runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-01-20:
Det kan man ikke gøre i den virkelige verden.
Så hvis vi ligesom kommer ud af fantasien og tilbage til den virkelighed, vi er i, hvor vi er her også for at passe på det danske samfund, så må vi hjælpe færre i Danmark og flere i nærområderne.
Vi havde jo diskussionen – er det 1 uge eller 2 siden? – her i salen, hvor jeg også gjorde det klart, at Liberal Alliance så sent som i finansloven kæmpede for, at der skulle flere penge til den humanitære hjælp.
Det er også vores synspunkt i denne uge.
Og hvis jeg bliver spurgt i næste uge, vil jeg gentage, at det stadig er vores synspunkt.
Det lover jeg.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-01-20:
Det, jeg taler om, er jo ikke, om flygtninge selv skal bestemme, hvilket land de kommer til, men det er, hvor man hjælper bedst.
Ordføreren siger, at vi kan hjælpe flere i nærområderne, end vi kan hjælpe, ved at de kommer her til Danmark.
Nej, siger UNHCR, det passer ganske enkelt ikke.
Vi kan hjælpe færre mennesker i nærområderne for de samme penge, for de mennesker kommer til at sidde i flygtningelejre i 20 år.
I en flygtningelejr skal vi hjælpe de samme mennesker med alt i 20 år, og det bliver meget dyrere.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-01-20:
Vi er jo lidt tilbage ved hr. Jakob Ellemann-Jensens indlæg om, at det eneste, som Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne egentlig er enige om, er, at man vil have de her flygtningelandsbyer.
Men hvordan de skal være, hvordan de skal indrettes, samt den midlertidige karakter er man sådan set ikke enige om.
Og det kan jo godt være, at hr. Kristian Thulesen Dahl kan bosse det igennem Folketinget, og held og lykke med det, men jeg vil godt indgå et væddemål med hr. Kristian Thulesen Dahl om, at hvis det sker, ender det med – i den virkelige verden – at det bliver de rene ghettofabrikker, som kommer til at blive vedtaget med Dansk Folkepartis stemmer, og det tror jeg ikke er det, danskerne ønsker.
Christian Langballe (DF), 2016-01-20:
Jeg må sige, at der er noget i forudsætningerne i forhold til den måde, som ordføreren fremstiller tingene på, jeg simpelt hen ikke forstår.
For det, som gælder nu, er, at de flygtninge, der kommer til landet, bliver konverteret til indvandrere fra dag et.
Man forudsætter, at de her mennesker skal integreres i det danske samfund.
Det mener vi er en fejl.
Vi mener sådan set, at den grundlæggende præmis er, at de folk, der kommer, er flygtninge.
Og det vil sige, at de skal vende tilbage til deres hjemland, når det er sådan, at der er fred i hjemlandet.
Så spørger jeg: Hvordan kan det være, at ordføreren forudsætter, at hvis vi opretter de her flygtningelandsbyer, kommer de her mennesker aldrig nogen sinde hjem igen, når selve problemet er, at man gør folk til indvandrere fra dag et og dermed foregiver – eller måske endda forudsætter, hvilket vi ikke gør – at de sådan set bliver her for altid?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-01-20:
Jeg ved ikke, hvordan jeg bedst skal illustrere det, men vi kan jo sige det sådan, at Dansk Folkeparti og Liberal Alliance var enige om, at vi skulle stemme nej ved afstemningen om retsforbeholdet den 3. december sidste år.
De to partier repræsenterer tilsammen 50 mandater.
Men deraf kan man jo ikke sige, at der er 50 mandater bag Liberal Alliances EU-politik, og det er lidt den metode, Dansk Folkeparti bruger i sin spørgeteknik i dag.
Man går sammen med Socialdemokraterne og De Konservative, har en lillebitte fællesmængde, der handler om ordet flygtningelandsbyer, og så påstår man som forudsætning for sine spørgsmål, at Socialdemokraterne og Konservative i øvrigt er enige i Dansk Folkepartis udlændingepolitik.
Jeg tror, man plejer at bruge ordet usandhed her i Folketinget, men jeg tror faktisk godt, at jeg vil gå så langt som til at sige: Det er jo løgn.
Christian Langballe (DF), 2016-01-20:
Så det vil sige, at forudsætningen er, at der etableres flygtningelandsbyer.
Derfra er der en uenighed.
