runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2011-03-23:
Nej, det synes jeg overhovedet ikke det er.
Altså, det her har jo ikke noget som helst med forbeholdene at gøre, de er fuldstændig uændrede, og den her konkurrenceevnepagt har ikke nogen indflydelse på dem.
Der er jo ikke nogen juridisk bindende aftaler.
Det her er en overbygning på noget, vi allerede har, og det vil samlet set være med til at gøre, at der ikke skal betales så store renter, f.eks. fra Danmarks side, når vi låner penge, fordi der er større tillid til vores økonomi, og med lavere renter kan vi bruge rådighedsbeløbet til at levere ydelser med varme hænder og til fordel for konkurrenceevnen i stedet for at bruge pengene på at betale renter.
Og det kan vi så også håbe for nogle flere lande.
Vi har jo set lande i Sydeuropa, som er i en vanskelig økonomisk situation.
Med det her er der en skærpet opmærksomhed, der er et idékatalog, som man kan plukke fra, og så man kan sørge for, at man ikke havner i en situation, hvor deres rådighedsbeløb hovedsagelig vil gå til at betale renter.
Det er jo det, vi skal væk fra, og gøre det samlede EU mere konkurrencedygtigt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-03-23:
Så det er ganske enkelt de helt fantastiske erfaringer, vi har med stabilitets- og vækstpagten, der gør, at man nu også vil tilslutte sig europagten.
Det er det, der er argumentet, for det har jo virket så fantastisk indtil nu, forstår jeg på pointen.
Det var den ene ting.
Den anden ting er, at hr. Mike Legarth siger, at vi skal følge de regler, der er, og dem, der løbende måtte komme, skal vi åbenbart også følge.
Jeg forstår godt hr. Mike Legarths grundsynspunkt – det er sådan set heller ikke det, jeg sætter spørgsmålstegn ved – men det, jeg spørger til, er bare, om det, når det nu ved en folkeafstemning er besluttet, at Danmark ikke skal være med i euroen, så ikke er lige smart nok, at man laver nogle nye regler om noget, som et flertal i Folketinget, som er uenigt med den danske befolkning, godt kunne have tænkt sig at folket havde stemt anderledes til, og at man så lige prøver at smutte det ind sådan ad bagvejen.
Er det ikke lidt for smart?
Mike Legarth (KF), 2011-03-23:
Vi Konservative er jo EU-tilhængere.
Man har jo besluttet at være medlemmer, og vi synes så også, at der skal leves op til de fælles regler, som er lavet for landene, der er medlemmer.
Konkurrenceevnepagten er jo bare en overbygning på det, og det giver faktisk Danmark åbenlyse fordele, at vi nu i fællesskab aftaler det her med hinanden.
For nu kommer der en øget forståelse for, at der er nogle økonomiske rammer, der skal overholdes, og det kommer Danmark til gode, for vi er faktisk mønsterlandet.
Vi er jo dem, der først tiltræder de ting, der er nødvendige, og nu kan vi så sikre, at andre lande også gør det.
Det gør, at ikke bare Danmark bliver mere konkurrencedygtigt, men at alle landene i Europa bliver mere konkurrencedygtige, og det hjælper os alle sammen, for det er jo egentlig det, EU skal gøre.
Nu kan der ikke opstå en situation, hvor vi skal betale nogle store regninger til nogle lande, som lader stå til.
Det er det, vi forsøger at tage i opløbet med det her, så der er åbenlyse fordele for Danmark.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-03-23:
Jeg hørte godt, at der blev sagt noget med »fordi« på et tidspunkt, men der kom ikke rigtig nogen begrundelse derefter.
Altså, hvad er det, der gør, at det her er sådan en god idé for Danmark?
Når det spørgsmål så er stillet, vil jeg stadig sige, at euroen jo er et lidt særligt område, fordi det er et af de her områder, hvor man ved en folkeafstemning har taget et forbehold.
Derfor synes vi i Liberal Alliance, at det – hvad kan man sige? – er sådan lidt mere følsomt, forstået på den måde, at man måske skulle have haft den respekt for det, at der havde været en lang dialogperiode med den danske befolkning.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-03-23:
Jeg synes bare, at det var vigtigt at understrege, at den, der fører en økonomisk uansvarlig politik og graver et hul i statskassen, faktisk er den siddende regering med Liberal Alliances og Dansk Folkepartis støtte.
