runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Krarup (DF), 2007-12-07:
Dette er en meget lille sag, der har at gøre med det rent administrative i forbindelse med valg til menighedsråd.
Vi har ingen bemærkninger at gøre i forbindelse med ændringen, så meget mindre som jeg efter fyrretyve år som formand for et menighedsråd har haft lejlighed til at iagttage bøvlet med de valglister, som man fik tilsendt fra folkeregisteret, og som skulle verificeres vedrørende sognebåndsløsere m.m.
Der er væsentligere ting er tale om, når vi i dag taler om folkekirken og også om menighedsråd.
Der er først det angreb på folkekirken som en evangelisk-luthersk kirke bundet alene til at forkynde evangeliet, der ligger i den nye lov om menighedsråd fra i foråret, det var lovforslag nr. L 160, hvor menighedsrådet skal være med til at skabe, som det hedder, det såkaldt kirkelige liv i sognet - som om dette er bundet til andet end gudstjeneste og prædiken.
Jeg tænker på præstens reducering i lovens § 37, hvor han kommer til at indgå som en brik i menighedsrådets strategi.
Jeg tænker også på det slogan, under hvilket Kirkeministeriet for nylig har lanceret betænkningen om folkekirkens lokale økonomi, nemlig udtrykket »Mere kirke for pengene« - som om kirken er en størrelse, der skabes mere eller mindre af i henhold til økonomi, effektivitet og aktivitet.
For en luthersk kirke er kirke alene som de helliges forsamling, i hvilken evangelierne læres ret og sakramenterne forvaltes ret, som det hedder i den augsburgske bekendelse, der faktisk er folkekirkens bekendelse.
Det er der grund til at tale om, ligesom jeg også føler trang til allerede nu at tale kritisk om det ønske, der er i regeringsgrundlaget, om at indføre et bloktilskud til folkekirken i stedet for som hidtil at lade staten bidrage til præsternes løn.
Hvem skal mon administrere dette bloktilskud?
Hvem skal kunne tale og handle på folkekirkens vegne?
Hvem skal være den folkekirkelige pave, som fordeler bloktilskuddet?
Og hvor mange præstestillinger til fordel for religionspædagogik og kirkelig pop skal mon nedlægges?
Dette var der grund til at tale om - eller rettere sagt tale imod ligesom der også var grund til at tale kritisk om ønsket i regeringsgrundlaget om at ansætte bisperne på åremål, hvad der ville kunne udvikle sig til et frontalangreb på præstens forkyndelsesfrihed og uafhængighed af folkeyndest.
Folkekirken er i dag truet som en evangelisk-luthersk kirke i kun alt for mange sammenhænge, og der forestår mange og lange kampe til bevarelse af den kirkeforståelse, der ligger i den augsburgske bekendelse.
Men dette forslag handler som sagt kun om en rimelig forenkling og administrativ lettelse.
Til det har vi intet at bemærke; det andet kommer utvivlsomt senere, og jeg kan forsikre, at det skal komme.
Karen J. Klint (S), 2007-12-07:
Det får formanden at høre om lidt.
Jeg synes netop, det er relevant at forholde sig både til lovforslaget og også til nogle af de andre ting.
Men jeg vil alligevel spørge hr. Søren Krarup: Er det ikke korrekt, at selv om kirken jo i høj grad er det, som kirken skal være, har vi netop i Danmark et demokrati i forbindelse med kirken, og at det derfor også er vigtigt, at der er en god og moderne lovgivning i forbindelse med selve demokratiet, også når man tænker på nogle af de forhold, der er omkring kirken, og som medlemmerne trods alt bidrager med i kraft af deres medlemsbidrag?
Kan man ikke på den måde sige, at det også er meget godt, at der sker en modernisering af strukturen, herunder en modernisering af valgteknikken?
Søren Krarup (DF), 2007-12-07:
Må jeg svare den højtærede formand, at det, han kalder linkning, kunne man også kalde det frie ord.
Det er jo fordelen, at man i et demokrati har mulighed for at tale frit om det emne, man beskæftiger sig med, og det vil sige knytte an til det, man synes er det væsentlige.
Med hensyn til fru Karen Klints spørgsmål vil jeg sige, at demokrati er noget aldeles fortræffeligt, og jeg vil jo også sige, at vi har givet vores tilslutning til det, som er en rent administrativ-teknisk forenkling af den demokratiske proces i forbindelse med menighedsrådsvalg.
Det er absolut i orden.
