runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Jeg takker for det overraskende spørgsmål fra fru Pia Kjærsgaard.
Vi ved alle sammen, hvordan det gik Det Konservative Folkeparti, da hr. Brian Mikkelsen brugte en hel dag midt under valgkampen på at læse Enhedslistens valgprogram, så bliv endelig ved med det.
Men jeg vil sådan set bare sige, at det, Enhedslisten mener – og det er der, jeg elsker hr. Simon Emil Ammitzbølls evne til at forenkle, og det vil jeg prøve at benytte mig af her – er, at når vi har en verden, hvor uligheden stiger, når vi på trods af en enorm rigdom også ser enorm fattigdom, og når vi ser en produktion og et ressourceforbrug, som truer, man kan sige naturgrundlaget, som jo er forudsætningen for, at vi fortsat kan have et liv, så er der brug for radikale og store samfundsforandringer.
Det havde Venstres tidligere formand Anders Fogh Rasmussen jo også fundet ud af, da han på et Venstremøde til deltagernes store begejstring talte om, at der skulle gennemføres en grøn revolution.
Det er alt, alt for sent at begynde at hidse sig op over, at folk bruger ordet revolution,
vil jeg sige til fru Pia Kjærsgaard.
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Den nye regering vil levere en økonomisk plan, der giver balance, og som faktisk hænger sammen.
Hr. Ole Birk Olesen står jo og læser op af det, der er blevet et historisk dokument, og det er han fuldstændig klar over.
Det program fik vi ikke flertal for at gennemføre, men vi har måttet forhandle med andre partier om, hvordan skal være.
Sådan er det jo.
Men vi kommer til at levere en ny 2020-plan, efter at vi har foretaget et kasseeftersyn og har det fulde overblik over, hvor slemt det egentlig står til.
Som jeg sagde før, har vi kastet en mønt ned i brønden, og den er ikke landet endnu.
Det ser alvorligt ud, men vi kommer til at levere en plan, der giver strukturel balance.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-10-06:
Tak for det.
Nu har vi jo netop overstået en valgkamp, hvor vi var en del der var i debat med repræsentanter for bl.a. hr. Jesper Petersens parti og repræsentanter for Socialdemokraterne, og når vi sagde, at de ikke havde styr på økonomien i deres planer, fik vi det svar, at det havde de, der ville allerede være overskud på de offentlige finanser i 2013 med »En Fair Løsning«.
Det kan man også læse i »En Fair Løsning« på side 8.
Der står: »Fair løsning 2020 betyder, at det strukturelle underskud på de offentlige finanser er væk allerede i 2013 ...«
Så blev valgkampen er overstået.
Socialdemokraterne og SF gik til forhandlinger ude på Crowne Plaza, og så kom der et regeringsgrundlag ud, og i det står der – også på side 8: »Den strukturelle offentlige saldo skal i 2020 mindst være i balance«.
Hvad blev der af det løfte til vælgerne om, at der ville være overskud på de offentlige finanser i 2013?
Hvad skete der med det under forhandlingerne?
Henning Hyllested (EL), 2011-10-06:
Mere uddannelse til ufaglærte, sagde SF's ordfører, og det er stort set også, hvad der står i regeringsgrundlaget om den sag.
Jeg vil bare høre, hvornår hr. Jesper Petersen forestiller sig at de lovede forbedringer i uddannelsen af ufaglærte ledige kan træde i kraft.
Jeg minder om, at det haster.
Landet over er der faktisk virksomheder, som efterspørger og ikke kan få den kvalificerede arbejdskraft, som de har brug for, og det er jo bl.a., fordi ledige er underlagt forskellige former for begrænsninger.
Det kan være i forbindelse med AMU-kurserne – de må f.eks. få maksimum 6 ugers kursus – eller de render ind i loftet på 3.500 kr. for et kursus, som de så ikke kan følge, hvilket bl.a. betyder, at de f.eks. slet ikke kan få tilbudt svejsekurser.
Der er jo lige nu en helt aktuel sag i Randers, som vi kan læse i pressen, hvor en række virksomheder faktisk efterspørger certifikatsvejsere, industriteknikere og den slags.
