runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2009-11-05:
Tak til ordføreren for ordførertalen.
Det kan selvfølgelig være forkert, men som jeg kunne høre, så sagde fru Marianne Jelved, at man var tilfreds med den praksis, som der var i øjeblikket i forhold til humanitær opholdstilladelse og den ramme, der er omkring det.
Så vil jeg godt spørge fru Marianne Jelved, om hun så dermed er enig eller uenig i noget, som hendes partiformand har sagt til Information her i løbet af sommeren.
Fru Margrethe Vestager har sagt, at integrationsministeren, og jeg citerer, ikke lever op til sit ansvar, det er helt klart, og det skyldes, at der er ekstremt politisk pres på hende fra dem, der sikrer hendes ministerpost.
De opholdstilladelser, der stik mod alle humanitære hensyn ikke bliver givet, er et af de mest afgørende symboler fra Dansk Folkeparti på, at de definerer dansk udlændingepolitik, siger fru Margrethe Vestager.
Det, der ligger i fru Margrethe Vestagers ord, må så være, at der er nogle, der burde have fået humanitær opholdstilladelse, men som ikke har fået det.
Og nu kan jeg forstå på fru Marianne Jelved, at hun er tilfreds med den måde, der bliver administreret på.
Hvad gælder?
Marianne Jelved (RV), 2009-11-05:
Det, jeg siger her fra Folketingets talerstol, gælder.
Vi er tilfredse med det system, der er bygget op omkring humanitær opholdstilladelse.
Vi er tilfredse med, at ansvaret ligger hos en minister, at det kræver en konkret individuel vurdering, at der er en række kriterier, og at der er en praksis.
Men vi er også tilhængere af, at ministeren er i stand til at gå ind og ændre den praksis, som det er sket bl.a. to gange under borgerlige regeringer.
Det vil vi gerne holde fast i.
Men fru Margrethe Vestager kan jo udmærket have den opfattelse, at ministeren burde have genoptaget nogle af de sager, der var omkring de afviste irakiske asylansøgere, idet jeg regner med, at det er det, der er sagens kerne i spørgerens indlæg, og så er det ikke sket.
Jeg opfatter det, som fru Margrethe Vestager siger der, som at nogle sager burde have været genoptaget og vurderet, men vi kan jo ikke tage stilling til dem på gadeplan.
Det er ministeren, der tager stilling.
Karsten Lauritzen (V), 2009-11-05:
Det er jo dejligt at høre, at det, der bliver sagt fra talerstolen, og ikke det, der bliver sagt af partiledere i pressen, er det, der gælder.
Det, fru Margrethe Vestager siger, er jo, at Birthe Rønn ikke lever op til sit ansvar, og nu kan vi så høre fru Marianne Jelved sige, at man jo er tilfreds med den praksis, den ramme, der er.
Mener fru Marianne Jelved så, om Birthe Rønn Hornbech lever op til sit ansvar eller hun ikke lever op til sit ansvar?
Det kunne jeg godt tænke mig et klart svar fra Det Radikale Venstre på.
Marianne Jelved (RV), 2009-11-05:
Jeg kan ikke svare på hr. Karsten Lauritzens spørgsmål.
Det, jeg har bakket op om, også når fru Margrethe Vestager har sagt det, er, at i den situation, som er så konkret ulykkelig for mange mennesker, kunne integrationsministeren godt have genvurderet nogle sager.
Jeg ved ikke engang, om integrationsministeren har gjort det, og jeg har ikke stillet spørgsmål om det.
Martin Henriksen (DF), 2009-11-05:
Nu siger fru Marianne Jelved jo selv, at hun ikke er i stand til at svare på spørgsmålet, og det vanskeliggør selvfølgelig det hele lidt på forhånd.
Jeg prøver alligevel.
For man kan vel ikke i den samme sag være både tilfreds og utilfreds på samme tidspunkt.
