runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2010-05-11:
Jeg tror sådan set også, at vi ligger meget på linje i de her sager.
Men det er jo lidt ærgerligt, hvis det at vi får en ny regering ikke betyder, at vi også får en ny politik.
Og hvis det er sådan, at det her forlig er bindende for SF og Socialdemokratiet også efter valget, så er der i hvert fald et meget vigtigt område her, hvor vi ikke kan få en ny politik.
Jeg vil sådan set gerne have, at SF reflekterer lidt over, om ikke det var en god idé inden valget at sige, at tavlen er ren efter valget, og at vi prøver at lave den bedst mulige regulering af finanssektoren med den nye regering.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-11:
Det vil selvfølgelig være muligt for en eventuel ny regering at tage sådanne spørgsmål op, og det vil vi da meget gerne gøre.
Jeg er fuldstændig enig i, at det selvfølgelig også skal føre til en ny politik, at vi får en ny regering, og jeg synes, at dagens begivenheder meget godt har vist, at der er en meget væsentlig forskel på, hvad de forskellige linjer vil i dansk politik.
Carina Christensen (KF), 2010-05-11:
I forlængelse af den debat, der lige har været, kan jeg sige, at vi i Det Konservative Folkeparti ikke ønsker nogen ny regering, vi synes ikke, at det er det, Danmark har brug for, heller ikke efter den plan, vi har set her i dag.
I forhold til det beslutningsforslag, som vi behandler her og nu, så kan jeg sige, at vi ikke kan støtte det her beslutningsforslag fra Enhedslisten om at nedsætte en bankkommission, der skal forberede en dybtgående reform af den finansielle sektor for bl.a. at undgå, at samfundet rammes af nye finanskriser.
Det er sådan set ikke, fordi der ikke er tale om en meget vigtig problemstilling, men det er, fordi vi fra konservativ side ikke er enig med Enhedslisten i, at nedsættelse af sådan en bankkommission er det rette eller det mest hensigtsmæssige tiltag.
Vi er helt enige i, at det er vigtigt, at man gennemfører regulering af den finansielle sektor, der kan være med til at sikre finansiel stabilitet og undgå en ny finanskrise.
Derfor er vi også yderst tilfredse med, at regeringen arbejder på højtryk, både internationalt og nationalt i regi af forligskredsen bag finansiel stabilitet, på at sikre fremtidig finansiel stabilitet.
Danmark er nu engang en integreret del af det internationale samfund, og rammerne for dansk regulering af den finansielle sektor fastlægges i høj grad i EU.
Fra konservativ side synes vi, det er helt afgørende, at der findes internationale løsninger til at sikre den finansielle stabilitet.
Dansk enegang vil simpelt hen ikke bidrage til at sikre finansiel stabilitet, men det vil derimod stille den danske finansielle sektor betydelig dårligere i konkurrencen med andre, og det ønsker vi ikke.
Regeringen er, som vi har hørt det fra flere partier, allerede i fuld gang med at arbejde med at sikre finansiel stabilitet og styrke tilliden til den finansielle sektor, senest med lovforslaget om ændring af lov om finansiel virksomhed.
Der sker altså rigtig meget på det her område lige nu, både nationalt og internationalt, og helt ærligt kan vi altså ikke se behovet for sådan en bankkommission.
Vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Bente Dahl (RV), 2010-05-11:
Da den radikale ordfører ikke kan være til stede, er det mig, som skal fremføre den radikale holdning til beslutningsforslaget.
Beslutningsforslaget indeholder en række elementer: Bankerne skal slankes, spekulation skal fjernes fra bankerne, skat på spekulation, dvs. Tobinskat osv.
Der er en række elementer, der skal undersøges nærmere.
Noget af det, der foreslås, er enten allerede i gang eller på vej til det, og meget af det, der foreslås, er kun relevant på international basis.
Så er der efter vores mening nogle dårlige ideer blandt.
Vi kunne måske godt se, at det ville være interessant med en samlet analyse med blik for også internationale reguleringer, men det er jo ikke den foreslåede model.
De danske banker skal nødvendigvis have samme vilkår, som der er i den internationale bankverden.
