runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2014-11-20:
Jeg er sådan set
meget imponeret over den meget detaljerede viden, der er i forhold til grænsedragningerne mod Jordan og muligheden for at oprette lejre der.
Altså, jeg vil sige, at det jo er sådan på asylområdet, at man godt kan forestille sig en situation, hvor der er flygtninge, der har et beskyttelsesbehov, som ville kunne tilgodeses inden for landets grænser.
Så det er på den måde ikke et nyt forslag.
Og om den situation kan komme til at opstå i Syrien, kan man jo bestemt ikke afvise.
Men det er også vigtigt at sige, at sammensætningen af flygtningegrupperinger jo kan ændre sig over tid, og derfor kan man ikke på forhånd sige med det her lovforslag, hvor mange mennesker det vil omfatte.
Men for nærværende vil hovedparten være omfattet af konventionen.
Bent Bøgsted (DF), 2014-11-20:
Det er sådan lidt en mærkelig situation, kan man sige, om det her med flygtninge, der kommer fra et land, for hvornår er man flygtning fra et land?
Hvis man er flygtning fra ét område af landet, flygter man fra hele landet, selv om man måske bare kunne tage til den anden ende af landet, hvor der er sådan forholdsvis fred og ro.
Men man skal absolut rejse meget langt væk – det er sådan lidt mærkeligt.
Men det, der også ligger i det, er, at nu er det her et forholdsvis lille forslag – tilsyneladende har det en lille effekt sådan lige umiddelbart – men hvor mange tror ministeren egentlig det vil omfatte, når det er en lille del af den gruppe, der kommer hertil, som det her forslag kommer til at gælde for?
Man kunne måske også i forhold til de her flygtninge, som kommer fra Syrien, med fordel have sagt: Jamen lad os da oprette en lejr i den sydlige del af Syrien, hvor der er mindre uro; op mod grænsen til Jordan i den sydlige del er der ikke så meget uro.
Så kunne man måske oprette en lejr der.
Men det har en lille effekt åbenbart.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-20:
Det er også vigtigt for mig at sige, at hvis situationen ikke er bedret i hjemlandet, og der er de samme vilkår, så er der jo mulighed for at forlænge opholdsgrundlaget.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
Jamen jeg spurgte jo, fordi ministeren selv lægger meget vægt på ærlighed og siger, at vi må være ærlige, og jeg tror, de fleste ærligt må indrømme, at det er tvivlsomt, hvorvidt der er fred i Syrien i den nærmeste fremtid.
Og når det gælder dem, der kommer herop på det 1-årige midlertidige grundlag, må man sige, at langt de fleste nok vil ende med at få en forlængelse, efter at det år er gået, og at de kommer til at være her i yderligere 2 år og måske i længere tid, og det synes jeg bare at regeringen skulle vælge at sige ærligt; ellers skulle man i hvert fald sige, at man vurderer situationen i Syrien anderledes end alle mulige andre.
Så det er en opfordring til ærlighed.
Så vil jeg bare til sidst spørge justitsministeren, om hun kan forklare mig, hvorfor det her ophold, når det er midlertidigt, så tæller med i de år, der skal til, for at man kan få permanent ophold.
Altså, hvordan kan det være, at det, hvad kan man sige, hjælper med i forhold til den optjeningstid, der skal være, fra man går fra midlertidig til permanent opholdstilladelse?
Hvorfor beholder man ikke bare gruppen på det midlertidige, hvis det er det, regeringen gerne vil?
Mette Frederiksen (S), 2014-11-20:
Det er i hvert fald ikke det, der er intentionen med lovforslaget.
Man kan sige, hvad angår forholdene i Syrien – vi har været inde på det ad flere omgange – at der jo ikke er nogen, der med nogen rimelighed kan forudse, hvad det er, der kommer til at ske, hverken i Syrien eller for den sags skyld i Irak, hvor vi har nogle af de samme problemstillinger i forhold til Islamisk Stat.
Man må håbe for de alt for mange mennesker, der er sendt på flugt, for de alt for mange mennesker, der har mistet livet eller er blevet invalideret, for de alt for mange mennesker, der lever i frygt, både for dem selv og for deres kære, at vi snart får en mere stabil udvikling i Mellemøsten.
