runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2008-04-11:
Men her er der jo så tale om, at den periode, som man - som omtalt mange gange nu - kan få dagpenge i, bliver indskrænket fra 52 uger til 30 uger.
Kan man så stadig væk sige, at dagpengeretten ikke bliver berørt?
Altså, jeg tænker på, at hvis man nu gjorde det sådan, at man f.eks. sagde, at dagpengesatserne er uændrede, men at du fremover i øvrigt kun kan få dagpenge i 2 måneder, kan vi så stadig væk sige, at man så ikke har rørt ved dagpengene?
Så der er jeg ikke enig i det, ordføreren her sidst har sagt.
Men det, som jeg gerne vil spørge om, tager udgangspunkt i, at faktum er, at det drejer sig om over 30.000 mennesker, der kan komme til at opleve, at det pludselig er slut med deres supplerende dagpenge, langt tidligere end det har været gældende hidtil.
Det rammer især kvindefagene, som det er nævnt, bl.a. social- og sundhedsassistentområdet inden for ældreplejen, hvor der er masser af deltidsstillinger, og det rammer også inden for pædagog- og pædagogmedhjælperområdet.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører: Når nu det er et faktum, at det rammer kvindefag hårdere end mandefag, er det så Venstres politik at være kvindefjendsk?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-11:
Jeg vil gerne takke Folketinget for debatten og de kommentarer, som lovforslaget om ændringen af ferieloven har givet anledning til.
Efter de gældende regler tilfalder der statskassen op til 100 mio. kr. af FerieKontos renteafkast.
På grund af det stigende renteniveau og et øget antal lønmodtagere på arbejdsmarkedet er FerieKontos renteafkast steget markant.
Med lovforslaget, som er en del af finansloven for 2008, sikres det, at op til 200 mio. kr. i årene 2008, 2009, 2010 og 2011 af den del af FerieKontos renteafkast, som ikke skal dække administrationen af FerieKonto, tilfalder statskassen.
Det resterende renteafkast tilfalder Arbejdsmarkedets Feriefond.
Renteafkastet af FerieKonto tilfalder ikke den enkelte lønmodtager, og lønmodtageren mister således heller ikke en forventet indtægt, ved at dele af renteafkastet fra Feriekonto tilfalder statskassen.
De spørgsmål, som lovforslaget måtte give anledning til, er jeg selvfølgelig meget indstillet på at drøfte under udvalgsbehandlingen, og jeg ser frem til et konstruktivt samarbejde herom.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-11:
Dette lovforslag er bestemt ikke et af Ny Alliances favoritforslag, men det er en del af den samlede finanslov, og derfor bakker vi selvfølgelig også op om det.
Den principielle tilgang til hele spørgsmålet om feriepengene er fra Ny Alliances side den, at de ligger bedst i borgernes lommer.
Det er et underligt miskmask af arbejdsgiverinteresser, fondsinteresser og mærkelige flertal i Folketinget, som gør, at vi bliver ved med er have en ordning, som i bund og grund hænger fast i en formynderisk opfattelse af, at lønmodtagerne ikke selv kan finde ud af at styre deres egne penge.
Så den dag der måtte opstå et flertal i Folketinget for at få ryddet op i det her system, er vi selvfølgelig med.
I mellemtiden, ja, så bakker vi op om det forslag, som ligger her, fordi det er - og sådan er det, det kan man lige så godt sige direkte - en del af den samlede finansiering til at få en finanslov til at hænge sammen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-11:
Da fru Line Barfod, Enhedslistens ordfører, ikke kan være til stede i salen i dag, vil jeg på hendes vegne sige, at Enhedslisten er imod lovforslaget.
Forrentningen af FerieKonto bør ikke benyttes til ekstra skatteopkrævninger.
Forrentningen skal dække administrative omkostninger ved ordningen, og yderligere renteindtægter bør tilbageføres til lønmodtagerne gennem Arbejdsmarkedets Feriefond.
Så enhedslisten kan altså ikke støtte forslaget.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-11:
Det er et spørgsmål om, at man ikke har været villig til at prioritere, sådan at man kunne finde pengene, f.eks. ved, som vi jo foreslog, at man havde udsat kvalitetspuljen, at man havde udsat skattelettelser osv.
