runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2014-11-26:
Det er i øvrigt et spørgsmål, vi også var inde på undervejs i debatten, men lad os da endelig tage det igen.
Det fremgår på side 40, at DTU Transport vurderer, at resultaterne af landstrafikmodellen er valide til en vurdering af timemodellen.
Og dette er fortsat vurderingen fra DTU Transport, det fremgik af deres hjemmeside i går – jeg citerer fra nyhedsteksten: »Det var og er fortsat vurderingen hos både DTU Transport og modellens faglige styregruppe, at den daværende modelversion var tilstrækkeligt udbygget til at kunne levere pålidelige resultater af de trafikale konsekvenser, hvis timemodellen bliver realiseret.«
Det var således den daværende vurdering og er fortsat den nuværende vurdering – så sent som i går – fra de førende forskere på transportområdet i Danmark, at landstrafikmodellen kunne bruges til beregninger af Togfonden DK.
Man kan godt blive ved med at spørge mig, og det gør man her, men man lykkes ikke med at få mig til at underkende landets førende trafikforskere – de trafikforskere, som denne regering og den tidligere regering har betroet den opgave at igangsætte, vedligeholde og videreudvikle den her landstrafikmodel.
Når de utvetydigt kommer med den vurdering, den saglige vurdering, synes jeg ikke, at der er mere at komme efter.
Så synes jeg i hvert fald ikke, det er op til mig at sige: Nej, I tager nok fejl, I trafikforskere, som er anerkendt, ikke kun i Danmark, men faktisk i hele verden, for et produkt af meget, meget høj kvalitet.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-11-26:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det var fornuftigt at benytte landstrafikmodellen som basis for regeringens Togfonden DK?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-11-26:
Det var nu en meget overraskende konklusion, ministeren drog, om sammenhængen mellem Kattegatforbindelsen og timemodellen.
Jeg kan så hjælpe ministeren, for ministeren har selv givet os et svar på det tidligere.
Den viser også, hvor mange der vil køre over Storebælt, hvis man bygger Kattegatforbindelsen, og hvor mange der vil køre over Kattegat.
Der fremgår det tydeligt, at hvis man bygger Kattegatforbindelsen, vil der køre færre passagerer mellem Aarhus, Odense og København, end der gør i dag.
Det er stærke sager, og det tror jeg at mange vil fatte ret stor interesse for.
Det er altså en sammenhæng, ministeren selv har beregnet, og det er i øvrigt beregnet på grundlag af en foreløbig anvendelse af landstrafikmodellen.
Er det sådan noget, som regeringen ikke er interesseret i kommer frem i lyset?
Magnus Heunicke (S), 2014-11-26:
Jo, men så er der måske grænser for, hvor mange point man vil samle op som oppositionsparti, også når det drejer sig om Danmarks infrastruktur.
Det var sådan, at partiet Venstre, som de to spørgere repræsenterer, under formand Lars Løkke Rasmussen præsenterede timemodellen som flagskibet i den danske infrastruktur – flagskibet.
Og det, vi nu hører, er, at det er uansvarligt og dumt, at vi forsøger at gennemføre og finansiere det.
Det er flagskibet præsenteret under VK-regeringen, som det ikke lykkedes VK-regeringen at finansiere det hele af.
Vi har så finansieret resten, og så skal vi høre, at det er på kanten af det ansvarlige.
Jeg synes ærlig talt, det er pinligt.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-11-26:
Men for at dykke ned i det, som ministeren siger: Mener ministeren så ikke, at det ville have været mere fornuftigt at se de her projekter under et, både diskussionen om, hvorvidt man skal etablere en togfond med en togbro over Vejle Fjord til små 30 mia. kr., og spørgsmålet om en Kattegatforbindelse?
For det er jo ikke nogen hemmelighed, at Socialdemokratiet, i hvert fald i dele af landet, ikke mindst i Østjylland, har været meget varme fortalere for at etablere en Kattegatforbindelse.
Er ministeren ikke af den opfattelse, at det måske kunne have været mere fornuftigt at se det hele i en sammenhæng i stedet for at splitte beslutningerne op?
Karen Ellemann (V), 2014-11-26:
Lad mig starte med at takke ministeren for et meget præcist svar i forhold til udlændinge med ulovligt ophold i Danmark, altså deres muligheder for at få adgang til nødovernatning.
