runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2010-01-21:
Vil det sige, at vi bare sådan er på den rette side, og at det skal forstås sådan, at det forslag til vedtagelse, som bl.a. fru Liselott Blixt står bag, skal tolkes sådan, at når man konstaterer, at Miljøministeriet og Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse samarbejder om indsatsen mod kemikaliers indvirkning på sundheden, betyder det, at man ikke samarbejder godt?
Liselott Blixt (DF), 2010-01-21:
For i og med at miljøordførerne sidder med et andet resultat, er det svært for mig at følge med i, hvad der er sket i deres forhandlinger.
Steen Gade (SF), 2010-01-21:
Jamen jeg synes da, at den kemikaliehandlingsplan, som fulgte efter den anden kemikaliehandlingsplan og andre kemikaliehandlingsplaner osv., var det, vi kunne nå.
Men jeg spørger faktisk om noget lidt andet.
Man har et hierarki inden for sundhedspolitikken, og jeg ved, at Sundhedsministeriet siger, at det er – hvad skal vi sige? – cigaretter og spiritus, og langt, langt nede på listen, helt nede ved gulvet, ligger den diskussion, vi har i dag.
Det kan fru Vivi Kier sige at hun ikke mener jeg har ret i, og lad os så diskutere det.
Men hvis jeg bare har lidt ret, er spørgsmålet: Skal det højere op på dagsordenen i Sundhedsministeriets daglige arbejde og udmeldinger?
Det er det, der er diskussionen, og der er vi altså nogle, der er ganske utilfredse med sundhedsministeren og Sundhedsministeriet.
Og det er ikke personligt rettet mod den konkrete sundhedsminister, for sådan har det været med rigtig mange sundhedsministre i mange år.
Vivi Kier (KF), 2010-01-21:
Jamen man har jo lov til at have forskellige prioriteringsindsatser, det har man.
Når nu spørgeren prioriterer det så meget, og man ikke synes, at det er prioriteret højt nok, skulle man måske have kæmpet noget mere for det, da man indgik den her aftale.
Det kan jeg ikke se at man har gjort.
Men det er jo ikke forbudt at have prioriteringsområder, noget, man meget gerne vil.
Jeg vil gerne mange ting, jeg synes, sundhed er vigtigt, og jeg synes også, at alt det, vi omgiver os med, og kemikaliers påvirkning er vigtigt.
Derfor synes jeg, at det er en rigtig, rigtig god aftale, alle partier har lavet.
Jeg kan godt høre, at hr. Steen Gade gerne vil have, at man gør noget mere, og det er jo legalt at have det synspunkt.
Steen Gade (SF), 2010-01-21:
Fru Vivi Kier fik det til at lyde, som om det bare var en diskussion om, om det lå i det ene eller det andet ministerium.
Men det, jeg synes er interessant at spørge fru Vivi Kier om, er: Synes fru Vivi Kier, at de diskussioner, der er knyttet til miljø og sundhed, er prioriteret højt nok i sundhedspolitikken og dermed i Sundhedsministeriet?
De er jo en vigtig del af forebyggelsesindsatsen.
Synes fru Vivi Kier, at det er prioriteret højt nok?
Det kan man jo sige ja eller nej til.
Som jeg hørte sundhedsministeren, er det højt nok prioriteret, og det er vi nogle der mener er helt, helt galt.
Vivi Kier (KF), 2010-01-21:
Bisfenol-A har vi diskuteret rigtig, rigtig meget, og det, vores konservative miljøordfører siger, støtter den konservative folketingsgruppe.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-01-21:
Jeg er glad for, at ordføreren også ønsker mere tværministerielt samarbejde.
Det er netop det, den her forespørgsel handler om, nemlig at vi ønsker noget mere af det.
Det, der sker i dag, er ikke godt nok.
Det er ikke godt nok med hele diskussionen omkring kemikaliehandlingsplanen, vi vil have noget mere, og derfor skal man i sommeren 2010 også have nogle forslag til, hvad mere er.
Jeg synes, det er ærgerligt, at regeringen ikke på nuværende tidspunkt er villig til at foreslå noget yderligere, men det må vi så komme tilbage til, for jeg forventer, at man overholder den del af aftalen.
