runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Ja, jeg har set filmen, og jeg kan roligt sige, jeg ikke på nogen måde var imponeret.
Og må jeg så sige, at jeg ikke har udtalt mig om, hvorvidt Chris Hogan har været kronvidne på det ene eller det andet eller det tredje, bare konstateret, at han er kronvidne.
Han er en fremtrædende person i filmen og udtaler nu meget klart og tydeligt, at der ikke har fundet fangemishandlinger sted.
Og der er det bare, jeg peger på, at venstrefløjens gentagne påstande om, at der skulle have fundet mishandlinger sted af de 31 tilbageholdte, som af danske soldater blev overdraget til amerikanerne, ikke er dokumenterede.
Når der så kommer en, som altså medvirker stærkt i filmen, måske på nogle andre punkter, fordi der altså ikke af den ene eller den anden grund har været lejlighed for ham til at få udtalt de her ting i filmen, som han nu altså udtaler åbent til dagspressen, ja, så lader hr. Frank Aaen bare som om, at han hverken har hørt eller set det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Mogens Jensen (S), 2007-01-31:
Ja, det er jo klart.
Nu vil statsministeren selvfølgelig også her i dag til at dømme om, hvad der er vigtige politiske sager.
Jeg synes, problemet her i dag er, at vi efter en lang debat ikke er kommet den her sag et skridt nærmere.
Og hvad handler det om?
Statsministeren vil ikke lave en uvildig undersøgelse, der kan opklare nogle af de her ting for de mange mennesker udeomkring i landet, der ikke rigtig forstår, hvem der har ret og uret i den her sag.
Statsministeren ønsker ikke at sørge for, at de påstande, han er kommet med om Danmarks Radios troværdighed og de mange faktuelle fejl, som han mener Danmarks Radio har begået, bliver afprøvet det sted, hvor de kan afprøves, nemlig i Pressenævnet.
Så statsministeren ønsker rent faktisk ikke at komme til bunds i den her sag.
Det er derfor, vi er nogle, der står tilbage med indtrykket af, at det her er en veltilrettelagt kampagne fra regeringens side mod Danmarks Radio, for at de skal være knapt så kritiske over for regeringen fremover.
Og det synes jeg er skammeligt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Kommissionen er også på det her punkt kommet med et glimrende og ambitiøst udspil om at få en global aftale.
Jeg synes også, det er vigtigt at understrege, at det netop skal være en global aftale, som vi får de store udledere af drivhusgasser med i.
Ellers er det hele jo stort set meningsløst.
Ganske vist står EU for en væsentlig del af udledningen, men dog globalt set egentlig ikke så meget.
Så skal det virkelig virke på det globale miljø og klima, er vi nødt til at have de store udledere med.
Det er den ambition, vi støtter, og det er lykkedes at få Kommissionen til at komme med det udspil.
Hvad er fru Anne Grete Holmsgaard egentlig så misfornøjet med, når det nu ligger som et godt oplæg?
Vi vil selvfølgelig lægge os i selen for, at vi så også får det gennemført eller så tæt som muligt på det.
Jeg ved jo ikke, hvordan holdningen vil være bordet rundt, men fru Anne Grete Holmsgaard behøver ikke tvivle på, at vi vil gøre, hvad vi kan, for at støtte Kommissionen.
Jo, men da jeg ikke har påstået det, så er det jo meget svært at lægge afstand til det
Hr. Simon Emil Ammitzbøll kører rundt med det – altså, lad mig blot gentage: Jeg har sagt, hvad sandt er, at Chris Hogan fremstår som et kronvidne i filmen.
Det er alt, hvad jeg har sagt.
Og så har jeg henvist til, at han i øvrigt nu i dagspressen har fået lejlighed til at udtale sig meget tydeligt om, at der ikke har fundet fangemishandlinger sted.
Til det kan jeg så føje, at jeg ikke ved, om han også har udtalt sig på den måde under fremstillingen af filmen.
Det kan jo godt være, han har det, uden at det er blevet brugt i filmen, måske fordi det ikke passer ind i hele filmens tema.
Men jeg afstår fra at konkludere, for jeg ved ikke noget om det.
