runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-12-01:
Som minimum kunne man da, hvis man vil sammenligne med en arbejdsmarkedspensionsordning, sige, at de, der vælger at gå tidligere på offentligt betalt pension, starter på en lavere ydelse, så der bliver en sammenlignelighed.
Problemet her er jo det, der har været illustreret gennem flere spørgeres forsøg på at afæske svar på det her, at det nuværende system faktisk belønner politikere, der vælger at lade sig pensionere tidligere, for de ender med at få en samlet pensionssum, der er større end den, som de, der vælger at blive ved med at arbejde, og som går på pension på et senere tidspunkt, får.
Jeg har i hvert fald forstået, at vi principielt er enige om, at hvis man har en arbejdsevne, er det meget godt, at man gør brug af den så lang tid som muligt, fordi der skal være penge til dem, der ikke har en arbejdsevne, og som på anden vis har brug for hjælp.
Er det så ikke paradoksalt, at lige præcis når det kommer til os politikere, får man i virkeligheden skabt en situation, hvor man belønner politikere for at gå tidligere på pension, end det måske er nødvendigt?
Karen J. Klint (S), 2011-12-01:
Den pension vil så i givet fald også være afpasset efter, hvilken anciennitet man har optjent.
Man får jo ikke fuld pension, medmindre man har været i Folketinget i 20 år, og det er der faktisk ikke så mange der har.
Så det vil være afpasset.
For mit eget vedkommende kan jeg så sige, at jeg er en af dem, der alt andet lige kunne være gået af og have taget min oprindelige pension suppleret med pension herindefra, men jeg har jo også valgt at arbejde ud over den alder.
Det tror jeg at rigtig mange politikere gør.
Derfor tror jeg ikke, at vi taler om et stort antal.
Men jeg forstår godt, at man rejser de principielle spørgsmål, og dem synes jeg så bare at vi også skal have rejst under udvalgsarbejdet.
Per Clausen (EL), 2011-12-01:
Altså, selv om jeg jo tit bliver anklaget for at anklage Det Radikale Venstre for mange ting, så må jeg sige til hr. Holger K. Nielsen, at det ved jeg ikke noget om.
Men jeg tager naturligvis til efterretning, at hr. Holger K. Nielsen siger, at det efter hans opfattelse er sådan, at det var en betingelse for, at Det Radikale Venstre kunne pege på en socialdemokratisk statsminister, at Socialdemokraterne og SF'erne stemte for forringelserne i efterlønnen.
Når hr. Holger K. Nielsen siger det, må jeg jo tro det.
Og så vil jeg bare tilføje, at hr. Holger K. Nielsen jo har ret i, at der er flertal i Folketinget for at afskaffe efterlønnen, men jeg tror, at hr. Holger K. Nielsen er enig med mig i, at der er rigtig mange gange, hvor både hr. Holger K. Nielsen og jeg har stemt imod noget, vel vidende at det ville blive vedtaget af et flertal alligevel.
Bjarne Corydon (S), 2011-12-01:
Regeringens holdning til det foreliggende beslutningsforslag tager udgangspunkt i, at de nuværende regler om eftervederlag for ministre er en del af en samlet reform af ministres økonomiske vilkår, der blev gennemført i år 2000.
Ved den lejlighed afskaffede man en række tidligere privilegier for ministre, og for at bevare en balance i ministres vilkår fremadrettet gennemførte man samtidig forbedringer af vederlag og eftervederlag.
Det er regeringens grundlæggende holdning, at der ikke er noget ønske om at forrykke den balance, der blev etableret omkring niveauet for ministres forhold på det daværende tidspunkt, og derfor kan regeringen ikke støtte forslaget.
Jeg skal dog oplyse, at når det gælder beregningen af eftervederlagsperioden, har statsministeren bebudet, at der i indeværende samling vil blive stillet forslag til en ændring af ministervederlagsloven, så en ministers funktionsperiode kun en gang kan indgå i beregningen af eftervederlagperiodens længde.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-12-01:
I Venstre er vi åbne over for at diskutere ministres aflønning og pensionsforhold, herunder eftervederlag, men det skal, som jeg tidligere har sagt, ses i sammenhæng og ikke separat, som det sker med forslaget her.
Venstre kan derfor ikke støtte forslaget.
Så skal jeg hilse fra Det Konservative Folkepartis ordfører, hr. Lars Barfoed, og oplyse, at Det Konservative Folkeparti har samme holdning.
