runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2007-11-30:
Baggrunden for lovforslaget, vi behandler nu, er, som vi allerede har været inde på i debatten, at der blev afsagt den her dom i januar i år om, at det danske pensionssystem ikke lever op til EU's regler.
Jeg vil da gerne sige, at vi i Dansk Folkeparti meget beklager den indflydelse og magt, EU har over Danmark, og at EU på den her måde kan gå ind og underkende det danske pensionssystem.
Vi finder det ærgerligt, at det system, som var der, og som vi var meget godt tilfreds med - vi syntes, det fungerede rigtig godt - åbenbart ikke længere kunne være der.
Vi har så taget til efterretning, at der var et meget bredt flertal her i Folketinget, der ønskede at tilrette det danske pensionssystem i overensstemmelse med EU-dommen.
Da der så var lagt op til, at det danske pensionssystem skulle laves om på flere områder, har vi valgt at gå ind i arbejdet netop for at søge indflydelsen der, hvor den ligger.
Når det nu skulle være, vil jeg sige, at vi i Dansk Folkepartis synes, at vi er nået frem til et udmærket resultat - jeg vil kalde det for den mindst ringe løsning på, hvordan man skulle bygge det her pensionssystem op i relation til EU-dommen.
Lovforslaget indebærer bl.a., at et udenlandsk pensionsselskab, som ønsker at have danske kunder, skal indgå en aftale med de danske skattemyndigheder om, hvordan man foretager indberetning, indeholdelse og indbetaling af skat fra de danske pensionsopsparere.
Det er i og for sig en ganske udmærket løsning, for på den måde har man hånd i hanke med, at det er seriøse pensionsudbydere, der kan få lov til at forvalte danskernes pensionsopsparinger.
Så vil jeg tillade mig at komme med et lille forslag her, som måske kunne øge forbrugersikkerheden, hvis der var nogen, der skulle få lyst til at spare op i et pensionsselskab.
Derfor vil jeg opfordre til, at der f.eks. på Skatteministeriets hjemmeside blev lavet en oversigt over de pensionsselskaber i udlandet, som man har lavet aftaler med.
Man ved jo godt i ministeriet, hvem man laver aftaler med, og derfor kunne man f.eks. på ministeriets hjemmeside offentliggøre, hvilke selskaber der er tale om, og man kunne måske også der have nogle nøgletal for, hvordan selskabernes økonomi fungerede.
Det ville i hvert fald styrke forbrugerstillingen i de tilfælde, hvor folk måtte ønske at spare op hos et pensionsselskab i udlandet.
Men som sagt synes vi, at lovforslaget her er den mindst ringe løsning på den problemstilling, der var, og jeg skal derfor sige, at Dansk Folkeparti støtter, at lovforslaget bliver vedtaget.
Lars Barfoed (KF), 2007-11-30:
Jeg vil lige først sige, at vi godt kan blive enige om, at konkurrencelovgivningen jo skal sikre en fri konkurrence.
Men jeg forstod på spørgsmålet, at der var tale om en sådan uhindret fri konkurrence, og konkurrencelovgivningen og også markedsføringslovgivningen og alt muligt andet er jo trods alt til for at lægge nogle rammer omkring den.
Jeg kan ikke lige komme på nogen områder, hvor jeg ikke mener at der i princippet bør være fri konkurrence, for det er da til fordel for kunderne, at der er det.
Det kan da godt være, hvis vi dissekerer det nærmere, at vi kan komme i tanker om nogle eksempler, hvor det ikke burde gælde, men her og nu kan jeg sådan set ikke se nogen områder - når det gælder serviceydelser - hvor det ikke er en fordel for kunderne, at der er fri konkurrence.
Frank Aaen (EL), 2007-11-30:
Nu kom spørgsmålet nok lidt overraskende for ordføreren, for det eneste svar, vi fik, var, at vi selvfølgelig skal have en konkurrencelovgivning; vi skal ikke bare have frit marked.
Det, jeg spurgte efter, var, om der er nogen serviceydelser, og vi kan godt gå lidt tættere på - det her gælder f.eks. pensionsområdet - og spørge, om der er andre serviceydelser inden for velfærd, omsorg og andre områder, hvor hr. Lars Barfoed mener at vi ikke skal have et frit marked.
