runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-04-26:
Men undskyld, det er jo her, at det bliver rent nonsens.
Det der med, om det forrykker balancen, baserer ordføreren jo alene på en rent juridisk fortolkning af, om man efter grundlovens bestemmelser taler om formel suverænitetsafgivelse.
Men hvis finanspagten ikke har til formål at rykke balancen mellem det, nationalstaterne tager sig af omkring økonomien, og det, de centralt tager sig af, må jeg erkende, at så forstår jeg overhovedet ikke, at man laver den.
Hele ideen er jo at sige til finansmarkederne: Nu har I større sikkerhed for, at landene holder sig inden for nogle nærmere definerede rammer, fordi vi har en centralmagt, der overvåger, at det rent faktisk sker.
De kan selvfølgelig gå ind og kræve redegørelser fra landene, og de kan gå ind og kræve, at regeringen har en budgetlov, der viser, hvordan Danmark rent praktisk også overholder den her mellemstatslige aftale, som man så siger at det er.
Så selvfølgelig forrykker det balancen.
Det er jo hele ideen med at lave det, for ellers kunne man lige så godt lade være.
Ellers siger man jo i virkeligheden til finansmarkederne: Vi har snydt jer; vi giver jer indtrykket af, at vi fastlægger nogle strammere regler i Europa for, hvordan økonomierne skal holde sig inden for nogle sunde rammer, men det mener vi slet ikke noget med; det er bare noget, vi har påstået, og der er ikke noget indhold i det.
Lykke Friis (V), 2012-04-26:
Jeg takker for den utidige bemærkning.
Og det blodsprængte øje skyldes min hornhinde og ikke andet.
Jeg kan bekræfte det første, ordføreren spørger om.
Hvorfor gjorde vi det?
Fordi vi også ønskede at sende det signal til markederne, at Danmark fortsat vil føre en troværdig politik på det overordnede økonomiske område.
Men det fører så bare ikke til, at det forrykker balancen mellem Danmark og Bruxelles, og ergo er det sådan, at vi ikke går ind for, at der behøver at være en folkeafstemning, netop fordi der ikke er suverænitetsafgivelse i den pagt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-04-26:
Tak for det, formand.
Først en helt utidig bemærkning: Jeg vil lykønske ordføreren med fodboldresultatet i aftes.
Det har sikkert glædet fru Lykke Friis særdeles meget.
Det har jeg også kunne lægge mærke til under morgenens debat.
Mit spørgsmål om den her finanspagt går punkt 1 på, om fru Lykke Friis kan bekræfte, at Venstres indsats på det her område har været at presse regeringen til, at Danmark skulle være med i så meget som overhovedet muligt.
Og punkt 2, hvis det er rigtigt forstået, kan fru Lykke Friis så ikke godt se, at hvis hele formålet med den her øvelse handler om, at man skal have en mere central styring af økonomien i Europa for at betrygge finansmarkederne om, at man har styr på tingene, og jo dermed forrykker nogle ting fra nationalstaterne til centralt hold i Europa for at give finansmarkederne det billede, er der mange danskere, der ikke kan forstå, hvorfor de ikke må blive spurgt om det, altså hvorfor de ikke må blive involveret i det, hvorfor det alene er noget, som et folketingsflertal skal beslutte?
Uanset det der juristeri, som fru Lykke Friis kan bruge meget tid på og derved hænge sin hat op på noget, der er skrevet ovre i regeringskontorerne, er der jo mange borgere, der siger, at hvis der forrykkes en balance fra nationalstaterne til Bruxelles, når man skal definere, hvad en sund økonomisk udvikling er, og de skal sidde og overvåge økonomierne og på den måde betrygge finansmarkederne og lave strammere vilkår for os alle sammen i forhold til, hvad vi må som nationalstater, så bør befolkningen naturligvis inddrages.
Lykke Friis (V), 2012-04-26:
Vores grænse er jo selvfølgelig den, at hvis man tager et område, som EU indtil videre ikke beskæftiger sig med, og smækker det over i EU-arenaen, så er der suverænitetsafgivelse, og så skal vi selvfølgelig se på, om vi kan samle det nødvendige flertal i Folketinget, ellers skal der være folkeafstemning.