Jeg håber i den forbindelse jo også på, at den internationale koalition, som Danmark også er en aktiv del af, får held med sit forehavende i forhold til at bremse de blodsudgydelser, som Islamisk Stat står bag.
Men at begynde politisk her på en sikkert udmærket torsdag eftermiddag i Folketingsalen at vurdere, hvornår der er en mere fredelig situation i Syrien, tror jeg ikke man skal; det tror jeg ikke der er nogen der seriøst kan give et tilstrækkeligt og ordentligt bud på.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-11-20:
Det Radikale Venstre så gerne, at vi havde et tættere europæisk asylsystem – et tættere samarbejde i Europa.
Det er vist ikke lige det, som Dansk Folkeparti går ind for.
Men det kunne gøre, at vi måske ved at stå sammen i Europa kunne blive endnu bedre til at få fat på de her menneskesmuglere, sørge for, at der blev en mere solidarisk fordeling i Europa.
Det er den vej, Det Radikale Venstre gerne ønsker at gå.
Det er ikke nødvendigvis den vej, som regeringen eller det øvrige Folketing vælger at gå, men det er den vej, Det Radikale Venstre gerne ser vi går ad.
Martin Henriksen (DF), 2014-11-20:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om den radikale ordfører er både enig med Dansk Folkeparti og – som jeg forstår det – også enig med justitsministeren og andre i, at grundlæggende er den måde, som asylsystemet er indrettet på, uhensigtsmæssig, fordi det jo er med til at understøtte, at kriminelle bagmænd tjener styrtende med penge på at smugle mennesker til Europa og til Danmark, hvoraf nogle bliver kastet ud i faldefærdige både osv. i håb om at komme hertil.
Så er den radikale ordfører enig i, at vi grundlæggende har et asylsystem, som Danmark er med til at understøtte, som andre europæiske lande er med til at understøtte, og som faktisk er en millionindustri for kriminelle bagmænd, som udnytter folk, som bliver udsat for forskellige ting?
Hvis ordføreren er enig i det, hvad skal vi så gøre ved det?
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-11-20:
Med det lovforslag, vi her fremlægger og foreslår at Folketinget vedtager, indfører vi det retlige grundlag med baggrund i den dom fra 2011 fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Den har vi tidligere fulgt i praksis, den praksis har Flygtningenævnet fulgt, men i dag indfører vi det retlige grundlag.
Pernille Skipper (EL), 2014-11-20:
Jamen så er vi enige om, at det ikke er det lovforslag, vi førstebehandler i dag, der åbner op for, at flere mennesker, der er flygtet, kan få en beskyttelse.
Vi er sådan set enige om – eller hvad? – at det lovforslag, som Radikale Venstre også står bag, er et lovforslag, som vil sætte mennesker, der er på flugt fra krig og ulykke, i en usikker situation; der er færre, der vil blive beskyttet retligt; der er flere, der vil sidde og skulle overveje, hvad der sker med deres børn, mens de venter.
Er det ikke korrekt?
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-11-20:
Det, der er sket siden 2009, er, at der i 2011 er faldet den her Sufi og Elmi-dom ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Den var ikke faldet i 2009, og derfor bruger hr. Morten Østergaard det billede til at sige, at i 2009 var der ikke den her lovhjemmel til at give denne beskyttelse, som vi nu indfører.
Den kommer faktisk først ved dommen i 2011.
Det er derfor, at man tidligere har lavet de her såkaldte særlove.
Pernille Skipper (EL), 2014-11-20:
Tak til ordføreren.
Den radikale formand, hr. Morten Østergaard, sagde i DR 2's »Debatten« tilbage i oktober: Med regeringens forslag, hvis det havde været gældende tilbage i 2009, ville det have betydet, at de irakere, der dengang søgte tilflugt i Brorsons Kirke, ville kunne have fået en midlertidig beskyttelse.
Det har fru Johanne Schmidt-Nielsen fra mit eget parti så spurgt mere ind til, og hun har fået det svar, og jeg citerer: at lovforslaget ikke indebærer en udvidelse af kredsen af udlændinge, der ville kunne få asyl i Danmark.
Jeg skal bare lige høre, om Radikale Venstre står ved de udtalelser, som formand Morten Østergaard er kommet med i fjernsynet, eller om de er enige med Justitsministeriet i, at det ikke er tilfældet, altså at der ikke er flere, der vil kunne få beskyttelse fremover, end der har været tidligere.