Det synes jeg at ordføreren ganske glimrende gjorde rede for.
Det er jeg da glad for at han bekræftede.
Danmark er jo også et land, der ikke overholder de krav, der ligger i vækst- og stabilitetspagten om, at man maksimalt må have minus 3 pct. i offentligt underskud.
Det lever Danmark jo heller ikke op til.
Så jeg ryster sådan lidt på hovedet over, at ordføreren nærmest kan kaste SF i økonomisk uansvarlighed, når man i den grad har udvist økonomisk uansvarlighed.
Men jeg synes også, at man i virkeligheden skal kigge mere på handling end på ord.
Per Clausen (EL), 2011-03-23:
Jeg synes måske, det er en lille smule stærk kost, at finansministeren fra Folketingets talerstol benægter, at det fremgår af europagten, at man skal lave en eller anden form for lovgivning – en budgetlov, en forfatningsændring eller noget andet – som sikrer, at EU's økonomiske regler bliver skrevet direkte ind i den nationale lovgivning.
Det er vel noget af det, der fremgår mest tydeligt af europagten.
Men det bliver vi jo nødt til at tage op igen og igen, indtil vi kan få en forklaring på, hvordan det kan være sandt, at det, som enhver kan læse står i pagten, ikke betyder noget.
Jeg vil bare sige, at ministeren talte om manipulation i forbindelse med mine indlæg; jeg tror, at ministeren er langt på den anden side af manipulation, når han benægter baggrunden for mine spørgsmål i den her sag.
Det er vel i grunden, når alt kommer til alt, det, som er meget karakteristisk for debatten i dag, nemlig at
Fra de borgerlige partiers side tilføjes det altid »med hensyntagen til stabilitetspagten«, underforstået, at det, man så ikke siger så tydeligt nu, er, at man er fuldstændig overbevist om, at Socialdemokraternes og SF’ernes økonomiske politik af EU vil blive dømt for at stride mod stabilitetspagten.
Man kan jo ikke afvise, at EU vil nå frem til de beslutninger, når man ser på, hvad der er det reelle politiske indhold i europagten.
Derefter går man i gang med – med stor omhu og relativt grundigt – at redegøre for, hvordan man kan bruge en række af de redskaber, som vi har set udfoldet i Danmark, som vi har set udfoldet i andre EU-lande, og hvorom man så klart siger: Det er også dem, der skal bruges fremover.
I den sammenhæng at opfatte europagten som sådan en erklæring om, at vi bare fremover skal snakke sammen om den økonomiske politik i EU, tror jeg det vil være meget uklogt at satse på forholder sig på den måde.
Så diskuterer man forholdet til euroforbeholdet.
Vi får jo heldigvis i april måned en debat om euroforbeholdet set i forhold til den lange række af forandringer, der sker i styringen af EU-politikken og den økonomiske politik i medlemsstaterne, og hvilken rolle EU kommer til at spille i forhold til den.
Det bliver spændende at se, om man stadig væk vil fastholde det synspunkt, at forbeholdet opretholdes uantastet.
I hvert fald kan jeg ud fra fru Pia Olsen Dyhrs beskrivelse af, hvad euroforbeholdet indeholder, allerede nu se store vanskeligheder med, at SF kan opretholde en holdning om, at man kan støtte alle de tiltag, der sker i EU, uden at komme i konflikt med euroforbeholdet.
Men det vil vi vende tilbage til; det bliver en spændende debat, når vi kommer så langt.
Men kan jo undre sig over, og det skal være min sidste bemærkning, hastværket i den her sag.
Under alle omstændigheder betyder det i hvert fald, at der træffes en forhastet beslutning, uden at den danske befolkning er blevet spurgt, og det synes jeg er skidt.
Men jeg kan love, at vi får god anledning til at diskutere den her og andre problemstillinger vedrørende EU's økonomiske politik, også i den nærmeste fremtid.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-03-23:
Jeg vil sige til fru Pia Olsen Dyhr, at det har undret mig længe, at SF anser det for en ansvarlig økonomisk politik at skulle ud at spare 79 mia. kr., som underskuddet er i år.
Jeg har hørt det flere gange, også fra hr. Ole Sohn, der synes, at det er stærkt betænkeligt, at vi kører med et underskud.