Men det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, og som ordføreren ikke svarede på, er: Jeg mener, at problemet i den politik, der bliver ført nu, er, at man konverterer flygtninge til indvandrere fra dag et og dermed egentlig sådan uden at sige det til danskerne forudsætter, at de kommer til at blive her for evigt, og det synes jeg er et problem.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-01-20:
Skal vi nu ikke lige være enige om, at det almindelige er, at man ikke bliver selvforsørgende?
Det almindelige er ikke, at man bliver selvforsørgende.
Det er derfor, at fru Ulla Sandbæk og Alternativet simpelt hen må komme ind og spille på den samme bane som os andre og fremlægge beregninger.
Jeg kan sagtens fremlægge beregninger, der viser, at man kan hjælpe flere for de samme penge, hvis man gør det i nærområdet.
Jeg vil gerne udfordre fru Ulla Sandbæk til, at det bliver andet end bare snak: Fremlæg et regnestykke, der viser, at man kan hjælpe flere for de samme penge i Danmark og sørge for, at de fleste, som der endda blev sagt, bliver integreret og selvforsørgende.
Jeg synes, det lyder spændende, og vi er meget åbne over for at diskutere det, hvis der er reelle beregninger bag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-01-20:
Hvis vi nu er enige om, at mange af dem, der vandrer igennem Europa, vandrer med henblik på at komme et sted hen, hvor de får en permanent ny tilværelse, og at de ikke vandrer med henblik på at komme til et land, hvor de får midlertidig beskyttelse fra den krig, de siger at de oprindelig flygter fra, men simpelt hen for permanent at få en ny tilværelse i et nyt land, så er det afgørende jo, at man ikke får en permanent ny tilværelse, men at man bliver hjulpet midlertidigt, til man kan vende tilbage, og hvis man ved det, vil man måske fravælge Danmark. Så er spørgsmålet: Genererer det system, vi har i dag, dette; sikrer det dette?
Nej, for selv om vi i lovgivningen opererer med midlertidighed i opholdstilladelserne, er det jo sådan i den praktiske verden, at folk bliver integreret fra dag et.
Derfor er flygtningelandsbyer jo et instrument, hvor man kan understrege, at den midlertidige hjælp er midlertidig, altså til folk vender hjem, og så vil der komme færre til Danmark.
Og det er en del af løsningen.
Jesper Kiel (EL), 2016-01-20:
Selvfølgelig skal vi gøre mere og lære af de bedste erfaringer ude fra kommunerne om, hvordan man sikrer en god integration.
Hvordan får vi børnene til at lære dansk?
Det gør vi ved at sætte dem på lokale skoler.
Hvordan får vi de voksne, der kommer hertil, til at få et arbejde?
Det gør vi ved at placere dem lokalt i nogle lokalsamfund, hvor de støder på danskere og de lærer folk at kende, og man siger: Hey, måske kunne du få et job henne på min arbejdsplads.
Og så inviterer man folk ind.
Det er jo den måde, som man kommer til et samfund på, og den måde, man får integreret mennesker på.
Derfor er det jo utrolig vigtigt, at flygtningene placeres lokalt, netop for at vi kan opnå det bedst mulige resultat.
Men Dansk Folkeparti foreslår, at man isolerer flygtninge, sådan at der bliver nul integration, og det er jo det mest håbløse, man overhovedet kan foreslå.
Christian Langballe (DF), 2016-01-20:
Altså, nu vil det nok være for meget at forlange, at der på det her område skulle indfinde sig et gran af virkelighedserkendelse fra Enhedslistens side.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide, hvor grænsen går for Enhedslisten på det område, for Enhedslisten taler altid om, at der kan bruges flere penge på integration.
Er der en grænse?
Er det 60.000 på 1 år?
Eller hvor går grænsen egentlig?
Altså, jeg har aldrig nogen sinde hørt Enhedslisten komme med et eneste bud på, hvordan Danmark skal se ud om 10 og 20 år.
Man lufter nogle løse forestillinger om integration, men det er jo ikke realistisk, at vi kan integrere 60.000 i Danmark, som måske kunne komme i løbet af et år.
Og hvad så næste år og næste år?
Så hvor går grænsen egentlig for, hvor mange flygtninge Danmark kan tage, og hvor mange flygtninge Danmark kan integrere?
