runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-01-23:
Jeg vil da gerne vide, om det virkelig er rigtigt, at der står i det brev, at afgørelsen vil være truffet, og at embedsværket altså skulle garantere for, hvornår Folketinget behandler sagen færdig.
Er det noget, man sådan tør lægge hovedet på blokken for?
Det vil jeg da godt spørge om.
Eller er det, fordi fru Astrid Krag i virkeligheden anser det for en ekspeditionssag herinde og ikke synes, det er så alvorligt med folketingsarbejdet, at hun blander fremsættelsesdato og afgørelsesdato sammen?
Det må vi da se at få lavet om på.
Vi kan ikke have et nyt medlem, der ikke har mere respekt for Folketingets arbejde.
Så vil sige med hensyn til den 10. januar: Ja, det er netop udtryk for det princip, som fru Astrid Krag kommer med, nemlig at hvor der er en vilje, er der en vej, og derfor blev det fremsat den 10. januar.
Man har arbejdet hurtigt, det er rigtigt.
Astrid Krag (SF), 2008-01-23:
Lad os starte lidt med den omvendte verden, for ministeren havde et par spørgsmål til mig.
Altså, med hensyn til forslaget om at få behandlet det her lovforslag inden jul, så skal sandheden siges, nemlig at der var et brev, der var forfattet af formanden for Det Radikale Venstre, og det kom op på møde nr. 2.
Og ligesom ministeren skulle jeg også ind i sagsgangene, så jeg vurderer, at det ikke kunne have været gjort meget hurtigere.
Jeg vil sige med hensyn til muligheden for at fremsætte det før jul, må vi jo bare bide mærke i, at vi var i stand til at have det kort tid efter jul.
Det blev fremsat den 10. januar her i salen, og hvor der er en vilje, er der en vej, plejer man at sige, og det skulle jeg også tro kunne gælde i forhold til det administrative.
I hvert fald vil jeg så også bare spørge ministeren, om hun ikke er enig i, at det er beklageligt, at folk har fået et brev, hvor der står, at afgørelsen vil være truffet inden december 2007.
Jeg har i min indbakke fået nogle vrede mails, og ministeren har måske også fået nogle henvendelser fra folk, der føler sig snydt i den her sag.
Vil ministeren ikke give mig ret i, at det er beklageligt?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-01-23:
Nu kan jeg ikke huske de skrivelser, fordi det som sagt ligger før min tid.
Men når jeg ellers ved, hvordan embedsmænd fungerer, så vil mit gæt være - nu siger jeg, det er et gæt, for nu taler jeg jo under ministeransvar - at det, man skriver til folk, er, at de vil komme med på det næste lovforslag, der forventes fremsat på det og det tidspunkt.
Jeg er ret sikker på, men det kan hr. Morten Østergaard, som jo sidder i udvalget, sikkert bekræfte over for mig, at der ikke står nogen slutdato.
Det er der ikke en jordisk embedsmand, der kunne drømme om, for det ville være i strid med grundloven.
Er det ikke rigtigt, vil jeg spørge hr. Morten Østergaard?
Morten Østergaard (RV), 2008-01-23:
Så lad os tage det fremadrettet, for det er jeg sådan set ikke uenig i.
Men det, der var problemet her, var jo, at de mennesker havde fået en berettiget forventning om at blive danske statsborgere i 2007 og var ikke blevet orienteret om, at det ville gå anderledes.
Det var det, vi blev opmærksomme på, og som gjorde - jeg ved ikke, om SF også gjorde det - at i hvert fald vi sendte et brev til ministeren den 11. december og sagde, at vi ville støtte en hasteprocedure for et lovforslag, som vi også kan se på længden af debatten i dag jo nok kunne være gledet ganske hurtigt igennem Folketinget.
Det er der, hvor jeg bare fremadrettet vil sige: Kan vi ikke være enige om, at hvis man først skriver til folk, at de kan forvente at få statsborgerskab på et givet tidspunkt, og hvis man så af forskellige årsager ændrer det, er det kun fair, at man meddeler de pågældende, at man har skiftet synspunkt?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-01-23:
Jamen jeg må jo bryde sammen og sige, at hvordan forretningsgangen var op til den 23. november 2007, da jeg blev minister, kan jeg ikke sige, men jeg husker meget vel, at man kom - jeg havde nær sagt - løbende med anmodningen.
