runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2013-02-26:
Jeg kunne forstå, at ordføreren ikke var meget for sådan som svar på spørgsmålet fra fru Pernille Skipper at fortælle, hvad det konkret var for nogle papirer, der så ikke kunne søges aktindsigt i.
Det viste sig senere, at den reelt var udviklet i Sundhedsministeriet og i Økonomi- og Erhvervsministeriet.
Og de papirer, som man jo dengang fik aktindsigt i – hvilket gjorde, at det dog trods alt endte med den, vil jeg kalde det, alvorlige sanktion, som en næse givet af Folketinget er – kan man i dag efter lovforslaget ikke søge aktindsigt i.
Er det ikke problematisk?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-02-26:
Jeg synes da, det er en bekymring, som man skal tage alvorligt, selvfølgelig er det det.
Men på de møder, der blev afholdt i Skatteministeriet, har der jo været notatpligt.
Der har været pligt til at lave mødereferater.
Nu blev det opdaget, det er rigtigt, ved at man kunne sammenholde nogle kalenderoplysninger, men hvad der er foregået på mødet, bør der jo ligge et referat af, så man også den vej rundt ville kunne få aktindsigt.
Så må jeg altså også sige, at jeg stiller mig noget tvivlende over for, om skattesagen ikke havde eksisteret og haft offentlighedens bevågenhed, hvis ikke man havde haft lige præcis den mulighed for at se lige præcis den kalenderaftale om et møde, der havde været.
Og hvis man bliver spurgt som vidne ved en undersøgelseskommission, har man jo også pligt til at fortælle, hvad man har holdt af møder osv. Men det her med, at man har mulighed for at gå ind og snage i alle offentligt ansattes kalendere, som man nu måtte have lyst til, bliver altså taget væk med det her lovforslag.
Christian Juhl (EL), 2013-02-26:
Det forstår jeg ikke rigtigt.
Altså, i dag kan man jo bare lade være med at skrive sin tandlægeaftale ind, det er sådan set ligegyldigt.
Og ting af privat karakter er alligevel undtaget.
Men jeg tænker f.eks. på den skattesag, som et flertal i Folketinget jo har fundet ret vigtig.
De har endda nedsat en kommission for at udrede, om der er begået magtmisbrug.
Det kom netop frem, ved at der var en journalist, der fik aktindsigt i nogle mødekalendere.
Er det så ikke problematisk, hvis en sådan sag ikke ville kunne komme frem i fremtiden?
Så kunne journalisten jo ikke kæde tingene sammen og sige: Hov, her er vist foregået et magtmisbrug.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-02-26:
Man har altså stadig væk ret til oplysninger om sagens faktiske grundlag.
Det følger af § 24, stk. 2.
Og man har ret til aktindsigt i faglige vurderinger.
Spørgsmål om afgørelser – altså hvis der bliver truffet en afgørelse i et ministerium – er heller ikke omfattet af undtagelsen, så der er mange muligheder.
Det er ikke sådan, at bare man kan kalde noget ministerbetjening, er det pr. definition ikke muligt at få aktindsigt i det.
Så simpelt er lovforslaget altså ikke.
Så jeg synes, hr. Henning Hyllested gør tingene noget mere sort-hvide, end de er.
Det er jo en undtagelse, der allerede i dag gælder for ministre.
Jeg er altså bange for, at hvis ikke man indfører sådan en bestemmelse, vil man se et system med to kalendere.
Der er også rigtig mange, der bruger deres arbejdskalender til private aftaler, og man skal huske, at det jo ikke bare er journalister, der kan få aktindsigt i en kalender, det kan vi alle sammen.
Altså, fordi man er ansat i en kommune eller i staten, skal det så betyde, at hvem som helst kan få fuldstændig indsigt i, hvad man har af aftaler i løbet af arbejdsdagen og for den sags skyld også efter arbejdsdagen?
Jeg synes sådan set, det er rimeligt nok, at man kan undtage aktindsigten i kalendere.
Til gengæld er det jo ikke sådan, at de møder, der bliver holdt, er hemmelige.
De mødereferater, der vil foreligge, og de møder, der er på en sag, vil jo ligge på sagen, så derfor får man aktindsigt i, hvad der er foregået på de møder.
Men altså kalenderen, at se, hvornår folk har en sygedag osv., har man altså ikke ret til aktindsigt i, hvis det her lovforslag bliver vedtaget.
