Lene Espersen (KF), 2012-04-13:
Lad mig slå to ting fast med det samme.
For det første er Det Konservative Folkeparti tilhænger af gældende lov, og for det andet er vi modstandere af de ændringer, som det lovforslag, vi behandler her i Folketinget i dag, foreslår.
Jeg vil også meget gerne gøre det klart, at vi er modstandere af forslaget, og at vi vil benytte enhver chance for at ændre forslaget, hvis det skulle komme til tredje behandling og blive vedtaget, så det er den nuværende retstilstand, der kommer til at gælde fremadrettet.
Vi håber, at Folketinget undervejs i udvalgsbehandlingen vil lytte til alle de meget relevante indvendinger, der er kommet imod forslaget, så det ikke bliver vedtaget.
Hvorfor så det?
Advokatrådet efterlyser en nærmere analyse af indgrebets intensitet i forhold til grundlovens § 73.
Det vil vi forfølge under udvalgsbehandlingen, og jeg vil gerne kvittere særlig Enhedslisten for at have tilkendegivet, at det er noget af det, der skal undersøges meget grundigt undervejs i udvalgsbehandlingen, for at dette lovforslag overhovedet kan komme til tredjebehandling.
Forslaget er udtryk for et meget voldsomt indgreb i den private ejendomsret, og det er også et brud med adgangsforliget fra 2002 og et skridt i den forkerte retning i forhold til at beskytte naturen.
Forslaget vil for det andet også få vidtrækkende konsekvenser for den danske natur.
Tidligere beskyttede sø- og vandløbsbredder vil blive åbne for fri adgang.
Det vil markant forrykke balancen mellem beskyttelse og benyttelse og vil mindske lodsejernes tilskyndelse til at etablere ny og mere varieret natur.
Danmark er et land med et lille areal i forhold til en stor befolkning.
Der er ikke mange steder, hvor dyre- og plantelivet ikke er udsat for forstyrrelser.
På den anden side er det jo vigtigt, at befolkningen har gode muligheder for at opleve naturen og også for at dyrke friluftslivet.
Den balance blev aftalt forud for ændringerne af naturbeskyttelsesloven i 2004, hvor offentlighedens adgang blev udvidet.
Det, der er bekymrende ved lovforslaget her – ud over det helt og aldeles uacceptable i, at man lovgiver i blinde og hverken kender kortmateriale, kompensation eller andet – er faktisk, at den adgang til randzoner, som man nu lægger op til, kommer til at skabe nye forstyrrelser i langt mere end de 50.000 ha randzoner, som lovforslaget omtaler.
Mange små, uopdyrkede områder ligger i dag uforstyrret hen, fordi der ikke er adgangsveje til de områder, og derfor er der ikke lovlig adgang til dem.
De ligger typisk nær vandløb og søer.
Nu bliver der adgang til randzonerne, og dermed bliver der så også automatisk lovlig adgang til sådan uforstyrrede udyrkede arealer.
Det bliver en utilsigtet konsekvens af lovforslaget, og det er noget af det, vi også vil dyrke under udvalgsbehandlingen.
Jeg har stillet det som spørgsmål til mange af ordførerne i dag, for jeg synes, at det, der er bemærkelsesværdigt ved høringssvarene – ud over Advokatrådets høringssvar – er, at lodsejerne ikke står alene med modstanden mod at få deres private ejendomsret indskrænket.
Miljøministerens eget rådgivende udvalg Vildtforvaltningsrådet har haft møde her den 13. marts og har behandlet randzonelovforslaget, og de vurderer, at forslaget om adgang til randzonerne vil have væsentlig betydning for den vilde flora og fauna, og at disse konsekvenser bør være nærmere analyseret forud for forslagets vedtagelse.
De anbefaler også, at naturbeskyttelseslovens regler om skelnen mellem dyrkede og udyrkede arealer også kommer til at gælde for randzonerne, og det betyder, at der på arealer, der slås en gang årligt, ikke vil være adgang for offentligheden.
Man skal naturligvis vide, hvilke randzoner der er med, hvilke der er undtaget, og hvorledes 5-procents-loftet benyttes.
Jeg synes i det hele taget, at det er meget vigtigt, at disse manglende oplysninger kommer til at stå lysende klart, før lovforslaget træder i kraft.
Jeg har hørt flere af regeringspartiernes ordførere sige i deres svar, at hvis tingene ikke står lysende klart, når vi når den 1. september, kommer der naturligvis undtagelsesbestemmelser og dispensationsmuligheder.
Det er selvfølgelig også noget det, der skal dyrkes under udvalgsbehandlingen, så vi har et klart ord på, at folk, der har handlet i god tro, ikke bliver ramt af det.
Det bedste ville efter vores opfattelse være, at man droppede lovforslaget.
Der er ikke noget ønske om det.
Så sent som i 2011 blev der lavet en undersøgelse i befolkningen, og der er ikke nogen, der råber og skriger efter øget adgang.
Men hvis ministeren ikke vil lytte til den voldsomme kritik, der har været, og absolut vil køre videre med forslaget, er vores anbefaling at lade Natur- og Landbrugskommissionen vurdere det, så de drastiske indskrænkninger i den private ejendomsret og de konsekvenser, det har for flora og fauna, bliver ordentligt belyst, inden man kaster sig ud i det.