Karen J. Klint (S), 2011-12-01:
Tak for det.
Det havde jo nok være rationelt, hvis vi var flere, der havde lagt vores mandat i posen hos hr. Flemming Damgaard Larsen, så havde vi sparet noget tid, men jeg vil gerne til ære for dem, der kigger på, og for det publikum, vi har, netop sige, at det jo ikke er første gang, at vi drøfter det indhold, som der er i beslutningsforslag B 7, og vi har den samme holdning som sidst, også fordi der ikke her hen over sommeren er sket noget nyt, der gør, at det berettiger til, at vi tager enkeltelementer ud af ministrenes løn- og pensionsvilkår, så vi støtter ikke forslaget, som det ligger.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-12-01:
Tak for det.
Vi vil bryde tendensen til at gå herop på talerstolen og sige, at man ikke kan støtte ændringer, der jo er fuldstændig rimelige og logiske at gennemføre.
Vi vil til gengæld sige, at vi faktisk vil støtte ændringer, der gør, at man får nogle mere logiske og rimelige regler, og det er jo det, der er foreslået her i al sin enkelhed.
Jeg kan også forstå, at finansministeren faktisk i sin tale tog et enkelt element frem, og han sagde om det, at det mente regeringen sådan set også.
Så det er måske en misforståelse, vi kan få afklaret undervejs i debatten.
Men mon ikke det også støttes af regeringspartierne.
Vi støtter det i hvert fald, for vi synes, at det selvfølgelig er en god justering at få slået fast, at man selvfølgelig ikke som minister skal modtage eftervederlag for perioder, der tælles med flere gange.
Det har der jo været noget diskussion om, også ved hjælp af noget diskussion hos Statsrevisorerne, og der synes vi selvfølgelig det er godt, at man får skabt klarhed om de vilkår.
Vi er glade for, at der lægges op til, at vi i hvert fald meget bredt kan blive enige om det.
Det andet handler jo så generelt om eftervederlaget for ministre, og forslaget går ud på, at der skal være en sammenlignelighed mellem eftervederlaget for folketingsmedlemmer og for ministre, og vi kan egentlig ikke se, hvorfor der ikke skulle være det.
Hvorfor skal der ikke være sådan en sammenlignelighed?
Det, det drejer sig om med eftervederlaget for os at se, er jo, at der skal være en rimelig periode, hvor folk, der har arbejdet politisk, kan nå at komme væk fra den politiske del, hvis nu ikke man kan være i politik længere, og hvis ikke man nyder befolkningens tillid, og så skal man over og have et andet job, altså finde tilbage på arbejdsmarkedet i øvrigt.
Der skal der så gælde nogle rimelige vilkår, der gør det muligt at bruge noget tid på at finde tilbage, men så heller ikke mere.
Allerede i dag kan man jo diskutere – det kommer vi også tilbage til – om 2 års eftervederlag egentlig ikke er lidt til den gode side.
Hvis vi nu antager, at det, det drejer sig om, er at få tid, jeg havde nær sagt til at blive socialiseret med det øvrige arbejdsmarked, så man kan finde et fornuftigt virke, er det så ikke lidt voldsomt at skulle bruge 2 år på det?
Det er jo den tanke, man også har haft, når man har sagt, og der det første år for folketingsmedlemmers vedkommende jo ikke gælder modregning, men det gør der i det andet år.
Så er det jo også, at man har tænkt, at der så nok også kommer et tidspunkt, hvor de finder et andet job.
Men vi synes allerede, at det i hvert fald er til den gode side med de 2 år, og derfor synes vi selvfølgelig også, at det er fint at få en harmoniseret situation folketingsmedlemmer og ministre imellem.
Det her forslag tager højde for ministrenes del, og vi kommer senere på dagsordenen tilbage til folketingsmedlemmernes eftervederlag i øvrigt.
Karen J. Klint (S), 2011-12-01:
Jeg beklager, at jeg ikke fandt speciel grund til at understrege, at fejlene er rettet, når der har været nogle misforståelser, og de misforståelser er rettet, men det havde ministeren jo sagt.
I det, jeg har læst mig til, har det ikke været lovtekniske ting, så vi skal ind at rette i lovgrundlaget.
Det, vi drøfter her, er jo, om vi skal ind at rette nogle ting.
Der har været nogle fortolkningsmæssige misforståelser, som man administrativt har set på.