Man må vel i hvert fald sådan læne sig lidt mod en af de to modpoler.
Marianne Jelved (RV), 2009-11-05:
Jeg er helt uforstående over for hr. Martin Henriksens og i øvrigt hr. Karsten Lauritzens forsøg på at finde ud af, om der er forskel på det, fru Margrethe Vestager er citeret for, og det, jeg står og siger her.
Der er ikke nogen forskel på det.
Man kan godt have den opfattelse, at situationen for nogle af de familier, som bliver kendte i offentligheden, er af en sådan karakter, at man som borger/menig/gruppeformand – altså menigt medlem af Folketinget eller gruppeformand og medlem af Folketinget – kan have den opfattelse, at nogle burde kunne have fået humanitær opholdstilladelse.
Det kan man da godt have en mening om, men vi kan jo ikke tage stilling til det, fordi vi ikke kender sagerne på samme måde som ministeren, og derfor bærer ministeren ansvaret, og det er det, der er ministerens opgave, jævnfør lovgivningen.
Meta Fuglsang (SF), 2009-11-05:
Så vil jeg godt fortsætte lidt i det spor, som hr. Henrik Dam Kristensen startede i her.
For i det forslag til vedtagelse, der ligger her, står der sådan set ikke, at det er på nuværende tidspunkt, eller noget om det her forbehold.
Men jeg hører hr. Naser Khaders bemærkninger sådan, at han er enig med hr. Karsten Lauritzen i, at man ikke kan afvise, at der på et tidspunkt kan blive behov for nogle ændringer, ligesom der tidligere har været det, og så er man indstillet på, at de ændringer selvfølgelig kan komme, hvis ministeren vurderer, at der er behov for det.
Så jeg vil gerne spørge, om ordføreren kan bekræfte, at han er enig med hr. Karsten Lauritzen i det synspunkt, og så også, om ordføreren vil være med til at samle Folketinget om en vedtagelse ved at indføje den lille detalje i det forslag til vedtagelse, der ligger her, sådan at det, man siger som en tilføjelse til det skrevne, kommer med i det skrevne, så vi samlet kan vedtage det.
Vil ordføreren være med til på den måde at samle Folketinget om et forslag til vedtagelse vedrørende humanitært ophold?
Naser Khader (KF), 2009-11-05:
Jeg må gentage mit svar fra tidligere.
Som der står i vedtagelsen: På nuværende tidspunkt er der ikke nogen grund til at ændre på praksis.
Meta Fuglsang (SF), 2009-11-05:
Altså, SF ser gerne, at vi får lavet den lillebitte ændring i teksten, så den er i overensstemmelse med det, hr. Karsten Lauritzen har sagt fra talerstolen, sådan at vi alle sammen kan stemme for.
Hvis vi ikke kan få det, men det ligger, som det er, er vi indstillet på at stemme for forslaget til vedtagelse.
Naser Khader (KF), 2009-11-05:
Det undrer mig.
Meta Fuglsang (SF), 2009-11-05:
Jeg har ikke kritiseret vedtagelsen, jeg har ikke kritiseret det, som kom op her.
Jeg har beklaget den parlamentariske situation, at man under en forespørgselsdebat skal have en debat på baggrund af noget, vi aldrig har sagt, i stedet for på baggrund af det saglige indhold.
Jeg har aldrig nogen sinde kritiseret vedtagelsen, det er jeg aldrig nogen sinde nået frem til.
Jeg har her forsvaret mig over for de forkerte udmeldinger, der er kommet fra andre partier, herunder Det Konservative Folkeparti, Venstre og Dansk Folkeparti, om, hvad det er, SF i virkeligheden mener, nemlig påstanden om, at vi skulle mene noget helt andet det, vi siger, og at vi bare ikke tør sige det.
Vi tør godt sige, hvad vi mener.
Vi synes, vi har konsistente holdninger, som har hold i virkeligheden.
