runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2009-05-07:
Nu skal man jo ikke forsømme en lejlighed til at tale pænt om forslag, som er gode, selv om det er andre, der har lavet dem.
Jeg vil sige, at set fra Enhedslistens synspunkt, er det her et rigtig fornuftigt forslag.
Vi kunne måske have ønsket os, at noget af den tankegang, der ligger bag det her forslag, i langt større udstrækning havde gennemsyret hele den danske energipolitik, hvor vi faktisk synes, at et af problemerne er, at der i de senere år er sket en afkobling af de lokale interesser, af det lokale engagement og af de lokale økonomiske interesser i de projekter, man laver.
Man ser mere og mere ser en udvikling, hvor nogle meget store energigiganter står for hele udbygningen, og hvor det lokale engagement bliver reduceret.
Og det skaber lige præcis de konflikter, som jeg tror at Venstres ordfører, hr. Jens Kirk, var inde på.
Når man ikke selv føler noget medejerskab til de vindmøller, der bliver stillet op, når man ikke har nogen ejerfornemmelse for dem og man måske heller ikke har en egentlig tilknytning til den energi, der bliver produceret, fordi den bliver produceret til nogle andre formål og det er nogle andre, der tjener pengene på den, så skaber det en fremmedgørelse og en meget større modvilje mod vindmøller end nødvendigt.
Det har man så i andre sammenhænge forsøgt at løse ved efter min mening helt meningsløse erstatningsordninger, som jo netop fokuserer på, at vindmøller er noget ubehageligt og trist, som man skal gøre, hvad man kan for at undgå, frem for, som det her forslag gør, at lægge vægt på det lokale engagement og på den lokale deltagelse ved hjælp af vindmøllelaug osv.
Det, at der er masser af problemer i en række af de øvrige forslag, som energiforligspartierne har lagt frem på det her område, skal jo ikke forhindre os i at sige, at lige præcis det her forslag synes vi faktisk er et rigtig godt forslag.
Det knytter an til nogle af de bedste erfaringer i Danmark fra vindmølleeventyret, kan man sige, da det startede, hvor det jo netop var det lokale engagement, den lokale deltagelse og den lokale ildhu, som var meget stærkt medvirkende til at gøre Danmark til en førende vindmøllenation.
Hvis det her forslag på forsøgsområdet kan danne yderligere skole for den lidt mere generelle energipolitik, når det handler om etablering af vedvarende energi og vindmøller, som fru Anne Grete Holmsgaard også antydede at der i hvert fald fra SF's side var en tilslutning og en støtte til, er det jo kun godt.
Så jeg kan love, at Enhedslisten vil stemme for det her forslag.
Og det vil vi sådan set gøre med en ganske stor tilfredshed, fordi vi mener, at det er et meget fornuftigt forslag.
Connie Hedegaard (KF), 2009-05-07:
Det er dejligt, at alle er positive over for lovforslaget.
Og man kan vel sige, at det havde jeg sådan set også forventet, for det er jo indlysende rigtigt, også når vi taler om forsøgsmøller, at skele til, om den lokale opbakning til et projekt er til stede.
Jeg kan sige til hr. Per Clausen, at vi jo netop i energiaftalen har sikret, at medejerskabet lokalt styrkes for de almindelige møller, og nu tager vi så at sige skridtet videre og sikrer, at det så også gælder for forsøgsmøller, for testmøller.
Jeg skal lige komme med en kort bemærkning.
For i forbindelse med lovforslaget har der fra flere sider været advaret imod at gøre spørgsmålet om lokal deltagelse til det vigtigste kriterium, når man skal vælge blandt flere forskellige ansøgere til et forsøgsområde.
Og derfor vil jeg gerne lige slå fast, at selv om lovforslaget jo altså handler om muligheden for også at kunne inddrage spørgsmålet om lokal forankring, når man skal vælge mellem forskellige projekter, er der selvfølgelig ikke tale om, at dette kriterium skal være det eneste kriterium.
Det var hr. Ole Hækkerup og andre også inde på.
Det skal selvfølgelig fortsat sikres, at der i forbindelse med forsøgsmøllerne gennemføres tekniske forsøg og afprøvninger.
Det er jo sådan set det, der er meningen med det hele.
De tekniske og faglige hensyn skal fortsat også have vægt ved udvalgsarbejdet.
Et teknisk for dårligt projekt kan ikke vinde, bare fordi det har stor tilknytning lokalt eller stor lokal opbakning.
