runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2012-12-13:
Jeg vil gerne kvittere for den positive ånd, som ordføreren giver udtryk for.
Men med hensyn til kaffe i Finansministeriet vil jeg bare lige informere ordføreren om, at den kop kaffe tog ca. 3½ minut i år.
Ud over alle de økonomiske kvababbelser, som vi havde med finansloven, ville det have været meget svært for Liberal Alliance også lige at få det her med koblingsprocenten med.
Lad os nu være realistiske og tage det for sig.
Ser vi på finansieringen, vil vi gerne lytte til Det Radikale Venstre, hvis de har et bedre forslag til finansiering.
Vi har jo altså verdens største offentlige sektor, så det kunne jo være, at ordføreren kunne komme tilbage med et andet forslag til finansiering.
Troels Ravn (S), 2012-12-13:
Det er sådan set relativt enkelt.
I og med at den gennemsnitlige udgift til en elev i folkeskolen stiger, får de frie skoler også en øget økonomisk tildeling.
Sådan er sammenhængen, og derfor kan man også sige i det her tilfælde, hvor der reelt kommer flere penge til folkeskolen igennem løftet af folkeskolen ved »Vi gør en god skole bedre«, at det også vil gavne de frie skoler.
Anni Matthiesen (V), 2012-12-13:
Det, jeg hørte ordføreren sige, var, at der, som jeg også godt kan se, i folkeskolereformen står noget om, at det på en eller anden måde også kan give et plus for de frie skoler.
Kan ordføreren sige lidt mere om det?
De får jo selvfølgelig den procentvise sats i forhold til udgiften i folkeskolen, og kan ordføreren eventuelt sige noget om, om der på en eller anden måde bliver afsat flere midler, altså om det er sådan, at hvis folkeskolen får tilført flere midler, så får de frie skoler naturligvis også helt automatisk et større beløb?
Troels Ravn (S), 2012-12-13:
Vi anerkender og respekterer også muligheden for at kunne oprette frie grundskoler.
Jeg har i min tale redegjort for det, og jeg har også præciseret, at folkeskolen ligger os på sinde.
Og der er sådan set ikke en modsætning derimellem.
Vi ønsker kvalificerede grundskoler, og jeg kan kun endnu en gang opfordre til, at Liberal Alliance går med ind i forhandlingerne om løftet af folkeskolen, for derigennem kan man også være med til at påvirke situationen, så de frie skoler får bedre økonomiske vilkår.
Merete Riisager (LA), 2012-12-13:
Men som ordføreren udmærket er klar over, er Liberal Alliance ikke et parti, der bare stemmer ting igennem.
Vi går ind for at påvirke områderne, og vi er optaget af at få en generelt bedre grundskole.
Jeg vil gerne lige stille ordføreren et spørgsmål.
Han siger, at folkeskolen skal være forældrenes første valg, og at de frie grundskoler udhuler folkeskolernes levegrundlag.
Hvorfor denne skolemobning?
Hvorfor ikke lave en god grundskole og så lade det være op til forældrene at afgøre, hvilken skole der er bedst til netop deres børn?
Troels Ravn (S), 2012-12-13:
Tak for spørgsmålet.
Nej, det var ikke sådan, det skulle forstås.
Jeg må præcisere det.
Jeg kan kun opfordre Liberal Alliance til, at de går med ind i forhandlingen om folkeskoleudspillet og vil være med til at stemme det igennem til sin tid.
For derigennem vil de fri grundskoler og de fri skoler faktisk få flere penge til rådighed.
Udmærket.
Tak for svaret om økonomien.
Jeg hørte det også, som om ordføreren faktisk giver mig ret i, at friskolerne ikke er forarmede.
Jeg vil også gerne lige ind på det om det sociale ansvar.
Vil ordføreren ikke også anerkende, at regeringen faktisk også er med til at understøtte, at friskolerne kan løfte et socialt ansvar, netop i og med at der på finanslovforslaget for 2013 og frem er afsat en årlig fripladspulje på 28 mio. kr. til de frie grundskoler?
Merete Riisager (LA), 2012-12-13:
Den sidste bemærkning kunne jeg da godt lige tænke mig at få uddybet.
Vil det sige, at regeringen er klar til at forhandle om koblingsprocenten, hvis Liberal Alliance går ind i forhandlingslokalet i forbindelse med folkeskoleforliget?
Anni Matthiesen (V), 2012-12-13:
Så fik jeg bekræftet, at jeg havde læst rigtigt.
