runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2015-11-16:
Tak for det.
Det her forslag lægger jo netop op til, at man i langt højere grad skal fokusere ikke mindst på de risikogrupper, der er, og som vi også har kendskab til i ældreplejen.
Hvordan sikrer vi det i det her tilfælde?
Hvordan får de ældre den bedst mulige behandling?
For vi ved, at danskerne generelt lever længere, men vi ved også godt, at der altså er nogle grupper, som ikke har fået samme gavn af den længere levetid som andre grupper.
Derfor er det netop helt afgørende, også for SF, at vi har fokus på de særlige grupper, som er i en risiko, men også nogle grupper, hvor der rent faktisk kan gøres noget, hvis vi griber tidligt ind.
Det er netop pointen, der er i det her, altså at vi simpelt hen skal være langt bedre til at få fat på de ældre, som har behovene.
Og så skal vi måske selvfølgelig nogle gange også være langt bedre til at ja, sortere nogle fra.
Men hvis det handler om, at vi i sidste ende kan give danskerne en bedre behandling og en bedre omsorg, mener jeg sådan set, at vi er nået rigtig, rigtig langt.
Jeg har godt bidt mærke i, at Enhedslisten har set sig lidt sure på det her, som i øvrigt på mange andre forslag, men jeg studser ærligt talt lidt over det og undrer mig også over begrundelsen, som man er kommet med, for det er jo lidt diskussionen om pengetræet.
Det har Enhedslisten så fundet i dagens debat, og det er jo meget yndigt, men jeg synes godt nok, at det virker en smule opportunt.
Så jeg synes faktisk, det er et godt forslag, og jeg vil gerne give SF's fulde opbakning til det.
Lotte Rod (RV), 2015-11-16:
Hvis Enhedslisten ikke vil være med til at prioritere, sådan at vi hjælper dem, der har mest brug for det, så bliver konsekvenserne ude i kommunerne, at de er nødt til at skære ned i vores daginstitutioner, at de er nødt til at skære ned i vores skoler, eller at de er nødt til at skære ned i ældreplejen.
Vi mener i Radikale Venstre, at vi, når nu vi kan se, at ældre bliver mere og mere forskellige, har et ansvar for at sørge for, at vi så også differentierer indsatsen, så vi kan hjælpe dem, der har mest brug for det.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-16:
Tak for en klar melding.
Det er fuldstændig rigtigt, at det er den klare forskel, der er mellem Enhedslisten og Det Radikale Venstre og for den sags skyld alle de andre partier, der støtter det her lovforslag.
Vi har nemlig en opfattelse af, at hvis udfordringerne i forhold til de ældre vokser – og det er jo det, de gør, det er alle enige om – så må vi sætte flere penge af, og så må vi prioritere anderledes, end flertallet herinde i Folketinget gør; man prioriterer skattelettelser højere end en god ældrepleje, altså mest til dem, der har mest i forvejen.
Så tak for det.
Lotte Rod (RV), 2015-11-16:
Og det her er jo nok en af de store forskelle, der er mellem Radikale Venstre og Enhedslisten.
For det virker, som om Enhedslisten i den her diskussion fuldstændig lukker øjnene for, at der jo er en vis mængde penge, og at vi derfor har et politisk ansvar for at prioritere, så vi kan hjælpe de mennesker, som har mest brug for det.
For hvis ikke vi prioriterer, risikerer vi, at vi ikke gør det godt nok for dem, der har allermest brug for det.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-16:
Kan ordføreren bekræfte, at Hjemmehjælpskommissionen fik klar besked i kommissoriet om, at den ikke måtte komme med anbefalinger, der gjorde, at det blev dyrere at drive hjemmeplejen?
Lotte Rod (RV), 2015-11-16:
Tak for det, formand.
Vi danskere bliver ældre og ældre, og ikke nok med det: Vi får heldigvis også flere og flere af de gode år.
Samtidig er der dog betydelige sociale forskelle.
Mens mange 75+-årige lever et aktivt liv, er der også mennesker under 75 år, som har ondt i kroppen og brug for hjælp.
Vi har som politikere et ansvar for at skrue reglerne sammen, sådan at vi har penge til at hjælpe dem, der har mest brug for det.
I Radikale Venstre ønsker vi at gøre forebyggelsen mere differentieret, ved at de forebyggende hjemmebesøg målrettes de svageste ældre, samtidig med at den generelle forebyggende indsats opretholdes.