Jeg har jo ikke været så tæt på fremstillingen af filmen, som f.eks. hr. Frank Aaen har.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Nu redegjorde jeg før for den regelmæssige orientering, der finder sted ved udenrigsministerens foranstaltning, og for den dialog, der finder sted i den forbindelse.
Men jeg kan da også føje til for mit eget vedkommende, at vi i forbindelse med de årlige rigsmøder drøfter meget brede emner mellem lagmanden, landsstyreformanden og mig, og vi holder efterfølgende pressemøder, hvor vi redegør for de drøftelser og de synspunkter, som vi hver især har givet til kende på rigsmødet.
Høgni Hoydal (T), 2007-01-31:
Ja, nu forstår jeg, at statsministeren forholder sig til sådan en meget formel udlægning, hvor han læser op af et forud produceret svar.
Det er han selvfølgelig i sin gode ret til at gøre.
Men det, jeg egentlig forsøger at få statsministeren til at forholde sig til, er for det første: Er det demokratisk, at Danmark kan drage to egne folk med i krig, selv om de er hårdt imod det?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er: Har han drøfter det her med den færøske og den grønlandske regeringsleder?
Har man drøftet beslutningen om at gå i krig i Irak, før man gjorde det, med den færøske og den grønlandske regeringsleder?
For det tredje kunne jeg så tilføje, at det er fuldstændig urigtigt, når statsministeren siger, at det ikke påvirker Færøerne og Grønland, at Danmark er i krig.
Hele Danmarks udenrigspolitiske handlemåde påvirker også vores muligheder i verden.
Vores luftrum bruges til, at militærfly i forbindelse med Irakkrigen flyver igennem osv.
Så jeg synes, det er en meget underlig udlægning for ikke at sige en arrogant udlægning, at det her ikke på nogen måde påvirker Færøerne og Grønland.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-01-31:
Man må sige, at der gælder dobbelte standarder her i landet.
Statsministeren vil have, at DR skal berigtige, hvis de laver faktuelle fejl.
Det er fair, det støtter Det Radikale Venstre.
Statsministeren vil ikke berigtige, når han selv udtaler noget, som er faktuelle fejl, tværtimod.
Efter at jeg lige har påpeget det, gentager statsministeren den samme faktuelle fejl i sit svar til hr. Frank Aaen.
I DR2-filmen siges det endda af Hogan: Jeg har ingen erfaring med tortur.
Det siges der.
Derfor er det faktisk efterhånden ret interessant, ikke hvem der har medvirket til at lave filmen, men om statsministeren faktisk vil stå her i Folketingssalen og påstå, at han har set filmen, for det virker ikke sådan.
Har statsministeren overhovedet set filmen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Hvis vi nu skal tale sådan om det virkelige liv og den praktiske virkelighed, kan man jo ikke sige, at hverken Færøerne eller Grønland i praksis er i krig nogen steder.
Men jeg vil gerne sige, at vi jo lægger meget vægt på et tæt samspil med landsstyrerne, også når det gælder internationale spørgsmål.
Det er sådan, at udenrigsministeren løbende orienterer de to landsstyrer og Lagtinget og Landstinget om den internationale politiske udvikling og regeringens holdning til det, herunder også vedrørende Irak.
Det sker bl.a. ved de regelmæssige møder, som finder sted mellem udenrigsministeren og henholdsvis lagmanden og landsstyreformanden.
Også ved de faste møder mellem Udenrigsministeriets direktør og repræsentanter for de to landsstyrer bliver der givet mulighed for at drøfte de spørgsmål.
Høgni Hoydal (T), 2007-01-31:
Jeg må sige, at jeg kunne udlede to ting af statsministerens svar.
På den anden side kan jeg udlede, at statsministeren mener, at det er demokratisk og fint, at Danmark kan drage Færøerne og Grønland, to selvstændige folk, to egne folk, med ind i en krig, selv om vi er hårdt imod det.
Vi er jo også en del af krigen qua den udlægning, statsministeren har af de såkaldte statsretlige forhold.
Derfor vil jeg spørge statsministeren: Finder han, at det er en demokratisk ordning, vi har, hvor Danmark ensidigt kan gå i krig og tage Grønland og Færøerne med, selv om de folkevalgte parlamenter i de to lande har sagt nej til det her og har advaret imod det, endda før krigen startede?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Indledningsvis vil jeg godt sige, at regeringen bestemt værdsætter, at befolkningerne på Færøerne og i Grønland er optaget af udviklingen i verden og også ønsker at ytre sig om internationale spørgsmål.