Jesper Kiel (EL), 2016-01-20:
Jeg må så bare sige, at når nu Dansk Folkeparti har indkaldt til en forespørgselsdebat om, hvordan vi løser kommunernes økonomiske problemer med den opgave, de har fået med flygtningene, synes jeg, at det er en lille smule flabet, når Dansk Folkepartis spørger så stiller spørgsmål om noget, som de ikke selv har rejst en debat om.
Derfor synes jeg jo, at Dansk Folkeparti mangler at svare på, hvordan man vil løse kommunernes økonomiske problemer.
For selv om man laver flygtningelandsbyer – og det er en rigtig dårlig idé, og man sikrer totalt dårlig integration – løser det jo ikke det problem, at det også vil koste noget.
Og hvor skal de penge komme fra?
Det har Dansk Folkeparti ikke svaret på.
Dansk Folkeparti har til gengæld sagt ja til at snuppe 2,5 mia. kr. i omprioriteringsbidrag fra kommunerne, uden at det åbenbart skulle have nogen konsekvenser.
Christian Langballe (DF), 2016-01-20:
Nu er det ikke mig, der så at sige forudsætter, at integrationen bare kan løses, ved at man giver kommunerne nogle flere penge.
Vi forudsætter, at den sociale ingeniørkunst simpelt hen ikke kan lade sig gøre, og vores forudsætning har været, at de her flygtninge jo ikke skal integreres, men at de skal hjem til deres eget samfund, for sådan er de elementære vilkår for det at være flygtning, nemlig at man på et tidspunkt kommer hjem igen.
Så spørger jeg ordføreren omvendt, når ordføreren siger, at der bare skal tilføres kommunerne flere penge, om, hvor grænsen går for Enhedslisten, i forhold til hvor mange mennesker Danmark kan tage imod i løbet af 1 år eller i løbet af de næste 4 år, og så om, hvor grænsen går for, hvor mange man kan integrere.
Jesper Kiel (EL), 2016-01-20:
Jamen altså, det spørgsmål rejser man mange gange, men problemet er jo, at vi har nogle forpligtelser til, når folk kommer til vores land, at tage imod dem, hvis de har ret til asyl, og så skal vi finde en løsning.
Det er det problem, vi skal løse.
Enhedslisten har ikke, regeringen har ikke, Dansk Folkeparti har ikke sagt: Så og så mange vil vi have, og så inviteret dem herop.
De er kommet herop af sig selv, netop fordi man internationalt ikke har fundet en løsning på, hvordan man kunne fordele flygtningene bedst muligt.
Det så vi gerne.
Så kunne vi diskutere, hvor mange hvert land skulle have, men det har man ikke kunnet komme frem til.
Derfor er der dem, der kommer hertil, og den opgave skal vi løse, men den opgave vil Dansk Folkeparti ikke være med til at løse.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-01-20:
Dansk Folkeparti har indkaldt til denne hasteforespørgsel om, hvad det stærkt stigende antal asylansøgere, der kommer til Danmark, betyder for kommunerne økonomisk i år og næste år.
Der er jo ingen tvivl om, at det vil presse udgifterne i kommunerne.
Så kan man diskutere, hvordan man kan svare på den udfordring.
Jeg mener, at man kan svare, ved at kommunerne kan gøre nogle ting bedre i forhold til deres almindelige drift, de kan afbureaukratisere nogle af de procedurer, der i dag er i forhold til integrationsarbejdet, men først og sidst kan man sørge for, at der kommer færre asylansøgere til Danmark, ved at vi hjælper i nærområderne i langt større grad, end vi gør i dag, i stedet for at hjælpe her.
Så foreslår en række partier, at vi skal undersøge forholdene omkring flygtningelandsbyer, og om man kan etablere dem.
Det er sådan set
mit indtryk, at regeringen på et eller andet tidspunkt alligevel ville komme med en sådan undersøgelse.
Det var der i hvert fald noget diskussion om på et tidspunkt.
Om det så lige skal være 1. marts eller 1. april, kan man jo så godt have lange diskussioner om.
Det kunne da i hvert fald skabe en forside på Jyllands-Posten.
Jeg er meget optaget af, som jeg forstår, at en måned i dansk politik nu er vildt afgørende, eftersom 6 måneder i sidste uge var ligegyldige, men det er jo noget, vi selvfølgelig har noteret os.
Og også at det der med, om tingene går lidt hurtigere eller lidt langsommere, er væsentligt.
Vi er i Liberal Alliance meget skeptiske over for konceptet flygtningelandsbyer.