Og det synes jeg sådan set er ganske rimeligt.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-26:
Nu har den radikale ordfører jo allerede løftet sløret for flere gode ideer til, hvordan man kunne håndtere det her i stedet for at fremsætte et beslutningsforslag i Folketingssalen – det kunne være i forligskredsen, som åbenbart er i gang med det her arbejde, og hvor der er brugt penge på at analysere spørgsmålet.
Det ville klæde hr. Henning Hyllested og hans parti, hvis man var kommet med forslaget der, hvor man også selv sidder med i forlig.
Jeg kender ikke afgrænsningen af, hvad man må bruge pengene til i den der milliadærklub, men det gør hr. Henning Hyllested sikkert, og derfor kunne han jo passende have forslaget med i lommen der og så finde ud af, om det kan bruges til andet end det, man gør i forvejen.
Og det er en milliard, man har hvert år, så det er jo en rigtig spændende udløber af hele kuldsejlingen af betalingsringen omkring København.
Så vi må pege på, at det eventuelt er der, det finder sted, eller også at det kommer i forhold til arbejdet i den oprindelige forligskreds, hvor man så på et tidspunkt kan prioritere det her projekt sammen med andre projekter.
Uanset om der er godt i det eller ej, skal det analyseres i sammenhæng.
Så jeg vil sige til hr. Henning Hyllested, at hvis det er så godt, kan man tage det med i milliadærklubben.
Andreas Steenberg (RV), 2013-02-26:
Igen i dag kommer Enhedslisten med et beslutningsforslag, som koster mange millioner kroner, uden at Enhedslisten har fundet penge til det eller kommer med forslag til, hvordan det skal finansieres.
Det er sådan, at den finanslov, der er for i år, er indgået med Enhedslisten, og der er, så vidt jeg husker, afsat godt 700 mio. kr. til at elektrificere et stykke jernbane på Sjælland, Køge Nord-Næstved.
Der er også en aftale mellem regeringen, Enhedslisten og Dansk Folkeparti om 1 mia. kr. årligt til den kollektive trafik, og jeg vil da opfordre Enhedslisten til at tage det her projekt op i de forhandlinger, der foregår løbende, både om finanslov og om den her såkaldte trafikmilliard.
Jeg kan så godt lige sige med det samme, at Radikale Venstre jo ikke kommer til bare lige at sige ja til et beslutningsforslag, der koster en masse penge, uden at der også er noget finansiering.
Sådan fungerer det ikke.
Vi vil ikke afvise, at vi på et tidspunkt skal se på den her baneforlængelse fra det nuværende stop af banen i Hirtshals og ned til Hirtshals havn.
Det afgørende er nu, at vi får klare meldinger om, at der er medfinansiering fra både kommune og havn, og det andet er også, at der jo meget gerne skulle være nogle virksomheder, som synes, at det kunne være fordelagtigt at få gods over på den her bane, for det giver selvfølgelig ikke nogen mening at bygge en bane, hvis der ikke er nogen, der har tænkt sig at bruge den til at køre gods på.
Og så må vi jo se på det enten i finansloven eller det her forlig om trafikmilliarden eller det her helt tredje forlig.
Tilhørerne er jo nok lidt forvirrede over alle de forlig, der er, men det viser jo, at vi arbejder meget herinde.
Så må vi se på det dér.
Vi kan ikke støtte det her ufinansierede beslutningsforslag, som ligger foran os nu.
Kim Christiansen (DF), 2013-02-26:
Jeg vil sige til hr. Henning Hyllested, at man må skille tingene ad.
Der er noget, der hedder anlæg, og noget, der hedder drift.
Hvis det ikke er rentabelt, at man putter gods fra vejtrafikken over på bane, så er det, jeg siger, at Dansk Folkeparti i hvert fald ikke være med til at subsidiere det.
Det må være de frie markedskræfter, der regerer.
Henning Hyllested (EL), 2013-02-26:
Nu er det vel ikke noget ukendt fænomen, at man giver statsstøtte til det ene og det andet, som man i og for sig fra statens side gerne vil have en udvikling omkring.
Det er faktisk, fordi man fra statens side føler en forpligtelse til, at mennesker skal kunne transportere sig, også selv om de ikke har bil.
Hvis man ønsker godstransport på jernbane først og fremmest af klima- og miljøhensyn, er det vel også et ædelt formål, som man også fra statslig side udmærket kan støtte.
Så kan man selvfølgelig hente finansiering derfra, hvor man i øvrigt kan hente finansiering: Når man nu bliver godkendt til at være en del af EU's hovednetværk TEN-T, bliver der vel midler at hente der.