Og ja, som ordføreren jo også startede med at sige, så går vi altså ind for det repræsentative demokrati.
Vi går ikke ind for, at EU skal være en eller anden form for særkategori, hvor man, uanset hvad der står i grundloven, og uanset om der er tale om suverænitetsafgivelse eller ej, skal holde folkeafstemning.
Dermed bliver EU sådan en særdisciplin, som vi aldrig nogen sinde får integreret i den så at sige rigtige indenrigspolitik, og det synes vi sådan set er en ret central udfordring.
Pia Adelsteen (DF), 2012-04-26:
Men grunden til, at jeg spørger, er sådan lidt, fordi borgerinitiativet startede den 1. april.
Det er trådt i kraft den 1. april, så borgere i EU har mulighed for at samle 1 million underskrifter.
Det er så fordelt på x antal lande med x antal underskrifter i de forskellige lande afhængigt af antallet af borgere i de lande.
I Danmark ligger grænsen omkring 11.000 underskrifter, så vidt jeg husker.
Folkebevægelsen mod EU har faktisk samlet næsten 19.000 underskrifter ind.
Jeg havde gerne set, at tallet var meget højere.
Men hvor går grænsen?
For her har vi altså i Danmark samlet så mange underskrifter, at man, hvis det var et borgerinitiativ og der var samlet underskrifter i andre lande også, kunne få en sag op i Kommissionen.
Det er ikke sådan, at de er forpligtet til at tage den.
Men Venstre må også have en grænse.
Lykke Friis (V), 2012-04-26:
Det tror jeg er vanskeligt sådan fuldstændig at skære ud i pap, men det er klart nok, at vores overordnede holdning er den, at vi forholder os til de analyser, der bliver lagt på bordet fra Justitsministeriets side.
Overfører vi suverænitet til EU, eller gør vi ikke?
Og gør vi det, er det klart, at så lander vi i grundlovens § 20, og derefter skal vi jo se, om der er fem sjettedeles flertal eller ej.
Derudover er vi naturligvis af den opfattelse, at vi skal stå last og brast om det, der står i det nationale kompromis.
Det ville være underligt andet.
Så det vil sige, at skal man stemme om nogle af undtagelserne, enten enkeltvis eller samlet, skal der naturligvis også være folkeafstemning.
Rosa Lund (EL), 2012-04-26:
Jeg er meget enig.
Det her kræver investeringer, det kræver massive investeringer i uddannelse og i at skabe job, hvis vi skal løfte den generation, som lige nu står uden arbejde.
Jeg vil så bare gerne spørge ordføreren: Gør finanspagten det muligt at lave netop de her massive investeringer i uddannelse, eller forhindrer finanspagten det?
Altså, er finanspagten en mulighed for investeringer, eller er finanspagten – og budgetloven i øvrigt – en forhindring for investeringer?
Lykke Friis (V), 2012-04-26:
Det er sådan med finanspagten, at den er en helt traditionel mellemstatslig, folkeretlig aftale.
Der er ikke tale om nogen overstatslig aftale.
Man vedtog noget uden for traktaten.
Derfor er det også sådan, at der gælder de helt almindelige spilleregler, hvis man ønsker at komme ud af den aftale igen.
Det vil sige, at det kan man så meddele de andre lande.
Selvfølgelig vil der så være en diskussion, for det siger sig selv, at man jo ikke bare kan sige farvel og tak og forlade samarbejdet fra den ene dag til den anden, men det er fuldstændig ligesom almindelige folkeretlige, mellemstatslige aftaler.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-26:
Vi står lige nu midt i en europæisk krisetid, der ikke er set magen til siden 1930'erne, men i dag er de europæiske økonomier flettet sammen på en måde, der måske gør krisen endnu værre.
Vi har en økonomisk krise, der startede med finanssystemets kollaps, og som er blevet forværret af en række landes uansvarlige politik.
Vi har brug for konkrete løsninger.
Er finanspagten et europæisk kærlighedsbarn?
Nej, det er et realpolitisk værktøj, og vi tiltræder den, fordi de fælles spilleregler, der blev nedskrevet i stabilitets- og vækstpagten om underskud, gæld og økonomisk stabilitet, igen og igen er blevet overtrådt, bl.a. af Frankrig og Tyskland.