Jeg skulle bare være sikker på, at der ikke stod noget mellem linjerne i forhold til at yde et specielt ekstra tilskud til de frie skoler.
Det betyder altså naturligvis, at når man tilfører folkeskolen flere penge, vil det smitte positivt af på de frie skoler.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-12-13:
Tak for det.
Jeg må indrømme, at det er et snedigt og intelligent beslutningsforslag med indbyggede drillerier, ikke bare til regeringen, men så sandelig også til Dansk Folkeparti og den øvrige opposition.
Jeg vil kort komme ind på hvorfor.
Vi er jo med i den genopretningsaftale, som VK lavede med os for 2 år siden, hvor koblingsprocenten gradvis blev sat ned fra 75 pct. og ender på 71 pct., og den aftale står vi selvfølgelig ved, for det var jo en del af en aftale, der skulle rette op på økonomien i Danmark, og det kan vi ikke bare sådan forlade, så den aftale står vi altså ved.
Det med vuggestuerne synes vi faktisk er en spændende idé, og vi vil meget gerne i udvalgsbehandlingen snakke om, hvordan vi eventuelt kunne gøre det.
Så er der det med fristen for anmeldelse af ny friskole.
1-års-fristen blev jo vedtaget i 2006, og der stemte Dansk Folkeparti imod, så der kan vi sagtens støtte Liberal Alliance, men så skete der det i 2010, at vi stemte for, at den varsling af folkeskolen blev rykket frem til den 1. marts.
Men vi vil gerne være med til at se på det i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Så er der tilbagebetalingen af depositum, hvis ikke skolen bliver til noget.
Det blev også vedtaget i 2006, og det stemte vi også imod, så det vil vi også meget gerne kigge på.
Så er der det med finansieringen.
Den er lidt problematisk.
Vi har lidt svært ved at se logikken i, at arbejdsgiveren pludselig skal til at betale for de her tiltag på friskoleområdet.
Det ville jo give mening, at arbejdsgiverne kommer til at betale noget på praktikpladsområdet, fordi det får betydning for dem, men det her har jo ikke nogen direkte betydning for arbejdsgiverne, så den halter.
Jeg har også lidt svært ved at forstå, at Liberal Alliance som et liberalistisk parti ønsker, at staten betaler mere til friskolerne.
Som liberalist burde man jo egentlig arbejde for det modsatte.
Men bortset fra det vil jeg dog anerkende den der snedige form, det er skruet sammen på, det er godt lavet, og vi glæder os meget til udvalgsbehandlingen, og så må vi se, hvor langt vi kan nå, om vi skal dele forslaget, eller om vi skal presse regeringen til nogle lovændringer på de ting, som Dansk Folkeparti godt kan være med på.
Merete Riisager (LA), 2012-12-13:
Nu er det jo sådan, at de frie grundskoler er enheder, som har ansvar for deres egen økonomi; det er bl.a. derfor, at de fungerer så fremragende.
Det betyder så også, at de kan spare penge op og bruge dem senere.
Det betyder, at de har en anden ansvarlighed over for deres budget, og det er noget af det, der virkelig gør, at de frie grundskoler får hver en øre til at ramme rigtigt.
Så hvis det, ordføreren antyder, er, at de skulle lade være med at sætte penge til side til investeringer, sådan at ordføreren ikke kan sidde og holde øje med, hvor mange penge de har stående på kontoen, så er jeg altså bare fuldstændig uenig. Så siger ordføreren det her med, at han inviterer mig ind i forhandlingslokalet.
Det er jeg da glad for.
Det er mange gange meget usikkert, om ministeriet vil invitere Liberal Alliance ind i lokalet eller ej, men jeg kan bare sige: Jeg kommer til at blande mig i folkeskoledebatten alt det, jeg kan, uanset om det bliver inden for lokalet eller uden for lokalet.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-12-13:
Vi kigger på det i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Vi synes ikke, det er en lille ting.
Vi synes absolut, det er noget, der er værd at drøfte i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Jeg er sikker på, at hvis Liberal Alliance kommer med det som det eneste krav til regeringens finanslov, er vi meget lydhøre.
Så kan det godt være, at det varer mere end 3½ minut med den kop kaffe.
Troels Ravn (S), 2012-12-13:
Jeg vil ikke så meget gå ind i den mytedannelse og fordomsfuldhed, som jeg mener der var i ordførerens tale om folkeskolen.
