runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2011-10-12:
Det spørgsmål er rigtig nemt at svare på, for der står jo ikke noget i regeringsgrundlaget om, at vi vil afskaffe det frie valg, så jeg kunne i virkeligheden have nøjedes med at svare nej, men jeg vil alligevel gerne uddybe mit svar.
Regeringen vil ikke fratage de ældre muligheden for selv at vælge.
Regeringen ønsker at øge de ældres medbestemmelse i eget liv og deres tryghed igennem valgmuligheder.
Men regeringen vil gerne af med den tidligere borgerlige regerings bureaukrati og lidt for meget procesregulering af det frie valg, og vi vil også se på det bureaukrati, der er bygget op omkring kommunernes afregning og efterbetaling til de private leverandører.
Det er et bureaukrati, der er båret af dyb mistillid til de offentlige leverandører, og som efter vores mening fordyrer og hæmmer fleksibiliteten i tilrettelæggelsen af hjemmehjælpen.
Vi vil hellere veksle de mange ressourcer, som kommunerne bruger på at efterleve detaljerede proceskrav, til bedre service for borgerne.
Kommunerne har igennem en længere årrække ihærdigt forsøgt at få lovens snærende rammer for det frie valg løsnet.
Senest skete det i den forhenværende regerings kommuneaftale for 2012, hvor man lovede at ændre rammerne for det frie valg til gengæld for øget konkurrenceudsættelse.
For os er vejen frem at se mere pragmatisk på grænserne mellem det offentlige og det private.
Vi skal anerkende, at der er stor faglig dygtighed i den offentlige sektor, og vi skal samtidig også være åbne over for, at den private sektor har nogle styrker med hensyn til effektivitet og nytænkning.
Vi skal være realistiske i forhold til, hvordan der kan ske et effektivt og udbytterigt samarbejde, og det skal selvfølgelig afspejle sig i de rammer og mål, vi som regering sætter op for kommunerne, og så er det op til kommunerne at nå resultaterne.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-10-12:
Vil ministeren oplyse, om regeringen ønsker at afskaffe det frie valg af leverandør af hjemmehjælp?
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-12:
Jeg vil da også sige tillykke med posten og så høre ministeren om den her begivenhed, der er sket i dag, nemlig at den meget omtalte, berygtede Fez Fez nu har fået sin højesteretsdom, og det er en udvisning fra Danmark, og at han ikke kan vende tilbage igen.
Det er jo godt, den mand har overhovedet ikke noget at gøre i Danmark, og det er godt, at den tredje kendelse, altså den i Højesteret, modsagde, hvad der skete i byretten og i landsretten.
Jeg vil godt høre, hvad ministeren forventer i forhold til den udvisningsdom.
Bliver han reelt udvist?
Eller kan der være en frygt for, at han ligesom mange andre ikke kan udvises, at der ikke bliver fulgt op på det, at han skal leve på tålt ophold med en meget, meget stor økonomisk byrde og også en meget retfærdighedskrænkende og utryghedsskabende byrde til følge, altså hvis han fortsat skal være i Danmark?
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-10-12:
Danmark bliver ... [Lydudfald] ... som et forbillede for kombinationen mellem økonomisk vækst og grønne tiltag.
Er ministeren ikke bekymret for, at Danmark med en overambitiøs klima- og energiplan kan blive et skrækeksempel på drastiske grønne tiltag, der kvæler den økonomiske vækst?
Martin Lidegaard (RV), 2011-10-12:
Hvis vi tager den samlede energistrategi, som den tidligere regering lagde frem, var det den tidligere regerings vurdering, at det samlede udspil ville koste ca. 75 kr. om måneden for en husstand i Danmark, og det vil så føre til en samlet CO2-reduktion på 30 pct.
Vi vil altså gerne lidt højere op, men, som jeg har redegjort for, ikke i en helt anden boldgade, så det indikerer jo lidt, hvad det er for en størrelse, vi ligger i.
Jeg tror faktisk, at den regning eller den ekstra investering, som det jo er, vil langt de fleste danske husstande gerne være med til at betale, hvis de samtidig får en forsikring for, at deres eludgifter og varmeudgifter i et 10-års-perspektiv ikke kan løbe løbsk.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-10-12:
Hr. og fru Danmark får en ekstra prisstigning.