Så vil jeg spørge, om ordføreren er enig med De Konservatives miljøordfører, der mener, at vi skal have et forbud mod bisfenol-A i sutteflasker, og at det er vigtigt, at det ikke kun er fødevareministeren, som jo er imod et forbud, der får lov til at bestemme på det her område, men at det faktisk er både folk på miljø-, sundheds- og fødevareområdet, der er involveret i det her.
Vivi Kier (KF), 2010-01-21:
Jeg er meget mere optaget af, at vi har en holdning, og at der sker noget på området.
Og for mig er det sådan set underordnet, om det sker fra fødevareministerens, miljøministerens eller fra sundhedsministerens side.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi går ind og kigger på det her og erkender og anerkender, at der er et problem.
Så kan man sige, at lige netop sutteflaskeområdet kunne man så synes hører under sundhedsministeren, men så hørte jeg jo – for jeg deltog i debatten bare for at holde en tale for miljøordføreren – at bisfenol-A også findes i dåser og alle sådan nogle ting med mad, og det hører vel under fødevareministeren.
Så jeg synes, at det at stå og klandre en bestemt minister for ikke lige at være gået aktivt ind i det er urimeligt.
Så synes jeg igen, at vi skal glæde os over, at alle partier i det her Folketing er blevet enige om en konkret plan fra 2010 til 2013 med nogle fokuspunkter.
Det er det, man arbejder ud fra, og ministerierne skal selvfølgelig arbejde sammen.
Jeg ser da gerne noget mere tværministerielt samarbejde, og det er det, jeg oplever der foregår.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-01-21:
Det er jeg glad for at ordføreren bekræfter, for der står jo netop, at indsatsen i dag fra Sundhedsministeriets og Miljøministeriets side ikke er god nok, og derfor skal vi have en forbedret relation.
Så jeg er glad for, at De Konservative egentlig er enige med os i, at der nu skal ske noget mere.
Det var faktisk også den oplevelse, jeg havde i forligskredsen, så jeg er da kun glad for, at vi nu får sagt til Sundhedsministeriet, at der altså skal ske noget mere.
Jeg havde ellers ikke tænkt mig at inddrage det, men når ordføreren selv tager sagen op, vil jeg sige, at det jo netop er en af de sager, hvor jeg stiller mig lidt undrende over for, hvor sundhedsministeren er henne.
Det er et spørgsmål om sutteflasker, som man putter bisfenol-A i.
Det kan man godt undgå, der findes sutteflasker uden det.
Bisfenol-A bevirker – det viser en ny amerikansk undersøgelse fra i mandags – at flere mennesker får hjerteproblemer senere hen i livet.
Det ville bare være oplagt, hvis sundhedsministeren her trådte i karakter og sagde, at nu må der ske noget på det her område, og derved også gjorde fødevareministeren opmærksom på, at der skal ske noget.
Burde det ikke være en sag for sundhedsministeren?
Vivi Kier (KF), 2010-01-21:
Jeg står ikke lige med de konkrete ord nu, derfor stod jeg lige og ledte i mine papirer.
Men det, der står i aftaleteksten, står vi Konservative selvfølgelig ved.
Benny Engelbrecht (S), 2010-01-21:
Jeg er glad for, at ordføreren fremhæver den aftale, der bl.a. er blevet indgået med miljøministeren, og som alle partier står bag.
Jeg går også ud fra, at ordføreren kan bekræfte, at De Konservative fortsat bakker op om den aftale, som bl.a. indebærer, at der senest i sommeren 2010 – det er altså i år, inden for det næste halve år – ikke bare skal være foretaget en analyse, men at der også skal fremlægges forslag til, hvordan man kan forbedre de fremtidige samarbejdsrelationer mellem Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse og Miljøministeriet.
Jeg vil bare gerne have, at ordføreren bekræfter, at det er en del af aftalen, og at De Konservative står bag det.
Per Clausen (EL), 2010-01-21:
Men det, jeg godt vil spørge fru Liselott Blixt om, er: Når man i det forslag til vedtagelse, som fru Liselott Blixt støtter, skriver, at Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse bidrager konstruktivt til arbejdet med henblik på forebyggelse på disse områder – altså at ministeriet skal gøre det fremover – er fru Liselott Blixt så ikke enig med mig i, at det godt kunne antyde, at der er brug for, at tingene bliver bedre i fremtiden, og at vi må prøve se på, hvordan vi kan gøre tingene bedre i fremtiden?