Men samtidig skal man jo lige huske, at i grundlovens § 4 hedder det: »Den evangelisk-lutherske kirke er den danske folkekirke og understøttes som sådan af staten«. Jeg understreger, at det er en evangelisk-luthersk kirke, vi har her i landet, og det er helt, helt afgørende, at det understreges og bevares.
Jeg må råbe derop, mikrofonen virker ikke.
Nå, der var den.
Jeg vil lige spørge kirkeministeren: Når kirkeministeren går ind for udtrykket mere kirke for pengene, tænker hun så på, at der skal ansættes flere præster, og at der skal holdes flere gudstjenester?
Henrik Rasmussen (KF), 2007-12-07:
Formålet med den lov, jeg i hvert fald har læst, er at imødekomme ønsket om at lette valgbestyrelsernes administrative arbejde ved menighedsrådsvalgene samt at indhente erfaring ved elektronisk valg via muligheden for at afgive elektronisk brevstemme.
Der er som sagt to hovedelementer i loven: Forenkling af valgbestyrelsernes arbejde via elektronisk berigtigelse af valglisterne samt muligheden for afgivelse af elektronisk brevstemme ved menighedsrådsvalget i 2008 og faktisk kun 2008, hvorefter man så vil indsamle erfaringer fra valget.
Dette mener vi Konservative naturligvis er meget spændende, og hvis valget viser sig at blive en succes, kan man jo overveje at kunne stemme elektronisk også ved andre valg.
Den konservative gruppe bakker op om dette forslag.
Bente Dahl (RV), 2007-12-07:
Der kan være mange grunde til at gå proceduren for valg til menighedsråd efter i sømmene.
Den demokratiske proces, som valget er, skal sikres.
Det kan lyde lidt gammeldags.
Der er meget lave stemmeprocenter, og endelig er det et ret omfattende administrativt arbejde, der er for valgbestyrelserne.
Jo større tilgængelighed, desto flere tager del.
Der har været forsøg med elektronisk stemmeafgivning, og de har indikeret, at der er flere, der afgiver deres stemme.
Der kan være mange grunde til, at man bliver hjemme til et menighedsråds valg - man kan være syg - så derfor synes vi i Det Radikale Venstre, at det er en rigtig god idé at lukke op for de nye teknologier her.
Forenkling og lettelse af arbejdsbyrden på valgbestyrelserne er helt åbenlyse gevinster ved den her lov - en modernisering af administrationen.
Men samtidig med de gode landvindinger må vi ikke glemme sikkerheden og valghemmeligheden, når vi afgiver stemmen.
Jeg har noteret mig, at bemærkningerne i L 28 ved en lang række foranstaltninger tager højde for valghemmeligheden, og jeg har også lagt mærke til og bidt mærke i, at der i loven er indskrevet, at den skal evalueres.
Jeg går ud fra, at det skal være lige efter valget til menighedsrådene i 2008.
Det er meget vigtigt, at sikkerheden og valghemmeligheden virkelig er tilgodeset i tilstrækkeligt omfang, dvs. hundrede procent.
Vi har en helt klar forventning om, at denne evaluering finder sted lige efter menighedsrådsvalget i 2008.
Vi er positive over for L 28 og ser frem til et godt udvalgsarbejde.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2007-12-07:
Jeg skal starte med at sige, at jeg vil afstå fra for meget linkning, for det er jo lovforslag nr. L 28, vi diskuterer i dag, og jeg kunne frygte, at vi, hvis vi linker for meget, så både kommer til at rende fra Herodes til Pilatus og blande loven og profeterne sammen, og så ender det hele med en himmelsk hærskare af synspunkter, som ligger langt fra dem i lovforslag nr. L 28.
Kirkeudvalget har jo rig mulighed for under samråd og temahøring at sætte punkterne på dagsordenen, og der vil blive rig lejlighed til senere at drøfte de synspunkter af mere generel karakter, som hr. Søren Krarup var inde på.
Jeg har faktisk lagt meget vægt på, at det med evaluering kom til at stå i lovforslaget, da jeg var ordfører for Venstre, og det er jeg selvfølgelig også helt indstillet på nu.
Hvad angår de mere principielle punkter, der kan være, og som bl.a. fru Sophie Hæstorp Andersen nævnte, vil jeg sige: Jamen dem skal vi selvfølgelig diskutere til den tid.
Så vil jeg i øvrigt som sagt love hr. Søren Krarup, at der bliver rig mulighed for at drøfte de andre ting.