Derfor er jeg glad for, at vi, et bredt flertal her i Folketinget med daværende socialminister Manu Sareen i spidsen, i april blev enige med hinanden om at hæve aldersgrænsen for de tilbagevendende årlige tilbud om forebyggende hjemmebesøg fra 75 til 80 år.
Alle mennesker skal dog fortsat have tilbud om et forebyggende hjemmebesøg, når de er 75 år.
Samtidig skal mennesker under 80 år have tilbud om en forebyggende indsats, hvis de er i en særlig risikogruppe.
Det kan f.eks. være mennesker, som lige har mistet deres ægtefælle, er særlig socialt isolerede, har et overforbrug af alkohol, har et sansetab eller lige er udskrevet fra hospitalet.
Vi ønsker, at de forebyggende hjemmebesøg skal give tryghed og trivsel ved at tage problemerne i opløbet.
Vi tror i Radikale Venstre på, at jo længere tid man kan selv, jo bedre.
Samtidig er vi glade for, at vi med den her ændring følger op på en af de vigtige anbefalinger fra Hjemmehjælpskommissionen.
Så dermed kan Radikale Venstre støtte forslaget.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2015-11-16:
Jeg tror ikke, det nødvendigvis handler om hyppigheden af besøgene, men om karakteren af besøgene.
Det vil være mit korte svar på det.
Jeg vil meget hellere have, at vi udbreder den måde, vi opsøger på og spørger de ældre på, til nogle andre former, end hvad vi har gjort indtil videre.
Så kan det godt være, at det ikke er lige så hyppigt, men det har en anden karakter, som jeg tror og håber kan nå de ældre.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-16:
Mig bekendt er der ikke nogen, der har foreslået, at de ældre skal i bad en gang om ugen.
Jeg ved ikke, hvad det var en hentydning til – det er i hvert fald ikke til Enhedslisten.
Vi har fremsat et forslag om, at de får ret til et bad mindst en gang om ugen.
Det er altså noget andet end at tvangsbade folk, skal jeg lige gøre opmærksom på.
Nå, jeg må stille det spørgsmål, jeg har stillet til andre ordførere – jeg har heller ikke rigtig fået noget svar; det kan være, ordføreren har det: Hvordan kan man finde ud af, hvem der har behov for et forebyggende hjemmebesøg og for en forebyggende indsats, hvis man ikke besøger folk?
For det er jo det, der er ideen i det her.
Man skal ikke besøge folk i aldersgruppen 75-80 år så flittigt, som man skal i dag.
Så hvordan skal man da finde ud af, om de har brug for det, hvis man ikke besøger dem?
Sophie Løhde (V), 2015-11-16:
Det fremgår også klart af bemærkningerne til lovforslaget, at hvis en borger takker nej til f.eks. et kollektivt arrangement, så skal borgeren fortsat tilbydes et individuelt besøg.
Jonas Dahl (SF), 2015-11-16:
Det vil jeg gerne kvittere for, for jeg synes, det er en imødekommelse, men jeg vil også høre, om det ikke er sådan, at ministeren så også kan give lovning på her i dag i Folketingssalen, at ministeren vil indkalde regionerne og de forskellige partiers ordførere til en drøftelse af det her, for jeg tror, vi står over for nogle meget store udfordringer i forhold til de stigende medicinpriser.
Så er jeg med på – det er jeg meget enig i, og jeg synes også, det er en vigtig pointe, ministeren har – at de primære medicinudgifter så er faldende, men vi har en udfordring med dyr sygehusmedicin, som vi er nødt til at finde nogle løsninger på.
Så vil ministeren tage initiativ til et sådant møde?
Sophie Løhde (V), 2015-11-16:
Jeg konstaterer, at Enhedslisten kvitterer for hele og SF for dele af min tale.
Så kan man da vist næsten ikke nå meget mere.
I forhold til om der er en åbning for hele tiden at blive klogere: Ja, det er der.
Det er også derfor, at jeg ikke på forhånd afviser, at man skal se på hele den organisering, vi har på medicinområdet i dag.
Jeg henleder blot opmærksomheden på, at der jo er et formål med, at vi har de organer, vi har, i Danmark.
Man skal også huske at spole tilbage og kigge på, hvad baggrunden egentlig var for, at eksempelvis KRIS blev oprettet i sin tid.