Det er vi, fordi vi i virkeligheden tror, at det ender med, at mennesker kommer til at sidde der i rigtig lang tid, og at de kommer til at komme ud i det danske samfund bagefter i stedet for tilbage til de lande, hvor de kommer fra.
Det vil sige, at man besværliggør tilknytningen til arbejdsmarkedet, man besværliggør tilknytningen til uddannelsesinstitutionerne, og man besværliggør integrationen.
Derfor er vores frygt, at disse flygtningelandsbyer vil gøre det dyrere for de danske skatteydere, som er dem, der i sidste ende kommer til at betale.
Alle taler om, at det er den samme kasse, pengene kommer fra.
Så frygter vi også, hvis man nu skal skære det med integrationsdelen lidt mere ud i pap, at disse flygtningelandsbyer bliver deciderede ghettofabrikker, at det i virkeligheden bliver nye ghettoer, som vi bare nærmest beslutter os for at vi gerne vil have, med alle de problemer med parallelsamfund, kvindeundertrykkelse osv., som man kan være bekymret for.
Og det ønsker vi ikke at medvirke til.
Derfor afstår vi fra at stemme til den række af forslag til vedtagelse, der er i dag, fordi vi på den ene side jo heller ikke støtter de partier, der står til Venstre for Socialdemokraterne og i øvrigt medlemmer af rød blok, da vi mener, at deres politik bare vil føre til flere asylansøgere i Danmark og dermed endnu flere udgifter og endnu større integrationsbesvær.
Men lad os hjælpe folk i nærområderne og så lade være med hele tiden at skulle diskutere lappeløsninger, for det er både det her og de aftaler, vi også selv har været med til at indgå med regeringen tidligere.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-01-20:
Tak for det.
Og tak for ordførertalen.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll siger højt og flot til at starte med, at partiet ønsker, at der skal komme færre til Danmark.
Hvad vil Liberal Alliance konkret gøre for at sikre, at der kommer færre til Danmark?
Altså, man afviser en række løsninger som f.eks. det her med, at de kun bliver hjulpet midlertidigt, hvilket jo vil have den effekt, at der selvfølgelig kommer færre til Danmark.
For mange af dem, der vandrer på motorvejene rundtom i Europa, vandrer jo ikke for at få midlertidig beskyttelse, de vandrer for at få en permanent ny tilværelse.
Når man så afviser det, hvordan vil man så i stedet sikre, at der kommer færre til Danmark?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-01-20:
Det, jeg afviste, var flygtningelandsbyerne.
Det er bare lige, så vi holder fast i, hvad jeg egentlig afviste.
Vi er sådan set meget villige til at diskutere det andet spørgsmål om, hvorvidt man kan give asyl af mere midlertidig karakter, end man gør i dag.
Det vil vi gerne diskutere, for det tror vi faktisk kunne hjælpe.
Man kan også begynde at diskutere ydelserne en gang til.
Vi har jo sammen været med til at sætte dem ned i den her valgperiode, men det kunne godt være, at man skulle se på, om det ikke er den her lukrative velfærdsstat, som vi har, der lokker folk hertil.
Man kan jo have mange diskussioner om, hvad årsagen er til, at vi får så mange asylansøgere i Danmark.
Det er jo efter vores overbevisning den fejlagtige måde, man har indrettet staten på; man er så gavmild i forhold til at give mange penge til folk.
Og så ender det med landsbyer, og det ender med, at de bliver her, og så ender det med ghettoer.
Jamen jeg kan sagtens forstå problematikken.
Min påstand er bare, at det, Dansk Folkeparti er med til at fremme i dag, er, at man gør de samme mennesker til indvandrere, men man sørger bare for at besværliggøre integrationen og sender dermed en dyrere regning til de danske skatteydere.
Det er min påstand, at det er det, der kommer til at ske, hvis Dansk Folkeparti i dette spørgsmål får magt i den lille del, I er enige med Socialdemokraterne om, fordi resten af sætningen bliver vedtaget af et bredt flertal uden om Dansk Folkeparti og Liberal Alliance.
Derfor får I det dårlige fra jeres eget forslag og det dårlige fra de andres forslag.
Og så får I bare skatteyderudgifter og dårligere integration, og det vil vi ikke være med til.
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Som jeg allerede sagde i min tale, er der jo ingen tvivl om, at kommunerne står over for en gigantstor opgave lige nu.