Colette L. Brix (DF), 2010-05-11:
Forslaget, vi behandler i dag, er en udbygget version af et tidligere forslag fra Enhedslisten, hvori man foreslår at nedsætte et udvalg, der skal se på den finansielle krise, der er ved at være overstået.
Det seneste forslag fra Enhedslisten om dette emne behandlede vi i november måned, nu er forslaget om et udvalg vokset til et forslag om en bankkommission.
Det lyder jo på en eller anden måde flottere.
Nu har resten af Folketinget taget initiativer, der har skånet Danmark for de værste følger af den globale finanskrise.
Sammen med regeringen, Det Radikale Venstre, Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti har vi beskyttet indskyderne mod tab og spændt et sikkerhedsnet ud under danskerne og den finansielle sektor.
Ud over bank- og kreditpakker drejer det sig om lovforslag, som bl.a. skærper kravene til at være medlem af en direktion eller en bestyrelse.
Der er kommet langt flere oplysningskrav, som også bliver offentliggjort.
Solvenskravene er strammet, ligesom kravene i det hele taget til at drive finansiel virksomhed er det.
I næste uge har vi f.eks. anden behandling af to lovforslag, som strammer betingelserne for at handle med pantebreve, og som markant styrker Finanstilsynets indgrebsmuligheder over for banker.
Derudover behandler vi også et lovforslag, der giver Finanstilsynet mulighed for at lukke usunde banker.
Det er den såkaldte tredje bankpakke.
Fælles for alle disse lovforslag er, at Enhedslisten som det eneste parti i Folketinget stemmer imod.
Det er nok den grundliggende forklaring på, at Enhedslisten derfor ønsker en bankkommission, mens resten af Folketinget har handlet i snart 1½ år for at skåne Danmark for de værste følger af finanskrisen.
Vi kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Jens Christian Lund (S), 2010-05-11:
Men sådan er det jo nok.
Finanskrisen har ramt Danmark hurtigere, hårdere og mere langvarigt, end det har været tilfældet i en række andre lande.
Det er vist et faktum.
Den lempelige kreditpolitik i pengeinstitutterne har ydet sit til, at det er gået så galt.
Da boligboblen i Danmark bristede i 2008, kom de danske pengeinstitutter i særdeles alvorlige problemer.
Det var derfor nødvendigt i to omgange at sætte ind med statslige initiativer for at redde finanssektoren fra et kollaps; et kollaps, som ville have haft uoverstigelige konsekvenser for den samlede samfundsøkonomi, virksomhedernes overlevelse og den enkelte danskers privatøkonomi.
Pengeinstitutterne, det er vi enige om,
har en særlig position i samfundet.
Når pengeinstitutterne handler agtsomt og konstruktivt, er de i høj grad med til at sikre, at Danmark kan udvikle sig i en vækst- og velfærdsmæssig positiv retning.
Når de handler grådigt, kortsigtet og spekulativt, skader de omvendt vores fælles samfund.
Vi kan og skal lære af den finansielle krise.
Regeringen har ikke gennemført en officiel analyse af årsagen til finanskrisen eller taget nødvendige tiltag til at forebygge en ny krise i samme størrelse.
Det er lidt uheldigt.
Socialdemokraterne mener, at den danske stat skal skånes for endnu en gang at stille mere end det dobbelte af BNP som sikkerhed for de danske banker.
Det er ganske enkelt nødvendigt med en grundig analyse af årsagen til finanskrisen – hvilke elementer der har accelereret den i Danmark, hvilke konsekvenser den har haft for de danske borgere, og ikke mindst hvordan vi forebygger, at der igen opstår en lignende situation.
Det har jo ikke noget med socialisme at gøre, det har noget at gøre med, at vi skal have undersøgt tingene.
Vi vil i forligsgruppen bag forlig om finansiel stabilitet fremsende forslag om, at der bliver gennemført en grundig analyse af årsagen til finanskrisen.
Analysen søges udarbejdet af et kollegium af finansielle og økonomiske eksperter med støtte fra Det Økonomiske Råds sekretariat, så den kan fremlægges for Folketinget ved åbningen i oktober 2010.
Det håber jeg vi kan være enige om.
