runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2015-07-03:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere over for hr. Leif Lahn Jensen, som gerne vil samarbejde om en ny fremtidig integrationspolitik – det ser jeg frem til.
Og så tilbage til lovforslaget.
Det er et lovforslag, der går ud på at harmonisere optjeningsreglerne for folkepension.
Det betyder jo, at flygtninge ikke optjener ret til folkepension efter gunstigere regler end andre danskere og øvrige indvandrere, der har haft ophold i udlandet.
Konkret vil det jo betyde, at flygtninges adgang til at medregne bopælstid i oprindelseslandet afskaffes.
Flygtninge, der ikke længere vil modtage fuld folkepension, kan efter en konkret, individuel vurdering modtage personlige tillæg efter pensionsloven, integrationsydelse eller kontanthjælp.
Flygtninge, der vil modtage brøkpension, kan som alle andre danskere og indvandrere, der modtager brøkpension, også få ret til boligstøtte og kan søge andre ydelser, f.eks. helbredstillæg og varmetillæg.
Anerkendelsen som flygtning i Danmark betyder dermed ikke længere, at man som flygtning har ret til højere ydelser end andre, og det gælder også her konkret folkepensionen.
Venstre støtter hermed dette lovforslag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-07-03:
Ordføreren og regeringen i det hele taget kalder jo altså det her for en harmonisering, men de øvrige borgere, som får brøkpension, har selv valgt enten at bosætte sig i udlandet i en årrække eller at rejse til Danmark.
Flygtninge har ikke haft det valg.
De har været tvunget på flugt.
Det har man fra dansk side anerkendt, ellers ville de ikke have fået beskyttelse.
De ville ikke have fået et opholdsgrundlag her i Danmark.
Det er jo en ret afgørende forskel, og derfor giver det der med harmonisering ikke mening.
Det går jeg ud fra at ordføreren er enig med mig i.
Det er to meget forskellige grupper.
Jeg kan forstå, at argumentationen for alle de her forringelser af flygtninges vilkår i Danmark sådan helt overordnet er, at vi skal have de her mennesker i arbejde.
Er ordføreren enig med mig i, at eftersom der er tale om ældre mennesker, som typisk ville være på folkepension, så er begrundelsen her tilsyneladende ikke, at folk skal komme i arbejde.
Det gennemgående argument hele dagen har været: Vi sætter ydelserne ned, for så kommer de i arbejde.
Men jeg går ud fra, at Venstre ikke mener, at de her folkepensionister, som altså ikke kan få folkepension, men som er ældre mennesker, skal motiveres til at arbejde.
Det er ikke derfor, man sætter dem ned i ydelse – eller hvad?
Karsten Lauritzen (V), 2015-07-03:
Med al respekt tror jeg, at man bevæger sig en smule væk fra området for det lovforslag, som vi diskuterer.
Jeg ved, at hr. Pelle Dragsted får mulighed for at stille mange spørgsmål til mig som skatteminister.
Nu vil jeg, når vi er færdige i salen i dag, tage hjem på sommerferie og så tænke grundigt over et rigtig godt svar.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Men Skatteministeriets egne embedsmænd definerer det som et skattehul.
Det er bare lige, så det ligger klart.
Der kunne jo også være en anden grund til, at Venstre som et af sine første løfter har skrevet det her ind i sit regeringsgrundlag, nemlig det faktum, at de familier, som får den allerstørste glæde af det her skattehul, er de samme familiedrevne virksomheder, som vi kan se står på Venstres liste over virksomheder, som finansierer Venstres valgkampagne.
Derfor har jeg egentlig et meget, meget enkelt spørgsmål, og det er: Hvor meget har Venstre modtaget i partistøtte i den foregående valgkamp fra de familiedrevne virksomheder, der får det største udbytte af det her?
Og vi ved godt, hvad for nogle der er tale om.
Dan Jørgensen (S), 2015-07-03:
Tak for det.
Som jeg redegjorde for tidligere i dag, da vi behandlede forslaget om en ny integrationsydelse, så ønsker vi Socialdemokrater et bredt samarbejde i Folketinget om Danmarks udlændingepolitik.
Vi tror på, at vi kan skabe gode og holdbare løsninger, når vi samarbejder på tværs af politiske skel, og vi tror, at danskerne forventer af os, at vi finder stabile og holdbare løsninger, også på udlændingeområdet.
