runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-12-11:
Skatteministeren har til Skatteudvalget afgivet et svar, hvori han siger, at indekseringen her vil blive ført frem til 2015.
Og så føjer skatteministeren til: Hvis den faktiske udvikling viser sig at have været større eller mindre end 1,8 pct. i gennemsnit, vil regeringen til den tid tage stilling til en eventuel afgiftsændring.
Det kan læses på den måde, at så vil man til den tid, nemlig i 2015, tage dette spørgsmål op til overvejelse.
Der eksisterer her, vil jeg sige, i allerhøjeste grad en frugtbar uklarhed.
Det er et spørgsmål, som jeg også godt vil bede om bliver viderebehandlet i Skatteudvalget.
Men lad mig så føje til, at Det Radikale Venstre under ingen omstændigheder vil være bundet til en stigningstakt på 1,8 pct. for så lang en periode og med så ukendte forhold omkring energipriserne.
Det kan være, at det bliver betydelig mere, og at der derfor er behov for at gøre mere ud af at realsikre afgiftsværdierne.
Det er den ene side af sagen.
Den anden side af sagen er jo, at vi står over for - også med regeringens egne ord - at skulle gennemføre en grøn skattereform, hvor tanken jo er, at man skal flytte beskatning væk fra arbejdsindkomst over på energi og ressourcer, hvilket i øvrigt helt igennem er en fornuftig tanke, som også er nedlagt i Det Radikale Venstres forslag til en grøn skattereform.
Vi vil altså under ingen omstændigheder være bundet til en stigningstakt på 1,8 pct.
Jeg tror, at det vil låse os fast i forhold til den fremtidige udvikling på skatteområdet.
Vi vil fortsat arbejde for at samtænke energi- og afgiftspolitikken med skattepolitikken og dermed samlet set få et mere fornuftigt, et mere økologisk og et bedre skattesystem.
Frank Aaen (EL), 2007-12-11:
Det lovforslag, vi lige diskuterede, viser jo tydeligt, hvor asocial regeringen er, nemlig at man, fordi man har ladet pengene fosse ud af statskassen til skattelettelser til nogle af de rigeste her i samfundet, nu forbeholder sig ret til at annullere en forbedring for børnefamilierne.
Det er jo klokkeklart, og regeringen skal sådan set bare have tak for, at man så tydeligt kan se, hvilke prioriteringer regeringen har.
Den samme tak kan jeg rette til regeringen med hensyn til det her forslag, for endelig langt om længe er det lykkedes at få nogle svar ud af Skatteministeriet, hvilket vi også forsøgte at få før valget, men da var det ikke bekvemt.
Nu har vi så fået dem, og de er godt nok med alle mulige forbehold, fordi ministeren ikke selv kan lide sit svar.
Men svaret er jo klokkeklart: at på grund af den ændring, der her laves vedrørende energiafgifter, og den måde, det rammer pensionister, arbejdsløse, overførselsmodtagere og andre på, betyder det her sammenlignet med de gældende regler - de, der gælder indtil det her lovkompleks bliver vedtaget - at der tages 0,5 mia. kr. målt i 2015 fra alle pensionister og overførselsmodtagere, dem, der er på førtidspension osv.
De 0,5 mia. kr. på årsbasis tager man og giver til skattelettelser til dem, der har de højeste indkomster.
Så bare lige her inden for et kvarter eller 20 minutter har Folketinget altså fået to klare eksempler på, at regeringen overvejer at tage penge fra børnefamilier for at give til de rigeste og her og nu overvejer - og vil beslutte på fredag, hvis det ikke bliver stoppet - at tage 0,5 mia. kr. fra landets pensionister og andre grupper for at give skattelettelser til de største indkomster.
Se, det kan jeg forstå at Det Konservative Folkeparti synes er en god idé.
er en god idé.
Jeg har også set Dansk Folkeparti gøre det tidligere, hvor man har taget penge fra dem med mindst for at give til dem, der har mest.
Det undrer mig dog alligevel med den profil, Dansk Folkeparti plejer at køre frem med, at man her er med til lovgivning, der tager 0,5 mia. kr. bl.a. fra pensionisterne for at give dem i form af skattelettelser til dem, de der har de højeste indkomster.
Men også tak til Dansk Folkeparti for endnu en gang at vise, hvor klart man i virkeligheden står, når det kommer til stykket, nemlig at man er mere interesseret i at hjælpe de rige end i at hjælpe dem, der har mindst.