Så vil jeg blot om udtrykket mere kirke for pengene sige, at det så ikke lige er en overskrift, jeg har fundet på, men den overskrift, som jeg har fundet på, udelukker jo ikke det, hr. Søren Krarup var inde på, nemlig at vi kan få mere kirke for pengene.
Vi er jo enige om, at kirken er forkyndelse, og når der står mere kirke for pengene, så står der jo for så vidt også mere forkyndelse for pengene.
Så det ene udelukker altså ikke det andet.
Generelt skal jeg takke alle ordførerne og tilsiger - jeg har jo nærmest pligt til det - at jeg naturligvis svarer på spørgsmål og gerne tager diskussioner i Kirkeudvalget, hvis der er noget, man ønsker at diskutere.
Jeg kan kun gentage, hvad jeg sagde før: Det er ikke noget, jeg har fundet på, men jeg konstaterer bare, at det ikke udelukker det, som hr. Søren Krarup var inde på.
Søren Krarup (DF), 2007-12-07:
Glimrende!
Jeg synes, at det påfaldende ved det sidste folketingsvalg, vi havde, var, at der her for første gang virkelig var tale om en trussel mod folkekirkens eksistens som folkekirke, fordi der altså var en stor venstrefløj, som ville skille stat og kirke.
Det er jo det afgørende for os, at kirken hos os er folkekirke, fordi folkets store flertal hører til den, og naturligvis støtter den danske stat det danske folk.
Derfor har vi været glade for folkekirken og forsvarer den ubetinget, og det, vi altså oplevede, var, at der dér var en bred, bred modstand mod bevarelsen af folkekirken. Med hensyn til den brede folkelige debat synes jeg ikke at der så meget at diskutere, for naturligvis er det en bred, folkelig debat, der skal herske omkring folkekirken, men det skal hele tiden gøres klart, at folkekirken ikke er hvad som helst.
Jeg er klar over, at fru Karen Klint sikkert kan den ordret udenad, men det er afgørende at understrege, hvad kirken faktisk er, retlig forstået.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-12-07:
Jeg vil gerne takke ordførerne for kommentarerne til lovforslaget.
Det her lovforslag er som bekendt også en genfremsættelse af et af sidste samlings lovforslag, som faldt bort på grund af valget.
Som det er fremgået af ordførernes indlæg, er det et meget teknisk lovforslag, vi har med at gøre.
Hovedformålet er at videreføre de gældende regler om, at visse tekniske specifikationer ikke indføres i Lovtidende.
En teknisk specifikation vil ofte være en egentlig standard, f.eks. en ISO-standard.
Sådan en standard beskriver f.eks., hvordan en bestemt genstand skal være udformet, eller hvordan en genstand skal være placeret.
Der er altså tale om meget tekniske og detaljerede krav til f.eks. anlæg eller produkter.
Standarderne retter sig hovedsagelig imod en snæver kreds af erhvervsdrivende.
Det er i mange tilfælde en fordel at henvise til standarder i lovgivningen.
Kravene i standarderne er kendt og accepteret af de grupper, der arbejder med fagområdet i hverdagen.
Herudover stiller EU-direktiver nogle gange krav med henvisninger til standarder.
Når der i en bekendtgørelse henvises til en standard, som er omfattet af lovforslaget, bliver den til en del af bekendtgørelsen.
Den skal kundgøres i Lovtidende, det følger af lovtidendeloven.
Det kan man dog ikke uden videre gøre, for ophavsretten sætter grænser for, hvad der kan offentliggøres.
Miljøministeriet har i dag en kongelig anordning, der undtager standarder fra kundgørelse i Lovtidende.
Den anordning falder dog bort, når den nyeste ændring af lovtidendeloven træder i kraft, og det sker formodentlig ved årsskiftet.
Det er netop derfor, der er brug for denne nye hjemmel, og den sikres med dette lovforslag.
Lovforslaget åbner som noget nyt også mulighed for at undtage visse internationale dokumenter fra kundgørelse i Lovtidende.
Det kan f.eks. være FN-dokumenter eller lignende.
Selv om lovforslaget giver mulighed for at undtage visse dokumenter fra at blive kundgjort i Lovtidende, er det ikke ensbetydende med, at muligheden også skal benyttes i hvert enkelt tilfælde.
Det fremgår nemlig af lovforslaget, at der i hvert tilfælde er en pligt til at overveje konkret, om der er en grund til at undtage dokumentet.
