runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2013-06-03:
Vi har ikke bare haft et enkelt samråd, men vi har haft mange, og ministeren har svaret på alle spørgsmål.
Vi har endda lige delt lovforslaget og har stemt, som man gerne ville have det.
Så derfor er der simpelt hen ingen saglige begrundelser for, at den her sag skulle sættes i stå.
Det er bare sådan – vi kommer formodentlig til at snakke om det lidt senere – at Venstre har skrevet en bog om, hvor klogt det her forslag er.
Der ligger rigtig mange gode begrundelser for at gøre det, og det er en bemyndigelseslov.
En af de ting, der har været brugt som begrundelse for, at sagen skulle tages tilbage, var, at man kædede den sammen med den nye offentlighedslov.
Og der har ministeren også svaret på spørgsmål 72, så der er heller ingen saglig begrundelse for det.
Så der er ingen saglige begrundelser for det, og derfor skal jeg foreslå, at vi fortsætter behandlingen, som det hidtil var tilsigtet.
Bjarne Laustsen (S), 2013-06-03:
Jeg er meget spændt på, om jeg kan få et svar på et meget konkret spørgsmål.
Det fremgår af den her bog, »Den forandrede verden«, at hr. Troels Lund Poulsen sammen med hr. Søren Gade har sat pen til papiret.
Er det hr. Troels Lund Poulsen, der selv har skrevet den her bog?
Den siger jo i al sin væsentlighed nøjagtig det, som ligger i det her lovforslag, nemlig at der skal ske en modernisering af forsvarets ledelse, at der er dobbeltarbejde, og at der er en usund konkurrence – det påpeger ordføreren – imellem departementet og kommandoen.
Derfor kan jeg heller ikke forstå, at når det er, man kommer med en mindretalsudtalelse, så siger man, bare for at nævne to punkter, at forsvarschefens opgaver bliver ændret, at de ikke er fastlagt ved lov.
Og der står også heri, at det er forligsbrud.
Står der nogen steder i forsvarsforliget, at ministeren ikke kan ændre i forsvarets ledelse?
Troels Lund Poulsen (V), 2013-06-03:
Tak for den store interesse for debatbogen, der jo er en god bog, som jeg kunne anbefale hr. Bjarne Laustsen at købe i stedet for kun at tage kopier fra den, men lad det være.
Sådan er der så meget, men det har jeg sagt til hr. Bjarne Laustsen før.
Det, der står i den bog, er jo, at vi foreslår en Pentagonmodel.
Det er lige præcis det, der er foreslået, og det, som ministeren i dag har svaret, er jo så også, at en Pentagonmodel ikke er den sammensmeltning, som ministeren lægger op til.
Som vi har hørt så sent som for få timer siden, ønsker forsvarsministeren jo at lave en sammensmeltning af kommandoen og ministeriet, og det er ikke det, som står i bogen.
Det tror jeg også er tydeligt for hr. Bjarne Laustsen, hvis han har læst de svar, der er kommet på udvalgsspørgsmålene.
Så det vil sige, at hvis det er sådan, at der kommer et flertal efter et valg, så er det en samplacering, og så kommer man til at sidde i det samme hus, men med en myndighed, der hedder Forsvarskommandoen og så et forsvarsministerielt departement.
Men det vil altså være i samme hus, og dermed vil der jo selvfølgelig også være en lang række effektiviseringer til gavn for økonomien.
Bjarne Laustsen (S), 2013-06-03:
Nu ved jeg så ikke lige, hvad det går ud på, og min taletid er nok heller ikke til, at jeg remser et halvt hundrede punkter op, hvor Venstre har skiftet holdning eller standpunkt, eller hvordan det nu er med det.
Men det står klart og tydeligt i den debatbog her, og Venstre har også tidligere fremsat forslag om det, at man skal lave en modernisering af forsvarets ledelse.
Ministeren har gjort det, at han har sørget for, at der har været ført forhandlinger, det står endda i regeringsgrundlaget, det er ikke en del af forsvarsforliget – fik jeg det bekræftet?
Ellers vil jeg gerne lige have det bekræftet – og ministeren har sagt, at når det lovforslag her er vedtaget, vil han indbyde Folketingets partier, modsat den tidligere regering, der, da man sendte forsvaret i krig i Irak, brugte det snævrest mulige flertal med Dansk Folkeparti.
