runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Sina (S), 2015-05-22:
Nu vil jeg lige gentage, at jeg jo er her som standin for vores energiordfører, men jeg vil da alligevel gerne efter bedste evne prøve at komme med mit bud på det her.
Så vidt jeg er orienteret, er vi jo i gang med en proces på det her område, hvor man undersøger det, og der skal nogle VVM-redegørelser til og sådan noget, før man går videre i den her proces.
Så det er område, vi må følge nøje, og hvis der er nogle muligheder i det, skal man jo gå videre med det, hvis alle miljøhensyn ellers tillader det.
Så det er jo ikke noget, vi fuldstændig afviser, men det er heller ikke noget, vi bare synes er supergodt og går all in på.
Der er nogle undersøgelser og alt muligt hen ad vejen, der skal laves.
Men nu må I ikke hænge mig op på det, for som sagt er jeg standin, og jeg vil opfordre spørgeren til at spørge vores energiordfører ved en anden lejlighed, selv om debatten selvfølgelig også skal tages her i salen.
Mikkel Dencker (DF), 2015-05-22:
Tak til ordføreren for fremlæggelsen.
En af de ting, som bliver diskuteret meget lige for tiden inden for energipolitikken, er skifergas.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Socialdemokratiets holdning er til skifergas.
Er det noget, der skal udnyttes, eller skal det blive nede i jorden?
Nu ved jeg godt – og det står også i energiredegørelsen – at man jo ikke på nuværende tidspunkt ved, hvor meget der er, om det er tilgængeligt, og om det er rentabelt, men hvis vi nu forudsætter, at det er rentabelt at hente det op, og at der er noget, hvad mener Socialdemokratiet så der skal ske med det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-05-22:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Det sagde jeg rent faktisk i min ordførertale, også i et spørgsmål tidligere til SF's energiordfører, nemlig at Venstre er parat til at kigge på, om vi kan finde nogle andre mekanismer.
Det med, at vi sidder centralt her i Folketinget og bestemmer, hvor meget vind, biomasse og biogas osv. der skal være, vil nok være mere fornuftigt i større udstrækning at overlade til markedet, også for at finde nogle billigere løsninger end dem, vi hidtil har gjort brug af.
Villum Christensen (LA), 2015-05-22:
En plausibel forklaring på, at det går så galt, at vi kommer op i de helt astronomiske tal, er jo nok det forhold, at vi opererer i et plansystem, hvor man tror man kan forudsige prisudvikling på teknologi, på fossile brændsler osv. – og det kan man jo aldrig.
Det er jo derfor, det går så galt.
Nu vil jeg gerne spørge den liberale ordfører for Venstre: Vil Venstre være med til, at vi i fremtiden, måske om føje år, får etableret et helt andet regime på det her område, hvor vi lader teknologierne konkurrere på lige vilkår fremfor efter et planøkonomisk system at sige, at vi vil have så mange megawatt, det skal koste det, det skal leveres på det tidspunkt?
Det går jo altid galt, det går jo altid galt, som vi ser her.
Så vil Venstre være med til et paradigmeskifte over til et mere liberalt, markedsorienteret teknologisystem, hvor vi støtter 1 kg CO2 ens, uanset hvilken teknologi vi har med at gøre?
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-05-22:
Nu kan jeg ikke helt nikke genkendende til den sammenligning, som spørgeren her gør, men regningen er blevet større.
Det er vi ikke tilfredse med, og det var også derfor, at vi i sommer sammen med regeringen indgik en aftale om at gøre en indsats for at reducere de samlede omkostninger på ikke mindst PSO'en med 13 mia. kr. frem mod 2020.
Men når ordføreren spørger, om jeg er tilfreds med det omkostningsniveau, der er for nuværende, så må jeg klart svare nej – det er for højt.
Derfor er vi også optaget af at gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at skabe billigere løsninger.
Villum Christensen (LA), 2015-05-22:
Jeg kan huske, at da energiaftalen blev markedsført, var det det helt store slagnummer, at det ville koste 1.300 kr. for en husstand, og det ville de fleste nok gerne give i år 2020 for at få sådan en fornuftig grøn strøm.
Det var sådan, det blev solgt.
Nu har jeg lige været inde at kigge på de bilag, der hører til energiaftalen, bl.a. finansieringen, og det er jo rigtigt, som det allerede er sagt, at PSO-afgiften har været omdiskuteret rigtig ret meget i det seneste år.