Er der ikke det, f.eks. hvis det er et dokument, der ikke er omfattet af ophavsretten, kundgøres dokumentet i Lovtidende.
Lovforslaget sikrer, at de dokumenter, der ikke bliver kundgjort i Lovtidende, i stedet bliver kundgjort på anden måde.
Det kan f.eks. være fra et link på Miljøministeriets hjemmeside direkte til det originale dokument på f.eks. FN’s hjemmeside eller andre tilsvarende hjemmesider.
De tekniske forskrifter, der er omfattet af ophavsretten, kan f.eks. ligge til gennemsyn hos den myndighed, der administrerer ordningen.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen og stiller mig selvfølgelig positivt over for at besvare de spørgsmål, der måtte være i den udvalgsbehandling, som nogle ordførere også i dag har sagt at de gerne vil tage del i.
Gitte Seeberg (NY), 2007-12-07:
I Ny Alliance synes vi også, at det er et godt forslag, miljøministeren har fremsat.
Jeg synes, at det er godt, at der er lagt op til en helt generel skærpelse af strafniveauet, både når det drejer sig om privatpersoner, og når det drejer sig om erhverv og virksomheder.
Ligesom andre har været inde på tidligere i dag
, synes vi også, at vi under udvalgsarbejdet skal se på, om forslaget er tilstrækkeligt, for jeg tror, at det, jeg siger her, deles af mange andre, nemlig at der bliver et større og større svineri alle steder.
Derfor synes jeg, at vi skal kigge på, om forslaget er tilstrækkeligt.
Vi er i hvert fald parate til at gå længere ad samme vej, hvis det måtte være nødvendigt.
Johs. Poulsen (RV), 2007-12-07:
Det Radikale Venstre har ligesom de øvrige partier en positiv indgangsvinkel til det her lovforslag.
Vi synes, at der er meget god fornuft indbygget i det, og grundlæggende ser det også ud til, at det er den vej, man skal gå.
Vi skal dog ikke undlade at nævne, at der i høringssvarene er fremført en mere principiel kritik bl.a. fra Advokatrådet, og der er også andre, der berører emnet og peger på, at der er principielle problemer i, at man ikke det samme sted vil kunne indhente viden om al dansk lovgivning og det, der i øvrigt er opfølgning den vej rundt, og som man har at rette sig efter som dansk borger eller dansk virksomhed.
Vi synes ikke, at man fuldstændig kan overse den mere principielle indsigelse, som ligger fra Advokatrådet, og synes derfor også, at der naturligvis i udvalgsarbejdet er brug for at få det belyst lidt nærmere.
Men grundlæggende er vores indgangsvinkel positiv.
Der er i hvert fald sådan fornuftsmæssige betragtninger bag lovforslaget, som det er svært at argumentere imod.
Så det er altså vores indgangsvinkel, og vi ser frem til udvalgsarbejdet.
Jeg skal på vegne af Ny Alliances ordfører, fru Gitte Seeberg, som ikke kan være til stede, meddele, at Ny Alliance har samme indgangsvinkel.
Steen Gade (SF), 2007-12-07:
Det her lovforslag er jo, kan man sige, en opfølgning på Gorm Toftegaard Nielsens rapport, som påpeger, at især for små overtrædelser er bøderne for små.
Det vil jo sige, at forslaget sådan set ikke tager fat på de store, og derfor synes jeg, at der er nogle af ordførerne, der lidt har misinformeret, for man har sådan signaleret, at nu var det de store, der blev ramt.
Det er det sådan set ikke.
Det er for de små overtrædelser, der bliver skærpet.
Det er vi helt enige i.
Jeg er sådan set glad for forslaget, men vil lige fremhæve, at når overtrædelsen er en del af erhvervsudøvelsen, er det en skærpende omstændighed.
Det synes jeg er vigtigt.
Jeg synes, vi skal benytte lejligheden i udvalget til at se, om der ikke er nogle af de lidt mere alvorlige, efter min opfattelse alvorlige, overtrædelser, som der burde skærpes for i forbindelse med udvalgsarbejdet, f.eks. når man overtræder de regler, der findes om eksport og import af farligt affald.
Det mener jeg er et af de områder, vi i de kommende år kommer til at se større problemer med.
Der er hele diskussionen om affaldsliberaliseringen i Europa, og derfor er det helt, helt afgørende, at de regler, der findes her, overholdes, og derfor tror jeg, det ville være et vældig godt signal, om vi også tog den diskussion ind her og fik en skærpelse af et af de andre områder.