Jeg vil sådan set, som jeg gjorde opmærksom på i min ordførertale, i stedet opfordre til, at Liberal Alliance går aktivt ind i arbejdet med at løfte folkeskolen, så vi gør en god skole bedre.
Jeg vil i stedet sætte spørgsmålstegn ved, om vi skulle være smålige.
Vil ordføreren og Liberal Alliance anerkende, at friskolernes økonomi egentlig sådan samlet set ser ganske fornuftig ud?
Overskuddet i 2011 var på 145 mio. kr., og det er næsten 90 mio. kr. større end i 2010; og antallet af skolelukninger i 2011 og 2012 er på samme niveau som de seneste foregående år, og det vil altså sige, efter at genopretningspakken trådte i kraft.
Den skulle altså dermed ikke have haft indflydelse på antallet af skoler.
Men særlig med hensyn til det økonomiske: Vil ordføreren ikke anerkende, at der faktisk er et ret pænt overskud i friskolerne?
Merete Riisager (LA), 2012-12-13:
Lad os tage det op i udvalget og se på det.
Anni Matthiesen (V), 2012-12-13:
Jeg synes i hvert fald, det er vigtigt at få sagt her i dag, at det her er noget, vi måske skulle prøve – også under udvalgsarbejdet her efterfølgende – at grave lidt dybere i, så vi ligesom kan finde ud af, om det kunne være en løsning at gøre det på den måde.
Dermed kan vi jo egentlig undgå, at nogle af de samme forældre bliver økonomisk belastet ved også at skulle ud i en anden runde for at få samlet penge nok ind til at starte en ny friskole.
Lars Dohn (EL), 2012-12-13:
Jeg synes, det er en helt ny rolle at se Liberal Alliance i, når de heroppe foreslår større offentlige udgifter.
Vi ser gerne en bedre og stærkere offentlig sektor, så velkommen i kredsen.
Det, vi er vant til at høre, er jo, at hver gang de dårligst stillede i det her land skal have mildnet deres vilkår, ja, så er Liberal Alliance der på talerstolen.
Men hvis det er et ønske med det her forslag at styrke grundskolens vilkår i Danmark generelt, jamen så har Liberal Alliance Enhedslisten som venner i det spørgsmål.
Det er sådan, at vi i Enhedslisten har haft en grundig diskussion af vores forhold til private skoler.
Vores prioritet er den danske folkeskole.
Vi bruger det samme udtryk om folkeskolen, som jeg har lagt mærke til at den socialdemokratiske ordfører også bruger, nemlig at folkeskolen skal være det naturlige førstevalg for danske forældre.
Jeg synes, det er en rigtig god måde at udtrykke på, at folkeskolen skal styrkes, sådan at der samtidig er en ventil for dem, som ønsker skoler af en anden karakter, men bestemt ikke en adgang til at lave skoleshopping, som vi ser større og større tendenser til i de store byer.
Folkeskolen er vores vigtigste kulturbærende institution, og den er udfordret i den grad for øjeblikket af nedskårne bevillinger.
Folkeskolen står selvfølgelig samtidig over for udfordringen med, at flere og flere forældre vælger de private skoler.
Når man på Nørrebro nu er nået dertil, at 52 pct. af forældrene har valgt en privatskole, ja, så kan vi rolig stille spørgsmålet, om dagsordenen ikke er, at det samfund, vi har kendt og tror vi kender, er på deroute.
Det skal være muligt at opretholde lokale folkeskoler
, hvis forældrene i et skoledistrikt ønsker det.
Derfor støtter vi de forældre, der har oprettet protestskoler, og hvad angår fristen, vil vi for så vidt gerne støtte, at den kan føres tilbage.
Ligesådan vil vi gerne have ført depositummet tilbage til det, det var før VKO's ændringer.
Så det, det drejer sig om, er, at vi skal styrke folkeskolen.
Den skal blive det aktive tilvalg og ikke et fravalg.
Vi siger, at så længe frie skoler og private skoler får statsligt tilskud, skal de være med til at bære et større socialt ansvar.
Jeg kan også forstå, at det er noget af det, som regeringen er inde omkring på det område.
Det er jo sådan, at når vi har to skolesystemer, som vi jo ved at få i det her land, så må vi også se på, at der ikke må ske en forvridning.
Omkring koblingsprocenten er det sådan, at folkeskolen i de sidste 10 år hvert år har været udsat for færre bevillinger til normalundervisningen.