Der er masser af ledige i Randersområdet, som fint kunne uddannes til at tage de job, men som altså ikke kan få dem, fordi der er lagt begrænsninger ned over dem som følge af den tidligere regerings politik.
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Det er også en strategi at vælge at angribe definitionen og sige, at de mennesker, vi har udgrænset i fattigdom, i virkeligheden ikke har det så hårdt.
Alle internationale organisationer, der beskæftiger sig med det, siger, at der bliver flere fattige.
En kvinde, der under valgkampen ringede ind til et radioprogram, var på starthjælp, og hun havde 1.300 kr. om måneden, når hendes husleje var betalt.
Så det er meget muligt, at man kan finde nogle eksempler på det modsatte, men det er altså virkeligheden rundtomkring.
I stedet for at begynde at negligere, hvor hårdt nogle mennesker i Danmark faktisk sidder i det, og hvor svært det kan være at få hverdagen til at hænge sammen, og negligere den måde, man udstøder børn på, som vokser op i familier, der er decideret fattige, synes jeg, man skulle koncentrere sig om at løse problemerne i stedet for at bortforklare dem.
Jeg synes ikke, det klæder nogen at have så lidt social samvittighed.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-10-06:
Det var jo ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte om, hvad rådighedsbeløbet er for en familie med to børn, hvor begge forældre er på kontanthjælp.
Jeg tænkte nok, at ordføreren måske ikke kunne svare på det, så jeg har spurgt Finansministeriet og fået deres familietypeberegninger.
Ifølge dem har en familie med to børn, hvor begge forældre er på kontanthjælp, et rådighedsbeløb de første 6 måneder af året på 14.300 kr. og de sidste 6 måneder et rådighedsbeløb på 12.000 kr.
Det er et rådighedsbeløb, og det er altså, efter at de har betalt deres skat, husleje, udgifter til dagpleje.
Det er det, de har at leve for, når alle udgifter er betalt.
Mener ordføreren, at man er fattig, når man har et rådighedsbeløb på 14.300 kr. om måneden?
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Vi skal i hvert fald nok lade være med at lægge afgifter på folk, der har flere koner.
I forhold til det andet vil jeg sige, at der opereres med forskellige fattigdomsgrænser.
Vi vil fastsætte en specifik fattigdomsgrænse i Danmark – det har den gamle regering jo ikke villet være med til – efter at et ekspertudvalg har været inddraget i at finde ud af, hvordan vi sætter sådan en, og det er den grænse, vi vil arbejde ud fra.
Det bliver så en politisk målsætning for os, at vi skal have færre fattige.
Jeg har lidt mistanke om, at når den gamle regering ikke ville være med til at sætte sådan en grænse, vi kunne være enige om at arbejde ud fra, var det, fordi man i virkeligheden ikke havde tænkt sig bagefter at prøve på at gøre noget ved fattigdommen, men jo bare ville acceptere, at kontanthjælpsloftet, fattigdomsydelser i øvrigt, starthjælpen, den øgede arbejdsløshed, man ikke for alvor tog hånd om, skabte mere fattigdom.
Men lad os da få lavet sådan en, og så kan vi bruge det som udgangspunkt for det kommende politiske arbejde med at mindske fattigdommen.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-10-06:
Nu sagde ordføreren til den forrige spørger, at fattigdommen i Danmark er eksploderet, og der er blevet snakket meget om fattigdom i løbet af valgkampen.
Jeg vil gerne spørge lidt mere konkret ind til det her med fattigdom.
Derfor vil jeg gerne bede ordføreren svare på, hvad en familie med to børn, hvor begge forældre er på kontanthjælp, har i rådighedsbeløb om måneden.
Hvad er det for et beløb, der gør, at ordføreren mener, at de er fattige?
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Hr. Hans Christian Schmidt kan tro, at vi vil skabe arbejdspladser og ikke som den gamle regering bruge de mest ineffektive virkemidler overhovedet til at få gang i beskæftigelsen.
Vi fremrykker de offentlige investeringer, som vi talte om i valgkampen.
Og så overtager vi jo en økonomi, hvor der er et stort hul i statskassen, og hvor vi skal overholde nogle konvergenskrav og ikke optage for stor gæld, og det kommer vi jo til de næste år med de store underskud, som vi overtager.
