hvad man har set tidligere, første gang man var rundt i baljen der.
For pointen her er jo, at man er nødt til at se en regerings politik i sammenhæng.
Og hvad er det, der sker, i dansk økonomi lige nu
Ja, der sker jo faktisk det, at beskæftigelsen stiger.
Siden 2013 er det faktisk gået fremad med beskæftigelsen; der er flere og flere danskere, som arbejder mere, og derfor øger vi beskæftigelsen i Danmark.
Det er også sådan, at alle dem, der beskuer dansk økonomi, er enige om, at selv om væksten ikke har nået det niveau, vi havde håbet på, så er det sådan, at der er fremgang i dansk økonomi, og der forventes mere fremgang næste år, end der er i år.
Det er jo et resultat af en ansvarlig økonomisk politik, som også i forhold til de temaer, der slås an her i dag, har været ansvarlig.
Altså, vores reformregnskab i forhold til 2020 er jo ganske imponerende, synes vi selv i hvert fald.
Der er reformer, som vil virke med tiltagende styrke og bidrage til at øge arbejdsudbuddet med 30.000 personer i 2020.
Og tilsvarende – ud over det – kommer der jo 30.000 fra tilbagetrækningsreformen, som jeg også gerne tager et medansvar for.
Det betyder jo bare, at vi formår på en og samme tid at føre en politik, der øger det strukturelle arbejdsudbud, som gør, at det i dag bedre kan betale sig at arbejde end dengang, vi trådte til; som gør, at flere og flere danskere kommer i arbejde – vi ser en øget beskæftigelse – og som fører til, at vi f.eks. er en af de få økonomier i verden, som er ratet på det allerhøjeste niveau, fordi der er stor troværdighed omkring dansk økonomi.
Og det gør vi, samtidig med at vi løfter Danmark fra neden, eksempelvis med den finanslov, vi lige har lavet.
Jacob Jensen (V), 2014-11-19:
Svaret på det konkrete spørgsmål er med andre ord: Nej, regeringen er ikke tilfreds med det bidrag, som finanslovsaftalen giver til arbejdsudbuddet.
Det var det, jeg hørte ministeren sige nu her: Han indrømmer, at isoleret set trækker man faktisk arbejdskraft ud af arbejdsmarkedet med den finanslovsaftale, som ligger her.
Så kan man godt tænke det ind i alle mulige andre store sammenhænge, men finansloven er nu engang finansloven, og finansloven er trods alt det budget, som danner rammen for den økonomi, som vores land arbejder inden for i det kommende år.
Det svar er jeg glad for.
Finansloven er jo endnu ikke endeligt vedtaget, så der er stadig væk mulighed for, at man kan nå at stille ændringsforslag, både fra regeringens side og fra oppositionens.
Jeg vil bare spørge, når man nu f.eks. i går hørte om og så, at konkrete, store hæderkronede danske virksomheder som Danfoss og Grundfos var ude i en fyringsrunde, om ikke det på en eller anden måde gør et indtryk på ministeren, så han også tager det til sig og tænker: Så er det jo ikke godt nok, når vi nu i de her dage er ved at lave en finanslovsaftale, som rækker ind i det næste år, og som danner rammen om den økonomiske politik og dermed de muligheder, som vi skal arbejde inden for, både i den offentlige sektor, men så sandelig også i den private sektor, med hensyn til hvilke betingelser man giver den, herunder Danfoss, herunder Grundfos, herunder alle andre virksomheder, som skal bidrage til, at vi netop får gang i økonomien igen.
Det er jo hele fundamentet for, at vi har indtægter til vores fælles velfærd.
Gør det ikke indtryk, så regeringen måske bør tage det til sig og så måske justere bare en kende mere i retning af at skabe nogle aktiviteter, som gør, at vi får flere i private jobs til næste år?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2014-11-19:
Sidste onsdag forsøgte jeg at få skatteministeren til at fortælle lidt om ministerens opfattelse af god retssikkerhed.
Jeg spurgte, om det var i orden at påberåbe sig tavshedspligt om en ændring af ligningsvejledningen, når man ved, at den ændring, man gennemfører, også har betydning for andre skatteydere.
Jeg måtte forstå ministeren sådan, at det er helt i orden.
Så ved vi det.
I dag prøver jeg så at få ministerens personlige opfattelse af rimelighed med hensyn til skattepligt og straf.
En person, der ikke bor i Danmark, må gerne arbejde 3 dage uden at ifalde skattepligt.