Det samme kunne gælde det, der er her i forslaget, om, at hvis man starter uden miljøgodkendelse, er der en ramme på 50.000 kr., så vidt jeg husker det.
Der mener jeg også godt at man kunne gå højere op.
Så vil jeg spørge ministeren: Hvorfor ligger der ikke også forslag om skærpet strafudmåling, når man overtræder naturbeskyttelsesloven, og når man overtræder planloven?
Nu blev planloven jo svækket af en tidligere miljøminister fra Venstre, men det vil jo være fornuftigt nok, at den lov, vi nu har, bliver overholdt så godt, som det nu kan lade sig gøre, selv om den er blevet svækket, og derfor vil jeg gerne have den diskussion.
Jeg vil lige sige noget til hr. Jørn Dohrmann, som jo rejser en interessant diskussion, som man står i i mange kommuner, nemlig om man skal have vægtbaseret afregning, eller om man skal have en fast pris for aflevering af sit affald.
Det har været en lang diskussion, fordi argumentet for ikke at have vægtbaseret afregning jo har været, at folk så smed det mere i skovene og den slags ting.
Man kan jo faktisk sige, synes jeg, helt modsat det, hr. Jørn Dohrmann sådan antyder, at netop ved at vi skærper lovgivningen på det her punkt, er det blevet lettere at gå over til en vægtbaseret afregning.
Og der er jo ingen tvivl om, at vægtbaseret afregning for den enkelte borger er det, der er brug for, nemlig at der sådan set er en belønning, hvis man ikke har så meget affald.
Så jeg synes, det passer godt, at flere og flere kommuner bør gå over til en vægtbaseret afregning, samtidig med at vi skærper lovgivningen, hvis folk smider affald andre steder.
Så skal jeg til sidst meddele fra Enhedslisten, som ikke kan være til stede, at de er positive over for lovforslaget og vil stille nogle spørgsmål under udvalgsarbejdet.
Johs. Poulsen (RV), 2007-12-07:
Vi er dog af den opfattelse, at vi i udvalgsarbejdet skal have belyst det, som man kan kalde proportionerne i lovforslaget, så der er en rimelig sammenhæng i det.
Vi synes naturligvis, at der, hvor man som led i en erhvervsudøvelse mere eller mindre bevidst foretager uacceptable forureninger - smider affald i naturen eller andet – skal der skærpes mest, mens der naturligvis skal gælde noget andet der, hvor man ser folk foretage sig ting som privatpersoner, som ikke er hensigtsmæssige.
Men overordnet støtter vi intentionerne i lovforslaget, og vi synes, at det er fornuftigt, at man gør det klart, at det er uacceptabelt med forskellige former for affaldbortkastelse eller anden forurening af naturen.
Jeg må dog gøre opmærksom på, at der godt kan være nogle forhold, som det ud fra den almindelige opfattelse af, hvad der foregår, kan være svære at forstå.
Vi ser fra tid til anden sager, hvor folk nærmest selvtægtsagtigt fuldstændig ændrer på nogle vilkår i naturen, endda i fredede områder, og fortsætter med at gøre det, uden at hverken den kommunale myndighed eller politiet griber ind på en sådan måde, at ulovligheder af den karakter bliver stoppet.
Det kan godt i folks øjne forekomme mærkeligt, at den slags ting kan foregå og i meget lang tid kan fortsætte med at foregå, mens vi her lægger op til, at bortkastelse af bare mindre mængder affald kan medføre, at der straks gribes ind med store bøder.
Også her synes vi, at der er proportioner, som skal belyses.
Det er nogle områder, som vi måske trænger til at få kigget på for at se, om man der skal have øgede muligheder for at gribe ind og måske også øgede muligheder for hurtigt at kunne indskærpe, hvad det betyder, og hvilke konsekvenser det får at foretage sig den slags ting.
Jørn Dohrmann (DF), 2007-12-07:
Jeg vil bare spørge ministeren, om han kan oplyse, hvor mange folk politiet har fanget i 2006, som har smidt affald i naturen.
Det kunne være meget nyttigt at vide, når nu nogle har nævnt, at det her kun var hvad skal man sige - et nummer for at sende nogle signaler.
Jeg mener også, der skal være afsat ressourcer i politiet til at efterforske disse sager, hvis det er, man virkelig mener det her.
Er der afsat ekstra midler til politiet, hvis man skal følge op på de her sager?
