runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Hækkerup (S), 2012-04-10:
Men jeg synes, at det her er lysende klart.
Man har en grundholdning, som jeg også har fortalt om i min ordførertale, så kommer Straffelovrådet med sin rapport, og så står Folketinget med den opgave at skulle sige, hvordan vi følger op på det.
Jeg synes ikke, at der er noget forkert i at sige, hvad ens grundholdning er.
Så kommer der en opfølgning bagefter, når Straffelovrådet er færdig.
Det tror jeg faktisk også er med i artiklen i Ekstra Bladet den 15. januar; det er i hvert fald med i utrolig mange af de andre eksempler, jeg fandt, fordi jeg nok tænkte, at hr. Peter Skaarup ville finde dem frem.
Så der synes jeg det hænger fint sammen, og det er sådan, jeg tænker forløbet.
Det kan jo ikke være sådan, at vi stiller det krav til hinanden, at man ikke må sige, hvad for en grundholdning man har til nogle ting, fordi vi skal afvente Straffelovrådets arbejde.
Det kan jo ikke være sådan, at man så skal sige, at man så ikke har nogen holdning, før de er færdige.
Man kan jo godt have nogle grundholdninger, og dem synes jeg det er fair nok at komme ud med.
Lad mig så i den forbindelse sige noget andet.
Jeg så, at hr. Peter Skaarup var ude at problematisere noget af det andet, vi har aftalt eller diskuteret.
Det var eksempelvis det med lukning af politistationer for at have flere folk på gaden.
Jeg husker det jo også, som om vi har siddet og fået en aftale om at vi skulle gøre sådan.
Så med hensyn til det, hr. Peter Skaarup anklager mig for, vil jeg sige, at det tilfælde, hr. Peter Skaarup var ude med om sin grundholdning til lukning af politistationer, altså at det er den grundholdning, han vil have, når han skal se på spørgsmålet, synes jeg da også er fair nok.
Så kan det da godt være, at hr. Peter Skaarup, når han skal se på det konkrete spørgsmål, ender med noget, der måske ligger i kanten af hans grundholdning.
Men det er da præcis den samme problemstilling.
Karsten Lauritzen (V), 2012-04-10:
Nu stiller jeg et spørgsmål, og så svarer hr. Ole Hækkerup sikkert på et eller andet andet – måske noget med nogle politistationer – og det er muligt, at det i hr. Ole Hækkerups verden er to ting, der hænger sammen, men det tror jeg ikke det gør for ret mange af de mennesker, der følger med her.
Hr. Ole Hækkerup siger til Ekstra Bladet den 15. januar i år under overskriften »Domme for voldtægt skal ændres«: »Ole Hækkerup, Socialdemokraterne: – Der er nogle ting, som jeg mener, man bør ændre.
Jeg forstår for eksempel ikke, at voldtægt dømmes mildere, hvis offeret kender voldtægtsmanden, end hvis det er et tilfældigt offer.
Man kan jo spørge sig selv, om det er et rimeligt niveau kun at få fire måneders fængsel for voldtægt.«
Så er man jo efterladt med det indtryk, at hr. Ole Hækkerup ønsker at ændre lovgivningen og ikke mener, at der er balance, som er det, den her forespørgsel handler om.
Derfor bliver jeg bare nødt til at spørge hr. Ole Hækkerup, hvordan han kan sige det her til Ekstra Bladet den 15. januar og så nu sige noget fuldstændig andet fra Folketingets talerstol.
Ole Hækkerup (S), 2012-04-10:
Det er jo fuldstændig det samme.
Der var to dommere, der lavede en opgørelse af, hvad den gennemsnitlige straf for voldtægt er, og de præcis samme dommere, selvfølgelig, lavede en opgørelse af, hvad den gennemsnitlige straf for voldtægt er i de tilfælde, hvor kvinden har været bedøvet af beruselse eller af stoffer.
Der var en springende stor forskel.
Det syntes jeg var en forskel, jeg ikke kunne se nogen retfærdiggørelse af.
Så er det rigtigt, at lige præcis det, der handler om sædelighedsforbrydelser, herunder eksempelvis voldtægt, sidder Straffelovrådet og kigger på.
Og så skal man jo følge op, når Straffelovrådet er færdig, og se, hvad for nogle ændringer man så vil lave.