Men det skal altså være muligt at inddrage dette hensyn, det er det, der er hele formålet med den her lov, og jeg er glad for, at det ser ud til, at vi kan få en hurtig vedtagelse af det.
Vi ved også, at der venter projekter derude.
De skulle nødig blive forsinket og den lokale opbakning skulle nødig nå at dale, fordi vi ikke får lavet den her lovændring.
Så jeg siger tak for opbakningen, og jeg ser frem til, at vi hurtigt kan få forslaget vedtaget.
Jens Kirk (V), 2009-05-07:
Hovedformålet med lovforslaget er at få opsat flere forsøgsmøller.
Med lovforslaget gives der således mulighed for, at klima- og energiministeren kan udpege områder, der kan anvendes til forsøg og udvikling af havvindmøller.
I Danmark har vi forpligtet os til, at den vedvarende energi i 2020 skal udgøre 30 pct. af det endelige energiforbrug.
Havvindmøller er en vigtig del af den palet af initiativer, der er til rådighed for at nå den målsætning.
Der er dog fortsat behov for udvikling og forsøg med havvindmøller, og derfor er det også positivt, at klima- og energiministeren med det forslag her får mulighed for at udpege forsøgsområder for havvindmøller.
Et vigtigt element i dette lovforslag er inddragelsen af lokalbefolkningen.
En vindmølle bliver - alt andet lige - en del kønnere, hvis lokalbefolkningen selv har medejerskab til den og dermed også økonomisk incitament.
Med den gældende VE-lov - det vil sige den, der gælder for almindelige vindmøller - skal 20 pct. af ejerskabet til nye vindmøller udbydes til lokalområdets beboere.
Med lovforslaget, der behandles i dag, gives der hjemmel til, at lokal tilknytning og indflydelse kan indgå som parameter, når der skal vælges projekter til forsøgsområderne.
Dermed sikres lokalbefolkningen bedre vilkår i forbindelse med forsøgshavvindmøllerne.
Før i tiden var det mejeriet, man var fælles om - nu kan det i stedet være møllerne, som man f.eks. ved en festlig middag snakker om.
Inden kaffen går man ud og ser på dem, og så går man hjem og tager kaffen.
Det kunne også være, at man går til generalforsamling her i stedet for i mejeriet og måske får et lille overskud ud af det.
Møllerne bliver dermed til fælles gavn og glæde.
Venstre kan støtte forslaget.
Karen Hækkerup (S), 2009-05-07:
Jeg kan afkræfte, at det er noget, vi påtænker at gøre.
Det er ikke noget, der overhovedet er aktuelt, det er ikke noget, vi har planer om, og det er heller ikke noget, som vi synes man skal gøre, så det er ikke noget, der er i støbeskeen.
Vi har tidligere her i Folketingssalen stemt imod flere beslutningsforslag, som jeg husker tit og ofte er fremsat af Dansk Folkeparti om netop minimumsstraffe, fordi vi syntes, de var forkerte.
Men vi synes altså også, at i denne sag, hvor der har været den bandekonflikt og har været særligt behov for, at man sender nogle klare signaler, er det på sin plads at sige: Det skal være tydeligt for enhver, at går du rundt med en pistol på gaden, koster der altså også.
Det tror jeg faktisk virker, og derfor har vi sagt, at i denne sag er vi med.
Line Barfod (EL), 2009-05-07:
Det lyder lidt, som om der stort set ikke var nogen straffe i forvejen, men at man bare fik en lille advarsel, hvis man gik rundt med pistol på åben gade.
Det er strafbart i dag at gå rundt med skydevåben, og det er også strafbart at have dem derhjemme, hvis man ikke har våbentilladelse.
Der er ingen tvivl om, at det skal være meget strafbart og et meget klart signal, at man ikke skal gå rundt med skydevåben, og jeg synes heller ikke, man skal have dem derhjemme.
Men det, jeg gerne vil høre, er de mere principielle overvejelser i forhold til minimumsstraf.
Det er de principielle overvejelser, jeg efterlyser.
Det glæder mig, at man ikke vil videreføre det til andre områder, men derfor må der også ligge nogle helt principielle overvejelser om, hvorfor det så er nødvendigt på det her område i forhold til domstolenes praksis.
