runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-13:
Når Enhedslisten siger, de vil forbedre forholdene for kontanthjælpsmodtagere, så betyder det flere penge.
Det ville gøre os alle sammen fattigere, og det er gennemgående et kendetegn ved Enhedslistens politik, at i den virkelige verden ville den ikke gøre noget godt for mennesker, fordi den ville gøre hele samfundet fattigere og betyde færre ressourcer i skoler og hospitaler.
Det er det, der er virkeligheden ved Enhedslistens politik.
Men Enhedslisten er formidabel til at fremstå som et parti, der kerer sig og er meget sympatisk.
Men det skal man ikke bedømme partier på.
Man skal bedømme dem på konsekvenserne af deres politik, og konsekvenserne af Enhedslistens politik er et fattigere Danmark med flere mennesker på overførselsindkomst.
Det synes vi sådan set ikke er noget mål at stræbe efter.
Rune Lund (EL), 2016-05-13:
Konsekvensen af Enhedslistens politik er – rigtigt – at hvis vi kunne bestemme, ville vi forbedre forholdene for f.eks. kontanthjælpsmodtagere.
Vi ville også stemme for et rigtig godt forslag som det her, som øger beskæftigelsesmulighederne for udsatte grupper.
Vi ville f.eks. så til gengæld ikke tage uansvarlige beslutninger som at sænke selskabsskatten.
Vi ville heller ikke tage uansvarlige beslutninger som at sænke topskatten.
Det giver stort set ikke nogen jobs, men det koster milliarder af kroner for statskassen.
Vi ville heller ikke tage uansvarlige beslutninger om at købe nye dyre bombefly, som koster 1 mia. kr. stykket, og som koster milliarder af kroner i vedligeholdelse og drift de næste 20-30 år.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-13:
Selskabsskatten betales af lønmodtagerne.
Den betales af lønmodtagerne via lavere realløn, fordi den betyder færre investeringer i ny teknologi, nye maskiner ude i virksomhederne, som kan løfte produktiviteten og dermed løfte reallønnen for lønmodtagerne i virksomhederne.
Det er dem, der betaler den.
Det samme med topskatten.
Topskatten vil også øge produktiviteten i Danmark.
Det betyder højere reallønninger, ikke bare for dem, der får sænket topskatten, men også for andre mennesker, offentligt ansatte, og med den måde, vi regulerer overførslerne på, endda også for overførselsindkomstmodtagere, hvis man fortsætter med at regulere på den måde.
Så igen: Enhedslistens politik vil ikke gøre nogen rigere, heller ikke dem med de mindste indkomster i samfundet.
Den vil gøre folk fattigere.
Det er virkeligheden.
Ida Auken (RV), 2016-05-13:
Mange tak.
I dag skal vi tale om socialøkonomiske virksomheder, fordi Alternativet har fremsat et forslag om at lave et center for socialøkonomiske virksomheder.
Vi har jo haft noget, der minder om det, indtil vi fik en ny regering.
De valgte så at fjerne de her initiativer, bl.a. fordi de ville finde penge til deres håndværkerfradrag.
Det var en af de ting, som vi fra radikal side syntes var en ret usmart idé, og jeg må bare sige, at det i hvert fald er et af de steder, hvor man skal huske, at hver gang man bruger penge, skal de også findes et sted, og det var så en af de ærgerlige udløbere af den her boligjobordning.
Men det skal ikke forhindre os i at støtte, at vi får genoprettet på det her område.
Vi synes, det ville være interessant at se på, hvis man laver sådan et center her, om man kan arbejde med nogle af de private, der allerede er i gang med det her – sådan noget som Den Sociale Kapitalfond, som jo arbejder med en masse af de socialøkonomiske virksomheder og hjælper dem med at finde finansiering og også med den del, som jo egentlig er helt afgørende, nemlig at man økonomisk får det til at løbe rundt.
For de her vigtige sociale tiltag, som virksomhederne tager, bliver jo først bæredygtige og holdbare på langt sigt, hvis man også kan få sin forretning til at løbe rundt.
Derfor vil vi gerne gå ind i en rigtig god og konstruktiv snak med Alternativet om, hvordan det her kan lade sig gøre, og de 8 mio. kr., som det her koster, skal vi nok kunne finde på en eller anden måde.