For det er jo sådan, at man år efter år faktisk iværksætter initiativer, som går under betegnelsen nødovernatningstilbud, men så måske i virkeligheden overhovedet ikke er i stand til at kontrollere, om de brugere, der kommer til nødovernatningsstederne, er udlændinge, som er her lovligt, eller udlændinge, som er her ulovligt.
Der er spørgsmålet lidt
: Er det, fordi man ikke kan kontrollere det, eller er det, fordi man ikke vil kontrollere, om brugerne er i landet lovligt eller ej?
Når man så bliver ved med år efter år at lave nødovernatningspuljer, er det lidt, at jeg i hvert fald måske nok betragter det mere som et permanent tilbud.
Er det i virkeligheden ikke et permanent tilbud, man laver, når man laver nødovernatningstilbud?
For ingen ved jo reelt, om de brugere, der kommer på nødovernatningsstederne, er mennesker, der faktisk vender tilbage nat efter nat.
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvilke initiativer regeringen påtænker at sætte i værk i forhold til udenlandske hjemløse med ulovligt ophold i Danmark.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-11-26:
Jeg vil bare sige, at jeg vil være meget optaget af, at mit ministerium svarer på de spørgsmål, som Folketinget stiller.
En væsentlig del af ministeriets arbejdsopgaver er sådan set at svare Folketinget så hurtigt og korrekt som overhovedet muligt.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-11-26:
Hver eneste dag kommer der udenlandske arbejdere til Danmark, som ønsker at tage jobs, vi siger nej til.
Ofte er de mennesker, der siger nej, modtagere af dagpenge.
Nu har jeg så tilladt mig at spørge ministerens ministerium, om man kan få en oversigt over de tal.
Og nu skal jeg jo ikke skyde ministeren fortidens synder i skoene, men man har jo historisk set været rigtig langsom til at svare på den slags spørgsmål, når vi tidligere har stillet dem, så det kunne være, ministeren her i Folketingssalen ville love også at gøre sit til, at den slags information kunne bringes til torvs, så Folketinget dermed blev informeret om de faktiske forhold.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-11-26:
Jeg vil gerne lige slå fast, at jeg overhovedet ikke har mistro til a-kasserne, tværtimod.
Jeg oplever rigtig mange engagerede og dygtige mennesker, som sidder derude og er optaget af at forvalte det, de skal, på den allerallerbedste måde.
Jeg vil så lige sige til hr. Hans Andersen, at jeg er glad for de reformer, som vi har, og jeg er måske særlig glad for og optaget af beskæftigelsesreformen, som vi behandler i Folketinget, for jeg synes netop – og det kan jeg jo så sige med stor styrke – at dem, der forhandlede den, for det var jeg ikke selv en del af, har peget på en række væsentlige områder, hvor man har mulighed for at komme tættere på det ordinære arbejdsmarked, og det vil jeg gerne sammen med hr. Hans Andersen være med til at føre ud i livet.
Jeg tror, det er klogt, at vi som politikere ikke sagsbehandler, så det vil jeg afholde mig fra at gøre.
Jeg vil gerne sige, at jeg oplever, at a-kasserne er optaget af de forpligtelser, de har her, og jeg noterer mig også med stor glæde, at bl.a. fagforbundet 3F var meget klare i nogle udmeldinger, de kom med, nemlig at man ikke har retten til at fravælge et job, altså at når man er på de her ydelser, står man til rådighed.
Og derfor vil jeg bare sige det meget klart og tydeligt: Når man modtager offentlige ydelser, dapgpenge fra a-kassen, kontanthjælp, men er arbejdsmarkedsparat, så er det ikke et tag selv-bord, så er det ikke noget, vi diskuterer, så er det sådan, at så har man også en forpligtelse.
Og selv om det kan blive utåleligt med gentagelser, vil jeg bare endnu en gang sige: Ret og pligt hænger for mig uløseligt sammen, og derfor skal der ikke være nogen diskussion om, at man har pligten til at give sit bidrag, hvad enten det er gennem uddannelse eller job, når man i øvrigt er i stand til at kunne gøre det.
Så det står ikke til diskussion i min bog.
Hans Andersen (V), 2014-11-26:
Tak for det.
Men så må ministeren jo også være interesseret i at få afdækket, i hvilket omfang a-kasserne faktisk udøver den her rådighedsvurdering.