En anden person arbejder 7 dage og idømmes fængsel i 1 år og 9 måneder og en millionbøde.
Mener ministeren, at der er proportionalitet mellem forseelsen og straffens størrelse?
3 dages arbejde udløste ingen skattepligt, 7 dages arbejde udløste fængsel i 1 år og 9 måneder plus en kæmpe bøde.
Er det i orden, minister?
Jeg beder om ministerens opfattelse af rimelighed i det her, og ministeren behøver ikke dække sig bag konkrete sager.
Der kan jo svares generelt på, om der er en proportionalitet mellem 3 dage, der ikke udløser noget som helst, og 7 dage, der udløser fængsel i 1 år og 9 måneder.
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-19:
Indledningsvis bliver jeg nødt til at korrigere spørgeren, for det er jo sådan, at spørgeren i den konkrete sag tager udgangspunkt i et tilfælde, som spørgeren har opfattet fundamentalt forkert.
Så derfor kan man jo ikke forholde sig til det på den måde, som spørgeren antyder.
I forhold til de konkrete sager er det jo sådan, at hvis der er strafansvar, der skal gøres gældende, er det ikke SKAT, som gennemfører en sag alene.
Det er jo sådan, at det er politiet og anklagemyndigheden, som kommer med ind over.
I det tilfælde er SKATs rolle alene den, at man skal være med til at præcisere og afklare sagsforløbet, og – nu kan jeg se på formanden, at min taletid er ved at være brugt – hvis der skal rejses spørgsmål om strafansvar, er det anklagemyndigheden, der skal ind over.
Men jeg har jo redegjort for, hvad praksis er, altså at mindst to gange om året opdateres den juridiske vejledning, og at der i øvrigt også løbende udsendes styresignaler.
Men det er jo heller ikke anderledes, end at den sag, som jeg har en fornemmelse af at hr. Claus Hjort Frederiksen stadig væk bliver ved med at vende tilbage til, jo heller ikke er af en karakter, som tilsiger, at der skulle være sket den praksisændring, som hr. Claus Hjort Frederiksen er så optaget af.
Med andre ord er det altså sådan – og det har vi også været meget tydelige med hensyn til at kommunikere i Skatteministeriet, både tidligere, og mens jeg har været skatteminister – at den praksisændring, som finder sted, sker i forbindelse med en domfældelse, hvilket spørgeren har været inde på i tidligere spørgsmål.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2014-11-19:
Jeg er vist ikke rigtig i stand til at få ministeren til at tage stilling til spørgsmål om borgernes retssikkerhed, men jeg vil nu alligevel prøve igen.
Hvor lang tid mener ministeren der maksimalt kan gå, før man offentliggør en praksisændring i forhold til ligningsvejledningen?
Ændringerne sker jo, som ministeren rigtigt siger, i form af styresignaler, men hvor lang tid synes ministeren det er rimeligt der skal gå, fra en beslutning om en ny praksis træffes, til at den offentliggøres for offentligheden?
Skal det være med det samme?
Skal det være efter 3 måneder?
Skal det være efter ½ år?
Skal det være efter 1 år?
Skal det være efter 2 år?
Skal det være efter 3 år?
Der vil jeg gerne høre hvor ministeren er henne i de sager.
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-19:
Det ville bestemt helt klart være retssikkerhedsmæssigt betænkeligt, hvis det forholdt sig, som spørgeren beskriver.
Det gør det så heldigvis heller ikke.
Som jeg også nævnte i mit svar på det foregående spørgsmål, har det høj prioritet at sikre borgernes og virksomhedernes retssikkerhed på skatteområdet.
En forudsætning for det er, at reglerne anvendes ensartet for skattepligtige med ens forhold.
Der skal ikke herske tvivl om, at der skal være fuld åbenhed om SKATs administrationsgrundlag, herunder SKATs praksis, som skal være fuldt tilgængelig for alle.
SKATs praksis skal være fuldt tilgængelig for alle.
Hvis SKAT vurderer, at f.eks. en dom eller en anden afgørelse er principiel og derfor har betydning for SKATs praksis, vil den blive gjort offentligt tilgængelig.
Det kan f.eks. ske ved udsendelsen af et styresignal, som offentliggøres og efterfølgende indarbejdes i den juridiske vejledning.
Det er den juridiske vejledning, som medarbejdere i SKAT skal lægge til grund for deres sagsbehandling.