Så Radikale Venstre kan godt støtte forslaget.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-05-13:
Det har jeg ingen grund til at tro at Venstres ordfører skulle være.
Jeg mener helt grundlæggende, at det, vi kan løse selv, bør vi løse selv, og det gælder sådan set i alle livets sammenhænge.
Det er ikke et formål i sig selv at få andre til at komme og løse vores udfordringer, det synes jeg sådan set vi skal bestræbe os på selv.
Og det er det jeg mener, vi gør med den her lovgivning, og det er derfor, det er meget hjælpsomt, at Venstre har tilsluttet sig den her lovgivning efter folketingsvalget og bakker op om den 100 pct. helhjertet, hele regeringen bakker op om den her lov.
Det er enormt hjælpsomt.
I forhold til sidste regeringsperiode vil jeg sige, at jeg selv var ude i pressen og foreslå, at vi i sin tid droppede kvoterne.
Og vi kom frem med den her model, ikke fordi jeg har noget religiøst forhold til det ene eller det andet redskab, men fordi vi kunne se, at det her problem stak dybere, at det ikke kun var øverste ledelseslag, men at det var fødekæden, der var problemet.
Derfor gav det mening at ramme bredere og ramme dybere, men ramme mindre hårdt.
Mette Reissmann (S), 2016-05-13:
Tak for det.
Jeg har bemærket, at Enhedslisten kører med flyvende udskiftning i dag på ordførerposten, så ordføreren har ikke lyttet til, hvad jeg har sagt, medmindre naturligvis han har fulgt det fra et andet sted end her i Folketingssalen.
Det skal jeg jo ikke kunne udelukke.
Vi mener bl.a., og det sagde jeg jo også i min tale, at lige præcis det her spørgsmål skal belyses grundigt.
Og det bliver det altså ikke med det her beslutningsforslag, og derfor ønskede Socialdemokraterne ikke at være med som medforslagsstillere, desuagtet at vi naturligvis er enige i den kritik, der har været rejst.
Men ordføreren kan jo gå hjem og gense min tale, og ellers sender jeg den gerne til ham.
Mit spørgsmål går kort og godt på: Vil Enhedslisten have et loft over bidragssatser, og hvis ja, hvad skal det være?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-05-13:
Jeg kan starte med at informere hr. Rasmus Horn Langhoff om, at min kærlighed gives i moderate mængder, og rent politisk skal man arbejde relativt hårdt for at gøre sig fortjent til den.
Men ordføreren kan jo bestræbe sig hårdere og yderligere i de kommende uger og måneder.
Når det er sagt, gør ordførerens argument selvfølgelig indtryk.
Jeg synes, det er dejligt, at kønssammensætningen bliver mere lige i de danske virksomheder, og jeg har sådan set den holdning, at når vi ved, at flere kvinder end mænd får lange videregående uddannelser, at flere kvinder end mænd også får bedre karakterer, så skulle det da være mærkeligt, om ikke også ledelsessammensætningen på et tidspunkt bliver forandret.
Jeg har fuldstændig tiltro til, at der ikke er nogen forskel på, hvor dygtige danske kvinder og mænd er, når det kommer til at løse opgaver i erhvervslivet.
Og derfor er der også i nogle tilfælde tale om en kulturel barriere.
Når det er sagt, mener jeg som sagt, at frivillighedens vej er den bedste at gå.
Og jeg mener også, at lovgivningen er den mest moderate form for system, vi kan have på området.
Og ja, tallene gør indtryk.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-05-13:
Ja, det må det jo gøre med 60 pct.s stigning, altså det, at der ifølge svarene skulle være kommet 60 pct. flere kvinder ind i bestyrelseslokalerne på bare 1 år.
Der skal man da være meget standhaftig, for at det ikke gør indtryk.
Fra 10,6 pct. til 16,5 pct. flere kvinder på blot 1 år!
Det er da alligevel utroligt.
Det er lige før, det er for godt til at være sandt, men det vil ministeren jo så svare på skriftligt.
Men hvis man skal fremskrive det her, er der jo med den fantastiske stigning, der er, snart ikke nogen mænd tilbage.