Det her er jo typisk et af de punkter, hvor jeg så siger: Der synes jeg ikke at man kan argumentere for den forskel, og derfor er det et af de områder, hvor jeg kunne forestille mig at man, når man følger op på Straffelovrådets rapport, laver om.
Så er vi i virkeligheden henne ved præcis det, jeg sagde til hr. Peter Skaarup lige før: Jeg har den grundholdning.
Og det skal vi følge op på, og det bliver sådan set Folketingets samlede opgave, når Straffelovrådet kommer med sin rapport.
Det synes jeg da hænger overordentlig fint sammen.
Det kan jo umuligt være sådan, når vi herinde stiller det krav til hinanden, at vi så ikke skal have en mening om, hvad straffen skal være eksempelvis for sædelighedsforbrydelser, fordi sædelighedsområdet er ved at blive kortlagt af Straffelovrådet.
Det ville være et urimeligt krav at stille til hinanden.
Karsten Lauritzen (V), 2012-04-10:
Der står ikke noget om Straffelovrådet i den pågældende artikel.
Det er ikke med i hr. Ole Hækkerups citat.
Citatet var, som jeg læste op før, og man bliver jo efterladt med det klare indtryk, at den socialdemokratiske retsordfører ikke synes, der er balance mellem straffen for personfarlig kriminalitet, i det her tilfælde voldtægt, og økonomisk kriminalitet.
Ordføreren stiller et retorisk spørgsmål i citatet: »Man kan jo spørge sig selv, om det er et rimeligt niveau kun at få fire måneders fængsel for voldtægt«.
Det er et godt spørgsmål, vil jeg sige til hr. Ole Hækkerup, men det er bare ærgerligt, at det ikke er et spørgsmål, justitsministeren stiller sig selv og regeringen har som politik at se på.
Derfor er det jo fair nok, hvis ordføreren fra Folketingets talerstol indrømmer, at ordførerens parti og regeringen mener noget andet end ordføreren.
Men det der med at komme og sige, at der er sammenhæng i tingene, er simpelt hen for tynd is at bevæge sig ud på, vil jeg sige til hr. Ole Hækkerup.
Kim Christiansen (DF), 2012-04-10:
Nu forfalder ministeren også til at referere til høringssvarene, og det er der også flere andre af ordførerne, der har gjort, og jeg kan ikke lade være med at sige, at det sjovt nok er kommet i nogenlunde samme omgang, som når jeg har spurgt ind til dokumentation for, at det her skulle udgøre en færdselssikkerhedsmæssig risiko at sænke aldersgrænsen til 15 år.
Nu nævner ministeren det så også.
Så jeg vil bare høre ministeren, om høringssvar er dokumentation for ens påstande, eller om det reelt er en meningstilkendegivelse fra diverse organisationer, når vi laver en høringsrunde.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at vide.
For det er måske lidt farligt, hvis vi fremadrettet begiver os ud på den boldgade, når vi skal lovgive, altså at det er høringssvarene, der danner grundlag for, om vi skal vedtage et lovforslag eller ej.
Morten Bødskov (S), 2012-04-10:
Jeg tror ikke mindst lige på det her område, at det har en særlig værdi at læne sig op ad folk, der rent faktisk beskæftiger sig med det til daglig, og derfor må jeg sige, at jeg tillægger det arbejde, som Rådet for Sikker Trafik i øvrigt udfører, meget stor værdi.
Og hvis man læser deres høringssvar, vil man se, at anbefalingen er meget entydig, nemlig at lade være med at gennemføre den nedsættelse af aldersgrænsen, som den tidligere regering altså havde planlagt, men som endnu ikke er trådt i kraft.
Erfaringerne fra Østrig er de samme, og her har man været igennem den samme øvelse, godt nok tilbage i 2002, men der er resultatet en syv-otte-dobling i antallet af folk, der kommer til skade i trafikken som følge af den her ændring, som altså svarer til, hvad den tidligere regering ville foretage.
Så alt peger i retning af, at det her var en gal vej at gå.
Så når man fra oppositionens side er så optaget af, at vi skal skærpe og styrke trafiksikkerheden blandt unge, så forstår jeg ikke, hvorfor man ikke vælger at slå til her.
Det, der sker, er, at vi fjerner det, der har været usikkerhed om, og fastholder det, der var sikkerhed om.