Der er kommunal medfinansiering, når vi snakker Hirtshals Havn osv.
Det er vel ikke et ukendt fænomen, at man putter offentlige kroner i et eller andet, som man godt vil have en udvikling omkring.
Kim Christiansen (DF), 2013-02-26:
Jo, men som hr. Henning Hyllested sikkert også ved, hylder Dansk Folkeparti jo ikke det princip, som man måske gør i hr. Henning Hyllested tankegang, at hvis man vil have noget til at hænge sammen, så må staten bare subsidiere det med nogle flere penge.
Det skal jo også være rentabelt.
Jeg har tilkendegivet, at hvis der er et reelt behov og man kan dokumentere, at der altså er en forretning at drive i forhold til Hirtshals Havn eller i forhold til gods på bane til andre havne, så er vi i Dansk Folkeparti meget positive over for det.
Henning Hyllested (EL), 2013-02-26:
Nej, det gør der ikke ret mange steder i det her land.
Der kører noget transitgods, og den indenlandske godstransport er stort set gået i stå.
Men kunne det netop ikke skyldes, vil jeg spørge hr. Kim Christiansen om, at faciliteterne jo ikke er til stede rundtomkring, så det på ingen måde i dag er attraktivt, hverken pladsmæssigt eller økonomisk, at køre godstransport i Danmark indenlands eller for den sags skyld på EU's hovednet, som linjen fra Aarhus til Hirtshals nu er på vej til at blive godkendt som?
Kunne det ikke skyldes det, og at det netop er et rigtig godt bevis på, at der skal til at ske noget, hvis vi overhovedet skal komme med på den vogn, og hvis vi overhovedet skal få flyttet noget gods over på bane?
Rasmus Prehn (S), 2013-02-26:
Fra socialdemokratisk side er vi ikke gået på talerstolen for bare at slå ud med armene, som Enhedslistens ordfører siger.
Vi er optaget af det her.
Vi vil gerne fremme de initiativer, der tages i de danske havne, for der er ikke nogen tvivl om, at det er der, vi fremmer vækst, nye arbejdspladser og bedre miljø og klima.
Derfor vil der være mange af de tanker, som ligger i det her beslutningsforslag, som vi kommer til at drøfte også i den grønne forligskreds.
Man kan undre sig over – med den iver, som hr. Henning Hyllested fra Enhedslisten lægger for dagen – at Enhedslisten så ikke vælger at være med i den her forligskreds, hvor de jo har mulighed for at presse på og trække i den rigtige retning.
Men det er måske lidt nemmere i den her sammenhæng at sidde udenfor og så bare forestille sig, at det hele kan betales fra statens side.
Nej, der er brug for, at ikke bare staten betaler, men at der også lokalt og på EU-basis skaffes penge til det her.
Men jeg vil sige til hr. Henning Hyllested og Enhedslisten, at vi er enige i intentionen med det her.
Vi skal nok klemme på og arbejde i den rigtige retning.
Henning Hyllested (EL), 2013-02-26:
Jeg vil sige til hr. Rasmus Prehn, at nu handler det her jo sådan meget konkret om Hirtshals Havn og om et meget konkret projekt, som vi foreslår, omkring Hirtshals Havn.
Det foreslår vi selvfølgelig, fordi, som ordføreren selv har været inde på, der foregår en hel masse på Hirtshals Havn i øjeblikket.
Hirtshals Havn har i 2012 sat rekord i antal overførte enheder, lastbilenheder, løstrailere osv. Så der er al mulig grund til det.
Når vi foreslår, at man tager hul på at etablere faciliteter til jernbanedrift, så er det selvfølgelig netop ihukommende miljøaspektet, og jeg spørger bare igen: Er det her så noget, man vil drøfte i forligskredsen, altså tage det helt konkrete projekt, som vi foreslår, op og ikke bare, som jeg siger, slå ud med armene og lave en overskrift, der siger, at der skal ske noget på havnene, og at der er et stort vækstpotentiale.
og bla bla bla?
Her ligger et meget, meget konkret projekt om at oprette omladefaciliteter ved anlæggelse af spor, terminalfaciliteter i det hele taget og baglandsfaciliteter i forbindelse med jernbanen mellem Hirtshals, Hjørring og Aalborg, så ikke passager- og godstog kommer til at klumpe sig sammen osv. Så det er bare det, jeg spørger til: Er det et konkret projekt, man vil prøve at drøfte i forligskredsen, hvis det er der, man gerne vil have det til at foregå?