Som jeg også svarede fru Astrid Krag, og der troede jeg faktisk hr. Morten Østergaard var enig med mig, vil jeg sige, at når man skal indhente nye straffeattester, og det gør man så undervejs, risikerer man altså, at der er nogle af dem, der står på lovforslaget, som måske skal pilles ud.
Det er en situation, vi tidligere har haft, og vi er netop blevet enige om, at vi altså meget gerne vil undgå den.
Det er vi i hvert fald nogle der meget gerne vil.
Det var forklaringen.
Hvis man bare kunne have taget lovforslaget og fremsat det, var der jo ikke nogen problemer.
Men vi har altså haft en diskussion her i Folketinget år tilbage, hvor jeg også mener at kunne huske, at De Radikale i høj grad ville beskytte ansøgerne mod netop at blive pillet ud, for så kunne man jo se, at der var nogle, som var blevet pillet ud, fordi de havde en plet på straffeattesten.
Morten Østergaard (RV), 2008-01-23:
Først lige en kort kommentar: Jeg glæder mig netop over alle de mennesker, som er på lovforslaget, og lykønsker dem med deres statsborgerskab.
Med hensyn til det sidste, som ministeren har udvekslet med hr. Søren Krarup, er jeg meget enig i opfattelsen af indfødsret og statsborgerskab.
Det, jeg egentlig vil spørge om, er, om ikke ministeren vil give mig ret i, at det er beklageligt, at nogle mennesker har fået et brev fra ministeriet - godt nok fra før ministeren indtog sit kontor - som gav dem indtryk af, at de skulle have statsborgerskab i 2007.
Uden at nogen har meddelt dem noget andet, må de så konstatere, at det lovforslag ikke blev fremsat.
Da vi bliver opmærksomme på det, er det, at vi opfordrer ministeren til at leve op til det, man har stillet de mennesker i udsigt, fordi jeg tror, at de fleste, når de får et brev fra Integrationsministeriet, vurderer, at de godt kan stole på det, der står, medmindre de får noget andet at vide.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-01-23:
Jeg må stadig væk sige, at det ikke lige er det billede, der kommer mest frem.
Det er jeg godt tilfreds med.
Søren Krarup (DF), 2008-01-23:
Nu var det måske i en lidt bredere sammenhæng, at jeg brugte det, og ikke direkte med henblik på den snævre indfødsretspolitik, hvor jeg jo virkelig glæder mig over, at der skete en ændring med det systemskifte, som bare er forbistret længe om at slå igennem i vores indfødsretspraksis.
Jeg talte egentlig om billedet som gældende Europa som helhed.
Der var som bekendt efter første verdenskrig en tysker, der skrev en bog, der hed »Der Untergang des Arbendlandes«.
Vil integrationsministeren, som undertiden beskæftiger sig med historie og historiefilosofi, ikke give mig ret i, at man kan faktisk godt i den situation, som vi står i, få en fornemmelse af, at billedet med »Tatanic«, der sejler imod et isbjerg, godt kan gengive noget af sandheden om Europas situation i forhold til det, der sker omkring os, og derfor også sker i Europa?
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-01-23:
Jeg siger tusind tak til hr. Villy Søvndal for den opbakning.
Jeg vil blot lige sige, at vi jo er meget glade - og det er jeg også for, at der er et andet Danmark end det Danmark, som vi lige hørte om fra fru Pia Kjærsgaard.
Men jeg vil også gerne sige, at jeg ikke håber, at det udvikler sig til, at man har ondt af os, for der er ingen grund til at have ondt af os.
Vi klarer os også i modvind.
Morten Østergaard (RV), 2008-01-23:
Jeg vil gerne takke for debatten, især den, der har drejet sig om asylspørgsmålet, og i mindre grad den forespørgsel i forespørgslen, der på et tidspunkt udviklede sig om grønlandske forhold, hvilket jeg egentlig synes var mere passende i en anden debat.
Jeg vil også gerne beklage over for alle dem, der har en interesse i det her område, at det i dag egentlig har handlet meget om parlamentarisme, Christiansborgfnidder osv.
Den uklarhed består.
Det, det så i mindre grad desværre har handlet om, har været den helt alvorlige baggrund, som denne debat finder sted på, nemlig det, at man med fuldt overlæg og med regeringens fulde bevidsthed og Dansk Folkepartis ligeså har lavet en aftale, som man ved fører til, at børn og voksne i danske asylcentre vil få en værre sundhedstilstand.