Så jeg synes, man skal passe lidt på, når man siger, hvad det er, der bliver lavet her.
Der er blevet budt op til dans.
At så Venstre har fortrudt alt, hvad de tidligere har sagt og ment, kan jo ikke være vores skyld.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-06-03:
Man skal selvfølgelig lytte meget nøje, når en ekspert i løftebrud taler, og det anser jeg hr. Bjarne Laustsen for, i hvert fald det parti, han kommer fra.
Som hr. Bjarne Laustsen siger, står det i regeringsgrundlaget.
Der står ret mange ting i det regeringsgrundlag, som ikke er blevet til noget.
Nogle ting er det helt fornuftigt at man har valgt at droppe, fordi man er blevet klogere.
Det, som der så står i det betænkningsbidrag, som jeg kan konstatere at hr. Bjarne Laustsen ikke har læst, men som jeg gerne vil læse højt, er: »Såfremt forsvarsministeren udnytter sin bemyndigelse i lovforslaget« – L 200 – »sammen med Enhedslisten uden om den eksisterede forsvarsforligskreds, er partierne af den opfattelse, at der tale om et brud på det eksisterende forsvarsforlig.
« Det står sort på hvidt, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Det er trist, at hr. Bjarne Laustsen ikke har læst det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-06-03:
Tusind tak.
Nu er der jo nogle ting – det er rigtigt nok – i regeringsgrundlaget, der ikke er blevet virkelighed, men i dag er der så en ting fra regeringsgrundlaget, der bliver virkelighed med Enhedslistens stemmer, og det glæder jeg mig selvfølgelig over som forsvarsordfører for Enhedslisten.
Jeg kunne høre på ordføreren fra Venstre, at Venstre ønsker effektiviseringer i toppen af forsvaret.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om Venstre deler De Konservatives løfte om at tilbagerulle de ændringer, der bliver lavet nu.
Og hvis Venstre deler det løfte, hvordan kan Venstre så skaffe og sikre, at der bliver foretaget effektiviseringer i forsvarets ledelse?
Ellers er der jo bare tale om, at Venstre med forsvarsforliget har bidraget til at skære ned på mekanikere, rengøringsfolk, sergenter og 3F'ere i forsvaret, men nægter at være med til at skære ned, når der skal skæres ned på oberster og generaler.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-06-03:
Jeg vil gerne starte med at lykønske hr. Nikolaj Villumsen med en stor politisk sejr i dag – det er sjældent, man skal sige det til Enhedslisten.
Men det er en stor sejr.
Det er lykkedes Enhedslisten fuldstændig at trække regeringen rundt ved næsen og sikre, at man nu baserer forsvarspolitik på Enhedslisten – det skal man kvittere for.
Det er da en bedrift, som jeg ikke havde troet Enhedslisten ville være i stand til at udføre.
Så må man sige, at det jo er noget af en heroisk tale, hr. Nikolaj Villumsen holder.
Altså, jeg kan forstå, at hr. Nikolaj Villumsen virkelig er en af dem, der står for effektiviseringer af den offentlige sektor.
Han strør om sig med løfter om, hvordan og hvorledes man skal få den offentlige sektor til at køre længere på literen.
Så spørger hr. Nikolaj Villumsen, hvordan man vil sikre, at man også finder besparelser i den øverste del af forsvaret.
Det er der jo nu forskellige modeller for; man kan jo bl.a. lave en samplacering, det vil frigøre midler.
Derudover kan man jo også lave en sammenlægning af de tre operative kommandoer – for at nævne et andet forslag – som vi har skrevet i vores forsvarsforlig, og som er en ganske udmærket model, hvorfra der jo også kunne videreføres stillinger, som ikke længere skal bruges.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-06-03:
Men ordføreren svarer jo ikke på spørgsmålet.
Altså, er Venstre og De Konservative lodret uenige, når De Konservative siger, at de vil tilbagerulle den her ændring, eller er Venstre og Konservative enige og vil tilbagerulle den her ændring og dermed ikke være med til at levere effektiviseringer i forsvarets ledelse, hvilket ganske rigtigt vil føre til fyringer af oberster og generaler?
Søren Pind (V), 2013-06-03:
Er ordføreren til gengæld bekendt med, hvad ministeransvarlighedsloven siger om ministre, der forholder Folketinget information i sager, som Folketinget skal tage stilling til?
