runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-31:
Jeg tror ikke, at der er noget land, der har tabt mere konkurrenceevne i de sidste par år, end Danmark har.
Danmark er ganske hårdt ramt af krisen, også hårdere end en del andre lande.
Vi er ikke kommet så godt igennem det, som vi vist egentlig troede vi kunne.
Mike Legarth (KF), 2010-05-31:
Jeg kan forstå, at selv om jeg lidt tidligere på natten – for nu er klokken jo 20 minutter over 3 tidligt tirsdag morgen – også anholdt hr. Niels Helveg Petersens udtalelser, forsøger han at antyde, at den lillebitte, minimale effekt, det har haft i negativ forstand på vores økonomi, at vi måske havde lige rigelig damp under kedlerne i 2007 og 2008, nu skulle være hele årsagen til de effekter, der er kommet af den finansielle krise.
Hr. Niels Helveg Petersen anerkender tilsyneladende ikke, at 99 pct. af de problemstillinger, vi som nation, som borgere og som virksomheder har mødt, skyldes den verdensomspændende finansielle krise, der har ramt os.
Alle lande – ikke bare i Europa, men i hele verden – er nu i gang med genopretning.
Der har været store tab overalt.
Vil hr. Niels Helveg Petersen venligst vedgå det?
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-31:
Det, jeg sagde, var, at hr. Legarths taler sidste år, da vi gennemførte skattereformen, var en lovprisning af virkningerne af den skattereform.
Den ville give vækst, arbejdslyst, og jeg ved ikke hvad.
Bruttonationalproduktet er faldet med 8½ pct.
Mike Legarth (KF), 2010-05-31:
Hr. Niels Helveg Petersen nævnte mit navn og antydede, at mine lovprisninger af skattereformernes virkninger var tvivlsomme.
Det kan jeg jo ikke have siddende på mig.
Jeg kan da ikke tro, at hr. Niels Helveg Petersen virkelig sagde det, som jeg tror, jeg hørte, nemlig at skattereformen ikke havde nogen virkning i forhold til den enkelte borger og den enkelte familie, som har fået et betydelig større rådighedsbeløb midt i en krisetid, og som derfor har haft flere midler til selv at imødegå eventuel ledighed eller andre udfordringer på grund af den krisesituation, vi har været i.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-31:
Jeg gjorde rede for den historiske oprindelse til børnefamilieydelsen, og det var udtrykkeligt det, jeg sagde.
Mads Rørvig (V), 2010-05-31:
Hr. Niels Helveg Petersen nævnte mit navn, og jeg skal bare høre hr. Niels Helveg Petersen, om han kan bekræfte, at man såvel i nationalregnskabet som i statsregnskabet karakteriserer børnefamilieydelsen som en overførselsindkomst og ikke som fradrag eller skat.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-31:
Det Radikale Venstre kan ikke støtte det lovforslag, vi her behandler, som jo bl.a. indebærer beskæring af børnefamilieydelsen; især dette forekommer os meningsløst og urimeligt.
Der er ingen mening i, at særligt børnefamilierne skal holde for.
Der er vel ikke nogen befolkningsgruppe, der har mindre ansvar for den øjeblikkelige krise end netop børnefamilierne.
Efter radikal opfattelse er der ikke balance i dette forslag, og det kan vi jo så skændes længe om, men jeg vil da godt føre noget nyt ind i diskussionen, nemlig at der jo var mere rimelige måder at skaffe en milliard på.
Beskæring af børnefamilieydelsen sparer statskassen for en milliard, når den er fuldt indfaset, men der var jo andre og mere fornuftige måder, som har mere sammenhæng med krisen, at gøre det på.
Regeringen har jo som led i skattereformen foreslået og gennemført, at værdien af rentefradraget skal falde fra 33 1/3 pct. til 25 pct. Hvis man i stedet for gennemførte, at værdien af rentefradraget skulle falde fra 33 1/3 pct. til 24 pct., så var der en milliard i kassen.
Og der er jo her en sammenhæng med krisen.
Noget af krisen skyldes jo umådeholden gældsstiftelse, og at foretage denne korrektion af regeringens egen idé, egne forslag, ville jo yde et bidrag – et lille bidrag, men dog et bidrag – til, at tilskyndelsen til gældsstiftelse i fremtiden blev noget mindre.
Reglen er i øvrigt den, at de første 100.000 rentebetalingerne er friholdt, og det vil sige, at det er en anden fordelingsprofil.
Det ville være langt mere rimeligt og ville give en bedre fordeling end netop at falde over børnefamilieydelsen.