Det er jo meget interessant, for der kan man sige, at der har vi en, mener jeg, meget sort boks.
Det er i hvert fald svært at trænge ind og få tal ud af den.
Det skal vi ikke diskutere.
Ministeren siger også, at det ikke er et tag selv-bord, og at det ikke er til diskussion.
Men jeg tror også, at ministeren ligesom jeg så udsendelsen forleden.
Ministeren kommenterede den i hvert fald efterfølgende, og der var jo eksempler, hvor man sagde nej til et job.
Så vil jeg spørge ministeren: Hvis man siger nej til et job – det var et fuldtidsjob, og undskyldningen fra borgeren var, at de 2.000 kr., man kunne tjene ekstra, ikke var nok, og derfor sagde man nej – skal det så ikke have en konsekvens?
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-11-26:
Jeg vil bare gerne sige det meget klart: Rådighedsbegrebet er ikke til diskussion.
Jeg synes i realiteten et eller andet sted, at det unikke ved det danske samfund også er det, der gør, at folk møder op på arbejde og er villige til at betale skat, nemlig at vi har et velfærdssamfund, hvor vi holder hånden under hinanden.
Jeg konstaterer også, at da vi havde de glade dage – i citationstegn – med højkonjunktur, var der jo rigtig mange, der kom på arbejdsmarkedet, så danskerne vil gerne arbejde.
Hvis vi nu er nogle, der ikke vil det, så er der kun at sige, at pligter og rettigheder har vi i det her samfund, og hvis du modtager en offentlig ydelse og er arbejdsmarkedsparat, så er det ikke en diskussion, om du skal tage et arbejde eller ej, så skal du selvfølgelig tage det arbejde.
Det er hele fundamentet for det velfærdssamfund, som vi har skabt i Danmark, og som jeg er stor tilhænger af, og som jeg vil gøre hvad jeg kan for at bevare.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-11-26:
Se, det håbede jeg at ministeren ville sige, og jeg er glad for, at ministeren sagde det, for når guleroden så ikke er nok, så må vi af og til finde pisken frem.
Jeg undrer mig over, at man ikke i Beskæftigelsesministeriets system har interesseret sig en smule for, hvor mange gange årligt kommunerne retter henvendelse til en a-kasse og siger: Vi har her en ledig, som egentlig står til rådighed for arbejdsmarkedet, men som har sagt nej tak, og at man dernæst heller ikke i Beskæftigelsesministeriet kan finde tal for, hvor mange gange – det kan selvfølgelig være, at jeg tager fejl, men jeg kan ikke umiddelbart finde det – at a-kasserne så har frataget vedkommende deres dagpenge eller anden ydelse.
Det er jo ikke noget, man fra politisk hold har interesseret sig for under den nuværende regering.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-11-26:
Jeg vil sige til hr. Jakob Engel-Schmidt, at man, når vi taler rådighedsbegrebet, så løber en åben dør ind.
Jeg havde lejlighed til lige efterfølgende at kommentere det, og jeg tror, jeg fik sagt noget i retning af, at de ydelser, hvad enten det er i kontanthjælpssystemet, eller det er i dagpengesystemet, ikke er et tag selv-bord.
Vi har et begreb i Danmark, som jeg er meget optaget af, som hedder pligter og rettigheder.
Når det er sådan, at man modtager ydelser, så er det, fordi vi har et velfærdssamfund, hvor det er sådan, at mennesker ikke skal falde fuldstændig igennem systemerne, og det er jeg stor tilhænger af.
Men for at der kan være fornuft i det her, så skal man også stå til rådighed.
Altså, med andre ord: De gamle ord om pligter og rettigheder, hvor det jo er meget tydeligt, at pligterne står først, er i min optik ikke til diskussion, lige såvel som at velfærdssamfundet og det at tage hånd om hinanden heller ikke er til diskussion.
Men pligter og rettigheder følges ad.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-11-26:
Tak for svaret, minister; det ville jo altså også være trist, hvis ministeren stod i Folketingssalen og sagde, at han var ked af den finanslovsaftale, man havde indgået, så det er jo ikke sådan en voldsom overraskelse, hverken for undertegnede, for de mulige tilhørere her i salen eller for dem, der sidder foran tv-skærmen.
Men jeg vil jo ikke kede ministeren, og derfor kan det jo også være, at vi kan udfordre ministeren med nogle spørgsmål, som ligger inden for rammen, men som trods alt ikke er blevet besvaret tidligere i dag.