Det var jo, fordi der var et behov, og derfor skal vi jo ikke smide noget, der fungerer godt, ud med badevandet, men vi kan jo godt samtidig overveje, om vi kan blive skarpere på det her område ved at overveje det på en anden måde.
Jeg synes bare i høj grad, at den overvejelse jo også skal ske sammen med dem, der har ansvaret på det her område, nemlig landets regioner, som jo i dag er dem, der har ansvaret for KRIS og RADS og jo også Amgros som indkøbsorganisation.
Jonas Dahl (SF), 2015-11-16:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne kvittere for dele af ministerens tale, vil jeg indlede med at sige, for jeg synes jo, at ministeren sådan set også anerkender, at der måske faktisk kan være nogle muligheder i at se på at samle nogle af de organer, som vi så foreslår fra SF's side.
Så kan vi så tage en diskussion om det.
Jeg er meget enig i, at det er Lægemiddelstyrelsen og EMA, der godkender medicin i Danmark, men det følger jo stadig væk af det – og det er også det, ministeren trods alt anerkender – at der er en ret vigtig funktion i KRIS og RADS osv.
Men lad den diskussion ligge, det tror jeg bliver en meget nørdet diskussion.
Men ministeren er jo inde på både at sige, at ministeren er indstillet på at samle nogle af de her organer, men samtidig også siger, at man ikke bare skal klumpe det hele sammen.
Jeg hører sådan set også ministeren sige, at der netop er en åbning i forhold til samling, og der vil jeg da bare høre ministeren: Er regeringen indstillet på også at lave en beretning, således at vi i hvert fald kan se på, hvordan vi kommer videre med det her?
For jeg hører jo sådan set også ministeren anerkende, at der er nogle udfordringer i forhold til medicinpriserne, som jo også afspejler sig i, at man har påbegyndt et nordisk samarbejde.
Sophie Løhde (V), 2015-11-16:
Jeg lyttede mig ikke frem til, at der kom noget spørgsmål, så jeg kvitterer og siger, at jeg ser frem til det samme den anden vej.
Stine Brix (EL), 2015-11-16:
Så vil jeg blot sige, at jeg ser frem til at se kommissoriet og drøfte det i Sundheds- og Ældreudvalget med ministeren, for det tror jeg bliver rigtig interessant.
Sophie Løhde (V), 2015-11-16:
Først og fremmest skal man jo skynde sig og kvittere og sige tak, når man får ros, oven i købet fra en kant, der ikke altid er de første til at levere den, nemlig fra Enhedslisten.
Men at det var en god tale, jeg holdt, vil jeg meget gerne sige tak for.
I forhold til analysearbejdet med Danske Regioner vil jeg sige, at vi i øjeblikket er ved at drøfte kommissoriet for det analysearbejde.
Når det ligger klart, vil jeg meget gerne oversende det til Folketingets Sundheds- og Ældreudvalg.
Betyder det så, at vi ikke også samtidig skal kigge på, hvad man gør andre steder, i andre lande?
Nej, det gør det ikke, for fra regeringens side er vi også optaget af at kortlægge erfaringerne fra f.eks. Sverige og Norge, men vi vil jo også samtidig gerne arbejde på det spor, der hedder, hvordan vi kan forsøge at sikre et øget nordisk samarbejde på det her område.
Jeg vil gerne understrege, at det ikke er noget, der er let, og som vi kan sætte et hak ved fra den ene dag til den anden.
Landene har bestemt forskellige interesser i det her spørgsmål, og villigheden til at indgå i et forstærket samarbejde på det nordiske område varierer også landene imellem.
Men det skal ikke afholde mig fra at presse på, for jeg synes, at det at sætte fokus på et øget nordisk samarbejde i den grad kunne være konstruktivt på det her område.
Stine Brix (EL), 2015-11-16:
Tak til ministeren for en – synes jeg – klog og reflekteret tale.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om den sidste pointe, ministeren var inde på, i forhold til det arbejde, som er igangsat, og som udspringer af den aftale, som regeringen har indgået med regionerne om økonomien, hvor der jo står, at man skal lave det her analysearbejde.
Der står jo ikke så meget i aftalen, så jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om de her overvejelser om prioritering, som man kender fra andre lande, også indgår i det arbejde, eller om det er noget andet, man skal lave i det analysearbejde.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-16:
Det er rigtigt, at det skal skrives ind i kvalitetsstandarderne, men der kan kommunen jo skrive hvad som helst, og vi har jo haft en dom i Højesteret i forhold til sagen om Køge Kommune, hvor Højesteret slog fast, at kommunen kunne anlægge et rent økonomisk hensyn, når den sænkede kvalitetsstandarderne.