Høringer bør omfatte følgende emner som minimum: årsagen til den danske finanskrise; finansiel robusthed eller mangel på samme i de danske kreditinstitutter; konsekvenserne for det danske erhvervsliv og den danske beskæftigelse – kreditklemme, nedskæringer, fyringer; konsekvenser for kundeforhold og kundebeskyttelse – store private tab på risikabel investering, fejlagtig rådgivning og lignende; Finanstilsynets rolle i finanskrisen, manglende indgriben bl.a.; bankpakkernes indhold og effekt, konsekvenserne for den danske boligfinansiering – statens rolle som aktionær: Hvordan agerer en ansvarlig regering?
– en exitstrategi: Hvordan kommer den danske stat ud af bankerne igen og hvornår?
Vi kan støtte intentionerne i det, som Enhedslisten har fremsat, og vil i forligskredsen forsøge at arbejde for, at vi får lavet en sådan analyse.
Vi vil jo aldrig stemme for Enhedslistens forslag, men intentionerne er positive.
Frank Aaen (EL), 2010-05-11:
Men det har vi jo hørt før fra regeringens side, altså at man gør alting, og at man er i fuld gang, det er man, så man behøver ikke tage flere initiativer.
Alligevel kommer bankkriserne jo rullende.
Altså det, som nogle kalder støtte til Grækenland og Spanien og Portugal, det, som lige er gennemført til en pris af 5.500 mia. kr., er jo støtte til banker.
For det er banker, der er på vej til at gå ned, fordi de har været uansvarlige med at låne til f.eks. den græske stat.
Så jeg vil nok sige, at der er brug for noget mere.
Er der slet ikke nogen af forslagene, som ministeren kan udtale sig positivt om?
Jeg så jo den pressemeddelelse, der kom fra mødet nede i Bruxelles vedrørende finansiel stabilitet.
Der står jo, at man skal undersøge en skat på finansielle transaktioner, altså en Tobinskat, hvilket også står i vores forslag.
Er det ikke i hvert fald ét skridt, som man kunne blive enige om?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-05-11:
Nej, jeg ville være imod en Tobinskat.
Hvis man skal regulere økonomisk over for de finansielle institutioner, skal det være internationalt, ellers vil det være konkurrenceforvridende, og så ville vi opleve, at der ikke ville være nogen finansielle institutioner tilbage i Danmark.
Så ville de flytte hen til de lande, hvor der ikke var de afgifter.
Afgifter må aftales internationalt og ikke nationalt.
Vi er jo i gang med at foretage et væld af initiativer for at sikre mere åbenhed og mere tryghed omkring det arbejde, der bliver lavet i de finansielle institutioner.
Så vi er på forkant, både i EU og i Danmark, med streng, streng regulering på det her område.
Nej, vi ville være imod.
Men den eneste måde, hvorpå man kan sikre, at der overhovedet er konkurrence på lige vilkår, så en virksomhed ikke flytter fra Danmark, er, at der bliver de samme afgifter i hele Europa.
Men vi ville være imod en Tobinskat, som ville hæmme de finansielle aktiviteter og være til kolossal ugunst for investeringer, for virksomheder og for udvikling i et internationalt samfund, hvor der skal investeres i udvikling af virksomheder.
Frank Aaen (EL), 2010-05-11:
Det var jo en værre hyldest til liberalismen, 2 dage efter at man i Bruxelles, skatteyderfinansieret, har udstedt garantier på 5.500 mia. kr. for at holde systemet kørende – det kunne man måske reflektere en anelse over – og hvor en stor del af pengene jo skal gå til at redde banker, samtidig med at man tvinger sociale nedskæringer igennem f.eks. i Grækenland.
Men nok om det.
Kan ordføreren for Venstre bekræfte, at den danske regering på mødet 9.-10. maj i Bruxelles skrev under på en tekst, hvor der står, at man skal undersøge mulighederne for at indføre en global skat på finansielle transaktioner, og er Venstre enig i det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-05-11:
Jeg synes jo nok, at det ville have været passende, hvis hr. Frank Aaen også ville have understreget, at de problemer, der har været, skyldes, at der er lande, der har ført en dybt uansvarlig økonomisk politik, og det er så det, der volder problemerne i øjeblikket.
Jeg er helt sikker på, at hr. Frank Aaen refererer korrekt til de papirer, og ja, der er jo altså forskel på at undersøge og dernæst på at bakke op om forslaget, som også økonomi- og erhvervsministeren tidligere redegjorde for.