Regeringen har da også noteret sig de vedtagelser, som er truffet i Lagtinget og i Landstinget om Irak.
Hvis jeg skal omtale den statsretlige virkelighed, vil jeg sige, at det, som spørgeren jo meget vel ved, forholder sig sådan, at udenrigs- og sikkerhedspolitiske anliggender henhører under rigsmyndighedernes kompetence, jævnfør også grundloven.
Det er jo også, kan man sige, i den sammenhæng, at Færøernes og Grønlands befolkninger er repræsenteret her i Folketinget, bl.a. ved hr. Høgni Hoydal.
Riget som sådan handler i princippet som en enhed i udenrigspolitiske spørgsmål, og derfor er der sådan set ikke grundlag for at videregive Lagtingets eller Landstingets vedtagelser om Irak til andre stater eller mellemfolkelige organisationer eller internationale organisationer.
Høgni Hoydal (T), 2007-01-31:
Det er blevet sagt og skrevet utallige gange både fra regeringens og Folketingets side, at i alle udenrigspolitiske spørgsmål skal færøske og grønlandske politikere medinddrages og have ægte medindflydelse på de beslutninger, der tages.
Det er endda blevet sagt, at der er tale om ligeværdige parter i et såkaldt fællesskab.
Men både det færøske og det grønlandske parlament har jo stemt imod Irakkrigen, endda før den startede, og jeg behøver næppe udrede konsekvenserne af den fatale beslutning, som Danmark tog ensidigt.
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren, om statsministeren har taget nogle skridt over for andre stater eller internationale organisationer for at meddele, at Færøerne og Grønland altså er imod Irakkrigen og ikke vil inddrages i den danske regerings politik på dette område, og om man overhovedet har drøftet det her med den grønlandske og den færøske regeringsleder.
»Har statsministeren taget nogle skridt over for andre stater eller internationale/mellemfolkelige organisationer for at meddele, at Færøerne og Grønland er imod invasionen i Irak og ikke ønsker at være del af den danske regerings politik over for Irak, og har statsministeren drøftet spørgsmålet med den færøske eller grønlandske regeringsleder?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Det synes jeg er det rigtige.
Man kan selvfølgelig også plante sine ben så langt oppe i den blå luft, at det ingen mening har.
Det har jo, jeg vil ikke sige ingen mening, men det har i hvert fald en begrænset betydning for det globale miljø, hvis EU går alene.
Det, det drejer sig om, er at lægge kræfter i at få en global aftale, og jeg tror da også, fru Anne Grete Holmsgaard må give mig ret i, at vi skal prøve at få USA og Japan og andre store industrilande og Kina og Indien, andre lande på vej frem, med.
Det gælder da om at få dem med i en global aftale, for ellers har det jo kun i hvert fald begrænset virkning på det globale miljø.
Derfor støtter vi Kommissionens udspil.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-01-31:
Nu siger statsministeren i virkeligheden flere ting.
Det er jo en vidunderlig måde at gå til en forhandling på at sige: Jah, vi vil have 20 pct., og hvis der er nogen, der vil være med, så vil vi godt have 30 pct.
Det her skyldes jo bl.a., at der var for få lande, der klart markerede, at man ønskede 30 pct., og der har jeg ikke hørt Danmarks stemme overhovedet.
Det kan jeg ikke forstå anderledes, end at Danmark ikke på noget tidspunkt i det her forløb har sagt klart: Det er nødvendigt med 30 pct.
Så nu vil jeg gerne have at vide: Hvad er det, statsministeren mener?
Er det 30 pct., der er nødvendigt, eller kan man nøjes med 20 pct. og skubbe byrden foran sig?
Det var sådan set ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte om, hvad Danmark har gjort aktivt.
Hvilket mandat har de danske repræsentanter haft i de forhandlinger, der foregår nu og har foregået i nogle måneder om niveauet for reduktion af drivhusgasser?
Har de danske repræsentanter fået et mandat, der lød: Danmark går målrettet og aktivt efter en 30-procents-reduktion, eller har de bare fået sådan et mandat om, at nu lytter vi til de andre?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Jeg tror faktisk ikke, at der er nogen i EU-kredsen, der er det mindste i tvivl om, at Danmark hører til de allermest ambitiøse lande, når det gælder energi- og klimamål.
