runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2016-01-28:
Tak for det.
Det er yderst relevant at få debatteret kystsikring.
Med over 7.000 km kyststrækning i Danmark er kystbeskyttelsen et meget vigtigt område.
For mange mennesker er det med kystbeskyttelsen jo meget nærværende, hvis f.eks. deres hjem eller sommerhus ligger i et truet område.
Derfor er det vigtigt, at vi sikrer, at vi med lovgivningen tager de rigtige hensyn, således at de berørte borgere har de bedst mulige rammer for at beskytte deres ejendom mod naturens kræfter.
Det er helt naturligt og meget forståeligt, at borgerne vil passe godt på deres ejendom og værdier.
Vi skal her i Folketinget sætte rammerne og skabe mulighederne for det, og det ansvar skal vi være bevidste om at tage alvorligt.
Det kan man sagtens forestille sig vil være forskellige løsninger forskellige steder.
Og så vil jeg bare sige: Hvad skulle der egentlig være i vejen med, at man f.eks. brugte helt naturlige kampesten i de rigtige størrelser de rigtige steder i den rette udstrækning og sammensætning, hvor det nu er bedst?
Det tror jeg er en rigtig løsning en række steder.
Andre steder kan det være andre løsninger.
Det gælder i høj grad på Vestkysten, hvor naturen er særlig barsk, men også andre steder i Danmark, f.eks. Nordsjælland, hvor borgere og husejere flere steder oplever problemer.
Det er som bekendt grundejerens ansvar at kystbeskytte sin ejendom.
Det betyder dog ikke, at der er fuldstændig frie rammer til at vælge metoder og omfang.
Der er mange hensyn at tage.
Det sker igennem den kystanalyse, som ventes færdig i løbet af det første halvår af 2016.
Analysen skal give en vurdering af og et overblik over, hvordan kystbeskyttelsen foretages bedst og billigst, og om kommunerne har de rigtige værktøjer til at klare udfordringerne.
Ud over kystanalysen vil der i løbet af 2018 blive foretaget en evaluering af fællesaftalerne om kystbeskyttelse mellem staten og kommunerne.
Kystanalysen er et kærkomment redskab i arbejdet med at forbedre rammerne for kystbeskyttelsen.
Der er i høj grad brug for analysen, for vi kan se, at der er mange udfordringer på området.
Vi skal være åbne for de forskellige metoder, som findes, til at passe på ejendomme tæt på kystlinjen, uden at det går ud over naturen.
Samtidig skal vi også bruge analysen til at vurdere, hvorledes vi får mest mulig kystbeskyttelse for pengene.
Det kræver alt sammen viden, således at vi kan træffe beslutninger på et oplyst grundlag.
Jeg håber derfor, at rapporten munder ud i, at vi kan få en åben og fordomsfri diskussion af, hvordan vi skal forme fremtidens rammer for kystbeskyttelsen.
Venstre er optaget af at gøre livet lettere for danskerne i alle dele af landet.
Det gælder naturligvis også i forhold til reglerne for kystbeskyttelse.
De berørte parter skal føle, at reglerne giver mening og er fornuftige.
Det er ingen hemmelighed, at der har været megen diskussion af, om det er tilfældet med de gældende regler, og derfor ser vi i Venstre frem til at læse rapportens konklusioner og anbefalinger som grundlag for forhandlinger med henblik på nogle forhåbentlig gode løsninger.
Maja Panduro (S), 2016-01-28:
Det tror jeg er rigtigt – altså at der er meget stor forskel.
Og jeg synes, at hvis man er optaget af at undersøge en model, hvor staten har et større ansvar, skylder man til gengæld også at undersøge meget nøje, hvordan økonomien i det ville se ud, men også – for nu bare at sige det ligeud – hvordan vi så håndterer de forskelle, der måtte være.
For mig er der en principiel forskel på, om vi har at gøre med en grundejer, som har haft sit hus der i 50 år, som i starten lå meget langt inde i landet, eller om vi har at gøre med nogle, som lige for nylig har købt en grund og været bevidst om den risiko, der fulgte med.
Så hvis man vil gå videre ad den vej, synes jeg egentlig, der ligger et meget stort arbejde i at kvalificere det.
Men lad os tale om det, når vi også ser på analysen.
Pia Adelsteen (DF), 2016-01-28:
Det tager jeg som et positivt tegn på, at det i hvert fald er noget, man kan diskutere.