Derfor kan man ikke både udbetale efterlønsbidrag og lave straksafskrivningsvindue for virksomhederne.
Så bliver hullet simpelt hen for stort, og gælden, man optager, bliver for stor.
Man kan ikke bare stå her og slå ud med armene.
Altså, vi er en økonomisk ansvarlig regering, og derfor kan man ikke både blæse og have mel i munden på den måde.
I forhold til det om punktafgifter troede jeg, at hr. Hans Christian Schmidt spurgte til den skattereform, vi vil gennemføre.
Altså, det er jo korrekt, at hvis man bare ensidigt laver sådan nogle ting, har det en social slagside, men der er det jo godt, at regeringens samlede målsætning er at mindske uligheden og mindske fattigdommen, og man vil se, at det også er det, vi kommer til at gøre.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-10-06:
Jeg vil lade det ligge, men det er jo bare sådan – for de fleste af os i hvert fald – at en punktafgift rammer dem hårdest, der ikke har så meget som dem, der har mere, men det kan jo være noget, som har ændret sig i løbet af den debat, man har haft.
Men til gengæld vil jeg gerne spørge om en af de andre ting, som hr. Jesper Petersen sagde meget, da vi var i valgkamp, og det var: Man skal skabe arbejdspladser.
Det kan jo ikke være, på grund af at man skal gennemføre en reform af efterlønnen, for det har man jo indrømmet at man godt vidste før valget?
Jeg undrer mig bare over, hvorfor man kørte så hårdt frem med det, når man allerede nu også har droppet det her.
Så det var sådan set mit spørgsmål.
Jeg beder bare hr. Jesper Petersen om at kommentere det, for jeg synes, det er trist, hvad vi ser, nemlig at man løber fra løfterne.
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Tak for det, der startede med at være pæne ord og så alligevel endte med at være sådan en form for benspænd.
Jeg synes, at hr. Hans Christian Schmidts humor plejer at være en kende mere raffineret, men den må jeg få gavn af en anden gang.
Der er en lang række punkter, hvor jeg absolut synes at det er det modsatte af svært, nemlig meget rart, at vi kan stå her og endelig have fået en ny regering.
I forhold til det konkrete, altså om det lige præcis er de dårligst stillede, der kommer til at betale det, så er svaret meget klart nej, for vi vil jo f.eks. fjerne de særlig lave ydelser, der er medvirkende til, at vi i det her land har haft en eksplosion i fattigdommen, som hr. Hans Christian Schmidt og partifællerne bare fuldstændig lod fortsætte.
100.000 flere decideret fattige blev der i Danmark mellem 2002 og 2009, inden finanskrisen for alvor satte ind – og man sad på hænderne.
Jeg synes, at hr. Henning Hyllesteds beskrivelse af, hvordan virkeligheden er, er fuldstændig rigtig.
Der er utrolig mange ufaglærte i det her land, som simpelt hen vil være tilovers, hvis ikke vi sørger for, at vores unge på erhvervsskolerne får en uddannelse, og for, at der bliver bedre mulighed for opkvalifering af vores ufaglærte ledige.
Det er jeg fuldstændig enig med hr. Henning Hyllested i.
Det, det handler om nu, er at finde midlerne til det.
Så nu pågår arbejdet først med at foretage et kasseeftersyn, se på, hvordan den økonomi, vi overtager, egentlig er, og dernæst at gå i gang med at lave en finanslov, som det i parentes bemærket også tog adskillige måneder for den forrige regering at lave, da den trådte til.
I forbindelse med det arbejde må vi jo så se, hvad vi kan finde finansiering til nu, og hvad vi må vente med at finde finansiering til senere.
Det ville ikke være rigtigt at stå og sætte en eller anden dato på af hensyn til alle de mennesker, der vil have en forventning om, at det så bliver til noget på lige præcis den dato.
Men ønsket om at gøre det tror jeg vi er fuldstændig enige om, og vi arbejder på at finde midlerne til det.
Henning Hyllested (EL), 2011-10-06:
Jo, men jeg kan jo forstå, at man bl.a. har lagt hele dette spørgsmål i den store gryde, der hedder trepartsforhandlinger, og det kan jo trække ud nok så længe
Nu skal man tilsyneladende først afvente en overenskomstforhandlingssituation næste år.