Så vil jeg også lufte min betænkelighed ved, at skattestigningerne som følge af fastfrysningen af beløbsgrænserne på skalaen jo er ganske kraftige og kan risikere at slå det i forvejen skrøbelige opsving ned.
Hr. Mads Rørvig var inde på, at han ikke mente, at børnefamilieydelsen var en del af skattesystemet.
Det er ikke rigtigt.
Børnefamilieydelsen blev indført i stedet for børnefradrag.
Hele den historiske begrundelse for børnefamilieydelsen er, at den erstatter et tidligere børnefradrag, som ikke virkede rimeligt, og som derfor blev afskaffet.
Så historisk set
er børnefamilieydelsen i allerhøjeste grad en del af vort samlede skattesystem og virker jo bedre, end fradrag i indkomsten ville gøre det.
Jeg kan ikke lade være med at sige til hr. Mike Legarth, at jeg jo hørte hr. Legarths taler sidste år.
Det er nøjagtig 12 måneder siden, at regeringens forårspakke 2.0 blev gennemført.
Der var jo ikke grænser for, hvad skattereformen ville afstedkomme af lykkelig udvikling i vores økonomi.
Det har ærlig talt
ikke vist sig at være tilfældet – tværtimod må vi jo sige, at det danske bruttonationalprodukt er faldet med 8½ pct. i det sidste halvandet år.
Mike Legarth (KF), 2010-05-31:
Det er helt i orden, at hr. Klaus Hækkerup ikke tror på, at de planer, vi fremlægger, bliver overholdt, men jeg er fuldt og fast overbevist om det på samme måde som Finansministeriets og Skatteministeriets regnedrenge og -piger.
Dem har jeg fuld tillid til, og jeg er helt sikker på, at de konsekvensberegninger, der er lavet, bliver holdt.
I det her tilfælde handler det om, at vi lader kommunernes økonomi vokse med løn- og prisfremskrivningen, det vil sige, at kommunerne får præcis de samme penge til rådighed til at købe varer for til næste år, pristalsreguleret, og den samme mængde penge til at lønne medarbejdere for.
Og der er ikke nogen tvivl om, at når den vækst, vi tidligere har set i kommunerne, bliver omregnet til penge, jamen så er det en besparelse på 13,5 mia. kr.
Vi har jo så oven i det sikret, at kommunerne ikke skulle spare de 4 mia. kr., der oprindelig var lagt op til.
Så kommunerne bliver friholdt for besparelser.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Det er jo næsten svært at tage det alvorligt, når ordføreren nu siger, at regningen ikke bliver afleveret i børneværelset, og det også stadig væk står på Det Konservative Folkepartis hjemmeside, at De Konservative ikke smider regningen i børneværelset, samtidig med at man er ude at forringe børnepengene for alle danske børnefamilier.
Hvis det ikke er at aflevere regningen i børneværelset, så ved jeg da ikke, hvad det er.
Jeg vil gerne bede ordføreren for det, som jo har ført sig frem som Danmarks familieparti – som har brystet sig af, at et af deres flotteste resultater var, at det faktisk lykkedes at få hævet børnechecken – svare på, hvad der er sket med det.
Og så vil jeg gerne bede ordføreren om at svare på: Er der her tale om et brud på konservative valgløfter, og er der tale om et brud på skattestoppet?
Mike Legarth (KF), 2010-05-31:
Vi forringer netop ikke børnefamiliernes situation, for alternativet havde været værre.
Hvis vi ikke tog ansvar, hvis vi ikke fik truffet de her beslutninger, som vi træffer nu, ville regningen blive endnu større.
Når man venter, bliver det dyrere.
Det er jo netop det, jeg har redegjort for i mine tidligere indlæg, og det kunne jeg godt gentage, men det tror jeg ikke er nødvendigt.
Det er at lade regningen blive lagt i børneværelset.
Det gør vi ikke, vi tager ansvaret for det nu, vi betaler regningen nu, og vi er endda så modige og så ansvarlige, at vi gør det inden et valg og er klar til at blive bedømt på det, fordi vi er sikre på, at der er en forståelse for det.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Altså, det er godt gjort, at vi andre skal anklages for at føre skræmmekampagner, og at vi skal høre den ene borgerlige ordfører efter den anden stå her og sige, at Danmark er millimeter fra at være faldet ned i en eller anden afgrund, og sammenligne os med Grækenland, når det eneste, jeg i virkeligheden bad ordføreren om at svare på, var, om man mener, man har levet op til de løfter, man har givet til børnefamilierne før valget, og om man mener, at vi stadig har skattestop i Danmark.