Hvis kommunen skulle spare, kunne den med den begrundelse sænke kvalitetsstandarden, så det er vel ikke særlig betryggende.
Vil ministeren så ikke lige prøve en gang til at forholde sig til den kritik, der er, og den bekymring, der er, fra Danske Regioners side om, at den svækkede forpligtelse, der er hos kommunerne, over for gruppen fra 75 år til 80 år risikerer at medføre, at der vil være en række problemer hos de ældre, som man ikke opdager i tide, med deraf følgende øgede udgifter?
Sophie Løhde (V), 2015-11-16:
I forhold til spørgsmålet om, hvordan vi sikrer, at der også er en mere ensartet kvalitet ude i kommunerne, ligger det jo i lovforslaget, at de ude i kommunerne forpligtes til at fastsætte kvalitetsstandarder, hvor de jo bl.a. skal beskrive, hvordan de vil målrette og tilrettelægge indsatsen i forhold til de særlige risikogrupper.
Og som jeg også sagde til den foregående spørger i forhold til spørgsmålet om, at den ældre borger, der ikke ønsker at deltage i et kollektivt arrangement, altså takker nej, vil jeg sige: Jamen heri ligger der også i lovforslaget det, som man kan læse i bemærkningerne, at så skal borgeren fortsat tilbydes et individuelt besøg.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-16:
Jeg vil gerne bede ministeren svare på kritikken fra Danske Regioner, altså den, der ligger i Danske Regioners høringssvar.
Det synes jeg nemlig overhovedet ikke man gør i høringsnotatet.
Danske Regioner har to kritikpunkter.
Det ene er en kritik af den såkaldte fleksible tilrettelæggelse af det forebyggende hjemmebesøg i form af kollektive arrangementer osv.
Så Danske Regioner konkluderer jo, at de to forhold, altså mere fleksibel tilrettelæggelse af tilbuddet og færre årlige besøg hos ældre under 80 år, samlet set betyder, at kommunerne får ringere muligheder for i tide at opdage begyndende funktionstab eller sygdom blandt ældre under 80 år, der ikke umiddelbart vurderes at tilhøre risikogruppen.
Jeg vil gerne have, at ministeren forholder sig til det, at Danske Regioner klart påpeger, at der altså er en fare for, at det her forringer muligheden for at opdage problemerne hos de ældre i tide.
Sophie Løhde (V), 2015-11-16:
Man kan sige, at hele hovedformålet med lovforslaget netop er at være opmærksom på, at der er nogle særlig sårbare grupper af mennesker, som har nogle særlige behov, som vi nok i dag ikke er særlig gode til at imødekomme.
Og det er jo det, der med lovforslaget her bliver sat en tyk streg under, altså at der er et potentiale for at gøre det bedre, nemlig ved at vi målretter ressourcerne derhen, hvor der er det største behov.
Heri ligger der jo også en øget refleksion fra kommunernes side i at målrette de forebyggende hjemmebesøg i forhold til de grupper af ældre borgere, som har de største behov.
Med hensyn til, om der herudover kan indlægges noget refleksion i forhold til breve og andet, så er det nok noget, vi er nødt til at undersøge nærmere.
Jeg tror bare, det væsentlige er, at vi ikke begynder at trække et eller andet stort bureaukrati ned over lovforslaget, som det ligger her.
Jeg kan se, at ordføreren nikker, og det er dejligt.
Karin Nødgaard (DF), 2015-11-16:
Det var sådan set ikke helt det, jeg spurgte om.
Det, jeg egentlig spurgte om, var om det der brev, man får.
Og jeg ved egentlig ikke, om det er et standardbrev, altså om de er ens i alle kommuner, men jeg har i hvert fald set et og har der kunnet se, at det ikke krævede, at man skulle svare på det, altså bekræfte modtagelsen af brevet.
Der vil jeg bare høre ministeren, om det måske ikke var en idé, at man over for kommunerne lagde op til, at borgeren lige skulle melde, at man havde modtaget det.
Jeg kan ikke lige overskue, om det bliver meget, meget dyrt.