Men det har man ikke villet, og så må man jo finde finansiering andre steder, og det har man så fundet her.
Derfor synes jeg sådan set ikke, at der er nogen grund til at svinge sig op til et stort principielt slagsmål, for det her handler jo bare om, at regeringen ikke er villig til at prioritere og derfor er nødt til at hente flere penge op af borgernes lommer for at få livremmen til at nå sammen.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-11:
Jeg ved godt, at man ikke skal diskutere med formanden, men jeg mener ikke, at de behøver at komme i rækkefølge - så det var mit valg i dag.
Jeg vil bare sige, at jeg synes, det er et klogt synspunkt, som De Radikale indtager i det her i modsætning til et lovforslag, vi skal behandle senere.
Nu er vi jo enige om, at det er lønmodtagernes penge; det er uafhentede feriepenge, som så giver et renteafkast.
Det er vi så enige om: Det er borgernes penge.
Det er nogle bestemte borgeres penge.
Og er det ikke sådan i det her lovforslag, at pengene ikke er møntet på at skulle bruges til nogle bestemte formål, men at de lige så godt kan risikere at blive brugt i regeringens politik om at give skattelettelser til de rigeste?
Morten Østergaard (RV), 2008-04-11:
Jeg redegjorde fra starten for, at vi i mange år har haft det synspunkt, at hele feriefondssystemet er en dårlig idé, og at hele ferieloven burde laves om.
Og det var det, der var udgangspunktet her.
Så er det jo klart, at det her bare er et finansieringsforslag til en finanslov.
Altså, der har manglet lidt penge hist og pist, og så har man kigget efter, hvor man kunne tage dem.
Jeg går ud fra, at det ikke er sådan en større principiel ting, at man nu synes, at der skal hentes lidt ekstra.
Det er, fordi man har fundet et sted, hvor der lå lidt penge, man kunne kradse ind, og det er jo en ærlig sag.
Finansloven skal finansieres, og hvis ikke man er villig til at prioritere, jamen så må man jo bare hente flere penge et andet sted.
Jens Vibjerg (V), 2008-04-11:
Jeg vil godt spørge den Radikale ordfører, hvad det er, der har gjort, at De Radikale pludselig har fået en anden opfattelse af det her.
Hvad er det, der har fået De Radikale til at vende på en tallerken?
Morten Østergaard (RV), 2008-04-11:
Som jeg gjorde rede for fra starten af mit indlæg, er det vores opfattelse, at man slet ikke skulle have et sådant system, at man burde give borgerne pengene og bede dem om selv at spare op til deres ferie, hvis de synes, der er behov for det.
Og der kan man sige, at den argumentation, som hr. Jens Vibjerg bruger her, vel er den, som man ofte hører, når regeringer synes, der er behov for at hente flere penge op af borgernes lommer, nemlig: De kommer jo alle til gavn og bliver brugt godt.
Det er da udmærket, men det ændrer ikke på, at hvis ikke borgerne havde indbetalt en del af deres løn til det her, var der ikke blevet noget renteafkast, og så var der ikke blevet noget, som staten kunne tage penge af.
Jens Vibjerg (V), 2008-04-11:
Jeg vil gerne spørge den Radikale ordfører, om ikke det er rigtigt, at hvis nu ikke pengene blev overført til staten, men stod på kontoen, ville de ikke blive udbetalt til lønmodtagerne.
Er det ikke korrekt?
Så det er ikke penge, lønmodtagerne ville få, hvis ikke vi gjorde det her.
Nu kommer de ud og gør gavn i samfundet for alle borgere.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-11:
Det kommer nok lidt an på, hvordan man anskuer det.
Hvis vi tager det udgangspunkt, som jeg forstår også er hr. Bjarne Laustsens, at det er borgernes penge, er det jo vores holdning, at det måske så var bedst at give dem til borgerne og lade dem selv lave en lille feriekonto, hvis de havde brug for at spare op til ferien, frem for at have et stort menageri, hvor man også med store administrationsomkostninger osv. skubber pengene rundt og forsikrer sig mod arbejdsgiverne og det ene og det andet.
Der er det, vi siger, at det da var bedre at give pengene til borgerne helt fra starten frem for at have et sådant opsparingssystem.
