runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Geertsen (V), 2015-05-26:
Tak for det.
Jeg vil da godt starte med at medgive Dansk Folkepartis ordfører, at opførelsen af en moské jo i sagens natur har en større betydning både religiøst og symbolsk, end så mange andre bygninger og lokalplananmodninger har.
Men nu er det jo rent faktisk sådan, at det er kommunerne og i det her tilfælde Københavns Kommune, der er den relevante myndighed til at give tilladelse til eller afslå en ansøgning om opførelse af en moské.
Jeg vil sige, at vi i Venstre ikke har nogen aktuelle planer om at hive planmyndigheden ud af hænderne på de danske kommuner.
At den så får en lidt anderledes arkitektonisk fremtoning end de fabrikslokaler, der er i dag, synes jeg i virkeligheden ikke er det allerstørste problem, når vi diskuterer religiøs fundamentalisme og radikalisering her i landet.
Deres modstand mod at tage helt og utvetydigt afstand fra terrorangrebet, fra stening, fra arrangerede ægteskaber – og hr. Martin Henriksen havde flere eksempler at lægge til – er jo ganske enkelt grotesk.
Jeg vil gå så langt som til at sige, at deres rolle under Muhammedkrisen var decideret kujonagtig.
Jeg er sådan set tilhænger af, som ministeren også var inde på, at der er behov for mere åbenhed om trossamfundenes økonomi.
Regeringen har jo selv nedsat et udvalg, der blandt meget andet også skal kigge på trossamfundenes økonomi, og det ville for mig at se være helt naturligt, at udvalget også kigger på, om der skal nye regler til om åbenhed om finansiering af moskeer og kirker og den slags, og jeg håber, at ministeren, så længe han er minister, vil kigge videre på det.
For os at se er der ingen tvivl, og vi vil meget gerne medvirke til at bekæmpe religiøs radikalisering og ekstremisme, og det er jo bl.a. også derfor, at Venstre sammen med bl.a. Dansk Folkeparti har fremsat en lang, lang række forslag til nye initiativer til imødegåelse af radikalisering
Jeg vil bare nævne forbud mod at rejse til Syrien og Irak uden tilladelse og større frihedsgrader til kommunerne til at kunne sige nej til religiøs fundamentalisme i kommunale lokaler og ejendomme.
Jeg synes sådan set, at det er væsentligt at holde fast i, at der er den kompetencefordeling mellem stat og kommune, at kommunen i altovervejende del tager sig af planlovgivning, udførelsen af den og har plankompetencen i de her spørgsmål.
Ole Hækkerup (S), 2015-05-26:
Jo, men min gennemgang af det der med symbolers betydning var lige så meget en appel om refleksion, og min grundholdning er sådan set uforandret og den samme, nemlig at roden som regel sjældent er symbolerne, og det er den, vi skal tage fat i
Jeg er enig i, at der findes ekstremisme, og at der findes radikalisering, og at folk i øvrigt finder belæg for den slags vanvittige holdninger både politisk og religiøst, og det skal vi som samfund gøre noget ved på en lang række måder, også med de holdninger, vi fremsætter.
Men bare at slå ned på symbolerne risikerer at have den modsatrettede effekt; det var det, der var min grundlæggende pointe.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-26:
Ideen med, at man har bedt et udvalg om at kigge på f.eks., om et trossamfund kan fratages deres godkendelse som anerkendt trossamfund, er vel, at når det på en række områder er i opposition til det danske samfund, når vi herinde er enige om, at det går over grænsen, når Det Radikale Venstre er enig det, når Dansk Folkeparti er enig i det, når Venstre og Socialdemokraterne er enige i det, altså når der er et bredt flertal, der er enige om, at der går et trossamfund over grænsen, så må ideen med det udvalg være at sige, at i sådan nogle tilfælde skal vi som samfund sige, at så kan det ikke længere have de fordele og privilegier, det giver at være et anerkendt trossamfund.
Er det ikke det, der er ideen med det udvalg, som ministeren har nedsat?
Tak for det.