Jeg har det helt fint med, at man selvfølgelig ikke får dobbelt vederlag for noget, man ikke skal have dobbelt vederlag for.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-12-01:
Jeg må så også sige, at det jo er helt, som jeg havde troet, det ville være.
Lad os se på det under udvalgsarbejdet, for jeg har så forstået, at det ville være godt at få en lovgivningsmæssig afklaring af netop det her element, altså, at den diskussion, der har været, lige præcis har været fortolkningen af det regelsæt, der ligger til grund, og at det beror på, at man faktisk kan fortolke det lidt forskelligt.
Så er det selvfølgelig vældig godt, og vi vil i hvert fald godt give vores opbakning til, at man får det afklaret lovgivningsmæssigt, så der ikke er fortolkningstvivl, og at man selvfølgelig får eftervederlag, når man har været minister, men at tidligere perioder ikke kan tælle med igen, hvis man har været minister igen senere og så går på pension.
Nadeem Farooq (RV), 2011-12-01:
Da Det Radikale Venstres ordfører ikke kan være i salen nu, skal jeg hermed meddele, at Det Radikale Venstre ikke finder, at der er sket væsentlige ændringer, siden sidste forslag blev behandlet for et år siden.
Dermed kan Det Radikale Venstre ikke støtte forslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2011-12-01:
Jeg skal også bare henvise til den debat, vi havde før sommerferien – der er ikke sket noget siden da – og i øvrigt til de udmærkede betragtninger, der kom fra finansministeren.
Vedrørende eftervederlag er der nogle ting i forhold til folketingsmedlemmerne, som jeg synes man kunne diskutere, men lad os tage det på et senere tidspunkt.
Jeg henholder mig helt til, hvad finansministeren sagde.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-12-01:
Her bliver jeg jo nok nødt til at kritisere forslagsstillerne for ikke at have været skrappe nok i det forslag, som er fremsat.
Jeg synes i hvert fald godt, man kan overveje, om ministre overhovedet kan få eftervederlag, hvis de stadig sidder i Folketinget.
Hvad er egentlig den større mening med det, ud over at det åbenbart er utrolig svært at gå fra 1,15 mio. kr. til 550.000 kr. plus skattefrit tillæg?
Det er da spild af offentlige midler, og i forhold til den diskussion, vi har haft om krævementalitet, og den diskussion, vi har om, at vi skal hjælpe dem, der har brug for det, er det altså ikke i det tilfælde.
Fair nok med eftervederlag for dem, der kommer ud i reel arbejdsløshed, men med hensyn til dem, der bare kommer tilbage til den trygge stol her i salen, er det altså helt, helt urimeligt, at man giver et eftervederlag.
Det må jeg sige, det taler nærmest for sig selv.
Finansministeren sagde, at man ligesom havde fastlagt nogle regler tilbage i år 2000, men at man dog nu ville ændre noget alligevel, selv om man ville fastholde de regler, der var for år 2000.
Det var den ene ting.
Den anden ting var, at seks af Folketingets nuværende partier, inklusive finansministerens eget, den 16. juni sidste år gerne ville sætte ministres løn ned.
Så det, at man ikke vil blande sig yderligere i detaljerne i de vilkår, der gælder for ministres aflønning i forhold til det, der blev vedtaget tilbage i år 2000, er åbenbart ikke et princip, der er større end som så, eftersom man – med Socialdemokraternes stemmer – var villig til at sætte lønnen ned med 5 pct. ved afstemningen den 16. juni 2010 .
Nu kan jeg forstå, at man åbenbart vil ændre på det igen.
Det er vi meget glade for, men jeg synes, man igen burde se på, ikke så meget beløbene – dem er vi ikke så optaget af i Liberal Alliance, det kan jeg lige så godt sige, vi har ikke den der misundelse i forhold til, om det lige er det ene eller det andet niveau – men det her med de regler, der ligesom omgiver det.
Det synes vi er noget, man skal gå ind at se på, for det er der, man måske kommer til at være lidt for gavmild med privilegierne.
Vi er positive, men vi synes, at Enhedslisten kunne have været lidt mere revolutionære.
Holger K. Nielsen (SF), 2011-12-01:
Nu kører hr. Per Clausen jo friløb igen.
Han ved jo udmærket godt, at hvis vi ikke havde stemt for den efterlønsreform, så havde statsministeren stadig væk været hr. Lars Løkke Rasmussen.