Vi tiltræder den, fordi vi lever i en verden, hvor der er kontant afstraffelse af markederne med rentestigninger til følge, hvis den politiske tillid ikke er til stede.
Er det retfærdigt eller optimalt?
Det kan man diskutere, men det er virkeligheden.
Specielt finansmarkederne er håbløst underbeskattede og underregulerede, og det er en del af den samlede pakke.
Vores økonomier er flettet ind i hinanden og vælter som dominobrikker, hvis der ikke handles.
Vi kan ikke vælge at se passivt til, at andre europæiske økonomier sejler, da det i høj grad også influerer på danske arbejdspladser og dansk økonomi.
To andre ben er nødvendige, for at vi ikke ender med at kvæle væksten, ender i en nedadgående spiral og på den lange bane ender med at gentage de finansielle og spekulative boblekriser.
Vi skal have job og bæredygtig vækst.
Vi kan ikke være ligeglade med, hvilken type vækst der er.
Den må ikke være baseret på spekulanters tilfældige omgang med derivater.
Den skal baseres på realøkonomisk produktion og serviceydelser.
Vi må heller ikke tære mere på Jordens ressourcer, men vi skal tværtimod bidrage positivt til at beskytte klima, miljø, natur, vand og ressourcer.
Og den skal sikre job til de 24 millioner europæiske arbejdsløse.
Vi er ved at tabe en hel ungdomsårgang på gulvet, og alene i Danmark ser det nu værre ud end i 1980'erne.
Men endnu værre er det i Spanien, hvor hver anden ung er arbejdsløs, og hver femte EU-borger under 25 år er uden job.
Det er først og fremmest de enkelte medlemslande, der har ansvaret for arbejdsmarkedspolitikken og jobskabelsen, men ligesom rod i økonomien skal udløse kritik landene imellem, skal manglende vilje til at skabe job og bæredygtig vækst også gøre det.
Med finanspagten lover vi budgetdisciplin, men også at være solidariske med hinanden.
Her er finanspagten et værktøj, som må og skal suppleres af grønne væksttiltag og finansiel regulering.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-04-26:
Det er ikke sådan, man skal forstå det.
Jeg tror godt, at man kan vurdere inden for egne rækker, om det er i overensstemmelse med de aftaler, der er indgået, og hvorvidt der er en ansvarlig økonomisk politik og linje i det her.
Pia Adelsteen (DF), 2012-04-26:
Men det, ordføreren siger, er, at man skal have tillid til det – og jeg går ud fra, at »man« er EU, og at det er EU, der skal have tillid til det – og så give en tilladelse til at lave en kickstart; altså afhængigt af, om man har tillid til, at de tal, et land har afleveret, og som ser sådan og sådan ud, er gode nok.
Er det det, jeg hører ordføreren sige?
For så betyder det jo, at man, når man kommer som en ny regering, som den nuværende regering gjorde i september måned, og siger, at man nu vil sætte en kickstart i gang, at man må sige, at nej, det gør man forresten ikke, for man skal lige spørge nede i EU først, for man skal lige have styr på, om de har tillid til ens økonomi.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-04-26:
Jeg sagde indledningsvis, da jeg svarede hr. Kristian Thulesen Dahl, at der jo er en fleksibilitet i den her strukturelle saldo.
Det er et spørgsmål om, hvorvidt man har tillid til, at den samlede linje er en ansvarlig økonomisk politik, der holder sig på sporet, også inden for finanspagtens rammer.
Men om den lige præcis kunne være gennemført der eller ej, synes jeg er et hypotetisk spørgsmål.
Pia Adelsteen (DF), 2012-04-26:
Tak for det.
Jeg ville egentlig også gerne spørge lidt ind til den kickstart, som er foretaget siden valget, men jeg tror, at jeg vil starte med at lave en konklusion på de svar, der tidligere blev givet til hr. Kristian Thulesen Dahl: Med den finanspagt, der er nu, vil man ikke kunne lave den kickstart, der er blevet lavet inden for det sidste halve år.
Så kan ordføreren forholde sig til det.
Jeg er nemlig helt sikker på, at havde det kunnet lade sig gøre, havde ordføreren sagt det.