Hvor meget mener ministeren er rimeligt, når man ser på regeringens nyeste udspil til klima- og energipolitik, og hvad er forventningen? Vil prisen stige, og hvor meget vil den stige med?
Martin Lidegaard (RV), 2011-10-12:
Som jeg nævnte tidligere, vil regeringen i sit energiudspil, som vi håber på at kunne præsentere for Folketingets partier i løbet af nogle ganske få uger, lægge sig ganske tæt op ad det udspil, som den tidligere regering udarbejdede.
Det er vores opfattelse, at det sådan set er at tegne en slags forsikringspræmie for den danske befolkning, hvis man skruer lidt op for ambitionerne i forhold til energibesparelser og vedvarende energi.
Vi oplever jo i øjeblikket en sand eksplosion i energipriserne ude på de globale markeder, og jeg tror, at spørgeren vil være enig med mig i, at vi går en lidt usikker fremtid i møde, og i virkeligheden er det, vi har gang i her, uanset om man ligger lige over eller lige under regeringens målsætning, at fremtidssikre både danske virksomheder og danske husholdninger mod de meget svingende priser og de meget stigende priser, vi oplever på fossile brændsler i øjeblikket.
Så jeg tror sådan set, at den investering, der er lagt op til her, i vidt omfang vil være til stor gavn for den elregning, som hr. og fru Danmark kommer til at skulle betale i fremtiden.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-10-12:
Danske elkunder betaler allerede hvert år op til 4 mia. kr. i tilskud til investeringer i vedvarende energi.
Hvordan vil ministeren sikre, at udgifter til vindkraft ikke løber løbsk, således at danske familier i fremtiden rammes af store, uforudsete stigninger i energipriserne?
Martin Lidegaard (RV), 2011-10-12:
Først vil jeg gerne sige tak til hr. Lars Christian Lilleholt for spørgsmålet.
Børsens regnestykke, som spørgeren henviser til, er en skønnet samlet investering i vindmøller over en årrække, der ganske enkelt derefter er divideret med antallet af husstande og præsenteret som en regning til forbrugerne.
Sådan beregner man naturligvis ikke omkostningerne, og sådan regnede VK-regeringen da heller ikke i forbindelse med deres egen »Energistrategi 2050«.
Faktisk er jeg rigtig glad for at kunne sige, at også VK-regeringen havde en ganske pæn ambition på vindkraftområdet.
Faktisk ville den tidligere regerings initiativer samlet betyde, at mellem 42 og 46 pct. af det danske elforbrug i 2020 ville blive dækket af vindkraft, alt efter hvordan man gør det op.
Meromkostningerne for elektricitet som følge af de nye initiativer var i »Energistrategi 2050« opgjort til 250 kr. i 2020 for et gennemsnitligt parcelhus.
Den nye regerings ambition er ganske rigtigt 50 pct. vind i 2020 og derfor også en smule mere ambitiøs, men dog ikke langt fra VK's egne ambitioner, som de blev udtrykt i »Energistrategi 2050«.
Der er under ingen omstændigheder tale om meromkostninger i den størrelsesorden, som Børsen giver udtryk for.
Samtidig vil jeg også gerne understrege over for spørgeren, at alternativet til investeringer i energieffektivisering og vedvarende energi jo er fortsatte investeringer i konventionel energiforsyning, som måske vil være lidt billigere, afhængigt af priserne på råstoffer, men selvfølgelig i en størrelsesorden, som forbrugerne alligevel skulle betale for.
Til allersidst vil jeg gerne understrege, at det også for regeringen er utrolig vigtigt, at energieffektiviseringen og omstillingen til vedvarende energi sker på en måde, som er samfundsøkonomisk ansvarlig, og at finansieringen af støtteomkostninger tager hensyn til både virksomhedernes konkurrenceevne og til husholdningernes økonomi.
Her har vi faktisk også tænkt at læne os kraftigt op ad den finansieringsmodel, som VK-regeringen fremlagde i »Energistrategi 2050«.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-10-12:
Først tillykke til den nye minister.
Jeg ser frem til et rigtig godt samarbejde.