Vi fjerner sænkelsen af aldersgrænsen, vi fastholder styrkelsen af køreuddannelsen og de andre forhold, som skulle sikre en bedre trafiksikkerhed, og så forstår jeg ikke, at man så ikke vælger at sige: Usikkerheden vedrørende det, der blev sagt, var rigtig nok, men vi fastholder styrkelsen af de elementer, som skulle være med til at styrke trafiksikkerheden, fordi resultatet forhåbentlig vil være, at vi får en samlet styrkelse af trafiksikkerheden.
Det burde hele Folketinget kunne bakke op om, og det synes jeg man skal tage op til genovervejelse i de partier, som har udtalt sig imod det her lovforslag i dag.
Tom Behnke (KF), 2012-04-10:
Uden nu at ville forlænge debatten unødigt vil jeg spørge, om vi nu ikke, inden ministeren får svinget sig for højt op, skal prøve at holde fast i, at knallerten under alle omstændigheder er det farligste transportmiddel, vi overhovedet har, og at der er væsentlig flere på over 18 år, der kommer svært til skade eller dør i trafikken på knallert, end der er på under 18 år.
Så hvis ministerens ord virkelig skulle stå til troende, altså at Folketinget nu virkelig må vise, at man mener det med trafiksikkerhed, og stemme for regeringens lovforslag, burde regeringen så ikke fremsætte et lovforslag om, at det skulle være fuldstændig forbudt at køre på knallert i Danmark?
Morten Bødskov (S), 2012-04-10:
Nej, det er der ingen grund til.
Sandheden er også den, at inden hr. Tom Behnke kom hen på sin plads, læste jeg faktisk høringssvaret fra Rådet for Sikker Trafik, som hr. Tom Behnke også har en vis relation til, op, og der står jo bl.a.: Knallertkørsel er den farligste transportform på de danske veje, og risikoen for at blive dræbt eller kvæstet er meget stor sammenlignet med andre transportformer.
Det er fuldstændig rigtigt.
Det kan være, det er derfor, formanden for Rådet for Sikker Trafik så præcist husker høringssvaret – det skal ikke være det.
Jeg skal nok lade være med at kaste mig ud i yderligere polemik om, hvad tidligere regeringspartier har sagt om det her.
Jeg vil bare endnu en gang, særlig måske til De Konservative, henlede opmærksomheden på, at når man nu var så usikker på, om det at sænke aldersgrænsen var det rigtige, men man krævede – forstår jeg – at der så skulle være en balance i den tidligere regerings lovforslag, ved at der skulle ske en skærpelse af køreuddannelsen og sanktionerne, og den nuværende regering så fjerner det, De Konservative var usikre på, og fastholder det, de var sikre på, synes jeg da i særlig grad, De Konservative skulle overveje at stemme for det her lovforslag.
Tom Behnke (KF), 2012-04-10:
Jeg kunne ikke lade være med at bemærke, at hr. Ole Hækkerup startede med at sige, at han selv havde fundet citaterne frem for sådan ligesom at være lidt forberedt på de spørgsmål, der ville kunne komme under den her debat.
Og så sad jeg og tænkte: Gad vidst, hvorfor man gør det.
Hvis man altid siger det, man mener, og gør det, man mener, behøver man vel ikke på den måde at forberede sig på, hvad der kan komme af ubehagelige spørgsmål.
Men måske ville hr. Ole Hækkerup, hvis nu det var sådan, at markedsføringsloven var gældende for folketingsmedlemmer, have et problem, for man går ud og sælger Socialdemokratiets retspolitik som værende en knaldhård retspolitik, når man taler med journalisterne, men når man så kommer ind i Folketingssalen, hvor der jo stort set ikke er nogen, der lytter til, hvad der foregår, men hvor beslutningerne træffes, får piben pludselig en helt anden lyd.
Er det ikke det, der gør sig gældende, altså at hr. Ole Hækkerup i virkeligheden er meget tilfreds med, at markedsføringsloven ikke gælder for folketingsmedlemmer?
Det var det, jeg redegjorde for, da jeg havde ordet, nemlig hvorfor vi er landet der, hvor vi gjorde.
Det er således, at vi faktisk står ved det, vi har besluttet tidligere.
Men jeg kan godt forstå, at ministeren afviser, at man fuldstændig vil afskaffe eller forbyde knallertkørsel i Danmark.
