Christian Langballe (DF), 2016-05-20:
Det lyder næsten på ordføreren, som om vi kan få den jord tilbage, som vi engang afgav til staten.
Det ville da være en dejlig ting.
Jeg tror egentlig, Folketinget kunne vinde en hel del på den handel, virkelig for alvor.
Jeg vil godt lige sige til at begynde med, at jeg egentlig ikke har noget imod, at der bliver lavet en beregning af folkekirkens forhold.
Jeg har aldrig nogen sinde været imod beregninger.
Og det der med, at der sidder sådan en hidsigprop, der hele tiden skal være obsternasig, når der bliver diskuteret noget i forbindelse med folkekirken, er simpelt hen ikke rigtigt, i hvert fald ikke for mit eget vedkommende.
Men det, det drejer sig om, er den tretrinsraket så at sige, der ligger i forslaget, dvs. hensigten.
Det er klart, at der ligger en hensigt.
Når man meget klart skriver ind i bemærkningerne til forslaget, hvad det er, man gerne vil, så er der en hensigt med forslaget.
Og det, jeg bare synes er mærkeligt, er, at man sådan af politisk korrekte grunde vil sige, at nu skal staten ikke længere betale til præsterne, fordi den så betaler til forkyndelsen.
Der vil jeg bare sige, at rent sagligt kan jeg ikke se, hvad forskellen er på, at der ydes statslige tilskud til præsterne, eller at der på den anden side ydes tilskud til kirkerummet.
Begge dele bidrager til den kristne forkyndelse.
Altså, kirkerne er jo ikke museale bygninger, der ligger rundtom i landskabet til minde om en længst forgangen og svunden fortid.
Kirkerne er først og fremmest levende kirkerum, hvor der hver søndag holdes gudstjeneste, hvor der holdes dåb, hvor der holdes bryllupper, begravelse m.m.
Det vil sige, at kirkerne er en del af den konkrete nutid og så afgjort bidrager til den kristne forkyndelse.
Man kan så derudover sige, at kirkerummet jo er ladet med kristen forkyndelse i form af sakramenter, altså døbefont og alter.
Det vil sige, at både kirkerummet, præsten og menigheden er dele af den kristne gudstjeneste, dele af forkyndelsen, evangeliet og Guds ord.
Så selvfølgelig er kirkerne nutid, og de er så også et vidnesbyrd om vores fortid i den forstand, at hovedparten af de smukke kvaderstenskirker er bygget fra det 12. til det 14. århundrede.
Og ud over at det jo er en arkitektonisk bedrift uden sidestykke i danmarkshistorien, er kirkerne også åndelige aftryk af den kristne forkyndelse, fordi de ligger der som monumenter over den tid og den kristning af Danmark, som fandt sted som en proces og i ryk.
Men kirkerne er så også sognenes kirker.
De er menighedernes gudstjenesterum.
De danner rammen om en kristen forkyndelse her i Danmark.
Så derfor mener jeg simpelt hen, at der ligger en falsk præmis i forslaget, hvis forslagsstillerne mener, at man ved at omlægge statstilskuddet fra præsterne til kirkerne skulle hindre, at danskerne generelt set kunne bidrage til den kristne forkyndelse.
For det gør de under alle omstændigheder, hvad enten de betaler til kirkerne, eller de betaler til præsterne.
Hvad angår det principielle i forslaget, ligger jeg altså ikke under for de politiske korrekte kvababbelser med hensyn til præstelønninger eller folkekirke.
Jeg synes, det er i sin orden, både principielt og historisk, at en del af præsternes løn betales af staten.
Danmark er et gammelt kristent land, og folkekirken har ifølge grundloven en særstatus, som gør, at den understøttes af staten.
Jeg synes også, det er i sin orden, at trossamfund uden for folkekirken nyder visse skattefordele, blot de trossamfund ikke opfører sig som imamerne i Grimhøjmoskeen.
Jeg kan sådan set tilslutte mig en økonomisk redegørelse og afdækning af, hvordan folkekirken fungerer.
Men jeg kan ikke tilslutte mig forslaget, for så skulle jeg tilslutte mig de hensigter, der ligger i forslaget, og det kan jeg ikke.