Umiddelbart ville jeg sige, at det ikke burde koste så meget, hvis det var det, men det er netop, for at vi sikrer, at der ikke er nogen sårbare personer, som der egentlig skulle have været taget hånd om, som bare bliver overladt til sig selv.
Sophie Løhde (V), 2015-11-16:
Jeg er enig i, at vi har en reel udfordring, når vi snakker sygehusmedicin og udgifterne hertil.
Jeg appellerer bare også til, at debatten også bliver nuanceret og afbalanceret.
Jeg synes godt, det nogle gange kan lyde, som om man enten er for et prioriteringsinstitut, eller også synes man, at alle læger og sygeplejersker ude på sygehusene skal fyres, for vi kan jo ikke begge dele på en gang.
Det her handler også om viljen og ambitionen til fra regeringens side at prioritere sundhedsområdet.
Vi har fremlagt et forslag til finanslov, hvor vi lægger op til at give sundhedsvæsenet et større løft end det, som Socialistisk Folkeparti lagde til grund, da de støttede den tidligere regering.
Det er jo også viljen til at prioritere sundhedsområdet højt.
Og heri ligger så også, at vi hele tiden skal have fokus på, hvordan vi kan få mest mulig sundhed for pengene, og det gælder selvfølgelig også på det her område.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2015-11-16:
Der sker i hvert fald en ændring af, hvordan kommunerne skal tilrettelægge deres indsatser over for de ældre.
Som jeg sagde lige før, tror jeg faktisk på, at vi skal kigge på det her med friske øjne, og det ser jeg det her lovforslag som en mulighed for.
Det er lidt det samme, som når vi siger, at vi skal give alle ældre et bad en gang om ugen, hvor vi i høj grad rammesætter nogle kriterier for, hvordan man som ældre skal behandles, i stedet for at vi åbner øjnene og siger, at her er der en anden mulighed for at nå de ældre.
Her er der en mulighed for, at vi f.eks. igennem de kollektive sammenkomster, som man kan lave, kan nå de ældre på en anden måde, og det tror jeg der i høj grad er brug for.
For vi lykkes tilsyneladende ikke med den indsats, der har været indtil videre.
Så for mig handler det her om at kigge på det med nogle friske øjne, som måske faktisk kan få os lidt længere.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-16:
Jeg vil gerne høre, om ordføreren vil bekræfte, at der sker en klar svækkelse af kommunernes forpligtelse til at udføre forebyggende hjemmebesøg for aldersgruppen 75-80 år.
Det tror jeg ordføreren kan bekræfte, det er jo et faktum.
Derfor vil jeg straks gå videre til et naturligt opfølgende spørgsmål på det: Er det klogt i disse tider, hvor kommunerne er udsat for et meget hårdt økonomisk pres fra flertallet herinde på Christiansborg?
Men det fremgår jo af lovforslaget, at det er noget, der foregår, om man så må sige, ved fjernbetjening.
Det vil sige, at man sidder og registrerer, at når en person er blevet enke eller enkemand, var det måske en god idé at kontakte vedkommende, eller når en person er blevet skilt, eller der kan være en anden begivenhed, som kan registreres i edb-systemet.
Det er jo fjernbetjening.
Men hele ideen med forebyggende hjemmebesøg er jo netop, at der sidder en veluddannet medarbejder sammen med borgeren og taler stille og roligt om, hvordan borgeren har det, og ligesom har lært at stille de rigtige spørgsmål, så man får et samlet billede af, hvad borgerens situation egentlig er.
Men i mange tilfælde vil der være nogle tegn på, at her skal gøres en forebyggende indsats, så denne borger ikke får det værre eller kommer på hospitalet eller andet.
Så hvordan kan man finde ud af, hvem der har behov, hvis man ikke er sammen med dem?
Undskyld, formand.
Jane Heitmann (V), 2015-11-16:
Jamen jeg nævnte jo i min tale her, at der skal laves et særligt redskab, således at de medarbejdere, der sidder ude i kommunerne, får mulighed for at identificere de ældre, som kan have en problemstilling.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-16:
Jeg vil da bede ordføreren måske lige kaste et blik på de høringssvar igen, for der er rigtig mange af høringssvarene, der er meget kritiske over for de risikobaserede tilbud, som man nu vil sætte ind som en erstatning for den klare forpligtelse, der i dag er hos kommunerne, til at aflægge et årligt forebyggende besøg i aldersgruppen fra 75 år og opefter.
Det er sådan set en meget klar kritik, der udtrykkes der.
