Pia Adelsteen (DF), 2008-02-05:
Enhedslisten og SF har her fremsat forslag om stort set lavere moms på sunde fødevarer og så eventuelt højere afgifter på usunde fødevarer.
Umiddelbart er det forslag, der kan ses positivt på.
Bl.a. har en undersøgelse fra Zapera vist, at 70 pct. af forbrugerne ville købe mere frugt og grønt, hvis momsen blev fjernet.
Samtidig er alle interesseret i, at folkesundheden øges, at vi får færre overvægtige og fede, og at antallet af ernæringsrelaterede sygdomme som hjerte-kar-sygdomme, visse kræftformer og type 2-diabetes falder.
Enhedslisten og SF ønsker derfor også at øge afgifterne på usunde fødevarer.
I bemærkningerne til sit eget forslag er Enhedslisten opmærksom på, at en klassificering af fødevarer i sunde og usunde er kompliceret, og foreslår, at der tages udgangspunkt i de officielle kostråd.
Med hensyn til forslaget om nedslag på momsen for økologiske fødevarer er dette ikke muligt i henhold til gældende momsregler i EU
, idet der her tales om nedslag i forhold til en produktionsform, ikke en bestemt varegruppe.
Ser vi på forslaget om større afgifter på usunde varer, mener vi i Dansk Folkeparti, at vi roder os ud i en situation, som er meget svær at definere.
Hvad er usundt?
I Danmark har vi i forvejen særlige afgifter på varer som is, slik, chokolade og sodavand.
Alligevel ser vi et stort forbrug af disse varer.
Så vil jeg komme ind på lidt af det samme, som skatteministeren var inde på, netop det, at man kan spørge sig selv, om sødmælk er sundt eller usundt.
Det kan være positivt at indføre differentieret moms på fødevarer, men det er altså ikke nødvendigvis prisen, der afgør, hvilke varer der ryger i indkøbskurven.
SF skriver selv i deres bemærkninger til beslutningsforslaget B 31, og jeg citerer:
Det drejer sig langtfra kun om, hvorvidt man har råd til at leve sundt.
De fleste danskere har uden tvivl råd til at leve sundere, end de gør, men man må konstatere, at det gør de ikke.
Det er Dansk Folkepartis synspunkt, at prisen ikke nødvendigvis er det altafgørende for, hvilke fødevarer man vælger.
Ofte er der tale om vane og kultur.
Det tredje element i forslaget, nemlig lavere moms på sunde fødevarer, kan være positivt.
Dansk Folkeparti foreslog da også allerede sidste sommer, at der skulle kigges på differentieret moms på frugt og grønt.
Sammenligner vi Danmark med andre OECD-lande, ligger vi over gennemsnittet i forbrug af frugt og grønt.
Vi ligger også over gennemsnittet i forbrug af sukker, men vi har et lavere antal fede og overvægtige.
Sagen er mere kompleks end blot at nedsætte momsen på frugt og grønt.
Virksomhederne vil opleve en større administrativ byrde, som ifølge et skøn fra Skatteministeriet vil udgøre ca. 100-200 mio. kr. om året.
Man kan således forvente, at den større udgift til virksomhederne lægges på varens pris, og forbrugeren oplever altså ikke så stort et prisfald som forventet.
Og sidst, men ikke mindst vil en nedsættelse af momsen på f.eks. frugt og grønt ikke nødvendigvis føre til et større forbrug af disse varer.
Det kan lige så vel føre til et større forbrug af usunde fødevarer.
Forbrugerne får nemlig flere penge mellem hænderne og kan derfor frit vælge, hvad disse penge skal bruges til.
Det må derfor være bedre at fortsætte det oplysningsarbejde om sund kost og motion, som vi har, frem for at lave en ændring af moms- og afgiftsreglerne på fødevarer, en ændring, som vi på nuværende tidspunkt reelt ikke ved om har den ønskede effekt.
Det er derfor særdeles positivt, at regeringen har valgt at nedsætte en forebyggelseskommission, som netop skal se på konsekvenserne af nedsat moms på frugt og grønt og komme med anbefalinger på forebyggelsesområdet.
Forebyggelseskommissionen må dog ikke gå hen og blive en sovepude.
Samtidig kan vi appellere til detailhandelen om ændringer.
Her tænker jeg på en historie fortalt i radioen i sidste uge om en forretningskæde, der har flyttet alt slik væk fra kasselinjen.
Samtidig har den fravalgt at give mængderabat på netop slik, og så har den fremhævet sine frugtog grøntafdelinger.
Det har medført et stort fald i sliksalget og en stigning i salget af frugt og grønt.
Så på trods af de positive hensigter kan Dansk Folkeparti ikke støtte forslagene.