Jeg ønsker forslaget tilbage i udvalget.
Svend Auken (S), 2007-12-11:
Jeg er faktisk meget glad for, at hr. Messerschmidt stiller mig det spørgsmål, for der var en ting, jeg glemte at tage frem før.
Det viste sig nemlig under høringen, at vurderingen hos de eksperter, vi havde tilkaldt, var, at samlet set var disse ændringer på det forfatningsmæssige område - altså alle de bestemmelser, der var pillet ud, og som hr. Messerschmidt henviser til - af betydning, ikke bare som, om jeg så må sige, et signal til borgere osv., men at det var et meget markant signal til institutionerne i EU, først og fremmest til EF-Domstolen, som nu kommer til at hedde EU-Domstolen, om ikke at fortolke i udvidende retning.
Ikke mindst hr. Messerschmidt har jo ofte været optaget af Domstolens formålsbestemte kendelsespraksis, og her bliver der altså sendt et tydeligt signal om, at man ikke ønsker en udvikling i retning af en egentlig europæisk forfatning.
Det samme kan man sige om Kommissionen.
Det har spillet en meget stor rolle for os.
Så det er noget nyt, der er kommet frem.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-12-11:
Tak for forklaringen.
Jeg vil sige, at jeg tror, at der er rigtig mange, der sidder og er rigtig skuffede, for nu har vi igennem 3-4 måneder - faktisk helt tilbage fra før folketingsvalget og gennem folketingsvalget og nu også i en periode efter folketingsvalget - hørt, at Socialdemokraterne måtte have en politisk og juridisk vurdering.
Den juridiske vurdering har man så deponeret i Justitsministeriet, og det er fint.
Den politiske vurdering tror jeg så der var mange der forventede indeholdt et eller andet nyt, men Socialdemokraterne kommer jo altså kun med gammelt stof i den her kronik.
Det handler om, at der ikke længere er nogen præsident, men at det i stedet for er en fast formand; at der ikke nogen udenrigsminister, men at det er en udenrigsrepræsentant; at charteret er blevet pillet ud og sat ind igen.
Altså, det er jo argumenter, som man har hørt Socialdemokraterne bruge i lige så lang tid, som vi har hørt, at man skulle have en selvstændig politisk vurdering.
Jeg vil bare gerne høre: Hvad er det, der er nyt, og hvad er det, der er indgået i den her politiske vurdering, så man nu har besluttet sig for, at danskerne ikke må træffe en afgørelse på det her spørgsmål?
Svend Auken (S), 2007-12-11:
Hvilke oplysninger kan der gives om regeringens holdning til den endelige tekst til Lissabontraktaten, herunder spørgsmålet om behovet for en dansk folkeafstemning?
Det er det spørgsmål, som Folketingets partier minus Enhedslisten har stillet til statsministeren, udenrigsministeren og justitsministeren.
Det er et led i det meget grundige arbejde, Folketinget har lagt til rette i forbindelse med den nye traktat.
Jeg behøver ikke at minde om det enorme arbejde, der blev lagt i forfatningstraktaten på det tidspunkt, hvor den stadig var aktuel.
Må jeg også minde om, at Folketinget har været særdeles aktiv i den såkaldte refleksionspause.
Faktisk tror jeg, at Danmark har været det land, hvor der har været størst aktivitet, og hvor parlamentet har stået i centrum for aktiviteterne.
Hvad angår Lissabontraktaten, har vi tidligere behandlet den her i Folketinget.
Et meget, meget stort flertal gav regeringen mandat til at underskrive Lissabontraktaten, og siden hen har vi i Europaudvalget gennemført en meget grundig granskning af såvel de juridiske spørgsmål som spørgsmålene vedrørende forskelle og ligheder mellem forfatningstraktaten og Lissabontraktaten.
Der har været samråd, vi har fået gode redegørelser fra ministrene, og vi har gennemført en stor høring.
Når vi i dag har forespørgslen her, er det dels for at se, om den endelige tekst giver anledning til yderligere bemærkninger, dels med det sigte, at Folketinget får mulighed for at tage stilling til spørgsmålet om folkeafstemning eller ej.
Og vi synes, det er godt, at der, når statsministeren tager ned til Lissabon på torsdag, også er en afklaring på det her punkt i Folketinget.
Det, vi skal i dag, er ikke at tage stilling til selve traktaten - den har vi allerede givet mandat til, og Folketinget vender tilbage på et senere tidspunkt for at behandle ratifikationsloven - men at tage stilling til, om den endelige tekst giver anledning til nye bemærkninger, herunder også spørgsmålet om en folkeafstemning.