Men jeg vil gerne høre ordføreren: Hvordan kan man finde ud af, hvem der har brug for en forebyggende indsats, hvis man ikke besøger folk, taler med dem, ser på hele deres situation og finder ud af, hvordan de har det?
Karin Nødgaard (DF), 2015-11-16:
Vi kan se, at der er nogle ældre, der er friske langt op i 80'erne og 90'erne, og så er der nogle, der faktisk allerede er svækket i 60'erne, som man så skal have fokus på.
Det er da klart, at vi er bevidste om, at kommunerne er presset økonomisk, men der håber jeg da også at ordføreren er bevidst om, at Dansk Folkeparti arbejder meget aktivt for at for afsat yderligere ressourcer netop til hele ældreområdet på finansloven.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-16:
Jo, men vi taler om, hvad kommunerne er forpligtet til, og det er jo vigtigt i disse tider, hvor kommunerne bliver presset hårdt økonomisk, og alle steder, hvor de ikke absolut er forpligtet til at gøre noget, fristes de jo til at skære ned på aktiviteterne.
Så er mit opfølgende spørgsmål bare: Hvordan kan man have fokus på, hvem der har behov for en yderligere indsats, hvis man ikke besøger dem?
Erik Christensen (S), 2015-11-16:
Det, vi kan sige, er, at den videre- og efteruddannelse, som skal foregå, jo er i forhold til, at man kan blive endnu bedre til at identificere de svage ældre.
Og som jeg ser det, i forhold til det jeg kender til ældreplejen i kommunerne, så er det jo ikke sådan, at der ikke i dag findes en vis form for kompetence.
Så det er sådan set et kompetenceløft, for at vi i endnu højere grad bliver bedre til at identificere de sårbare ældre.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-16:
Det, jeg spørger om, er, om der i forbindelse med det her lovforslag kræves en opkvalificering af medarbejderne.
Det er alle jo sådan set enige om, ligesom hele omstillingen af hjemmehjælpen – eller afviklingen, hvis vi skal kalde det sådan – kræver en sådan opkvalificering.
Det er jo en massiv og omfattende indsats.
Vi taler om mange tusinde medarbejdere ude i kommunerne, der skal have opkvalificeret deres viden og deres kunnen.
Er der sat penge af til det?
Er det det, der menes?
Erik Christensen (S), 2015-11-16:
Mig bekendt er det sådan, at nogle af satspuljemidlerne faktisk er sat af til videreuddannelse og efteruddannelse i forhold til de forebyggende hjemmebesøg.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-16:
Tak til ordføreren.
Jeg skal senere vende tilbage til, at jeg ikke ser så rosenrødt på, at man opretholder den forebyggende indsats i den aldersgruppe, hvor man nu svækker den.
Så der er jeg ikke enig med ordføreren.
Men det, jeg gerne ville spørge om, er det med, at ordføreren omtaler det her uddannelsesforløb.
Betyder det, at der er sat midler af, sådan at kommunerne rent faktisk kan uddanne den ret store del af medarbejderne i social- og sundhedssektoren, som ikke har en egentlig social- og sundhedsfaglig uddannelse?
Så vidt jeg husker, er der alene i hjemmehjælpen omkring 14 pct. eller sådan noget, der ikke har en sådan uddannelse.
Så er det det, ordføreren mener at det her uddannelsesforløb medfører?
Tak til ordføreren.
Håbet er jo lysegrønt, men spørgsmålet er, hvor meget det er værd i disse tider, hvor kommunerne er i et økonomisk jerngreb.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren kan bekræfte, at der sker en klar svækkelse af kommunernes forpligtelse til at udføre de her forebyggende hjemmebesøg i aldersgruppen 75-80 år.
Og det er jo ikke bare sådan et besøg, hvor man siger: Hej, giver du en kop kaffe?
Og så går man igen, når man har drukket den.
Meningen med det besøg er jo netop at komme hele vejen rundt om borgerens situation socialt, sundhedsmæssigt, fysisk, psykisk osv. og iagttage borgeren i borgerens eget hjem.
Det er jo derfor, man har indført det, og det er en rigtig god idé.
Men ordføreren kan vel bekræfte, at der sker en klar svækkelse af det, fordi kommunen nu kun skal tilbyde det i det år, hvor borgeren fylder 75 år, og så ellers først ringe på igen, når borgeren fylder 80 år.