Så hvis vi nu forestillede os, at man f.eks. umiddelbart afskaffede loftet på de 3.500 kr., var der lige nu og her 800 AMU-kurser, som kunne genåbnes – vel at mærke af de tunge, bl.a. inden for den byggeindustri, som skal bære en del af fremgangen ved de fremrykkede offentlige projekter.
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Som jeg faktisk svarede før, er det korte svar, at skattereformen kommer, når den kommer.
Jeg kan ikke sætte dato på.
Den vil så indebære, at der kommer en helt anden retning i forhold til den gamle regerings skattepolitik.
Bankdirektører og andre danskere med store indkomster kunne gå derfra og grine hele vejen ned til banken, mens man havde snydt alle andre, der endte med at skulle betale regningen, fordi der var opstået et hul i kassen.
Og de blev senere snydt, da den gamle regering igen brød skattestoppet – når det lige passede den, brød man det jo bare alligevel.
De har været ærlige om det.
Der er afsat et maksimum på 5 mia. kr. i regeringsgrundlaget, men det er jo ikke sådan, at vi lige pludselig kan finde på at sige, at vi har et skattestop, men det bryder vi bare, når vi gerne lige vil.
Peter Skaarup (DF), 2011-10-06:
Det var egentlig ikke det, jeg spurgte hr. Jesper Petersen om.
Jeg spurgte hr. Jesper Petersen, om vi kunne få bekræftet, at der kommer en skattereform til foråret, som fru Marianne Jelved sagde at der gør.
De Radikale er jo kommet med i regeringen, så man må forvente, at de har et indgående kendskab til, hvad der er blevet talt om i det store tårn i Ørestaden.
Det er det ene, men hr. Jesper Petersen kan åbenbart ikke bekræfte, at der kommer en skattereform til foråret.
Men uanset det sagde fru Marianne Jelved i hvert fald, at den vil komme.
Det andet spørgsmål, jeg stillede, var, om regeringen i det udspil til skattereform, som man vil komme med, indregner de 5.000 kr. i ekstra pensionstillæg, som regeringspartierne i valgkampen sagde man vil komme med.
Det kan jeg heller ikke få et svar på fra hr. Jesper Petersen, eller kan jeg?
Altså, to spørgsmål: Kommer der ikke en skattereform til foråret, sådan som Det Radikale Venstre under debatten i dag har sagt?
Det er det ene.
Og det andet er: Vil et pensionstillæg, der er forhøjet med 5.000 kr., indgå i regeringens udspil?
Det må være nemt at svare på.
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Det afhænger også fuldstændig af, hvornår man kan være færdig med forhandlingerne, og der må vi se, om Dansk Folkeparti er med på noget.
Det, de kunne være med på, er jo at sørge for, at den bliver noget mere socialt retfærdig end det, den gamle regering præsterede med hjælp fra hr. Peter Skaarups eget parti.
Det kunne f.eks. være at sørge for, at også de meget dårligt bemidlede pensionister, der lever i vores land, oplever indkomstfremgang.
Det ville jeg synes var meget positivt.
Når det samlede mål for regeringen er at mindske uligheden og begrænse fattigdommen, omhandler det selvfølgelig også ældre, der er meget dårligt bemidlede, men hvordan det konkret skal ske, vil det være for tidligt at sige præcis.
Det må afhænge af en nærmere forhandling, præcis som det er foregået så mange gange før, hvor Dansk Folkeparti har accepteret, at man først undersøger lidt, så venter man, så kommer der et udspil, så diskuterer man og forhandler og ender med et resultat.
Det er en meget kendt fremgangsmåde.
Peter Skaarup (DF), 2011-10-06:
Jeg vil gerne spørge SF's skatteordfører om det, som Det Radikale Venstres ordfører i dag fremkom med, nemlig at der vil komme en skattereform til foråret.
Det var jo lidt interessant, trods alt, at komme nærmere ind på det, som fru Marianne Jelved talte om, nemlig at skattereformen kommer til foråret.
Vi var ikke klar over før debatten, at den ville komme på det tidspunkt, men det interessante er jo så også, hvad indholdet er, og jeg vil gerne have, at hr. Jesper Petersen bekræfter det.
