runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2015-11-18:
Tak for det.
Altså, kan I socialister ikke andet end være forarget og rystet over et eller andet?
Nu må I da snart!
Det her med, at der er en fælles europæisk løsning, og at man siger, at man vil have en fælles europæisk fordelingsnøgle – og det er fuldstændig rigtigt, at det var det, jeg ville spørge ind til; jeg skulle nok have fundet på et andet spørgsmål, hvis svaret var kommet – holder jo ikke, hvis det er, at asylsystemet i f.eks. Sverige eller Tyskland lige pludselig bryder sammen, eller hvis der af andre årsager kommer et stort rykind i Danmark.
Så kan man jo ikke bare stille sig op et eller andet sted og sige, at man vil have en fælles europæisk løsning
Det ændrer jo ikke på, at folk stadig væk render rundt på må og få i det danske samfund, ligesom vi så i starten af september måned.
Så derfor er spørgsmålet stadig, og der mangler stadig et svar: Hvis en lignende situation opstår igen, hvad er så Socialistisk Folkepartis svar?
Hvad vil man så gøre?
Vil man bare have, at det skal være, ligesom det var sidst, hvor der åbenlyst ikke var styr på tingene?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-18:
Men hvorfor er asylsystemet brudt sammen eller tæt på at bryde sammen i Tyskland og Sverige?
Hvorfor?
Fordi der ikke er fælles europæiske løsninger; fordi lande som Danmark ikke løfter opgaven; fordi andre europæiske lande i endnu højere grad ikke løfter opgaven; fordi folk ikke registreres og ikke vil have asyl i Danmark, fordi de har læst de der annoncer; eller fordi de har hørt, at deres børn, der er i livsfare, ikke kan blive familiesammenført mere.
Det er jo os, der har skabt det pres og det sammenbrud, der er i Sverige og i Tyskland.
Men det er jo DF's ordfører, der ikke har nogen løsning, for man vil ikke have fælles europæiske løsninger, man vil lukke grænserne.
Man siger, at man vil hjælpe i nærområderne, men man skærer alligevel i hjælpen dertil.
Man fordømmer IS, men de folk, der flygter fra IS, kan bare rende og hoppe.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-18:
Jamen det, jeg har bedt om ordet til, er faktisk en anden runde, og ikke til et spørgsmål til ordføreren her.
Jeg trykkede bare, så jeg også kunne få en anden runde.
Marcus Knuth (V), 2015-11-18:
Mener ordføreren, at Folketingets vedtægter, der siger, at et flertal på tre fjerdedele kan sørge for, at noget bliver hastebehandlet, er udemokratiske og forkerte?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-18:
Nej, det gør jeg ikke, men jeg mener, at de partier, som holder den bestemmelse i hævd, på ingen måde respekterer, at når vi skal lovgive om så vidtgående ting – ordføreren er jo selv såkaldt liberal – når vi skal indskrænke liberale, borgerlige frihedsrettigheder på den her måde, altså gøre det på to døgn og have en nat til at læse over 100 sider, så synes jeg man svigter sit demokratiske ansvar ved at mase det flertal igennem, selv om I ved, at vi ikke har en jordisk chance for at få en høringsproces, for at stille spørgsmål, for at høre fra de forskellige organisationer, hvad det her kommer til at betyde.
Marcus Knuth (V), 2015-11-18:
Ordføreren nævnte før, at løsningen er en fælles europæisk løsning, men hvis vi står i en situation, hvor der på få dage kommer tusindvis af mennesker ind over de danske grænser, hvor vores myndigheder ikke har kapacitet nok til at løse problemet, medmindre de får øgede beføjelser, og der ikke er nok dommere til at stille folk for en dommer efter de nuværende regler, hvordan vil en fælles løsning med omfordeling i hele Europa løse det akutte problem, som man i den her situation så ville stå i?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-18:
Jamen det her er jo ikke noget nyt.
Folk er jo flygtet fra Syrien og andre steder i årevis, men der skete noget, da billedet af drengen på stranden kom op.
Lige pludselig stod de i Rødby, og så kunne vi få øjnene op for det pres, der var, måske også årsagerne til det.