Christian Langballe (DF), 2013-06-03:
Jeg mener, at jeg har min grundlovssikrede ret til at nævne og sige højt her fra Folketingets talerstol, at et flertal i Folketinget nu er ved at tildele en potentiel terrorist statsborgerskab.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-06-03:
Det er åbenbart ordførerens hensigt igen og igen at udtale sig om fortrolige oplysninger.
Jeg vil godt spørge en gang til: Hvordan kan man gradbøje fortrolighed?
Jeg går ud fra, at Folketingets medlemmer her i alle mulige sammenhænge bliver mødt med papirer, der er stemplet som fortrolige, så hvordan kan man så lige pludselig stå her som repræsentant for Dansk Folkeparti og sige, at man lige i den her sag sagtens kan gradbøje fortroligheden og fortælle om det?
Hvad er det så ellers for sager, der kan blive taget op?
Christian Langballe (DF), 2013-06-03:
Jeg vil godt henholde mig til et notat, som Justitsministeriet har udfærdiget den 10. maj 1989.
Her står der: Justitsministeriet har tidligere i forbindelse med Folketingets drøftelser af formen for behandlingen af indfødsretssager givet udtryk for, at det må anses for tvivlsomt, om et medlem af Folketinget begår en strafbar handling med hensyn til de almindelige regler om tavshedspligt, hvis fremdragelsen af de pågældende oplysninger sker som led i den pågældendes redegørelse for sin opfattelse af et lovforslag eller dele heraf med henblik på at orientere de øvrige medlemmer af Folketinget om lovforslagets konsekvenser.
Videre står der: Justitsministeren henviser i den forbindelse til folketingsmedlemmernes ytringsfrihed, der har fundet udtryk i grundlovens § 57, punkt 2.
Det følger i øvrigt af den bestemmelse, at intet folketingsmedlem kan drages retsligt til ansvar for sine ytringer uden samtykke fra denne.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-06-03:
Under andenbehandlingen havde Dansk Folkepartis ordfører travlt med at fremføre de samme argumenter som i dag.
Der var en meget lang og grundig debat om det forhold, som Dansk Folkeparti diskuterer her.
Det, som står tilbage for mig oven på alt det her, er to spørgsmål.
For det første: Hvordan kan det være, at Dansk Folkeparti mener, at man kan diskutere fortrolige oplysninger fra Folketingets talerstol?
Hvordan kan det forekomme?
For det andet: Hvordan gradbøjer man fortrolighed?
Hvornår er noget fortroligt, og hvornår er det ikke fortroligt?
Det kunne jeg godt tænke mig at ordføreren svarede på.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-06-03:
Det er jo lidt morsomt, at ordføreren er nødt til at henvise til et notat fra 1989, før den her problemstilling var til stede, frem for at henvise til det brev, som Folketingets formand sendte til udvalget sidste år, og hvor konklusionen er en anden.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren, om ikke det er korrekt, altså om ordføreren ikke er enig med mig i, at den information, der diskuteres her i dag – nemlig at ordføreren på talerstolen hævder, at der findes en person på det her lovforslag, som er i PET's søgelys og i parentes bemærket derved hverken sigtet eller dømt for noget som helst – ikke er offentligt tilgængelig noget sted, men derimod er fortrolighedsstemplet og udelukkende kommet frem til offentlighedens kendskab, fordi medlemmer af Indfødsretsudvalget, som har modtaget det her fortrolige dokument, herunder udvalgets formand, hr. Langballe, har valgt at lække denne fortrolige information.
Er det korrekt, at informationen aldrig har været og ikke er offentligt tilgængelig, men udelukkende er kommet ud, fordi personer, der har fået et fortroligt dokument, har valgt at lække fortrolige informationer?
Christian Langballe (DF), 2013-06-03:
Jeg er fuldstændig klar over, at Enhedslisten jo gerne vil mørklægge det forhold, at man nu giver en potentiel terrorist statsborgerskab.
Men forskellen på en totalitær stat og et demokrati er, at sådan noget kan siges højt i Folketinget.
Det er forskellen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-06-03:
Se, det var jo ikke et svar.