Vejledningen opdateres, som jeg har nævnt, to gange om året af SKATs juridiske afdeling, der også vurderer, om en dom eller anden afgørelse har betydning for SKATs praksis, og om der derfor skal udsendes styresignal m.v.
Den juridiske vejledning sikrer dermed, at der træffes ensartede afgørelser, og den bidrager således til at sikre retssikkerheden.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2014-11-19:
Mener skatteministeren, at det er i overensstemmelse med god retssikkerhed, at skattemyndighederne kan vente et par år med at offentliggøre en ny praksis i skattesager, når man er vidende om, at borgere i den samme periode pålægges skattepligt, bøder og straf efter den gamle praksis?
Mener ministeren, at det er i overensstemmelse med god retssikkerhed, at skattemyndighederne kan vente et par år med at offentliggøre en ny praksis i skattesager, når man er vidende om, at borgere i samme periode pålægges skattepligt, bøder og straf efter den gamle praksis?
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-19:
Jeg tror, at jeg har forstået, hvordan fejlen opstod før, og det var det, at spørgeren nævnte de 7 dage som værende 7 dages fængselsstraf.
Det var måske der, hvor det gik galt.
Så der er altså tale om den samme sag.
Hvis jeg kender den bagvedliggende sag korrekt, er det altså også en sag, som er afsluttet, i øvrigt med en frifindelse, og det er sket for over et år siden.
Dermed burde den konkrete sag også være afsluttet.
Men det er den så tilsyneladende ikke for spørgeren.
Men jeg ved, at det ville klæde spørgeren, at han i stedet for deltog i en mere konstruktiv og fremadrettet dialog; det ville jeg gøre, og i hvert fald hvis man foregiver at vise interesse for retssikkerheden på skatteområdet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2014-11-19:
Jeg synes, det er stærk tobak at høre ministeren her komme med de her manglende svar på det her.
Altså, skatteminister, jeg prøver i dag at få ministeren til at forholde sig til den kendsgerning, at mens en person idømmes skattepligt, dømmes en anden efter 7 dages arbejde til fængsel i 1 år og 9 måneder.
Er det ikke noget, der kan holde skatteministeren vågen om natten, at man sender folk i fængsel på det grundlag?
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-19:
Nu tror jeg, at spørgeren måske er i gang med to forskellige sager, for først nævner spørgeren en sag, hvori der er afsagt en dom på et relativt langt fængselsforløb, og nævner så bagefter en sag, hvor der skulle være afsagt fængselsdom på 7 dage.
Det lyder meget underligt, men der har jeg det måske lidt svært ved at forholde mig til de konkrete tilfælde.
Men i alle tilfælde er det da også min opfattelse med hensyn til den første sag, som spørgeren sigter til, at det jo ikke er sådan, at der har fundet en endelig domfældelse sted, som giver den lange fængselsstraf; mig bekendt er der foretaget en frifindelse.
Så i den konkrete sag synes jeg måske også, at det er værd at huske på, at man i en retssag jo som altid er i stand til at kunne forsvare sig og benytte sig af de informationer, der i øvrigt er tilgængelige, og hvis det er sådan, at der på den baggrund ændres praksis, så bliver det jo også meddelt ud i systemet, og det er det mig bekendt også blevet i den konkrete sag.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2014-11-19:
Det er et nummer for smart, skatteminister, ligesom at sige, at SKAT er en ting og der så er politi og anklagemyndighed.
Jeg går ud fra, at sagen er rejst af politi og anklagemyndighed på begæring af SKAT, da de jo nok ikke selv har opdaget den her sag.
Men jeg forstår altså på ministeren, at det er helt i orden, at en person kan slippe uden skattepligt efter 3 dages arbejde, og at en anden person efter 7 dage bliver idømt fængsel i 1 år og 9 måneder.
Hvis der så dertil lægges det svar, som skatteministeren gav sidste onsdag, hvori han forsvarer, at man kan belægge afgørelser med tavshedspligt, ja, og dobbelt tavshedspligt for skatteyderen med de 3 dage, sådan at skatteyderen, der idømmes fængsel i 7 dage, ikke bør gøres bekendt med praksisændringen, synes skatteministeren så ikke, at vi står med et eller andet retssikkerhedsmæssigt problem?
Det eneste, jeg beder om, er jo at få skatteministerens personlige opfattelse af ret og rimelighed inden for det område, ministeren er ansvarlig for, at høre.