Men det, at vi var gældfri, da krisen ramte os i 2008, gør jo netop, at vi har den økonomiske handlefrihed, at vi kan skaffe danskerne så gelinde og så skånsomt igennem den her krise som muligt.
Men jeg kan forstå, at fru Pia Olsen Dyhrs recept er, at vi i år skulle spare 79 mia. kr.
Tænk, det ville jeg synes var alt for hårdt over for den danske befolkning.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-03-23:
Jamen det kan godt være, at det er, fordi jeg kun havde matematik i gymnasiet og ikke fortsatte på universitetet, at jeg ikke kan forstå, at det er økonomisk ansvarligt at have et underskud på de offentlige finanser på 80 mia. kr., men det vil jeg nu mene er økonomisk uansvarligt.
Men lad det nu ligge, det her handler om EU's konkurrenceevnepagt.
Når vi nu i den forbindelse snakker om økonomisk ansvarlighed, har jeg lagt mærke til, at Dansk Folkeparti, både fru Pia Adelsteen og hr. Morten Messerschmidt, har foreslået, at Danmark skal have en flydende valutakurs.
Hvordan hænger det sammen med at føre en ansvarlig økonomisk politik i Danmark?
Tak til finansministeren.
Jeg vil egentlig gerne følge op på det sidste spørgsmål, for vi havde statsministeren i samråd tidligere i dag i Europaudvalget, hvor han netop også understregede, at en budgetlov i Danmark intet har med EU's konkurrenceevnepagt at gøre, og derfor ville regeringen fremsætte den ligegyldig hvad og gøre det med Dansk Folkepartis opbakning.
Jeg vil bare spørge, om den opbakning stadig væk er der, så finansministeren ikke kommer tilbage på et eller andet tidspunkt med en forventning om, at de, der står bag ønsket om at træde ind i EU's konkurrenceevnepagt, skal lægge stemmer til en budgetlov, fordi vi så indirekte er tvunget til det.
Det vil jeg gerne have finansministeren til at bekræfte, altså at det må være et flertal i Folketinget og ikke dem, der har sagt ja til den her konkurrenceevnepagt.
Per Clausen (EL), 2011-03-23:
Jeg har et enkelt spørgsmål til ministeren, som det har været helt umuligt at få et klart og fornuftigt svar på, selv om jeg har stillet det skriftligt og stillet det til både finansministeren og statsministeren mundtligt.
Det er blevet sagt fra finansministerens side, at fordi europagten ikke er et juridisk dokument, men kun en politisk aftale, så har det ingen lovgivningsmæssige konsekvenser for Danmark at tilslutte sig den.
Så vil jeg bare spørge ministeren om, hvordan han så tackler den udfordring, at der i europagten udtrykkeligt står, at man forpligter sig til at omsætte EU’s finanspolitiske regler, som de er fastlagt i stabilitets- og vækstpagten, til national lovgivning.
Hvordan vil ministeren gøre det uden at lave ny lovgivning i Danmark?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-03-23:
Jamen sådan er det jo også.
Det, der følger af konkurrenceevnepagten, er jo drøftelser, indsigt og åbenhed omkring de økonomiske udfordringer, som de forskellige lande kæmper med, og derfor er det ikke en bestemt model, der tromles ind over alle EU-landene.
Så jeg er da enig i, at de drøftelser skal vi have, men vi har også haft de her drøftelser, vil jeg godt sige til fru Pia Adelsteen, igennem længere tid, for tankerne omkring den her pagt kom jo frem i oktober måned sidste år, og vi har ved forskellige lejligheder drøftet, hvad indholdet kunne være, og vi har fulgt processen.
Så jeg synes ikke, det er en rigtig beskrivelse at give, at det er noget, der bare lige er dukket op her på det seneste, og at det er noget, vi lusker igennem.
Jeg mener klart, at det med hensyn til den her pagt falder i dansk interesse at medvirke fuldtonet i drøftelser af forhold internationalt i EU, som påvirker Danmark.
Pia Adelsteen (DF), 2011-03-23:
Det er jo helt rigtigt: Der er ikke nogen sanktioner i forhold til det her, fordi det ikke er en juridisk aftale.
Men jeg ser jo, ligesom ministeren åbenbart gør det, sådan på det, at det altså er en bindende aftale.