For mit spørgsmål var meget simpelt: Er det ikke korrekt, at de fortroligtstemplede oplysninger, som er kommet fra PET, udelukkende er tilgængelige for offentligheden nu, fordi medlemmer af Indfødsretsudvalget, herunder formanden for udvalget, hr. Langballe, har valgt at offentliggøre disse fortroligtstemplede oplysninger fra PET?
Det er et simpelt spørgsmål, som det burde være muligt at svare på.
Det er det ene.
Jeg håber at få et svar, og det tror jeg også at andre gør.
Det andet er
: Tror ordføreren, at det hjælper PET i deres arbejde, at bl.a. ordføreren har valgt at fortælle, at en person på det her lovforslag er i PET's søgelys?
Tror ordføreren, at det hjælper PET i deres arbejde?
Zenia Stampe (RV), 2013-06-03:
Det er jo ikke kun af hensyn til privatlivets fred, ikke at det ikke også i sig selv er vigtigt, det er jo også af hensyn til rigets sikkerhed.
Det er jo et faktum, at Dansk Folkeparti og Venstre har lækket fortrolige oplysninger, som er fortrolige af hensyn til statens sikkerhed, og derfor vil jeg godt spørge hr. Langballe, ordføreren, om man vurderer, at det, at man har lækket de her oplysninger, øger risikoen for rigets sikkerhed, eller om det mindsker risikoen for statens sikkerhed.
Øger eller mindsker?
Det er et meget enkelt spørgsmål.
Christian Langballe (DF), 2013-06-03:
Jeg mener at kunne huske, at fru Zenia Stampe har gjort sig til talskvinde for, at en potentiel terrorist skal have statsborgerskab?
Er det rigtigt?
Karsten Lauritzen (V), 2013-06-03:
Tak for ordet, formand.
Det er jo et stort lovforslag, vi tredjebehandler her i dag, og som vi andenbehandlede i sidste uge med en række ændringsforslag, bl.a. stillet af Venstre og en række andre borgerlige partier, som blev stemt ned.
Lovforslaget bygger jo på Straffelovrådets store betænkning om straffelovens kapitel 24 om seksualforbrydelser, og lovforslaget afspejler et stykke hen ad vejen Straffelovrådets anbefalinger, men på en række centrale områder fraviger man også fra det, og der havde vi i Venstre gerne set, at det havde været sendt i høring, så man kunne høre høringsparterne om de her dele.
Jeg skal også sige, at derudover indeholder lovforslaget en række strafskærpelser, som vi sådan set er positive over for, på tre, fire områder – nogle mindre skærpelser.
Derudover indeholder lovforslaget altså 35 ændringer af straffelovens kapitel 24 og også en række principielle ændringer.
I Venstre finder vi det problematisk, at en række alvorlige forbrydelser med lovforslaget løftes op i kategorien voldtægt, uden at man ændrer på de idømte straffe.
Man laver altså det, der mere har karakter af en jurateknisk øvelse end en øvelse, hvor man som lovgiver sætter sig ned og siger, hvor strafværdig en forbrydelse er over for en anden forbrydelse.
Det var en øvelse, vi gerne havde set man i forlængelse af Straffelovrådets betænkning ovre hos justitsministeren havde lavet til en politisk forhandling, så vi kunne sikre et bredt politisk flertal for de her væsentlige ændringer af straffeloven.
Det har man ikke ønsket fra regeringens side, og det tager vi selvfølgelig til efterretning, men det gør så, at vi i Venstre ikke kan stemme for lovforslaget, og vi stemmer derfor gult, og det gør vi som sagt, fordi der er nogle ting, vi er positive over for, bl.a. en forlængelse af forældelsesfristerne i forbindelse med pædofilisager og nogle af de her mindre strafskærpelser.
Men der er også en lang række ting, hvor vi ikke synes lovforslaget går langt nok, og så er der en lang række ting, hvor vi må sige, at vi i hvert fald ikke har fuldstændig overblik over, og kan heller ikke se, vi har fået det i lovbehandlingen, hvad de længererækkende konsekvenser kommer til at være af det her lovforslag.
Derfor kan man komme til at stå i en situation, som man f.eks. har set med knivloven og andre love, hvor lovgiver vedtager én ting i én tro, men så viser det sig at forholde sig anderledes ude i virkeligheden, når nogle af de her ting bliver præsenteret for domstolene og de første domme falder.