Som jeg også tidligere har sagt, synes vi jo i Dansk Folkeparti, at det er udmærket, at der er nedsat et udvalg, som skal kigge på trossamfundenes økonomi og også kigge på muligheden for at fratage dem deres godkendelse, hvis de træder ved siden af, og så må der fastsættes nogle præcise regler for, hvornår man så gør det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvordan ministeren ser på Islamisk Trossamfund og Islamisk Trossamfunds rolle, og også om ministeren mener, at Islamisk Trossamfund bør fratages deres godkendelse som anerkendt trossamfund.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-05-26:
Det har vi så fået et svar på, og det vil jeg supplere med Liberal Alliances bemærkninger.
For os er der i udgangspunktet intet som helst odiøst i at ville bygge bedehuse.
Vi taler tit og gerne for frihed til borgerne, og blandt de friheder, vi hylder, er naturligvis også den hårdt tilkæmpede religionsfrihed.
Betyder det så, at lovløsheden hersker, og at hvad som helst kan bygges af hvem som helst hvor som helst?
Naturligvis gør det ikke det.
Når man placerer små og store moskeer, er der, fuldstændig ligesom når man placerer indkøbscentre, skoler eller nye boligområder, en række hensyn, der skal tages.
Den type hensyn er man heldigvis meget dygtige til at tage lokalt, hvor man gennem kommune- og lokalplaner kan sikre en hensigtsmæssig indretning af byen, øve indflydelse på arkitektoniske valg og give rammer for aktiviteterne i forskellige områder.
Der er mange hensyn at tage og borgernes lokale repræsentanter har mestendels ret godt styr på dem.
Er det så alt, der er at sige i den sag?
Nej, indimellem sker det, at pengestrømmen til byggerier eller den konkrete brug af dem bliver hægtet sammen med fjender af det danske demokrati.
I Liberal Alliance har vi naturligvis ingen tolerance over for ekstremister, der med vold og undertrykkelse vil omvælte vores frie samfund.
Vi har derfor gjort det helt klart, at vi gerne så, at der blev igangsat en undersøgelse af Rigsadvokaten af, om Grimhøjmoskeen i Aarhus kan forbydes.
Ligeledes fremgår det af vores antiradikaliseringsudspil, som vi præsenterede i marts måned, at vi arbejder for at fratage religiøse trossamfund, der arbejder for at fremme ekstremisme, deres mulighed for at opnå skatterabatter.
På den måde finder vi balancen mellem frihed og antiradikalisering.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-26:
Det er jo slet ikke det, debatten drejer sig om.
Den drejer sig om trosfrihed og anerkendte trossamfunds mulighed for at have et bedehus.
Det er det, det drejer sig om.
Mere er der sådan set ikke i det.
Så drejer det sig også om, at der er nogen, Dansk Folkeparti, der har en opfattelse af, at det skulle forbedre mulighederne for at bekæmpe ekstreme fundamentalistiske holdninger, at man forhindrer et trossamfund i at have et bedehus.
Det er bare en kæmpe misforståelse, som vi da er glade for at et stort flertal i Folketinget ikke ligger under for.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-26:
Det er rigtig nok, at de givetvis stadig væk vil have deres holdninger, men vi behøver jo ikke ligefrem at sanktionere deres holdninger ved så at give dem lov til at opføre en stormoské i København.
Det er jo et mærkeligt synspunkt.
Nu har man jo i forvejen tilladt en række stormoskeer i København, bl.a. betalt af Qatar med tilknytning til det muslimske broderskab, og jeg vil bare høre, om hr. Finn Sørensen har kendskab til, at det har gjort, at indsatsen mod radikalisering er blevet meget bedre.
Jeg kunne måske blive fristet til at sige – så kan det diskuteres, hvordan sammenhængen er – at der er kommet endnu flere problemer med ekstremisme og radikalisering, i takt med at man har givet efter og man har givet mulighed for, at der bliver taget flere og flere særhensyn og at man har givet tilladelse til flere og flere stormoskeer, og at der rent faktisk er sket en øget radikalisering i det danske samfund.
Man kan i hvert fald ikke påstå, at det er blevet bedre.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-26:
Jeg tror, at de dele af de miljøer, der på de her punkter måske deler Enhedslistens og mange andres berettigede kritik af Islamisk Trossamfund, godt kan skelne og kan se, at Enhedslisten går ind for trosfrihed, og at vi derfor ikke griber ind i deres muligheder for at have et bedehus, samtidig med at vi tager skarp afstand fra de reaktionære holdninger.