Jeg har f.eks. et citat fra 2007 fra den tidligere familieordfører for De Konservative, da Dansk Folkeparti sidst ville forringe børnechecken, hvor den konservative familieordfører sagde: »Hvis vi skærer i børnechecken, svarer det til at pålægge danskerne en ekstra skat. Vores politik er i stedet at øge børnefamiliernes økonomiske råderum.«
Det sagde han til Berlingske Tidende den 14. september 2007.
Har vi stadig væk et skattestop i Danmark?
Klaus Hækkerup (S), 2010-05-31:
Det er hr. Mike Legarth, der mener, at skattereformerne i 2003 og 2007 er finansieret.
Jeg synes godt, jeg vil prøve at erindre hr. Mike Legarth om, hvad argumentationen var dengang.
Dengang havde vi »Plan 2010« lavet af den socialdemokratiske regering og overtaget af den borgerlige regering.
Ifølge den skulle det offentlige forbrug stige i 2004 med 1 pct. og i 2005 med 1 pct.
Så sagde regeringen: Vi styrer det forbrug.
I stedet for 1 pct. i 2004 styrer vi det ned på 0,75 pct., i stedet for 1 pct. i 2005 styrer vi det ned på 0,5 pct., og ved at sænke det offentlige forbrug får vi jo råderum til at kunne lette skatterne med i alt 11,1 mia. kr.
Hvordan gik det så?
Hvordan gik det så, da man skulle gøre det op bagefter?
Ja, i 2005 blev det faktisk 1,7 pct. og i 2004 blev det faktisk 1,2 pct., de offentlige udgifter steg.
Det vil sige, at den var ufinansieret.
Mike Legarth (KF), 2010-05-31:
Jeg synes, det er påfaldende, at der skal bruges så lang tid på at forsøge at redegøre for noget, og det lykkedes så ikke inden for taletiden.
Det var et eller andet meget kompliceret regnestykke.
Vi havde finansministeren på talerstolen gentagne gange for at redegøre for sagens rette sammenhæng, og der blev det konstateret, at de er finansieret på lang sigt.
Klaus Hækkerup (S), 2010-05-31:
I 2003-reformen lykkedes det ikke regeringen at sænke væksten i det offentlige forbrug, som den havde forudsat for at finansiere skattelettelsen.
Nu står vi med en regering, der påstår, at den kan spare 13,5 mia. kr. ved at holde væksten i det offentlige forbrug i ro i 3 år.
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
Det er simpelt hen så utroværdigt.
Man kunne ikke tidligere, hvorfor søren skulle man så kunne nu?
Det er en ny ufinansieret skattereform eller -pakke, vi står med i dag, og det tror jeg egentlig Det Konservative Folkeparti vil stå sig ved at erkende.
Mike Legarth (KF), 2010-05-31:
Vi har stadig væk forbedret familiernes økonomi, styrket den, via skattereformen, og det er jo det, der er afgørende.
Derudover har jeg ikke sagt, at Danmark er ved at vælte nogen steder hen; jeg har henvist til, hvad der sker, hvis man ikke har orden i eget hus.
Hvis man ikke har styr på gælden, og hvis der ikke er tillid til økonomien i Danmark,
hvad er konsekvensen så?
Nu er vi heldige, at Danmark var godt stillet, da vi gik ind i krisen, både ledighedstalmæssigt og kapitalmæssigt.
Og hvorfor var vi det?
Det var vi, fordi vi i alle årene havde modstået det pres, der var fra oppositionen, om at bruge flere penge.
Det sagde vi nej til.
Der betalte vi af på gælden.
Hver gang der var debat om, hvordan pengene skulle bruges, ville oppositionen bruge det dobbelte.
Det gjorde vi heldigvis ikke, og det er derfor, vi er sluppet billigt igennem krisen.
Mads Rørvig (V), 2010-05-31:
Det finder jeg ikke nogen grund til at svare på igen.
De eneste, der svigter danskerne, er da Socialdemokratiet og SF, der foregiver at have en plan for at løse Danmarks problemer.
Vi skal arbejde 12 minutter mere om dagen, og så løser det Danmarks problemer.
Det aftaler man med dem, de siger nej.
Man mener i øvrigt også, at man kan snakke med EU om, at man ikke lige løser sine problemer, og det finder man nok ud af med dem.
Det er jo ikke tilfældet.
De eneste, der svigter danskerne, er fru Julie Rademacher og Socialdemokraterne.
Julie Rademacher (S), 2010-05-31:
Jeg mener helt klart, at der er tale om et løftebrud fra regeringens side, men der er også tale om et svigt.