Men det er også sådan, at langt den største part af udgifterne til de flygtninge, der bliver placeret i de enkelte kommuner, jo er finansieret.
Derudover er det sådan, at man via økonomiaftalen sidste år allerede aftalte en ekstra pulje til kommunerne til de udgifter, der ikke følger med den enkelte flygtning, når han eller hun kommer ud.
Benny Engelbrecht (S), 2016-01-20:
Jeg skal så blot bede ministeren bekræfte, at det er sådan, at efter at den aftale blev lavet med kommunerne, nemlig i december måned, ændrede Udlændingestyrelsen tallet for, hvor mange flygtninge der på landsplan forventes at overgå til integration i kommunerne i 2016, fra et tal på 12.000 til et tal på 17.000 – og dermed også bekræfte, at det faktisk er sådan, at der ikke er taget højde for det ekstra antal på 5.000, da man lavede aftalen med kommunerne.
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Men det ændrer ikke på, at langt den største del af økonomien følger den enkelte flygtning uanset det antal, der måtte komme ud til kommunerne.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-20:
Forespørgslen handler jo om, hvad konsekvenserne af det store antal flygtninge er for kommunernes økonomi.
Det har jeg ikke hørt ministeren svare på endnu, på trods af at det er anden gang, ministeren er på talerstolen.
Hvad er de konkrete konsekvenser?
Men jeg må så spørge på en anden måde: Anerkender ministeren det nødråb, der er kommet fra KL, nemlig at det kommer til at gå ud over velfærden, hvis kommunerne ikke får tilført flere penge til at løse den store opgave?
Hvad er ministerens svar på det?
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Det er helt entydigt, hvad regeringen vil gøre for at undgå den situation, at vi kommer til opleve forringelser på f.eks. kernevelfærden.
Det er at stramme op, og der kunne Enhedslisten jo sådan set bare melde sig ind i den kamp.
Vi har med et bredt flertal i Folketinget fremsat forslag til opstramning på asyl- og udlændingeområdet, og Enhedslisten er hjertelig velkommen til at melde sig positivt ind i den debat.
For hvis vi får en mindre tilstrømning til Danmark, skal der også bruges færre penge, og det vil jo dermed sige, at kernevelfærden ikke vil blive presset i det samme omfang.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-20:
Når Enhedslisten ikke melder sig ind i den kamp, er det, fordi det ikke nytter noget.
Vil ministeren ikke gerne forholde sig til det, KL siger, nemlig at med de nuværende regler for asyl og de nuværende regler for familiesammenføring vil vi i løbet af det næste års tid eller halvandet – måske i op til to år – modtage op imod 40.000 flere flygtninge, end vi har nu?
Det er den kontante opgave.
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Jamen regeringen svar er, at der skal opstramninger til på udlændingeområdet, og det tror da pokker, når man ser på, hvilken lempelig udlændingepolitik der har været ført igennem en årrække med Enhedslisten som støtteparti.
Så kan man jo ikke undre sig over, at man har set en meget stor tilstrømning til Danmark.
Og når vi så ydermere ser et meget, meget stort pres på de europæiske grænser lige nu, er det da på høje tid, at vi får strammet op på udlændingepolitikken.
Jeg tror sådan set kun, det kan være Enhedslisten, der ikke vil dele holdningen om, at opholdsvilkår betyder noget.
Alle de ting har da en enorm betydning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-20:
Nu har regeringen jo haft travlt med at dele gaver ud til de rigeste i det her land i finansloven – bilejere, boligejere og de rigeste virksomhedsarvinger – men hvis vi lægger det til side og kun kigger på kommunernes økonomi, vil ministeren så bekræfte, at det beløb, som omprioriteringsbidraget koster, 2,4 mia. kr., nogenlunde svarer til det, KL siger at det om nogle år kommer til at koste kommunerne i forhold til flygtningestrømmen?
Martin Henriksen (DF), 2016-01-20:
Det er stillet op på en noget forsimplet måde af hr. Jesper Kiel.
Altså, Enhedslisten har så det synspunkt – det er selvfølgelig ikke nogen overraskelse, men det har man så – altså at de her mennesker kan vi sagtens integrere i det danske samfund.