Det ved han jo udmærket godt.
Det er da i orden at køre friløb, som han gør fra Enhedslisten side, men altså, at bruge det på den hellige måde, som det sker her,
Det vil jeg sige.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-12-01:
Ja, det synes jeg næsten at jeg skyldte.
Jeg synes bare, vi skal prøve at få diskussionen lidt tilbage på sporet.
Jeg synes nemlig ikke, det er rigtigt, når hr. Holger K. Nielsen siger, at det også handler om en eller anden form for misundelse, og at lønnen er for høj eller sådan noget.
Det har jeg i hvert fald overhovedet ikke nævnt eller antydet.
Tværtimod var Liberal Alliance vist et af de eneste, hvis ikke det eneste, parti, der stemte imod at sætte ministrenes lønninger ned i sådan et populistisk stunt, der blev lavet før valget.
Nu har man sat dem ned med 5 pct.
Det deltog vi ikke i, for det synes vi netop var populisme.
Så hvis det er det, kritikken går på, forstår jeg det sådan set godt.
Det, vi bare er interesserede i, er at få nogle aldersgrænser og regler for tilbagetrækning for politikere, som er så nemme at forklare, at man kan stille sig op og gøre det og komme med en række påstande, uden at andre lige bagefter kan sige, at det jo sådan set ikke passer.
Og det synes jeg bare vi skulle have en dialog om i stedet for at tale os væk fra hinanden.
Jeg har sådan set en interesse i at løse problemet.
Holger K. Nielsen (SF), 2011-12-01:
Javist, det er rigtigt nok, at paralleliteten til arbejdsmarkedspensioner ikke holder fuldstændig, det er nærmere tjenestemandspensionssystemet, man i den sammenhæng skal sammenligne med, og det er også det, som jeg vurderer det, der fremgår af reglerne.
Det er tjenestemandspensionssystemet, og der er det på samme måde, at pensionen er en del af ens løn.
Og der har man så lavet en parallelitet fra Folketingets side.
Det synes jeg sådan set er rimeligt nok og ser ingen grund til at ændre det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-12-01:
Det er jo et klart synspunkt.
Vi synes så måske, man skulle lade være med at tage udgangspunkt i den sammenhæng, som ordføreren sagde, i en gammeldags pensionsmetode, men jeg kan svare på en anden måde: Det vil sige, at SF er af den overbevisning, at alle løn- og pensionsforhold vedrørende folketingsmedlemmer på nuværende tidspunkt er, som de skal være.
Det står klart.
Eller kan vi indgå i en dialog omkring, hvad der skal gøres, for det er jo det, vi prøver at appellere til, og det er jo det, vi synes kunne være spændende, så vi ikke skal stå her hvert eneste år?
For jeg vil godt forudsige, at vi kommer til at stå her de næste 20 år og diskutere det samme igen og igen, hvis ikke vi får lavet en løsning på det.
Holger K. Nielsen (SF), 2011-12-01:
Jamen herre du milde himmel, jeg er da villig til at tage en stor diskussion om det her.
De er faktisk fuldstændig parallelle, og det har jeg forsøgt at forklare.
Jeg synes faktisk, det er ret enkelt at forklare, at vi har en parallelitet til tjenestemandspensionssystemet.
Så kan man kalde det gammeldags, hvad man gør, men det eksisterer rent faktisk, og det er da ret nemt at forklare, at der er en parallelitet til det.
Efter min mening er det logisk og rimeligt, at det er sådan.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-12-01:
Vi har også den gode gammeldags måde med at række hånden i vejret, så det benytter jeg mig meget gerne af.
Det er slet ikke det.
Jeg bed mærke i den afstandtagen, der strømmer ud af hr. Holger K. Nielsen, til overhovedet at diskutere det her.
Man siger godt nok i ord, at man da vil drøfte og vissevasse, og jeg ved ikke hvad, men når det kommer til stykket, er hr. Holger K. Nielsen fuld af foragt for, at vi nu skal diskutere det her; skal vi virkelig sidde med sådan nogle småting om, om folketingsmedlemmer kan gå på pension det ene år eller to år senere, når der nu er store problemer ude i samfundet?
Hvad er det for noget? hedder det.
Jeg må sige, at det godt nok er gået stærkt med Socialistisk Folkeparti.