Vi mener, ligesom vi gjorde i beretningen her, at den lovgivning, der er, skal stå, som den er, og at der er en praksis, som der måske kan være behov for at ændre på et tidspunkt.
Og det er, hvad det er.
Line Barfod (EL), 2009-11-05:
Jeg synes, det er lidt besynderligt at føle med folk, ikke fordi de er blevet sendt tilbage til et land i krig, et land, hvor de risikerer at blive slået ihjel, et land, hvor de risikerer at blive fængslet af myndighederne, i samme øjeblik de lander, hvilket vi har set er sket for flere af dem, der er blevet tvangshjemsendt.
Det synes jeg er højst besynderligt.
Jeg vil bare høre, om hr. Naser Khader faktisk mener, at der er et problem i den måde, vi behandler afviste asylansøgere på i Danmark.
Det mente hr. Naser Khader jo tidligere.
Før de sidste par partiskift mente hr. Naser Khader jo, at der var et problem med den måde, man behandlede afviste asylansøgere på i Danmark.
Så det er mit ene spørgsmål.
Det andet er så hr. Naser Khaders udtalelse om, at han kun mener, at man må udvise civil ulydighed i diktaturstater.
Betyder det, at hr. Naser Khader mener, at den sorte kvinde, der i USA insisterede på at sætte sig på et af de hvide bussæder og dermed udviste civil ulydighed, ikke skulle have gjort det; at hun ikke havde ret til at udvise civil ulydighed, fordi USA ikke var et diktatur, men et demokrati?
Naser Khader (KF), 2009-11-05:
Så det er en helt anden situation, vi taler om.
Men Danmark er efter min opfattelse et af de bedste demokratiske lande, og jeg stoler på systemet.
Men i et demokratisk samfund synes jeg, at man skal stole på systemet.
Jeg synes ikke, at de skal være så mange år på asylcentre og blive syge, og at deres børn skal blive syge, men nogle af dem vælger at blive i mange år og vælger ikke at vende tilbage.
Så jeg synes faktisk, det er et problem, at nogle nægter at rejse, når de har fået afslag.
Vi skal igen huske på, at mange irakere faktisk har fået asyl, fordi de har været individuelt forfulgt, men nogle kan ikke få det, og så må de acceptere afslaget.
Line Barfod (EL), 2009-11-05:
Hvis nu man er bange for, at en selv og ens børn bliver slået ihjel, kan hr. Naser Khader så ikke forstå, at man ikke har lyst til at vende tilbage, altså vende tilbage til det land, hvor man er bange for, at en selv og ens børn bliver slået ihjel, bl.a. fordi der er flere andre i ens familie, der er blevet slået ihjel – også selv om man ikke kan løfte bevisbyrden for, at man er personligt forfulgt?
Man er blevet syg af at være her i alle de mange år, man har været her, og derfor vil man gerne have krav på at få en ordentlig sagsbehandling i forhold til, om man kan få humanitært ophold.
Kan hr. Naser Khader slet ikke forstå, at det er der nogle der faktisk mener er værd at kæmpe for?
Så bare til det med civil ulydighed.
Jeg kan forstå, at hr. Naser Khader ikke mener, at USA var et demokrati på det tidspunkt.
Det er jo så en ny holdning, må man sige.
Det kan vi tage en diskussion om på et andet tidspunkt.
Jeg skal bare høre: Mener hr. Naser Khader heller ikke, at Danmark var et demokrati, da byretten i Vordingborg for nogle år siden afgjorde, at det var lovlig civil ulydighed, da en miljøorganisation stoppede for et afløb fra en fabrik, der forurenede?
Eller at det var lovlig civil ulydighed, da man i Skotland for nogle år siden sagde, at det var i orden, at nogle aktivister brød ind i et militært anlæg?
Eller mener hr. Naser Khader heller ikke, at der var demokrati i Skotland?