Men når ordførerens parti, når statsministeren, når udlændingeministeren bliver spurgt om, hvor mange af de her flygtninge vi så skal tage i Danmark, hvis de europæiske lande skal have en chance for at rumme det her, altså for at finde en ordentlig løsning, så har SF sagt, at hvis man skulle følge den fordelingsnøgle, der er baseret på antal indbyggere, og hvad man ellers har af ressourcer, så kunne vi tage omkring 3.000 ekstra.
Men når man nægter at lave fælles europæiske aftaler, også for flere år siden, jamen så står vi jo i den her situation, og vi kommer til at stå i den igen.
Og det nytter ikke noget at registrere folk, for de bliver ikke væk fra Danmark af den grund.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-18:
Når nu den situation, vi havde på Lolland, giver anledning til, at man laver sådan et lovforslag og foreslår, at man skal frihedsberøve mennesker, så kunne man jo også have forestillet sig, at det havde givet anledning til noget helt andet, nemlig at man var begyndt at tænke på, hvordan vi kommer i en situation, hvor mennesker ikke får behov for at flygte op til Danmark.
Man kunne jo forestille sig, at man ville sige: Okay, hvis vi stod i den situation, så må vi hellere begynde at give massiv hjælp til nærområderne, så må vi hellere lave et overflyvningsforbud over Syrien.
Vi må sikre os, at de mennesker, som i dag flygter til Danmark, kan blive der, hvor de er, fordi de kan få mad; fordi de kan få husly; fordi de kan få skolegang til deres børn; fordi de kan få medicinsk behandling; og fordi de kan få et arbejde.
For hvis alle de ting var til stede i nærområderne, kom der jo ikke den store mængde flygtninge til Danmark, og så behøvede vi overhovedet ikke at sige: Hvad gør vi med dem, når de står på vores dørtrin?
og så behøvede vi overhovedet heller ikke at gå på dette kæmpe kompromis med retsprincipperne i det her land.
Hvorfor tager man ikke den konsekvens af, at der pludselig stod alle de flygtninge i Danmark?
Det ville jo være ganske logisk.
Selvfølgelig ville det koste vanvittig mange penge, men at vi ikke gør det, kommer til at koste vanvittig mange flere penge, når nærområderne også bryder sammen, og når der kommer endnu flere flygtninge til Danmark, som vi ikke kan afvise.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at Institut for Menneskerettigheder netop nu er i gang med at forberede sig på at skrive et høringssvar på baggrund af den aftaletekst, som blev offentliggjort i går aftes, og instituttet håber at have et høringssvar klar torsdag morgen.
Det ville jo ikke være mærkeligt at forestille sig, at deres høringssvar vil blive lige så kritisk som det høringssvar, som advokaterne kom med.
Advokatsamfundet har på baggrund af den meget store kritik, de har rejst, opfordret regeringen til, at den piller de mest vidtgående dele ud af lovpakken og underkaster det en ordentlig lovforberedende proces med høring af relevante parter.
Advokatsamfundet tvivler på, at de når at udarbejde et høringssvar.
Jeg vil gerne høre ministeren, om man vil tage den opfordring alvorligt.
Det går jeg jo desværre ikke ud fra, men hvis Advokatsamfundet har meget, meget alvorlige indvendinger imod dette lovforslag, og hvis det også viser sig, at Institut for Menneskerettigheder har det, ville det så ikke klæde regeringen i det mindste ikke at gøre det færdigt, før man har hørt det og måske ovenikøbet har taget stilling til det, og også på baggrund af de meget alvorlige indvendinger, som er kommet frem her til aften.
Marcus Knuth (V), 2015-11-18:
Mange tak.
Erkender ordføreren, at der kan opstå en situation – og det er faktisk ikke så usandsynligt, set i lyset af hvad der skete på Lolland for ikke så lang tid siden – hvor der kommer så mange mennesker til Danmark på meget kort tid, at vi ikke kan leve op til de nuværende regler om f.eks. at komme for en dommer, og hvor vi kan komme under et så stort pres, at vores myndigheder, vores politi ikke har nok ressourcer?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-18:
De tilstande, som hr. Martin Henriksen kalder det, vi så i sensommeren i Danmark, kan på ingen måde nogen sinde i mit hoved retfærdiggøre, at man fjerner retten til at komme for en dommer, hvis et menneske frihedsberøves.
Og det er, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen, fordi de der grundlæggende retsstatsprincipper er vigtige for mig.