Vi har 4.000 arbejdsløse lærere for øjeblikket.
Samlet er der omkring 2,5 mia. kr. mindre til rådighed i folkeskolen.
Så inden vi kan tage stilling til spørgsmålet om koblingsprocent, må vi derfor have belyst, hvordan balancen er i det her forhold mellem frie skoler og folkeskolen, for vi skal netop hen mod at styrke folkeskolen, så det bliver det naturlige førstevalg.
Derfor må vi sige, at vi ikke samlet kan støtte forslaget.
Vi vil gerne gå ind for en opdeling, og så vil vi gerne have belyst de økonomiske forhold omkring frie skoler og omkring folkeskolen.
Anni Matthiesen (V), 2012-12-13:
Og tak til ordføreren.
Der er lige et enkelt spørgsmål, jeg gerne vil stille ordføreren for forslagsstillerne, i forbindelse med det med depositummet: Kunne ordføreren se nogle muligheder i, at man i stedet valgte at fastfryse eller sætte det indbetalte beløb i depot, f.eks. for en 2-årig periode, sådan at man på den måde gav nogle forældre en længere tidsfrist til at få etableret en ny friskole?
Merete Riisager (LA), 2012-12-13:
Som ordføreren ved, er Liberal Alliance et meget ambitiøst parti, og vi har politik på alle hylder.
Derfor er det nok ikke realistisk, at vi udelukkende tager friskolerne med til finanslovforhandlingerne.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at hvis vi sænker koblingsprocenten yderligere, reducerer det også familiernes frie valg?
Der vil altså være nogle familier, som ikke vil kunne vælge de frie grundskoler, hvis man sætter forældrebetalingen op.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-12-13:
Nu er det jo ikke tit, at vi i SF er enige med Dansk Folkeparti.
Men vi er enige i, at dette er et drilleforslag, for det her forslag er jo udtryk for en temmelig gennemgribende og dyb splittelse af det, der i daglig tale kaldes blå blok, inden for uddannelsespolitikken.
Alle de ting, der er i det her forslag,
har jo været drøftet før, netop fordi mange af tingene er indført under den tidligere regering med Venstre i front.
Men det er rigtig, rigtig fint, at vi får lejlighed til at drøfte de frie grundskolers rammevilkår, for i SF synes vi, at det er rigtig, rigtig positivt, at vi har lov om frie grundskoler.
Vi vil til enhver tid gerne være med til at understøtte forældres ret til at oprette frie grundskoler.
Men SF synes nok, at hvis vi skal lave nogle ændringer på det her område, skal vi tage det under en samlet og fælles drøftelse, meget gerne i en bred aftalekreds, så vi kan lave nogle gode og blivende ændringer, i det omfang der skal foretages ændringer.
Hvis jeg skal gå ind i det konkrete forslag, vil jeg sige – nu er det blevet nævnt flere gange i dag – at politik ændrer sig hele tiden.
Men det, at vi har indgået en finanslovaftale, ændrer sig ikke.
Derfor kan vi ikke rigtig imødekomme den del af forslaget, der handler om at ændre på koblingsprocenten, for finansloven, der ligger klar for 2013, skal vi jo snart stemme igennem, nemlig i næste uge.
Hvad angår det med at rykke anmeldelsesfristen, kan vi i hvert fald konstatere, at det ikke i væsentlig grad har forhindret oprettelsen af frie grundskoler.
Vi synes, at den nuværende frist er fin og lever op til hensigten.
Hvad angår depositummet, er depositummet jo et værn mod visse projekter og planer om skoleoprettelser, som altså ikke bliver til noget.
Men som sagt synes vi, vi skal tage en drøftelse af de frie skolers rammevilkår, gerne i en bred aftalekreds, så vi kan gå de her ting igennem punkt for punkt.
Det gælder også eventuelt andre punkter, der skal diskuteres på det her område.
Med det udgangspunkt kan SF ikke støtte nærværende beslutningsforslag.
Merete Riisager (LA), 2012-12-13:
Jeg sidder her i hvert fald for at gøre en forskel, så jeg må anse det for at være dybt useriøst, når ordføreren siger, at dette er et drilleforslag.
Jeg ved ikke, om ordføreren kan se ud af forslaget, hvor meget tid og hvor mange kræfter der er lagt i netop dette forslag!
Når ordføreren siger, at vi skal drøfte det ud fra en bredere aftale, så får vi jo ikke drøftet det, hvis vi ikke tager det op her i Folketingssalen.