Eksempelvis kunne jeg godt tænke mig at høre, om SF vil sørge for, at det, som Socialdemokraterne og SF var fremme med i valgkampen, nemlig at man vil etablere et ekstra pensionstillæg på 5.000 kr. til folkepensionisterne, bliver en del af skattereformen, for det var jo et klart løfte, som man udstedte til landets ældre i valgkampen, og vi må forvente, når vi skal tale skat, at det så er med der.
Ulla Tørnæs (V), 2011-10-06:
Jamen så er min forvirring eller uklarhed sådan set fuldstændig intakt, for man siger altså ja til at gennemføre topskattelettelserne – tak for det – og i samme åndedrag siger man: Men når vi så har gennemført det, vil vi gennemføre det, vi kalder en socialt afbalanceret skattereform, hvorefter vi vil indføre millionærskat, altså hæve skatten for dem, der i dag betaler topskat.
Det forstår jeg ikke sammenhængen i, og jeg synes egentlig, at det er at gøre grin med Folketinget, at man den ene dag vil gennemføre en skattepolitik for så efterfølgende at neutralisere den ved at gennemføre det modsatte.
Så det fremstår temmelig uklart for mig, hvad det egentlig er, SF vil på hele skatteområdet.
Jeg forstår godt, at hr. Jesper Petersen ikke kan svare på, hvordan det hele lander, for man skal selvfølgelig have Enhedslisten med om bord, og man skal også have Det Radikale Venstre til at nikke til det; for ellers kan det jo ikke gennemføres her i Folketinget.
Men det ville være befriende, hvis hr. Jesper Petersen kunne sige, hvad SF egentlig mener, når man taler om en socialt afbalanceret skattereform.
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Jeg vil starte med at sige, at jeg faktisk ikke tror, at fru Ulla Tørnæs lyttede så godt efter.
For hvis man kan have fået ud af det, jeg sagde før, at jeg var modstander af at have en millionærskat, så har man ikke hørt rigtigt.
Det kommer jo fuldstændig an på de forhandlinger, der kommer, hvordan man vil finansiere den skattereform.
Det, vi bare stiller op som krav til den, er, at den skal være fuldt finansieret, at den skal være socialt afbalanceret, og at den skal lette skatten på arbejde.
Der gik jo mere end halvandet år, fra den forrige regering – efter at den var trådt til – sagde, at den ville lave en skattereform, til den rent faktisk kom.
Så at jeg ikke fuldstændig i detaljer kan sige, præcis hvilken skat der skal stige lidt dér, og hvilken anden der skal sænkes lidt dér, må man altså tilgive mig.
Men jeg kan sige så meget, som at det for vores skyld meget gerne måtte være sådan, at dem, der tjener allermest, kommer til at betale mere i skat; det må det gerne.
Og det ville jo så bidrage til det mål, det er, at den samlede regerings politik skal mindske fattigdommen, skal mindske uligheden.
Skattepolitikken er selvfølgelig væsentlig i den sammenhæng.
Ulla Tørnæs (V), 2011-10-06:
Jeg vil gerne vende tilbage til skattespørgsmålet.
Jeg sad faktisk og lyttede meget opmærksomt til SF's nye ordfører – tillykke med posten – men jeg må tilstå, at det fremstår en anelse uklart for mig, hvad der egentlig er SF's skattepolitik.
Der er mange, der har forsøgt at spørge hr. Jesper Petersen, men uden at få noget særlig godt svar.
Det ene øjeblik siger hr. Jesper Petersen nej til millionærskat, og det andet øjeblik siger Jesper Petersen ja til at gennemføre den tidligere regerings planlagte topskattelettelser for så det tredje øjeblik at sige: Jamen det er da muligt, at millionærerne kommer til at betale mere i skat, når vi nu får gennemført en socialt afbalanceret skattereform.
Og jeg forstår, at den socialt afbalancerede skattereform er en af hovedårsagerne til, at SF har kunnet sluge gennemførelsen af tilbagetrækningsreformen, og at man i øvrigt står fast på den tidligere regerings økonomiske politik.
Det får mig så til at spørge hr. Jesper Petersen: Hvad betyder det egentlig, at en skattereform skal være socialt afbalanceret?
Hvad mener SF med ordene socialt afbalanceret?