Frank Aaen (EL), 2010-05-11:
Grunden til, at f.eks. Grækenland er kommet så langt ud i moradset under ledelse af en borgerlig regering, var jo, at man havde nogle banker, som ukritisk lånte til Grækenland, fordi de vidste, at skatteyderne i EU ville komme til at betale regningen.
Man var så langt ude, at man overvejede, om man ikke kunne belåne Akropolis.
Det var der så heldigvis nogle, der sagde nej til, men bankerne var altså villige til at overveje et lån med garanti i Akropolis.
Så grådige var de banker, som vi nu støtter med enorme statsgarantier, for de penge, der nu skal gives til Grækenland, kommer jo ikke engang til Athen.
Men når man undersøger en sag, nemlig mulighederne for at indføre en global skat på finansielle transaktioner, er det så ikke, fordi man også støtter det, hvis det viser sig muligt?
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-05-11:
Vi har tidligere her i Folketingssalen diskuteret forslag fra Enhedslisten og hr. Frank Aaen om en Tobinskat, hvor jeg også har redegjort for, at det, der er vigtigt, for at vi har en verden, hvor vi kan handle med hinanden, hvor vi kan have samkvem med hinanden, hvor vi kan gøre brug af hinandens kompetencer og muligheder, er, at vi har mest mulig frihandel – et godt liberalt princip – og enhver form for skat i den sammenhæng trækker den forkerte vej.
Jeg er meget, meget stor tilhænger af frihandel, og derfor er en Tobinskat ikke noget, der har groet i min baghave.
Enhedslisten toner rent flag med dette forslag, ned med kapitalismen og ind med socialismen.
Det overrasker jo nok ikke nogen, at vi ikke kan støtte sådan et forslag fra venstrefløjens side, for i Venstre er vi tilhængere af en fri og åben markedsøkonomi, hvor frie mennesker handler og indgår aftaler med hinanden.
At vi har privatejede virksomheder, der skaber vækst, beskæftigelse og udvikling, er faktisk forudsætningen for den velstand, vi har i Danmark.
Jeg tillod mig i aftes at læse Enhedslistens principprogram.
Det var barsk kost, men jeg glæder mig da over en indledende sætning, som lyder: »Kapitalismen har skabt en voldsom økonomisk vækst«.
Jeg ved godt, at det, der kom efter, kunne jeg nok ikke nikke så genkendende til, men jeg er glad for, at Enhedslisten anerkender, at kapitalisme har skabt voldsom økonomisk vækst, for derfor har vi nemlig brug for et økonomisk system, der bygger på markedsøkonomi og kapitalisme, for det er forudsætningen for vækst og velstand, vækst og velstand, som er forudsætningen for, at vi har opbygget et velfærdssamfund i Danmark, hvor uddannelse er gratis, og hvor vi har et offentligt sundhedsvæsen med fri og lige adgang for alle, blot for at nævne et par eksempler.
Det betyder dog blot, at Danmark ville blive et fattigere samfund, hvis vi fulgte Enhedslistens tilgang, og så er der altså råd til mindre offentligt finansieret velfærd.
Jeg er ikke i tvivl om, at Enhedslisten har bunker af dårlige undskyldninger for, hvorfor ingen socialistiske eksperimenter endnu er lykkedes.
Jeg synes blot, at virkeligheden taler for sig selv.
Så Enhedslistens forslag om en bankkommission, højere boligskatter, oprettelse af statsbanker og andet godt kan vi altså ikke støtte fra Venstres side.
Jørgen Poulsen (RV), 2010-05-11:
Jeg vil bare sige til hr. Bjarne Laustsen, at vi også kan overbevises, men som det ligger nu, synes jeg, at ulemperne er lidt større end gevinsten.
Det er også blevet sagt meget i debatten her i dag.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-11:
For der er jo ikke noget her i verden, der er gratis – det koster nogle penge.
Samfundet skal enten betale, når der sker ulykker og der skal sættes beredskab ind osv., eller når det som her handler om forebyggelse.
Det, som Det Radikale Venstre siger, er, at det er i orden fremover at stille krav til folk og foretage kontrol, men at man ikke skal gøre noget i forbindelse med dem, der har en lidt ældre bolig, for det er ligegyldigt.