Karen Hækkerup (S), 2009-05-07:
Det er fru Line Barfods egne ord, at Socialdemokraterne synes, domstolene har svigtet, og det vil jeg egentlig gerne dementere, for det synes jeg ikke de har.
Vi synes bare, det nu er på tide at komme med en ny lovgivning, der matcher den virkelighed, som vi lever i.
Jeg har fundet Hanne Bech Hansens høringsnotat frem, så jeg vil lige finde et eksempel her.
Citat slut.
Jeg synes, der er god logik i det, vi gør nu, når vi siger, at der skal være mere gennemsigtighed i den straf, der bliver givet for at gå med skydevåben.
Jeg synes i virkeligheden også, at nogle af de andre ting, som Hanne Bech Hansen skriver i sit høringssvar om, at der er besværligheder i forhold til den definitionsafgrænsning, der er i lovforslaget med, om man bliver taget med en pistol på åben gade eller derhjemme, om det er i rockerborgen, eller hvor det nu er, er noget, vi skal kigge på.
Så til det principielle omkring minimumsstraffe: Det er ikke noget, Socialdemokraterne vil støtte i andre sager.
Det her er en undtagelse, og den står vi til gengæld ved, men det er ikke noget, der kommer til at ske i andre sager.
Tom Behnke (KF), 2009-05-07:
Det er, fordi hr. Morten Østergaard nu flere gange har prøvet at fordreje og næsten misbruge politiets høringssvar.
Jeg sidder med en presseinformation fra den 5. maj 2009, det kan også være, at det er det papir, som fru Karen Hækkerup står og leder efter i bunken.
Deri er politidirektøren Hanne Bech Hansen jo ude og sætte tingene på plads og udtaler bl.a.: Mit høringssvar til Rigsadvokaten om indholdet i regeringens bandepakke er af flere medier blevet opfattet som en kritik af bandepakken, men sådan skal mit svar på ingen måde opfattes.
Karen Hækkerup (S), 2009-05-07:
Jeg kan i hvert fald sige, at jeg hæftede mig ved, at der blev sagt, at Hanne Bech Hansen siger, at det har betydelig signalværdi.
Så blev der sat et punktum.
Men når man læser høringssvaret igennem, så står der sådan set et komma og ikke et punktum, og så står der: Hvis bestemmelsen kan forventes at finde anvendelse også i praksis hos domstolene.
Så det bekræfter vel sådan set det, som hr. Tom Behnke siger.
Det her kommer til at blive brugt.
Jeg tror ikke, det kommer til at blive brugt i stort omfang, fordi der er indbygget konflikter i det i forhold til at løfte bevisbyrden, men det her er et redskab, der vil blive brugt, og det synes jeg kun er fint.
Kim Andersen (V), 2009-05-07:
Jeg vil i og for sig gerne begynde med at takke den socialdemokratiske ordfører, for jeg synes, at jeg kan lytte mig frem til, at det efter lange overvejelser hos Socialdemokraterne nu ser ud til, at man vil stemme for regeringens bandepakke, og det er jeg naturligvis meget tilfreds med.
Men i den forbindelse vil jeg gerne spørge ordføreren, om ikke det bekymrer Socialdemokraterne, at vi også her i dag fra Det Radikale Venstres repræsentant har hørt så megen modstand, så mange advarsler mod det her forslag.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, at vi jo i mange år i det her land - ja, efterhånden er det jo ganske vist 8 år siden, men i lange perioder i 1970'erne og 1990'erne - har haft socialdemokratisk og radikalt ledede regeringer, og der må man jo sige, at historien viser, at det ligesom har været den radikale retspolitiske opfattelse, som har slået igennem i de regeringer.
Det var jo derfor, der var så meget for VK-regeringen at gøre netop på retspolitikkens område, da vi kom til.
Det er også på grund af De Radikales indflydelse i de regeringer dengang, at vi har haft den indvandring og den forfærdelige historie, vi har haft med at kunne integrere fremmede her.
Er den socialdemokratiske ordfører ikke bange for, hvad det vil være for en retspolitisk linje, det vil være muligt at føre, i det tilfælde at regeringsmagten skulle skifte i det her land, og De Radikale fik indflydelse, som de jo så helt åbenlyst har agt?
Det er jo sådan set et uhyre interessant svar, som vi her får fra den socialdemokratiske ordfører, og det vil jeg gerne takke for.