Det er jeg slet ikke i tvivl om med den holdning, ordføreren har til finanspagten.
Jeg vil bare sige, at med den finanspagt, som regeringen og ordføreren også går ind for, kunne man ikke have foretaget den kickstart, som man har foretaget.
Og så synes jeg, at ordføreren et eller andet sted skal forholde sig til det, for det er åbenbart meget svært at få et svar på det.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-04-26:
Jeg kan svare hr. Finn Sørensen, at man jo ikke, som jeg sagde før, kan løse en gældskrise, som er fortsættelsen på finanskrisen, med yderligere gældsætning og overforbrug.
Hvis man ikke reformerer og får genskabt tilliden til sin økonomi, fortsætter gældskrisen.
Det er det, finanspagten handler om.
Den handler ikke om en hel masse andre ting.
Den handler om at få genskabt tilliden til europæisk økonomi, særlig til nogle af de her sydeuropæiske lande, hvor gældskrisen er fortsat, og det er vigtigt for den samlede europæiske økonomi og dermed også for den danske økonomi.
Der er rigtig mange initiativer i gang for at regulere finansmarkederne i EU, og det bakker jeg fuldt og helt op om.
Det er noget af det, økonomiministeren arbejder på fuldt tryk for sammen med de øvrige ministre i EU.
Så det er helt sikkert, at der kan man godt sætte ind nogle steder for at forbedre reguleringen og kontrollen på det her område.
Jeg er helt enig med spørgeren i analysen af, hvordan finanskrisen startede.
Ikke desto mindre er det da et faktum, at gældsætningen og de manglende reformer i nogle EU-lande har gjort, at tilliden er forsvundet, at tilliden er dalet, og så gældsætter man sig yderligere.
Det er jo det, der sker, når finansmarkederne og borgerne mister tilliden til de her økonomier.
Det er det, der er sket.
Så er man nødt til at sige: Vi er nødt til at få en bund i det her, vi er nødt til at få et fundament og ikke fremskynde den her gældskrise yderligere.
Det er det, finanspagten handler om.
Ellers kan man ikke låne penge, og før man kan det og kan få stabiliseret sin økonomi, kan man ikke sætte gang i vækst og beskæftigelse.
Finn Sørensen (EL), 2012-04-26:
Før jeg stiller mit egentlige spørgsmål, skal jeg lige høre, om ordføreren har en rigtig opfattelse af årsagerne til krisen.
Jeg forstod på ordføreren, at det ligesom var gælden, der var årsag til krisen, men er ordføreren ikke enig i, at det faktisk var sådan, at statsgælden i eurolandene var på vej ned, at Spanien og Irland stort set ikke havde nogen gæld, førend krisen slog igennem i 2008?
Men mit spørgsmål, som jeg så også meget gerne vil have svar på, er meget kort: Mener ordføreren, at finanskapitalen i verden i dag har fået for meget magt, eller at finanskapitalen ikke har fået magt nok, sådan at den skal have noget mere, eller at det er passende der, hvor det ligger nu?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-04-26:
Der er jo en fleksibilitet.
Det er også noget af det, som den socialdemokratiske ordfører redegjorde for at vi har været i dialog om.
Der er en fleksibilitet i forhold til den strukturelle saldo, altså det lange og det korte sigt.
Jeg er sikker på, at det nok skulle være gået, men det er jo et lidt hypotetisk spørgsmål, i og med at vi står her nu og gennemfører finanspagten og har gennemført kickstarten.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-04-26:
Hvis man lyttede rigtig godt efter, kunne man måske med lidt god vilje tro, man fik et svar.
Man kunne også frygte, at det i virkeligheden var en gang politikersnak, der handlede om at snakke sig ud af spørgsmålet.
Var det et ja eller nej?
Altså, tilbage i efteråret 2011 efter den 15. september kommer der en ny regering til.
Man kravler ned fra toppen af Crown Plaza.
Man ønsker at gennemføre en kickstart.
Nogle af partierne er i hvert fald gået til valg på, at nu skulle der laves en kickstart for at sætte gang i hjulene i Danmark på et tidspunkt, hvor vi i hvert fald havde registreret et ret stort underskud.