Er ministeren enig i beregninger i Børsen den 6. oktober 2011, der viser, at regeringens udspil til en dramatisk reduktion af CO2-udledningen på 40 pct. i 2020 vil koste hver enkelt husstand 16.000 kr.?
Martin Lidegaard (RV), 2011-10-12:
Jeg har lige deltaget 2 dage i et stort topmøde, som Udenrigsministeriet, Klimaministeriet og Økonomi- og Erhvervsministeriet i fællesskab havde arrangeret, hvor bl.a. FN's generalsekretær deltog, og hvis hr. Lars Christian Lilleholt har haft lejlighed til at se Danmarks Radio her de sidste par dage, vil han kunne se, at FN's generalsekretær fremhæver Danmark som et lysende eksempel, ikke bare for klimaet, men også for, hvordan man netop kobler grøn vækst og hensynet til klimaet.
Jeg vil gerne udstede den garanti til hr. Lars Christian Lilleholt, at det ligger den nye regering lige så meget på sinde, at vi kan fortsætte med at have et sundt, grønt erhvervsliv i Danmark, som det ligger at gøre en klimaindsats.
De to ting er ikke modsætninger for regeringen.
De to ting skal gå hånd i hånd, og derfor er jeg også meget optimistisk, i forhold til at vi forhåbentlig kan få lavet et bredt energiforlig bl.a. med Venstre her i løbet af de kommende måneder, for jeg har egentlig en oplevelse af, at vi basalt set deler de samme målsætninger på det her område.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-10-12:
Vil ministeren redegøre for, hvad regeringen mener med, at der bruges for mange penge på det sociale område, jf. regeringsgrundlaget, side 47, sjette afsnit, og hvor der skal spares?
Martin Lidegaard (RV), 2011-10-12:
Så vidt jeg husker, var det jo også den tidligere regerings ambition, at Danmark på nogle områder skulle være intet mindre end den bedste i verden.
Det betyder også, at man nogle gange skal foretage nogle investeringer, som går foran de andre, og det er det, jeg tror vi kan gøre på det her område, også så det er økonomisk overkommeligt, også så der er nogle økonomiske fordele forbundet med det.
Men det er klart, at der er en investering.
Og ja, jeg vil have et meget fast blik rettet mod, at det her ikke går ud over dansk konkurrenceevne, og det er jeg også sikker på skal til, for at vi kan indgå det brede energiforlig, som jeg stadig håber vil være en mulighed på den her side af nytår.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-10-12:
Er ministeren ikke bekymret over den danske enegang, der her er tilfældet, ved at vi går langt højere end de aftalte klimamål, der er i EU, og som er aftalt i EU?
Martin Lidegaard (RV), 2011-10-12:
Som jeg allerede har nævnt flere gange, har vi jo i den nye regering – og især jeg i Klima-, Energi- og Bygningsministeriet – fået en meget velkommen overdragelsesgave fra den tidligere regering, for vi har fået et rigtig godt energiudspil, som jeg opfatter som en stor buket blomster.
Langt den største del af buketten vil vi beholde.
Der er nok et par tidsler, vi vil pille ud, og vi vil nok sætte et par ekstra roser i, men jeg er sikker på, at Venstres ordfører vil kunne genkende buketten, når han ser den, og måske endda blive endnu gladere for den, end han var i forvejen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-10-12:
Mener ministeren ikke, at omkostninger forbundet med at påtage sig de største reduktioner i udledningen af drivhusgasser af samtlige 27 EU-lande og deraf følgende højere afgifter og elpriser vil påvirke virksomhedernes konkurrenceevne, og at det i meget stor udstrækning i lyset af den økonomiske krise, vi er midt i, vil give voldsomme problemer for disse virksomheder?
Martin Lidegaard (RV), 2011-10-12:
Man kan jo gøre beskatningsniveauerne for selskaber op på meget forskellige måder i vores nabolande og i Danmark.
Det tror jeg ikke tiden tillader i aften.
Men lad mig blot sige, at der er to ting, der står fast: Vi vil fremlægge en energiplan, der er fuldt finansieret, og der er ingen tvivl om, at det her koster en investering.
Man skal også bare gøre sig klart, at det koster noget ikke at foretage den investering.
Det er den ene ting, der står fast.
