Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-02:
Tak for det.
Da finansministeren sidste år præsenterede regeringens forslag til finanslov, mente finansministeren, at det var at gå helt til kanten.
Regeringen opererede med et underskud på 2,9 pct., og det var så langt, som finansministeren mente det var forsvarligt at gå sidste år.
Da finansministeren så fremlagde regeringens finanslovsudspil i år, ja, så var der lagt op til et underskud på 3,0 pct.
Det vil sige, at kanten altså var rykket længere ud, så det, der ville være uansvarligt sidste år, var ansvarligt i år.
Der var også kritik fra mange økonomer af regeringens finanslovsudspil, i forhold til at det gik mere ud til kanten, end godt var.
Og der gik ikke lang tid, før vi fik en vurdering fra de økonomiske vismænd, og der var vurderingen af regeringens finanslovsudspil, at det ville ende på et underskud på 3,6 pct., altså over loftet på de 3 pct.
Se, det havde regeringen jo så nok valgt at lytte til, men det var påfaldende, at man ikke var opmærksom på det halvanden måned tidligere.
Men det fik så regeringen til sammen med SF og Enhedslisten at lave den såkaldte pensionspakke, og det er netop den pakke, vi nu skal behandle – en pensionspakke, som fremrykker beskatningen af danskernes pensionsopsparing.
Det gælder først og fremmest det, vi kender til allerede, nemlig at der sker en mulighed for at betale skatten på sin kapitalpension allerede nu, mod at kapitalpensionerne så ikke beskattes, når man tager dem ud, når man går på pension.
Det får man en lille rabat på, og det har betydet, at mange har fremrykket beskatningen, og at der er kommet penge i statskassen, hvilket har sikret, at statsunderskuddet ikke har brudt med de 3 pct.
Det foreslår regeringen nu at forlænge med yderligere 1 år, og den foreslår også at lade de penge, der står i Lønmodtagernes Dyrtidsfond, omfatte, og der lægges op til en rabat på 2½ pct.
Og det giver i alt et provenu på 15 mia. kr., vurderer regeringen.
Det er sådan set rigtig, rigtig mange penge, men man må jo bare sige, at det sådan set er at forgribe sig på de indtægter, som ellers skulle være kommet i fremtiden, og som ellers skulle have været med til at sikre, at der var råd til finanslovene i årene fremover.
Og man kan vist rolig sige, at havde regeringen valgt at føre en anderledes politik, ja, så var det måske ikke nødvendigt at havne i den her situation; at havde regeringen ført en mere offensiv vækstdagsorden, ja, så kunne udsigterne for dansk økonomi og udsigterne til underskuddets størrelse på de offentlige finanser jo have set ganske anderledes ud.
Men det er ikke situationen.
Det er ikke de vilkår, som vi står over for i Danmark, og man må sige, at den finanslovsaftale, som regeringen lavede sammen med SF og Enhedslisten, er fuldstændig blottet for vækstinitiativer.
Der er ikke ét initiativ, der er med til at trække Danmark fremad, og det giver jo selvfølgelig nogle udfordringer.
Og man må jo sige, at det her er et udtryk for forsømmelse
: at havde man lyttet til gode forslag fra bl.a. Venstre, havde vi givetvis og med stor sandsynlighed været i en situation, hvor dansk økonomi havde set mere robust ud.
Men fra Venstres side må jeg sige, at vi jo ikke er interesseret i, at Danmark får en EU-henstilling, så derfor støtter vi fra Venstres side forslaget – for at sikre, at vi holder os inden for de fælles spilleregler, der er aftalt i EU, men jo også fordi det giver en skatterabat, som giver danskerne en mulighed for at få deres egne penge fri for beskatning, altså lidt billigere.
Man kan selvfølgelig sige, at det er en underlig form for zigzagkurs, som regeringen fører.
Lidt slinger, javel, men her er der da trods alt tale om, at skatteborgerne får en lille rabat, og det er med til at sikre, at de budgetter, der ligger, holder sig inden for rammerne.
Og ud fra den begrundelse støtter vi fra Venstres side forslaget.