Man vender ryggen til de mange saglige argumenter, der klart ridser op, at hvis man fastholder folk i en position med lediggang og bopæl i årevis i et center, der er beregnet på 12-måneders-ophold, bliver de syge.
Man behøver ikke at høre på alle de mange organisationer og eksperter, der siger det.
Man kan sådan set blot lytte til Integrationsministeriet, som selv i deres egen analyse af årsagerne til sundhedsudgifternes himmelflugt konstaterer, at der er en sammenhæng mellem opholdstid og asylansøgernes sundhedstilstand.
Der er intet fagligt belæg for de ændringer, man laver i aftalen.
Man sætter en grænse på 3-4 år, lidt afhængigt af, hvornår man får sin endelige afgørelse, og det er der intet fagligt belæg for.
Man sondrer mellem forskellige nationaliteter, og heller ikke det er der belæg for.
Dem, som man ikke har lyst til at gøre noget for, er asylbørnene.
Resten drukner i Christiansborgfnidder.
Ministeren siger, at hun ikke vil trække pinen ud.
Og alligevel fremsætter man et forslag til vedtagelse, som åbenbart gør netop det, ministeren ikke ville, nemlig at forhandle om den aftale.
Det eneste, vi har ønsket og sagt udadtil, er, at vi ønskede forhandlinger, præcis som statsministeren havde lovet.
Det kunne det ikke blive til.
Hr. Naser Khader konstaterer, at man bliver syg af at bo i centrene.
Det er fuldstændig rigtigt, og det er et uomtvisteligt faktum.
Det giver bare ikke mening, at man så overvejer at slutte op om en aftale, der ikke løser netop det problem.
Hr. Naser Khader siger, at man ikke siger ja til den nuværende aftale.
Statsministeren siger, at man er glad for den aftale, man har fået, som altså åbenbart ikke er den nuværende, men ifølge forslaget til vedtagelse heller ikke står til at ændre.
Derfor er det bare, vi må sige: Uklarheden består fuldstændig.
Så vi takker for debatten og venter på at blive inviteret til forhandlinger.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-01-23:
Jamen jeg er bare nødt til at sige, at det i høj grad er et argument for mig, at de, der har lovligt ophold i Danmark, de, der er født i Danmark, de, der måske har været danskere i mange generationer og har ret til at være i Danmark, alle de, der har et opholdsgrundlag, er dem, der kommer først.
Vi har indgået en aftale, og den aftale har vi overhovedet ikke nogen tanker om at løbe fra.
Morten Østergaard (RV), 2008-01-23:
Jeg vil godt lige starte der, hvor integrationsministeren sluttede, og sige, at jeg tror, integrationsministeren måske var optaget af en samtale med statsministeren, da jeg holdt min ordførertale.
Der kan jeg så citere mig selv og sige, at vi støttede det forslag fra fru Pia Christmas-Møller, fordi det pålægger regeringen at forhandle bredt, og her vil vi kæmpe for enhver lille forbedring, vi måtte kunne få - bare for at sige, at det signal sådan set ikke er anderledes.
Derudover ridsede jeg i punktform op, at vi ønsker, at alle børn skal i folkeskolen; det skal være frivilligt, om man opholder sig på centre; der skal være psykologbistand til alle familier; og der skal være adgang til at arbejde for alle asylansøgere uanset status.
Bare for at det her ikke bliver et videre skridt i regeringens almindelige manipulation, vil jeg sige, at det er helt klart, hvad signalet fra os er: Hvis der ønskes brede forhandlinger, så møder vi op og arbejder for at få forbedringer.
Det er helt op til integrationsministeren, som det har været det hidtil.
Derfor vil jeg også uden omsvøb og direkte spørge, og jeg håber at få et klart svar: Kan den aftale, der foreligger her, laves om?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-01-23:
Jeg synes, at det på mange måder har været en skuffende debat.
Man har gjort et meget stort nummer ud af denne hasteforespørgsel.
Jeg har selvfølgelig specielt lyttet til de to tidligere regeringsbærende partier, Socialdemokratiet og De Radikale.
Jeg synes ikke, at indlæggene har efterladt en masse gode forslag, en masse nye ideer, en masse, der kunne tyde på, at man kunne indgå en aftale med de partier.
Jeg synes ikke, der var nogen visioner.