Eller skal det frie marked gælde alle former for serviceydelser?
Lars Barfoed (KF), 2007-11-30:
Jeg, det er der.
Jeg mener ikke, at det frie marked eller de frie markedskræfter i det hele taget skal kunne køre uhindret.
Nu må hr. Frank Aaen jo forstå, at jeg ikke er liberalist, jeg er konservativ.
Det kunne jeg sige meget om, men i den her sammenhæng har det at gøre med, at vi Konservative har den opfattelse, at vi skal have den frie markedsøkonomi, men vi kan ikke have en fri markedsøkonomi og fri konkurrence, uden at der er en vis regulering af markedskræfterne, f.eks. at vi har en konkurrencelovgivning osv.
Så jeg mener ikke, at der skal være et uhindret frit marked, men jeg mener, at det inden for den ramme, jeg her har beskrevet, er rigtigt, at vi i EU har et frit indre marked, for det er til gavn for forbrugerne og i den her pensionsbranchesammenhæng til gavn for kunderne, altså at de kan vælge en udenlandsk udbyder i stedet for en dansk, hvis de synes, det er til deres egen fordel.
Frank Aaen (EL), 2007-11-30:
Nu begrunder hr. Lars Barfoed det her lovforslag og forsvarer jo i virkeligheden også dommen med, at det er godt at have det indre marked
det skal også gælde på det finansielle marked.
Er der noget område af samfundslivet, hvor hr. Lars Barfoed ikke synes det indre marked bare skal virke uhindret?
Lars Barfoed (KF), 2007-11-30:
Det er dejligt at høre, at formanden kan huske navnet.
Dette lovforslag baserer sig jo på, som andre har været inde på, en dom fra EF-Domstolen, der går ud på, at vi ikke i Danmark kan forbeholde fradragsretten for pensionsindbetalinger til indbetalinger, der sker til danske institutter.
Den skal også gælde for indbetalinger til udenlandske institutter.
Det er jo noget, vi fra dansk side har været lidt bekymrede ved.
Derfor har vi også forsøgt at undgå den dom; det har der været mange grunde til.
Det er jo også et problem at skulle ændre så komplicerede systemer, som vi altså nu skal ændre.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at det så faktisk er meget godt for kunderne, for hvorfor er det, at vi skal ændre de her regler?
Jamen det er jo, fordi man i EU skal have et frit indre marked, også når det gælder finansielle ydelser.
Det frie indre marked etableres altså bedst, hvis kunderne kan sende deres penge til både danske institutter og udenlandske institutter.
Det er det, vi sikrer med det her lovforslag, altså at der er fradragsret, også når man betaler til udenlandske institutter.
Men betingelsen må så naturligvis være, at der også betales skat, når man får pensionen udbetalt fra de pågældende udenlandske institutter.
Altså, fradragsretten for pensionsindbetalinger må jo modsvares af, at der så til gengæld betales skat, når pengene engang udbetales.
Det er jo så den anden side af det, som det også fremgår af lovforslaget, at vi skal sikre os - efter aftale med disse pensionsudbydere - at der kommer til at ske en skatteopkrævning.
Det er også sikret med lovforslaget, og derfor kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
Frank Aaen (EL), 2007-11-30:
Selv om vi er nået til en anden konklusion med hensyn til det her lovforslag, vil jeg bare takke for svaret og love et samarbejde, så langt som det overhovedet er muligt, og det tror jeg det er et godt stykke hen ad vejen.
Jesper Petersen (SF), 2007-11-30:
Jeg havde jo set frem til og forudset hr. Frank Aaens spørgsmål og hørte også, at det kom til de andre ordførere.
Jeg vil ikke som hr. Nick Hækkerup fuldstændig afvise, at der er problemer.
Nej, det var vel faktisk hr. John Dyrby Paulsen, der sagde det, men jeg huskede at sige hr., og det var det, der var pointen med det, jeg lige sagde der.
Jeg vil ikke ligesom hr. John Dyrby Paulsen fuldstændig affeje det med at sige, at der er surt og der er sødt, og sådan må det gå lige op.
For selvfølgelig er der problemer i, at EU gerne vil liberalisere mere og mere og der stiller nogle krav.