Men det er klart, at det gælder for alle virksomheder, som det gælder for alle lande, at der nogle gange skal foretages en investering i fremtiden, for at man også kan bevare konkurrenceevnen ikke bare her og nu, men også på mellemlang og længere sigt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-10-12:
Hvordan vil ministeren forhindre, at yderligere PSO-stigninger ikke presser danske virksomheder til at flytte produktionen til Sverige, Tyskland eller Norge, hvor de kan spare rigtig mange penge?
Martin Lidegaard (RV), 2011-10-12:
Den nye regering har sat et ambitiøst mål om at reducere de samlede drivhusgasudledninger med 40 pct. i 2020 i forhold til 1990.
I dag har vi skønsmæssigt skåret ned med 11 pct. i forhold til 1990.
Heldigvis er vi i Danmark ikke de eneste, som går foran.
Faktisk har lande som Storbritannien, Tyskland og Sverige – Danmarks største eksportmarkeder – sat sig ambitiøse klimamål i samme størrelsesorden.
Så kan man selvfølgelig spørge sig selv: Hvorfor har vi og de andre lande påtaget os sådanne målsætninger?
Det har vi af to grunde: for det første fordi vi gerne vil give vores fair bidrag til at løse den klimakrise, som synes stadig mere og mere synlig, og for det andet fordi vi faktisk også tror, at det er bedst for os selv, for dansk konkurrenceevne og for danske familier i en verden med meget ustabile priser på råstoffer, på fødevarer, på metaller – ja, stærkt stigende priser.
Endelig har vi den faste overbevisning, at der er et kæmpe beskæftigelsespotentiale og et kæmpe potentiale for udvikling af grønne teknologier til eksport.
I forvejen – og det er jeg sikker på er spørgeren bekendt – er Danmark jo det land i verden, der har den største andel af grønne teknologier i sin eksport, og den er jeg helt sikker på at vi får mulighed for at ekspandere, hvis vi bl.a. står på et bredt funderet energiforlig, der viser, at vi kan og vil være de bedste i verden på det her område.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-10-12:
Tak for det.
Vil ministeren redegøre for, hvilke konsekvenser en ensidig dansk målsætning om en voldsom reduktion af CO2-udledningen på 40 pct. i 2020 efter ministerens mening vil have for danske virksomheders konkurrenceevne og for væksten i det private erhvervsliv?
Vil ministeren redegøre for, hvilke konsekvenser en ensidig dansk målsætning om en voldsom reduktion af CO 2 -udledningen på 40 pct. i 2020 efter ministerens mening vil have for danske virksomheders konkurrenceevne og for væksten i det private erhvervsliv?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-12:
For det første vil jeg bestræbe mig på at give udvalg i Folketinget en god service, og det betyder, at hvis man beder mig om at kommentere ting, sende tal og videre over, så vil jeg forsøge at give så præcise svar som muligt.
For det andet vil jeg gerne sige til hr. Kim Christiansen: Hr. Kim Christiansen er jo erfaren ud i det trafikpolitiske, hvad jeg bestemt ikke er, og derfor tror jeg også, at hr. Kim Christiansen er fuldstændig klar over, at når man foretager større ting på trafikområdet, kræver det også, at man går ordentligt og seriøst til værks, og det er lige præcis det, jeg har tænkt mig at gøre på det her område.
Målsætningen ligger fuldstændig klar: færre biler ind i København med de meget positive ting, der er i det, samtidig med at vi skal sikre, at der er en bedre, billigere og mere effektiv kollektiv trafik.
Kim Christiansen (DF), 2011-10-12:
Nu genererer det jo ikke nødvendigvis bedre og billigere kollektiv transport, bare fordi man laver en betalingsmur omkring København.
Men jeg skal gerne oversende de her tal fra Dansk Byggeri til ministeren.
Jeg har stor tillid til, at Dansk Byggeri godt kan regne, men hvis ministeren nu betvivler de tal, må man formode, at regeringen har gjort sig nogle tanker om, hvordan det her skal finansieres, og hvad det vil koste.
Nu kunne jeg jo se i morges, at man ikke ville sænke priserne i den kollektive trafik.
Så det er jo selvfølgelig lidt svært at vide, hvad det er for nogle forudsætninger, der bliver lagt ind i det her regnestykke.