Hr. Naser Khader sagde det modsatte, nemlig at han ikke ville stå på sidelinjen, og han gennemgik i punktform partiets politik.
Nu skal jeg ikke tale på andres vegne end regeringens, men jeg kunne jo høre, at der var flere ting, som de partier, som vi har indgået aftale med - Dansk Folkeparti, Venstre og Konservative - også er meget optaget af; den vigtige indsats i nærområderne, og der var også andre ting.
Der var også ting, som vi ikke er så enige i.
Men det, der jo specielt er interessant, er, at hr. Naser Khader siger, at han vil være med til enhver vilkårsforbedring og - som jeg hører det - også er parat til at komme med nye ideer.
Og der vil jeg da gerne specielt pege på, at den aftale, som er indgået med Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, jo rummer en del 2, som kræver lovgivning, og hvor der kun er nogle hensigtserklæringer.
Jeg kan da også godt sige her, at det jo så ikke er det, der har taget den længste tid endnu, fordi vi var optaget af at få den første del på plads af hensyn til børnene.
Så jeg imødeser med stor forventning, hvad hr. Naser Khader vil komme med af ideer, og det vil jeg meget hurtigt orientere mig nærmere om hos hr. Naser Khader selv.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-01-23:
Tak selv.
Astrid Krag (SF), 2008-01-23:
Jeg vil bare kvittere for det svar og sige tak og håbe, at de andre, der her i dag har givet udtryk for, at det er et springende punkt for dem, også har haft åbne ører.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-01-23:
Nu er det sådan, at Folketingets forretningsorden stiller nogle klare begrænsninger for, hvor mange ord man må lægge ind i sådan et forslag til vedtagelse.
Jeg mener, at mit forslag rammer lige præcis det, der skal til i debatten i dag, men vedtages mit forslag, er der fri bane for at udvikle mange spændende ideer, som kan forbedre forholdene, herunder ideer til selvforsørgelsesprogrammer, som jeg selv mener at der er mange gode perspektiver i.
Så der er gode muligheder for netop at komme med konkrete forslag om selvforsørgelsesprogrammer inden for rammen af mit forslag til vedtagelse.
Det er på ingen måde uforeneligt.
Og må jeg ikke minde om, at der ikke står et ord om selvforsørgelsesprogrammer i regeringens forslag til vedtagelse.
Det synes jeg også at Ny Alliance skal være meget opmærksom på.
Astrid Krag (SF), 2008-01-23:
Det har jo glædeligt nok vist sig i dag, at der er et springende punkt, som mange af de tilstedeværende her i salen deler, og jeg vil bare høre, om jeg forstod ordføreren ret, når jeg hørte, at hun i sin ordførertale sagde, at hun var åben over for at tilføje muligheder for selvforsørgelse for de afviste asylansøgere i vedtagelsen.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-01-23:
Pejlemærkerne i dansk asylpolitik skal efter min mening helt selvfølgeligt også fremover ligge i direkte forlængelse af Danmarks tradition for at være forkæmper for international beskyttelse af menneskerettighederne.
Det betyder naturligvis, at vi skal tage vores del af ansvaret for at hjælpe mennesker, der er forfulgt.
Asylsøgere, der kommer her til landet, skal have deres anmodning behandlet effektivt ved hjælp af en fast og fair sagsbehandling.
Afviste asylsøgere skal selvfølgelig sendes hjem.
Regeringen må og skal arbejde ufortrødent på, at det sker på en ordentlig måde.
I de situationer, hvor det ikke kan lade sig gøre, må vi sikre menneskeværdige forhold, med særlig vægt på hensynet til børnene.
Jeg har selv besøgt Sandholmlejren, og det er, formålet taget i betragtning, et ganske udmærket sted, hvor Dansk Røde Kors yder et stort og godt arbejde.
Der er ingen grund til at harcelere over de rammer blot er de ikke egnet til 24-timers passivt ophold i årevis.
Det er en kendsgerning, at der lige nu er en række klemte familier, som har siddet i netop årevis, og hvor hjemsendelse foreløbig er udsigtsløs.
Mange - herunder børn - er ved at gå menneskeligt i stykker.
Det kan jeg ikke bare se på.
Det bør man ikke bare kunne se på.
Derfor er politisk handling nødvendig, og derfor gik VK-partierne og jeg til valg på, at forholdene skulle forbedres, og det helst igennem et bredt, flerårigt politisk forlig.