Så stiller jeg bare det stilfærdige spørgsmål
Hvis de regler havde været trådt i kraft tilbage i oktober 2011, hvor regeringen siger, at nu ønsker man at gennemføre den her kickstart, ville de have haft betydning for en kickstart – ja eller nej?
Ville man have kunnet gennemføre den kickstart, man foreslog, hvis de her regler havde været trådt i kraft på daværende tidspunkt?
Det synes jeg i hvert fald er et ret relevant spørgsmål, og jeg tror, der er mange danskere, der egentlig tænker: O.k., det giver os lidt en fornemmelse af, hvad den her finanspagt så betyder i den virkelige verden.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-04-26:
Det er jo helt klart, at man ikke kan løse en krise i Europa skabt af overforbrug og gældsætning med yderligere overforbrug og gældsætning.
Det er en forudsætning for vækst, at der er styr på økonomien.
Det er det, den danske regering har lagt en klar plan for, og i vores økonomi er der plads til den her kickstart nu.
Det er inden for rammerne, men det er klart, at det skal der være en ansvarlig økonomisk politik for at kunne gøre, og det er også det, vi beder resten af Europa om at have.
Finn Sørensen (EL), 2012-04-26:
Det rejser to nye spørgsmål.
Det er bare for at høre, om jeg har forstået det rigtigt.
Jeg er selvfølgelig glad for, at ordføreren mener, at der er plads til forbedring, når det drejer sig om at begrænse finanskapitalens magt.
Eller er det tværtimod sådan, at en tiltrædelse af finanspagten og hele ideen med den netop er at sikre ubegrænset magt til finanskapitalen?
Man taler jo om, hvad markerne vil have.
For det er jo det, der dikterer de skrappe nedskæringer, der rammer Europas befolkninger og også den danske for den sags skyld.
Pia Adelsteen (DF), 2012-04-26:
Tak for det.
Nu stiller jeg et spørgsmål, som jeg sikkert har stillet ordføreren masser af gange, men det er jo altid rart at gentage.
Jeg vil godt høre, hvor langt SF vil gå i forhold til en fælles økonomisk politik.
Jeg skal ærligt indrømme, at jeg stadig væk har lidt svært ved at finde ud af, om SF vil have euroen eller ikke vil have euroen, det kan være, at ordføreren kan afklare det, men det har jeg stadig væk lidt svært ved at finde ud af.
Finanspagten er man i hvert fald indstillet på at tilslutte sig, så hvor langt er Socialistisk Folkeparti indstillet på at gå i forhold til en fælles overordnet økonomisk politik?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-26:
Lige så mange gange DF's ordfører sætter spørgsmålstegn ved SF's holdning til euroen, lige så mange gange vil jeg gerne svare klart og tydeligt, som jeg har gjort det mange gange før, at vores holdning til euroen er uændret.
Finanspagten støtter vi op om, fordi vi i forvejen har lovet hinanden i Europa at overholde de her regler om gæld, underskud osv., men der er en masse lande, der ikke har overholdt de aftaler.
Vi vil gerne støtte op om, at Danmark og regeringen skal sende det signal, at vi bliver nødt til at holde orden i vores europæiske økonomier.
Vi mister danske arbejdspladser, og det kan være, at DF er ligeglad med det, men vi mister danske arbejdspladser, hvis ikke vi får styr på renten, hvis ikke vi får styr på underskuddet, og hvis ikke vi får styr på økonomien.
Men det er også derfor, at jeg samtidig siger, at budgetdisciplin skal suppleres med væksttiltag.
Jens Joel (S), 2012-04-26:
Det er hverken-eller, på den måde forstået, at finanspagten bl.a. er en af forudsætningerne for, at vi har en tillid til økonomien, som giver en rente, som faktisk også, om man vil, har nogle ekspansive effekter, nogle kickstarteffekter.
På den måde bidrager den positivt.
Men vi er fuldstændig enige om, at vi stadig væk har diskussionen om, hvordan vi skal aktivere nogle af de penge, som lige nu ligger ubrugte hen, til gode.
Vi kan ikke tillade os i dag at kræve alle løsningerne af finanspagten.
I hvert fald mener jeg ikke, at finanspagten er alle løsninger.