Så vil jeg også gerne lige spørge, om der sker en opfølgning, når man finder den her bunke affald ude i skoven.
Hvordan foregår det rent praktisk?
Får man undersøgt sagen, eller bliver bunken bare kørt væk og så sker der ikke mere med det?
Henrik Rasmussen (KF), 2007-12-07:
Da den konservative ordfører ikke er i stand til at være til stede, skal jeg på partiets vegne fremføre følgende: Vi Konservative kan fuldt ud bakke op om det her lovforslag.
For os Konservative er det en meget alvorlig sag, hvis man overtræder miljøbeskyttelsesloven.
Derfor bakker vi naturligvis op om lovforslaget, der har til hensigt at skærpe bødeniveauet i sager om overtrædelse af miljøbeskyttelsesloven.
Jeg vil lige fremhæve nogle få eksempler:
Ved ulovlig udledning eller nedgravning af forurening foreslås et bødeniveau på minimum 20.000 kr., ved ulovlig opbevaring af skrotbiler foreslås et bødeniveau på minimum 5.000 kr. pr. bil og for private, der ulovligt opbevarer en skrotbil, et bødeniveau på minimum 3.000 kr. pr. bil. Man må sige, at det bliver et værktøj for kommunerne, så de rent faktisk kan komme ind og bekæmpe nogle af de syndere, der har gammel skrot stående.
Ved ulovlig henkastning af affald i naturen foreslås et bødeniveau på 8.000 kr. for erhvervsdrivende og for private et bødeniveau på 5.000 kr.
Hvis en virksomhed henkaster sit affald uden for en genbrugsstation eller lignende, vil den få en bøde på ca. 5.000 kr.
Det interessante er, at hvis man gentager lovovertrædelsen, bliver bøderne rent faktisk fordoblet.
Det er jo ganske interessant.
Som sagt bakker De Konservative op om lovforslaget og håber, at det vil medvirke til, at miljøsyndere tænker sig rigtig godt og grundigt om, inden de går ud og forurener vores natur.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-12-07:
I forhold til spørgsmålet om ressourcer er det jo sådan, at al den lovgivning, vi vedtager her i Folketinget, tager afsæt i, at politiet skal håndhæve den.
Og hvordan sikrer vi så, at der sker en håndhævelse af den lovgivning, der bliver vedtaget?
Det gør vi ved, at der, når det her lovforslag måtte blive vedtaget, sammen med Rigsadvokaten bliver udarbejdet en vejledning til politiet om, hvordan de skal håndhæve den lovgivning, der ligger.
Det betyder ikke, at der kommer flere politibetjente, men det betyder, som jeg også sagde i min tale, at der kommer langt større klarhed om, hvordan politiet skal håndtere det at udskrive bøder.
På spørgsmålet om, hvor mange bøder der er givet i 2006, tror jeg, at det vil være fornuftigt, at jeg vender tilbage med et skriftligt svar, og jeg vil måske tilbyde, at vi ser det over en lidt længere årrække, sådan at vi kan se på, hvordan udviklingen har været f.eks. igennem de sidste 5 år.
Men der kommer selvfølgelig et svar på spørgsmålet om 2006.
Eyvind Vesselbo (V), 2007-12-07:
Baggrunden for dette lovforslag er, at der i april 2006 blev foretaget en ændring af lov om udgivelsen af en Lovtidende og en Ministerialtidende.
Formålet med lovforslaget er at tilvejebringe en hjemmel til, at miljøministeren kan fastsætte regler om, at nærmere angivne internationale vedtagelser og tekniske specifikationer efter en konkret vurdering ikke indføres i Lovtidende.
Lovforslaget viderefører den hidtidige ordning, hvorefter visse tekniske specifikationer ikke indføres i Lovtidende.
Med nærværende lovforslag indføres adgang til i nærmere specifikke tilfælde ligeledes at kunne undtage visse internationale vedtagelser fra indførelse i Lovtidende.
Med lovforslaget bemyndiges miljøministeren således desuden til at fastsætte regler om, hvorledes oplysningerne om indholdet i de internationale vedtagelser og tekniske specifikationer i stedet for kan indhentes.
Årsagen til, at L 3 fremsættes i dag, er, at den hidtidige adgang til undtagelse fra offentliggørelse i Lovtidende bortfalder med den seneste ændring af lovtidendeloven om indførelse af Lovtidende i elektronisk form, lov nr. 305 af 19. april 2006.
Venstre kan støtte forslaget.