Jeg vil så også se positivt på samarbejdet med hr. Frank Aaen om at arbejde imod for mange tvungne liberaliseringer af danske serviceordninger.
Men situationen er, som den er nu,
og vi støtter, at vi tackler den på så fornuftig en måde, som det ser ud til at vi vil gøre her.
Frank Aaen (EL), 2007-11-30:
Jeg er selvfølgelig med på, at SF støtter forslaget, for det står jo i aftalen, at man gør det; så det er helt naturligt.
Jeg vil bare sige, at vi nu igen ser et skred i, hvad EU faktisk bestemmer over den danske velfærdsmodel, altså over, hvordan det danske samfund skal indrettes på et område, som er rent ideologisk bestemt og ikke har noget at gøre med, hvad der er brug for i internationalt samarbejde for at løse internationale problemer.
Får en sådan sag her ikke SF til at overveje, om vi på en eller anden måde skulle prøve at regulere det der EU-samarbejde lidt, sådan at det ikke altid er kapitalens frie bevægelighed, der bestemmer?
Jesper Petersen (SF), 2007-11-30:
SF er også positiv over for lovforslaget, som vi ser som en helt nødvendig og fornuftig tilpasning af det nuværende pensionssystem med det sigte at ændre så lidt som muligt for de nuværende pensionsopsparere.
Vi hæfter os ved, at der ikke bliver mere administration for den enkelte pensionsopsparer med det her forslag; det synes jeg er meget positivt.
Samtidig vil omlægningen til den individuelle pensionsopsparing også gøre det mere tydeligt, hvilke personer der bliver begunstiget af de nuværende skatteregler.
Så vi vil også støtte dette forslag.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-12-04:
Som Venstres ordfører så ganske rigtigt påpegede, er det her lovforslag jo en del af en aftale om udmøntning af globaliseringsaftalen.
Det er udmærket, og jeg kan såmænd også tilslutte mig bemærkningerne om at hjælpe iværksættere og lignende i gang.
Jeg skal sige, at det er rigtigt, at vi har udvidet mulighederne vedrørende etableringskontoen for iværksættere i 2002 og 2004.
Hvis man går tilbage og ser på ordførertalerne dengang, ser man, at det er sådan, at hver gang vi laver om på det her, fremstilles det som en guds velsignelse for iværksætterne, og som om vi nu får mange flere iværksættere og det bliver helt fantastisk og de lever meget længere.
Det kan man også håbe er rigtigt, men man må medgive, at nogle af iværksætterne lever et hårdt liv.
Man må også sige, at de her små ændringer - det her koster 10 mio. kr. om året - ikke er det, der får iværksættere en masse til at gennemleve de svære år.
Det er jo ikke det, der får iværksættere en masse til at blive iværksættere.
Jeg tror, vi skylder hinanden også at se på hele setuppet omkring iværksætterordningerne og iværksættervilkårene.
Vi når med det her et lille skridt fremad, men at kalde det en overlevelsespakke for iværksætterne som sådan tror jeg er at tage munden for fuld.
Sandheden er jo i virkeligheden, at det her område er utrolig kompliceret.
De gamle regler betød, at indskud på en etableringskonto blev tilgodeset med en skatterabat på omkring 33 pct.
Det reducerede så afskrivningsdelen med 70 pct., med 80 pct. eller med 100 pct., afhængig af hvornår pengene var indskudt på etableringskontoen.
Sådan rent teknisk er det naturligvis rigtigt nok, og tingene hænger sammen, men kønt er det ved gud ikke.
Vi er en del af den aftale, der er indgået, og vi kan naturligvis som følge deraf også støtte det her forslag.
Jacob Jensen (V), 2007-12-04:
Venstre går helhjertet ind for, at vi fremmer en iværksætterkultur og en selvstændighedskultur i Danmark.
Det skaber ideer, det skaber investeringslyst, og det skaber kreativitet.
I øvrigt skaber det også mulighed for, at folk tør løbe en risiko, og det er der brug for i Danmark.
Danmark er faktisk blandt de lande i verden, som er bedst til at starte nye virksomheder, men så skal vi selvfølgelig også være gode til at få dem til at overleve, og det er bl.a. det, som forslaget her er en del af.