Martin Henriksen (DF), 2014-11-20:
Men jeg kan bare ikke helt se, hvordan det løser problemet, og jeg synes også, at ordføreren mangler at svare på den første del af mit spørgsmål.
Er den radikale ordfører, fru Marlene Borst Hansen, enig i, at grundlæggende har vi et asylsystem, som er indrettet på en dybt mærkværdig måde, fordi det netop understøtter, at kriminelle kan tjene penge på at smugle mennesker til Europa og til Danmark?
Er den radikale ordfører enig i det?
Hvis den radikale ordfører er enig i det, nytter det ikke noget, at man siger, at der bare skal være en fordelingsnøgle i EU, for så er der jo stadig incitament til, at de kan komme herop.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om den radikale ordfører er enig i præmissen for mit spørgsmål, nemlig at asylsystemet grundlæggende er indrettet på en usund måde, hvor man ikke hjælper dem, der har størst behov, for dem, der har størst behov, har ikke råd til at betale en menneskesmugler for at komme herop.
Christian Langballe (DF), 2014-11-20:
Ordføreren siger, og det synes jeg var en lidt interessant bemærkning fra De Radikale, at man kan se på tallene, at det er proportionalt temmelig mange flere, der kommer til Danmark.
Så er mit spørgsmål – jeg kender godt svaret, men jeg vil spørge ordføreren om det
: Er det ikke på grund af de utallige lempelser, der er foregået, siden den her regering trådte til, i forhold til afskaffelse af starthjælp og i forhold til utrolig meget andet?
Er det ikke regeringen selv, der hovedsagelig er skyld i, ikke at der er en stor flygtningestrøm, som søger forskellige steder hen, men at der er så proportionalt mange flere, der kommer til Danmark?
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-11-20:
Som jeg sagde i min ordførertale, er det her en stramning.
Og hvis det er, at hr. Christian Langballe er i tvivl, så tror jeg bare, at han skal spørge det menneske, der kommer herop og får asyl og får at vide, at du skal vente et år, før du kan være sammen med din familie igen, i hvert fald hvis det skal være i Danmark.
Det menneske tror jeg helt klart vil sige, at der så er tale om en stramning.
Og det er jo derfor, at vi har haft det svært med det, det er derfor, at lovforslaget er midlertidigt, og det er derfor, vi kigger på lovforslaget igen om 3 år for at se, om der er noget i verdenssituationen eller i Danmark, der har ændret sig, som gør, at vi skal lave noget om på lovforslaget.
Christian Langballe (DF), 2014-11-20:
Tak for det.
Der er ikke nogen tvivl om, at danskerne er uendelig meget bekymrede over den asyltilstrømning, der foregår lige i øjeblikket, og som vi jo må påregne kommer til at fortsætte i 2015 og måske også i 2016.
Det virker, som om vi er tilbage i tiden, hvor der simpelt hen blev åbnet for alle sluser, og folk strømmede til landet.
Det, som er interessant i den her diskussion, er jo, at det kan være lidt svært at se, at det er en samlet regering, der fremsætter det her lovforslag, for der er vidt forskellige tilkendegivelser, alt efter om det er justitsministeren, der bl.a. skal tolke lovforslaget, eller vores statsminister, der siger, at det her er en stramning, og så Det Radikale Venstre, der jo egentlig prøver at nedtone det og sige, at det her ikke kommer til at betyde det store.
Kan man få en klar melding: Er ordføreren enig med statsministeren eller med sin partiformand og med sig selv, som har været ude at sige, at det her faktisk ikke er en nævneværdig stramning?
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-11-20:
I Radikale Venstre følger vi meget nøje det generelle billede i Europa.
Vi mener sådan set også, at vi i højere grad, end vi gør i dag, skulle finde nogle fælles europæiske løsninger på det her problem.
For vi kan jo se, at der er nogle lande i Europa, deriblandt Danmark, som ligger og tager relativt mange flygtninge i forhold til deres indbyggertal.
Så er der nogle lande, hvor asylsystemet er brudt sammen, og endelig er der en række lande, som i forhold til indbyggertal tager meget få.