Nu er det jo en redegørelse, vi snakker om – det er jo en status, vi gør.
Så jeg kunne tænke mig at høre ordføreren, som jo har en stort aktie i den her energiaftale, om han er tilfreds med, at man dengang i 2012 – det er jo ikke mange år siden, man lavede aftalen – forudsatte, at PSO-afgiften ville være et dominerende finansieringselement på 1,4 mio. kr. om året i 2020, og kigger vi på 2014, var det 200 mio. kr. – 200 mio. kr. Når man så kigger i redegørelsen her og kan se, at den samlede PSO er på 7,7 mia. kr., så kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren er stolt af den måde, som hele plansystemet, der ligger til grund for den her energiaftale, er rullet ud på, og den måde, det så også er gået på?
Det er jo en status, vi gør.
Altså 200 mio. kr. står der i forliget; nu er vi oppe på samlet, jeg siger samlet, 7,7 mia. kr.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-05-22:
Jeg er sådan set enig i, at der skal være et dansk marked.
Det kan der være god fornuft i – også det, at vi i Danmark kan vise, at vi rent faktisk kan få det til at hænge sammen, og at vi kan få en stor mængde vedvarende energi til at sikre, at der fortsat er forsyningssikkerhed i Danmark.
Men selvfølgelig er der spørgsmålet om hastigheden for det her, og hvor stort det marked skal være.
Per Clausen (EL), 2015-05-22:
Det er jo så bekvemt med den lange bane, at den kan blive meget lang, men lad det nu ligge.
Jeg vil i forlængelse af det, hr. Lars Christian Lilleholt sagde om forskning og udvikling og demonstrationsanlæg, spørge ham, om han ikke også er enig i, at en del af det, som vi også kommer til at betale for, hvis vi vil opretholde den situation, hvor eksport af ting fra energisektoren er vigtig for Danmark, er, at vi også bliver nødt til at have en efterspørgsel i Danmark, altså at vi også der ligesom har et nationalt marked, og at det jo sådan set godt kan medvirke til at gøre omstillingen til vedvarende energi en lille smule dyrere, end hvis vi valgte at sige, at det var vi ligeglade med.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-05-22:
Jeg er overbevist om, at biogas også bliver billigere og billigere.
Senest er der to store biogasanlæg under opførelse i Sønderjylland uden anlægstilskud, og det viser måske noget om, at udviklingen går i den rigtige retning.
Det er jo også sådan, at vi år for år reducerer det tilskud, vi giver pr. kilowatt-time til biogasanlæg.
Og det er Venstres opfattelse, at på den lange bane skal biogas kunne klare sig på samme vilkår som andre former for vedvarende energi.
Villum Christensen (LA), 2015-05-22:
Jeg har bare et enkelt synspunkt.
Det er foranlediget af hr. Per Clausens munterhed over sammenligningen mellem biler og vaskemaskiner.
Det må jeg jo forstå – en vaskemaskine kan kun bruges på én måde.
Vi har selvfølgelig også andre produkter.
Men hvad siger hr. Per Clausen til det problem, at det jo ikke er ligegyldigt, hvad man putter ind i en vaskemaskine?
Og det er sikkert ikke særlig fornuftigt.
Man kan også finde på andre ting at proppe ind i en sådan en vaskemaskine.
Er det fuldstændig ligegyldigt, hvordan tingene bliver brugt, når man skal definere en periode, et produkt kan holde?
Anerkender Enhedslisten slet ikke, at det er sådan et administrativt apparat, vi sætter op, og så tror man, at man kan styre alt muligt, uafhængigt af hvordan folk opfører sig?
Det var sådan set det, der var mit hovedsynspunkt.
Jeg kan forstå, at Enhedslisten er faldet over et indlæg i Ingeniøren, som handler om, at husholdningsapparater ikke holder så længe, som de gjorde i gamle dage.
Jeg ved nu ikke, om det skulle være så epokegørende en nyhed og slet ikke et problem, som efter vores opfattelse bør kalde på lovgivningsmæssige initiativer.
Vi kaster os jo over mange problemer herinde, som vi mener lovgivningsmagten skal tage sig af, og nu mener Enhedslisten altså, at vi skal pålægge producenter og forhandlere at oplyse om, hvor lang levetid forskellige elektriske apparater har, og om det er muligt at få reservedele.