Måske kan ordføreren huske, hvordan det er at sidde i opposition.
Det er jo den demokratiske mulighed for at komme igennem med nogle forslag, som jeg her benytter mig af.
Lad os nu se.
Der sidder jo fornuftige mennesker her i lokalet, så lad det komme an på en prøve, om ikke vi kan finde ud af at tale sammen.
Jeg tænker faktisk på de børn, der skal gå i en fri grundskole, og på de forældre, der gerne vil melde dem til.
Det er de mennesker, jeg er optaget af, og ikke så meget mine kollegaer her i salen.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-12-13:
Det har været meget svært i den økonomiske situation, som landet står i, at tilbagerulle alle de besparelser, som den tidligere regering gennemførte på især uddannelsesområdet.
Men det er i hvert fald en klar målsætning også for SF, at der skal være en rimelighed i tilskuddet til de frie grundskoler.
Vi er meget, meget interesserede i at drøfte, hvordan vi løfter hele uddannelsessektoren, herunder de frie grundskoler.
Så vil jeg lige vende tilbage til det med folks følelser.
Jeg tror i hvert fald, at ordføreren skal besinde sig på, at det slet ikke er så dumt at tage højde for folks følelser, heller ikke i politik, for det er en kendt sag, at man skal have 90 mandater for at gennemføre den politik, man gerne vil have gennemført.
Som jeg allerede sagde indledningsvis, er jeg rigtig glad for, at vi får lejlighed til at drøfte de frie grundskolers rammevilkår.
Når jeg kalder det et drilleforslag, og det må ordføreren endelig ikke tage ilde op, og jeg synes også, at vi skal tage debatter, der eventuelt generer og driller dem, vi sædvanligvis arbejder sammen med her i Folketingssalen, er det kun udtryk for, at det måske bliver svært for Liberal Alliance at finde fodslag med Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, som har gennemført genopretningspakken og de andre elementer, som Liberal Alliance nu gerne vil af med.
Per Clausen (EL), 2012-12-14:
Der er jo tale om et lovforslag, som er en udløber af en aftale, som Enhedslisten er med i.
Derfor sagde jeg jo allerede ved førstebehandlingen, at vi ville stemme for lovforslaget, også selv om vi havde en række kritiske bemærkninger.
En af de ting, som vi har lagt allermest vægt på i det her arbejde, har været spørgsmålet om, hvordan vi kunne sikre, at også lejerne i de almene boliger kunne få glæde af, at der findes nogle gunstige vilkår for at etablere solceller.
Det var meget vigtigt for os i de forhandlinger, der gik forud for, at lovforslaget blev fremsat.
Vi troede jo selv, at vi havde opnået et resultat, der også på det område var tilfredsstillende.
Men vi kunne allerede på baggrund af høringssvarene konstatere, at det nok ikke var helt så godt, som vi troede det var.
Den debat, der var ude i offentligheden, både før førstebehandlingen og umiddelbart efter førstebehandlingen, understregede for os, at vi ikke havde sikret, at der kom den her ligestilling mellem de mennesker, som bor til leje i den almene boligsektor, og de mennesker, som bor i andre boligformer, hvilket for os har været helt afgørende.
Vi har så haft en række forhandlinger med de partier, som vi har lavet aftalen med, og med klima- og energiministeren.
Af grunde, som jeg ikke skal fortabe mig i, er reguleringen af den almene boligsektor meget omfattende og meget kompliceret.
Det betyder, at det ikke er nok at rette i en lov eller to love, hvis man skal sikre den her ligestilling, man skal nok op på en tre stykker, mindst.
Og for at gøre det rigtig besværligt er de love placeret i forskellige ministerier.
Men det, som det er vigtigt at understrege nu, er, at der nu er en politisk enighed om, at vi faktisk skal have løst problemet.
Vi skal have sikret, at de mennesker, som bor i almene boliger, også får mulighed for at kunne udnytte den nettomålerordning, der gør, at det er attraktivt at opsætte solceller, og at det også vil være det fremover.
Vi er meget, meget glade for, at det resultat er blevet opnået.
Vi vil selvfølgelig følge det videre arbejde med sagen og sikre os, at det også bliver udmøntet på en måde, som er tilfredsstillende.