Danmarks Radio bragte for nogle dage siden et program om udlændinge, som ikke længere er her, og der blev vist flere eksempler på danskere, som var arbejdsmarkedsklar sin var parate til at tage et job, men i stedet valgte at komme på overførselsindkomst, fordi de enten ikke orkede, gad eller lige syntes, de havde lyst til at arbejde den dag, Og det er måske også ud fra nogle af de situationer, som jo foregår hver eneste dag, at det her spørgsmål er formuleret.
Ministeren sagde for en håndfuld minutter siden, at der er rigtig mange danskere, som tjener penge ved at gå på arbejde, men i rigtig mange danskeres tilfælde er forskellen på det at gå på arbejde og det at få en overførselsindkomst jo nogle ganske få hundrede kroner.
Kunne man ikke have forestillet sig, at finansloven kunne have været anvendt til at belønne de mennesker, der tager et ansvar, en lille smule mere?
Altså, havde jeg ikke været politiker, så var jeg blevet mindst lige så forarget, som jeg nu blev det den anden dag, da jeg på sofaen ved selvsyn kunne konstatere, at der faktisk er medborgere, som udnytter systemet, og hvis interesse for og lyst til at arbejde er så ualmindelig ringe og lille.
Det er jo at lade hånt om alle de danskere, der hver eneste morgen står op og arbejder hårdt og sørger for at bidrage til det fællesskab, som vi herinde så gerne vil skabe.
Når nu regeringen har haft en enestående mulighed for at videreføre en forholdsvis fornuftig politik – altså udgangspunktet taget i betragtning – så er det jo en smule ærgerligt, at man så vælger at gå til venstre, til Enhedslisten, og i et valgår lægger op til milde gaver, hvor vi i de foregående år har været med til at levere det økonomiske råderum til det.
Nu skal min ros til ministeren jo selvfølgelig ikke blive større end højst nødvendigt, men jeg mener jo, at ministeren i hvert fald tidligere har vist sig at være nogenlunde fornuftig og økonomisk ansvarlig og med en fornuftig sympati og keren sig om de ting, der for alvor betyder noget, så kan ministeren ikke godt forstå, at det provokerer folk, både ministeren og mig selv inklusive, når de kan se det her på tv-skærmen, og at de måske også undrer sig over, at man så ikke har gjort mere for at gøre belønningen for at tage et job større?
Hans Andersen (V), 2014-11-26:
Men vi har alligevel en udfordring her, som jeg tror vi bliver nødt til at tage hånd om.
Der sker ingenting, og konsekvensen er, at det job bliver besat af f.eks. en ung, frisk mand fra Polen, der siger: De 30 timer tager jeg.
Og så har vi fortsat en på dagpenge.
Hvad vil ministeren sige til det?
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-11-26:
Nu har vi meget naturligt i de foregående runder været igennem det, men af respekt for spørgsmålet og det, man kan se, vil jeg svare endnu en gang.
Jeg vil, som jeg tidligere har sagt, sige, at jeg synes, det er en god finanslovsaftale, vi har lavet med SF og Enhedslisten.
Jeg synes, det er en aftale, hvor vi inden for nogle økonomisk ansvarlige rammer øger investeringerne i danskernes sundhed, sikrer mere tryghed på arbejdsmarkedet og forbedrer vilkår for både børn og ældre.
Som en vigtig pointe vil jeg også sige, at aftalen skal ses i sammenhæng med den ansvarlige økonomiske politik, herunder de reformer, som regeringen har gennemført for at føre Danmark sikkert igennem en økonomisk krise og rette op på den uansvarlige politik, der var i forhold til visse elementer, når man kigger længere tilbage.
Vi har gennemført en række reformer, som er med til at sikre, at vi øger den strukturelle beskæftigelse med mere end 30.000 frem til 2020; vi har nedbragt ledigheden med ca. 25.000 fuldtidspersoner.
Vi har reduceret antallet af personer på offentlig forsørgelse, og vi har gennemført store vækstpakker, der øger væksten i den private sektor.
Det betyder så også, at vi har skabt rum til at gennemføre sociale forbedringer på f.eks. kontanthjælpsområdet, uden at det har svækket reformdagsordenen nævneværdigt.