For undskyld sammenligningen, man kan jo køre bil på mange måder.
Jeg tror, at den gamle Opel Kaptajn med den bløde hat holder længst.
Og tager man en skjorte fra H&M, der koster under det halve af en normal skjorte, så tror jeg, de fleste nok er klar over, at pasformen måske ikke skal forventes at kunne holde de næste 5 år.
Hvad vil jeg så med det?
Jeg tror altså, at forbrugerne selv kan håndtere mange af de her problemer.
Vi synes, at barnepigestaten må stoppe et eller andet sted.
Selv om man ville administrere sådanne levetidsregler for disse produkter, så mener jeg virkelig ikke, at vi skal belemre offentlige myndigheder og kontrolorganer med den type opgave.
Det gør vi altså heller ikke, selv om Frankrig eller andre lande skulle synes, at det her var en god idé.
Vi er af de her grunde imod beslutningsforslaget.
Lone Loklindt (RV), 2015-05-22:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til Enhedslisten for at bringe forslaget op.
I Radikale Venstre mener vi faktisk, at det er rigtig godt at få kigget lidt nærmere på det her, fordi det selvfølgelig er helt uacceptabelt, hvis der er indbygget forældelse i produkter.
Nu kan man sige om den undersøgelse i Tyskland, der henvises til, at der jo er sådan lidt forskellige fortolkninger af den, men der er i hvert fald god grund til at sikre sig, at vi både af hensyn til forbrugerbeskyttelsen, hvor der jo er nogle garantier, en reklamationsfrist og en garantiperiode, men også i særdeleshed i forhold til ressourceforbruget ikke har produkter, der forældes for tidligt og på den måde belaster ressourceforbruget – planeten, kan man sige – mere end nødvendigt.
Det er enormt vigtigt.
Det er sådan set også interessant, at man nu har lavet en lovgivning om det i Frankrig, i hvert fald i forhold til den del, der vedrører hårde hvidevarer, for det gør jo, at vi vil kunne kigge på, hvordan det foregår der, og hvad erfaringerne bliver med det.
Men fra radikal side er vi lidt bange for at skulle kræve en ny mærkningsordning, idet vi allerede har en del mærker, og det er ret vigtigt, at vi kan holde tingene inden for de mærkningsordninger, vi allerede har, sådan at det ikke bliver helt uoverskueligt for forbrugerne, hvad det egentlig er, man skal rette sig efter.
Men det, som jeg synes også er interessant i den her sammenhæng, er, hvis man i miljømæssig forstand tænker i en mere cirkulær økonomi, altså det der med, at vi kan bruge produkterne længere og genanvende materialerne.
Og i den sammenhæng trækker udviklingen jo i den rigtige retning, for hvis de producenter, der er af hårde hvidevarer eller andet elektronisk udstyr, selv skal lease, leje produkterne ud til forbrugerne, bliver der nok en helt anden interesse i, at de holder længere, og at man helt totalt kan styre, hvornår man ønsker at få ressourcerne tilbage i forhold til at blive opgraderet til en ny model.
Så spørgsmålet er i hvert fald meget relevant i forhold til at se på, om vi på den måde kan være med til at fremme den cirkulære økonomi og fremme interessen for netop at holde fast i, at produkter har så lang en levetid, som det er optimalt i forhold til forbruget af ressourcer, og i forhold til at funktionen kan bruges, snarere end at vi får et ressourceforbrug, som handler om rigtig meget udtjent udstyr, der bare ryger på lossepladsen.
Så Radikale Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget, men er optaget af, at vi kan diskutere videre i udvalget, om vi på nogen måde kan sende en eller anden form for signal om hensigten, som jeg er enig med Enhedslisten i.
Pia Adelsteen (DF), 2015-05-22:
Vi har i hvert fald set nogle eksempler, hvor man godt kunne få en grim mistanke om, at der er foregået nogle ting, som ikke burde foregå, og vi har set udsendelser om det.
Så det synes jeg er helt relevant at man tager op.
Per Clausen (EL), 2015-05-22:
Jeg skal ikke trække sagen i langdrag i dag, men bare sige, at fru Pia Adelsteen misforstår forslaget, når hun tror, det kun handler om hårde hvidevarer.
Det er det, man har gennemført i Frankrig – der har man kun gennemført det for hårde hvidevarer.