Når jeg spørger, er det jo, fordi jeg synes, det er ret vigtigt i forhold til den principielle tilgang.
Når jeg tager det op, har det selvfølgelig også noget at gøre med Dansk Folkepartis holdning til kystbeskyttelsesloven, for vi synes, det skal være et nationalt anliggende, netop fordi grundejere også har forskellig økonomi.
Så der er meget stor forskel der.
Altså, jeg kunne i hvert fald godt høre, at ordføreren ikke ejer et sommerhus og vil få en regning i form af en realkreditopkrævning på 1 mio. kr. på mandag.
Det kunne man godt høre.
For sagt med al respekt: Det er muligt, at der er klimaforandringer på vej, men nogle af de sommerhuse, som er røget i havet, er altså ikke sommerhuse, som er bygget ude på strandkanten; dem, vi taler om nu, er måske i tredje række derfra.
Så man kan sige, uden i øvrigt at have haft et kystråd, at der i hvert fald er nogen, der har besluttet, at det her skulle gå tilbage til naturen.
Jeg skal bare spørge ordføreren – det har jeg også spurgt de andre ordførere om – om det principielle i, at man som myndighed giver afslag på en bestemt type kystsikring for at anbefale en anden, som ikke virker, og om man så i ordførerens optik pådrager sig et myndighedsansvar.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-01-28:
Jeg vil gerne gøre ordføreren opmærksom på, at kystbeskyttelse er mange forskellige ting.
Kystbeskyttelse handler jo både om de sommerhuse, som er i fare for at ryge i vandet ved Vesterhavet, men det handler også om sommerhusområder, der ligger meget tæt på kysten, og som igen og igen vil rammes af stormflod som følge af klimaforandringerne.
Og lige præcis det, som jeg lagde op til i min ordførertale, var, at vi skulle sikre, at der var et fælles nationalt ansvar – i virkeligheden det, som jeg også hørte ordføreren efterspørge i sin ordførertale, altså at vi går ind og prioriterer og sætter ind og ikke overlader det til den enkelte lodsejer at kæmpe for sit eget sommerhus, men tager ansvar i fællesskab og også tager ansvar i forhold til finansieringen af det her i fællesskab, så det ikke individualiseres hos den enkelte, der er så uheldig at have et sommerhus det forkerte sted.
Og selvfølgelig skal vi da sikre, at vi benytter de rigtige metoder til at kystsikre.
Det synes jeg da er helt åbenlyst.
Christian Poll (ALT), 2016-01-28:
Det skal jeg ikke kunne afgøre og udtale mig om herfra, for jeg kender ikke de konkrete sager.
Der er mange ting, der har med det at gøre, og jeg kan ikke sige sådan en til en, om det er kommunens ansvar eller ej eller andre myndigheders ansvar i sådan en situation.
Pia Adelsteen (DF), 2016-01-28:
Nu vil jeg så spørge Alternativets ordfører ligesom de andre om det principielle i, at når en myndighed ligesom siger nej til noget og anbefaler noget andet, om den så har pådraget sig et myndighedsansvar.
Christian Poll (ALT), 2016-01-28:
Alting skal selvfølgelig ikke gå naturens gang, og det er også derfor, at vi i vores forslag til vedtagelse har en beskrivelse af, at der jo er visse, især af de fælles værdier, som vi skal lægge særlig vægt på at beskytte.
Jeg skal heller ikke her kunne stå at afgøre, om sandfodring nu er den bedste tekniske løsning, eller om en anden løsning ville være bedre, fordi det er jo helt afhængig af, hvor vi er, hvordan strømforholdene er, hvilke materialer der ligger på stranden dér, og en lang række andre forhold.
Pia Adelsteen (DF), 2016-01-28:
Ordføreren siger, at kysterne skal have lov til udvikle sig, tror jeg det var, med den vildskab, de har – det var sådan meget malerisk.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om det så også betyder, at Alternativet ikke synes, at man nødvendigvis skal sandfodre dér, hvor man gør det i dag, for så lader man jo ikke naturen gå sin gang, kan man sige.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, at man hele tiden taler om de her klimaforandringer, og at det er dem, vi skal tage hensyn til.
Så må jeg simpelt hen gøre opmærksom på – det er jeg nødt til – at hvis man lige for tiden skal kystsikre eller sandfodre, kører man sand i lastbiler fra Hirtshals til Nørlev Strand i pendulfart for at smide sand på stranden, hvor det er væk efter halvanden time, hvis der kommer en storm.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre: Skal det hele gå naturens gang?