Jeg forstår svaret fra ordføreren sådan, at i og med at man nu stemmer for bandeforslaget og i det hele taget har stemt for mange af de stramninger, som VK-regeringen har lagt frem her i salen, er man indstillet på at fortsætte den retspolitiske linje.
Det synes jeg da er et uhyre interessant udsagn her fra den socialdemokratiske ordfører, men det er politisk set meget glædeligt, fordi det giver mig lidt tryghed i sindet i forhold til den retspolitik, vi ville kunne risikere at blive mødt med her i landet, hvis regeringsmagten skulle skifte fra VK til en regering, der ville komme til at bestå også af Socialdemokratiet.
Så tak for det.
Karen Hækkerup (S), 2009-05-07:
Nu er det jo ikke op til mig at sætte regeringskonstellationen, når vi engang får et magtskifte, og vide, hvordan det kommer til at se ud.
Men der er da ikke nogen tvivl om, at det, som Socialdemokraterne kæmper for, er en anderledes politik.
Hvis hr. Kim Andersen har lyttet efter, da jeg holdt min tale, hvad jeg egentlig så at hr. Kim Andersen gjorde så det tror jeg nu egentlig godt at han har fanget -
vil han vide, at jeg jo netop startede med at nævne alt det, der ikke var tilstrækkeligt ved regeringens bandepakke.
Det er lige præcis det, der samler os i oppositionen.
Vi har faktisk selv foreslået nogle af tingene.
Det er mig selv, der har foreslået, at man skulle fjerne muligheden for at afsone med fodlænke i eget hjem, fordi jeg synes, det er dybt provokerende, at folk, der har fået en dom, stadig væk kan rende rundt på gaden og få andre ind i kriminalitet, når man har en bandekrig, der verserer.
Andre har sikkert andre aktier i bandepakken, som de selv synes de har en særlig del af ansvaret for.
Det jo lige præcis det, vi har set i de sidste mange år under den borgerlige regering.
Når regeringens politik står alene, sejler det.
Det, der er brug for, er, at der kommer et andet ben med, som handler om forebyggelse, om inddragelse.
Når den politik engang kommer, vil der også skabes mindre kriminalitet, men det bliver først, når der har været et regeringsskifte.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-07:
Det må da egentlig være altså lidt ærgerligt, når man nu er så vigtig og holder hånden under regeringen og bl.a. sikrer justitsministeren chauffør og et stort apparat til at arbejde for sig, at det så er SF's formand, hr. Villy Søvndal, der kan levere varen.
Det synes jeg må være lidt ærgerligt.
Men jeg vil gerne spørge konkret ind til det her med flere minimumsstraffe.
Skal det forstås sådan, at Dansk Folkeparti har lavet en aftale med regeringen om, at der skal være minimumsstraffe på andre områder end det, der her lægges op til?
Så mere generelt: I går kom der en rapport om politireformen, hvoraf det fremgik, at der i 2002 var 1 ud af 10 danskere, som ofte eller næsten hele tiden var nervøse for at blive udsat for kriminalitet.
I dag er det vokset til 2 ud af 10 danskere, altså 20 pct. af danskerne.
Jeg vil bare spørge hr. Peter Skaarup: Hvordan går det egentlig med at levere tryghed til danskerne under Dansk Folkepartis stramme styring af retspolitikken?
Peter Skaarup (DF), 2009-05-07:
Jamen altså, hr. Morten Østergaard er inde på, at hr. Villy Søvndal fra Socialistisk Folkeparti har givet os en hjælpende hånd, og det er vi rigtig glade for ser ud til at være tilfældet.
Så vi arbejder helt klart videre i retning af det, som vi gerne vil.
Det er der ingen tvivl om.
Det, man så måske kan være lidt mere bekymret for, er, hvordan det så står til med det, som fru Karen Hækkerup var inde på, nemlig et regeringsalternativ.
For det forslag, som jo så ikke en gang er særlig vidtgående - fremsat af SF og Socialdemokraterne - er De Radikale jo ikke en gang medunderskriver på.
Det er Enhedslisten heller ikke med på.
Så det alternativ, der eventuelt skulle være for Dansk Folkeparti, er meget, meget lidt godt, og derfor holder vi os til det gode samarbejde med regeringen, indtil der kommer et bedre alternativ.
Karen Hækkerup (S), 2009-05-07:
Jeg er faktisk utrolig glad for lige præcis det spørgsmål, for det giver mig jo lejlighed til at tale om, hvad det er for en politik, den kommende regering vil føre, når den engang kommer til.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at den form for politik, vi i dagens Danmark fører i Folketinget, er blokpolitik.
