Bertel Haarder (V), 2007-04-27:
Jeg vil gerne takke formanden for, at han midlertidigt accepterede, at tilstedeværelsen af min jakke var tilstrækkelig.
Men nu er der altså indhold i jakken.
Man kan spørge: Ændrer forslaget ved nogens adgang til uddannelse?
Svaret er klart nej.
De personer, der er omfattet af betalingsloven, har samme adgang til uddannelserne som alle andre i forhold til uddannelseslovgivningen.
Indebærer forslaget så øget brugerbetaling?
Svaret er nej.
Betalingsloven indebærer ikke brugerbetaling for borgerne.
Indebærer forslaget øgede administrative opgaver for institutionerne?
Nej, der opstår ikke nye administrative forpligtelser ved forslaget.
Kan institutionerne tabe penge på disse øvrige aktører?
Nej, lovforslaget skal sikre, at institutionerne ikke mister betalingen af statstilskud som følge af en øvrig aktørs manglende betaling.
Men det betyder ikke, at forslaget ikke har nogen effekt.
Forslaget har den virkning, at andre aktører i tilfælde, hvor det er oplagt, hvor de har erfaring, og hvor de løser opgaven til alles tilfredsstillelse, på samme måde som statslige og kommunale aktører kan inddrage undervisning som led i deres tilbud.
Jeg vil gerne takke det meget store flertal af ordførere, som bakker op om denne enkle model.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Det Radikale Venstre foreslår, at der efter forbillede fra KVIS-programmet på det sociale område skal oprettes et nationalt netværk for undervisning af børn med særlige talenter.
Det fremhæves i forslaget, at KVIS-programmet med stor succes har givet fagligt input til lærere, når de har skullet tilrettelægge en differentieret undervisning for elever med særlige behov.
Udgifterne til et tilsvarende netværk for børn med særlige talenter skønnes ifølge forslaget at beløbe sig til ca. 5 mio. kr. fordelt på udgifter til et antal ekstra konsulenter, undervisningsmateriale og en udvidet webredaktørfunktion.
Folkeskoleloven har siden 1993 pålagt skoler og lærere at differentiere undervisningen, så den rummer udfordringer for alle elever, såvel de meget stærke som de mindre stærke elever.
Vi ved fra en række undersøgelser, at denne målsætning ikke er blevet opfyldt fuldt ud, men med en styrket evalueringskultur og indførelsen fra dette skoleår af en lang række initiativer til styrkelse af evalueringskulturen, herunder elevplaner og nationale test, har vi givet skoler og lærere nogle nye redskaber i hånden, som kan hjælpe dem med at tilrettelægge en undervisning, der giver udfordringer til alle elever.
De nye test er som bekendt adaptive, og elevplanerne har som bekendt til formål, at der skriftligt skal ligge en melding om, hvad eleven skal arbejde med for at nå videre med faget.
Ministeriet har støttet en række udviklingsprojekter, herunder ikke mindst på grundskoleområdet, som har betydet, at der er sat gang i talentplejeudviklingen rundtomkring.
Der er allerede netværksdannelser i gang blandt de lærere, som har været længst fremme med talentudviklingen.
Det kan man læse om på ministeriets hjemmeside om talentpleje, hvor der også er oplysninger med navn og adresse på flere af de involverede skoler og lærere.
En af de lærere, som var særdeles aktive i den såkaldte talentcamp, og som startede denne aktivitet, sidder i øvrigt i det nye skoleråds formandskab.
Regeringen har afsat i alt 10 mio. kr. over 2 år, i 2006 og 2007, til at understøtte en udvikling, der tilgodeser de talentfulde børn og unge.
Puljen tager sigte på den cirka fjerdedel af en årgang, som med den rette stimulans og med de rette udfordringer kan komme længere inden for et eller flere fagområder, kan udfolde deres potentiale.
De særlig begavede børn, en gruppe, som antages at udgøre mellem 2 og 3 pct. af en årgang, kan også drage nytte af initiativet, men målgruppen er altså bredere end som så.
Det, vi skal opnå med en tydeligere satsning på talentpleje i bred forstand og over en bred kam, er uddannelse af de kvikke og dygtige elever til fremtidens job, ikke til fortidens.
Derfor satser vi med talentplejepuljen i vidt omfang også på talenterne inden for de naturvidenskabelige fag.
Der er masser af aktiviteter i gang, flere og flere kommuner bliver klar over nødvendigheden af at satse på de dygtige.
Nogle af dem får støtte fra talentplejepuljen, andre gør det ikke.
Fælles for dem alle er, at de erkender, at det er vigtigt for både eleverne og samfundet, at vi passer og plejer vore talenter, så de kan udvikle sig bedst muligt.
Der er ikke tale om, at en sådan satsning sker på bekostning af andet eller andre.
De bedste trækker flere med sig.
De ildsjæle, som har været med til at løbe talentplejen i gang, har på eget initiativ stillet deres viden og engagement til rådighed for andre på Undervisningsministeriets hjemmeside.
Her finder man også artikler fra skoler og kommuner, der har iværksat talentplejeprojekter, som andre kan tage ved lære af.
Netværk er oftest stærkest, når de dannes på frivillig basis og blandt mennesker, som har fingrene i virkeligheden, og som ønsker at udbrede deres viden til andre, fordi de synes, de har noget særligt at byde hinanden og byde andre.
Derfor er jeg også tryg ved den nuværende ordning, hvor enhver skole og enhver lærer har mulighed for via hjemmesiden at komme i kontakt med de mennesker, der har erfaringer med talentplejen, og som hjertens gerne vil dele ud af deres viden uden behov for nye organisationer eller administrative foranstaltninger.
Jeg er tryg ved, at de nye nationale test og den styrkede evalueringskultur kommer alle børn og unge til gode, både de meget talentfulde og dem, som ikke har lært, hvad de skal, og som ikke er rustet tilstrækkeligt til at tage en uddannelse i fremtiden.
Det er lige så stort et talentspild, at de bedste 15 pct. ikke får udviklet deres talenter, som det er, at de svageste 15 pct. ikke får de forudsætninger, der skal til, for at de kan tage en uddannelse.
Vi skal gå på to ben og se på begge grupper.
Som det fremgår, er regeringen enig med forslagsstillerne i, at der skal gøres noget mere for de elever, som kan komme længere, og som kan løbe hurtigere.
Regeringen vil også gerne overveje nogle af de konkrete forslag, der stilles.
Vi vil gerne overveje, om de radikale forslag kan supplere og forstærke den indsats, der allerede gøres, herunder også, om en form for netværk kan bidrage til at opsamle og udbrede god praksis.