Men fakta er vel, at hvis man vil give billige billetter i den kollektive trafik fra dag et, inden man har fået indtægter ind, så vil det jo alt andet lige lave et hul i kassen.
Det kan vel ikke være anderledes?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-12:
Så jeg kan ikke forholde mig til sådan nogle tal.
Men lidt mere uddybende vil jeg gerne sige, at jeg mener, at vi skal bruge tiden på at løse de trængselsproblemer, som jeg ved at tusindvis af borgere har hver dag.
Derfor synes jeg, at det er vigtigt, at vi gør det her ordentligt og seriøst, tager fat på det på en ordentlig måde, og det er sådan set det, jeg har tilkendegivet i de debatter, der har været indtil nu.
Der er ingen, der skal være i tvivl om, at regeringen ønsker, at der skal være en betalingsring omkring København, og det gør vi, fordi vi ønsker at gøre noget ved den trængsel, som der er i København, med de store konsekvenser, som det har.
Vi ønsker også, at der dermed bliver etableret bedre og billigere kollektiv trafik.
Det er et klart ønske fra regeringens side, og det vil vi arbejde målbevidst med i de kommende uger og kommende måneder.
Kim Christiansen (DF), 2011-10-12:
Nu kan man selvfølgelig have en sådan religiøs holdning til, om det her reelt vil afhjælpe problemerne med biltrafik.
Men jeg vil gerne lige prøve at holde ministeren fast på økonomien, for stadig væk må regeringen jo have gjort sig nogle tanker om, hvad det her kommer til at koste, og hvordan man ønsker at finansiere det.
Og hvis ikke det er Dansk Byggeris beregninger, der er rigtige, så må der jo i hvert fald ligge nogle tal på det.
Senest har vi set den socialdemokratiske ordfører, hr. Rasmus Prehn, være ude at sige, at den her introduktionsperiode med en lav takst for bilister på 10 kr. i stedet for 2 år skulle være på 5 år.
Ifølge en løs hovedregning giver det igen et ret betragteligt underskud lagt oven i alt det andet, så jeg er nødt til at spørge ministeren igen: Hvordan har man tænkt sig at finansiere det her?
Hvordan vil ministeren finde pengene til at dække det hul i statskassen på 7,3 mia. kr., som betalingsringen vil skabe frem til 2020 ifølge Dansk Byggeris beregninger?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-12:
Jeg vil bare endnu en gang kvittere og sige, at når Trafikudvalget ønsker det, kommer jeg ydmygt og debatterer med Trafikudvalget.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-10-12:
Jeg er meget tilfreds med svaret.
Jeg syntes, det var trist, at vi fik hele den debat om en flyafgift, men når det nu skulle være, er jeg sådan set meget tilfreds med, at det lander på den her måde.
Derfor vil jeg bare endnu en gang understrege over for transportministeren, at jeg håber, at vi også kommer til at diskutere det i Trafikudvalget.
Det har jeg så forstået at vi gør, så det er for mig fuldt tilfredsstillende.
Kim Christiansen (DF), 2011-10-12:
Tak for det.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-12:
Jamen det fremgår jo sådan set relativt klart af regeringsgrundlaget, nemlig at vi forventer at generere 2 mia. kr. på det – det tror jeg i øvrigt at vi vender tilbage til i det næste spørgsmål.
Det skal jo selvfølgelig finansieres, ved at dem, der fortsat gerne vil køre i bil ind i København, kommer til at betale for det.
Jeg kan hverken oplyse noget om størrelsen på beløbet eller noget i dag eller om indfasning eller ikke indfasning, for jeg er nu gået i gang med det her arbejde, som jeg anser for at være et vigtigt arbejde.
Jeg anser det for at være et vigtigt arbejde for københavnerne som sådan, for den kollektive trafik i det, der er vores store hovedstad, og jeg mener, at der er så mange positive elementer i det her.
Det vil jeg gerne nu have tid og lejlighed til at sætte mig grundigt ind i, og så vil jeg også have tid og lejlighed til at debattere det med dem, det er vigtigt at få det debatteret med.
Så vil jeg på et tidspunkt komme med et konkret lovforslag på regeringens vegne, som oppositionen kan forholde sig til.