Det er fuldstændig fundamentalt i et retssamfund, at staten ikke bare kan frihedsberøve et menneske og smide nøglen væk, men at man har mulighed for at komme for en dommer og få prøvet sin sag, hvis man frihedsberøves.
Danmark stod i september ikke i sådan en eller anden vild og voldsom undtagelsestilstand, som på nogen måde kunne retfærdiggøre, at vi gør op med grundlæggende retsstatsprincipper.
Men jeg ved godt, at retsstatsprincipper ikke er det, man bekymrer sig mest om i Dansk Folkeparti.
Martin Henriksen (DF), 2015-11-18:
Det er jo svært at spå om, hvad der ville være sket, hvis man havde frihedsberøvet de her mennesker.
Det kunne godt have haft den effekt, at folk, der ønskede at bruge Danmark som transitland og så, at vi i Danmark var effektive med hensyn til at tilbageholde folk og insistere på, at de skulle lade sig registrere osv., ville have oplevet det som afskrækkende i forhold til at ønske at bruge Danmark som transitland, så de havde søgt asyl i Tyskland i stedet for at søge asyl i Danmark eller bevæge sig igennem Danmark til Sverige.
Andreas Steenberg (RV), 2015-11-18:
Hr. Martin Henriksen startede med at spørge, hvad andre ville have gjort for at håndtere den situation, der var i starten af september.
I starten af september valgte politiet jo at undlade at tilbageholde folk i 3 døgn, selv om de kunne have gjort det, for de troede og vurderede, at det var bedst for Danmarks sikkerhed, hvis man lod dem gå til Sverige.
Regeringen støttede politiet i deres vurdering.
Hvad er det, det her forslag så vil ændre, når nu politiet og regeringen dengang ikke ville benytte sig af at frihedsberøve folk?
Hvad skal det så nytte, at man kan frihedsberøve dem på ubestemt tid, når man alligvel ikke vil bruge den mulighed?
Hvad er forskellen set med Dansk Folkepartis øjne?
Martin Henriksen (DF), 2015-11-18:
Jamen forskellen er jo, at regeringen og politiledelsen i starten af september sagde, at der ikke var de nødvendige redskaber – det kan man så have en længere diskussion omkring – og hvis der igen opstår en tilsvarende situation, ja, så kan man jo ikke sige, at de nødvendige redskaber ikke er til stede.
Andreas Steenberg (RV), 2015-11-18:
Men de havde jo muligheden for at tilbageholde i 3 døgn, og man valgte ikke at bruge muligheden.
Så hvad er det, det her lovforslag så gør, som vil håndtere situationen, hvis man ikke vælger at bruge den mulighed?
Så gør det jo ikke nogen forskel.
Martin Henriksen (DF), 2015-11-18:
Der var jo altså nogle, der blev tilbageholdt i 3 døgn, og politiledelsen havde så den begrundelse for at løslade dem, at der ikke var mulighed for at tilbageholde dem i længere tid.
Det kan der også være forskellige vurderinger af, men det var i hvert fald den begrundelse, som politiledelsen på daværende tidspunkt gav.
Men altså, det ændrer jo sådan set ikke ved, at jeg stadig væk synes, at Radikale Venstre og andre mangler at levere et svar på, hvad det så er, I vil gøre, i stedet for de ting, der er i det her lovforslag.
Kritisere kan vi alle jo.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-18:
Tak for det.
Som jeg forstår Dansk Folkepartis begrundelser for grænsekontrol, så vil det føre til, at man jo så kan søge asyl ved grænsen, hvis man ønsker asyl i Danmark.
Og hvad med dem, der gerne vil videre til Sverige – hvad er Dansk Folkepartis holdning til det ønske?
Martin Henriksen (DF), 2015-11-18:
Det her lovforslag er jo ikke den optimale løsning.
Altså, det er jo ikke den perfekte løsning.
Det her er jo ikke hundrede procent Dansk Folkepartis politik.
Det er et kompromis imellem forskellige partier, og det er bedre end det, der er nu.
Hvis Dansk Folkeparti kunne få sin politik gennemført hundrede procent, ville vi have fast og permanent grænsekontrol, hvor der også var mulighed for at afvise folk ved grænsen, som eksempelvis kom fra Tyskland, med den begrundelse, at de måtte søge asyl i Tyskland i stedet for i Danmark.