Trist er det at konstatere, at ønsket om en bred aftale 2 måneder efter valget er endt med et mindretalsforlig om nogle justeringer, der kan gennemføres administrativt, hvilket på jævnt dansk vil sige, at ministeren kan klare det alene.
Det sker efter et politisk forhandlingsforløb, hvor hverken stats- eller integrationsministeren har så meget som forsøgt blot at få et flertal bag.
Integrationsministeren erkender løftebruddet med en forklaring om, at det sker af hensyn til asylsøgerne, som ikke skal vente længere.
Det taler vist for sig selv.
Vedtages mit forslag i morgen, sikres det, at regeringen får flertal bag de små forbedringer, aftalen indebærer, dog sådan at 3-års-kriteriet ændres til i første omgang 2 år.
Det flugter både med lægefaglige anbefalinger og angiveligt med regeringens eget udspil under forhandlingerne.
Disse fremskridt må ifølge mit forslag ikke forsinkes af, at der samtidig indledes forhandlinger om en bred, flerårig aftale, der kan bane vejen for yderligere forbedringer, som også kan omfatte andre forslag, f.eks. spændende ideer til selvforsørgelsesprogrammer, som jeg har drøftet indgående med flere, og det burde repræsentanter for Ny Alliance kende til.
Jeg synes, at man skal bemærke, at først ved udsigten til at komme i mindretal her i dag og i morgen kom regeringen på den tanke at invitere til brede forhandlinger og søge et positivt flertal bag asylpolitikken.
Må jeg ikke minde om, at man med mit forslag både får opfordringen til brede forhandlinger og konkrete forbedringer, som følger de lægefaglige råd og angiveligt også regeringens egen politik.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-01-23:
Jo, men altså jeg har intet andet at tilføje end at sige, at det absolut ikke på noget tidspunkt har været min hensigt at være moraliserende.
Jeg er meget opmærksom på forholdene for børn i Grønland, vi arbejder intenst for at forbedre forholdene i Grønland, men det forhindrer mig jo ikke i at arbejde for, at andre børn i verden også skal have det bedre, f.eks. i et dansk asylcenter.
Søren Pind (V), 2008-01-23:
Jeg vil godt takke hr. Lars-Emil Johansen for svaret, og jeg er glad for, at hr. Lars-Emil Johansen opfangede, at jeg dermed også beklagede min udtalelse om, at man var fløjet ind fra indlandsisen.
Hvis man studerer Stiftstidenderne i dag, vil man også se det samme.
Mit anliggende har udelukkende været, at jeg har opfattet det som en moraliseren, og det må man forstå har skabt nogen vrede i sine kredse herhjemme.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-01-23:
Til hr. Søren Pind vil jeg lige sige, at jeg er glad for, at han i dag ikke siger, at jeg lige er landet fra indlandsisen, for det er jo ikke tilfældet; der bor ikke nogen på indlandsisen.
Jeg kommer fra Nuuk og er lige landet i går aftes.
Jeg har bare brugt min grundlovssikrede ret til at deltage i en diskussion om et så væsentligt spørgsmål som asylbørnenes vilkår.
Så vil jeg gerne lige sige, at Folketingets sammensætning jo gør, at det faktisk ikke er muligt for mig at forholde mig neutralt, for det at forholde sig neutralt i den her sag, hvor stemmerne står så lige, vil være ensbetydende med, at jeg tager stilling til fordel for eller jeg viser sympati for regeringens forslag.
Det er jo ikke en neutral stillingtagen, og når valget er mellem regeringens forslag eller min egen overbevisning, så er valget naturligvis meget nemt, for så vælger jeg min overbevisning.
Jeg har på intet tidspunkt ønsket at være moraliserende eller belærende.
Søren Pind (V), 2008-01-23:
Jeg tilhører nu dem, der er glade for, at hr. Lars-Emil Johansen er her, og jeg må også sige, at der er andre politiske fora, hvor jeg har optrådt, hvor man som regel er meget ked af det, når de valgte ikke møder op.
Så jeg synes, der er god grund til at glæde sig, og jeg vil også sige, at vi er mange her, der sætter pris på rigsfællesskabet.
Men jeg er selvfølgelig lidt ked af det, når hr. Lars-Emil Johansen så begynder at tale om et andet Danmark.