Det vil vi sådan set gerne tage en europæisk drøftelse af: Hvordan er det, at vi i Europa får et mere solidarisk system?
Peter Skaarup (DF), 2014-11-20:
Vil det så sige, at vi kan slutte på den måde, at hvis bare tallene stiger for de andre lande, så er det også i orden, at tallene stiger for Danmark?
Er det sådan, vi skal agere i forhold til de asylansøgere, der kommer til Danmark?
Med den logik er vi jo fuldstændig magtesløse i Danmark i forhold til den udvikling, som den danske befolkning så skal tage hånd om og varetage.
For så vil vi kunne få rigtig mange asylansøgere til Danmark i en situation, hvor vi jo har et åbent velfærdssamfund, og hvor man af gode grunde synes det danske samfund er meget fint.
Er det den logik, vi skal regne med?
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-11-20:
Som jeg har sagt tidligere, er det enormt svært at se, hvad det er, der præcis afgør, at asylansøgere kommer til Danmark.
Men en af de ting, som måske – som måske – kunne være en grund, er, at vi er det land, der, så vidt jeg ved, har den laveste sagsbehandlingstid i Europa.
Det skal ikke være det eneste selvstændige argument for at komme til Danmark, og det er derfor, at vi nu laver det her lovforslag, hvor vi ved at indføre det her års ventetid, før man kan blive familiesammenført, nogenlunde kommer til at matche den sagsbehandlingstid, som de så har i Sverige.
Det er derfor, vi indfører det her, for det skal ikke være den begrundelse, man alene bruger for at søge til Danmark.
Nej, det er jeg ikke enig med hr. Martin Henriksen i.
Grundlæggende mener jeg, at det system, vi har, er et rigtig godt system, for det er sådan, at hvis et menneske kommer hertil og har krav på asyl, så får vedkommende asyl.
Derudover modtager Danmark hvert år 500 kvoteflygtninge, og det er jo mennesker, som ikke selv har kunnet formå at komme herop, men som sidder i lejre udeomkring i verden.
Jeg vil sige, at det altså ikke er sådan, at alle asylansøgere, der kommer til Danmark, kommer hertil via en menneskesmugler.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
Jeg vil sige, at Venstre siger, som vi gør, fordi vi har nogle ønsker om, hvad vi politisk vil opnå, og vi ser nogle værdimæssige, økonomiske og integrationsmæssige udfordringer med så mange asylansøgere.
Det kan vi så være uenige om, men det er nu ikke en populistisk holdning, det er en reel bekymring for det danske samfund, hvor Enhedslisten så har en anden vurdering.
Er det, hvad fru Pernille Skipper vil betegne som zigzagpolitik på det her område?
Pernille Skipper (EL), 2014-11-20:
Jeg tror, jeg vil svare generelt på det spørgsmål og sige, at det er meget nøjagtigt, når hr. Karsten Lauritzen påpeger, at Enhedslisten er parlamentarisk grundlag.
Vi anvender nødig ordet støtteparti.
Det gælder f.eks. også for den økonomiske politik i en lang række spørgsmål – der er det jo sådan, at regeringen kan vælge, om de vil gå til højre side af Folketingssalen eller venstre side af Folketingssalen.
Og hvis hr. Karsten Lauritzen spørger mig, om det irriterer mig, at regeringen hellere vil vende sig mod højre side af Folketingssalen i så vigtigt et spørgsmål som, hvordan vi håndterer en global flygtningesituation, så vil jeg sige, at ja, det irriterer ikke kun mig, men også de øvrige i Enhedslisten, og vi ville ønske, at vi kunne overbevise regeringen om noget andet.
Det har vi prøvet i andre spørgsmål, og også før på udlændingeområdet, og vi bliver ved med krampagtigt at forsøge at overbevise dem om, at en human og solidarisk udlændingepolitik faktisk er muligt, og at det der kapløb, man har med Venstre, om at være de groveste og de strengeste og skabe de mest horrible overskrifter i aviserne, er et kapløb, der kun kan føre til ringe tider.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
Tak til fru Pernille Skipper for Enhedslistens ordførertale.
Overraskende nok er vi jo i Venstre ikke enige i ret meget af indholdet.