Men alt i alt må jeg sige, at forløbet mellem første- og andenbehandlingen i den her sag, har været meget, meget tilfredsstillende, fordi der både blandt de politiske partier har været stor enighed om, at man skulle sikre de mennesker, der bor i den almennyttige boligsektor, og fordi der fra ministerens side har været stor lydhørhed og stor vilje til at forsøge at finde en løsning.
Og det satser vi så også på vil lykkes.
Finn Sørensen (EL), 2012-12-14:
Hvis ministeren mener, at det er så svært at føre den her reform ud i livet, synes jeg da, ministeren skulle lade være med at prøve på det og i stedet køre videre med de rimelig velfungerende ordninger, vi har, og så lave nogle forsøg på de områder, hvor man synes man gerne vil prøve noget nyt.
Derefter kunne vi så lave en ændret lovgivning.
Jeg må sige til ministeren, at jeg ikke brugte ordene meningsløs aktivering.
Det er i orden, at man i kampens hede hørte sådan, men jeg sagde virkningsløs aktivering.
Og det, jeg hentyder til, er de betingelser, der opridses i lovforslagets §§ 68-68 A, hvor der stilles en række betingelser, som skal opfyldes, før man kan blive tilbudt et ressourceforløb, bl.a. at man har modtaget længerevarende offentlig forsørgelse.
Det er bare lige for at få den på plads; det var det, jeg angreb.
Men mit spørgsmål går så på det her med overenskomsterne og indgrebet i den danske model.
Jeg er glad for, at ministeren indrømmer, at der er tale om et indgreb i den danske overenskomstmodel, og at ministeren ikke har modsagt de konkrete eksempler, jeg har nævnt, på, hvad det drejer sig om.
Men skal vi og arbejdsmarkedets parter så forvente, at det er linjen fremover, at hvis arbejdsmarkedets parter, specielt fagbevægelsen, ikke vil levere de forringelser, som ministeren synes der skal gennemføres, samler man bare et flertal sammen med højrefløjen her i Folketinget for at få det gennemført?
Christian Juhl (EL), 2012-12-14:
Det vil sige, at vi indfører et princip, der hedder, at jo mere syg man er blevet af nogle udefra kommende ting eller en medfødt sygdom eller en arbejdsulykke, jo mindre løn skal man have.
Det er i hvert fald ikke det, som arbejdsministeren kaldte et solidarisk princip.
Jeg mener, at hvis der er en situation, hvor arbejdsgivere har tjent på fleksjob, så er det fint nok og lad os kigge konkret på dem, men betyder det, at man skal indføre en ordning, som rammer fleksjobberne, og så sige, at så skal de trykkes ekstra ned i løn, fordi arbejdsgiverne måske har fået for meget.
Det kunne man jo let have ordnet med en meget lille ændring ved at sige, at så skal vi have kontrolleret, at de aftaler med 50 pct. og to tredjedele kommer bedre på plads i forhold til den enkelte aftale.
Det er aftalen mellem kommunen og arbejdspladsen, det er galt med.
Derfor behøver man jo ikke at tryne fleksjobberne i løn, så de risikerer at komme helt ned på 16.600 kr.
Hvorfor pokker kan man ikke lave et system, hvor man siger, at vi giver den tryghed, der er i det nuværende system for fleksjobberne, den ret, man har som fleksjobber, og derfra bygger man ud?
Så kan man godt sige, o.k., hvis det så er 5 år ad gangen, kan du bare være helt rolig, for vi tager vare om dig, hvis det går galt.
Det er en usolidarisk ting.
Mette Frederiksen (S), 2012-12-14:
Men jeg må sige til hr. Christian Juhl, at der jo ikke er tale om at tryne nogen.
Der er tale om, at vi laver en fleksjobordning, hvor en fleksjobber i fremtiden vil blive aflønnet for det antal timer, vedkommende arbejder, og så lægger vi et offentligt tilskud oven i det.
I dag er det sådan, at jo højere løn man har, jo højere offentligt tilskud får man.
Så laver vi en ordning nu, hvor vi siger, at jo færre timer man kan arbejde, jo højere offentligt tilskud får man.
Og det er ikke i mine øjne at tryne mennesker, at vi siger, at hvis man har en funktionsnedsættelse, hvis ikke arbejdsevnen er i top, så får man muligheden for at blive visiteret ind i en fleksjobordning, og ud over at få løn for det antal timer man arbejder, lægger vi der oveni et offentligt løntilskud.
Det mener jeg ikke er at tryne, og jeg synes, at det en forkert måde at bruge sproget på.