Men det skal jo, som jeg sagde, altså ses i forhold til, at vi har øget den med 30.000.
Når det er sagt, må jeg sige, at jeg er glad ved den aftale, der som sagt er indgået med SF og Enhedslisten.
Det er sådan, at når man har en forhandling, så får hver især nogle ting med, som ligesom gør, at man kan genkende sig selv i den her aftale, og det er jeg glad for at vores aftalepartnere også har fået.
Så vil jeg gerne arbejde videre i forhold til den dagsorden, som jeg også synes er vigtig, nemlig at de, der så nu i dag ikke er en del af arbejdsmarkedet, kommer tættere på det, dels ved at fortsætte den økonomiske politik, dels ved at sikre, at den indsats, vi gør, når vi tager hånd om dem, som er blevet arbejdsledige, bliver bedre, mere konsekvent og mere fremadrettet, bl.a. ved en hurtigere opkvalificering.
Det er alle de elementer, som ligger i den beskæftigelsesreform, som vores to partier bl.a. er en del af.
Karen Ellemann (V), 2014-11-26:
Tak for det, formand.
Igen er det jo godt at høre ministeren være sådan rimelig klar, også i forhold til hvem der må gøre brug af nødovernatningstilbuddet.
For er det i virkeligheden ikke bare symptombehandling?
Eller kan ministeren bekræfte, at han er enig med sin forgænger, fru Karen Hækkerup, som netop har udtalt, at mere langsigtede løsninger i forhold til udenlandske hjemløse er påkrævet?
Og de skal for mig at se først og fremmest findes i de lande, hvorfra de udenlandske hjemløse uden lovligt ophold kommer fra, og ikke ved at vi faktisk udvider den danske velfærdsmodel og sætter den yderligere under pres.
Magnus Heunicke (S), 2014-11-26:
Spørgsmålet her er et, vi får lige bagefter, men jeg vil da meget gerne forsøge at svare på det her.
Jeg kan citere fra DTU Transport: »Det var og er fortsat vurderingen hos både DTU Transport og modellens faglige styregruppe,« – altså landstrafikmodellens faglige styregruppe, og det er trafikforskere, vi taler om her – »at den daværende modelversion var tilstrækkeligt udbygget til at kunne levere pålidelige resultater af de trafikale konsekvenser, hvis timemodellen bliver realiseret.«
Det er den faglige vurdering, som står at læse offentligt, fra DTU Transports side.
Det kan vi godt have en sjov debat om, det er da alle tiders, det er glimrende.
Men vi har nogle eksperter, som har en model, og de siger, at den kan bruges til noget, men ikke til alt.
Vi er nødt til at fintune den for at kunne bruge den til det, vi også beder dem om at gøre, og det må man jo så tage til efterretning.
Er jeg træt af det og ærgerlig over det?
Jeg ville da ønske, at den kunne være klar hurtigere, men når de faglige har denne vurdering, ikke bare DTU Transport som enhed – og som meget, meget anerkendt enhed – men også modellens faglige styregruppe, så er det selvfølgelig den, som jeg tager til efterretning.
Jeg synes også, jeg vil anbefale, at man gjorde det fra oppositionens side.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-11-26:
Tak for det.
Også tak for nogle af svarene, ministeren er kommet med til hr. Kristian Pihl Lorentzen.
I forhold til hele diskussionen om Kattegat synes jeg også, det er vigtigt at sætte fokus på Togfonden DK og ikke mindst spørgsmålet om, hvad det, at Kattegatanalysen nu desværre er forsinket, vil betyde rent konkret i forhold til spørgsmålet om Togfonden DK.
Det er jo ikke helt uvæsentligt, for der er ikke nogen tvivl om, at hvis man beslutter at etablere en Kattegatforbindelse, som ministerens partifæller, både forsvarsministeren og Frank Jensen, jo talte meget varmt for i 2010, så vil det selvfølgelig også påvirke spørgsmålet om, hvorvidt man skal investere så mange penge f.eks. i en bro over Vejle Fjord – som jeg ved at ministeren planlægger at besøge, jeg tror i morgen aften, hvor det er mørkt, og hvor man ikke ser området så godt.
Magnus Heunicke (S), 2014-11-26:
Nej, det er det ikke.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-11-26:
Det tror jeg alle er enige i, specielt når der er tale om så store projekter.