Det her er en aftale, vi laver med EU om, hvordan vi skal håndtere vores økonomiske situation.
Det er fair nok, men vi havde også en i forvejen i vækst- og stabilitetspagten, og min påstand er jo, at mange af de situationer, man ser i de sydeuropæiske lande, kunne være undgået, hvis man bare havde holdt sig til den aftale, man rent faktisk havde i forvejen.
Det, der også er paradoksalt, og som også har været oppe i debatten, er, at Dansk Folkeparti jo har støttet regeringen igennem 10 år, fordi vi støtter den økonomiske politik.
Jeg kan jo så sidde og sige, at jeg da også håber, at andre lande vil føre sådan en ansvarlig økonomisk politik, men jeg mener principielt, det er landene selv, der bør beslutte det, og ikke EU.
Og jeg mener, det her kan betyde indførelsen af, at det er EU, der beslutter det.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-03-23:
En aftale kan jo være moralsk bindende, og når man har givet sit ord, har man givet sit ord, og det håber jeg da også vil præge den her aftale.
Men det, der er kendetegnende ved en politisk aftale, er jo, at man ikke kan idømme medlemslandene sanktioner, hvis de ikke følger de intentioner, der er i aftalen.
Det er jo forskellen på en juridisk forpligtende aftale og en politisk forpligtende aftale.
Men der skal da ikke være nogen tvivl om, at jeg mener, at en politisk forpligtende aftale er moralsk og personligt forpligtende, og at man ikke bare kan give sit ord sådan i øst og vest og så rende fra det, men de hårde kendsgerninger er, at der jo ikke er nogen sanktioner i forbindelse med en politisk aftale.
Pia Adelsteen (DF), 2011-03-23:
Nu havde vi jo møde i går i Europaudvalget, og der fik ministeren også spørgsmålet.
Det kan vi da godt sige.
Det, man så også bliver ved med at holde sig til, er: Jamen det her er ikke en juridisk bindende aftale, det er jo bare en politisk bindende aftale.
Så nu vil jeg stille ministeren det samme spørgsmål, som jeg stillede statsministeren i dag: Anser politikeren hr. Claus Hjort Frederiksen en politisk aftale for at være lige så bindende som en juridisk aftale?
Per Clausen (EL), 2011-03-23:
Meget kan man sige om finansministerens svar, men beroligende er det ikke.
Når han siger, at han ikke forstår spørgsmålet, så vil jeg spørge, om han heller ikke har erindring om, at han i europagten har læst formuleringer om, at man skal indføre en gældsbremse, en budgetlov osv., og at det er en pligt, man får, når man tilslutter sig europagten.
Jeg synes, det er lidt uheldigt, hvis finansministeren ikke er vidende om, at det er det, der står i europagten.
For det er en af de betingelser for at komme med i europagten, som er soleklar.
Det er rigtigt, at man kan gøre det på forskellige måder.
Finansministeren kan vælge at lave den danske grundlov om, eller han kan vælge at lave en budgetlov, eller han kan muligvis gøre noget tredje eller fjerde, men det er en kendsgerning, at der er et krav om, at man skal udvide lovgivningen i alle landene med en lovgivning, som klart fastlægger, at der skal være en form for budgetkontrol.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-03-23:
Tak for det.
Vi har haft ganske mange debatter her i Folketingssalen og også ude i fædrelandet, hvor socialdemokrater hele tiden henviser til eksemplet Sverige og siger, at i Sverige går det alt sammen så godt, og der er større vækst, og der er større og bedre forhold for så mange forskellige ting, og det fremhæver man som et lysende eksempel til efterfølgelse i Danmark.
Så derfor bliver jeg nødt til at spørge hr. Kim Mortensen, om hans svenske socialdemokratiske venner fuldstændig har misforstået, hvad den her europagt handler om.
I en anbefaling har Socialdemokratiets finansordfører til sit parti skrevet følgende: Meget tyder på, at europagten vil føre til mere føderalisme.
Det bliver foreslået, at EU skal blande sig i nationale anliggender som løndannelse og finanspolitik, noget, vi er klart imod, for EU skal ikke, hverken direkte eller indirekte, blande sig i de spørgsmål, skriver altså den socialdemokratiske finansordfører forud for den debat, man har i Riksdagen i dag om samme emne.