Selv om der faktisk er mulighed for at søge bredere flertal, vælger VKO hele tiden at slå en ring omkring sig selv og alene vide bedst.
Jeg tror faktisk ikke, det er sundt for folkestyret, at man ikke inddrager bredden, hverken i Folketingets partier eller i befolkningen.
Så inddrager man dog alligevel bredden nogle gange, når det ser pænt ud, men når de reelle beslutninger bliver taget, er det altid i den snævre, snævre VKO-kreds.
Så jeg vil sige, at vi fra Socialdemokraternes side har kæmpet med at fremstå som et mere troværdigt parti
, både når det drejer sig om eksempelvis udlændingepolitik og retspolitik.
Det synes jeg faktisk vi er lykkedes med.
Vi er lykkedes med i oppositionen at finde nogle fælles holdninger, vi præsenterer fælles udspil, vi har fælles drøftelser og fælles tilgange til, hvad det er, vi vil.
Vi repræsenterer et fælles troværdigt alternativ til den blokpolitik, som vi bliver ledet af lige nu, og som vi gerne vil gøre op med.
Så S-SF-aksen bliver sådan set kun stærkere og stærkere, og til det kommer også De Radikale og sådan set også Enhedslisten, som vi jo har udmærkede samarbejder med.
Vi kan sagtens i oppositionen finde enighed om en hel masse ting, men når det kommer til stykket, og når linjen skal tegnes, så må det være den, der er leder af oppositionen - og det må være fru Helle Thorning-Schmidt - der i virkeligheden sætter stregerne, hvor de skal sættes.
Og vælgerne kan være helt sikre på, hvor forskellene ligger i dansk politik, næste gang der kommer et valg.
Kim Andersen (V), 2009-05-07:
Lige så vel som at domstolene juridisk skal kunne vurdere, om disse nye bestemmelser kan finde anvendelse, skal vi på baggrund af et antal sager politisk kunne erfare, om det er tilfældet, før vi har noget at have det i, med henblik på, om der skal findes nye remedier, eller om der skal skærpes yderligere på de instrumenter, vi her har anvendt.
Jeg håber bestemt, at det bliver i så få tilfælde som overhovedet muligt, og skulle det vise sig, at der ikke bliver nogen tilfælde, så er det jo kun glædeligt - og så gør de nye regler jo heller ikke ifølge Enhedslistens optik nogen skade.
Men som jeg sagde i mit indlæg, så skal der gøres en forebyggende indsats, og det gør man også.
Der er flere midler til rådighed til en forebyggende indsats i kommunerne, end der har været nogen sinde tidligere, men der skal også være en konsekvens og en straf for de hardcore kriminelle.
Vi skal simpelt hen have dem væk fra gaderne, og de skal vide, at samfundet ikke tolererer ulovlig våbenbesiddelse og skyderier.
Line Barfod (EL), 2009-05-07:
Det er jo et meget markant retspolitisk skift, når Socialdemokraterne nu går ind for minimumsstraffe, og derfor vil jeg gerne høre, hvad Socialdemokraternes mere principielle overvejelser er i forhold til pludselig nu at gå ind for minimumsstraffe, og om det er begrænset til lige præcis det her konkrete forslag, eller om Socialdemokraterne forestiller sig, at man også på andre områder ville begynde at gå ind for minimumsstraffe.
Karen Hækkerup (S), 2009-05-07:
Jeg kan i hvert fald afkræfte, at det er, fordi vi er bange for EU.
Jeg kan faktisk ikke rigtig komme i tanker om noget, vi sådan set er bange for, vi går bare pragmatisk til værks, og det, der er brug for, er en grænsekontrol, der er langt mere effektiv end den, vi har i dag.
Det handler sådan set ikke om, at vi skal have en midlertidig situation, hvor vi skal mere grænsekontrol.
Det, Socialdemokraterne gerne vil, er et permanent løft, for når man ser på, hvor mange stoffer og hvor mange våben der kommer ind over vores grænser, løses problemet altså ikke ved, at man siger, at nu har vi en midlertidig situation, hvor vi skal have lukket grænserne i en kortere periode for at forhindre, at der kommer våben eller stoffer til landet.
Jeg er nødt til at sige, at uanset om der var bandekrige eller ej, er der for lidt kontrol med vores grænser.