Hvis nu vi er enige om, at en brandalarm er en god ting, hvorfor stiller man så krav til nye boliger, men ikke til gamle?
Jeg vil tro, at de nye boliger rigtig mange steder er udført i brandhæmmende materialer osv. og måske er sikkerhedsmæssigt bedre udført end de ældre boliger.
Hvorfor skal der ikke være brandalarmer i ældre boliger?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-11:
Hvis ellers hr. Frank Aaen ville stille spørgsmål til hr. Niels Helveg Petersen, tror jeg dog, at den radikale ordfører ville kunne bekræfte, at det er meget svært at føre hr. Anders Samuelsen eller undertegnede rundt som en dukke efter den vilje, man selv måtte være i besiddelse af, men det ved jeg ikke om vi skal komme nærmere ind på.
Nu ved jeg ikke, om hr. Frank Aaen har fulgt hele debatten, for det synes jeg ikke helt fremgik af det svar, jeg fik – og det er ikke for at være fræk, det er sådan set for at prøve at få et svar på spørgsmålet – men pointen er jo, at i det eksempel, jeg taler om, er det nogle, der ikke har fået det fradrag, fordi der er tale om et ægtepar, hvor ægtefællen dør og vedkommende, der er tilbage, får den pension oveni.
Er det rimeligt, eller er det ikke rimeligt?
Frank Aaen (EL), 2010-05-11:
Skulle der findes 7-8 stykker, der på en eller den måde bliver urimeligt ramt af den her skat, synes jeg, skatteministeren skal kigge på det.
Det afgørende er jo, at dem, der har titusinder af kroner i månedlig pension, kommer til at betale en lille del tilbage af den skattelettelse, de har fået af regeringen.
Det er kun rimeligt.
Men hvis man kan finde et enkelt eksempel – og jeg synes, Liberal Alliance skal stille nogle spørgsmål om det, så vi kan få belyst, om der skulle være nogle, der bliver urimeligt ramt – er jeg altid med på at kigge på det.
Men det, vi taler om her, er altså folk, der har virkelig store pensionsformuer.
De får en enorm skattelettelse, og en del af den skattelettelse synes vi faktisk godt man kan inddrage igen.
Mike Legarth (KF), 2010-05-11:
Hr. Simon Emil Ammitzbøll beskriver pensionisten som en stakkel i den her sammenhæng, hvilket jeg synes er en fuldstændig urimelig beskrivelse – men lad det nu ligge.
Vil hr. Simon Emil Ammitzbøll bekræfte, at den pensionist, vi taler om, der skal betale udligningsskat, har en årlig udbetaling i pension på over 362.800 kr., og at det altså kun er ham, der betaler topskat, og at man først, når man har mere i indtægt end det, skal betale udligningsskat?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-11:
Det er to forskellige ting.
Jeg kan også sige ja til hr. Mike Legarths spørgsmål og bekræfte, at det her er en ekstra marginalskat for pensionister, og derfor er det jo dem, der har den højeste skatteprocent, der får den, eftersom at der er tale om en marginalskat.
Det er ret logisk.
Mike Legarth (KF), 2010-05-11:
Vil hr. Simon Emil Ammitzbøll bekræfte, at der er 37.000 pensionister, der får så meget udbetalt, at de betaler udligningsskat, altså skat af det beløb på over 362.800 kr., de får udbetalt?
I gennemsnit har de pensionister en gevinst på skattereformen på 14.000 kr.
Kan hr. Simon Emil Ammitzbøll også bekræfte, at den udligningsskat, man skal betale – som altså ikke er noget, man bliver ramt af, men er en skattelettelse, man bare ikke får – er på 6 pct., at man stadig væk har en skattelettelse på 1,5 pct., og at man derforuden får de 1.300 kr. på en check til kompensation for energiudgifter?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-11:
Jeg ved ikke, om jeg lige kan bekræfte det med de 37.000, men det er jo fair nok.
Vi troede, det kun er omkring 30.000.
Hvis der er 7.000 ekstra, der bliver ramt af den særskat, De Konservative indfører sammen med Venstre og Dansk Folkeparti, skal jeg da tage hr. Mike Legarths ord for troende.