Men det kræver selvfølgelig, at vi bliver indbudt til forhandlinger, og at regeringen ikke insisterer på at fastlægge udlændingepolitikken bag lukkede døre og nedrullede gardiner i blå blok, som det desværre er tilfældet her.
Vi ønsker at værne om vores velfærdsydelser.
Vi vil ikke acceptere, hvis udlændinge kommer hertil kun med det formål at modtage danske velfærdsydelser eller i øvrigt misbruger vores solidariske samfundsmodel.
Derfor har vi indført regler, der sikrer, at studerende, der kommer til Danmark og modtager SU, reelt også er studerende på en anerkendt uddannelse.
Vi har strammet op, når det gælder kontrollen med kontanthjælp og dagpenge.
Vi støtter Finland i en sag ved EU-Domstolen, hvor vi er med til at forsvare, at man skal optjene ret til at modtage dagpenge, og derfor arbejder vi for at indeksere børnechecken for EU-borgere, så den børnecheck, som en europæer modtager, modsvarer de økonomiske forhold, der er i den pågældendes hjemland.
Vi er til gengæld bekymret for, om det gavner integrationen at tage børnepenge fra flygtningefamilier i Danmark.
I Danmark koster børnetøj, bleer og fritidstilbud jo det samme for flygtninge som for andre.
Flygtninge skal bidrage til samfundet, men vi skal også sikre, at børnene ikke vokser op i fattigdom.
Derfor kan vi heller ikke støtte lovforslaget i den form, som det ligger her.
Martin Henriksen (DF), 2015-07-03:
Tak for det.
Dansk Folkeparti ønsker, at det skal være mindre attraktivt at søge om at få asyl i Danmark.
Der er selvfølgelig mange forhold, der har betydning for, hvor asylansøgerne søger hen, bl.a. situationen ude i verden, men også i høj grad den asylpraksis, de asylregler og de økonomiske vilkår, som der er i de enkelte lande.
Dette lovforslag vedrører genindførelse af optjeningsprincippet for ret til børnetilskud og børne- og ungeydelse for flygtninge.
Optjeningsprincippet betyder, at ret til den fulde ydelse er betinget af, at mindst en af de personer, der har forsørgelsespligt over for barnet, har haft bopæl eller beskæftigelse her i riget i mindst 2 år inden for de seneste 10 år forud for den periode, udbetalingen vedrører.
Sammen med den nye starthjælp eller integrationsydelse, som vi behandlede tidligere i dag, udmønter forslaget store dele af den enighed, som der blev skabt mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Konservative – og vi støtter forslaget fra Dansk Folkepartis side.
Karsten Lauritzen (V), 2015-07-03:
Det korte svar på det spørgsmål er jo, at vi efter regeringens opfattelse ikke åbner for et skattehul.
Derfor er det et af de forslag, der ligger i regeringsgrundlaget, og derfor vil det også glæde mig at diskutere det her i Folketinget, når det lovforslag bliver fremsat.
Jeg tager gerne en grundig drøftelse med Enhedslistens ordfører om forslaget, men jeg tror, at jeg først lige skal have sat mig nærmere ind i den problemstilling.
Men jeg tror, at jeg kan sige, at årsagen til, at vi fremsætter det, er, at vi ikke er enige med Enhedslisten i, at der skabes et skattehul.
Louise Schack Elholm (V), 2015-07-03:
Tak for det.
Med dette lovforslag genindføres optjeningsprincippet for ret til børnetilskud og børne- og ungeydelse for asylansøgere.
Venstre er gået til valg på, at vi vil give asylansøgerne et større incitament til at blive en del af det danske samfund.
Regeringen har derfor sammen med Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti lavet en integrationspakke.
Pakken har tre elementer, som skal give asylansøgere større incitament til at integrere sig i det danske samfund.
Det første element er indførelse af en integrationsydelse, det andet element er genindførelse af optjeningsprincipperne for børnetilskud og børne- og ungeydelse, og det tredje element er harmonisering af optjeningsreglerne for folkepension.
I dette lovforslag behandler vi kun det andet element.
Optjeningsprincippet blev indført under VK-regeringen i 2010.
Desværre indførte den tidligere regering en dispensation for optjeningsprincipperne for personer under udlændingelovens §§ 7, 8 og 9 b.