Men når man nu tænker på, at der er gået 5½ år – det er altså lang tid, forskerne har haft til det.
De har haft en meget stor pose penge til rådighed, og derfor tror jeg, at der er mange, der undrer sig over, at det skulle være nødvendigt nu at udskyde det her igen og igen.
Det gælder specielt, når man tænker på Togfonden DK, som vi også kommer til at tale om her i dag.
Det gik jo rekordstærkt at få lavet et beslutningsgrundlag for sådan et projekt til over 28 mia. kr.; der var ingen nølen overhovedet, det gik meget stærkt.
Er det i virkeligheden, fordi det er ubekvemt for regeringen, at den analyse kommer på bordet på nuværende tidspunkt?
Er det derfor, det er udskudt?
Forskerne har altså haft 5½ år til det her, og derfor tror jeg, at mange undrer sig over, at det skulle være nødvendigt at udskyde det igen.
Magnus Heunicke (S), 2014-11-26:
Jeg ved ikke, hvad man forventer fra oppositionens side at regeringen skal gøre i den her situation.
Vi har et bredt forlig, hvorefter vi bad DTU Transport om at levere en landstrafikmodel.
Den har mildest talt været lidt forsinket.
Det er åbenbart kompliceret at lave sådan en landstrafikmodel, ud fra hvilken man kan beregne bl.a. et stort projekt som Kattegatforbindelsen.
Vi har altså brugt den til nogle interne ting undervejs, men om den helt store ting siger forskerne på DTU Transport til Transportministeriet: Når vi putter Kattegatforbindelsen ind, så virker den ikke.
Jeg ved så ikke, hvad man forventer der skal ske fra min side, men det kommer ikke til at ske.
Jeg vil ikke overtrumfe de forskere, som står med deres faglighed og siger: Denne model skal vi bruge ekstra tid på, før den virker.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-11-26:
Jamen når vi stiller det her spørgsmål, så har det jo ikke noget med Venstres valgmanual at gøre – sådan tror jeg at ministeren kom til at sige, formentlig ved en fejltagelse – så har det noget at gøre med, at jeg tror, at rigtig mange danskere interesserer sig for det her projekt.
Der er jo tale om et visionært projekt.
Hvis det kan lade sig gøre, vil det binde Danmark sammen på en helt ny måde, men det er også et gigantisk projekt fysisk, og det er et meget dyrt projekt til over 100 mia. kr.
Derfor er vi nødt til at være på sikker grund, og det er baggrunden for, at vi helt tilbage i 2009, altså for over 5½ år siden, igangsatte den her store analyse, så vi en gang for alle fik et kvalificeret grundlag at debattere det på.
Derfor vil jeg spørge ministeren: Er der så ikke reelt tale om et løftebrud, når man nu igenigen udskyder den her analyse, specielt i lyset af, at ministerens partifælle og forgænger i embedet, Henrik Dam Kristensen, som jeg i øvrigt sætter meget stor pris på, i 2012 udtalte, at der skulle foreligge en principbeslutning om Kattegatforbindelsen i løbet af 2012?
Referencen til det er i øvrigt Socialdemokraternes egen hjemmeside, hvorpå der var en artikel, der hed Opbakning til Kattegatforbindelsen.
Men nu får vi altså en udskydelse igenigen, og er der derfor ikke tale om et løftebrud, for nogle har formentlig haft en forventning om, at der kom sådan en analyse, så vi jo kunne få et grundlag, som vi kvalificeret kunne diskutere det her meget store visionære projekt på?
Tak for det, fru formand.
Mit spørgsmål lyder således: Mener ministeren, at regeringen holder løftet om tidspunktet for færdiggørelsen af den længe ventede analyse af en mulig fast forbindelse over Kattegat, når ministeren vil udskyde den på ubestemt tid?
Karen Ellemann (V), 2014-11-26:
For det er ret tydeligt, at kommunerne har vanskeligt ved at håndtere lige præcis kontrollen med, hvem det egentlig er, der generelt benytter sig af de nødovernatningstilbud og herberger, som eksisterer i det her land.
Mit sidste spørgsmål skal være ganske klart: Tror ministeren egentlig, at der kommer flere eller færre udenlandske hjemløse med ulovligt ophold som følge af, at vi iværksætter, hvad der i hvert fald i min optik, når man gør det år efter år, jo må betragtes som nogle permanente overnatningstilbud for de hjemløse?