Som jeg siger, er Enhedslisten sådan set ligeglad.
Rasmus Prehn (S), 2013-02-26:
Det er hele forligskredsens store intention at sætte fokus på at udvikle vores havne, fordi der er et stort vækstpotentiale i vores havne.
Så det er noget, vi diskuterer løbende.
Og som jeg nævnte i min ordførertale, tog jeg selv turen til Hirtshals her i fredags for netop at besigtige Hirtshals Havn, være i dialog med havnedirektør, formand, bestyrelse og andre, komme rundt på havnen og se de muligheder, der er.
Der er ikke nogen tvivl om, at de helt konkrete forslag, som Enhedslisten lægger frem i beslutningsforslaget her, ville være rigtig, rigtig gode.
Det forudsætter, at der også lokalt fra bliver bakket op om det her, at man arbejder på udviklingen derfra, og at vi måske sikrer EU-støtte og andet.
Derfor er det lidt for nemt bare at sige, som Enhedslisten gør her: Nå, men så finder vi bare alle pengene på Christiansborg, og så betales det hele fra statens side.
Nej, det er ikke den proces, der er sat i gang.
Vi har brug for, at alle løfter, og at man også lokalt bakker det her op.
Henning Hyllested (EL), 2013-02-26:
Egentlig kunne jeg også have stillet det her spørgsmål til den forrige ordfører, hr. Hans Christian Schmidt fra Venstre, for det er vældig godt med sympatien, og det kvitterer jeg selvfølgelig for, det er dejligt at høre.
Jeg er sådan set ligeglad med, hvor, om jeg så må sige, beslutningerne træffes.
Hvis den store forligskreds, som man kalder sig, synes, det er en god idé, og omfatter forslaget med sympati, så vil jeg jo bare spørge: Hvornår har man så sidst i forligskredsen drøftet det her?
Det rykker ikke rigtig deroppe, og det er også helt klart, at det jo er underfinansieret.
Altså, der skal flere penge til i virkeligheden.
Så derfor vil jeg gerne høre, om det så er nogle overvejelser, man gør sig i forligskredsen, ud over at man sådan bare slår ud med armene en gang imellem og får en pæn overskrift.
Kim Christiansen (DF), 2013-02-26:
Som de foregående ordførere har været inde på, er det jo lidt en åben dør, som hr. Hyllested forsøger at sparke ind, i og med at den her situation sådan set er håndteret i det store transportforlig.
Som hr. Hans Christian Schmidt var inde på, er det jo heller ikke normalt, at vi kommer
her ned i Folketingssalen og fremlægger det ene projekt efter det andet
Det er altså noget, vi foretager i de respektive forligskredse, hvor vi fordeler midlerne fra Infrastrukturfonden.
Jeg er sådan set meget enig i hensigterne, og Dansk Folkeparti er meget positive over for at flytte mere gods over på bane, hvis vi kan det.
Men det kan være, jeg ikke har hørt godt nok efter.
Men det er klart, at er der et behov, tror jeg også, at man i forligskredsen vil være med til at fremme sådan et projekt.
Hvor meget der så skal laves i baglandet af infrastruktur osv., skal vi som sagt selvfølgelig også diskutere ved sådan et projekt her, når det på et tidspunkt bliver skudt i gang.
Men jeg er meget enig i det, der også er blevet sagt i forhold til medfinansieringen fra kommune og havn, og jeg vil da opfordre hr. Henning Hyllested til under udvalgsarbejdet at spørge ind til, hvor langt man er med den her proces, for det kunne selvfølgelig være interessant nok at få belyst.
Som sagt er vi positive over for det, men vi tager det i forligskredsen.
Er behovet der, finder vi nok også pengene.
Henning Hyllested (EL), 2013-02-26:
Den skal blive meget kort.
Hvis der er den store forvirring om, hvor det i virkeligheden hører hjemme, altså om det hører hjemme i Folketingssalen – hvilket jeg ud fra et demokratisk synspunkt synes er meget sympatisk – eller om det hører hjemme i den ene eller den anden eller den tredje forligskreds, så kunne det jo være, at de der forskellige forligskredse, som vi har på transportområdet,
skulle tage at snakke sammen og så finde pengene til det her.