Den tidligere regering gav dermed en markant stigning i indkomsten til denne gruppe.
Med genindførelsen af optjeningsprincippet skal mindst en af de personer, som har forsørgerpligt over barnet, have haft bopæl eller beskæftigelse i Danmark i mindst 2 ud af de seneste 10 år for at få fuld ret til børnetilskud eller børne- og ungeydelse.
Det skal kunne betale sig at arbejde, når man kommer til Danmark.
Det er en del af baggrunden for regeringens integrationspakke.
Vores velfærdssystem er bygget på, at man arbejder og betaler skat, og så får man del i de goder, som staten tilbyder.
Som ny i landet har man jo ikke bidraget til det danske samfund endnu.
Samtidig gør pakken det mindre attraktivt at komme til Danmark som asylansøger.
Igen er dette forslag blot en lille, men dog vigtig del.
Vi skal have integrationen til at fungere, og for at gøre det må vi sørge for, at vi ikke tager imod for mange.
Vores land er under et historisk stort asylpres, og det er derfor nødvendigt, at vi gør det mindre attraktivt at komme til Danmark.
Jeg lagde mærke til, at Socialdemokraterne ønsker et bredt samarbejde med regeringen, men Socialdemokraterne fjernede jo selv denne regel med et snævert flertal, da Socialdemokraterne havde flertal i sidste regeringsperiode.
Vi har netop behandlet lovforslag L 5 om boligjobordningen, som der var et bredt flertal bag, og det, der måske overraskede mig, da vi behandlede dette lovforslag, var, at jeg ikke kunne fornemme en lydhørhed i rød blok over at skabe et bredt flertal.
Jeg fornemmede nærmere en lynchstemning imod de partier, der havde formastet sig til at indgå i et bredt samarbejde.
Jeg håber, at Socialdemokraterne vil anlægge en mere konstruktiv tone, og at de øvrige partier i rød blok vil anlægge en mere konstruktiv tone, så det rent faktisk bliver muligt at samarbejde på tværs af midten.
Lad mig slutte af med at sige, at Venstre støtter lovforslaget, og jeg skal også på vegne af Det Konservative Folkeparti sige, at de desværre ikke kan være til stede, men at de også støtter lovforslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-07-03:
Er prisen på bleer og på mad og husleje, på flyverdragter, på hytteture med skolen, på vand og el lavere for mennesker her i Danmark, som har flygtningebaggrund, end for os, der er født og opvokset her?
Ja, det er nemlig fuldstændig rigtigt.
Prisen på f.eks. bleer og mad og husleje er præcis den samme for mennesker med flygtningebaggrund som for ordføreren og for mig og for alle mulige andre, der bor her i Danmark.
Problemet med de her fattigdomsydelser er, at det skaber voldsom fattigdom i flygtningefamilier, hvilket særlig får konsekvenser for børnene.
Erfaringen fra sidste gang, VKO havde flertallet i Danmark, var klokkeklar: Flere børn voksede op i fattigdom i Danmark.
Mener ordføreren, at det er en god måde at skabe integration på, at man placerer børnefamilier i en situation, hvor økonomien er så stram, at de stort set ikke har overskud til andet end lige at få betalt huslejen og få mad på bordet, hvis de altså er så heldige?
Er det godt for integrationen, eller er det dårligt for integrationen?
Jeg kan afsløre, at alle de mennesker, som arbejder med det her, har en klokkeklar besked, nemlig at man forhindrer integration ved at placere mennesker i fattigdom.
Louise Schack Elholm (V), 2015-07-03:
Man må jo sige, at for langt de fleste asylansøgere vil det stadig være en markant lønfremgang at komme til Danmark, en markant indkomststigning.
Derfor vil der jo være en markant forskel for dem.
Vi stiller jo sådan set ikke asylansøgere ringere end andre tilflyttere fra tredjeverdenslande.
Det her er jo sådan set ikke at stille dem ringere end andre; det er at stille dem lige med andre, der kommer fra samme verdensdel som dem selv.
Zenia Stampe (RV), 2015-07-03:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan det her konkrete forslag øger flygtninges incitament til integration, for det hørte jeg Venstres ordfører sige i sin ordførertale?
Hvordan øger lige præcis det her forslag incitamentet til integration?