Regeringen har jo allerede flere gange forbedret etableringskontoordningen, bl.a. i og med at den har udvidet perioden for, hvor længe man kan bruge midlerne, og den har hævet andelen af den del af ens løn, som man kan indskyde på en etableringskonto, og så har den i øvrigt også givet mulighed for, at man kan anvende indskuddet til at etablere virksomhed i selskabsform.
Globaliseringsaftalen, som var en aftale, der blev indgået bredt i Folketinget, medfører jo også en lang række ting for iværksættere og nystartede virksomheder rådgivningsmuligheder, væksthuse ude regionalt osv.
Forslaget her er også en udmøntning af globaliseringspuljen, så man kan sige, at vi nu tager skridtet videre og går ind og kigger på, hvad vi kan gøre, efter at virksomhederne er startet og har gennemlevet de første svære år.
Ordningen her medfører en forbedret fradrags- og afskrivningsmulighed for de aktiver, som man køber for de midler, der er indskudt på etableringskontoen, sådan at man nu kan afskrive med 42 pct. i forhold til de 30 pct., som gælder i dag.
Vi skal som sagt tilskynde til initiativ og til investeringslyst.
Det gælder for uddannelserne, det gælder socialt, det gælder finansielt, og det sidste er forslaget her jo et eksempel på.
Kigger vi på USA, kan vi se, at det faktisk nærmest er et kvalitetsstempel, at man er gået konkurs et par gange.
Nu synes jeg generelt set ikke, at det er nogen god idé at gå konkurs, og forslaget her er netop også en del af det at undgå at gå konkurs, fordi det giver lidt bedre muligheder for at spare op.
Ikke desto mindre synes vi, det er vigtigt, at vi har de her rammebetingelser for nystartede virksomheder, ikke alene inden de starter, men også i de første svære år.
Vi støtter forslaget, og jeg skal på vegne af De Konservative sige, at det gør de også.
Kristian Jensen (V), 2007-12-04:
Det gøres der med alle de lande, hvor vi fra dansk side har et ønske om at få overenskomsterne ændret.
Og vi har et ønske om fra regeringens side at ændre alle de steder, hvor reglerne om beskatning af privattegnede pensioner med fradragsret ikke er tidssvarende og i tråd med det, som vi bl.a. nu får indført med Østrig og Kroatien.
Når Kroatien er særlig interessant for pensionister eller fremtidige pensionister, skyldes det, at det er et land, hvor der stadig væk er relativt billige boliger, og hvor der er en markant forskel på indkomstskatteniveauet i forhold til Danmark.
Man vil derfor kunne forudse, at Kroatien med den større stabilitet og økonomiske fremdrift, der vil komme, vil være et af de lande, hvor det vil være attraktivt for kommende pensionister at købe sig en bolig med henblik på en lavere udbetaling af deres pensioner i deres alderdom.
Men at vi har fået forhandlet en aftale på plads vedrørende Kroatien, er jo ikke det samme som at sige, at vi ikke forsøger at få aftaler på plads med en lang række andre lande.
Men det er nu sådan på det her område, at det er aftaler, der forhandles på plads, og det kræver, at begge lande er indstillet på og villige til at indgå i en forhandling.
I de tilfælde, hvor det ikke er muligt, er det op til Folketinget at gøre sig overvejelser om, hvorvidt vi skal tage de samme redskaber i brug, som vi f.eks. har valgt at gøre vedrørende Frankrig og Spanien.
Det er så at sige en sidste udvej for at få rettet op på nogle ting, som ikke er holdbare.
Det hjælper jo altid på lysten til at besvare, hvis spørgeren starter med at fedte godt og grundigt for den, der skal svare.
Men jeg vil nu alligevel ikke lægge hovedet alt for skråsikkert på blokken, så derfor vil jeg sige, at ud fra min hukommelse, ja, så er Schweiz et af de lande.
Men Schweiz er ikke et af de lande – igen ud fra min hukommelse – hvor der i forhold til lande som f.eks. Sverige, Tyskland eller Frankrig er et særlig stort antal danske pensionister, der er bosiddende.