Liselott Blixt (DF), 2010-01-21:
For at starte med det sidste først vil jeg sige, at alting kan gøres bedre, og vi skal helt klart være bedre på det her område.
Problemet er, at mange af de steder, hvor man laver test og får resultater, mangler der måder, hvorpå man kan dokumentere de sundhedsskadelige effekter.
Men det er også nogle af de ting, der gør, at man bør kigge andre steder hen for at se, hvordan man kan få nogle testresultater, så vi kan få gjort noget på området.
Og så skulle vi gerne kunne gøre det bedre.
Per Clausen (EL), 2010-01-21:
Jeg vil bare sige, at jeg er glad for, at fru Liselott Blixt kan bekræfte, at den måde, hun forstår det forslag til vedtagelse, som Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti har fremsat, på, ikke sådan er et udtryk for, at det nødvendigvis er godt nok, når ministeren siger, at det går rigtig godt og det skal det bare blive ved med at gøre, men er et udtryk for, at vi skal se på, hvordan vi kan gøre det her bedre.
Og det synes jeg er meget, meget udmærkede og gode svar, som svarer udmærket til den indsats, Dansk Folkeparti i øvrigt har ydet i forbindelse med forhandlingerne om kemikaliehandlingsplanen.
Birgitte Josefsen (V), 2010-01-21:
Jeg har i min forberedelse til forespørgselsdebatten i dag analyseret den aftale, der er indgået mellem samtlige partier, hvor også hr. Per Clausens parti medvirker, og der kan jeg jo se, at det indtil flere gange er beskrevet, at der skal være et tæt samarbejde, og det tætte samarbejde går jeg også ud fra er konstruktivt.
Så det er derfor, at det står i vores forslag til vedtagelse i dag.
Vivi Kier (KF), 2010-01-21:
Vi ser et stigende antal mennesker med nedsat fertilitet.
Vi ser børn, der fødes med misdannelser, og vi ser desværre også en stigning i antallet af mennesker, der får kræft.
Alt dette vækker naturligvis bekymring, og man kan spørge sig selv: Hvad er grunden?
Derfor skal vi da så absolut have fokus på hormonforstyrrende stoffer og på de kemikalier, vi omgås hver dag via fødevarer, og på alle ting, vi omgiver os med.
Jeg synes, at ministerens tale til fulde viste, at regeringen er optaget af at undersøge, forske og danne et videngrundlag for at kunne handle.
Som konservativ sundhedsordfører ser jeg frem til de resultater af den mangeårige undersøgelse af mænds sædkvalitet, der foregår.
Det er et kæmpe problem for mange par, at de ikke evner at få børn ad naturlig vej.
Måske kan en sådan undersøgelse give os nogle bud på handlinger, der fremadrettet kan ændre på mænds dårlige sædkvalitet.
Så hæfter jeg mig også ved, at der jo faktisk er vedtaget en konkret plan for udvikling og forbedring i forbindelse med kemikaliers indvirkning på sundheden; en plan, som alle partier i Folketinget har været helt enige om.
Planen lægger et nyt spor i årene 2010-2013 for, hvordan vi kommer videre, og hvordan vi får mere fokus på det her område.
Nogle vil så synes, at det også er for dårligt, at vi ikke har gjort noget, og at vi er kommet for sent i gang.
Jamen måske har vi gjort for lidt, men nu kommer vi gang, og der ligger en plan, som alle partier står bag.
Det synes jeg er positivt og godt.
Benny Engelbrecht (S), 2010-01-21:
Et af de områder, som ordføreren fremhæver i sin tale, er netop det arbejde – det eneste – der foregår i Sundhedsministeriets regi om undersøgelse af mænds sædkvalitet.
Jeg deler fuldstændig ordførerens holdning til, at det er meget vigtigt at se på det område og de problemer, der nu engang er med reproduktion.
Jeg går ikke ud fra, at jeg afslører hemmeligheder, som ordføreren ikke allerede kender, når jeg fremhæver, at der jo faktisk skal to parter til at lave et barn, og at det derfor ikke alene er mænd, som kan have problemer med fertiliteten, men at også kvinder kan have problemer med fertiliteten.
Er der ikke et behov for, at vi også får sat et arbejde i gang med bl.a. screeninger, videnindsamling osv. på nogle af de her konkrete områder, så man kan blive klogere på, hvad det egentlig er, kemikalierne gør ved mennesker?