Men den udvikling må da virkelig gøre indtryk og understøtte regeringens ønske om ikke særlig aktivt at håndhæve den gældende lov, vi har.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-05-13:
Dernæst kan jeg da sige, at hvis det er sådan, at det går så godt, som hr. Rasmus Horn Langhoff siger det gør, har regeringen jo valgt den fuldstændig korrekte politik, nemlig ikke at gøre noget.
Det går helt af sig selv.
Men når en procentuel stigning går, jeg tror, vi talte om fra 10 pct. til 12-16 pct., er det jo meget nemt at sige, at det er 60 pct.s stigning.
Det interessante er jo den procentuelle fremgang i procentpoint.
Og det er ikke for at tage toppen af ordførerens begejstring, at jeg nævner det, men blot for at faktainjicere debatten en lille smule.
Som en klog mand engang har sagt, skal man jo ikke tro på en statistik, man ikke selv har arbejdet med eller forfalsket.
Laura Lindahl (LA), 2016-05-13:
Tak for det.
Jeg synes jo, det er dejligt at høre, at Venstres ordfører siger, at frivillighedens vej er den bedste vej, for det er jo den liberale vej, og vi er jo fælles om at ønske at fremme den vej.
Jeg vil bare høre Venstres ordfører, om, uagtet at der måske er et flertal, der kan ændre sig i EU, uagtet hvad man sidder og gør sig af overvejelser i landene omkring os, det mest liberale i Danmark ikke ville være at afskaffe måltal, den økonomiske byrde, det unødige bureaukrati, som man pålægger virksomheder, og lader dem selv sammensætte deres egen ledelse, og deres egen bestyrelse.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-05-13:
Men nu er det sådan, at Danmark ikke er en ø, og at det desværre ikke kun er medlemmerne af Folketinget, der bestemmer politikken i EU, og derfor må jeg – på trods af hvad nogen så måtte mene om graden af liberalisme i det – jo desværre holde fast i det, jeg startede med at sige, nemlig at Venstre desværre ikke kan støtte beslutningsforslaget, på trods af at vi deler mange af de positive tanker, fru Laura Lindahl har fremsat.
Og jeg er sikker på, at hr. Troels Lund Poulsen som minister vil gøre sit bedste for at galvanisere den evaluering, således at vi får syn for sagn, når det kommer til bureaukrati, anvendelsen af ressourcer og så fremdeles.
Og så må vi jo vurdere, om den risiko, der er fra EU-lovgivningen, kontra de omkostninger, der er på den anden side, stadig væk betyder, at loven skal opretholdes.
Laura Lindahl (LA), 2016-05-13:
Jeg er jo helt ny i dansk politik – jeg blev valgt ind ved sidste valg – så jeg tager ordførerens råd om, at tålmodighed er en dyd, til mig og glæder mig til, at vi skal evaluere, og håber på, at vi så senere i den her periode kan sætte os sammen igen og drøfte afskaffelsen af de her måltal.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-05-13:
Ordføreren skal bestemt ikke være ked af, at hun er ny – det er vi mange, der har været.
Jeg er generelt med på et afbud, når det kommer til dansk politik, og det skal man jo være glad for, for man får lov at sige, hvad man ønsker fra talerstolen, hvad enten man er ny, gammel, højre- eller venstreorienteret eller i øvrigt bare med på et afbud.
Tak for en god debat.
Jeg var lige ved at sige: Venstre ved man hvor man har.
Men det ville jo nok være lidt misvisende i den her debat.
Til gengæld ved man ikke, hvor man har EU, og netop derfor er vi jo i en situation, hvor bureaukrater og politikere af en lidt anden observans, i forhold til hvordan man bruger køn, kvoter og tvang, har fremsat et ganske gruopvækkende kvoteforslag i Bruxelles.
Når det foregår på den måde, er vi jo nødt til at gardere os her i landet, og den absolutte minimumslovgivning, vi kan have på det her område, er den lovgivning, vi har i dag.
Ligestillingsudvalget holdt jo i denne uge, hvis jeg husker korrekt, et længere samråd i øvrigt motiveret af vores socialdemokratiske kollega til venstre for mig i salen, og erhvervs- og vækstministeren vil på foranledning af hr. Torsten Schack Pedersen og mig oversende udvalget en oversigt over, hvad man har udgivet af påbud og henstillinger under den tidligere socialdemokratiske regering.