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Tak for det.
Selvfølgelig bakker vi op, hr. minister, når der lukkes skattehuller.
Det burde alle partier i Folketinget kunne være enige om.
Hans Andersen (V), 2015-07-03:
Jeg forsøger at forklare, at hvis man ikke kan opnå fuld folkepension, er der andre muligheder for at få støtte og bidrag til at holde sin husførelse.
Og det er jo korrekt, at det ikke er et liv i overflod.
Nej, det er et liv, som når man f.eks. lever af kontanthjælp.
Pengene er ikke mange, men de er der.
At der så er uenighed mellem Enhedslisten og Venstre om, hvor høje ydelser vi skal have i det her land, er jo ikke nogen overraskelse.
Den her uenighed er sådan set ikke ny, og Enhedslisten ønsker så bare at vi hæver samtlige ydelser.
Det er sådan set deres forslag, men det er ikke det, vi behandler i dag.
Her behandler vi sådan set et forslag om at harmonisere reglerne, således at mennesker ikke har gunstigere vilkår her end andre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-07-03:
Jeg kan oplyse, at Enhedslisten jo indgik i nogle finanslovsforhandlinger med den tidligere regering, hvor vi var helt åbne over for, at man godt kunne lave nogle kludetæppeforlig som en del af finansloven.
Jeg kan så forstå på det, som ministeren nu siger, at det er en praksis, som er helt utænkelig for den nye regering.
Der ønsker man at indgå en samlet finanslov, hvor de partier, der er med i finansloven, sådan set er med til at gennemføre det hele.
Hvis det er den rigtige opfattelse, skal det så ikke forstås sådan, at hvis man skal have gennemført det her grønne håndværkerfradrag, så fordrer det sådan set, at Alternativet og SF er med i en finanslov, eller at der er et flertal, der vil gennemføre det, som Alternativet og SF nu siger at de har sikret i 2016 og 2017?
Karsten Lauritzen (V), 2015-07-03:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Jeg mener faktisk, det er fuldstændig misforstået.
Mattias Tesfaye (S), 2015-07-03:
Det her lovforslag er en genfremsættelse af det lovforslag, der blev fremsat i starten af maj måned, da vi Socialdemokrater sad i regering.
Forslaget nåede at blive førstebehandlet, inden der gik valg i den, og vi synes fortsat, det er en god idé at mindske virksomhedernes incitament til at indbetale for meget i acontoskat i perioder med negativ rente på penge- og kapitalmarkederne.
For det skal selvfølgelig ikke være sådan, at virksomheder kan bruge SKAT som bank for at få gode renter på deres indestående.
Det er sund fornuft at lave om på det.
Derfor støtter Socialdemokraterne forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-07-03:
Tak for det.
Jeg vil også gøre det ganske kort, da det her jo er en genfremsættelse af et forslag, som blev behandlet lige før folketingsvalget, hvor vi i Dansk Folkeparti var positive over for det, og vi mærkede også, at der var et stort flertal for det.
I Dansk Folkeparti kan vi også støtte forslaget, og det er jo af den simple grund, at man er nødt til at få justeret reglerne i forhold til den rente, man får for de penge, man har sat ind på sin skattekonto, hvor situationen i dag er blevet den meget mærkværdige, at man i princippet kan få en negativ rente, når man sætter penge i banken.
Det betyder, at folk bevidst har spekuleret i eller kan spekulere i at sætte penge ind på sin skattekonto, og det gør så, at vi er nødt til at justere reglerne for det.
Men vi har jo haft debatten lige før valget, hvor Dansk Folkeparti klart tilkendegav, at vi kan støtte forslaget, og det kan vi selvfølgelig også denne gang.
Louise Schack Elholm (V), 2015-07-03:
Dette lovforslag er, som flere allerede har nævnt,
en genfremsættelse af L 190 fra den tidligere samling, som ikke nåede at blive vedtaget inden valget.
Lovforslaget skal rette op på en uhensigtsmæssig brug af SKAT, da det har vist sig, at der er en kedelig tenden til, at nogle virksomheder indbetaler for meget skat, fordi forrentningen hos SKAT er mere attraktiv end i et almindeligt pengeinstitut.