Christian Poll (ALT), 2016-01-28:
Kysterne er vores vildeste natur.
Det er de steder i landet, vi alle sammen kender, enten fra vi var børn eller fra daglig brug af dem.
Kysterne er der, hvor vi oplever vildskaben, og det er Alternativets stærke ønske, at vi bliver ved med at kunne opleve vildskaben langt de fleste steder langs de danske kyster.
Det er jo så også ved kysterne, at vi har mødet mellem den vilde natur og ejendomsretten, og vi er samlet her i dag for at snakke om den problemstilling, der er i kystsikring.
På den ene side vil vi gerne bevare den fælles glæde og oplevelse, det er at have en ubrudt kyststrækning, som får lov til at udvikle sig i den vildskab, som naturen har, og på den anden side vil vi gerne have en række både fælles anlæg og private ejerskabsforhold i nærheden af kysten og passe på dem.
Vi ved godt, at kystsikring er noget, vi har arbejdet med i Danmark i århundreder.
Det er jo ikke nogen nyhed, at kysten flytter sig.
Det har været et vilkår i mange, mange år, at man ved, at kysten flytter sig, og at man på forskellige måder kan forsøge at holde den fra livet eller på anden måde modellere den.
Vi ved også godt, at de klimaforandringer, som vi ser flere og flere af, og som gør, at vejret jo bliver vildere, vådere og varmere, æder sig hurtigere ind mange steder i landet.
Derfor er det rigtig vigtigt – og jeg er glad for den her forespørgselsdebat – at vi får den analyse, som blev sat i gang i 2014.
Det er rigtig vigtigt, at vi bliver ved med at blive klogere på og åbne for at finde ny løsninger for kystbeskyttelsen.
Men det er også vigtigt at holde sig den brede tilgang for øje, og det er derfor, at vi fra Alternativet ikke tilslutter os det første forslag til vedtagelse, men i stedet har valgt det forslag til vedtagelse, som Enhedslistens ordfører fremsatte lige før, som jo handler om, at vi skal se med det brede sigte på det.
Som det ligger i loven, er der jo de her otte hensyn, der skal arbejdes med, og i dem ligger sådan set det brede sigte, men det skal vi holde fast i.
Det er vores holdning, at vi skal gøre det endnu bredere, og derfor har vi i vores forslag til vedtagelse, nr. V 20, foreslået et kystråd og en kystsikringsfond, altså størrelser, som ud fra mere objektive hensyn kan vurdere, hvor vi gerne vil passe på noget, og hvor vi gerne vil se den frie natur folde sig ud.
Carsten Bach (LA), 2016-01-28:
Så lykkedes det mig alligevel ikke helt at afværge debatten om enkeltsager.
Jeg tror bare, jeg helt stilfærdigt igen måske vil konstatere, at jeg synes, at man som myndighed har et ansvar for løbende at følge op på de tilladelser, som man nu har givet, og så tror jeg, vi skal sige, at de politiske forhandlinger, som vi på et senere tidspunkt når frem til, måske kan afdække, om der skal laves noget om i det her forhold.
Maja Panduro (S), 2016-01-28:
Jeg vil sige, at vi jo som bekendt er et meget bredt flertal, der står bag den ansvarsfordeling, som der er nu, og som vi også slog fast i 2006-aftalen.
Altså, vi har jo alene sidste år i nogle af de fælles aftaler, vi lavede der, sat 90 mio. kr. af fra statslig side til at gå ind og understøtte det.
Så jeg tror, vi bliver nødt til netop at se det, som jeg sagde, som en helhed.
Og når kystanalysen foreligger med forhåbentlig meget grundige analyser, men også med anbefalinger hele vejen rundt, vil vi læse den med stor interesse og har ikke så mange hellige køer på forhånd.
Carsten Bach (LA), 2016-01-28:
Tak for det.
I og med at jeg sagde, at jeg ikke kunne tage stilling til enkeltsager og enkeltmetoder, så var det et forsøg på at afværge en længere dialog os to imellem.
Med hensyn til ansvaret vil jeg sige, at jeg i virkeligheden mener, at man som myndighed har ansvaret for i den her situation løbende at have en dialog og løbende at evaluere og sætte ind i tide, som i øvrigt også er nævnt i vedtagelsesteksten, og også ændre i tide i de situationer, hvor det er nødvendigt.