Derfor havde vi i Venstre gerne set, at det her lovforslag havde oversomret til den næste samling, hvor vi i fællesskab kunne dyrke det mere i Folketingets Retsudvalg, skaffe den politiske forhandling hos justitsministeren og sikret, at det her ikke blot bliver en jurateknisk øvelse, men også en politisk diskussion om, hvor strafværdig en forbrydelse er over for en anden i straffelovens kapitel 24.
Men på nuværende grundlag kan Venstre ikke støtte lovforslaget.
Vi er på den anden side heller ikke imod, og derfor benytter vi os en sjælden gang af muligheden for at stemme gult.
Zenia Stampe (RV), 2013-06-03:
Det var simpelt hen ikke et svar, og det er så afslørende.
Ikke alene tager Dansk Folkeparti en masse uskyldige nye borgere til indtægt, man skalter og valter med rigets sikkerhed af ren og skær populisme.
Det er så usmageligt, at det ikke burde finde sted her fra landets fornemste talerstol.
Pia Kjærsgaard (DF), 2013-06-03:
Så er jeg bare nødt til at tilføje – fordi det er blevet sagt her i Folketingssalen i dag, og jeg synes, det er meget fornuftigt – at det godt kan være, man ikke er enig i Dansk Folkepartis måde at gøre det på, men vi er i hvert fald i stand til at sætte fingeren på et ømt punkt.
Er ordføreren ikke enig i, at det skal vi blive ved med at gøre, uanset om der er nogle andre politiske partier, der ikke er enige i den måde, vi gør det på?
Så skal jeg også bare lige spørge om ordførerens holdning til, at eksempelvis fru Johanne Schmidt-Nielsen og fru Zenia Stampe – sidstnævnte sagde under førstebehandlingen, at hun syntes, det var helt i orden at give en potentiel terrorist statsborgerskab – nu begynder at forsvare Politiets Efterretningstjeneste, om det ikke er hykleri af værste skuffe.
Det er jo næsten ikke til at holde ud at høre på, er ordføreren ikke enig i det?
Christian Langballe (DF), 2013-06-03:
Jeg vil sige, at det var et ledende spørgsmål.
Og jeg svarer ja, men det dækker over noget nok så alvorligt, nemlig at det jo er det rene hykleri, når Enhedslisten nu begynder at forsvare PET og vil være PET's beskytter.
Vorherre bevares, altså.
Per Clausen (EL), 2013-06-03:
Men det er dog set før.
Særlig når man er i slem nød, kan det jo være meget rart.
Så det er godt.
Nu kan man jo altid diskutere graden af hykleri i Folketinget, og det bliver vi næppe enige om.
Men jeg vil bare spørge hr. Christian Langballe, om jeg skal forstå det sådan, at Dansk Folkeparti nu indtager det standpunkt, at information, man har fået i fortrolighed om PET's arbejde, videregiver man, når man synes, det er politisk opportunt.
For hvis det er det, Dansk Folkeparti mener, så giver det jo helt nye perspektiver for det politiske arbejde.
Christian Langballe (DF), 2013-06-03:
Det er jo, som om vi overhovedet ikke må diskutere, hvem det er, vi giver statsborgerskab, og selvfølgelig må vi det.
Det er vores fornemste pligt at gennemgå, hvis det skulle være, hver enkelt person og diskutere alle relevante forhold.
Sådan er indfødsretsloven skruet sammen, sådan er § 44 skruet sammen.
Jeg vil nævne, og jeg vil fortsat nævne, når man er ved at tildele en person, som er til fare for rigets sikkerhed, statsborgerskab.
Så mener jeg faktisk at det kan drøftes her i salen, ja, det gør jeg.
Per Clausen (EL), 2013-06-03:
Det er jo rart at få gjort helt klart, at alt, hvad Dansk Folkeparti snakker om, i forbindelse med hvordan man skal støtte op om PET og bakke PET op, og hvordan man kan være bekymret, hvis Enhedslisten skulle komme til at sidde i nogle udvalg, hvor vi fik adgang til nogle informationer, er det rendyrkede hykleri, for når det skal bruges i Dansk Folkepartis eget politiske spil, er hensynet til PET's arbejde fuldstændig ligegyldigt.
Det er det, hr. Christian Langballe har understreget i dag, og så tror jeg nok, hykleriets pris er tildelt hr. Christian Langballe og Dansk Folkeparti.