Derfor skal vi ligesom sige: Det vælger vi at gå ind i, fordi det skaber ro om økonomien, det giver os den troværdighed, som også hjælper renten på vej.
Men vi er jo overhovedet ikke i mål, og derfor har vi heller ikke lagt os op i hængekøjen – for nu at bruge et udtryk, der bliver brugt meget i den offentlige debat for tiden.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-04-26:
Jamen altså, der er jo lidt en grund til, at vi undrer os over, at SF kan være for finanspagten, når man er imod euroen.
En af grundene til, at den her undren opstår, er jo også, at ordføreren nu står og siger, at det var den manglende overholdelse af stabilitets- og vækstpagten, der var med til at skabe krisen, altså stabilitets- og vækstpagten, som er kernen i euroen.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren, om hun stadig er enig i den kritik, som SF før har fremført mod euroen.
Eksempelvis var det sådan, at der på SF's hjemmeside i 2010 stod, at SF hele tiden har været kritisk over for de liberalistiske spilleregler, som er knyttet til euroen, med rigid budgetdisciplin, slap regulering af finanssektoren og alt for snævre muligheder for sociale hensyn, grønne investeringer og jobskabelse.
Er ordføreren stadig enig i det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-26:
Nu skal fru Merete Riisager jo adskille skidt og kanel.
Vi har en europæisk stabilitetsmekanisme, som er oprettet for at sørge for, at der er penge under de her landes økonomier, så renten ikke eksploderer yderligere.
Det er jo noget andet end f.eks. penge til IMF.
Så vi har en europæisk lånemekanisme, der skal sørge for, at der er kapital til rådighed, så renterne ikke bare stiger til uanede højder.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål var, hvordan det hjælper eurolandene, at Danmark skriver under.
Jeg tror egentlig ikke, det hjælper dem, men det hjælper os selv.
Merete Riisager (LA), 2012-04-26:
Jeg strammer lige lidt op, i min iver kom jeg til at stille for mange spørgsmål, så nu helt klart den her gang, forhåbentlig: Hvordan hjælper det helt konkret eurolandene, at Danmark skriver under på finanspagten?
Og er fru Lisbeth Bech Poulsen parat til at lægge flere penge på bordet som sikkerhed for lande, som kommer ud i krise?
Vi har allerede lagt 40 mia. kr.
Fru Lisbeth Bech Poulsen siger, at finanspagten ikke har noget at gøre med euroen, og det må i hvert fald siges at være dagens første og største nyhed, for for mig at se har finanspagten alt at gøre med euroen.
Og når vi nu taler om hjælp, er fru Lisbeth Bech Poulsen så parat til at støtte lande i Sydeuropa, som notorisk har overforbrugt, med yderligere støtte, med yderligere at skyde penge og midler ind ud over de 40 mia. kr., vi allerede har lagt på bordet, som sikkerhed for lande, som har brugt for mange penge?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-26:
SF er ikke imod budgetdisciplin.
Vi har aldrig syntes, det var en god idé, at man kontinuerligt og over lang tid brugte mange flere penge, end man havde i kassen.
Man må jo sørge for at få nogle flere indtægter, hvis man vil bruge flere penge, og det kan man godt gøre inden for finanspagten.
Det bestemmer man jo udelukkende selv som land.
Det, vi har kritiseret før, og som vi stadig væk vil have på bordet, er, at det gør det ikke alene.
At man sparer, og at man sørger for at overholde sine budgetter, gør det ikke alene.
Det er nødvendigt med det andet ben om, at man så skaber sig det råderum til at foretage investeringer.
Det skal også være til stede.
Og den kritik af, at det ikke lå inden for ØMU'en, står vi jo ved.
Det er derfor, vi gerne vil supplere finanspagten med en vækstpakke, som bl.a. Hollande har foreslået i Frankrig.
Per Clausen (EL), 2012-04-26:
Men det er vel rigtigt at sige, at det, vi diskuterer i dag, og det, vi skal stemme om i forbindelse med finanspagten, er en effektivisering af den budgetdisciplin, som SF tidligere kaldte rigid og mente faktisk var forkert.
Men hvordan kan man støtte, at noget, man er imod, bliver mere effektivt?
Det kan jeg sådan set
ikke helt forstå.