Når man ser på, hvor få toldere vi har til at betjene fra den tyske grænse og hele vejen op langs vestkysten, er der næsten ingen sat af til det, i forhold til hvor stort et område de dækker.
Jeg synes også, man skal hæfte sig ved, at tolderne selv tit og ofte går ud og kritiserer offentligt, at der ikke er mandskab nok, så det, Socialdemokraterne vil, er et permanent løft og ikke en midlertidig løsning.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-05-07:
Jeg havde egentlig ikke planlagt at tage ordet lige her, men jeg bliver jo lidt provokeret af Venstres ordfører, som siger, at SF er gået imod alle strafskærpende foranstaltninger her i Folketinget de senere år.
Enten er det galt med hr. Kim Andersens hukommelse, eller også står han og kommer med direkte usandheder fra talerstolen.
Det er faktisk sådan, at SF sidste år gerne ville lægge stemmer til at lave stramninger med hensyn til skydevåben, men at det rent faktisk blev forhindret, fordi man ikke ville dele et lovforslag op.
Så det, ordføreren siger, passer sådan set ikke, for vi var parate til at lave de her stramninger, og det synes jeg bare at hr. Kim Andersen skal anerkende.
Kim Andersen (V), 2009-05-07:
Jeg synes, det er meget interessant, at SF's ordfører bebrejder mig, at jeg konstaterer, at SF aldrig har stemt for strafskærpelser.
Så bruger SF's ordfører mange ord, som ender ud i, at hun giver mig ret.
Det er jo det, der er tilfældet.
Faktum er, at SF ikke har stemt for strafskærpelser - ikke nogen som helst forslag fremsat af regeringen med konsekvens over for de kriminelle og med sanktioner, som almindelige mennesker forstår rimeligheden i, har SF stemt for.
Hvad man måtte gå og have haft af overvejelser internt i SF's partikontor, kan jeg jo ikke vide noget om.
Jeg forholder mig til, hvordan der er stemt her i Folketingssalen, og SF har ikke stemt for noget som helst.
Man har ikke villet tage ansvar, man har ikke villet stramme op over for forbryderne.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-05-07:
Så det passer simpelt hen ikke, hvad ordføreren siger.
Det her forslag stemmer vi for, men jeg må bare sige, at jeg synes, at det er noget tyndt.
Der er ikke ret mange bud på, hvad man vil gøre som en forebyggende eller resocialiserende indsats.
Når nu de mennesker, der har med de her sager at gøre, nemlig politiet og pædagogerne,
siger, at der er behov for, at vi sammentænker retspolitik, socialpolitik, beskæftigelsespolitik og uddannelsespolitik og ikke lader det køre i forskellige lukkede cirkler, så synes jeg da, at det må gøre et indtryk på Venstres ordfører.
Og jeg synes ærlig talt, at det havde klædt regeringspartierne, hvis de havde fremlagt nogle konkrete og kontante bud på, hvordan vi rent faktisk stopper den her udvikling i København.
Det er jo sådan, at bandeforslaget her formentlig vil holde nogle fra gaderne, men det vil ikke stoppe, at vi bliver ved med at have problemer.
Kim Andersen (V), 2009-05-07:
Jeg må blot gentage, at der er flere midler ude i kommunerne til at lave forebyggende arbejde for, end der har været nogen sinde før.
Det kan sagtens være, at det arbejde ikke bliver gjort godt nok i alle kommuner, det kan også være, at der er brug for lovpræciseringer og nye tiltag, og det vil Venstre være meget lydhør over for.
Der har igennem flere år været en periode i det danske samfund med rigtig mange job og rigtig mange uddannelsesmuligheder, og det hele skal naturligvis tænkes sammen.
Jeg må konstatere, uanset hvad Socialistisk Folkepartis ordfører hårdnakket hævder, at Socialistisk Folkeparti ikke har stemt for strafskærpelser over for hardcore kriminelle, over for forbrydere i de københavnske gader.
Det har VK-regeringen båret igennem med Dansk Folkepartis hjælp og indimellem også med enkelte andre partiers hjælp.
At man har stemt for skærpede straffe til pædofile, har jo ikke noget at gøre med hardcore kriminelle, der skyder løs i Københavns gader.
SF har indtil dato ikke kunnet levere varen, og nu siger man så, at man vil stemme for et forslag, som man oven i købet betegner som tyndt.