Vivi Kier (KF), 2010-01-21:
Igen må jeg henholde mig til, at alle partier rent faktisk har lavet en konkret plan for udvikling og forbedring i forbindelse med kemikaliers indvirkning på sundheden.
Mens jeg har siddet her, har jeg godt kunnet høre på debatten, at man ligesom gerne har villet sige, at det er for få ressourcer, der afsat fra Sundhedsministeriets side, og sådan nogle ting.
Så må jeg bare læne mig tilbage og sige, at vi i den konservative folketingsgruppe er rigtig, rigtig gode til at holde gruppemøder og orientere hinanden om, hvad det er, der sker.
Jeg har da også hørt om de her planer, men jeg har bare ikke hørt, at nogen er kommet tilbage og har sagt, at man i forhandlingsrunden har sagt, at der altså specifikt skal afsættes nogle ekstra ressourcer fra eksempelvis Sundhedsministeriets side.
Man har lavet en konkret plan for udvikling og forbedring, og for mig er det altså underordnet, hvem det er, der kommer med pengekassen, så længe der foregår et arbejde, og så længe der foregår et udvidet samarbejde.
For det er jo ikke bare Sundhedsministeriet og Miljøministeriet, der skal ind over, det er jo også f.eks. Fødevareministeriet.
Så har vi tidligere stået her og diskuteret bisfenol-A – hvis det er det, det hedder – i sutteflasker og sådan noget.
Jamen der er mange ting, så jo, jeg synes, at den plan, man har lavet, er en rigtig god plan.
Liselott Blixt (DF), 2010-01-21:
Nu kan det være lidt svært og indviklet at forklare, hvordan man forstår en tekst, og hvordan man tror andre forstår en tekst.
Jeg har sagt, at jeg har et godt samarbejde med sundhedsministeren.
Jeg har været med til at sikre, at vi har fået afsat penge til forskning i børneastma og -allergi, så på det område har vi også gjort nogle ting, og samtidig har vi nogle konkrete drøftelser om andre ting.
Samtidig vil jeg da også sige, at vi kan gøre det bedre, og det skal vi også gøre.
Per Clausen (EL), 2010-01-21:
Det er fuldstændig rigtigt, at det er en positiv og venlig sætning.
Den skulle også stå i en aftale, vi skulle indgå med både Venstre og Konservative, som jo har tætte relationer til sundhedsministeren og den regering, der sidder.
Men er fru Birgitte Josefsen ikke enig med mig i, at når man i aftalen skriver, at der skal foregå et konstruktivt samarbejde, og man ikke skriver, at det konstruktive samarbejde skal fortsætte, så er det et meget klart signal om, at her er brug for at gøre en bedre indsats fra Sundhedsministeriets side?
Og det skriver fru Birgitte Josefsen så også i det forslag til vedtagelse, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti kommer med.
Hvis fru Birgitte Josefsen er enig med mig i, at det betyder, at man skal gøre en forøget indsats fra Sundhedsministeriets side, så er vi måske endda enige, og det ville jo være rigtig dejligt.
Sophie Løhde (V), 2010-01-21:
Jeg er jo ked af, at ordføreren for Socialistisk Folkeparti ikke har et svar på det spørgsmål, jeg stillede, og derfor vil jeg selvfølgelig gerne stille spørgsmålet til ordføreren for Socialdemokraterne om, hvad det kunne tænkes, at ordføreren for Socialdemokraterne ville foretage sig i en situation, hvor man havde en venteperiode på 2-3 måneder imellem to uddannelser.
Som studerende er man jo først og fremmest interesseret i at bevare sine muligheder for at være attraktiv for virksomhederne at ansætte efterfølgende.
En af de bedste måder at bevare den tiltrækningskraft på er jo som bekendt også, at man forsøger at have noget arbejde under studierne, og at man har noget arbejde imellem studierne.
Derfor ville jeg kende de studerende meget dårligt, hvis det ikke var sådan, at man først og fremmest godt kunne tænke sig at forsøge at forsørge sig selv i de 2-3 måneder gennem et arbejde.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-01-21:
Det er dog utroligt!
Vi står og behandler et forslag, som handler om at give nyuddannede, som har vanskeligt ved at finde beskæftigelse, en bedre mulighed for at få beskæftigelse ved at følge det her særlige forløb, og så skal vi høre fra Venstres ordfører, at de da bare kan gå ud at finde sig et arbejde i den mellemliggende periode, til de kan starte på det forløb.