Så på vegne af partierne vil jeg gerne sige, at vi ser frem til ministrenes redegørelser.
Besvarelse
Morten Messerschmidt (DF), 2007-12-11:
Jeg tror i den grad, at hr. Svend Auken underkender EF-Domstolens - den kommende EU-Domstols - evne til at fortolke, for det, hr. Auken lægger til grund, er jo, at man skal sammenligne Lissabontraktaten med den hedengangne forfatning, men sådan vil hverken Kommissionen eller den kommende EU-Domstol se på tingene.
Forfatningen er jo helt væk.
Når man sammenligner Nicetraktaten med Lissabontraktaten, er der klart flere føderale elementer i Lissabontraktaten, end der er i Nicetraktaten.
Henvisningen til charteret finder vi ikke i Nicetraktaten; alle de andre dele, såsom implementeringen af menneskerettighedskonventionen, den cementerede formulering om EU-rettens forrang og alle disse elementer, kan hr. Auken jo ikke finde i Nicetraktaten.
Så derfor begår hr. Auken ganske en fejlslutning, for Nicetraktaten danner udgangspunkt i dag, og efterfølgende kommer Lissabontraktaten, så den reelle sammenligning er jo ikke mellem forfatningen og Lissabontraktaten, men mellem Nicetraktaten og Lissabontraktaten, og der tror jeg, at selv hr. Auken må indrømme, at der klart er flere føderale elementer i Lissabontrakten end i Nicetraktaten.
Nick Hækkerup (S), 2007-12-11:
Det vedrører bemærkningen om Socialdemokratiets interesser for de svagest stillede, navnlig pensionisterne, når vi nu er med til at hæve energiafgifterne, som det sker her.
Vi har jo helt fra starten sagt, at det her er afgifter, der vender den tunge ende nedad.
De har imidlertid en fornuftig miljømæssig profil på den ene side, og på den anden side og nok så vigtigt er spørgsmålet: Hvad er det så, vi vil bruge de indtægter, der kommer, til?
Der har vi jo peget på, at i stedet for at give skattelettelser til de allerrigeste, de allermest velbjærgede, ville vi bruge en væsentlig del af provenuet, nemlig 2 mia. kr., på at forhøje satsreguleringen, sådan at den i stedet for de 700 mio. kr., som regeringen har foreslået, bliver hævet med 2 mia. kr.
Det ville f.eks. betyde, at den gennemsnitlige folkepensionist ville gå fra en skattemæssig kompensation på 440 kr. efter skat til ca. 1.250 kr. efter skat, og dermed ville der være en realøkonomisk gevinst for folkepensionisterne, hvorimod, bliver jeg nødt til at fastholde, at regeringens forslag trækker præcis den modsatte vej.
Nick Hækkerup (S), 2007-12-11:
Så har vi oplevet et forløb, hvor der først er blevet taget 400 mio. kr. fra børnefamilierne, og hvor vi derefter skal have at vide, at den her regulering af energiafgifterne i den samlede skatteaftale ikke betyder nogen reduktion for pensionisterne.
Det kan man vist roligt sige kan diskuteres.
Direktøren for Ældre Sagen, Bjarne Hastrup, har om regeringens og Dansk Folkepartis skatteaftale sagt: Det er en meget dårlig aftale for pensionisterne; uanset hvordan skatteaftalen præsenteres af politikerne, kan vi konkludere, at den overser de fleste pensionister inklusive de dårligst stillede.
Ældre Sagens beregninger viser ganske vist, at rådighedsbeløbet for en pensionist til næste år stiger med 16 kr.
- der er altså lige råd til at købe en af de her pakker kattetunger, når børnebørnene kommer på besøg
men ser man virkningen over en årrække, kan vi konstatere, at der er et direkte tab, et beløb, der stiger til 290 kr. pr. år.
Det kan man måske sige ikke er så meget, men man skal sætte det ind i den kontekst, hvor den samlede skatteaftale jo betyder, at de, der har allermest, bliver givet endnu mere, og at de, som har så lidt, får taget så meget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-12-11:
Der er jo en interessant semantisk øvelse i det her vedrørende skattestoppet, idet der i regeringens forslag i bemærkningerne står, at det inden for skattestoppets præmisser er muligt at forhøje en miljøafgift.