Jeg vil bare sige til ordføreren, at det jo er naivt at tro, at det skulle ændre noget i de holdninger, at man forhindrer dem i at bygge en moské, for som andre ordførere har været oppe at sige, så finder de nok et andet sted, hvor de, om man så må sige, kan dyrke nogle stærkt kritisable holdninger til samfundet.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-26:
Man kan jo selvfølgelig altid diskutere, om man skal tage den slags seriøst.
Hr. Finn Sørensen siger, at man skal bekæmpe ekstremisme, og når nu vi ved, at Islamisk Trossamfund ved flere lejligheder har nægtet at tage afstand fra terrorangreb, og når vi nu ved, at der har været personer fra Islamisk Trossamfund, som har omfavnet – var jeg lige ved at sige – al-Qaeda, Taleban osv., hvordan forestiller hr. Finn Sørensen sig så, at vi skal gå imod dem, og hvordan forestiller hr. Finn Sørensen sig, det bliver opfattet i de miljøer, at politikerne tager afstand fra det, de siger, og det, de gør, men når de så i øvrigt kommer og beder om at få lov til at opføre en stormoské, siger de selv samme politikere: ja, naturligvis?
Finn Sørensen (EL), 2015-05-26:
Spørgsmålet om, hvorvidt Islamisk Trossamfund må bygge en moské på Dorteavej i København eller ej, er jo et spørgsmål, der afgøres i Københavns Kommune og ikke her i Folketinget.
Enhedslistens medlemmer af Teknik- og Miljøudvalget i Københavns Borgerrepræsentation har stemt for, at der udarbejdes en lokalplan, der åbner mulighed for byggeri af moskeen.
Det er et spørgsmål om en lokalplan, og det hører ikke hjemme her.
Vi bakker i Enhedslisten op om vores københavnske kollegaers beslutning.
Det vil vi da gerne give udtryk for nu, hvor sagen er sat på dagsordenen her.
For beslutningen er udtryk for den religionsfrihed, som er fastslået i den danske grundlov og i den europæiske menneskerettighedskonvention.
Enhedslisten støtter helhjertet ethvert menneskes ret til at praktisere sin tro, ligesom vi helhjertet støtter ethvert menneskes ret til ikke at tro på nogen gud.
Inden for verdens store religioner er der mange holdninger.
I kristendommen er der progressive teologer set fra Enhedslistens synsvinkel, og der er reaktionære og højreorienterede teologer.
Sådan forholder det sig også inden for islam, hvor der også er forskellige retninger.
Og der tror vi, at det er meget vigtigt, at vi holder os det for øje og ikke slår alle muslimer over en kam.
For det er, heldigvis da, kun et lille mindretal af de herboende muslimer, der hylder de ekstremistiske holdninger og fundamentalistiske og reaktionære holdninger, som vi jo alle sammen her i Folketinget er enige om at tage afstand fra og advare imod.
Til dem, der mener, at man kan bekæmpe fundamentalistiske eller reaktionære holdninger inden for islam ved at forhindre en muslimsk menighed i at bygge en moské, må jeg så bare sige det, som andre ordførere også har sagt: Holdninger sidder ikke i bygninger.
Holdninger sidder imellem ørerne på mennesker.
Reaktionære holdninger fjernes ikke ved at fjerne mursten.
Lad mig komme med et tænkt eksempel bare for at trække Enhedslistens standpunkter op i den her sag.
Det er et rent teoretisk eksempel, at nogle f.eks. vil foreslå nedrivning af de to kirker på Viborgegnen, hvor hr. Christian Langballe er præst, med den begrundelse, at hr. Christian Langballe kommer med nogle reaktionære prædikener.
Sådan et forslag ville Enhedslisten selvfølgelig aldrig nogen sinde støtte.
Det ville være et indgreb i religionsfriheden, og vi ville bekæmpe det med næb og kløer.
Så Enhedslisten kan desværre heller ikke støtte Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse her i dag.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-05-26:
Jeg skal gøre opmærksom på, at jeg taler på vegne af SF's integrationsordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, som desværre ikke kunne være her i dag.
I SF værner vi om religionsfriheden og forsamlingsfriheden, og vi værner om ytringsfriheden og den private ejendomsret.