Jeg vil derfor godt sige, at jeg ikke vil anfægte hr. Lars-Emil Johansens grundlovssikrede ret til at være her, jeg er glad for, at han er her, og det er ligeværdigt.
Jeg vil dog alligevel stille et rent moralsk spørgsmål, som altså ikke har noget med ligeværdigheden og juraen at gøre, men som handler om, hvorvidt en så erfaren og dygtig politiker som hr. Lars-Emil Johansen ikke godt kan forstå, at nogle kan tage moralsk anstød af, når man netop sammenligner med forholdene for børnene på Grønland, så at blive moraliserende belært om børnenes forhold i asylcentrene i den anden del af kongeriget.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-01-23:
Jeg vil godt lige sige til det der med, at vi flyver ned: Altså, jeg synes, man skal holde op med at undre sig over, at vi flyver ned, for det gør vi af og til, og det har vi også ret til.
Nu skal det altså ikke kriminaliseres, at vi i det hele taget møder op i Folketinget.
Vi er faktisk valgte.
Godt nok siger hr. Søren Espersen, at der er et andet Grønland.
Selvfølgelig er der det.
Men der er altså ikke andre valgte grønlandske politikere end fru Juliane Henningsen og mig, og derfor tegner vi altså det officielle Grønland, når vi deltager i debatterne her.
Med hensyn til udenrigspolitikken og varetagelsen af udenrigspolitiske interesser vil jeg gerne sige, at det er korrekt, når hr. Søren Espersen siger, at Danmark varetager Grønlands udenrigspolitiske forpligtelser.
Danmark varetager altså også Grønlands interesser med hensyn til asylpolitik.
Og derfor er det fuldstændig korrekt, at det er på sin plads, at vi bruger vores medlemskab af Folketinget til at være med i disse debatter, og hvilken side jeg vælger, vil jeg gerne have lov til at have som privilegium selv at afgøre.
Søren Espersen (DF), 2008-01-23:
Det er jo ikke underligt, vil jeg sige til hr. Lars-Emil Johansen, at det kan undre, at Grønland pludselig engagerer sig i det her, efter at hr. Lars-Emil Johansens første bemærkninger var, hvordan det var mærkeligt at stå her i et fremmed lands parlament – nedværdigende og upassende bemærkninger fra en mand, som har dansk pas, er dansk statsborger og har underskrevet grundloven, ligesom alle vi andre har upassende.
Så det er ikke underligt, at man har undret sig over det, specielt i sammenhæng med at hr. Lars-Emil Johansen tidligere, da den her sag ikke var der, har sagt, at dansk indenrigspolitik ville man ikke blande sig i.
Så flyver man ned, når muligheden er der, for at genere regeringen og går sammen med det røde sammenrend, som hr. Lars-Emil Johansen altid - altid - engagerer sig sammen med, hvilket jeg i øvrigt synes er dumt.
Find dog nogen, som har noget indflydelse i Danmark, at samarbejde med i stedet for de folk der!
Men jeg må lige sige med hensyn til børns vilkår i Grønland, når vi nu er der: Er det ikke korrekt, som jeg også spurgte fru Juliane Henningsen om, at det er i Folketinget, vi har ansvaret for, at børns vilkår bliver sikret i Grønland, fordi vi har underskrevet FN's børnekonvention?
Ja, ligesom hr. Lars-Emil Johansen er glad for, at der er et Danmark som hr. Villy Søvndals, så er jeg også meget begejstret for, at der er et andet Grønland end hr. Lars-Emil Johansens.
Morten Østergaard (RV), 2008-01-23:
Nu tiltror jeg integrationsministeren mange evner, herunder evnen til at tælle til 90.
Derfor vil jeg bare slå fast, at som jeg forstår hr. Naser Khader, så kan han ikke støtte aftalen i dens nuværende form.
Kunne vi få integrationsministeren til at oplyse, hvad det så er for et flertal, man ønsker at betjene sig af, hvis man, som det fremgår af forslaget til vedtagelse, ønsker at sikre sig et flertal bag den aftale, som integrationsministeren altså nu siger at man ingen planer har om at ændre?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-01-23:
Nu har hr. Morten Østergaard været nogle år i politik, så han ved jo godt, at man ikke begynder at indlede forhandlinger med en part, som man først skal til at tale med her i Folketinget, og så begynder at tale med hr. Østergaard om, hvad man skal tale med hr. Naser Khader om.