Socialistisk Folkeparti er i regering, og nu fornægter de, at det er en interessant diskussion at have, hvordan man sikrer, at folketingsmedlemmers og ministres løn- og pensionsforhold er nogle, der er generel respekt om ude i samfundet.
Jeg tror, man kan finde taler af ledende SF'ere fra før i tiden, hvor de egentlig har været mere optaget af den her type diskussioner, end de er nu, efter de selv er kommet i regering.
Så jeg synes, det er lidt voldsomt.
Må jeg bede hr. Holger K. Nielsen om at tilkendegive, om han i det udvalgsarbejde, der kommer, er interesseret i at gå konstruktivt og aktivt ind i den her diskussion, eller om han også vil sidde med en sådan reaktion – altså fuld af foragt – på udvalgsmøderne, når vi diskuterer de her ting.
Holger K. Nielsen (SF), 2011-12-01:
Jamen det har hr. Thulesen Dahl totalt misforstået.
Jeg tillader mig bare at gøre opmærksom på, at det ikke kan hjælpe noget, at vi her i Folketinget fokuserer på vores interne forhold på et tidspunkt, hvor der er mange, mange andre ting, f.eks. arbejdsløshed, mangel på uddannelser, mangel på praktikpladser og behovet for at få gang i en kickstart i dansk økonomi.
Jeg synes faktisk, at det er noget, som Folketinget primært burde tage sig af.
Men jeg har da ikke noget imod at diskutere det her overhovedet, og der er ingen forskel på det, vi har sagt tidligere, og det, jeg siger her i dag.
Vi har hele tiden været villige til at diskutere de her ting og har været det i mange, mange år – også før hr. Kristian Thulesen Dahl kom i Folketinget, har jeg gerne villet diskutere de her ting.
Men vi har også hele tiden sagt, at der skal være rimelighed i tingene.
Ja, jeg ser det her som en eller anden populistisk dagsorden, som Dansk Folkeparti nu kører med på, men o.k., det kan da være, det er anderledes, og lad så se på det.
Lad os se det i en sammenhæng, i en helhed, det er vi da med på.
Stine Brix (EL), 2011-12-01:
Der er jo flere ting at sige til det, bl.a. gælder det jo kun de folketingspolitikere, der er valgt efter 2007.
De, der er valgt før 2007, kan stadig trække sig tilbage, når de er 60 år, altså op til 10 år før f.eks. lufthavnsarbejdere, som hver dag flytter mellem 7-10 t bagage om dagen, eller før en rengøringsmedarbejder, som skal gøre store arealer rent, kan trække sig tilbage.
Så jeg vil gerne en gang til spørge Venstres ordfører: Hvad er rimeligheden i, at man ikke vil være med til at kigge på, at tilbagetrækningsalderen for også de folketingsmedlemmer, som er blevet valgt før 2007, skal følge den almindelige danske befolknings tilbagetrækningsalder?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-12-01:
Jeg tror altså bare, at dem, der sidder og kigger på det her, i hvert fald får den fornemmelse, som jeg også fik og har, at hr. Holger K. Nielsen siger, at tingene er, som de skal være, og så siger han en masse nedladende ting om dem, der har rejst eller deltager i den her debat, og at så længe der er arbejdsløshed ude i samfundet, skal man ikke diskutere sådan noget her; så er der andre ting at tage sig af, og så skal vi ikke diskutere de her ting.
Og så siger han, at selvfølgelig er SF da villig til at diskutere det her, hvis man virkelig vil, men det er sådan noget populisme.
Jeg tror altså, at de fleste har opfattelsen af, at Socialistisk Folkeparti synes, at man altså ikke vil have den her debat, den prøver man at få til at gå væk ved at bruge nogle argumenter som, at så længe der er arbejdsløshed, skal vi ikke diskutere politikernes pensionsvilkår.
Det skal vi da, for vi skal jo netop sikre rimelige vilkår.
Vi skal nemlig sikre, at der er en generel respekt om politikerne, herunder hører jo også, at der i al almindelighed er en folkelig forståelse for de vilkår, politikerne vedtager skal gælde for politikerne selv.
Der er jo det særlige her, at det er os selv, der vedtager vores egne løn- og pensionsvilkår, og derfor skal vi i særlig grad være opmærksomme på, at de regler, vi vedtager, er nogle, der nyder generel respekt.