Derfor mener vi grundlæggende, at alle skal have lov til at praktisere deres tro, uanset om de er muslimer, buddhister eller kristne eller noget andet, der ikke strider mod den almindelige offentlige orden.
At praktisere sin tro indebærer som regel, at man forsamles i et til formålet indrettet lokale eller bygning, herunder eksempelvis en moské, og i den forbindelse er det vigtigt at bide mærke i, at rabiate holdninger og ekstremisme ikke findes i mursten eller i gibsvægge.
Det er derimod noget, som foregår inde i menneskers hoveder.
Man kan ikke fjerne religiøs fanatisme eller få sat en stopper for rekrutteringen til krigen i Syrien ved at forbyde eksempelvis moskeer.
I SF tror vi på religionsfrihed og på, at vi i Danmark skal give plads til forskellige religioner.
Det er vigtigt, at vi respekterer hinanden og udviser tolerance, også selv om vi ikke deler den samme religiøse overbevisning.
Vi er meget optaget af at bekæmpe terrorisme og mener, at det er afgørende, at vi får sat en stopper for radikaliseringen i eksempelvis fængsler eller ghettoer.
Derfor er vi parate til at sikre politiet de nødvendige ressourcer, træning og udstyr, der skal til, for at forhindre nye terrorangreb mod Danmark.
Men det er en blindgyde, hvis man tror, at man kan forhindre ekstremisme og radikalisering ved at forbyde den fysiske opførelse af en moské.
Ole Hækkerup (S), 2015-05-26:
Hvis det går, som hr. Langballe frygter, er det jo vores opgave her at sørge for, at der er en indsats både i lovgivningen, men også i den praksis, der udfører lovgivningen, og som griber ind i forhold til social kontrol.
Dernæst er det vores opgave her at sørge for, at vi har mulighed for at få indsigt i, hvad der foregår, og derfor har vi lige præcis det trossamfundsudvalg, som ministeren gennemgik.
Derfor er det vores opgave at sige, at vi skal holde øje med ekstremister og radikaliserede tendenser, både dem, der kommer udefra, men også dem, der er her iblandt os.
Men jeg opfatter bare, at det først og fremmest er noget, vi gør af hensyn til det store flertal, vi holder med, nemlig dem, der er moderate, og som gerne vil have deres religion til at virke på demokratiets grund.
Christian Langballe (DF), 2015-05-26:
Men det, jeg bare vil konstatere – jeg prøvede sådan set også at spørge ordføreren om det – er det forhold, at de her stormoskeer jo ikke bare er symboler.
De er jo ikke bare mursten.
De repræsenterer en bestemt form for islam, som udgår fra de trossamfund; det er forskellige arter af islam, der ytrer sig her.
Ole Hækkerup (S), 2015-05-26:
Men jeg synes jo lige præcis, at man tager det alvorligt, når vi siger, at vi nedsætter trossamfundsudvalget for netop at finde ud af, hvordan vi kan sørge for åbenhed.
Og hvad er det for en indsigt, vi kan få i økonomien i organisationen osv.?
Det er lige præcis for, at tingene kommer ud i lyset.
Men jeg tror for så vidt, at jeg kan være enig med hr. Langballe i det synspunkt, at der da foregår en værdikamp.
Der foregår, hvad hr. Langballe måske ville kalde en kulturkamp, om, hvordan religion fungerer i forhold til de demokratiske værdier.
Den foregår jo i næsten alle lande.
Det har man jo også kunnet se undervejs i hele det arabiske forår.
Jeg tror bare, at langt, langt de fleste, der er i Danmark, og som har en anden religion end hr. Langballe eller mig, faktisk også er tilhængere af, at deres religion skal hvile på de demokratiske værdier, og derfor er det, jeg siger, at man også risikerer, at det med at forbyde symboler giver bagslag, fordi det giver dem, der er ekstremister, et alibi for at prøve at rekruttere bredere til deres ekstreme synspunkter.
Christian Langballe (DF), 2015-05-26:
Altså, et symbol repræsenterer jo altid et indhold, sådan er det.
Alt andet ville jo være tåbeligt.