Pia Adelsteen (DF), 2016-01-28:
Jeg er også glad for, at ordføreren specificerer, at man, hvis grundejerne selv er villige til at betale, ikke kan se, at der skulle være noget til hinder for at gøre nogle ting – så længe det ikke skader andre, for det synes jeg også er væsentligt at sige.
Jeg vil selvfølgelig spørge ordføreren om noget, ligesom jeg har spurgt de andre, og når man nu ikke synes, man vil tage udgangspunkt i enkeltsager og ikke vil forholde sig til enkeltsager, må man jo forholde sig til det principielle.
Og det principielle er vel et eller andet sted, sådan som jeg ser det, og som jeg har forklaret det flere gange, om man, når en myndighed siger nej til noget og anbefaler noget andet, så pådrager sig et myndighedsansvar.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-01-28:
Der er jo givetvis mange forskellige situationer rundtomkring i Danmark, men ja, vi mener, at der, hvor det nationale kystråd vurderer at her kan man ikke beskytte, fordi der kommer stormflod, eller hvad der nu sker, år efter år, og det på sigt bliver en kæmpe udgift, bliver man nødt til at flytte folk og selvfølgelig sikre dem en form for kompensation.
Der er jo også områder, hvor man kan sige at kommunerne har tilladt byggeri alt for tæt på kysten.
Hvordan finansieringen skal strikkes sammen, er vi åbne for at diskutere, og der håber vi da også at kystanalysen, som snart er færdig, kan gøre os alle sammen klogere på, hvordan det her i virkeligheden ser ud.
Pia Adelsteen (DF), 2016-01-28:
Tak for det.
Det var sådan lidt vagt formuleret, synes jeg jo, for hvis vi alt andet lige tager udgangspunkt i en speciel situation, startede man faktisk med at søge om den skråningsbeskyttelse tilbage i 2009.
Der må man sige, at der har grundejerne måske været forud for Kystdirektoratet og sagt, at de altså bliver nødt til at gøre noget.
Men de får afslag på det.
Det gør de på baggrund af et høringssvar fra Hjørring Kommune, hvor Hjørring Kommune så i øvrigt laver en skråningsbeskyttelse til deres vej, for den skulle da nødig falde i vandet – så pyt med sommerhusene.
Det er derfor, jeg spørger lidt om det principielle, og der håber jeg da på et lidt klarere svar.
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Altså, jeg husker det, som om vi gik i krig mod Saddam Hussein, fordi vi vidste, at han havde masseødelæggelsesvåben og forbindelser til al-Qaeda.
Det var starten på det.
Så er det fuldstændig rigtigt, at som månederne og årene gik, hvor man fandt ud af, at det ikke var tilfældet, så kom der andre ting ind, der pludselig skulle forklare det hele.
Så var det nemlig hyklerisk nok indførelse af demokrati, og at sådan havde vi jo egentlig altid tænkt, osv.
Det oplevede vi begge to, og vi oplevede også, hvordan regeringen dengang havde skiftende forklaringer, fordi det ikke rigtig holdt vand, hvad man havde sagt i starten.
Men vores indgang var, at folk, der har masseødelæggelsesvåben og som Saddam Hussein havde tilknytning til al-Qaeda, skulle bekæmpes.
Det var vores indgang til den krig.
Jeg savner ikke de diktaturer.
Nu er det jo, som det er.
De er jo væk.
Jeg konstaterer bare, og det ved hr. Naser Khader også godt, at det var, som det var.
Dagsordenen dengang var, at de var rigtig gode samarbejdspartnere, altså, jeg nævnede Mubarak i Egypten, i øvrigt også Marokkos konge og faktisk også Gaddafi på det seneste, hvor han var blevet sådan lidt mere mild i mælet.
Jeg tror, mange i den vestlige verden bestemt ikke begræder, at det egyptiske militær igen har sørget for at holde islamisterne stangen.
Naser Khader (KF), 2016-01-28:
Bare for at forstå det rigtigt vil jeg spørge: Skal jeg forstå det sådan, at hr. Søren Espersen savner Saddam Hussein og Gaddafi, der godt nok skabte sikkerhed og stabilitet, men som var brutale over for befolkningen?
Det er jo en myte, at de skabte stabilitet.
Hvad gjorde Saddam Hussein?
Han indledte en krig mod Iran, der varede i 10 år.
Derefter gik han ind i Kuwait og skabte ufred, han sendte missiler ind over Israel, han sendte missiler med kemiske våben ind over kurderne.
Var det sikkerhed og stabilitet?