Men det er klart, at det er borgernes penge, og hvis lovforslaget her gennemføres, er det jo sådan set bare en slags skattestigning, fordi man henter flere af de penge, som borgerne har tjent, og som de selv kunne have fået rente af, hvis de havde sat dem ind på en konto, ind i statskassen.
Det er jo en ærlig prioritering, hvis man synes, at borgerne bare skal smide flere penge i statskassen - så kan man jo gennemføre forslag som det her.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-11:
Der bliver fra ministerens side sagt, at de renteindtægter, der er, ikke tilhører lønmodtageren.
Jeg vil gerne spørge ministeren: Hvis ministeren har tjent nogle penge, som han så har i overskud og sætter i banken og har en renteindtægt af, hvem tilhører renteindtægten så?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-11:
Den tilhører mig.
Men i det her tilfælde siger loven klart, at renteafkastet tilfalder Feriekonto og dermed jo altså ikke den enkelte lønmodtager.
Peter Juel Jensen (V), 2008-04-11:
Jamen altså, det er jo således, at hvis en arbejdsgiver sender et medlem hjem, så får arbejdsgiveren jo bare den pligt yderligere at betale for en ekstra dag, og det vil så sige, at det er arbejdsgiveren, der kommer til at bøde her
Der bør ikke være noget forhold for arbejdstageren.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-11:
Jeg vil gerne spørge, hvor hr. Peter Juel Jensen ved fra, at det ikke kommer til at berøre lønmodtagerne.
Det er ufatteligt, at man ikke ved, at turisterhvervet, fiskeindustrien og en lang række andre erhverv har sæsonarbejde, og jul og påske og pinse falder altså ikke hele året.
Det drejer sig altså om folk, der her bliver ansat med et bestemt formål, og der skal arbejdsgiverne nu fremover, når de har haft folk ansat mere end 1 uge, betale 3 dage i stedet for 2 dage.
Hvor ved hr. Peter Juel Jensen fra, at lønmodtagerne ikke bliver ramt?
Vi ved, at der i dag er tusindvis af mennesker, der aldrig nogen sinde hverken får den første eller anden dag, og nu kommer man og indfører en tredje dag uden at have løst det problem, som bl.a. LO gør opmærksom på, nemlig at kasserne kan få lov at udbetale pengene, og så kan staten hente pengene ude hos de arbejdsgivere, der snyder på vægten.
Så der vil være lønmodtagere, der bliver ramt af det her, de bliver bare ramt endnu hårdere, end de gjorde før.
Peter Juel Jensen (V), 2008-04-11:
Forslag til lov om ændring af arbejdsløshedsforsikring eller L 149 er et led i finanslovaftalen for 2008.
Forslaget ændrer arbejdsgiverens betaling af dagpengegodtgørelse i forbindelse med ledighedsdage og har til formål at reducere korttidsledigheden yderligere og indebærer, at arbejdsgivernes betaling af dagpengegodtgørelse til lønmodtagerne ved afskedigelse, hjemsendelse og ophør af opgave eller tidsbestemt akkord og lignende øges fra 2 til 3 dage.
Det, vi gerne skulle opnå med dette lovforslag, er at øge arbejdsgivernes tilskyndelse til at planlægge arbejdet, så behovet for afskedigelse og hjemsendelse reduceres.
De, der har stor glæde af den fleksibilitet, der ligger som mulighed i dagpengegodtgørelsen, kommer også i højere grad til at bidrage til ordningen.
Lønmodtageren bliver ikke berørt.
Ændringen har alene betydning for arbejdsgiveren, der i forbindelse med afskedigelse og hjemsendelse kan komme til at betale mere ved hver hjemsendelse eller afskedigelse med den bemærkning, at der ikke røres ved det forhold, at en arbejdsgiver i løbet af et kalenderår højst kan komme til at betale dagpengegodtgørelse til det samme medlem 16 gange.
Her bør jeg måske også lige bemærke, at halve dage tæller på lige fod med hele dage i udregningen af de maks. 16 dage.
Jeg er af den overbevisning, at dette forslag vil have en positiv effekt på virksomhedernes tilrettelæggelse af arbejdet.
Og skulle en af effekterne være, at der bliver frigjort yderligere arbejdsstyrke, så står der tusindvis af ubesatte job klar til gavn for den fortsatte fastholdelse og udbygning af det danske velfærdssamfund.