Det hænger jo virkelig ikke sammen.
Altså, de her unge, som får det særlige forløb, fordi de tilhører en gruppe, som har svært ved at finde beskæftigelse, skal bare gå ud at finde sig et arbejde i den mellemliggende periode.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at bekræfte, hvis hun vil høre efter, hvad jeg spørger om, at der i de svar, vi har fået fra ministrene, står, at man ikke vil kunne søge om kontanthjælp i den mellemliggende periode, fordi det her formentlig vil blive betragtet som et uafbrudt uddannelsesforløb i det system.
Det skal jeg bare bede ordføreren om at bekræfte, altså at der vil blive set på det her som et uafbrudt uddannelsesforløb.
Sophie Løhde (V), 2010-01-21:
Jeg vil spørge ordføreren fra Socialistisk Folkeparti – jeg stillede nøjagtig det samme spørgsmål, da vi førstebehandlede det her lovforslag – hvad ordføreren fra Socialistisk Folkeparti ville gøre i en situation, hvor ordføreren var i en venteperiode mellem to uddannelser.
Ville ordføreren for Socialistisk Folkeparti insistere på gerne at ville modtage dagpenge, eller kunne det tænkes, at ordføreren for Socialistisk Folkeparti kunne finde sig et arbejde i de 2-3 måneder i den mellemliggende periode og dermed have det som forsørgelsesgrundlag?
Det kunne være interessant at få svar på.
Nanna Westerby (SF), 2010-01-21:
Jamen det er jo altså en periode med rigtig stor ledighed, desværre også for mange unge.
Rigtig mange unge må starte deres arbejdsliv i arbejdsløshedskøen, og det er et rigtig dårligt sted at starte.
Det er jo en situation, som det er svært at løbe fra.
Jeg vil bare høre, om ordføreren kan anerkende, at hvis ikke man kan finde sig et arbejde i den her situation med meget stor ledighed, står man reelt uden forsørgelsesgrundlag i de 3 måneder – og så skal man have råd til at stå uden forsørgelsesgrundlag i de 3 måneder – der kan gå fra studieafslutning, til man starter på de her forløb.
Sophie Løhde (V), 2010-01-21:
Ordføreren for Socialistisk Folkeparti giver jo selv svaret på, hvorfor det her forslag gennemføres – et forslag, som i øvrigt er fremsat efter ønske fra Dansk Folkeparti – nemlig at vi har en stor udfordring i forhold til de unge, som afslutter en uddannelse og efterfølgende skal finde et arbejde.
Det er derfor, vi nu giver den her mulighed for, at man kan tage et kompetenceudvidende forløb for derved at kunne supplere den eksisterende uddannelse, som man har taget, med nogle ekstra kompetencer.
Men jeg er nødt til at fastholde, at det er princippet i SU-systemet, som de givne partier, der her stiller ændringsforslaget, ellers normalt bakker op om, som man lægger op til at bryde med nu her, nemlig at man ikke får SU i den mellemliggende periode.
Når man som studerende skifter mellem to uddannelser, er det jo typisk sådan, at man så påtager sig et midlertidigt arbejde for på den måde at have et forsørgelsesgrundlag, mens man venter på, at man igen kan modtage en SU-lignende ydelse.
Nanna Westerby (SF), 2010-01-21:
Der er lige nu 60.000 unge under 30 år, som ikke kan få sig et arbejde.
Der er over 2.000 unge arbejdsløse akademikere, nyuddannede akademikere, som ikke kan få sig et arbejde.
Derfor vil jeg høre, om Venstres svar til de unge på spørgsmålet om, hvad de skal leve af i perioden, fra deres studie slutter, og til de går i gang med det her kompetenceudvidende forløb, bare er, at de skal tage sig et arbejde.
Det synes jeg er noget paradoksalt.
Sophie Løhde (V), 2010-01-21:
Det kunne jo i sig selv være spændende at få svar fra ordføreren for Socialistisk Folkeparti og fra ordføreren for Socialdemokraterne på, om de har noget kendskab til, hvad de studerende typisk gør i den periode, der ligger mellem to forskellige uddannelser.
Eller hvad er det, man rent faktisk gør ude i den virkelige verden?
Det forekommer en lille smule virkelighedsfjernt at fremstille et billede af, at nu står man fuldstændig uden forsørgelsesgrundlag.