Men jeg vil godt spørge fru Pernille Skipper, hvordan Enhedslisten har det med, at regeringen jo i 3 år har lavet asyl- og udlændingepolitik sammen med Enhedslisten, og SF også for den sags skyld, hvor man jo har imødekommet Enhedslisten på en lang række områder og lempet lovgivningen, sådan som Enhedslisten har ønsket det, og at man så nu går en lille smule den anden vej og selvfølgelig bruger det flertal, der måske viser sig at være i Folketingssalen.
Og jeg spørger, fordi Enhedslisten jo er parlamentarisk grundlag for regeringen.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-11-20:
Jeg må bare meddele, at uanset hvor meget man fra Venstres og Dansk Folkepartis side forsøger at tale om, at der er splid i regeringen, så er der det ikke.
Jeg har ikke hørt justitsministeren været ude at sige, at der er fred i Syrien inden for det næste år.
Jeg har hørt justitsministeren sige, at det er meget svært at spå om, hvornår der er fred i Syrien.
Jeg har heller ikke hørt andre radikale været ude at sige, at konflikten i Syrien ikke er overstået inden for eksempelvis 3 år, hvilket også vil betyde, at de her mennesker så skal vende tilbage til Syrien om eksempelvis 3 år.
Inger Støjberg (V), 2014-11-20:
Så må man jo bare konstatere, at der er splid i regeringen.
For når man lytter til justitsministeren, er justitsministeren jo ikke så meget i tvivl om, at en meget, meget stor andel af de syriske flygtninge på et tidspunkt skal sendes hjem igen.
Men når man hører Det Radikale Venstre, er udgangspunktet, at syrerne skal blive i Danmark, og det er jo selvfølgelig også derfor, der bliver sat en meget lang integrationsproces i gang med det samme.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-11-20:
Jamen alle, som følger med i medierne og i nyhederne, kan jo følge situationen i Syrien.
Jeg har ikke bedre grundlag for at vurdere situationen end alle andre.
Den udtalelse var min personlige udtalelse, og den står jeg gerne ved, for i det, jeg ser, er der ikke noget, der tilkendegiver, at der lige bliver fred i Syrien inden for det første år.
Inger Støjberg (V), 2014-11-20:
Jeg skal bare høre, om ordføreren fortsat mener det, hun tidligere har sagt til Radio 24/7, nemlig at der er stor sandsynlighed for, at mange af de syriske flygtninge, der kommer til Danmark, skal blive her og altså ikke sendes tilbage igen.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-11-20:
Jeg ved ikke, om der konventionsmæssigt er noget til hinder for at vente 5 år.
Men jeg kan sige, at det er der holdningsmæssigt.
Om der skulle være 5 års ventetid på at blive sammenført med sin familie, har overhovedet ikke været en model, man på nogen måde har drøftet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-11-20:
Så status er, at man forventer, at børn ikke skal familiesammenføres med deres forældre i Danmark.
Dem er der 48 pct. af i familiesammenføringerne.
Men så vil jeg godt spørge ordføreren om noget, som jeg slet ikke fik et klart svar på fra den socialdemokratiske ordfører.
Er der konventionsmæssigt noget til hinder for helt at droppe, at folk har ret til familiesammenføringer?
Eller er der konventionsmæssigt noget til hinder for, at man bare kunne sætte grænsen ved 5 år?
Når jeg spørger på den måde, er det, fordi det lidt afslører, om man har en slags krav på familiesammenføring, eller om man ikke har.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-11-20:
Det, der blev klart for os, da vi læste høringssvarene, var jo, at det åbenbart var rimelig uklart for en række organisationer, hvorvidt regeringen overholdt børnekonventionen med det her lovforslag.
Derfor har det været vigtigt for os eksplicit at bruge, jeg tror næsten halvanden side mere på at beskrive, at det her lovforslag overholder børnekonventionen.
Der går et år, før man kan få sin familie hertil, men der kan være situationer hos nogle af de her familier, som gør, at man på baggrund af børnekonventionen kan blive familiesammenført hurtigere.
Det skal lovforslaget naturligvis tage højde for, og det er det, som vi bruger noget tid og nogle flere sider på at beskrive i lovforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-11-20:
Jeg ved jo, at den radikale ordfører er enormt otaget af børnekonventionen, og derfor tænker jeg, at det må være ret træls for den radikale ordfører at læse alle de høringssvar, som siger, at det her lovforslag er på kant med børnekonventionen.