Men vi har fra Dansk Folkepartis side spurgt de andre ordførere ind til, hvad det så er, man vil gøre anderledes i forhold til at integrere dem, for man har jo sådan set prøvet, jeg var lige ved at sige det hele i forhold til at integrere de mange mennesker, der kommer, og det er jo ikke lykkedes for rigtig manges vedkommende, så hvad er det nye, Enhedslisten forestiller sig man skal gøre i forhold til at få de her mennesker integreret på arbejdsmarkedet osv., når alt det, vi har gjort hidtil, ikke har lykkedes?
De andre partier har ikke været i stand til at svare på, hvad det nye er, men det kan Enhedslisten måske svare på.
Benny Engelbrecht (S), 2016-01-20:
Det er forstået.
Tak for det, hr. formand.
Og derfor skal jeg i og for sig bare spørge ministeren, om ministeren er enig med finansministeren i, at kommunerne jamrer, eller er enig med statsministeren i, at kommunerne ikke jamrer over de udgifter, de bliver påført i forbindelse med flygtninge.
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Jeg synes jo, vi har haft en interessant debat, men måske mest af alt en debat, der har vist, at der i hvert fald er et grundlag for at få undersøgt, hvad flygtningelandsbyer reelt skal indeholde, hvis vi overhovedet skal have dem.
Så det er måske mere ordet flygtningelandsby, man er enig om, end det er indholdet i en flygtningelandsby.
Derfor har debatten selvfølgelig været interessant.
Den har ikke afklaret så mange af de spørgsmål, som vi hver især måtte have.
Især kan det da undre, at Socialdemokratiet plæderer voldsomt for flygtningelandsbyer, men samtidig ikke rigtig kan definere, hvad det er for et indhold, man forestiller sig.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-20:
Tak, formand.
Den her forespørgsel handler om kommunerne og flygtninge.
Kommunerne efterspørger økonomisk hjælp og hjælp til nye boliger, både permanente og midlertidige.
Regering efter regering har fremlagt planer for at bekæmpe de såkaldte ghettoer.
Vi har faktisk brugt årtier på at komme væk fra den vej.
Og nu, hvor krisen kradser, er svaret altså, at vi skal rippe folk for deres medbragte værdier og internere dem i interimistiske statslige landsbyer.
Men det er jo netop de ghettoer, som vi ønsker at bekæmpe.
Hvorfor vil vi have mere af det?
Vi ved jo, at det er der, det går galt.
Det er gift for integrationen, og det vil blive en rigtig dyr fornøjelse.
Hvordan kan det lette integrationen, at børn skal vokse op i flygtningebørnehaver?
Hvordan gør det det lettere for flygtninge at lære dansk kun at møde hinanden?
Det giver ikke nogen mening.
Kommunerne står over for en kæmpeopgave, men så lad os da give dem den hjælpende hånd, de har brug for.
Og det manglede bare.
Så måske skulle vi på Christiansborg skændes lidt mindre, lytte lidt mere til dem, der står med opgaven til hverdag ude i den virkelige verden, som statsministeren også talte om i går, og finde sammen om nogle realistiske løsninger, som også kan give os mere succes med integrationen.
Alle håber det jo, men ingen ved, hvornår der bliver fred i Syrien og de omkringliggende lande, og derfor skal man tænke sig rigtig godt om, før man beslutter sig for at isolere flygtninge i landsbyer.
Vi ved erfaringsmæssigt, forskningsmæssigt, at jo mere normal en hverdag, flygtningene får, desto bedre.
Og derfor skal vi sætte gang i en værdig integration fra den allerførste dag.
At udskyde integrationen gør kun opgaven større og prisen højere.
En ny integrationsindsats bør bygges på mantraet om job først.
At betragte job som det sidste skridt efter traumebehandling og sprog, bør være slut.
Og først at starte efter et udefineret langt ophold i en flygtningelandsby er jo det modsatte.
Vi skal tage udgangspunkt i flygtningenes motivation, lige når de kommer, til at genetablere en selvforsørgende hverdag så hurtigt som overhovedet muligt.
Det er det afgørende.
Socialdemokraterne vil have flygtningelandsbyer, men siger ikke – det kunne jeg i hvert fald ikke få ud af dem – hvordan de skal fungere.
Venstre er sådan set imod flygtningelandsbyer, men ender alligevel med at stemme for.
Og derfor må jeg bare sige til Dansk Folkepartis ordfører: Kæmpestort tillykke, I er nu i stand til både at administrere regeringen og oppositionens største parti – det er alligevel meget godt gået.