Regeringen svigter stadig væk danskerne, bl.a. ved at begå løftebrud.
Men Venstres ordfører har helt åbenlyst stadig væk ikke forstået ordet løftebrud, så jeg vil endnu en gang gerne bede om definitionen på, hvad et løftebrud er.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-31:
Grundproblemet er, at regeringen på toppen af højkonjunkturen pustede så stærkt til den indenlandske efterspørgsel, at vi tabte konkurrenceevne.
Det er sandheden.
Den er forringet, og det vil tage lang tid at slide den forringelse op, så vi kan genvinde den konkurrenceevne.
Det var under højkonjunkturen, hvor alt gik godt og lærebøgerne skulle skrives om og vi snart kunne købe hele verden.
Da tog man ikke i rette tid vare på den økonomiske udvikling.
Mike Legarth (KF), 2010-05-31:
Jeg kan høre, at den gode hr. Helveg Petersen holder sig lidt til fortiden.
Ordføreren påstår, at krisen ikke har noget som helst med den problemstilling, vi arbejder med her – genopretningsplanen og det store underskud, vi har oparbejdet – at gøre.
Der vil jeg da gerne til en start spørge hr. Niels Helveg Petersen: Anerkender hr. Niels Helveg Petersen, at det er udenlandsk efterspørgsel eller mangel på samme, eller er det indenlandsk efterspørgsel eller mangel på samme, der gør, at virksomhederne har måttet afskedige så mange mennesker, som de har?
Mener hr. Helveg Petersen, som han påstod i sin ordførertale, at det ikke er problemer udefra, at det alene er egne problemer, der gør, at vi har været igennem den krisesituation, vi har været igennem?
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-31:
Hr. Jarlov har for lidt historisk viden om vores økonomiske udvikling her i landet.
SR-regeringen med udpræget støtte i mange situationer fra SF's side efterlod en langt stærkere økonomi end den, som den her regering efterlader, ligegyldigt hvornår valget kommer, med et tordnende og stigende underskud på statsfinanserne.
SR-regeringen efterlod en økonomi med overskud på statsfinanserne og overskud på betalingsbalancen.
Det tror jeg hr. Jarlov må vænne sig til.
Han kunne prøve at tage statistikkerne fra 2001, da regeringsskiftet skete, og så sammenligne med situationen i dag.
Det ville måske nok være nyttig læsning.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-05-31:
Jeg forstår godt, at den radikale ordfører ikke ønsker at svare på spørgsmålet, for svaret på det er jo helt indlysende: Med S og SF’s udspil, hvor man vil bruge flere penge, vil underskuddet på statsbudgettet vokse.
Og det står jo i skarp kontrast til regeringens planer, som man ser her i dag, om, at man faktisk vil skære ned på det offentlige budget.
Og så undrer jeg mig i det hele taget over, hvad De Radikale med deres overvejende fornuftige økonomiske tanker laver sammen med S og SF, som er fuldstændig allergiske over for enhver form for prioritering af de offentlige udgifter.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-31:
Jamen jeg vil ikke her deltage i den diskussion.
Det er en meget vigtig erkendelse, og jeg savner den i regeringsudspillet.
Jeg savner især indgreb, der i stedet for disse helt tankeløse indgreb som at bremse noget nyttig voksenuddannelse tager fat i strukturproblemerne.
Det er det, jeg savner i regeringsudspillet.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-05-31:
De Konservative og De Radikale ser jo ens på store områder af den økonomiske politik.
Det, som lige bringer mig til at stille et enkelt spørgsmål, er, at der kommer kritik af regeringens håndtering af underskuddet på statsbudgettet – at man ikke gør tilstrækkeligt – og så må jeg spørge ordføreren her: Hvis man sammenligner regeringens plan med S og SF's plan, hvilken plan mener ordføreren så der er bedst og sørger for, at statsunderskuddet bliver mindre her i de kommende 3 år?
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-31:
Da Det Radikale Venstres ordfører ikke kan være til stede her i aften, skal jeg på Det Radikale Venstres vegne gøre rede for vores stillingtagen.
Statens Voksenuddannelsesstøtte tjener et meget vigtigt formål.
Der er her tale om voksne, der ikke har taget folkeskolens afgangsprøve, eller som ikke har taget den gymnasiale uddannelse, som ellers var en mulighed for dem.
Med den erhvervsrettede voksenuddannelse og Statens Voksenuddannelsesstøtte får de så en chance.
Det er en ordning, der er et forbillede for andre lande.