Men det, jeg sådan set godt vil henlede opmærksomheden på, er, at man har erfaringer med stormoskeer i andre lande i Vesten, bl.a. i Storbritannien, hvor der udgår en propaganda fra mange af de her stormoskeer, som er ekstrem efter vestlige normer, bl.a. opfordring til kalifat og mange andre hyggelige sager.
Derfor kan jeg ikke rigtig forstå det.
Vi har haft den her diskussion i så mange år.
Jeg tror, det var i 2007 eller i 2008, hvor Channel 4 lavede et program, der hed »Undercover Mosque«, hvor man var gået ind med skjult kamera i de her stormoskeer og havde set og dokumenteret, hvad det var for en forkyndelse, der udgik derfra.
Der synes jeg så bare ikke, at der er særlig langt mellem at konstatere, hvad Islamisk Trossamfund står for, og så til den propaganda, der givetvis vil komme ud fra den her moské.
Det mener jeg man bør tage meget mere alvorligt, end Socialdemokraterne har gjort.
Kim Andersen (V), 2015-05-26:
Som der står på frisen herude i Vandrehallen, er det jo herinde sådan, at hver fugl synger med sit næb.
Der kan jo være forskellige argumenter.
Der er i den her sammenhæng en række argumenter, synes jeg, og de behøver ikke at blive rangordnet.
Vi har i høj grad en intention om, at mennesker, som har nedsat funktionsevne og er på kanten af arbejdsmarkedet i det hele taget, får nogle tilbud, som gør, at de kan komme ind på arbejdsmarkedet i en eller anden sammenhæng i en eller anden rolle.
Det synes vi der er en lang, lang række gode initiativer til, og der er også initiativer, som er så relativt nye, at der ikke er rimelig grund til at evaluere dem på nuværende tidspunkt.
Derfor mener vi ikke, at et forslag som det, der her er til behandling, er nødvendigt eller hensigtsmæssigt i en dansk sammenhæng, og det har jeg også argumenteret for i min ordførertale.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-26:
Jeg vil gerne bede ordføreren vælge mellem de argumenter, ordføreren har.
For hvis der nu virkelig var et stærkt ønske om at skabe plads på arbejdsmarkedet til de her mennesker, burde man jo også se lidt bort fra sine firkantede ideologier og sige: Jamen så lad os da undersøge, om der er noget at bygge på fra Sverige.
Det ene argument er altså, at man gerne vil.
Man vil bare ikke lige have den model, fordi man er uenig i, at staten skal tage initiativ til sådan noget.
Så kan vi ikke ligesom finde ud af, hvilket argument ordføreren vælger?
Begge dele er jo ikke lige vigtige, om man så må sige.
Når det kommer til stykket, er det så ikke bare en rent ideologisk modstand imod, at staten tager sådan nogle initiativer, som er beskrevet her?
Kim Andersen (V), 2015-05-26:
Jeg tror ikke, det er for meget at sige, at Enhedslisten med beslutningsforslaget her har konkluderet, hvad Enhedslisten mener om Samhall og en tilsvarende model i Danmark.
Jeg tror også, at debatten her i salen indtil nu allerede har vist, at det har Enhedslisten sådan set besluttet sig for.
Det er jo helt fint, det må Enhedslisten gerne gøre, men vi behøver jo ikke at følge trop, fordi vi behandler et forslag om at få sagen undersøgt.
Se, intentionerne med det her er vi i den her sag langt hen ad vejen meget, meget enige i, og vi har også taget en lang række initiativer med henblik på at bringe folk med nedsat funktionsevne ind på arbejdsmarkedet.
Der er en lang række kommunale og statslige initiativer, og der er private initiativer, og der er rigtig mange socialøkonomiske virksomheder, som gør et forbilledligt arbejde.
Det roste jeg også i min ordførertale.
I øvrigt er der jo, som regeringen også var inde på, tale om relativt nye ordninger, som naturligvis skal have lov til at stå deres prøve, før de bliver evalueret.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-26:
Tak for bemærkningerne.
Er det ikke en lidt stærk konklusion at drage, at Enhedslisten ikke ønsker at få regeringens vurdering og undersøgelse af det her, når det rent faktisk er det, forslaget går ud på?
Ordføreren kan måske prøve at forestille sig, at Enhedslisten gerne ser sådan en sag belyst fra flere sider, og at vi er sikre på, at regeringen ville kunne stille en hel del ekspertise til rådighed for en objektiv og nøgtern analyse af det her forhold.