Vi er faktisk det land, der har præsenteret den mest ambitiøse energiplan, som er sendt til Europa-Kommissionen, og som jeg også i meget vid udstrækning ser afspejlet i Europa-Kommissionens nylig offentliggjorte energiudspil.
Vi arbejder selvfølgelig frem mod topmødet den 8.-9. marts med henblik på at få truffet ambitiøse beslutninger, også når det gælder reduktionen af drivhusgasser.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-01-31:
Nu er der jo forskel på at arbejde målrettet og på at tilstræbe, så jeg vil gerne vide, hvad den danske regering og dens repræsentanter har gjort for at gøre det klart, at Danmark rent faktisk ønsker en 30-procents-reduktion, og at det ikke bare er sådan noget med at sige: Nå ja, hvis der er andre, der ønsker det her, så kan det da godt være, at vi i sidste ende går med.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Jeg har jo allerede svaret på det en gang, nemlig sidste onsdag, hvor spørgsmålet også var oppe, så jeg gentager bare, hvad jeg svarede dengang, nemlig at regeringen er enig i Kommissionens opfattelse af, at vi skal tilstræbe en reduktion af drivhusgasser på 30 pct. i 2020 i forhold til 1990niveauet som led i en global aftale.
Det svarede jeg i sidste uge, og det gentager jeg gerne i dag.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-01-31:
Om ganske få uger skal Det Europæiske Råd, hvor statsministeren jo sidder med, tage stilling til, hvilket niveau EU skal lægge sig på for reduktion af drivhusgasser i 2020.
Indtil videre er det lykkedes statsministeren at holde sig fuldstændig tavs om det.
Derfor spørgsmålet, som naturligvis går på, om ministeren vil arbejde målrettet for, at EU beslutter sig for en 30-procents-reduktion, som er det niveau, Europa-Kommissionen selv vurderer der skal til, hvis man skal overholde sine egne beslutninger om at holde sig under 2 graders opvarmning i det her århundrede.
Vil statsministeren arbejde målrettet for, at Det Europæiske Råd forpligter sig til en 30-procentsreduktion af CO2-udslippet i 2020?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-01-31:
Statsministeren siger, at jeg måske skulle finde sager af større politisk værdi eller indhold.
Det behøver jeg sådan set ikke.
Da vi begyndte dagen i dag, kendte vi tre faktuelle forhold
Men dertil er vi nu også ved punkt 4, nemlig at statsministeren i løbet af dagen har gjort sig skyldig i fuldstændig det samme, som han har angrebet Danmarks Radio for, nemlig at fremføre faktuelle fejl.
Jeg synes, at statsministeren skulle vise sig som en hædersmand og så lige benytte svaret på det allersidste spørgsmål til at beklage de insinuationer om, at Chris Hogan skulle have været kronvidne med hensyn til beskyldningerne om, at danske soldater har udleveret fanger til tortur.
Det ville virkelig klæde statsministeren.
Frank Aaen (EL), 2007-01-31:
Jeg har ikke på noget tidspunkt udtrykt mistillid til de danske soldater.
Jeg har bare fremdraget det helt indlysende, at de danske soldater ikke var inde i fangelejren og derfor ikke kunne bevidne, at der ikke er sket mishandlinger i fangelejren.
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at sådan er det.
Det er, at man har spurgt amerikanerne, om de har mishandlet de 31 fanger i Kandahar, og der svarer amerikanerne: Nej, det har vi ikke.
Så hele regeringens undersøgelse baserer sig på, at amerikanerne har sagt, at de ikke har mishandlet de 31. Kalder statsministeren det en redelig, uvildig undersøgelse?
Nu har statsministeren et par gange brugt kronvidnet som sit vidne, og der skal man lige først sige, at det faktisk er andre i filmen, der udtaler sig om mishandling, herunder en person, der selv er blevet mishandlet.
Er statsministeren ikke enig i, at det er et klokkeklart eksempel på mishandling, der er i strid med konventionerne?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Jeg tror, alle kan høre nu, at hr. Mogens Jensen er kommet ualmindelig langt ud på den glatte is.