Det ville også være helt absurd at gøre, for der må jo også være den type transportmiddel, og så må vi så gøre, hvad vi kan, for at det bliver så sikkert som muligt.
Men tilbage til det med alderen, for jeg kan forstå, at det med 15 år var helt ude i skoven, det var helt forfærdeligt, nej, 16 år er den rigtige alder.
Hvorfor det?
Hvorfor er det så lige 16 år, hvorfor er det ikke 17 år eller 18 år?
Hvordan er man landet på 16 år?
Hvor kommer det fra?
Det er jo noget interessant set i lyset af, at der er en lang række europæiske lande, hvor aldersgrænsen faktisk er 15 år, så hvad læner man sig op ad, når man lægger sig fast på 16 år?
Morten Bødskov (S), 2012-04-10:
Jeg har to ting.
For det første har det været gældende i ganske mange år, og det er den tidligere regering, som valgte at ændre gældende ret, så derfor er det, den nuværende regering gør, sådan set bare en fastholdelse af det, og det er i sig selv et argument.
Det næste argument er, at dem, der beskæftiger sig med eksempelvis sikker trafik, og andre er meget enige i det, regeringen mener, nemlig, at hvis man sætter aldersgrænsen ned fra 16 til 15 år, vil det betyde, at man bringer en gruppe af unge, altså gruppen af unge fra 15 til 16 år, i større fare i trafikken, og det vil vi ikke være med til, for vi har et klart mål om, at vi for det første skal have færre tilskadekomne i trafikken og for det andet være bedre til at sikre, at også færre unge kommer til skade i trafikken, og vi skal arbejde på at komme hen mod det mål og ikke gennemføre lovforslag, der forhindrer, at vi når det mål.
Derfor laver vi den her ændring, som jeg som sagt er tilfreds med at der er opbakning til i Folketinget og blandt de organisationer, som beskæftiger sig med området.
Peter Skaarup (DF), 2012-04-10:
Tak for det.
Dansk Folkeparti har stillet den her forespørgsel om forholdet mellem økonomisk kriminalitet og personfarlig kriminalitet, fordi vi en gang for alle ønsker, at der virkelig gøres noget ved det problem, at man i mange tilfælde straffer økonomisk kriminalitet hårdere, end man straffer personfarlig kriminalitet.
Det er nu engang ikke nok, at vi i Folketinget stiller os an ved højtidelige lejligheder og siger, at der skal gøres noget ved et problem.
Der skal også sættes handling bag ordene.
Og det er netop det, som Dansk Folkeparti ønsker med den her debat.
Vi hører igen og igen om, hvordan der er skævheder i straffen, forskel på den straf, man får, når man begår personfarlig kriminalitet, og så den straf, man får, når man begår økonomisk kriminalitet.
En granskning af tallene viser da også, at der faktisk er noget om snakken.
F.eks. viser tal fra Justitsministeriets Forskningsenhed fra juli 2011, at den gennemsnitlige straflængde for vold defineret som et legemsangreb af særlig rå, brutal eller farlig karakter eller mishandling i 2010 var på 222 dages ubetinget fængsel.
Strafferammen for vold af særlig rå, brutal eller farlig karakter er i øvrigt 6 års fængsel, men i praksis er det nogle helt andre straffe, der udmåles, når det kommer til stykket, ved domstolene.
Til sammenligning er der talrige eksempler på, at kriminelle, der begår økonomisk kriminalitet, bliver idømt f.eks. 2 års ubetinget fængsel, og der er altså simpelt hen en ubalance set med Dansk Folkepartis øjne i forhold til det.
Straffen skal så at sige passe til forbrydelsen, for hvis vores straffe ikke gør det, svigter vi retsfølelsen hos befolkningen, og det går ikke.
Det er ikke, at dommene for økonomisk kriminalitet ligger på et for højt niveau – i nogle tilfælde kunne det sikkert være rimeligt med højere straffe – men dommene for voldskriminalitet burde være mere følelige for dem, der mærker konsekvenserne af det, nemlig de ofre, der så kan se, forhåbentlig, at det virkelig har en konsekvens, at man begår de her meget grove kriminalitetsformer, f.eks. mod børn, f.eks. mod sagesløse ofre i forbindelse med vold.