For når ordføreren for Det Radikale Venstre siger, at det er rigtig mange penge, vil jeg sige, at jeg står med en rapport fra Rambøll, der siger, at det vil koste 31,5 mio. kr. at etablere nogle af de der omladefaciliteter og faciliteter i det hele taget på Hirtshals Havn.
Så jeg vil sige, at så mange penge er det vel heller ikke; de kan nok rummes i begge forligskredse, hvis det endelig var.
Var det en idé?
Kim Christiansen (DF), 2013-02-26:
Det var måske et stærkt ord, jeg brugte, men det, der egentlig var min pointe, var, at det måske var bedre, at Enhedslisten forsøgte at melde sig lidt ind i kampen en gang imellem og så var med til at forhandle om nogle af de aftaler i stedet for bare at stå udenfor og så rejse tingene her i Folketingssalen.
For så bliver det jo bare en gang tomme tønder, der buldrer.
Men det, jeg egentlig godt vil spørge til, er jo det konkrete forslag om de her skinner til Hirtshals Havn.
Nu siger hr. Henning Hyllested, at 31,5 mio. kr. ikke er mange penge, og at vi har afsat de 10 mio. kr.
Det gik jo netop på, at man bl.a. skal undersøge, om der er et reelt behov.
Der skal ikke herske tvivl om, at hvis der er et behov i Hirtshals eller andre steder, er 31,5 mio. kr. ingen penge i den sammenhæng.
Det vil vi meget gerne være med til at afsætte også i Dansk Folkeparti, men vi vil ikke være med til at sætte penge af til skinner, som ikke bliver brugt, og etablere anlæg, som ikke bliver brugt.
Derfor vil jeg gerne høre hr. Henning Hyllested
: Hvad er behovet for gods på bane lige i relation til Hirtshals Havn?
Hvad siger tallene?
Hvor meget af den godsmængde, der er i dag, vil man forventelig kunne flytte over på bane?
Henning Hyllested (EL), 2013-02-26:
Det mener jeg bestemt ikke at det er, tværtimod.
Det er klart, at hvis man vælger at stå uden for et forlig, som Enhedslisten har gjort i en række tilfælde, så er vores mulighed for alligevel at påvirke den pågældende proces, hvad enten det nu drejer sig om kollektiv trafik, om gods på bane, motorvejsprojekter, eller hvad ved jeg, jo netop at rejse sagen i Folketingssalen.
Det er jo altså Enhedslistens mulighed for at påvirke en proces, som vi jo altså i det her tilfælde, hvor vi snakker om en stor forligskreds, står på sidelinjen af.
Det kan man selvfølgelig gøre sig lystig over, grine af og skose os for og sige, at så kunne vi bare være gået med, men det kunne vi jo ikke, for der var jo nogle årsager til, at vi ikke gik med.
Men derfor kan der godt være dele, vi alligevel ønsker at påvirke.
Det synes jeg er en demokratisk ret, og vi udøver den så det rigtige sted, nemlig i Folketingssalen.
Kim Christiansen (DF), 2013-02-26:
Tak for det.
Jeg kan forstå på Venstre, Liberal Alliance og Konservative, at der tilsyneladende er en hel del forvirring om den såkaldte milliardærklub.
Hvis man ikke har læst aftaleteksten – som Dansk Folkeparti er med i, og som vi er meget stolte af – så vil jeg bare gøre opmærksom på, at aftalen i bund og grund handler om bedre og billigere kollektiv trafik, og gods på banen er jo trods alt ikke endt med at blive en del af den kollektive trafik endnu, selv om det er rigtigt, at togene kører på de samme skinner.
Hr. Henning Hyllested bebuder jo en stribe forslag, så jeg vil gerne spørge hr. Henning Hyllested, om det vil sige, at hver gang der bliver indgået et forlig, som Enhedslisten ikke deltager i – og det er jo mange – skal vi altså efterfølgende have vendt forligsteksterne i en række beslutningsforslag nede i Folketingssalen.
Nu kunne jeg høre, at hr. Henning Hyllested sagde, at det jo var et udtryk for demokrati.
Jeg mener måske, at det er udtryk for foragt for det arbejde, flertallet har gjort.
Henning Hyllested (EL), 2013-02-26:
Jeg håber, at transportministeren på regeringens vegne, om jeg så må sige,
lytter vældig godt efter, hvad det er, hr. Hans Christian Schmidt siger, nemlig at nu har man den ene gang efter den anden lyttet til Venstre, og at det er klogt.
Jeg synes, at det er det dårligste sted, man kan få råd fra, især når det handler om at sikre miljø og klima og sikre fornuftige transportformer i det hele taget.