Nej, jeg har ikke henvist til nogen redegørelse fra Danmarks Radios ombudsmand eller lytterseerredaktør, eller hvad den pågældende nu har af titel.
Nej, det, jeg har forholdt mig til, er nogle beklagelser, der er blevet bragt i TV-avisen den 25. januar kl. 18.30, der lød sådan: TV-avisen har i et indslag om danske specialstyrkers brug af Dannebrog på uniformen i Afghanistan 2002 vist billeder udleveret af forsvaret dateret 2006, men ved en fejl fremgik det ikke, at billederne var fra 2006.
Desuden har TVavisen oplyst, at Søren Gade først efter, at dokumentarfilmen »Den hemmelige krig« blev sendt i december 2006, har bekræftet, at danske soldater to gange har overdraget fanger til amerikanerne.
Men det sagde Søren Gade allerede i maj 2006.
TV-avisen beklager fejlen.
Det er, hvad jeg har henvist til.
Mogens Jensen (S), 2007-01-31:
Så er det, jeg spørger statsministeren: Når ombudsmanden siger sådan, hvorfor tager statsministeren så ikke den her sag til Pressenævnet, som kan afklare, om statsministeren har ret i sin kritik af Danmarks Radio, om de har bragt urigtige oplysninger frem, lavet uvederhæftig journalistik og alle de dårlige ord, som statsministeren i dag har fået sat på Danmarks Radio?
Er det, fordi det her er et led i en kampagne, der handler om at sværte Danmarks Radio til?
Vi kender det jo bl.a. fra USA, hvor det er alment kendt, at Karl Rove, som er George Bushs pressesekretær, har anbefalet præsidenten at gå kritisk i rette med medierne, uanset om de har ret eller ej, for så er man helt sikker på, at er de ikke så kritiske næste gang.
Er det også på det her punkt inspiration fra USA og George Bush, som har præget statsministerens ageren?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Nej, for regeringen har ikke noget problem.
Vi har bare påpeget, at de oplysninger, der er videregivet, er forkerte.
Hr. Mogens Jensen har ikke ret i, at jeg har forholdt mig til Danmarks Radios ombudsmand eller lytter-seerredaktør.
Det har jeg slet ikke forholdt mig til, overhovedet ikke beskæftiget mig med her.
Nej, mit ærinde er meget enkelt.
Det er blot dette, at når vi bliver udsat for skarpe angreb og hårde anklager, har vi selvfølgelig som regering ret til at svare igen og påpege, når der bliver begået fejl.
Vi har så også set, at Danmarks Radio har måttet rykke ud med berigtigelser på nogle punkter, og det er jo kun en understregning af, at selvfølgelig har man både ret og pligt til at påpege fejl.
Mogens Jensen (S), 2007-01-31:
Det sidste, som statsministeren siger, er jo så det, der er rejst berettiget tvivl om, nemlig hvorvidt regeringens redegørelse holder, og om regeringen på et tidligere tidspunkt har givet urigtige oplysninger til Folketinget.
Men når nu statsministeren selv gør så meget ud af at sige, at Danmarks Radio har viderebragt forkerte oplysninger, så synes jeg da, at jeg vil henvise til Danmarks Radios ombudsmand, som statsministeren selv har henvist til her i dag, og som har gennemgået hele forløbet, og som jo faktisk konkluderer – for statsministeren glemte jo konklusionen – at der ikke er grundlag for den kritik, som statsministeren er kommet med.
Ja, der er begået nogle fodfejl, men der er ikke grundlag for den kritik, som statsministeren er kommet med.
Det er det, ombudsmanden rent faktisk siger.
Så vil jeg godt spørge statsministeren: Hvis der nu er så mange urigtige oplysninger ifølge statsministeren, hvorfor tager statsministeren så ikke den her sag det sted hen, hvor den kan blive afklaret, nemlig Pressenævnet?
Er det, fordi statsministeren godt er klar over, at hvis det her kommer i Pressenævnet og bliver vurderet ud fra journalistiske principper, så har statsministeren ikke nogen sag?
Er det derfor?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Nu er hr. Frank Aaen jo af meget naturlige grunde langt mere inde i detaljerne omkring fremstillingen af filmen, end jeg er.