Hvem skal betale mere, og hvem kan vi forvente kommer til at betale mindre?
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Som sagt er jeg fuldstændig enig, og jeg håber, at vi så snart som muligt kan gennemføre det.
Midlerne skal være der til det, og det kan indgå i trepartsaftalerne.
Men sådan er det jo – vi kan ikke sætte det i værk, før pengene er fundet i forbindelse med en trepartsaftale. Men jeg tror, vi er enige om, at det her er så stor en udfordring, at det er noget, som man også bør tage op i de forhandlinger, og at både arbejdsgivere og lønmodtagere har stor interesse i, at vi får højnet uddannelsesniveauet hos vores arbejdskraft, ikke mindst hos de ufaglærte.
Så jeg håber på, at det vil være fremkommeligt, når vi kommer til de diskussioner.
Først må jeg rette misforståelsen med hensyn til den formulering, der er, om, at det, vi overtager, som udgangspunkt er VK-regeringens økonomiske politik.
Det handler jo om, hvor vi starter henne.
Det er det, der er udgangspunktet.
Sådan er det jo.
Det er jo det, vi kommer til, det er det, der ligger til os, når vi træder ind i kontorerne, og derfor er det den, vi overtager, og som vi nu kommer til at ændre på en række punkter, for at vi får en bedre økonomisk politik, der både er holdbar og skaber beskæftigelse.
Så jeg tror altså, at man læser den sætning forkert.
Måske er det med vilje, hvad ved jeg, men det gør man altså.
Så kender jeg også fru Ulla Tørnæs godt nok til at vide, at hun godt ved, at der er forskel på en mulig millionærskat og så det at hæve grænsen for, hvornår man betaler topskat.
Der er jo sådan set ret stor forskel.
Man kan godt prøve at sige, at det er det samme, og at vi prøver at gøre noget den ene dag og noget andet den næste, men det er jo altså ikke det samme.
Og det, jeg bare vil gentage, er, at Enhedslisten skal om bord, og det skal De Radikale selvfølgelig, og hvorfor skulle Venstre ikke også, hvis man var villig til at forhandle en socialt retfærdig skattereform?
Det er nye toner, javel, men jeg ville da gerne have, at vi kunne lave en bred reform.
Marianne Jelved (RV), 2011-10-06:
Det skal vi ikke, det må de selv bestemme.
Men vi tillader os at have en sundhedspolitik, og vi tillader os at bruge et gammelt hæderværdigt accepteret middel, som hedder afgifter til at ændre adfærd.
Derfor har vi afgifter på energi for at nedsætte forbruget af energi osv.
Så kan man diskutere, hvor der skal være afgifter henne.
Men jeg må sige, at jeg intet har imod, at der er afgifter på cigaretter, på alkohol, på vin og på øl.
Jeg har heller ikke noget imod, at der er det på fede ting, fordi de er hamrende usunde.
Så hvis det kan være med til at påvirke en adfærd, der gør, at man lever et sundere og længere liv, synes jeg, at det er o.k.
Politikerne har også ansvar for den slags ting.
Det er også os, der skal skaffe pengene til sygehusene, der behandler alle de følgesygdomme, der følger med en usund levevis.
Derfor har vi alle sammen en opgave, ikke til at bestemme, men til at påvirke.
Merete Riisager (LA), 2011-10-06:
Det Radikale Venstre og fru Marianne Jelved har fortalt os i mange år, at vi har brug for en ny regering, og Det Radikale Venstre har siddet i tårnet og kæmpet for at luge ud i de værste socialistiske vildskud, sådan at vi nu står med et regeringsgrundlag, der betyder, at mange danskere er blevet usikre på, hvor ny den nye regering egentlig er.
Men vi ved jo, at regeringen har Enhedslisten med på bagsmækken, så vi regner med at se meget mere til den ufortyndede socialisme i den her regeringsperiode.
Hvad vi dog kan se af nyt er de 5 mia. kr. i øgede skatter og afgifter, som er blevet nævnt, men det lyder også til, at vi får et problem med friheden, og jeg vil gerne spørge fru Marianne Jelved, om hun virkelig mener, at vi fra Christiansborg skal bestemme, hvad familierne skal spise, om de f.eks. skal spise gulerodskage eller lagkage.