Naser Khader (KF), 2009-11-05:
Nu har jeg ikke sagt, at USA ikke var demokratisk.
USA er et af de ældste demokratier.
Det er da ikke optimalt demokratisk.
Og i sådan et samfund ville jeg da også selv reagere på den måde, som den sorte kvinde gjorde.
Man nu bor vi altså i Danmark, og Danmark er et af de mest demokratiske lande i verden, og jeg stoler på det system, vi har.
Jeg skal ikke som politiker gå ind og sagsbehandle.
Når systemet har sagsbehandlet en sag og har givet afslag, så stoler jeg på det.
Og vi skal også huske på, at der altså bor mere end 20 millioner irakere i Irak.
Det er jo ikke alle irakere, der bliver dræbt hver evig eneste dag.
Så jeg må stole på, at det er velbegrundet, når de får et afslag.
Henrik Dam Kristensen (S), 2009-11-05:
Jeg undskylder, hvis jeg et kort øjeblik var uopmærksom under hr. Naser Khaders ordførertale.
Som jeg forstod det, præciserer hr. Naser Khader, at siden 1985 har skiftende regeringer administreret mulighederne for at kunne få humanitært ophold.
Jeg tror også, at hr. Naser Khader nævnede, at der også har været nogle ændringer under den nuværende regering.
Jeg vil bare for en sikkerheds skyld spørge, om jeg forstod hr. Naser Khader rigtigt, nemlig, at hvis det er sådan, at der er brug for yderligere ændringer, der kan jo ske et eller andet om et halvt år eller et helt år, så er det stadig væk ministerens forpligtigelse at komme til Folketinget og meddele det?
Naser Khader (KF), 2009-11-05:
Jeg kan ikke på nuværende tidspunkt se, om der er behov for ændring af praksis.
Det kan jeg ikke se, men det er sket før, at man har ændret praksis.
Altså, når man står i situationen, må man tage stilling til det, men på nuværende tidspunkt kan jeg ikke se en grund til at ændre praksis.
Henrik Dam Kristensen (S), 2009-11-05:
Det kan jeg heller ikke.
Det kan hr. Naser Khader måske, men hvis man forudsætter, at hr. Naser Khader heller ikke kan det, kunne det jo godt ske, ligesom der to gange har været behov for ændringer, at det kunne forekomme igen, og så vil jeg bare spørge hr. Naser Khader, om han så ikke er enig i, at så er der ikke nogen praksisændring, og så vil man også kunne ændre det, hvis ministeren i øvrigt kommer og beder Folketinget om det.
Martin Henriksen (DF), 2009-11-05:
Jeg synes, at det kunne være rigtigt godt, for nu får hr. Henrik Dam Kristensen jo formentligt ordet igen, hvis hr. Henrik Dam Kristensen redegjorde for, hvordan man vil håndtere den store interne uenighed – måske fløjkrig – der er i Socialdemokraterne på det her område, for man er jo åbenlyst uenig.
Der er jo ikke enighed om linjen, så det kunne være rart at få at vide, hvordan Socialdemokraterne f.eks. vil håndtere et Socialistisk Folkeparti, som jo siger, at f.eks. irakerne i Brorsons Kirke skulle have humanitær opholdstilladelse.
Hvordan vil man håndtere det?
Hvordan vil man håndtere Det Radikale Venstres udlændingepolitik?
Hvordan vil man håndtere Enhedslistens udlændingepolitik?
Altså hr. Henrik Dam Kristensen og venstrefløjen står heroppe og siger, at nu skal Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative lade være med at foregøgle vælgerne, forsøge at bilde vælgerne ind, at der på det her område er uenighed om venstrefløjens linje.
Tror hr. Henrik Dam Kristensen virkelig, at folk har den opfattelse, at det er noget, vi forsøger at bilde dem ind?
Opfattelsen er da snarere, at venstrefløjen forsøger at bilde dem ind, at de er enige.