Christian Langballe (DF), 2013-06-03:
Næh, altså, det er ikke mig, der hykler på nogen måde.
Det er Enhedslisten.
Jeg synes, det er utroligt.
Altså, man har jo et partiprogram i Enhedslisten, hvor der står, at militæret og politiet skal nedlægges, og så optræder man nu lige pludselig som riddere for PET.
Det er dog utroligt.
Søren Pind (V), 2013-06-03:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om han kender til en særlig lov, som jeg ikke kender til.
Det er altså en lov, som tilsidesætter grundloven og giver landets justitsminister beføjelser til at tilbageholde information for Folketinget og f.eks. skaber den situation, at jeg som et almindeligt folketingsmedlem, eller i hvert fald et relativt almindeligt folketingsmedlem, ikke ved, hvem den pågældende person, der omtales her, er, men ikke desto mindre i kraft af grundloven skal tage stilling til vedkommendes statsborgerskab.
Christian Langballe (DF), 2013-06-03:
Vi har fra begyndelsen af syntes, at det er dybt utilfredsstillende og grundlovsstridigt, at vi ikke kan få adgang til de relevante oplysninger, der måtte være om den her person, så vedkommende kan blive pillet af loven.
Vi har klaget til Folketingets Præsidium i to omgange.
Vi mener simpelt hen, at det er utroligt, at vi ikke kan få adgang til de oplysninger, der gør, at vi kan få personen af loven.
I øvrigt vil jeg sige, at det er justitsministeren, der er den skyldige.
Justitsministeren kunne have ladet være med overhovedet at sætte den her person på loven.
Men når vedkommende er der, forbeholder vi os retten til at få de oplysninger, som gør, at vi kan pille vedkommende af loven.
Pia Kjærsgaard (DF), 2013-06-03:
Jeg vil bare spørge ordføreren – der er jo også andre, der har været inde på det –
Altså, jeg har fulgt det lige fra førstebehandlingen over andenbehandlingen og nu den sidste behandling i dag, og jeg må sige, at jeg da forventer, at justitsministeren i dag går på talerstolen med en modsat holdning af den, han gav udtryk for ved førstebehandlingen i forbindelse med at gøre indsigelse i forhold til det, der ligger i Indfødsretsudvalget, nemlig at PET, Politiets Efterretningstjeneste, advarer mod en person på det her forslag, fordi vedkommende er til fare for statens sikkerhed.
Da sagde ministeren til folk, der gjorde indsigelse, til folketingsmedlemmer, der gjorde indsigelse, at man bare kunne stemme imod det hele: Hvad var problemet, man kunne bare stemme imod?
Det agter Dansk Folkeparti ikke fuldstændig bare at rette sig efter.
Vi agter at gøre indsigelse, vi stemmer imod, vi er simpelt hen nødt til at stemme imod hele forslaget.
Der er desværre andre partier, der har valgt at stemme for, men klogeligt nok med de indsigelser, der er kommet, men er det ikke en elendig bemærkning fra landets justitsminister?
Christian Langballe (DF), 2013-06-03:
Det ligger i § 44, at alle relevante forhold skal kunne diskuteres her i salen, også det forhold, at et flertal i Folketinget nu er ved at give en potentiel terrorist statsborgerskab.
Karsten Lauritzen (V), 2013-06-03:
Det er jo en mærkelig diskussion, som hr. Christian Langballe er havnet midt i, og det er helt tydeligt, at der er nogle, der hellere vil diskutere procedure og jura end det, det egentlig handler om.
Venstre og Dansk Folkeparti er ikke enige om, hvordan vi forholder os til lovforslaget, men vi er sådan set enige i – det mener jeg i hvert fald personligt – at det er en vigtig debat, som hr. Christian Langballe rejser.
Der står, og nu skal jeg læse op: »Når en minister sender et fortroligt dokument til Folketinget, er det som regel et af Folketingets udvalg, som modtager dokumentet. Ministeren bør vejlede udvalget om, at dokumentet efter ministerens opfattelse indeholder fortrolige oplysninger.«
Der står altså: » ... efter ministerens opfattelse«.
Christian Langballe (DF), 2013-06-03:
Næh, det tror jeg ikke.
Altså, det kører jo i tomgang med de samme spørgsmål, så det tror jeg ikke de er bekendt med.