Enkelte brancher vil selvfølgelig have en udfordring i at få planlagt deres arbejde, således at afskedigelser og hjemsendelser begrænses.
Hvis man i den enkelte virksomhed ikke allerede er gået i gang med dette arbejde, så forestår der et spændende arbejde, hvor både arbejdsgiver og arbejdstager har stor interesse i, at opgaven løses på bedst mulig måde.
Rigtig god arbejdslyst.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-11:
Det er rigtigt, at vi skal sikre, at lønmodtagerne ikke lider tab, hvis en virksomhed går konkurs osv., og det ligger jo også i de eksisterende ordninger, at der er den slags garantier.
Men jeg kan ikke gøre andet end at gentage, at det her jo er en del af finansloven for 2008.
Der var i forvejen hjemmel til at tage 100 mio. kr., nu bliver den grænse så forhøjet til 200 mio. kr., og ligesom tidligere regeringer - her tænker jeg på den tidligere SR-regering - har også denne regering inddraget disse penge til almindelige formål til statens drift og har derfor ikke øremærket dem.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-11:
Jeg fik ikke at vide, hvad pengene i givet fald skulle bruges til.
Tidligere har der også været en diskussion om, at en af årsagerne til, at man ikke hævede sine feriepenge, var, at man var på overførselsindkomst, f.eks. arbejdsløshedsunderstøttelse, og at det derfor var rimeligt og man kunne argumentere for, at nogle af pengene skulle gå tilbage til staten igen, vel at mærke hvis de var øremærkede.
Men nu er ledigheden heldigvis faldet, og derfor er diskussionen om, hvorfor man ikke henter sine feriepenge, en anden.
Og så er der det solidariske element.
Hvis man fjerner hele ferieloven, er det så ikke rigtigt, at der bliver et problem, hvis nogle arbejdsgivere lukker en virksomhed og der ikke er dækning for feriedagpengene?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-11:
Nu er det her lovforslag jo altså en del af finansloven for 2008.
Jeg er i øvrigt enig i det, som hr. Bent Bøgsted rejste i sit indlæg, nemlig at vi da hele tiden skal se på, hvor langt vi kan gå, under overholdelse af reglerne, for at sikre, at uhævede feriepenge sendes tilbage til dem, der har optjent dem.
Men det er jo en løbende proces, og den har vi også hen ad vejen reguleret, og det forestiller jeg mig da også at vi kan gøre i fremtiden.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-11:
Ja tak.
Jeg vil gerne spørge, hvad pengene skal bruges til, om der er et specifikt formål, om regeringen, når man får penge i kassen, har tænkt på, hvad de skal bruges til. Det andet, jeg vil spørge om, er, om ministeren er kommet nærmere et svar i den diskussion, vi mange gange har haft om, hvad der egentlig er årsagen til, at folk ikke henter deres feriepenge.
Nu bliver det brugt som begrundelse, at der har været en stigende aktivitet på arbejdsmarkedet, og at det gør, at folk har travlt med at arbejde i stedet for at holde ferie.
Det skal jeg ikke blande mig i, men jeg vil spørge, om man er kommet nærmere det forhold.
Jeg ved også, at hr. Bent Bøgsted spurgte til det med, at man kan udbetale et mindre beløb til lønmodtagerne for at sikre, at pengene går til det formål, de var tiltænkt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-11:
Lovforslaget er en del af finansloven for 2008 og følger derfor denne.
Der er i forvejen hjemmel i loven til, at op til 100 mio. kr. tilfalder statskassen.
Der er således blot tale om en forhøjelse af beløbet.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-11:
Det er jo i sig selv en interessant konstruktion, kan man sige.
Men regeringen og det flertal, der står bag, vælger så at sige, at disse penge, som er renter fra et beløb, som er optjent med henblik på ferieformål, kan bruges - som jeg nævnte i min tale - til at bygge veje for eller til det danske militær, eller hvad man nu vil bruge dem til.
Hvad er egentlig årsagen til, at regeringen er ligeglad med det formål, som pengene er optjent efter, og hvad er dermed årsagen til, at regeringen ikke ønsker at bruge dem til ferieformål, f.eks. ved at man udbygger forskellige feriemuligheder i Danmark, som det tidligere er sket og delvis også sker gennem Arbejdsmarkedets Feriefond?