På den måde får vi jo syn for sagn, i forhold til hvordan loven bliver anvendt i praksis.
Pernille Bendixen (DF), 2016-05-13:
Vi kan godt være enige om, at kvoter fra EU er gruopvækkende, og at kvoter i det hele taget er gruopvækkende.
Men hvor længe skal vi så vente, imens vi faktisk har en politik, som vi egentlig er enige om at vi ikke vil have?
For der er jo mulighed for at skaffe et flertal nu i Folketinget for at fjerne de måltal.
Som jeg kan forstå det, er vi grundlæggende trætte af dem – i hvert fald er flertallet det – og alligevel skal vi stå her på standby nu på fjerde, femte, sjette år, i forhold til hvornår de kvoter kommer.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-05-13:
Jo, men jeg kan bekræfte, at jeg ligestillingsmæssigt er en galophest, der står og venter på at få grønt lys til at gøre noget ved det her område
Jeg kan bare ikke love spørgeren, at vi gør det, før vi når til en situation, hvor evalueringen ligger klar og truslen fra de sydeuropæiske kvotetilhængere er forduftet.
Laura Lindahl (LA), 2016-05-13:
Jeg vil bare gerne høre Enhedslistens ordfører, om Enhedslisten mener, at der først er ligestilling i Danmark, når der er lige mange af begge køn repræsenteret i ledelser og bestyrelser, og om det kun gælder ledelser og bestyrelser, eller om det gælder alle erhverv i Danmark.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-13:
Jeg har ikke så rigid en tilgang til det, at det overalt skulle være 50-50 pct., for at det er ideelt.
Men jeg tror, at det, man har måltal og arbejder med det, er medvirkende til, at man har fokus på, hvad det er for nogle kompetencer, man skal gå efter at få ind i en bestyrelse for at have den optimale bestyrelse, som kan have et godt samarbejde, og som kan være en udfordring og en god medspiller til en direktion.
Der oplever jeg via de erfaringer, jeg har med at sidde i bestyrelser, at det, at man har kvinder med, sådan set gør, at man ofte får et bredere fundament, og at man kan få en diskussion, som er bedre funderet, end hvis der udelukkende sad mænd af den samme kaliber i en bestyrelse.
Det synes jeg er positivt.
Vi har ikke i Enhedslisten sådan en mening om, at det hele skal gøres op i procenter, men jeg tror virkelig, at det, at vi arbejder med de her måltal, kan være medvirkende til, at man provokerer nogle bestyrelser til at tænke lidt mere over tingene.
Pernille Bendixen (DF), 2016-05-13:
Jeg vil bare lige spørge ind til noget.
Dengang det her blev vedtaget, sagde Venstres ordfører: »Vi mener ikke, at lovgivning er den rigtige vej.
Vi mener, der skal være grænser for, hvor meget vi politikere skal blande os i private virksomheders drift.
Det er særlig vigtigt i disse tider, hvor der kæmpes for at skabe vækst og arbejdspladser.«
Sådan ser det jo sådan set stadig væk ud.
Så har Venstre ændret holdning i forhold til det, der blev givet udtryk for på det tidspunkt?
Laura Lindahl (LA), 2016-05-13:
Nu er det jo rigtig fint, at Enhedslistens ordfører har en række erfaringer fra sit bestyrelsesarbejde, men tror Enhedslistens ordfører ikke, at de virksomheder, som har bestyrelser, selv har den største interesse af os alle i at sammensætte den helt rigtige bestyrelse, som har de kompetencer og de muligheder for sammenspil, som er det helt optimale for den pågældende virksomhed?
Hvorfor tror Enhedslistens ordfører, at vi politikere har en større interesse i at sammensætte en korrekt bestyrelse, end den enkelte virksomhed selv har?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-05-13:
Tak igen for opbakningen til den lov, vi har .
Jeg synes godt, at ordføreren kunne knuselske den lidt mere, end hvad ordføreren gør, men det kan jo være, det kommer med tiden, når ordføreren først rigtig har fået vænnet sig til den.
Jeg skal lige spørge, om den nuværende udvikling gør indtryk på ordføreren?