Det er derfor, Dansk Folkeparti har rejst den her debat: Vi ønsker, at der sættes fokus på det område, og det håber vi at debatten kan medvirke til.
Karsten Lauritzen (V), 2012-04-10:
Hr. Jonas Dahls kollega i SF, nemlig erhvervsministeren, har jo i dag i Politiken, tror jeg, fremsat et forslag om, at kartelvirksomhed skal straffes med fængselsstraf.
Det er jo et godt eksempel på, at man tilsyneladende i SF og også i regeringen, tror jeg, har den opfattelse, at økonomisk kriminalitet skal straffes hårdere.
Vi skal kriminalisere mere, og så er det fint med personfarlig kriminalitet.
Er ordføreren så ikke enig i, at når man f.eks. øger straffen for kartelvirksomhed og siger, at det skal give fængselsstraf, så forrykker det den balance, der er mellem straffen for økonomisk kriminalitet og personfarlig kriminalitet?
Jonas Dahl (SF), 2012-04-10:
Det, som erhvervsministeren i dag mig bekendt har fremsat forslag om, er, at vi bliver nødt til at se på, hvordan vi kan tage fat på nogle af dem, der har været med til at bringe os og Danmark i krise, der har været med til at køre store virksomheder ned og få banker på fallittens rand, og i øvrigt også se på, hvordan vi kan tage fat på karteller og andre, der af den ene eller anden grund udnytter det danske system og den danske lovgivning, hvilket i sidste ende rammer sagesløse mennesker.
Folk bliver arbejdsløse eller bliver på anden måde ramt økonomisk.
Jeg synes faktisk, at det er rimeligt at se på, om ikke lovgivningen skal skærpes.
Det er det, regeringen har sagt i dag, og det er det, erhvervsministeren har været ude med.
Jeg synes, vi skal tage den diskussion.
Når regeringen nu siger, at vi bliver nødt til at se på det her område, skal man så tage en diskussion om, at alt det andet også skal hæves?
Jeg synes faktisk, man skal tage de diskussioner, der kommer, og nu har vi en diskussion, hvor vi bliver nødt til at se på den her karteldannelse og nogle skærpede straffe på det område.
Det har erhvervsministeren lagt op til, og der er nogle politiske drøftelser om det.
Det synes jeg egentlig er måden at gribe det an på, når vi netop har nogle sager.
Bliver der så behov for strafskærpelse inden for personfarlig kriminalitet, er jeg helt sikker på, at justitsministeren, hvis han vurderer det som værende rigtigt, vil fremsætte forslag om det.
Karsten Lauritzen (V), 2012-04-10:
Som udgangspunkt mener justitsministeren ikke det, hvis man skal gå ud fra ministerens ministertale.
Men ordføreren svarer ikke på spørgsmålet, for spørgsmålet gik ikke på, hvad indholdet er af det forslag, der er fremsat af erhvervsministeren.
Det går på, at på den dag, hvor Folketinget diskuterer, om der er balance mellem straffen for økonomisk kriminalitet og personfarlig kriminalitet, fremsætter erhvervsministeren et forslag, der skal straffe økonomisk kriminalitet, specifikt kartelvirksomhed, hårdere.
Og så spørger jeg ganske simpelt: Forrykker det så ikke balancen?
Det er sådan set et retorisk spørgsmål, hvortil jeg håbede at hr. Jonas Dahl havde svaret: Jo, det gør det, men det synes vi er i orden i SF.
Det er jo en fair og reel holdning at have.
Så er der bare en politisk uenighed.
Så jeg vil blot stille spørgsmålet igen: Mener hr. Jonas Dahl ikke, at når man f.eks. straffer kartelvirksomhed og økonomisk kriminalitet hårdere, rykker man også på balancen mellem straffen for den økonomiske kriminalitet og den personfarlige kriminalitet?
Jonas Dahl (SF), 2012-04-10:
Jeg mener faktisk, at det er at sammenligne æbler og pærer.
Man ser på et område, hvor man mener, at der er behov for en skærpelse, og så siger man, at der i øvrigt også skal ses på alle andre områder.
Jeg synes sådan set, at der skal være en forskel mellem straffen for økonomisk kriminalitet og personfarlig kriminalitet.
Det er der mig bekendt i dag.
Derfor er det også vigtigt, at man bekæmper disse forskellige former for kriminalitet med forskellige midler, og der skal selvfølgelig også sanktioneres forskelligt.