Der står altså ikke »inden for skattestoppet«, men »inden for skattestoppets præmisser«.
Det skal man måske interessere sig en lille smule for.
Jeg forstod sagtens - tror jeg nok - skatteministerens udredning af forskellen på gennemsnit og så det, at det kunne man først, når man havde en periode, osv.
Jeg kan i hvert fald konstatere, at så vidt jeg kan se, er det sådan i de seneste 2 år, som vi har tal for, at prisudviklingen på disse områder er på 2 pct.
Men lad det ligge.
Men det fremgår af skatteministerens redegørelse, at med dette forslag sikrer man så ikke, hvad man i øvrigt siger i forslaget, nemlig at realværdien af afgifterne fastholdes, og at det derfor vil medvirke til at opfylde Danmarks forpligtelse ifølge Kyotoaftalen til at nedbringe CO2-udledninger fra dansk område.
Man kan ikke tage så højloftede betragtninger om at sikre vores energipolitik i sin mund, når man ikke er anderledes sikker på, at man også får hævet priserne, så realværdien af afgifterne faktisk fastholdes.
Det kan man ikke vide noget om med den reguleringstakt, der her er tale om, og det har jeg et ønske om at få markeret ved denne andenbehandling.
Frank Aaen (EL), 2007-12-11:
Det er skatteministerens bortforklaringer, der får mig herop igen.
Vi spurgte i Skatteudvalget gentagne gange: Hvad er konsekvenserne for en enlig pensionist, en dagpengemodtager, en kontanthjælpsmodtager, en førtidspensionist og andre tilsvarende grupper?
Og det svar, vi fik tilbage - L 8, spørgsmål nr. 2 - var, at de grupper kunne se frem til et samlet større rådighedsbeløb i 2015 i størrelsesordenen op imod 0,5 mia. kr.
Det er det, skatteministeren selv svarede.
Så ved jeg godt, at der er alle mulige bortforklaringer, men selve regnestykket, som baserer sig på akkurat de samme forudsætninger, som alle andre regnestykker fra Skatteministeriet er baseret på, viser altså, at de mister 0,5 mia. kr. tilsammen.
Og de penge går jo altså til skattelettelser, primært til de mennesker i samfundet, der har flest penge.
Det, vi har sagt, og grunden til, at vi vil stemme imod det her lovforslag, er, at vi ikke vil være med til at gennemføre grønne afgifter, der vender den tunge ende nedad.
Jeg kan ikke huske, hvor mange gange jeg har hørt de borgerlige partier her i Folketinget snakke om, hvor meget de var imod, at man lavede grønne afgifter, der vendte den tunge ende nedad, og så kommer man altså her med en grøn afgift, der vender den tunge ende nedad.
Det synes jeg da er bemærkelsesværdigt, og derfor vil vi også gerne have lovforslaget tilbage i udvalget for at høre, om det virkelig kan passe, at det er det, man vil.
Vi vil også gerne have forslaget tilbage i udvalget for at høre i forbindelse med det, vi nu behandler, nemlig energiafgifterne, om det ikke er korrekt, at i stedet for at true børnefamilierne med at tage penge fra dem - sådan som vi hørte det under det forrige punkt - kunne man i stedet for under det her punkt sætte dieselafgiften op.
Vi kan godt nå til på fredag at sætte den en lillebitte smule op, det er ikke ret meget, og så får man det samme provenu, som man åbenbart er interesseret i at få krattet ind fra børnefamilierne.
Jeg vil da hellere tage fra den meget stærkt forurenende diesel end tage fra børnefamilierne.
Klaus Hækkerup (S), 2007-12-11:
Jeg vil for det første sige, at det da er overraskende at høre skatteministeren stå her og sige: Jamen vi overtog jo i 2002 en besluttet stigning i energiafgifterne, en af Socialdemokratiet og den tidligere regering besluttet stigning.
Det her er en regering, der som nytiltrådt regering lavede hele sin finanslov om, hele sin indtægtsside om, gennemførte et skattestop med øjeblikkelig virkning, og så kiggede man med blufærdighed ned til siden og opdagede slet ikke den stigning, der lå.
Det er ikke klædeligt for en regering, der derefter påstår, at den har overholdt skattestoppet til punkt og prikke.
Jeg vil også sige, at skatteministerens fremstilling af spørgsmålet om svovlfattig og svovlfri diesel er forkert.