Men jeg vil gerne foranledige, at vi får oversendt listen over de lande, som endnu ikke er omfattet af de regler, vi ønsker skal være gældende for dobbeltbeskatningsaftaler vedrørende privattegnede pensioner med fradragsret i dansk skat.
Frank Aaen (EL), 2007-12-04:
Men nu var jeg meget konkret i det, jeg spurgte om lige før: Er Schweiz med på listen over de lande, der endnu ikke er taget initiativ til at få lavet en forbedret dobbeltbeskatningsaftale med?
Det spørgsmål vil jeg næsten tro at skatteministeren med sin normale hukommelse og indsigt i sagerne, som jeg beundrer, kan svare ja eller nej til.
Colette L. Brix (DF), 2007-12-04:
Dansk Folkeparti ønsker en erhvervspolitik, der sætter fokus på dem, der tør tage springet og starte en virksomhed, og som tør investere i den.
Dansk Folkeparti arbejder for, at Danmark skal blive - som et af regeringens slogans lyder - en af verdens bedste iværksætternationer.
Der er ingen tvivl om, at vi her står over for en udfordring.
Hvis Danmark skal tage springet og blive et af verdens allerbedste lande at starte og drive virksomhed i, kræver det en målrettet indsats.
Det skal være enkelt at drive virksomhed.
Det kræver, at der gøres noget ved de administrative byrder.
Det har desværre haltet noget bagefter med at reducere de administrative byrder tilstrækkeligt.
Derfor vil Dansk Folkeparti sætte ekstra fokus på dette område i denne regeringsperiode.
Dansk Folkeparti står klar med forslag, der kan reducere byrderne.
Det skal konkret ske ved, at de mindre virksomheder ikke skal betale til sygedagpenge for en medarbejder det første år af ansættelsesperioden.
Når man bevæger sig i politik, hører man ofte mange flotte ord om, at Danmark skal skabe bedre vilkår for iværksættere.
Ofte bliver det kun ved ordene, men der er blevet taget små skridt, og de går i den rigtige retning.
Derfor er det positivt, når der bliver taget et skridt i den rigtige retning som med denne forbedring af etableringskontoordningen, der netop vil komme til at betyde nogle mærkbare forbedringer for dem, som ønsker at starte deres egen virksomhed.
Dansk Folkeparti kæmpede under forhandlingerne hårdt for, at etableringskontoordningen skulle forbedres.
Dansk Folkeparti ønsker en iværksætterpolitik, som i højere grad skaber resultater for dem, der vil spare op til at starte egen virksomhed.
Netop de, som tager springet, planlægger fornuftigt og lægger penge til side til at starte virksomhed, er også de iværksættertyper, som vi mener kan skabe sunde virksomheder.
Derfor lægger Dansk Folkeparti vægt på, at vi prioriterer den slags løsninger frem for støtteordninger, der alt for ofte er med til at oppebære usunde virksomheder.
Dansk Folkeparti finder det positivt, at man med de foreslåede forbedringer har fokuseret på den eksisterende brede ordning og ikke igen skabt en helt ny ordning.
Man skal, når det kommer til iværksætterpolitik, lægge vægt på de enkle løsninger for at få gennemført gennemskuelige ordninger.
Den konkrete udmøntning af forbedringen, hvor de efterfølgende afskrivninger forhøjes i forhold til i dag, mener vi i Dansk Folkeparti er den rigtige metode til at skabe et sundere iværksættermiljø.
Ændringen medvirker til, at alle, der benytter etableringskontoordningen, vil opleve nogle forbedringer, hvad angår afskrivningsbeløbet.
Det gælder uanset deres indkomst.
Vi er i Dansk Folkeparti grundlæggende meget positive over for dette forslag.
Der er tale om et rigtigt instrument til forbedring af det danske iværksættermiljø.
Dansk Folkeparti er tilfredse med forliget, som er et lille, men vigtigt skridt den rigtige vej, og vi ser i øvrigt frem til forhandlingerne om at forbedre etableringskontoordningen yderligere.
Frank Aaen (EL), 2007-12-04:
Tak for noget, der i hvert fald lignede et forsøg på et svar.
Men helt ærligt: Hvordan kan det være, at vi her i Folketinget skal gøre os umage med at få lavet en ny aftale med Kroatien, men åbenbart ikke har gjort os samme umage i forhold til et land som Schweiz?