Hvad er årsagen til det?
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-11:
Jeg tror, hr. Morten Østergaard hørte ordvekslingen før, da jeg spurgte hr. Mike Legarth om, hvis penge det var.
Da fik jeg det svar, at det var lønmodtagernes penge.
Da så hr. Jens Vibjerg spurgte den samme ordfører om det, fik vi at vide, at det var statens penge, og at man var i sin gode ret til at tage dem.
Hvis er pengene?
Dernæst vil jeg godt spørge med hensyn til respekten for, at arbejdsmarkedets parter aftaler noget.
Vi ved godt, at arbejdsgiverne har en rentefordel af at have lønmodtagernes penge, men der er jo også en solidarisk ordning i det her.
Hvis der er en arbejdsgiver, der lukker ned og ingen penge har, betaler de andre.
Hvis ikke det var sådan, at der var den gode solidariske ordning i det, eller hvis man afskaffede feriefonden og ferieloven - hvis det var det, man ville - ville staten nødvendigvis skulle gå ind og lave tilsvarende ordninger.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-11:
Nu var hr. Jens Vibjerg lidt inde på SR-tiden.
Hvis det her havde været et forslag, der var fremsat af enten Socialdemokratiet eller Det Radikale Venstre, tror jeg, at de borgerlige havde stået i kø for at sige, at nu skruer man bare på skruen og henter flere af borgernes penge op af deres lommer.
Det har været radikal politik i mange år, at hele systemet med FerieKonto og feriepenge og den slags ting er noget formynderi, og at borgerne selv må lægge til side til deres ferie, og derfor burde man sådan set afskaffe hele systemet.
Derfor synes vi sådan set også, at det er et udtryk for, at vi har en regering, som i meget ringe grad er villig til at prioritere og finde penge til de ting, man synes skal gennemføres, og i stedet for finder små steder, hvor man kan skrue lidt op hist og pist for at få råd til at indfri de dyre løfter, man har aflagt i valgkampen.
Derfor må vi jo sige, at da vi har den holdning, at det her system i forvejen er stærkt formynderisk og burde ændres, for ikke at sige afskaffes, kan vi selvfølgelig heller ikke støtte, at man nu skummer lidt mere af den fløde, som gode borgere har frembragt gennem deres arbejde og gennem deres opsparing, til at bruge til finansiering, fordi man ikke er villig til at prioritere i et finanslovforslag, men bare tager lidt hist og pist for at leve op til sine egne dyre valgløfter.
Mike Legarth (KF), 2008-04-11:
Da vores ordfører, fru Vivi Kier, er forhindret andetsteds og ikke kan være til stede, skal jeg på vegne af Det Konservative Folkeparti konstatere følgende: De to lovforslag skal samlet medvirke til, at Færøerne får de samme regler for bekæmpelse af hvidvaskning af udbytte og finansiering af terrorisme, som Danmark allerede har.
Da Færøerne ikke er medlem af EU, skal dette lovforslag godkendes i Europa-Kommissionen, og herefter kan loven træde i kraft.
Færøernes Lagting har godkendt og allerede tiltrådt forslaget, og det ønsker vi også fra konservativ side.
Vi tilslutter os derfor begge lovforslag.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-11:
Da mit partis ordfører, hr. Kristen Touborg, desværre ikke kan være til stede i dag, skal jeg sige, at SF stemmer for forslagene, idet vi har noteret os, at begge regeringer støtter dem.
Henrik Brodersen (DF), 2008-04-11:
Jeg skal på Dansk Folkepartis vegne starte med at sige, at vi også støtter forslagene og ser det som et skridt i den rigtige retning, at vi også på det her punkt får ens regler og retningslinjer til gavn for vores samhørighed og rigsfællesskab.
Lovforslaget går i al sin enkelhed ud på, at der gælder samme regler for pengeoverførsler mellem Danmark og Færøerne og omvendt som i Danmark, sådan at betalingsformidlerne sender oplysninger om afsender som led i forebyggelse af hvidvaskning og finansiel kriminalitet, sådan at Færøerne ikke bliver en fristad ude i Atlanten, hvor finansiel kriminalitet kan finde sted.