Og jeg skal nok sige til, hvis vi en dag og forhåbentlig snart får overtalt andre partier til det.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-18:
Det var jo ikke et svar på spørgsmålet om den eksisterende situation og den situation, som jeg formoder at ordføreren med det her lovforslag så vil acceptere kommer til at eksistere.
Hvad skal der ske med de mennesker, som bliver frihedsberøvet på ubestemt tid, som ønsker at komme videre til Sverige?
Hvad vil ordføreren anbefale at man gør i forhold til dem?
Martin Henriksen (DF), 2015-11-18:
Jamen lad os antage, at vi nu er tilbage i starten af september måned og de her redskaber var gældende på det tidspunkt og var blevet sat i værk.
Så ville man jo med stor sandsynlighed have tilbageholdt folk i længere tid.
Nogle ville formentlig have bedt om at få asyl i Danmark, og så ville man have behandlet deres sag – nogle ville have fået lov til at være i Danmark, andre ville have fået afslag og ville dermed komme i udsendelsesposition og formentlig blive frihedsberøvet, hvis der var mulighed for det efter det her lovforslag; nogle af dem ville blive sendt tilbage til Tyskland efter den grænseaftale, som vi har med Tyskland, og nogle af dem ville blive sendt til andre lande efter de almindelige hjemsendelsesprocedurer, som gælder den dag i dag, også uagtet at dette lovforslag er på bordet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-18:
Jamen jeg skriver mig sådan set bare på for endnu en gang at understrege, hvor fuldstændig forkasteligt det er, at regeringen, højrefløjen og Socialdemokraterne haster den her lovgivning igennem.
Der er ikke kommet et eneste sagligt argument for, hvorfor man på kun 2 døgn skal vedtage en lovgivning, som betyder, at man piller ved noget så grundlæggende som menneskers ret til at komme for en dommer, hvis de frihedsberøves.
Kun 2 døgn!
Det vil sige, at alle sådan almindelige demokratiske principper sættes ud af kraft.
Civilsamfundet har ingen mulighed for at blive hørt.
Menneskerettighedsorganisationer har ingen mulighed for at komme med indsigelser.
Den Danske Dommerforening, Advokatsamfundet, ingen har mulighed for sagligt at gennemgå det her lovforslag og komme med indsigelser.
Folketingsmedlemmerne har ikke mulighed for grundigt at sætte sig ind i, hvad det er for en lovgivning, vi behandler.
Det synes jeg er fremgået med tydelighed under de timers debat, vi har haft nu.
Det er da pinligt.
Det er da direkte pinligt.
Jeg er faktisk lidt rystet over det, der foregår her, bl.a. over indholdet af lovforslaget.
For hvis vi forstår ministeren rigtigt, har ministeren jo lige sagt på Folketingets talerstol, at der ikke er nogen øvre grænse for, hvor længe en udlænding kan sidde frihedsberøvet uden at komme for en dommer.
Det var det, ministeren sagde.
Jeg håber, at ministeren bare ikke havde fået sat sig ordentligt ind i lovforslaget.
For hvis det er tilfældet, er vi da godt nok ude i noget, som vi normalt ville kritisere andre lande for – og med rette.
Altså, jeg mener: Det er stater, som vi på ingen måde har lyst til at sammenligne os med, hvor man opfører sig på den måde; hvor man overhovedet kan få den tanke, at det på nogen måde kunne være rimeligt at frihedsberøve mennesker uden at lade dem komme for en dommer.
Det er altså også det her med, at man accepterer så udemokratisk en procedure.
Tænk sig: Venstre, Danmarks liberale parti – der er da ikke noget liberalt over Venstre.
Liberal Alliance: Ja, liberal har åbenbart ikke længere noget med grundlæggende retsstatsprincipper at gøre eller grundlæggende frihedsrettigheder.
Man har tilsyneladende ingen omsorg, bekymring eller interesse i at sikre borgerne mod staten, for det er jo det, som det her handler om.
Har man som borger en sikkerhed for, at man ikke bare sådan kan frihedsberøves efter forgodtbefindende til evig tid?
Så siger hr. Marcus Knuth: Jamen fru Schmidt-Nielsen, stoler fru Schmidt-Nielsen ikke på myndighederne?
Det, der kendetegner en retsstat, er vel netop, at vi ikke bare lader politiet bestemme, men at vi faktisk har nogle domstole.