Det er de facto forkert.
Derfor er jeg også nødt til at fastholde, at det forslag fra oppositionen, vi behandler her, er at lægge op til et markant brud med princippet i SU-systemet, og det kan vi ikke støtte.
Jeg synes jo også, det kunne være interessant, at man fra oppositionens side fik oplyst, hvor finansieringen til det her forslag skal findes.
Det har vi i hvert fald endnu ikke kunnet få noget svar på, men det er selvfølgelig ikke så overraskende, for det er den samme sang, som vi plejer at få, når man i de givne partier ikke ved, hvor pengene skal findes.
Men som sagt kunne det være interessant at få vide, om ordføreren er klar over, hvad man som studerende gør i den mellemliggende periode mellem to uddannelser – og herunder, om det ikke er sådan, at den eneste undtagelse netop er overgangen mellem en bachelor- og en kandidatuddannelse, og at den undtagelse alene skyldes, at man, i slutningen af 1990'erne mener jeg det var, ændrede reglerne på en sådan måde, at man ikke stillede de studerende ringere, da man gik fra at have en 5-årig uddannelse til at have en 3-årig plus en 2-årig overbygning.
Nanna Westerby (SF), 2010-01-21:
Jeg skal gøre det kort.
Som vi hørte, er der det problem i det her lovforslag, at der kan være en periode, fra man afslutter sit studium, til man går i gang med de her kompetenceudvidende forløb, hvor man ikke har noget forsørgelsesgrundlag.
har vi fået at vide i et svar fra ministeren.
Da vi havde førstebehandlingen af det her forslag, sagde undervisningsministeren, at det, som den unge jo kunne overveje i den her periode, var at tage et arbejde eller fortsætte med sit studiejob.
Når vi laver det her forslag, er det jo, fordi der ikke er nogen job at få.
Derfor har vi sammen med Socialdemokratiet, De Radikale og Enhedslisten stillet det her ændringsforslag for at sikre, at der er et forsørgelsesgrundlag ved at gøre den undtagelse, at der er en ydelse i perioden imellem de to forløb.
Ellers skal man altså have råd til ikke at have en indtægt i 3 måneder for at kunne vælge de her forløb.
Det synes vi ikke er godt nok.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-01-21:
Her har vi også stillet et ændringsforslag.
L 95 hænger jo tæt sammen med L 94, og det her handler om, at de unge, der deltager i det her nye kompetenceudvidende forløb, som L 94 altså indfører, naturligvis skal have en eller anden form for forsørgelsesgrundlag, mens de følger det her forløb.
Jeg synes faktisk, at regeringen selv leverer argumentationen for, hvorfor det vil være naturligt, at der er en forsørgelse i den overgangsperiode, for i de svar, vi har fået under udvalgsbehandlingen, siger regeringen, at der nok ikke vil være mulighed for, at de her unge kan få kontanthjælp, fordi der ved vurderingen af muligheden for kontanthjælp vil blive set på, at der nok at tale om et sammenhængende uddannelsesforløb og ikke et afbrudt uddannelsesforløb.
Hvis der er tale om et sammenhængende uddannelsesforløb, så synes vi, at det er meget naturligt, at der også sikres et forsørgelsesgrundlag i den overgangsperiode, ligesom der f.eks. er fra bachelor- og til kandidatuddannelse.
Så hvis regeringspartierne nærlæser de svar på vores spørgsmål, som vi har fået fra regeringen, så burde man bakke op om det ændringsforslag, som vi fra oppositionens side har stillet, hvor vi altså sørger for, at folk har et forsørgelsesgrundlag.
Ellers risikerer vi jo at stå med et forløb, som ingen rigtig vil finde attraktivt, fordi de, ved at de skal vente på at komme i gang med det forløb, ikke har et forsørgelsesgrundlag.
Det synes vi er lidt ærgerligt, og jeg synes, at man fra regeringens side skyder sig selv lidt i foden, hvis man ikke vil gå med til det her ændringsforslag.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-21:
Jeg har et helt konkret spørgsmål om den udmelding, der var i morges, hvor ordføreren udtalte sig om det møde, som var tirsdag aften samme med sundhedsministeren.
Kan fru Liselott Blixt bekræfte, at det her er en plan for den store plan, og at der er lavet en fast aftale med regeringen om, at der skal være 15 minutters responstid?