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Altså, det afgørende er jo, at jeg forsøgte at skildre det paradoks, at man i løbet af ganske få måneder, også fra den danske regerings side og fra vestlige regeringers side, pludselig ændrede opfattelse i forhold til de sekulære diktatorer, som man i og for sig havde haft et fornuftigt forhold til.
Det gik meget, meget hurtigt.
Altså, det var for at skildre – hvad skal vi sige? – det her dobbeltmoralske, som udenrigspolitik jo altid er.
Christian Juhl (EL), 2016-01-28:
Hvis vi skal nøjes med det tempo og den tilgang til tingene, kan jeg godt forstå, at det varer længe, før vi får skabt en anden verden, hvor vi kan sige, at vi ikke skal være bange for, hvad der sker ude i verden.
Det undrede mig lidt, at DF's ordfører sagde, at vi var holdt op med at nævne Lockerbie, når han, altså Gaddafi, var til stede.
Nu har jeg aldrig personlig været sammen med Gaddafi til den slags fester, som hr. Søren Espersen tilsyneladende har været til, men hvorfor talte hr. Søren Espersen så ikke om Lockerbie?
Hvorfor stemte hr. Søren Espersen så for en række af de krigseventyr, som Danmark har været ude på?
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Men jeg siger jo netop, at det er en opgave, vi så har påtaget os.
Det, jeg understregede, var, at vi ikke har nogen forpligtelse til det.
Men vi har valgt at gøre det til en forpligtelse, og at yde humanitær hjælp i f.eks. nærområderne har jo ikke spor med det, jeg talte om, at gøre.
Vi har kun det ansvar og de forpligtelser, som vi selv påtager os.
Christian Juhl (EL), 2016-01-28:
Tak for det.
Ikke overraskende skulle vi have en eller anden sang, som ultimativt fortæller, at Dansk Folkepartis ordfører er ligeglad med, hvad der sker i Syrien, og hvad der sker ude blandt verdens fattigste.
Vi har ingen pligt til at presse Syriens diktator, vi har ingen pligt til at hjælpe verdens fattigste.
Hvad i alverden vil Dansk Folkepartis ordfører så stille op for at begrænse antallet af flygtninge i verden, som jo har en helt legal og naturlig interesse i at komme til Europa i de her år, hvor jorden brænder under dem i de lande, hvor det her sker?
Hvis ikke vi skulle have en objektiv interesse i at få stoppet krigen i Syrien og få stoppet den værste fattigdom, hvad skal vi så gøre, hvis vi skal forhindre folk i at flygte?
Henrik Dam Kristensen (S), 2016-01-28:
Jeg vil sige til hr. Christian Juhl, at jeg virkelig er til dialog og konsensus og alt muligt.
Ingen problemer overhovedet.
Men jeg tror altså også, at når man har med en person som Putin at gøre, kan det ikke altid klares via dialog og tro på konsensus.
Jeg synes, at en række af de konkrete tiltag, som er taget under ledelse af Putin fra Ruslands side, viser, at man også er nødt til vise noget styrke indimellem.
Christian Juhl (EL), 2016-01-28:
Nu var det Rusland, vi snakkede om.
Der er en krise.
Der er en krise på forskellige områder, men en krise bør jo, som også udenrigsministeren har antydet er en rigtig linje, besvares med øget dialog.
Det ser jeg ingen mening i.
Henrik Dam Kristensen (S), 2016-01-28:
Ja, det tror ordføreren.
Når man har med en bandit – for at sige det rent ud – som Putin at gøre, kan det ikke hjælpe, at man vender den anden kind til hver eneste gang.
Det at overtage Krim på den måde, som de gjorde, er fuldstændig utilstedeligt og urimeligt, og det kræver, at ordentlige, demokratiske samfund giver et modsvar.
Det er ikke sådan, at vi skal i gang med noget, der ligner krigshandlinger eller den slags ting, men så skarpt et modsvar, som vi overhovedet kan, og det har vi gjort bl.a. ved, at vi har presset dem, også enkeltpersoner, i forhold til økonomien.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at her er NATO en fuldstændig afgørende spiller i forhold til os.
Men der, hvor jeg talte om at eskalere – og det kan jeg se på selv den dårlige håndskrift, jeg har – var faktisk ikke her, det var lige præcis i forhold til det, der bliver den store udfordring i de kommende år, nemlig Arktis.