Det er faktisk det, der er formålet med forslaget.
Så er det måske en lille smule uartigt at sige, at vi fremsætter det, selv om vi slet ikke ønsker vurderingen.
Det er rigtigt, at vi synes, det er en god idé; det lægger vi ikke skjul på.
Ordføreren savner også en dokumentation for behovet.
Så er jeg nødt til at gentage det, jeg spurgte ministeren om.
Der er 15.000 mennesker, som er visiteret til fleksjob, som ikke kan få det, fordi der ikke er plads på arbejdsmarkedet.
Synes ordføreren så ikke, at der er al mulig grund til, at vi lægger hovedet i blød og overvejer, hvilke andre initiativer vi kunne sætte i værk ud over dem, der er sat i værk, sådan at der kunne blive plads til de mennesker på arbejdsmarkedet?
Det er det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvis ordføreren synes, at sådan noget er en dårlig idé – åbenbart ud fra en eller anden ideologisk holdning om, at det offentlige ikke må tage initiativ til sådan noget – hvordan vil ordføreren så skabe plads på arbejdsmarkedet til de mange mennesker med nedsat arbejdsevne?
Kim Andersen (V), 2015-05-26:
Tak for det.
Med det beslutningsforslag, vi her har til behandling, ønsker Enhedslisten at pålægge regeringen at vurdere mulighederne for og effekterne af at etablere en dansk version af det svenske Samhall og at vurdere effekterne af, at kommunerne får mulighed for at starte og drive socialøkonomiske virksomheder.
Ydermere foreslår Enhedslisten, at regeringen i sin vurdering skal se på, om også andre målgrupper, f.eks. visse langtidsledige eller andre på kanten af arbejdsmarkedet, med fordel kan knyttes til modellen.
Man må dog forstå Enhedslistens beslutningsforslag sådan, at partiet i virkeligheden ikke ønsker en vurdering fra regeringen, fordi man i Enhedslisten sådan set allerede har vurderet det.
Man er kommet frem til, at etableringen af en dansk model af det svenske Samhall er en god måde, hvorpå det ifølge Enhedslisten sikres, at alle får en adgang til arbejdsmarkedet uanset handicap og nedsat funktionsevne.
I Venstre deler vi forslagsstillernes ambitioner om, at mennesker uanset handicap og funktionsevne skal have mulighed for at komme på arbejdsmarkedet.
Når Venstre så alligevel ikke kan stemme for B 66, skyldes det to forhold.
Som det første mener vi ikke, at staten og kommunerne skal drive virksomheder på markedsvilkår, uanset om de måtte være socialøkonomiske eller ej.
Det overlader vi trygt til det private erhvervsliv.
Det leder mig til det andet forhold, der gør, at Venstre vil stemme imod Enhedslistens forslag, hvis det da skulle komme dertil, nemlig det forhold, at vi sådan set mener, at der allerede i dag findes en række initiativer, der understøtter vores fælles ambition om, at alle får adgang til arbejdsmarkedet uanset handicap eller nedsat funktionsevne.
Her tænker jeg naturligvis på kommunale initiativer, der understøtter det, vi kalder det rummelige arbejdsmarked.
Lad mig blot nævne fleksjobordningen og muligheden for, at førtidspensionister kan komme i job med løntilskud, også kaldet skånejob.
Herudover findes der jo en række andre initiativer, også private.
Ikke alene findes der knap 300 socialøkonomiske virksomheder i Danmark, men de socialøkonomiske virksomheder er også meget forskellige.
De ansatte i disse virksomheder løser rigtig mange forskelligartede opgaver i samarbejde med private foretagender og kommunale aktører.
Og der er mange gode eksempler blandt de socialøkonomiske virksomheder på, at man lykkes med arbejdet, og at man gør det rigtig godt.
Den forskellighed, den diversitet, der med andre ord kendetegner markedet for socialøkonomiske virksomheder og de mange private og allerede eksisterende kommunale og statslige initiativer og forordninger, understreger, at der faktisk ikke er et behov for at indføre et initiativ som det, Enhedslisten her ønsker, a la en model som den i Sverige.
Venstre kan på den baggrund ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag, og jeg skal hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at det samme gør sig gældende for dem.