Vi har fra Erhvervs- og Vækstministeriet fået påvist, at der fra januar 2015 til januar 2016 er sket en stigning i antallet af kvinder i børsnoterede selskaber fra 10,6 pct. til 16,5 pct.
Gør det indtryk?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-05-13:
Tak til formanden.
Det med måltal for køn er jo ikke en nytteplante, der er groet i min have sådan rent politisk.
Venstre er imod kvoter.
Vi var skeptiske over for måltallene, da de blev indført i sidste periode, og begejstringen har nok ikke nået et højere niveau end det ganske moderate niveau, det er på nu.
Når det er sagt, får vi svært ved at støtte forslagsstillerne.
Jeg har ualmindelig stor sympati for fru Laura Lindahls beslutningsforslag, og jeg kan godt fornemme, hvor man er på vej hen, og jeg deler sådan set også intentionen i beslutningsforslaget.
Men sagen er, at der så sent som i december blev stillet forslag i EU om at indføre deciderede EU-kvoter, hvor et lille blokerende mindretal sikrede, at det ikke blev tilfældet.
Dette blokerende mindretal kan forsvinde i en nær fremtid af to grunde.
Det kan forsvinde, hvis man i Tyskland ændrer holdning og Socialdemokratiet får sin vilje og dermed kan få den tyske delegation til at ændre mening.
Når vi har en lovgivning, der sikrer, at vi selv håndterer problemet, så er vi ikke dækket af en eventuel europæisk kønskvote gennem et direktiv, og det synes jeg er ganske fornuftigt.
Jeg mener, det er vigtigt, at vi selv bestemmer vores politik på både ligestillings- og erhvervsområdet her i Danmark, og på det område må jeg faktisk sige at jeg deler hr. Rasmus Horn Langhoffs opfattelse. Når det er sagt, undrer jeg mig faktisk over, at flere danske virksomheder ikke ansætter og forfremmer og headhunter dygtige kvinder til deres ledelser.
IMF har for ganske nylig udgivet en omfattende undersøgelse, der dokumenterer de stærke profitskabende fordele ved at have ledelser med en bred kønsmæssig sammensætning, og derfor synes jeg egentlig, at man som stor virksomhed, både dansk og international, burde rykke og ansætte de dygtigste kvinder, der findes på markedet, før andre får samme gode idé.
Men jeg mener så til gengæld også, at det skal ske ad frivillighedens vej.
Jeg kender ingen politiske systemer, hvor tvang er en god idé eller fremmer et særligt formål.
Jeg mener, at vi har det bedst mulige samvær og samfund, når virksomheder ansætter folk på baggrund af deres kompetencer, at det sker ad frivillighedens vej, og det er markedet, der i øvrigt regulerer, hvordan den slags foregår.
Ligesom ministeren har jeg også hæftet mig ved, at der er fremgang på området: Flere virksomheder arbejder med måltallene, og flere virksomheder får også flere kvinder i deres ledelse.
Jeg skal så foregribe begivenhedernes gang og sige til hr. Rasmus Horn Langhoff, at jeg ikke kan svare på, om eventuelle procentuelle stigninger er statistisk korrekte, og om de holder vand, jævnfør spørgsmålet tidligere i debatten.
Når det er sagt, forudser jeg debatten i Folketingssalen, og jeg glæder mig også til, at vi evaluerer lovgivningen i 2017.
Ligesom ministeren er jeg interesseret i, hvordan bureaukratiet og byrden påvirker de danske virksomheder og også de myndigheder, der skal administrere selv samme.
Med de ord skal jeg meddele, at Venstre desværre ikke kan bakke op om beslutningsforslaget.
Laura Lindahl (LA), 2016-05-13:
Ordføreren siger, at det ikke vil gavne nogen at droppe kravet om måltal.
Men kan ordføreren sætte sig ind i, hvordan det må være at være kvinde og blive tilbudt en toppost i dansk erhvervsliv eller udpeget til en bestyrelse og så ikke vide, om man er blevet udpeget eller har fået jobbet, fordi man var den allerallerbedste, eller om man har fået det, fordi den pågældende virksomhed lige manglede en enkelt kvinde for at leve op til et måltal?