Jeg kan jo høre, at regeringen har fået, jeg ved ikke, om det er nye venner i det her spil, men jeg synes i hvert fald, at det er et skidt sted, man henter sine råd og sin vejledning, og det fører så også til tilbageslag for indsatsen på klima og miljø, som det nu har gjort med hensyn til kørselsafgifterne og miljøafgifterne på lastbiler.
Det håber jeg da at transportministeren skriver sig bag øret og bringer videre i regeringen, hvis man ikke skulle have opdaget det.
Det har jeg ikke nogen eksakte tal på.
Jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at når der overføres 137.000 lastbilenheder, hvoraf de ca. 40 pct. er løstrailere, kan det lade sig gøre hver evig eneste dag at sende et godstog af sted til Hirtshals Havn med løstrailere.
Teknologien findes, der mangler bare ordentlige sporfaciliteter og terminalomladefaciliteter på Hirtshals Havn.
Så det er jeg ikke et øjeblik i tvivl om.
Jeg er nu sikker på, efter at have konsulteret mine kontakter rundtomkring i omverdenen, at man sagtens kan finde godstransportører til at køre godstog til Hirtshals, for der er virkelig et potentiale og et underlag.
Og det er jo i sig selv nok.
Men man skal jo altså kunne komme til.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-02-26:
Med hensyn til den diskussion om, hvordan forløbet har været omkring betalingsringen, må hr. Henning Hyllested bare leve med, at jeg er en glad mand i dag.
For først røg den ene betalingsring, og nu røg den næste betalingsring.
Hvis bare det her kan blive ved med at fortsætte, tegner det til at blive godt.
Jeg tror sådan set bare, at hr. Henning Hyllested skal tænke på, at det, der gjorde forskellen, var, at regeringen lyttede mest til Venstres argumenter, og det var klogt.
Men tilbage til det andet.
Jeg synes, det er fint, at man rejser det i milliardærklubben, hvor pengene sidder løst, og hvor man har nok af dem.
Skulle det så vise sig, at vennerne der ikke vil hjælpe, så må hr. Henning Hyllested jo bringe det op.
Vi har jo tid nu, hvor vi skal til at behandle det i udvalget, og så må vi lytte til det.
Men jeg synes da, at det er dejligt at høre, at man først bringer det op blandt de mennesker, som man sidder iblandt.
Henning Hyllested (EL), 2013-02-26:
Der var to spørgsmål, om jeg så må sige.
Når hr. Hans Christian Schmidt siger, at det er godt for Danmark, at kørselsafgifterne er aflyst, må jeg sige, at jeg selvfølgelig er lodret uenig med ham.
Det kan godt være, at det er godt for lastbilerhvervet – der tror jeg sådan set ikke en gang at det gør den store forskel – men det er i hvert fald ikke godt for hele ideen om at flytte gods fra lastbil til jernbane.
Det turde sige sig selv i forbindelse med den fordel, der havde været, ved at firmaer nu måske skulle betale noget mere for deres transport på lastbiler og derfor ville begynde at kigge sig om i verden efter alternative transportformer, som vi har set en række firmaer gøre.
Jeg har tidligere henvist til f.eks. Novozymes i Kalundborg, som er begyndt at hente deres containere i Hamborg med skib i stedet for at få dem kørt på lastbiler.
Den udvikling har man selvfølgelig ikke stoppet, men man har i hvert fald udsat den for et tilbageslag.
På det andet spørgsmål vil jeg svare: Nej, det har jeg ikke.
Vi har i forligskredsen indtil nu været meget optaget af ligesom at prøve at sikre investeringer i den kollektive trafik, i passagertrafikken.
Det er der, vi har set at der har været meget, meget store problemer, ikke mindst i forbindelse med at mindske trængslen omkring hovedstaden.
Vi skal betænke, at det trafikforlig, der kom i stand, jo trods alt kom i stand på ruinerne af betalingsringen, og det er klart, at det er de problemstillinger, som har været meget aktuelle i forbindelse med betalingsringen, som også har stået i centrum i forligskredsen.
Men jeg kan da love hr. Hans Christian Schmidt, at det er noget, vi selvfølgelig vil rejse i den kommende tid, på rette tidspunkt, i den forligskreds, vi selv er med i.
Men der sker jo ikke noget ved, at den anden forligskreds, som jo har taget hul på det her, og hvor man må sige det rettelig ligger, også tager det op og drøfter det.