Venstrefløjen er jo ikke enig, så sig det dog bare, der er jo højt til loftet!
Henrik Dam Kristensen (S), 2009-11-05:
Derfor vil jeg bare sige til hr. Martin Henriksen, at jeg har det rigtig, rigtig godt med, at hr. Martin Henriksen her beskriver forskellen mellem Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti.
Vi har det nemlig ikke sådan som hr. Martin Henriksen, at vi nærmest fryder os, når mennesker har det dårligt og er i en svær situation.
Der er nemlig en fuldstændig afgørende forskel mellem Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti – og tak for det.
Mit spørgsmål til hr. Martin Henriksen skal bare være: Hvad er det for nogle stramninger, som Dansk Folkeparti ønsker, for at give mulighed for at kunne få tildelt humanitært ophold?
Meta Fuglsang (SF), 2009-11-05:
Så vil jeg gerne fortsætte lidt i samme spor, for jeg kan forstå, at ordføreren lidt antyder, at der så er en skelnen mellem, om det er folketingsmedlemmer, der er uenige med partiet i øvrigt, eller om det er nogen uden for Folketinget, der er uenige.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at uddybe, om det, at et folketingsmedlem skulle udtale sig på en måde, der ikke er hundrede procent i overensstemmelse med partiets ordfører, skulle betyde, at der er en splittelse i partiet, eller at det vil stille tvivl om, hvad partiet mener om det.
Det synes jeg vil være en interessant vinkel på den ytringsfrihed, som vi i øvrigt mener vi har i det danske politiske system.
I forlængelse af det vil jeg gerne tage fat på spørgsmålet om, hvad SF f.eks. har sagt.
For jeg synes, vi har en tradition for en eller anden loyalitet over for de citater, vi bruger.
Og de to eneste citater, ordføreren nu har brugt i forbindelse med, hvad jeg skulle have sagt, antyder jo ikke, at vi vil have en særlov, at irakerne alle sammen skal humanitær opholdstilladelse, eller at de skal behandles som gruppe.
Så jeg vil gerne spørge, hvor ordføreren har fra, at det skulle være SF's synspunkter.
Karsten Lauritzen (V), 2009-11-05:
Jeg mener, det er en naturlig konsekvens af den beretning, som man har vedtaget i Udlændinge- og Integrationsudvalget, hvor man slår fast, at integrationsministeren bare kan tildele humanitær opholdstilladelse til afviste asylansøgere.
Det slår man fast, og formålet med det må jo i naturlig konsekvens være, at man vil give det til nogen, og det må så være de afviste irakere.
Enhedslistens politiske ordfører, fru Johanne Schmidt-Nielsen, siger da også til Information den 22. august – og jeg citerer altså, og hun taler om SF: »Det er kommet helt bag på mig, så vaklende de er.
Forskellige SF'ere har både sagt, at asylansøgerne skal ud, at de skal have genbehandlet deres sag, eller at de skal have humanitært ophold.
Det er svært at blive klog på, hvad SF egentlig mener.«
Det kunne jeg så også spørge
SF's ordfører om: Hvad mener SF helt præcist?
Meta Fuglsang (SF), 2009-11-05:
Det er spændende, at ordføreren skal ty til citater fra Enhedslisten for at få et eller andet grundlag for at stille tvivl om, hvad SF mener.
Så synes jeg, vi er langt ude i argumentationsrækken, og jeg synes, det ville klæde ordføreren at komme med de præcise citater, som giver belæg for det, som ordføreren står og siger om SF's politik.
Jeg synes, at det, der foregår her, er en uklædelig måde at føre en politisk debat på.
For det, SF har stået for, har vi sagt tydeligt og konsekvent, og grunden til, at der ikke kommer nogen citater på bordet, er, at ordføreren ikke kan finde de citater, der modsiger det.
Men jeg vil selvfølgelig redegøre for det i min ordførertale.