Vi er sådan set enige med fru Pia Adelsteen i, at man skal kigge mere bredt på elektriske og elektroniske produkter.
Så det tror jeg vi er enige om, og jeg synes, at det indlæg, der kom fra fru Pia Adelsteen, ligesom de foregående indlæg jo giver god grund til, at man kan arbejde seriøst videre med det her og måske også se på nogle af de erfaringer, de nu gør i Frankrig, når de gennemfører en lovgivning som den her.
Pia Adelsteen (DF), 2015-05-22:
I Dansk Folkeparti anerkender vi fuldt ud den problematik, som Enhedslisten rejser med forslaget, nemlig at der er nogle situationer, hvor man får en fornemmelse af, at der er planlagt en forældelse af produktet.
Det er den ene præmis.
Den anden præmis er selvfølgelig i forhold til vores ressourcer og miljøpåvirkningen, når man producerer ting gentagne gange.
Det er sådan det.
Men i forhold til selve forslaget mener vi også, at det vil gøre tingene dyrere, hvis vi siger ja til, at sælgere og forretninger bliver pålagt at skulle komme med skriftlige angivelser af, hvor længe et apparat skal kunne holde.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at man skal kunne levere reservedele i et vist antal år.
Derved mener vi simpelt hen, at man gør produkterne dyrere, og vi mener også, at noget af det simpelt hen er urealistisk.
Der kan jo være en producent, der producerer nogle ting, der bliver solgt, og så går vedkommende konkurs.
Så kan man have stået nok så meget i en forretning og sagt, at der findes reservedele i de næste 10 år, men det er bare ikke gældende mere, fordi virksomheden ikke eksisterer.
Så der vil være nogle tilfælde, hvor det simpelt hen ikke vil kunne lade sig gøre.
Det er så, hvad det er.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får arbejdet videre med det her, for vi har set, at der er nogle steder, hvor man meget hurtigt får den her fornemmelse af, at lige så snart garantien er udløbet, dør tingene.
Det er jo simpelt hen irriterende som forbruger, at man skal bruge penge osv. på det.
Så hvis det foregår, er det ikke rimeligt.
Jeg tror, at hr. Per Clausen selv nævnte printere.
Men det kan godt overraske mig lidt, når spørgsmålet skal angribes på de to måder, som Enhedslisten gør i forslaget, at man netop ikke tager sådan noget som tv med, for tv er jo også miljøbelastende.
Og alt andet lige skriver Enhedslisten selv, at de ofte bliver udskiftet, ikke fordi de ikke længere virker, men fordi man ønsker en ny funktionalitet eller simpelt hen bare et smartere fjernsyn, for sådan er det jo også.
Til sidst vil jeg bare sige, at vi ikke kan støtte forslaget, men jeg synes, det er vigtigt, at vi gør noget for at finde ud af, om der er de her planlagte udløbsdatoer på elektroniske produkter.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, for det er altså ikke i orden.
Det er ikke det, der er meningen, når man køber nogle ting, at man har et defekt produkt, lige efter at garantien er udløbet.
Men jeg vil også godt sige, at det undrer mig lidt, at selve forslaget går meget på hårde hvidevarer.
Nu ved jeg godt, at hårde hvidevarer er et vidt begreb.
Men så vidt jeg kan se ud af den tyske undersøgelse, der er lavet, er gennemsnitslevetiden for hårde hvidevarer omkring 13 år – det kan godt være, at jeg har misforstået det, men sådan må det være – og det synes jeg da egentlig er rimelig pænt, og det er i hvert fald ud over garantiperioden.
Dansk Folkeparti kan i hvert fald ikke støtte forslaget, som det ligger, men jeg håber, at vi kan se på, om vi kan gøre noget på en anden måde.
Anne Sina (S), 2015-05-22:
Jamen jeg synes bare, det er godt, at Enhedslisten har tænkt sig at fortsætte med at følge den her udvikling, fordi det er da et område, hvor vi alle sammen nogle gange sidder og tænker: Ahr, kan det her nu være rigtigt?
Det, jeg bare påpeger, er, at vi i virkeligheden mangler noget klar dokumentation for, hvordan det her sker.
Per Clausen (EL), 2015-05-22:
Jeg er selvfølgelig glad for, at der er vilje til at se på den her problemstilling, også fordi det på nogle områder jo næsten er alt for tydeligt.