Om L 125 er der ikke så meget at tilføje, andet end at det er sund fornuft, at Færøerne også er omfattet af denne regel, sådan at man får mulighed for at følge pengeoverførsler fra afsender til modtager med navn, adresse, kontonummer og dansk cpr-nummer eller færøsk p-tal - for færøske virksomheders vedkommende v-tal og for danske virksomheders vedkommende cvr-nummer.
Når først systemerne er indført på Færøerne, er jeg sikker på, at de om ikke til stor glæde så i hvert fald vil blive til stor gavn for os alle sammen.
Men jeg kan ikke lade være med at sige, at vi finder det forkert, når vi læser i lovforslaget, at beløb er anført i euro og ikke i kroner.
Både Færøerne og Danmark har en møntfod, der hedder kroner, og det havde vi gerne set havde været korrekt.
Niels Sindal (S), 2008-04-11:
Jeg skal gøre det kort.
I betragtning af at disse to lovforslag allerede er vedtaget på Færøerne, er det jo en god konsekvens, at vi også får dem vedtaget her i god orden inden for rigsfællesskabet.
Vi støtter selvfølgelig, at der bliver kontrolleret, hvad der bliver overført af penge mellem de to riger - også oplysninger om, hvor de kommer fra osv. Jeg støtter forslagene på vegne af Socialdemokratiet og har ikke andre bemærkninger.
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-11:
Det har vist sig nødvendigt på internationalt plan at sætte ind med forebyggende tiltag i den finansielle sektor for at komme to af vor tids store onder til livs.
Massive strømme af sorte penge skaber stor ustabilitet og usikkerhed i finanssektoren, mens terrorhandlinger skaber frygt og ødelæggelser i de samfund, der rammes.
For at forhindre finansiering af terrorisme og hvidvaskning af penge er det afgørende, at vi sikrer, at terrorister og andre kriminelle ikke har uhindret adgang til at flytte og hvidvaske deres udbytte.
Et vigtigt redskab i den forbindelse er at sørge for, at pengeoverførsler kan spores i alle led, herunder at oplysninger om betaler er umiddelbart tilgængelige til brug for eventuel efterforskning.
Da Færøerne ikke er medlem af EU, er det nødvendigt at gennemføre forordningen gennem en lov.
Denne lov sikrer sammen med L 126, at Færøerne følger dansk og europæisk lovgivning på området.
L 126 fastsætter bl.a., hvilke betalingsformidlere i Danmark der skal følge pengeoverførsler til og fra Færøerne, og loven er generelt en række konsekvensændringer som følge af L 125.
Sammen sikrer de, at man også på Færøerne følger dansk lovgivning, og at det dermed kan lade sig gøre at overføre penge mellem Danmark og Færøerne uden stort besvær og masser af dokumentation.
Venstre støtter dermed de to lovforslag.
Bendt Bendtsen (KF), 2008-04-11:
Jeg vil gerne sige tak til ordførerne for forslagets pæne modtagelse.
Det er jo ikke verdens største forslag, men det løser nogle problemer i forhold til både Rigsrevisionen og branchen, der har ønsket en ændret finansiering.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi i Økonomi- og Erhvervsministeriet har forsøgt at finde en løsning, for så vidt angår behandlingen af flyklager.
Hvad betyder det på almindeligt dansk?
Det betyder, at der er nogle udenlandske selskaber - også et selskab, der opererer meget i Norden; det er ikke SAS - som ikke har kunnet medvirke til at finde en løsning.
Jeg er ikke tilfreds med det her, og vi arbejder videre med sagen.
Jeg håber selvfølgelig, at vi, når vi nu har set den store stigning i flyselskabernes klager, også finder ud af noget, der kan være med til at dække det her i fremtiden.
Det skal der selvfølgelig findes en løsning på.
Jeg beklager, at vi endnu ikke er nået frem til en løsning, hvor vi har kunnet få flyrejserne ind under det her private ankenævn.
Det må være det allerbedste, det arbejder vi på, eller også må vi på sigt finde andre metoder.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-04-11:
Det Radikale Venstre kan støtte lovforslagene, som vi finder yderst fornuftige, og som jo altså også er godkendt på Færøerne.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-11:
Er fredagen ikke lang endnu?
Det tror jeg den er, hvis man kigger ned over listen.
Jeg skal bare kort meddele, at vi også er positivt indstillede over for forslaget.