Det er lige præcis den slags værdier, man skal passe ekstra godt på i situationer som den her.
Det er rystende.
Martin Henriksen (DF), 2015-11-18:
Tak for det.
Når tre fjerdedele af Folketinget siger, at det er okay at hastebehandle det pågældende lovforslag, så kan det vel næppe være helt udemokratisk.
Det lyder faktisk ret demokratisk og faktisk med et ret bredt flertal.
Så jeg synes altså, man skal være knap så dramatisk.
Så efterlyste fru Johanne Schmidt-Nielsen saglige argumenter.
For hvis nu det er sådan, at der kommer et kæmpe rykind i Danmark – hvis det er, at det tyske asylsystem bryder sammen; hvis det svenske asylsystem bryder sammen og der lige pludselig kommer rigtig mange mennesker hertil – så har vi da bare brug for nogle redskaber, der gør, at myndighederne kan håndtere situationen bedre end det, der skete i starten af september.
Det er jo fair nok, at fru Johanne Schmidt-Nielsen og Enhedslisten og andre partier herinde ikke mener, at der er brug for de redskaber, og ikke mener, at man så skal håndtere det, men at man bare skal lade tingene ske og vente på, at de måske registrerer sig et eller andet sted, hvor man synes de skal registrere sig, og så kan man fordele dem rundt til andre europæiske lande.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-18:
Et flertal af Folketingets partier vedtog for noget tid siden den såkaldte offentlighedslov, også kaldet – og det synes jeg faktisk er mere præcist – mørklægningsloven.
Jeg mener, det var en dybt udemokratisk lov, fordi den lukker den politiske beslutningsproces omkring sig selv.
Og det mener jeg, også selv om der er et flertal, som har vedtaget den.
Det, at de partier, som har indgået den her aftale, som altså har ført til det her lovforslag, synes, at det er helt fint at haste lovbehandlingen igennem på 2 døgn, gør det da ikke mere demokratisk.
Hr. Martin Henriksen ved forhåbentlig godt, at den her hastebehandling betyder, at alt det, vi normalt hører i sådan en lovgivningsproces, nemlig civilsamfundet, jo ikke har en jordisk chance for at forholde sig til den her lovgivning.
Martin Henriksen (DF), 2015-11-18:
Det kan altid blive en spændende diskussion, hvis man skal konkurrere om, hvem der er mest demokratisk, så den konkurrence kan fru Johanne Schmidt-Nielsen frit deltage i.
Hvordan vil Enhedslisten så håndtere den akutte situation, hvis man ikke vil støtte det her lovforslag?
Altså, skal de bare rende frit rundt, uden at der er nogen, der har styr på situationen?
Er det det, der er svaret?
Vi foretrækker et svar, der hedder, at der simpelt hen ikke er styr på det, og at man ikke kan tilbageholde folk, som åbenlyst opholder sig illegalt i Danmark.
Inger Støjberg (V), 2015-11-18:
Ja, man har mulighed for at få advokatbistand.
Omvendt skal vi også sikre som regering og som parlament, at vi ikke bringer os selv i en situation, hvor vi kommer til at være på hælene, hvis vi ser en meget, meget stor tilstrømning til Danmark, og der dermed ikke kan opretholdes ro og orden.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-18:
Mange tak.
Jeg har ikke tidligere kunnet få svar på de to spørgsmål – ud over det, fru Johanne Schmidt-Nielsen allerede har stillet – som Advokatsamfundet har rejst, men jeg går ud fra, at ministeren kan svare på dem.
Det første spørgsmål er: Har udlændinge mulighed for at få advokatbistand?
Og det andet spørgsmål er: Hvor stor skal tilstrømningen til landet være, før reglerne kan anvendes?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-18:
Tak, formand.
I dag skal vi hastebehandle et hastelovforslag.
Det sætter helt grundlæggende retsstatsprincipper ud af kraft.
Og som jeg spurgte indledningsvis, så er man nødt til lige at spørge, hvad det helt præcis er, der er formålet med panikken.
Det her er paniklovgivning af allerværste skuffe.
Det er en alvorlig situation.