Det er naturligvis ikke i orden, når der spekuleres i, at det offentlige skal give virksomheder en bedre forrentning end pengeinstitutterne, og derfor skal rentesatserne hos SKAT tilpasses, så de afspejler den aktuelle virkelighed.
Med dette lovforslag indføres der desuden et loft på indeståender på 200.000 kr., og forrentningen af indeståender på skattekontoen op til 5.000 kr. ophæves.
Der er brug for, at virksomhederne enten direkte eller indirekte investerer deres likvide midler gennem bankerne eller pengeinstitutterne.
Når midlerne placeres i pengeinstitutterne frem for hos SKAT, vil det også føre til mere finansiel stabilitet, og det er der så sandelig brug for.
Jeg skal på vegne af Det Konservative Folkeparti sige, at Det Konservative Folkeparti også støtter lovforslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Enhedslisten støtter selvfølgelig også det her forslag, ligesom vi gjorde, da det blev behandlet under den tidligere regering.
Selvfølgelig skal virksomhederne ikke have en mulighed for at tænke i, at man ved at indbetale for meget i skat kan opnå en højere rente, end hvis man satte pengene i en bank.
SKAT og dermed sådan set os alle sammen skal ikke betale for den slags fordele til selskaberne.
Den mulighed for spekulation skal selvfølgelig stoppes, og det er godt, at den nye regering følger op på det her, og det fortjener den ros for.
Når den ros så er givet, vil jeg nu også gerne bruge lejligheden til at undre mig lidt over, at man vil tilbagerulle et andet initiativ, som den tidligere regering havde taget for at stoppe skattespekulation.
Det er jo sådan, at man i mange år har kunnet fastsætte en kunstigt lav værdi af de unoterede aktier, altså aktier, der ikke er optaget på Børsen og værdisat dér med en kendt kurs, når de overdrages som gave eller som arv.
Man har kunnet fastlægge en såkaldt formueskattekurs, så disse unoterede aktier værdisættes til mindre, end de er værd, og dermed har man altså kunnet slippe billigere i skat.
Man vil altså åbne et andet skattehul, som kan koste flere hundrede millioner kroner for skatteyderne, borgerne, til dem, der er så heldige at arve en stak aktier.
Så jeg kunne da godt tænke mig, når vi senere på dagen skal have skatteministeren herop, at høre, hvorfor man lukker en skattefidus, men samtidig lover at åbne en anden.
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Med forslaget ændrer man på rentesatserne i acontoskattesystemet.
Det gøres for at modvirke den situation, hvor det kan være attraktivt for virksomheder at placere overskydende likviditet på skattekontoen, fordi de risikofri renter aktuelt er ekstremt lave.
Nogle oplever direkte negative renter for indskud i pengeinstitutterne.
Liberal Alliance mener ikke, at skatteyderne skal give et tilskud til, at virksomheder kan få en højere rente end markedsrenten ved at have et stort beløb stående på skattekontoen hos SKAT.
Derfor bakker vi op om det her forslag.
Den nuværende lovgivning er udarbejdet i en periode, hvor det nuværende lave renteniveau var helt utænkeligt.
Negative renter er historisk ikke noget, man har været nødt til at tage stilling til, og derfor har lovgivningen slet ikke været gearet til den temmelig særlige situation.
Det er derfor sundt og naturligt at opdatere lovgivningen til de aktuelle forhold, så skattekontoen ikke kan benyttes som skjult erhvervsstøtte.
Liberal Alliance er tilhængere af gode rammevilkår for erhvervslivet, herunder en fleksibel og velfungerende afregning af skat, men det kan selvfølgelig aldrig være skatteyderne, der skal forrente virksomhedernes overskydende midler til vilkår, der er bedre end markedsvilkår.
Det virker urimeligt, at virksomheder, der forudbetaler for meget i skat, får mindre tilbage end det, de har betalt for meget.
Men det er nu engang den markedssituation, der er, og det bliver man nødt til at omstille sig til.
Josephine Fock (ALT), 2015-07-03:
Tak for det.
Alternativet er generelt enige i lovforslagets intentioner om at begrænse mulighederne for at spekulere i skatteindbetalinger på baggrund af rentegevinster.
Lovforslaget indeholder konkrete tiltag, der har til formål at forhindre, at indbetalinger til SKAT og virksomheders skattekonti bruges til rentespekulation.