Morten Østergaard (RV), 2014-11-19:
Det korte svar på spørgsmålet er jo, at jeg i lighed med resten af regeringen synes, at aftalen om finansloven for 2015 er særdeles tilfredsstillende.
Jeg er meget tilfreds med aftalen, fordi den ligger i forlængelse af den økonomiske kurs, regeringen har sat fra dag et, den økonomiske politik er ansvarlig og holdbar, og fordi vi inden for rammerne af en ansvarlig økonomisk politik kan løfte velfærden og sikre en fortsat grøn omstilling af samfundet, bl.a. fordi der er gennemført reformer, der har styrket dansk økonomi og dermed også råderummet.
Finanslovsaftalen bidrager isoleret set ikke til at styrke det strukturelle arbejdsudbud eller den økonomiske tilskyndelse til at arbejde, men det ændrer ikke på, at aftalen er tilfredsstillende.
For aftalen skal i min optik ses som en del af regeringens samlede politik, og regeringens reformer indebærer som bekendt et markant bidrag til øget arbejdsudbud og stærkere økonomiske incitamenter.
Lad mig bare nævne beskæftigelsesreformen, som vi jo er sammen om, som et af de nyeste eksempler.
Så bundlinjen på de to temaer, som spørgeren her slår an, er jo, at regeringen fører en samlet økonomisk politik, der gør, at det strukturelle arbejdsudbud er højere i 2020, end det ville have været, hvis man havde fortsat den kurs, der var tilfældet, før vi trådte til, og at det i dag bedre kan betale sig at arbejde, end dengang vi trådte til.
I den optik er jeg meget tilfreds med regeringens samlede politik, også på det her område.
Jacob Jensen (V), 2014-11-19:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Er det ministerens vurdering, at finanslovsaftalen for 2015 giver et for regeringen tilfredsstillende bidrag til at øge arbejdsudbuddet og dermed sikre en mere holdbar økonomi, og er det herunder ministerens vurdering, at aftalen vil øge incitamentet for ledige til at tage et arbejde?
Peter Skaarup (DF), 2014-11-19:
Jamen jeg siger tak, hvis det var et tilsagn fra ministerens side om at fordybe sig mere i det og indhente de nødvendige oplysninger fra politiet, for det er helt grundlæggende en kæmpe udfordring for beboerne i området.
Det er der ingen tvivl om.
Og når ministeren siger, at der er nogle forældre, der skal lære at opdrage deres børn, så er det jo rigtigt, men situationen er jo bare, at det er der nogle familier der ikke gør og åbenbart ikke kan.
Og der kunne jeg her til sidst godt tænke mig at få noget konkret at høre fra ministeren, fra regeringen, om, hvad der kommer til at ske for at hjælpe alle de lovlydige, som er den store gruppe i Egedalsvænge.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-19:
Jamen det konkrete er jo, at de ansvarlige myndigheder skal sørge for, at tingene fungerer ordentligt i det boligområde.
Der er nogle forældre, der skal opdrage deres børn, der er nogle voksne, der skal tage ansvar for situationen.
Det er jo den måde, vi helt konkret kan håndtere konkrete sociale problemer på, for hvis der er børn ned til 7 år, der uden forældres opsyn render rundt og laver ballade, så er det et forældreansvar.
Og jeg vil meget gerne også indhente informationer om, hvad politiet gør konkret.
Men det ændrer ikke på den grundlæggende præmis, at hvis vi har at gøre med mindreårige, meget mindreårige børn, så er det forældrenes ansvar at sørge for, at de er derhjemme og beskæftiger sig med noget, der er godt og sundt for 7-8-årige, i stedet for at rende rundt på gaderne.
Så er det jo en social opgave også for myndighederne at sikre, at der, hvis der er familier, der slet ikke kan fungere, så bliver handlet konkret i forhold til det.
Peter Skaarup (DF), 2014-11-19:
Altså, jeg kunne jo godt tænke mig, at ministeren sådan mere konkret ville sige, hvad der sker.
Jeg behøver næsten ikke læse alle de her episoder op, men der var altså i februar en gruppe unge, der kastede sten efter bilister i området; i juni var der igen stenkast og voldsomt chikanerende knallertkørere; i september blev der kastet sten mod ungdomsklubben derude i Egedalsvænge, som egentlig er et tilbud til nogle af dem, som har brug for den hjælp, som ministeren også nævner.