Det var også en alvorlig situation for 3 måneder siden, og når vi har at gøre med en sådan alvorlig situation, der involverer så mange mennesker, som flygter fra terrorister, fra krig, fra forfølgelse, når vi har at gøre med opgaver, der har så stor betydning for vores kommuner og for os alle sammen, så skal vi behandle det alvorligt, så skal vi tage de mennesker, de flygtninge, de kommuner, os alle sammen som borgere alvorligt.
Så skal vi tage vores demokratiske retssamfund alvorligt.
Det er jo udfordret i disse tider, og også derfor skal vi stå vagt om det.
Som statsministeren så rigtigt, så rørende og så smukt sagde det i søndags foran den franske ambassade, da han citerede menneskerettighedserklæringen, og jeg citerer: Mennesker fødes og forbliver lige i deres rettigheder.
Menneskers frihed og ligeværd er de værdier, vi står sammen om på tværs af nationalitet, på tværs af religion og på tværs af politisk ståsted.
De værdier er vores værdier.
De viser, hvem vi er, hvordan vi lever, hvorfor vi lever, og vi vil ikke opgive vores værdier.
Vi vil aldrig give køb på vores åbne og frie samfund.
Citat slut.
Hvordan kan vi så komme dertil, at et flertal bemyndiger udlændingeministeren til helt alene at kunne beslutte at tilbageholde mennesker på ubestemt tid, uden at de skal stilles for en dommer?
I Radikale Venstre er vi imod dette lovforslag.
Og vi vil ikke være med til at uddelegere statens voldsmonopol til private aktører, slet ikke når det ikke står krystalklart, hvad disse private aktørers beføjelser er.
Og vi ser ingen grund til at gøre frihedsberøvelse til et bærende princip, der skal søges anvendt, hver gang det er muligt, over for afviste asylansøgere, når alt tyder på, at det ingen motivationsfremmende effekt har.
Frem for alt vil vi ikke være med til at haste lovgivning igennem, som handler om så grundlæggende rettigheder i et retssamfund uden ordentlig tid til overhovedet at læse den igennem, uden høring af organisationer, offentlighed, af de mennesker, der er involveret, uden grundig debat.
Så med den samme hr. Simon Emil Ammitzbølls ord vil jeg slutte: Hvad bliver det næste?
Det er en farlig glidebane, og tilføje, også med hans ord: Det er selve demokratiet, der lider skade.
Marcus Knuth (V), 2015-11-18:
Hvis vi ikke gennemfører de her tiltag nu, og hvis vi så en dag havner i en situation, hvor der kommer så mange tusinde mennesker til Danmark, at vores system braser sammen, og at myndighederne – som vi allerede har set et lille eksempel på på Lolland for nylig – ikke har de nødvendige beføjelser til at opretholde lov og orden,
hvordan vil ordføreren så forklare det danske folk, at Folketinget ikke indførte de nødvendige tiltag for at opretholde lov og orden, og at vi dermed ikke opfyldte vores ansvar for at beskytte det danske folk og sørge for fred og ro i Danmark?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-18:
Jeg tror, jeg indledte min ordførertale med at spørge: Hvad er situationen, der er forandret i dag i forhold til for bare 3 måneder siden?
og meget grundlæggende at anerkende, at vi står i en alvorlig situation.
Netop derfor er det ganske alvorligt og efter min mening helt uhørt at sætte retsstatens principper ud af kraft.
Marcus Knuth (V), 2015-11-18:
Anerkender ordføreren, at situationen på Lolland var således, at myndighederne ikke havde de rigtige beføjelser, og at der kan opstå en situation, der er langt mere kaotisk med langt flere mennesker, hvorfor det er en nødvendighed, hvis man vil opretholde lov og orden i Danmark, at give myndighederne ekstra beføjelser?
Og ifald det ikke er disse beføjelser, hvilke beføjelser er det så?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-18:
Myndighederne har jo beføjelser, de har endda også beføjelser til at frihedsberøve mennesker i op til 3 døgn, inden de skal stilles for en dommer.
Det blev ikke benyttet, og det var med regeringens velsignelse.
Jeg går ud fra, at det er, fordi regeringen mente, at det ikke var det rigtige redskab at benytte sig af, for ellers havde regeringen vel opfordret til at bruge de redskaber, der allerede findes.
Nu virker det til gengæld, som om man ønsker at vise en symbolsk form for handlekraft på baggrund af en virkelig alvorlig situation.
Det må aldrig nogen sinde føre til, at man sætter retsstaten ud af kraft.