Jeg må jo selvfølgelig erkende, at hr. Frank Aaen har meget større forudsætninger for at udtale sig om tilvejebringelsen af filmen, end jeg har.
Men det, der altså ligger fast, er, at kronvidnet, hvis vi må have lov at kalde Chris Hogan det, nu i offentlige udtalelser klart fastslår, at der ikke har fundet mishandling sted.
Det vil hr. Frank Aaen overhovedet ikke forholde sig til, efter at det nu i meget lang tid har været omdrejningspunktet i filmen, altså påstandene om, at der har fundet mishandlinger sted, antydningerne af, at der har fundet mishandlinger sted.
Så vil hr. Frank Aaen hverken se eller høre det, men lader bare, som om det ikke er sagt.
Nej, der er netop ikke tale om udenomssnak.
Det kan hr. Holger K. Nielsen forvisse sig om ved nu at læse, hvad jeg rent faktisk har sagt til Berlingske Tidende.
Det er jo hr. Holger K. Nielsen, der hele tiden prøver at krybe udenom og ikke forholder sig til, hvad jeg rent faktisk har sagt.
Jeg har netop gjort det klart, at det er op til Danmarks Radio selv at finde ud af, hvordan de vil håndtere den her sag, og at vi måske er nået dertil, at Danmarks Radio måske kritisk burde undersøge sig selv.
Ja – og det er det.
Så siger hr. Holger K. Nielsen, at regeringen har undersøgt sig selv.
Jo, men regeringen har punkt for punkt svaret på de spørgsmål, der er stillet, har svaret på de anklager og påstande, der er kommet frem.
Konklusionerne er lagt meget klart frem i den redegørelse, der er forelagt Folketinget den 13. december, og konklusionen er også meget klar, nemlig at der ikke er dokumentation for, at beskyldningerne mod danske soldater om, at de skulle have overdraget tilbageholdte til amerikanerne i strid med reglerne, er korrekte.
Der er heller ikke holdepunkt for påstanden om, at regeringen skulle have givet Folketinget forkerte oplysninger.
Det fremgår meget klart, og der er ikke siden kommet noget, der føjer nyt til de konklusioner.
To ting: Den første er, at regeringen har undersøgt og redegjort for de beskyldninger og de påstande, der er kommet.
Vi har givet svar på de spørgsmål, der er stillet, og det har vi gjort i en redegørelse af 13. december.
Den er lagt frem i Folketinget, og den er blevet diskuteret i flere omgange.
Den anden ting er, at vi ikke fra regeringens side kommer og vil pådutte Danmarks Radio nogen undersøgelse.
Det må Danmarks Radio virkelig selv finde ud af.
Det er jo ikke regeringen, der har et problem i den her sag.
Problemet ligger hos dem, som har viderebragt oplysninger, herunder en film, som er udarbejdet i tæt samarbejde med hr. Frank Aaen.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-01-31:
Han vil på den ene side kræve undersøgelse af Danmarks Radio, men vil på den anden side ikke selv foranstalte nogen som helst undersøgelse, som kan afklare den her sag.
Det er jo interessant.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Jeg tror, at hr. Holger K. Nielsen ganske har misforstået, hvad der ligger i i hvert fald mine udtalelser i den her sag, for hr. Holger K. Nielsen bruger i sit spørgsmål med formuleringen, om det er meningsfuldt at foretage en undersøgelse af Danmarks Radios kildemateriale osv.
Det er jo slet ikke sådan noget, jeg har været inde på.
Jeg har bare sagt, at jeg synes, det måske var på sin plads med en smule selvkritik i en situation, hvor der videregives forkerte oplysninger, og i øvrigt understreget, at jeg ikke agter at blande mig i, hvordan Danmarks Radio vil håndtere det.
Så hr. Holger K. Nielsen lægger det op i et niveau, som aldrig har været tænkt fra min side.
Det kan hr. Holger K. Nielsen forvisse sig om ved at læse, hvad jeg rent faktisk har sagt i Berlingske Tidende.
Men det, jeg også konstaterer, er, at det jo er rigtigt, at der har været videregivet forkerte oplysninger.
Det kan jeg bl.a. sige med baggrund i, at Danmarks Radio selv har fundet anledning til at korrigere en række af de oplysninger, der er blevet viderebragt.