Alternativet kan derfor støtte forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-07-03:
Som mine kolleger også var inde på, er det jo en genfremsættelse af et forslag, som blev fremsat, på baggrund af at vi igennem længere har set meget lave og helt ned til negative renter på penge- og finansmarkederne.
Det har gjort, at nogle virksomheder har indbetalt for store beløb i acontoskat på skattekontoen, og på den måde er skattesystemet kommet til at fungere som en slags bank med gode renter.
Det er ikke hensigtsmæssigt.
Derfor bliver reglerne nu justeret, sådan at SKAT ikke fremover bliver brugt som bank under lange perioder med negativ rente på penge- og kapitalmarkederne.
Der bliver et loft på 200.000 kr. for, hvor stort et indestående virksomheder kan have på deres skattekonti, og man vil ikke kunne få rente af de første 5.000 kr. på skattekontoen.
Det er jo en speciel situation, vi står i, men den kan godt vare ved, og den kan komme igen.
Derfor synes vi, det er helt rimeligt at ændre reglerne, så virksomheder ikke placerer deres penge hos SKAT, men placerer dem i banker eller – endnu bedre – investerer dem, så der kan blive skabt flere arbejdspladser og mere vækst.
SF støtter forslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2015-07-03:
Mange tak.
Jeg vil sige tak for den positive modtagelse af forslaget og den velvilje, som Folketinget viser i forhold til at få forslaget behandlet nu.
Med de turbulente tider på penge- og kapitalmarkederne, som bl.a. understreges af den aktuelle situation i Grækenland, har det fra regeringens side været vigtigt at få genfremsat det her forslag nu.
Hvis virksomhederne kan anvende SKAT som bank med fordelagtig rente, som tilfældet er i dag, kan det reducere effektiviteten af Nationalbankens ind- og udlånsrente, og det er altså grunden til, at regeringen har valgt at genfremsætte dette lovforslag, så vi får tilpasset lovgivningen hurtigst muligt.
For at undgå, at selskaberne kan spekulere i den høje forrentning af acontoskat, har denne del af forslaget virkning fra fremsættelsen.
De indbetalinger, der allerede er foretaget, vil dermed ikke blive berørt.
Afslutningsvis skal jeg bemærke, at der også ligger andre elementer i forslaget, som er værd at nævne, bl.a. at der indføres en yderligere periode for indbetaling af frivillig acontoskat.
Det vil bl.a. sikre øget fleksibilitet for virksomhederne, så det bliver lettere at undgå restskat.
Jeg ser frem til udvalgsarbejdet og til at besvare de spørgsmål, som Folketingets partier og medlemmer måtte have.
Louise Schack Elholm (V), 2015-07-03:
Nej, det er en fordrejning af mine ord.
Det, jeg sagde, var, at vi har et stort asylpres, og jo flere asylansøgere, der kommer til Danmark, jo sværere bliver det at integrere de asylansøgere, der kommer til Danmark.
Noget af det, der kan have en indflydelse på, om man søger til Danmark, er også den indkomst, man kan få, når man kommer til Danmark.
Zenia Stampe (RV), 2015-07-03:
Okay, så man fremmer altså integrationen ved at holde nogle flygtninge væk, så vi får mere energi til at beskæftige os med de få, der så er tilbage – det må så være logikken.
Men jeg må så konstatere, at det må være regeringens embedsmænd.
Det må være sjovt at være embedsmand og sådan at skulle lave taler til først den ene og så den anden regering.
Jeg morede mig virkelig over noget, der står i teksten, og måske kan Venstres ordfører hjælpe mig med at forstå, hvad man mener her.
Der står nemlig i lovforslaget: »Genindførelse af optjeningsprincippet for børnetilskud og børne- og ungeydelse for flygtninge vil betyde, at flygtninge får en større tilknytning til det danske samfund ved at have været her i landet i en længere periode, før de kan opnå ret til de fulde ydelser.«
Jeg har virkelig svært ved at forstå logikken, men det kan være, at jeg kan få hjælp af forslagsstillerne, for på en eller anden måde må I jo også stå lidt på mål for det, der står i teksten.
Altså, hvordan kan det føre til større tilknytning, at man siger til folk: I må først få en ydelse, når I har ventet på den i 2 år?
Gør ventetiden en mere tilknyttet til Danmark, eller hvordan skal jeg forstå det?