Har Socialdemokraterne i Sverige fuldstændig misforstået, hvad den her europagt går ud på?
Mike Legarth (KF), 2011-03-23:
Jeg kan bekræfte over for hr. Jacob Jensen, at det er fuldstændig korrekt skitseret, at der er nogle fælles regler, som vi skal leve op til, og at det årlige program, vi som sagt laver, det, der hedder konvergensprogrammet, jo viser, hvor vi står, og det er med til indirekte at styre den økonomi, vi har.
Og der er det da bekymrende at høre, at oppositionen gerne vil øge de offentlige udgifter, for det vil jo netop øge gældsætningen og dermed blive en udfordring for at kunne leve op til de regler, vi selv har sat for det økonomiske samarbejde ikke bare i Danmark, men også i EU.
Jacob Jensen (V), 2011-03-23:
Tak for et meget præcist svar.
Betyder det så, at hvis S og SF får muligheden for at føre en anden politik, som jeg kan forstå fru Pia Olsen Dyhr gerne ønsker, at der allerede der er nogle begrænsninger for, hvad det er, de egentlig kan gøre? Jeg tænker på, at man jo ikke bare kan sige, at der nu skal føres en fuldstændig anderledes politik end den, regeringspartierne og Dansk Folkeparti har stået for igennem en række år med ro på de offentlige udgifter, med stabilitet omkring de offentlige finanser i al almindelighed, reformer osv. på arbejdsmarkedet.
Man kan ikke bare slå over i en fuldstændig anden boldgade og så sige, at det nu skal gøres hundrede procent anderledes, for der er nogle krav til os i Danmark, og de krav er dem, som vi selvfølgelig fra regeringspartiernes side har fulgt og også vil gøre det i årene fremover.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-03-23:
Jeg synes, det er utroligt, at hvis man siger, at man er tilhænger af, at vi fortsætter fastkurspolitikken, skal det ikke være muligt at tage en debat om, hvilke fordele og ulemper der er ved fastkurspolitikken.
Vi har omvendt valgt at lade os inspirere af, hvad der foregår omkring os.
Vi har holdt en konference herinde for et par uger siden, hvor vi bl.a. havde inviteret den tidligere centralbankchef fra Sverige for at give sit bud på, hvad det var, der gjorde, at den svenske økonomi udviklede sig mere positivt her efter krisen end den danske økonomi.
Det burde jo være noget, også Socialistisk Folkeparti var optaget af.
Det er ikke et spørgsmål om, at man så er klar til at opgive den faste kurs over for euroen: Det er vi ikke.
Vi opfatter det sådan, at specielt i krisetider skal man ikke gamble med sådan noget, men det er jo ikke det samme som, at man ikke kan tage en debat af, hvad det er, svenskerne har haft mulighed for, bl.a. fordi de har haft flydende valutakurs over for euroen, som danskerne ikke har haft mulighed for.
Den debat skal kunne tages.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-03-23:
Jeg kan så forstå, at hr. Morten Messerschmidt ikke har opbakning til det, han truede med den 4. februar.
Hr. Morten Messerschmidt sagde i Børsen den 17. februar 2011 ligeledes, at han kan se fordele i, at Danmark skifter valutapolitik og lader sig inspirere af Sverige, dvs. får en flydende valutakurs.
Det vil sige, at hr. Morten Messerschmidt i virkeligheden ikke står inde for Dansk Folkepartis politik.
Lad nu det ligge.
Jeg synes bare, det var vigtigt, at ordføreren understregede det, for så ved vi, hvad vi kan forholde os til i den danske offentlighed.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-03-23:
Hvis spørgsmålet drejer sig om, hvorvidt vi agter at vælte regeringen, så kan jeg skuffe spørgeren, for det agter vi ikke at gøre.
Det gør vi bl.a. ikke, fordi alternativet til den nuværende regering jo i givet fald vil være en regering ledet af fru Helle Thorning-Schmidt bestående af Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti og muligvis Det Radikale Venstre; det ved vi jo ikke rigtig noget om.
Vil det være en regering, der bringer os bedre i mål i forhold til europagten, altså sikre, at befolkningen får indflydelse på, om vi skal tilslutte os eller ej?