Jeg kender folk, heldigvis, der har forstand på elektronik, og som nærmest ved kun at trykke på en knap er i stand til at få en printer til at virke, hvor der ellers stod skrevet på skærmen, at nu virker den ikke mere, fordi den nu er slidt op.
Det er måske sådan et eksempel, synes jeg, på noget af det, der måtte være mulighed for at gribe ind over for.
Men jeg ser sådan set frem til, at vi kan arbejde videre med den her problemstilling.
Om det så bliver på den her side af et valg, er måske lidt tvivlsomt – også fordi nogen sikkert vil insistere på at holde sommerferie, selv om valget skulle komme inden ferien.
Men det er i hvert fald en problemstilling, som jeg kan sige vi vil følge op på efterfølgende, fordi vi synes der er rigtig meget at komme efter.
Anne Sina (S), 2015-05-22:
Altså, nu henviser Enhedslisten jo selv i beslutningsforslaget til den her tyske undersøgelse på det her område, og hvis jeg læser undersøgelsen korrekt, siger den også, at vi i dag i virkeligheden mangler data for omfanget af det her, nemlig om det er noget, der reelt sker rigtig meget.
Så vi arbejder på et lidt vagt datagrundlag i forhold til den her problemstilling.
Det ændrer ikke på, at vi alle sammen, som ministeren også sagde det, sidder lidt med den der oplevelse af, at, hov, så gik iPad'en i stykker.
Så der er nok noget i det her.
Men bare for at få det på plads: Vi mangler noget data for helt at være sikker på, hvordan det her udvikler sig, og derfor synes jeg vi skal følge udviklingen nøje.
Jeg er også med på, at det her ikke kun handler om forbrugerbeskyttelse, men også om en bæredygtighed i forhold til den måde, som vi producerer produkter på, og den måde, som de holder på.
Så jeg anerkender fuldt ud, at der er to elementer i det her.
Jeg mener dog, at man, ved at man f.eks. i en europæisk sammenhæng kigger på reklamationsretten, på den måde også kan tvinge producenter til i virkeligheden at sikre noget mere bæredygtighed allerede i produktionsfasen.
Mikkel Dencker (DF), 2015-05-22:
Jeg har bestemt heller ikke noget imod, at fru Anne Sina er til stede i salen.
Jeg havde bare håbet, at det var hr. Jens Joel som Socialdemokratiets ordfører på området, som var der og var klar til at svare på spørgsmål.
Nu holder jeg mig også til sådan mere overordnede spørgsmål og går ikke ind i det tekniske, så nu stiller jeg bare et mere inden for samme kategori.
Nu mener Socialdemokratiet jo ligesom regeringen, at vi skal udfase fossile brændsler efter 2035 i el- og varmeforsyningen og i 2050 i energiforsyningen overhovedet.
Skal man så stadig væk producere skifergas til eksport, eller skal man sætte en prop i hullet?
Daniel Rugholm (KF), 2015-05-22:
Jeg ikke selv læst undersøgelsen – det skal jeg indrømme –
Det er 2 år længere, end et ægteskab gennemsnitlig gør i Danmark.
Forskellige ordførere, både den socialdemokratiske og den radikale, var inde på forskellige problematikker i forslaget.
Jeg skal ikke gentage dem alle sammen.
Venstres ordfører var også inde på problematikken med, at Danmark går enegang i forhold til EU på dette område.
Det er vi sådan set også enige i.
Så Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Villum Christensen (LA), 2015-05-22:
Tak for det.
Jeg har et spørgsmål om økonomi, og så har jeg et spørgsmål om forsyningssikkerhed.
Det er to vigtige ting.
Det er en kompleks aftale, og man kan jo altid pille nogle ting ud, og det gjorde hr. Steen Gade også, og jeg vil så tillade mig at pille noget af det ud, som hr. Steen Gade ikke nævnte noget om, men som er meget, meget tydeligt her, fordi det står på to sider ved siden af hinanden, nemlig på side 4, hvor der står – nu vil jeg sige lidt om vind, fordi det jo er kronjuvelen i energiaftalen – at den samlede værdi af vind i 2014 var 2,7 mia. kr. – 2,7 mia. kr.
På siden lige overfor er der sådan en flot illustration af PSO-afgiften, og den er lavet, for at man kan se, hvor meget erhvervslivet har fået i rabat.