Det er rigtigt, at der var svovlfattig diesel, der var belagt med en afgift; derefter begyndte man at introducere svovlfri diesel, og den var afgiftsfritaget; da man så stoppede med den svovlfattige diesel, bang, så var regeringen der med en afgift på den svovlfri diesel.
Men det mest overraskende synes jeg alligevel har været det, som skatteministeren sagde, da han skulle forklare stigningerne fra 2004 til 2005 og fra 2005 til 2006.
Han sagde nemlig: Her satte vi energiafgifterne op, fordi vi satte CO2-afgifterne ned.
Se, det er jo noget nyt, det er jo en helt ny fortolkning af skattestoppet, at man må sætte én afgift op og en anden afgift ned.
Det har man gang på gang klandret Socialdemokratiet for at gøre; det er vores daværende skattepolitiske ordfører, hr. John Dyrby Paulsen, gang på gang blevet angrebet hårdt af medlemmer af Venstres folketingsgruppe for.
Jeg vil bare spørge skatteministeren stille og roligt: Er det en fælles forståelse af skattestoppet, vi kan have fremover, at det ligger inden for skattestoppets rammer at sætte én afgift op og en anden ned, blot det hele er provenuneutralt?
For det var jo det, skatteministeren gav udtryk for var det, man havde gjort, og derfor var det forsvarligt.
Det blev sagt her fra Folketingets talerstol.
Er det den forståelse, vi skal have af det?
Marlene Harpsøe (DF), 2007-12-11:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne spørge hr. Auken vedrørende det her kompetencekatalog for lige at komme tilbage til netop det.
For hvor er det at hr. Auken ser dette kompetencekatalog mere klart i Lissabontraktaten end i Nicetraktaten?
Er det ikke blot en gentagelse af selve måden at bygge det op på?
Svend Auken (S), 2007-12-11:
Jeg tror, at når fru Harpsøe har været medlem i lige så lang tid, som jeg har været, så lærer hun at glæde sig over lidt.
I det her tilfælde er det lille fremskridt, at man udtrykkeligt her i teksten skriver, at beføjelser, der ikke udtrykkeligt er tillagt de fælles europæiske institutioner, ikke kan overtages.
Altså, der skal være en udtrykkelig hjemmel til det eller et udtrykkeligt behov for det.
Og det er præciseret nu.
Villy Søvndal (SF), 2007-12-11:
Men hvad skal man sige til de danskere, der undrer sig?
Når vi nu står med et parti, der siger, at danskernes mening er vigtig, sådan som Venstre siger, og når vi står med en befolkning, der siger, at den gerne vil have lov til at udtrykke sin mening om det her, og de så får at vide, at de ikke kan få lov til det, selv om der er tale om en væsentlig traktat med væsentlige ændringer, hvad skal man så svare de der mennesker, hvis man skal levere et forsvar for Venstre, tænker jeg på, når man sidder rundtomkring til møderne?
Det er det ene, jeg vil spørge om.
Det andet er: Kom det som en overraskelse for hr. Michael Aastrup Jensen, at Venstre nåede frem til det standpunkt, de gjorde i den her sag?
Michael Aastrup Jensen (V), 2007-12-11:
Noget af det, jeg mærker, i hvert fald når jeg er ude og møder folk på gader og stræder og lignende ikke mindst i valgkampen, og hører en stor efterspørgsel på, er at få en debat om EU.
Ikke kun om teknik og paragraffer og artikler, men derimod om, hvor vores rolle i EU er, og ikke mindst hvor EU's rolle i verden er.
Det er jo lige præcis noget af det som der står i regeringsgrundlaget skal i gang nu.
Nu skal vi udarbejde en helt ny europapolitik.
Jeg vil virkelig være ked af, hvis der skulle være nogle partier herinde, og det tror jeg heller ikke at SF ønsker skal ske, der ikke ønsker en debat nu, fordi der ikke kommer en folkeafstemning.
Det vil jeg kraftigt advare imod, for jeg synes, der er rig lejlighed til at diskutere EU's fremtidige rolle i verden.
Det er i hvert fald noget af det, vi gerne vil være klar til og parate til.
Villy Søvndal (SF), 2007-12-11:
Hr. Michael Aastrup Jensen fik næsten sagt, at hvis man er glad for EU, kan man ikke være tilhænger af folkeafstemninger.
Jeg synes sagtens, man kan se nogle kvaliteter i EU-samarbejdet og netop derfor være tilhænger af at sikre, at det har en solid folkelig forankring.