Det har man mig bekendt altid gjort, og nu lægger man i øvrigt op til fra regeringens side at fortsætte med det.
Nu lægger man så op til en skærpelse af straffen for økonomisk kriminalitet.
Jeg glæder mig dog til, at vi skal behandle forslaget her i salen, for hvis det er Venstres opfattelse, at økonomisk kriminalitet ikke skal straffes, kan man have sin egne personlige spekulationer om, hvorfor det er tilfældet, men jeg synes dog, at det må være et noget søgt argument.
Jeg håber da, at vi kan være enige om, at ligegyldigt om det er personfarlig kriminalitet eller økonomisk kriminalitet, skal man i det tilfælde, at man har lavet noget kriminelt, straffes med de muligheder, der i øvrigt er inden for strafferammen.
Peter Skaarup (DF), 2012-04-10:
Det var meget interessant at høre det forslag til vedtagelse.
Det er i virkeligheden ret utroligt, at regeringen, herunder Socialdemokraterne, der har justitsministerposten, nu blåstempler de straffe, vi har nu, og siger, at de straffer fint, som de gør, at økonomisk kriminalitet i øvrigt straffes mildere end personfarlig kriminalitet, og at man ikke vil rykke ved det.
Til trods for hvad den socialdemokratiske retsordfører har sagt i medierne, har man altså åbenbart den linje, og det må næsten tolkes, som om det er Enhedslisten, der dikterer den kurs sammen med Det Radikale Venstre, der gang på gang har ønsket en slap kurs i forhold til voldskriminalitet.
Mit spørgsmål til fru Pernille Skipper lyder: Når Enhedslisten så gang på gang taler for mildere straffe, for det kan jeg jo læse i bl.a. B.T. her den 5. marts, hvordan skal det så forstås?
Skal det forstås sådan, at Enhedslisten ønsker at rulle den lovgivning, som Folketinget har vedtaget, tilbage, eksempelvis så vi får mildere straffe for voldskriminalitet?
Pernille Skipper (EL), 2012-04-10:
Det var lidt uklart, hvor stor en del af det indlæg, der var et spørgsmål til mig, men jeg vil da starte med at slå fast, at det her forslag til vedtagelse er lavet af Socialdemokraterne, Radikale Venstre, SF og Enhedslisten sammen.
Derefter vil jeg sige, at det er rigtigt, at Enhedslisten konsekvent har talt imod de strafskærpelser, som den tidligere regering og Dansk Folkeparti har indført.
Hver gang der har været frygtelige enkeltsager, har man stået på spring med strafskærpelser, og det har forrykket balancen, og dem har vi talt for at rulle tilbage.
Vi synes sådan set, at det, der er rigtig, rigtig vigtigt, er, at vi får en samlet vurdering af, hvordan niveauerne skal ligge, og det er det relevante.
Når vi taler om den såkaldte skævhed mellem økonomisk kriminalitet og personfarlig kriminalitet, som vi gør i dag, mener vi som sagt ikke, at den eksisterer.
Men det er rigtigt, der er enkelte ting, som vi f.eks. ville rulle tilbage, f.eks. at man straffer det at blive voldtaget af en fremmed hårdere, end hvis det er af en, man kender.
Peter Skaarup (DF), 2012-04-10:
Det sidste kan man da givetvis være enig i, men det er jo ikke det, som Enhedslisten siger gang på gang.
Man har gang på gang stemt imod de stramninger, som den tidligere regering og Dansk Folkeparti er kommet med, i øvrigt sammen med De Radikale og SF.
Socialdemokraterne har nogle enkelte gange støttet det, og det har vi da været glade for.
Men grundlæggende har man ikke støttet det, der er kommet igennem, og derfor er mit spørgsmål altså: Hvad er det, man vil ændre?
Enhedslisten kan jo faktisk som parlamentarisk grundlag for regeringen diktere, og det er så også det, man har gjort med det forslag til vedtagelse i dag, hvad det er, regeringen – og også Socialdemokraterne – skal mene på det her område.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Enhedslisten, om det så betyder, at vi kan forvente her i den kommende tid, at der vil komme nogle lempelser, når det gælder straffe for voldskriminalitet, og på hvilke områder, for det, som fru Pernille Skipper siger, er meget ukonkret.