Jeg synes egentlig, at den debat, vi allerede har haft i dag, jo meget godt illustrerer, at de partier, der ønsker euroen, slår sig sammen, og så sikrer de, at det her hastes igennem uden en forudgående folkelig debat for at bringe Danmark så tæt på kernen af eurolandene som muligt, uden at man altså behøver have en folkeafstemning, hvor man spørger befolkningen.
Det er uærligt.
Det er uværdigt.
Og det har selvfølgelig konsekvenser i den forstand, at vores vælgere da ikke synes, det er sjovt.
Vi synes da ikke, det er sjovt, at vi skal se på, at befolkningen bliver holdt ude af den her debat.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-03-23:
Jeg har et spørgsmål, fordi jeg er lidt nysgerrig.
På Danmarks Radios hjemmeside kan man den 4. februar 2011 læse, at hr. Morten Messerschmidt, som er europaparlamentariker for Dansk Folkeparti, siger, at europagten vil få konsekvenser for den parlamentariske situation i Danmark, og hvis regeringen vælger at tilslutte sig den, kommer de her konsekvenser.
Så jeg vil gerne høre, om Dansk Folkeparti er villig til at fjerne tæppet under regeringen ved den her tilslutning til konkurrenceevnepagten, eller om det bare er tomme tønder, der buldrer.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-03-23:
Tak, også for den begejstrede tilslutning fra SF’s side, som man kunne høre der kom her.
Jeg forstår, at SF kan føre lige præcis den økonomiske politik i Danmark, man vil, med store offentlige underskud og hvad ved jeg, så også det er blevet sikret med det her.
Så kan SF jo også påvirke resten af Europa, det gør mig lidt bekymret, men smag og behag er jo forskellig.
Det, jeg ikke forstår, er, at SF’s ordfører fik sagt, at vi nærmest fik sikret forbeholdet med tilslutningen til europagten – det tror jeg måske lige er at tage munden for fuld.
Er det ikke meget naturligt, når danskerne et par gange har stemt nej til euroen, at vi ikke her fra Folketingets side ligesom prøver at snige euroen ind ad bagvejen?
Pia Adelsteen (DF), 2011-03-23:
Når vi står og diskuterer ting politisk, tvivler jeg meget på, uanset hvor meget vi taler fastkurs eller ej, at det vil give de store uroligheder på finansmarkedet.
Det skal jeg ærligt indrømme.
En ting er i hvert fald helt sikkert: Sverige klarer sig jo ganske glimrende, Sverige klarer sig ganske glimrende.
De har valgt en anden kurs end Danmark, og jeg siger ikke, at deres kurs er mere rigtig end vores, det er slet ikke det.
Men de har valgt en anden kurs.
Jeg spørger bare igen: Er det en forudsætning at sige ja til europagten for at beholde fastkurspolitikken?
Det synes jeg ikke man svarer klart på.
Man siger, at det har været en god ting siden 1983.
Det er vi for så vidt ikke uenige i.
Men er det en forudsætning, eller kunne man have trukket den her beslutning?
Kim Mortensen (S), 2011-03-23:
Jamen det følger jo af Danmarks tilsagn om at følge stabilitets- og vækstpagten, at Danmark har en fastkurspolitik.
Jeg ved godt, at fru Pia Adelsteen har udtalt, at i Sverige er det meget nemmere, for der har man opgivet fastkurspolitikken, og der klarer de sig fint uden euro og fastkurspolitik.
Vi har ikke den holdning i Socialdemokratiet.
Det er heldigvis heller ikke en holdning, der deles bredt i det danske Folketing.
Jeg synes, at man skal passe meget på med den uro, det i det hele taget kommer til at give om dansk økonomi, at man bare det ene øjeblik kan opgive en fastkurspolitik, og så kan man ændre signaler.
Den uro omkring dansk økonomi synes jeg ikke tjener noget formål – heller ikke for Dansk Folkeparti som støtteparti for den nuværende regering.
Pia Adelsteen (DF), 2011-03-23:
Jeg synes bare ikke, jeg hørte noget svar på spørgsmålet.
Er europagten en forudsætning for at have en fastkurspolitik?
Bare ja eller nej ville være dejligt.
Anser politikeren hr. Kim Mortensen ikke en politisk aftale for at være lige så holdbar som en juridisk aftale?
Kan man ikke lave en politisk aftale med Socialdemokraterne?