Kan ordføreren sætte sig ind i, hvordan det må være, at vi som kvinder aldrig nogen sinde kan vide, hvorfor vi har fået posten, som vi er blevet tildelt?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-05-13:
Om jeg kan sætte mig ind i, hvordan det er at være kvinde?
Men det er de jo netop ikke med den her lovgivning.
Virksomhederne skal selv sætte deres egne måltal.
Hvis ikke de kan leve op til de måltal, er der ikke nogen konsekvenser.
Det har vi jo heller ingen interesse i at der skal være, vi har en interesse i, at virksomhederne tør være ambitiøse, at de ligesom tør at sige: Vi kan lidt mere.
Så er der nogle gange, det lykkes, og så er der nogle gange, at det ikke lykkes.
Den enkelte virksomhed må jo selv vurdere: Hvordan stiller vi det bedste hold, og hvordan får vi hele talentmassen i spil.
Det tager sandsynligvis nogle år, før vi er der, hvor vi har hele talentmassen i spil.
Derfor er det vigtigt både med måltallene, men også med politikken.
Laura Lindahl (LA), 2016-05-13:
Det er jo altså sådan, at når det bliver pålagt virksomhederne at sætte et måltal, er det, fordi vi har et ønske om, at de skal leve op til måltallet.
Ordføreren mener vel, at man skal leve op til de måltal, fordi der skal ske en fremgang.
Det synes jeg og vi i Liberal Alliance er meget problematisk, og det er det, som jeg egentlig gerne vil høre ordføreren om han ikke er enig i, nemlig at det ikke er rart for en kvinde aldrig at kunne vide sig sikker på, om man har fået jobbet, fordi man er bedste, eller fordi man er kvinde.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-05-13:
Jeg kender ikke nogen mænd, der går med de bekymringer, som ordføreren præsenterer her, så jeg kan ikke se, hvorfor kvinder skulle gå med de bekymringer med den nuværende lovgivning.
Den her lovgivning er jo rettet mod begge køn.
Den handler om kønssammensætningen, og det er op til den enkelte virksomhed hundrede procent selv at bestemme, hvad måltallet er.
Virksomheden formulerer selv sin politik, og virksomheden kan lave en politik, der sigter efter måltallene, og hvis ikke man lever op til dem, så er det jo helt fint.
Hvis man har et udgangspunkt, som er meget lavt, og man har nogle måltal, der hedder 10 og 20 pct., så kan det jo sådan set være meget imponerende at nå dem.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-05-13:
Jamen jeg vil da starte med at komplimentere Folketingets formand.
Det er jo helt fantastisk at opleve sådan en ellers meget stærkt venstreorienteret mand være så opmærksom på både love og regler her i salen, det sætter jeg stor pris på.
Komplimenterne fortsætter, for nu er det hr. Rasmus Horn Langhoffs tur.
Jeg bemærkede, at ordføreren sagde, at EU-kvoter vil være uheldige for Danmark og, må man forstå, meget lidt ønskværdige, og det synes jeg jo er helt fantastisk.
Når jeg nævner det, er det, fordi jeg i sidste periode indtil flere gange bemærkede selv samme ordfører tale hjertevarmt og entusiastisk om behovet for kønskvoter i forskellige sammenhænge.
Skal det dermed forstås sådan i forhold til kønskvoter i Danmark, at vedtager vi dem selv, er de ønskværdige og fornuftige, men europæiske kønskvoter fra Bruxelles er ikke ønskværdige?
Det kan selvfølgelig være, jeg er dårligere begavet end gennemsnittet, for det står ikke helt klart for mig endnu.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-05-13:
Ja, vi tror på, at det her er bedre, vi tror på, at det er det rigtige gøre.
Det var derfor, vi gennemførte det i sin tid.
Og hvis nu regeringen kunne være lidt mere hjælpsom i forhold til at få det her til at rykke, så kan det jo være, at det her kan blive den nye europæiske løsning.
Det kunne jo være, at i stedet for at der er alle mulige, der skal komme rendende og fortælle os, hvordan vi skal gøre, så kunne vi låne ud af vores erfaringer til andre lande, og de kunne få glæde af det her, så det kunne gavne ikke bare danske erhvervsvirksomheder, men det store Europa.