Kim Christiansen (DF), 2011-10-12:
Så kan jeg forstå, at der i det lovforslag også vil blive taget højde for de nye trafikinvesteringer.
For i dag er der jo ikke reelt et kollektivt tilbud, i hvert fald ikke i myldretiden, til de mange bilister, man gerne vil have til at benytte det; for der står man altså i forvejen som sild i en tønde.
Men det er jeg sikker på at transportministeren er meget opmærksom på.
Men jeg vil godt vende tilbage til noget.
Nu er der endnu ikke blevet fremsat nogen lovforslag, og der går forhåbentlig også noget tid, når det skal være grundigt gennemarbejdet.
Men kan jeg få ministerens ord på, at hvis man, når man skal fremsætte et lovforslag, finder ud af, at det her nettoprovenu på 2 mia. kr. simpelt hen er fri fantasi, er vælgerbedrag og måske nærmere vil ligge i retning af noget som det, man har i Stockholm, så vil ministeren tage det her forslag om en betalingsring helt af bordet.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-12:
Jeg kan betro hr. Kim Christiansen en ting, og det er, at vi ikke stopper et udrykningskøretøj, som er på udrykning, for at de skal betale bompenge.
Så meget tør jeg godt love et hundrede procent.
Ellers må jeg sige, at det er en række hypotetiske spørgsmål – i hvert fald på nuværende tidspunkt – der bliver stillet, altså hvem der skal undtages, hvem der ikke skal undtages osv.
Jeg bliver nødt til at svare helt ærligt, at jeg ikke er kommet derhen i det lovforberedende arbejde, hvor jeg kan give noget, der bare ligner kvalificerede svar på det her.
Men det, jeg til gengæld kan give håndslag på, er, at når der kommer et lovforslag – og jeg ser gerne, at det kommer så hurtigt som overhovedet muligt – er der selvfølgelig præcise svar på, hvor ringen skal ligge, hvad betalingen skal være, hvad for et instrument man bruger til at opkræve betalingen med, og præcise svar på, hvad vi så genererer over i den kollektive trafik, så folk får alternativer til at køre ind i vores hovedstad med de problemer, som vi alle sammen, tror jeg, mere eller mindre erkender at der er.
Kim Christiansen (DF), 2011-10-12:
Jeg er selvfølgelig meget tvivlende over for, om det her kan generere 2 mia. kr., når det ikke kan i en by af Stockholms størrelse.
Jeg kan heller ikke se nogen steder i regeringens regnestykke, at der er taget højde for, hvilke køretøjer der eventuelt skal undtages.
Jeg formoder, at udrykningskøretøjer, skraldebiler, hjemmeplejens biler osv. vel ikke skal betale 25 kr., hver gang de kører gennem den her betalingsring.
Vi har jo også hørt nogle fra regeringspartierne udtale, at Amager selvfølgelig heller ikke skal betale, hvilket jeg i øvrigt synes er ganske rimeligt.
Men har man overhovedet taget højde for det her, og hvad vil det betyde i forhold til nettoprovenuet, når der kommer alle de her undtagelser ind med Amager og eventuelt andre?
Hvis der er andre socialdemokratiske borgmestre, der brokker sig nok, kan det være, at de også bliver fritaget.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-12:
Jamen det ville overraske mig meget, hvis provenuet skulle være det samme i København som i Stockholm.
Provenuet afhænger naturligvis af trafikforhold, betalingsringens udformning, placering, takststrukturer og en række andre forhold, som vil være forskellige, tror jeg, fra by til by.
Det fremgår af regeringsgrundlaget, at vi forventer en indtægt, der vil udgøre ca. 2 mia. kr.
Forventningen om et provenu på ca. 2 mia. kr. lægger sig op ad Kommuneforums trafikberegninger, som jeg forstår er fra tilbage i 2008.
Det præcise provenu vil jo selvfølgelig afhænge af den nærmere udformning af ringen, som jeg også i de tidligere svar gav udtryk for at vi nu går i gang med at drøfte med de forskellige interessenter.
Kim Christiansen (DF), 2011-10-12:
Hvor realistisk mener ministeren det er, at betalingsringen kan indbringe et provenu på 2 mia. kr., når man i Stockholm kun har et provenu på 500 mio. kr.?