Så alt i alt efterlyser jeg simpelt hen svar på: Hvad gør ministeren?
Hvad gør regeringen?
For det er over lang tid, at det har været utrygt at bo der.
Så er der noget konkret, eller er det mest snak?
Mette Frederiksen (S), 2014-11-19:
Jamen trygheden er jo fuldstændig afgørende, og det er den da ikke mindst der, hvor vi bor og lever, har vores hverdag, sender vores børn ud at lege og i øvrigt færdes.
Der skal være trygt alle steder i Danmark, og vi skal ikke have boligområder, hvor man ikke tør gå ud efter mørkets frembrud eller i øvrigt er utryg ved sin egen færden rundtomkring i gadebilledet.
Men jeg er også nødt til at sige, at det her er en så at sige helt almindelig opgave for de sociale myndigheder i samarbejde med boligselskaber, i SSP-samarbejdet, og hvad man ellers måtte have af lokale fora.
Det er ikke nogen ny problemstilling, at der kan være unge, der laver ballade i et område, desværre.
Vi ved også, at det er noget, der kan håndteres, hvis man sætter ind på den rigtige måde, og det går jeg da ud fra at både de sociale myndigheder og politiet er fuldt ud opmærksomme på, hvad angår det konkrete boligeksempel.
Peter Skaarup (DF), 2014-11-19:
Jamen tak for svarene.
Jeg synes, der bliver sagt nogle rigtige ting fra justitsministeren her om, hvad der skal ske, og hvad der kan gøres.
Men det er jo desværre de levevilkår, som mange danskere lever under tæt på de her ghettoer, som der er tale om.
Egedalsvænge er bare en af flere.
Der er Vollsmose, Tingbjerg – vi har haft debat i den her uge om Tingbjerg.
Vi har også andre steder i landet, hvor det tilsyneladende er helt galt med almindelig lov og orden og tryghed for beboerne.
Som jeg læser det, som har været fremme både i Den Korte Avis, men også i andre medier om situationen ved Egedalsvænge, så er det jo en lang række af eksempler på ballade, på vold, hærværk og chikane, som foregår i det her område.
Og det er jo ikke engang alt, aviserne skriver, eller alt, der bliver anmeldt til politiet.
Det er egentlig trist, rigtig trist, at opleve området omkring Kokkedal på den måde, og det er uholdbart, mener jeg, at utrygheden fortsat er til stede, til trods for at vi jo også her i Folketinget gang på gang har diskuteret det.
Det er derfor, jeg efterlyser svar på, hvad ministeren konkret vil gøre for at berolige beboerne i området og i de andre områder i landet, hvor der er lignende tilstande.
Jeg slog op for at se, hvad problemet egentlig er – om det er en enestående sag eller det er generelt dækkende.
Og det er det jo altså, med talrige episoder omkring Kokkedal Station, Nivå og Egedalsvænge, hvor der er store, store problemer.
Det er også noget, politiet er opmærksomme på.
En af de ting, som beboerne oplever som et problem, er, at selv om Nordsjællands Politi har oprettet en enhed med 20 mand, der hedder Enheden for Trygge Boligområder, og har givet telefonnummeret til beboerne, så er der telefonsvarer på, når klokken er 16, og så er der ikke på samme måde en årvågenhed, som der skal være i de timer, hvor det virkelig går løs med den her ballade.
For det er ofte efter mørkets frembrud, at det netop går løs og utrygheden breder sig.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-19:
Jamen min holdning er grundlæggende den, at hvis det, der fremføres i den pågældende artikel, er rigtigt, så har vi jo at gøre med en meget, meget ulykkelig situation.
Jeg vil også gerne sige, at Egedalsvængeområdet i Kokkedal er et område, der rummer væsentlige udfordringer.
Det går jeg selvfølgelig ud fra at både de sociale myndigheder og politiet er fuldt ud opmærksomme på.
Jeg synes også, det er vigtigt at holde fast i, at hvis vi har at gøre med børn ned til 7 år, der har så svært ved at finde ud af, hvad der er ret og vrang, rigtigt og forkert, sort og hvidt, og på hvilken side af loven man skal befinde sig, så har vi jo at gøre med nogle meget, meget alvorlige og store sociale problemer.
For det er min klare overbevisning, at der ikke er børn på 7-8 år, der helt forstår og kan rumme omfanget og vurdere konsekvenserne af de handlinger, de måtte sætte i gang, af den karakter, som bliver beskrevet i artiklen.