Lyder det ikke mærkeligt?
Jeg mener: Schweiz er jo trods alt økonomisk set en meget vigtigere stat end Kroatien – og der er ikke noget negativt om Kroatien på nogen måde.
Så var det ikke helt rimeligt, at vi, hvis ikke der er taget initiativer i forhold til Schweiz, så måske kan få en begrundelse for, hvorfor det ikke er sket?
Jesper Petersen (SF), 2007-12-04:
SF går ind for at understøtte iværksættere, støtte og gøre det nemmere at starte egen virksomhed.
Derfor er vi positive over for intentionerne i forslaget her.
Vi håber også, at iværksætterne bagefter så kan finde revisorer, som forstår at anvende den lidt indviklede ordning.
På bundlinjen er der alt i alt kun tale om et provenutab på 10 mio. kr., og forhåbentlig vil vi på sigt faktisk indirekte se et overskud, hvis det lykkes at skabe flere bæredygtige virksomheder med tilhørende beskæftigelse.
Det synes jeg er en slags skjult skattelettelse og en unødig begunstigelse af dem, der har benyttet sig af ordningen hidtil, og som har fundet den attraktiv på de vilkår, der blev givet, da de traf deres valg om at bruge ordningen på de nuværende eksisterende vilkår.
SF vil i udvalgsbehandlingen arbejde for, at ordningen kun skal gælde dem, der anvender den, efter den forventeligt bliver vedtaget.
Med de bemærkninger vil SF gå positivt ind i den fortsatte behandling af forslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-12-04:
Det Radikale Venstre kan støtte forslaget, som jo ærlig talt hører til i den allerallermindste kategori af lovforslag sådan i faglig tyngde, men der er urimeligheder, der skal rettes, og det skal vi selvfølgelig også gøre, selv om det er få tilfælde, det drejer sig om.
Frank Aaen (EL), 2007-12-04:
Jeg kan starte med at tage udgangspunkt i hr. Niels Helveg Petersens bemærkninger om, at iværksættere jo har det problem, at når de ingen penge har, har de ikke noget fradrag, og når de har penge, så får de et fradrag.
Det er sådan set en mærkelig måde at støtte folk på, at man ikke støtter dem, der har allermindst, for man støtter dem, der allerede er begyndt at tjene penge.
Jeg synes, at det er underligt.
Vi har jo den opfattelse, at skal man give tilskud til noget, så skal man give det som tilskud, hvor man ved, at man giver pengene til bestemte formål - f.eks. være sikker på at det er bæredygtigt, at det er fremme af økologi eller andre fornuftige ting - og ikke bare sådan en almen skattemæssig foranstaltning, hvor alle jo i virkeligheden kan bruge pengene, uanset hvad pengene så går hen og bliver brugt til - det er måske et eller andet, der er direkte miljøskadeligt, hvilket vi jo desværre nogle gange ser inden for erhvervslivet.
Så jeg forstår ikke den brede opbakning.
Jeg kunne også forstå på Socialdemokratiets ordfører, at den eneste begrundelse for, at man støttede forslaget, var, at det havde man aftalt.
Og sådan er en mand jo en mand, og hvad ved jeg.
Det er jo ikke noget rigtig godt argument.
Til gengæld er det ikke noget stort beløb, så derfor skal jeg da heller ikke hidse mig voldsomt meget op.
Det gør jo ikke skattelovgivningen mere enkel, at man ændrer en procent fra 80 til 68, fra 65 til 55, fra 35 til 45, fra 23 til 35 og fra 60 til 50, som der nu står.
Men jeg skal afslutningsvis takke skatteministeren for trods alt at have afvist forslaget fra revisorerne om, at der skulle afskrives med 47,78 pct.
Jeg synes sådan set, det er fint nok, at man lige holdt grænsen der for, hvor langt ned i detaljen man skal gå, når man snakker om den her slags fradragsordninger.
Og så måske lige til allerallersidst er det jo interessant, at Dansk Iværksætter Forening ikke har afgivet bemærkninger til forslaget.
Det viser måske lidt om, at det ikke har den store betydning ude i virkelighedens verden.