Jeg fik jo ikke et klart svar fra den socialdemokratiske ordfører, så derfor vil jeg også prøve at spørge den radikale ordfører.
Der er blevet tilført et afsnit, hvor børnekonventionen skrives ind, og jeg vil bare have ordføreren til at bekræfte, at det ikke har nogen betydning for lovforslaget, altså at retstilstanden er nøjagtig den samme før, som efter at det her afsnit er kommet ind.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-11-20:
Det er ledningen, der har rørt ved knappen.
Jeg beklager.
Pernille Skipper (EL), 2014-11-20:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg sådan set er fuldstændig enig med Venstres ordfører i, at der er udfordringer med integrationen, og at det, at der kommer mange flygtninge til – flere, end der plejer – selvfølgelig giver udfordringer, også ude i den enkelte kommune, og dem skal vi forsøge at løfte.
Men svaret er altså ikke at sige, at vi ikke vil være med til at løfte vores del af ansvaret for en frygtelig global situation.
Det der med en zigzagkurs og andre betegnelser er drilleri, og det vil jeg lade være op til Venstre.
Nicolai Wammen (S), 2014-11-20:
Jamen det er meget enkelt sådan, at Forsvarets Efterretningstjeneste eller for den sags skyld Politiets Efterretningstjeneste ikke må bede andre landes efterretningstjenester om at lave overvågning, som ikke er tilladt efter dansk lovgivning.
Og de samarbejder, som de danske efterretningstjenester har, har ét formål, nemlig at beskytte Danmark mod angreb, og de samarbejder er ikke bare noget, hvor man skal sidde og lave etiske vurderinger.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-11-20:
Jamen vi ved jo her i Folketinget udmærket, at hr. Simon Emil Ammitzbøll godt kan lide at problematisere tingene, og det anerkender vi; det skal man også have lov til.
Men det ændrer altså ikke ved, at der ikke er nogen konflikter, og at der ikke er noget, der skal redes ud på et gruppemøde i Dansk Folkeparti, det skal vi nok selv håndtere; sådan fungerer det.
Men jeg vil gerne sige til ordføreren, som jo spørger til den her sag, at det altså er klart, at når jeg siger, at jeg har tillid til vores efterretningstjenester, så er det selvfølgelig ud fra den lovgivning, der er, og ud fra den måde, tingene bliver varetaget på.
Det ligger helt fast, sådan må det være.
Men det ændrer jo ikke ved, at man, som jeg sagde i mit første svar til ordføreren, selvfølgelig kan have en sag, hvor tingene kræver en ekstra undersøgelse, og hvor man som politiker har mulighed for at stille alle de relevante spørgsmål, der skal til.
Men det gør jo ikke, at man skal begynde at problematisere det og mistænkeliggøre statens efterretningstjenester, både når det drejer sig om forsvarets område og det almindelige retslige.
Så jeg synes ikke, der er så meget at være rundforvirret om, men hvis hr. Simon Emil Ammitzbøll er rundforvirret, må han jo måske have noget medicin.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-11-20:
Men det sidste er så ikke nok for Dansk Folkeparti i den anden sag, heller ikke det med Kontroludvalget, så vidt jeg har forstået positionen, men man må jo afklare på et gruppemøde, hvad der egentlig er Dansk Folkepartis politik i forhold til efterretningstjenesterne.
Jeg synes i hvert fald, det står fuldstændig uklart, efter at hr. Hans Kristian Skibby har været på talerstolen og undsige sin gruppeformand og sin partistifter, som jeg hører det.
Eller skal vi forstå det på en anden måde, altså at det, der i virkeligheden bliver sagt, er, at man har tillid til lovgivningen, altså at loven er god, men at man måske alligevel ikke har helt så konkret tillid til det, der er blevet udført?
Jeg synes, det er meget uklart, hvad det er, man mener, ud over at man synes, at det ikke er rart at skulle diskutere det spørgsmål, som Enhedslisten har rejst.
Og er det ikke det, der er humlen i det, altså at man i virkeligheden ikke kan lide diskussionen, og at man derfor prøver at tale lidt udenom, og at man så kom ud i noget, der ikke rigtig hang sammen?