Og så er der selvfølgelig den her lidt højt til loftet-debat, som vi jo i øvrigt er kendt for.
Vedrørende beretningen her vil jeg gerne spørge ordføreren, om det, at der står, at integrationsministeren er den, der kan give humanitært ophold, sprogligt leder til, at SF mener, at integrationsministeren skal give alle afviste irakiske asylansøgere humanitært ophold.
Karsten Lauritzen (V), 2009-11-05:
Jeg må bare sige, at vi rejste den her forespørgselsdebat, fordi vi ikke ville have, at der skulle tages en debat om, hvem der kan få humanitær opholdstilladelse i Danmark, bag lukkede døre i udvalget.
Vi ønsker, at debatten skal tages i offentlighed hernede i Folketingssalen, så vi kan få frem i lyset, hvad partierne helt præcis mener.
Det glæder jeg mig til at få svar på, når fru Meta Fuglsang skal holde ordførertale for Socialistisk Folkeparti.
Jeg har det indtryk – og det tror jeg en hel del danskere har, og derfor refererede jeg også til Enhedslistens politiske ordfører, for det er tilsyneladende også det indtryk, hun har – at der er en hel del, hvis ikke alle, i Socialistisk Folkeparti som gerne, hvis de kunne, hvis det kunne lade sig gøre, ville give de afviste irakere humanitær opholdstilladelse.
Det kan man ikke, sådan som loven er i øjeblikket, for den gives kun undtagelsesvis.
Så siger jeg, at den eneste anden mulighed – det er jo en naturlig udledning af det – er at lave en særlov.
Henrik Dam Kristensen (S), 2009-11-05:
Før vi startede på debatten, stod det mig ikke helt klart, hvad grunden var til, at regeringspartierne og Dansk Folkeparti havde ønsket den her debat.
Efter at have hørt ministeren og nu også Venstres ordfører må jeg sige, at det står endnu mere uklart, i hvert fald hvis det handler om at få en saglig faglig debat.
Men det står mig meget klart, at det, man ønsker her, er at fortsætte den manipulatoriske linje, som regeringen og Dansk Folkeparti fører i forhold til oppositionen, herunder i forhold til Socialdemokratiet.
Jeg vil også gerne sige, at ministeren ligesom havde to afdelinger i sit svar.
Den sidste afdeling, som var det, der var ministerværdigt, nemlig en ordentlig redegørelse for betingelserne for at få humanitær opholdstilladelse, kan jeg selvfølgelig kun takke for.
Men den første del kan jeg selvfølgelig ikke takke for.
For det var noget manipulerende noget af værste skuffe, hvor der på usaglig måde blev grebet i alle mulige poser for på en eller anden måde at forsøge at udstille oppositionen.
Jeg skal bare sige til ministeren, at jeg overhovedet ikke føler mig ramt, måske nærmest tværtimod.
Vi har haft en behandling af det med at kunne få humanitær opholdstilladelse, som er grundlagt tilbage i 1985 med nogle ændringer undervejs, og der er forskellige regeringer, som har administreret den ordning.
Socialdemokratiet har den oplevelse og den indgangsvinkel til det, at vi er enige i de grundlæggende betingelser for at kunne få flygtningestatus i Danmark, nemlig at det er Flygtningenævnet, som træffer afgørelsen.
Vi er også grundlæggende enige i, at hvis der skal kunne gives en humanitær opholdstilladelse, er det ministeren, som skal kunne give den.
Vi er så uenige i den måde, hvorpå man undervejs behandler asylansøgere, som sidder mange år i vores lejre i en uafklaret situation, hvilket bryder mennesker ned.
Der ønsker Socialdemokratiet selvfølgelig at være med til at bygge mennesker op i stedet for.
Jeg mener, det er vigtigt, at der er kriterier for at kunne få tildelt et humanitært ophold.