De øvrige tal kan jeg fuldstændig bekræfte, ligesom jeg kan bekræfte, at pensionisterne så oven i det også skal betale afgifter af den grønne slags plus afgifter på kød, slik, alkohol, is og cigaretter.
Så jeg kan bekræfte, at pensionisterne bliver ramt fuldstændig på lige fod på udgiftssiden og afgiftssiden af denne skattereform som resten af befolkningen, men at de altså ikke får det samme på lettelsessiden som resten af befolkningen.
Det er derfor, vi i Liberal Alliance siger, at det her er, hvad det er, nemlig en særskat på pensionister.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-11:
Tak for debatten og de kommentarer, der er kommet i forbindelse med debatten om den midlertidige udligningsskat, og ikke mindst tak til ordførerne for Venstre, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti, som jo bakker op om den aftale, som er blevet indgået den 15. april i år.
Det er ikke nogen hemmelighed, at det her selvfølgelig har givet anledning til en lang række overvejelser om, hvordan man skal udforme en midlertidig skat af store pensionsudbetalinger, men jeg mener, at man med den løsning, som er fundet nu, har fundet noget, der kan forklares og dermed også giver god mening.
Der er heller ikke nogen tvivl om, at der jo også har været diskussioner om, hvordan og hvorledes det her vil påvirke pensionsopsparingen i fremtiden.
Jeg er af den opfattelse, at med den aftale, der er lavet nu – en meget kort model – kan vi mindske den usikkerhed, som nogle har skabt om den fremtidige pensionsopsparing.
Når det så er sagt, er det her jo et lille element i en meget stor pakke, som jo har gået ud på at lave en omfattende skattereform, som har haft som sigte at gøre det mere attraktivt at arbejde, men også at gøre det mindre attraktivt at forurene, og som dermed også har haft en lang række adfærdsregulerende elementer i sig.
Så på alle måder synes jeg det giver god mening, og at det er en ganske udmærket aftale, som vi nu får udmøntet i praksis.
Frank Aaen (EL), 2010-05-11:
Hvis Det Radikale Venstre er ejet af en bank, vil jeg opfordre hr. Niels Helveg Petersen til at gå op og sige det.
Jeg ville nok nærmere kigge i retning af A.P. Møller, hvis jeg skulle kigge på Det Radikale Venstre, for der har man jo fået et stort årligt tilskud, efter at man gik ind i olieaftalen ude i Nordsøen.
Jeg vil nu nok ikke sige, at man er sådan en dukke, der er ført med hånd, men det gælder efter min opfattelse fuldstændig for Liberal Alliance, som jo aldrig har sagt noget, som ikke på forhånd var godkendt i bestyrelseslokalerne i Saxo Bank.
Det hørte jeg heller ikke nogen indsigelse imod, så det er vi så enige om.
Med hensyn til lærerparret vil jeg sige, at mennesker, der får 30.000 kr. udbetalt i pension om måneden og dermed også har fået en stor skattelettelse og har haft fradrag eller på anden måde haft begunstigelse undervejs i deres opsparing, godt kan være med til at betale den her skat på sølle 35 mio. kr.
Det er kun retfærdigt.
Vi ville gerne lave det endnu mere retfærdigt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-11:
Man fristes jo til at spørge hr. Frank Aaen, hvilken bank han mener der ejer Det Radikale Venstre, hvis der skulle være logik i hr. Frank Aaens argumentation.
Det er ikke, fordi jeg forventer, at der er det i dag, men det ville jo være logikken i det, der blev sagt.
Eller også er det bare, fordi man er vant til, at fagbevægelsen kræver meget kontant indflydelse i forhold til de tilskud, der bliver givet til Enhedslisten og sikkert også til SF og Socialdemokraterne.
Vi kunne vist også se, at det udspil, der kom fra de andre røde oppositionspartier i dag, var clearet hos betonvennerne.
Men det, jeg egentlig vil spørge til, er det eksempel, hr. Anders Samuelsen havde oppe flere gange, med lærerparret, der var gift og havde sparet op til deres pension.
Den ene dør, og nu er der kun manden tilbage.
Hvorfor er det fair, at han skal have en særskat, en ganske almindelig lønmodtager?