Jeg synes, at det ville være en ulykke, hvis også Arktis blev et sted, hvor vi militærmæssigt eskalerede, og det ligesom var militære ting, der også skulle have en dominerende rolle i Arktis.
Det skal være ved forhandlingsbordet, og det var der, jeg brugte ordet eskalere.
Christian Juhl (EL), 2016-01-28:
Tak til Socialdemokraternes ordfører.
Vedrørende Rusland sagde ordføreren, at vi skulle prøve at finde nogle veje uden at eskalere krisen alt for voldsomt.
Jeg mener, at det vel er målet, at vi slet ikke skal eskalere nogen krise, hvis vi kan forhindre det.
Der vil jeg gerne høre hvor Socialdemokraterne står, fordi i redegørelsen står der, at svaret på det er at styrke NATO.
Så vil jeg også gerne spørge, om ordføreren tror, at Krimkrisen skal løses ved, at Krim skal tilbage til Ukraine, eller ved, at der skal laves en international overvåget folkeafstemning om, hvor Krimboerne overhovedet vil høre til.
Naser Khader (KF), 2016-01-28:
Man var ligeglad med, om der var retsstater i de samfund, hvor vi samarbejdede med diktatorerne, men det var jo befolkningerne, der tog affære der i 2010, og som dominerede gaderne for at kræve en retsstat.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at vi svigtede dem, vi var på bølgelængde med, demokratiforkæmperne, der krævede retsstater?
Og nu er det hele blevet overtaget af de langskæggede, uvaskede mørkemænd.
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Jeg tror bare, at der var så få af de andre.
Hr. Naser Khader og jeg kan også huske, hvordan det hele var og startede.
Vi havde også diskussioner dengang.
Det begyndte med det arabiske forår, hvor der var en vældig begejstring over, at der var sekulære kræfter, der havde rejst sig, men de blev jo ret hurtigt løbet over ende.
Nej, for FN er jo mange, mange ting.
Altså, der er virkelig mange positive elementer i FN.
Mange af FN's underafdelinger og sådan noget har jeg stor respekt for.
Ironisk nok er det i høj grad de meget udemokratiske kræfter, der i dag styrer FN's Generalforsamling.
Her tænker jeg ikke på Mogens Lykketoft.
Henrik Dam Kristensen (S), 2016-01-28:
Det forstår jeg godt, men når jeg sammenstykker den tale, som jeg hørte den, prioriteringerne i forhold til Danmark og vestlige allierede, manglende tro på demokrati osv., så må man sige, at en af de organisationer, som i realiteten prøver på at gøre det modsatte, vel rent faktisk er FN.
Vi bruger relativt mange penge på det.
Jeg må så også – som en sidebemærkning – forstå, at vi skal bruge forholdsvis mange flere penge på det danske militær, når vi kommer frem til forhandlingerne.
Jeg glæder mig til at høre, hvor mange det egentlig er, men det må vente til den tid.
Men tager jeg helt fejl, når jeg i den meget principielle og ideologiske tale også hører en negativ vinkel i forhold til det, som FN står for?
Sådan hører jeg talen, men det vil jeg så få af- eller bekræftet.
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Nej, for jeg har stadig væk et ønske om demokrati.
Det er klart, at det er vores måde at lede vore samfund i den vestlige verden på.
Der er forskellige former for demokrati inden for vores område.
Jeg må bare henvise til, at det ikke er alle mennesker i verden, der synes, det er alle tiders idé.
Jeg henviste til Afghanistan, hvor jeg er overbevist om at fuldstændig frie valg ville give en overvældende majoritet til islamisterne.
Så kan vi jo godt gå og ønske det, og det gør jeg bestemt også, men jeg pegede på de dilemmaer, der er i, at hvor der er frie demokratiske valg i visse lande, ender det uvægerlig i sharia og islamisme.
Det var sådan set min pointe.
Jeg synes, det ville være fint, hvis alle gjorde som vi.
Henrik Dam Kristensen (S), 2016-01-28:
Jeg vil sådan set meget gerne kvittere for en meget principiel, måske nærmest ideologisk tale fra hr. Søren Espersen.
Den er så svær at håndtere med to korte spørgsmål, men der bliver måske andre lejligheder.
Jeg har to ting.
Den ene er, at jeg respekterer, at man kan have en manglende tro på, måske oven i købet et manglende ønske om, at der skal være demokrati i visse dele af verden.
Den anden ting er den meget klare præcisering af vores interessesfære.
Det gælder Danmark og til nød vores vestlige allierede – sådan må jeg forstå talen.