Regeringens notat om praksis på området er så præcist, som det nu kan lade sig gøre,
i forhold til at præcisere, hvem det er, der kan få et humanitært ophold
Jeg synes, det er vigtigt at fastholde, at det er ministeren, som har ansvaret for at give humanitært ophold.
Det skal selvfølgelig være en konkret sagsbehandling, der afgør noget så vigtigt som det at få en humanitær opholdstilladelse.
Det skal hverken være tilfældige folkestemninger eller for den sags skyld folketingsflertal.
Det er kun en minister, der kan gøre det, som kan sagsbehandle med den administration, som en minister har i ryggen.
Socialdemokratiet ser ingen grund til at lave om på de regler, der er.
Vi går ud fra, at ministeren lever op til sit ansvar på området.
Og jeg må sige, at med de præciseringer – og det var som sagt det eneste tidspunkt, hvor hr. Karsten Lauritzen var klar i sin tale, som han gav, nemlig i forhold til det forslag til vedtagelse, der blev fremsat – kan Socialdemokratiet stemme for dette forslag til vedtagelse.
Karsten Lauritzen (V), 2009-11-05:
Nu var hr. Henrik Dam Kristensen jo selv inde på, hvad tilfældige kommunalpolitikere mener, og når man kigger på den liste, som er på Kirkeasyls hjemmeside, kan man se, at det jo ikke bare er en enkelt, men en lang række af socialdemokratiske kommunalbestyrelsesmedlemmer, som bakker op om Kirkeasyls aktioner.
Det er jo selvfølgelig fint, hvis man har højt til loftet, og som sagt kan det samme gøre sig gældende i Venstre.
Det er jo alligevel overvældende, hvor mange det er, og det, jeg vil spørge lidt ind til, er, hvordan hr. Henrik Dam Kristensen forholder sig til de medlemmer af hans egen gruppe, som har været ude at udtrykke uenighed med hr. Henrik Dam Kristensen.
Jeg mener, at det bl.a. er hr. Orla Hav, som har været ude at sige, at den måde, man behandler afviste asylansøgere på, og det, at man ikke vil give dem humanitær opholdstilladelse, ikke er en retsstat værdig.
Henrik Dam Kristensen (S), 2009-11-05:
Det er en lidt spøjs diskussion at have med en Venstrepolitiker, som jo altid gør en dyd ud af at sige, at der er højt til loftet i Venstre, at dér kan meninger brydes osv., men at der ikke som sådan er tvivl om den linje, som partiledelsen og ordførere lægger fast.
Det er jo præcis det samme, der gør sig gældende i Socialdemokratiet.
Derfor glæder det mig sådan set, at hr. Karsten Lauritzen skal ud at finde udtalelser fra kandidater og også fra et enkelt folketingsmedlem, men hverken har citater fra partiledelsen, hvor jeg selv er inkluderet, eller fra mig som ordfører.
Derfor er det her jo en pseudodebat, som kun har ét formål, nemlig at forsøge at skabe splid der, hvor der ikke er splid.
Karsten Lauritzen (V), 2009-11-05:
Det er jo en debat om, hvilken politik man vil føre på udlændinge- og integrationsområdet, hvis der på et tidspunkt skulle ske et regeringsskifte, og historien viser jo, at det sker på et eller andet tidspunkt, selv om der nok går mange år.
Så er det jo relevant at finde ud af, hvad det så er, socialdemokratiske folketingsmedlemmer vil stemme i Folketingssalen.
Jeg ved ikke, om hr. Henrik Dam Kristensen kan give en garanti for, at hr. Orla Hav og andre af de medlemmer af den socialdemokratiske gruppe, der har udtalt sig, vil stemme for en fortsættelse af en fast og fair udlændinge- og integrationspolitik, hvis de kunne få mulighed for det.
Hvis man er tilfreds med praksis og med den måde, ministeren forvalter praksis på, hvorfor har man så stemt for en beretning i udvalget?