Og her er der et problem, og det kan hr. Holger K. Nielsen mene om, hvad han vil, for der er åbenbart et flertal, der stadig væk siger – og jeg kan forstå, at hr. Holger K. Nielsen stemmer for – at vi ønsker, at folk skal blive lidt længere tid på arbejdsmarkedet, undtagen lige politikere, der skal belønnes økonomisk for at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet tidligere.
Holger K. Nielsen (SF), 2011-12-01:
Jo, jo, men hvis vi levede i en eller anden bananrepublik, synes jeg da, at det ville være en særdeles og meget relevant diskussion.
Det gør vi jo ikke.
Som jeg har sagt før, så synes jeg, at der er rimelighed i folketingsmedlemmernes lønninger, der er rimelighed i vores lønninger.
Jeg ønsker ikke, at de skal være højere.
Jeg ser ingen grund til, at vi skal sætte lønnen ned, som jeg kan forstå Dansk Folkeparti godt kunne ønske sig – eller hvad det her nu handler om.
Det ser jeg ingen grund til.
Vi skal også passe på, at vi ikke taler os selv længere ned, end nødvendigt er.
Vi skal have rimelighed i pensionsvilkår.
Det synes jeg også vi har i øjeblikket.
Det betyder da ikke, at jeg ikke er villig til at diskutere enkelte ændringer af det.
Selvfølgelig er jeg det, men det skal ske på et grundlag, hvor vi er enige om, at der skal være en rimelig aflønning, også for folketingsmedlemmer, og det skal ikke køre på en præmis om, at vi jo ikke laver noget som helst, at vi ikke laver dagens gerning osv.
Det er der nogle, der gør, og det ligger også som en underliggende dagsorden i den debat, som Dansk Folkeparti kører op her.
Lars Barfoed (KF), 2011-12-01:
Tak for det.
Beslutningsforslaget her berører jo en sag, vi har drøftet tidligere i Folketingssalen, og der er også tidligere indgået en forståelse mellem et stort flertal af Folketingets partier om, hvordan vi skal håndtere det her, nemlig at folketingsmedlemmers pensionsalder følger de ændringer, der gennemføres, for så vidt angår efterlønsalderen, og det synes jeg sådan set er en rimelig justering af det.
Derudover vil jeg gerne tilslutte mig finansministerens betragtninger om, at det på sin vis kan sammenholdes med arbejdsmarkedspensionsordninger, hvor der også sker en forskydning.
Endelig har vi jo også i Udvalget for Forretningsordenen modtaget et notat, som berører nogle grundlovsmæssige problemstillinger i forhold til ekspropriation, hvis man laver mere drastiske indgreb end dem, som ligger i den forståelse, som der er mellem et flertal af Folketingets partier.
Så samlet set synes jeg, at vi har en fornuftig justeringsmekanisme, og kan derfor ikke tiltræde forslaget.
Karen J. Klint (S), 2011-12-01:
Det er ikke for at forlænge debatten yderligere, men jeg sad og blev sådan lidt ked af det, for jeg synes ellers, der har været en rimelig sober tone, og alligevel synes jeg, at ordføreren sådan skød os nogle motiver i skoene, som vi bestemt ikke har.
Den nye fratrædelsesordning og efterlønsændringen har hverken groet i mit partis forhave eller baghave.
Vi havde også gerne set, når sagen så skulle op, at det var en anden form for seniorførtidspension, der var blevet resultatet.
Så den aftale, VKO får presset igennem sammen med vælgerne, er ikke noget, som vi vil skydes i skoene, når der stadig væk er et flertal for den i befolkningen og derfor også herinde.
Så motiverne er ikke på den måde i vores parti, som ordføreren ridsede det op.
Så det var bare en bemærkning.
Per Clausen (EL), 2011-12-01:
Jamen jeg er da helt klar over, at både Socialdemokraterne og SF klart er imod den tilbagetrækningsreform, som bliver vedtaget.
Man kan så altid diskutere, om den taktik, Socialdemokraterne og SF har valgt at bruge ved at stemme for noget, man er imod, ikke gør det lidt svært for folk at forstå, hvad det er, man mener.
Men jeg er helt med på, at det er det, der er Socialdemokraternes og SF'ernes holdning, og vi er fuldstændig enige i den sag.
Så hvis noget af det, jeg har sagt, kunne misforstås, sådan at jeg nu påstår, at Socialdemokraterne og SF'erne gik ind for tilbagetrækningsreformen, gik ind for forringelserne af efterlønnen, så beklager jeg meget.
Det har ikke været hensigten.