Hr. Michael Aastrup Jensen fik også sagt, at danskernes mening er vigtig.
De siger selv, de der danskere, at de gerne vil have lov til stemme om traktaten, i hvert fald i alle de målinger, som jeg har set.
Michael Aastrup Jensen (V), 2007-12-11:
Vi har været rimelig klare i mælet med, hvad det var, vi ventede på; vi ventede bl.a. på § 20-undersøgelsen fra Justitsministeriet.
Så havde vi også et rigtig godt arbejde i Europaudvalgets regi, hvor vi havde samråd med både justitsministeren og udenrigsministeren.
Men vi havde også en eksperthøring i fredags, hvor alle var inviteret, og der var vist endda også tv-transmission fra høringen.
Så vi har haft et forløb, hvor vi har haft mulighed for at komme ind på alle de aspekter, som skulle danne grundlag for den udtalelse og den udmelding, vi kom med her i dag.
I forhold til debatten anerkender jeg simpelt hen ikke, at man, bare fordi der ikke skal være en folkeafstemning, så ikke kan debattere EU.
Jeg synes tværtimod, vi har rig mulighed for nu at diskutere EU, når vi skal udarbejde en helt ny europapolitik, som der jo står i regeringsgrundlaget vi skal, og vi får også rig mulighed for at diskutere EU her i Folketinget, når vi starter ratificeringsarbejdet vedrørende den nye traktat.
Så jeg anerkender simpelt hen ikke det sortsyn, som hr. Frank Aaen har, når han siger, at der så ikke kommer nogen debat.
Der kommer en masse debat, og jeg håber også, at hr. Frank Aaen vil deltage i dem.
Frank Aaen (EL), 2007-12-11:
Der er jo ikke nogen herinde, der er i tvivl om, at de store debatter, vi har haft om EU i befolkningen her i landet, har været i tilknytning til folkeafstemninger.
Grunden til, at niveauet for debatten om EU har været væsentlig højere end i de fleste andre EU-lande, har netop været, at vi har haft folkeafstemninger.
Derfor må jeg sige, at det er det rene - undskyld mig, det må man vist ikke sige - sludder at sige, at vi starter en debat ved at aflyse en debat.
Det mener jeg står for sig selv, og det må ordføreren så selv prøve at rode sig ud af.
Men må jeg så få svaret på den anden del af mit spørgsmål: Har man på noget tidspunkt forestillet sig politiske begrundelser for at gennemføre en folkeafstemning, eller har det ikke bare været snak for at undgå en ubehagelig diskussion før valget, som har været baggrunden for at sige, at man også kunne forestille sig politiske begrundelser?
Michael Aastrup Jensen (V), 2007-12-11:
Vedrørende det første, som hr. Frank Aaen kommer ind på, vedrørende debatten, vil jeg sige, at der jo heldigvis har været en debat også i den her såkaldte tænkepause.
Vi har lige haft en valgkamp, hvor EU også har været oppe i forskellige henseender.
Vi siger bare, at vi ønsker en endnu større debat, og det er jo bl.a. også derfor, det står i regeringsgrundlaget, at der skal udarbejdes en ny europapolitik.
Det er jo lige præcis også ønsket om, at vi nu begynder at tænke på, hvordan vi vil styrke vores position i forhold til EU, men også, hvordan vi vil sikre, at EU følger med tiden - så at sige.
Det kræver en stor diskussion og en god debat, og det er lige præcis noget af det, vi får muligheden for.
Ratificeringsarbejdet i Folketinget vil jo heller ikke stoppe i dag, det fortsætter jo, og derfor fortsætter debatten også, både i salen her og - forventer jeg - uden for salen.
Frank Aaen (EL), 2007-12-11:
Hr. Michael Aastrup Jensen sagde i sin ordførertale, at han håbede, at Lissabontraktaten ville blive en start til debat uden for Christiansborgs mure om EU.
Det var dog en interessant betragtning, når man så samtidig argumenterer for at stoppe den debat, vi jo vidste ville være kommet eller vil komme i forbindelse med en folkeafstemning.
Men sådan er der jo så meget.
Man siger det ene, og så gør man i praksis det modsatte.
Derfor har jeg også lige et spørgsmål til det med, at der kunne være juridiske og der kunne være politiske grunde til at holde en folkeafstemning.
Så fik man aflyst de juridiske grunde til at holde en folkeafstemning, og lige pludselig forsvandt de politiske grunde også.
Var det her med de politiske grunde ikke bare snak?