Der står, at PSO-afgiften i 2014 udgjorde 7,4 mia. kr., jeg gentager: 7,4 mia. kr.
Det vil altså sige, at vi har en samlet værdi af vind på 2,7 mia. kr. og vi har PSO-afgifter på 7,4 mia. kr.
Nu ved jeg godt, at det ikke er al PSO, der går til vind, men synes ordføreren, at det er godt købmandskab?
Steen Gade (SF), 2015-05-22:
Men det ene er det med radioaktivt affald, og det skal vi have nogle regler for, som er anderledes end bare at sige, at det tager vi stilling til senere.
Det andet, som jeg vil sige her, er det med injektioner af kemikalier i undergrunden, hvor de ligger permanent.
Det er der jo ikke nogen myndigheder i det her land der har tænkt igennem på forhånd, og det synes jeg er ret skræmmende og en understregning af, at da Lykke Friis i sin tid som klima- og energiminister gav tilladelsen, foregik det på en fuldstændig uhensigtsmæssig og urimelig måde.
Per Clausen (EL), 2015-05-22:
Det synes jeg er rigtig godt.
Jeg havde bare fået indtrykket af, at SF havde nogle konkrete forslag til, hvordan man skulle skærpe lovgivningen, sådan at vi kunne være fuldstændig sikre på, at der ikke blev udvundet skifergas i Danmark.
Det er bare, fordi jeg synes, det kan være vigtigt, når man diskuterer det her, at man ved, præcis hvor vi er henne.
Steen Gade (SF), 2015-05-22:
Det er rigtigt, som hr. Per Clausen siger, at vi – sammen med Enhedslisten og regeringen – jo har taget nogle initiativer i de sidste år for at trække beslutningerne ind i Miljøministeriet og væk fra kommunerne, og vi har i øvrigt ændret nogle regler, sådan at de er skærpet.
Og så har vi sat os for at kigge omhyggeligt igennem, hvor man skal have skærpelser.
Lad mig nævne en af de ting, som man burde have undersøgt og burde have taget højde for, dengang den tidligere regering gav tilladelsen.
Det handler om, hvis der kommer radioaktive stoffer op.
Der har vi fået et svar fra miljøministeren om, at det ved man sådan set kun en ting om, nemlig at kommer der noget radioaktivt affald i den her forbindelse, selv om det er lavradioaktivt, så skal det sendes til Risø.
Det er jo en slags eksempel på, at lovgivningen ikke er på plads, og det er i hvert fald en af de ting, vi vil kigge på.
Vi har stillet 35 spørgsmål her i forgårs til miljøministeren og klima- og energiministeren for at få det her pindet ud i flere detaljer.
Per Clausen (EL), 2015-05-22:
Jeg synes, det var en udmærket tale, hr. Steen Gade holdt.
Så jeg vil spørge til noget af det, han ikke kom ind på.
Der foregår jo i Nordjylland og andre steder i landet for tiden en meget intensiv debat om spørgsmålet om skifergas.
Man har nu fra Totals side besluttet sig for ikke at gennemføre nogen udvinding i Nordsjælland – og tillykke til nordsjællænderne.
De er på mange måder lykkeligt stillet.
Men i den sammenhæng har det jo været fremført af SF's formand, fru Pia Olsen Dyhr, at SF har en plan for, hvordan man kan skærpe miljølovgivningen, sådan at det bliver umuligt at udvinde skifergas.
Jeg ved ikke, om hr. Steen Gade i dag kunne løfte lidt af sløret for, hvad den skærpelse konkret går ud på.
Steen Gade (SF), 2015-05-22:
Tak for det.
Jeg skal på vegne af alle partier i Folketinget og som formand for Klima-, Energi- og Bygningsudvalget bare kort sige, at vi synes, at den redegørelse, der ligger, kræver en diskussion her i Folketinget, som gør, at vi også kan diskutere nogle fremtidsudfordringer i de næste faser af energipolitikken.
Det er derfor, vi har anmeldt en forespørgsel i dag, og jeg ser frem til ministerens besvarelse.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-05-22:
Jeg kan afvise, at man har ønsket at gøre Nordjylland til et eksperimentarium, men jeg kan bekræfte, at Total har en efterforskningstilladelse, som rutinemæssigt vil udløse en indvindingstilladelse i Nordjylland.