Den er med til at løfte uddannelsesniveauet; det kommer den enkelte medarbejder til gode; det kommer virksomhederne til gode; og det kommer sådan set os alle sammen, samfundet,
til gode
Derfor er det også helt uforståeligt, at regeringen og Dansk Folkeparti vil lade øksen hugge netop her.
Den erhvervsrettede voksenuddannelse er en succes.
Der er stigning i brugen af ordningen, så det skulle glæde en regering.
Det er noget, der virker efter hensigten: Der sker en stigning i uddannelsesniveauet.
Og det var jo netop meningen.
Men sådan er det altså ikke.
Det virker, og derfor må vi jo så træde på bremsen og reducere mulighederne.
Der er kun en forklaring på argumentet for at beskære mulighederne for Statens Voksenuddannelsesstøtte med 50 pct: Det er en succes, og så må vi halvere succesen.
Det kan Danmark ikke leve med i længden, og Det Radikale Venstre kan selvfølgelig ikke støtte et så perspektivløst forslag.
Nu har jeg hørt først Venstres ordfører, fru Anne-Mette Winther Christiansen, og senest den konservative ordfører, hr. Rasmus Jarlov, tale meget om, at nu måtte vi vise ansvarlighed, nu skulle vi betale regningen.
Jeg har lyst til lige at gøre et par bemærkninger til det, for jeg har måttet sidde at høre på det meget længe.
Regningen bliver ikke betalt.
Vi er ikke ude over Danmarks underskudsproblemer med den pakke, der ligger her.
Den reducerer vort underskud på statsfinanserne nogle år frem, men derefter er der jo et strukturelt underskud på de offentlige finanser.
Den langsigtede udgiftspolitik vil jo være under stort pres og kræve reelle reformer af vores offentlige udgiftspolitik.
Jeg har også meget svært ved rigtigt at tage at høre al den her ansvarlighedssnak, når jeg tænker på, at Danmarks konkurrenceevne her igennem de senere år er blevet forringet med 30 pct., og når vi nu har nået et rekordstort underskud på statsfinanserne.
I tre år forringes statsfinanserne med ca. 150 milliarder.
Det er rekord!
Så stor en forringelse af statsfinanserne har vi aldrig set før.
Og vi har haft et meget stort tab af arbejdspladser, beskæftigelsen er faldet betydeligt.
Alt det er jo udtryk for, at regeringen ikke har grebet ind og korrigeret i rette tid.
Regeringen har med sin egen økonomiske politik skabt en situation, der gør, at man overvejer indgreb af den her type.
Det ville have langt mere gavnlige virkninger på den økonomiske udvikling end det, som regeringen har præsenteret.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-05-31:
Jeg mener, at alle områder inden for det offentlige konstant skal være underlagt et kritisk eftersyn, for at se om man får nok for pengene, altså om det er den rigtige måde at prioritere pengene på.
Det gælder også inden for uddannelsesområdet.
Men jeg sagde ikke, som jeg blev citeret for af fru Maja Panduro, at man kun skulle uddanne folk, hvis der flød guld i gaderne.
Jeg sagde, at lige præcis den her ordning ville vi gerne beholde, hvis der flød guld i gaderne.
Men vi fastholder, at vi har et rigtig godt voksen- og efteruddannelsessystem i Danmark.
Det holder vi selvfølgelig fast i, og det er som sagt meget højt prioriteret i forhold til andre lande, så det kan vi rigtig godt være bekendt.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Jeg hæftede mig ved, at statsministeren i sin nytårstale sagde, at netop uddannelse er det pureste guld.
Det er et af de efterhånden relativt få områder, hvor jeg er meget enig med vores statsminister.
Vi plejer faktisk også meget bredt i Folketingssalen at være enige om, at det præcist er uddannelse, viden, efteruddannelse, vi skal prioritere, vi skal satse på, vi skal konkurrere på i fremtiden.
Mener ordføreren virkelig, at det er økonomisk kløgtigt at spare på uddannelse af netop de folk, som vi ved kommer til at stå i en meget udsat situation?
For noget af det, som i hvert fald ikke kommer til at flyde i gaderne i Danmark i fremtiden, er da ufaglærte job.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-05-31:
Jeg har forstået, at der ikke er ros til forslaget fra Socialdemokraternes side.
Det tror jeg ikke man behøver at gentage.
Men vi står altså ved det her forslag.
Det er da rigtigt, at det givetvis på kort sigt kan medføre, at der vil være en lille smule færre, som vælger voksenuddannelse – det skal jeg da gerne medgive.
Hvis der flød med guld på gaderne, kunne vi selvfølgelig også godt smide flere penge efter det og så sørge for at få opgraderet folk, eller hvis vi havde en oliefond ligesom i Norge, men det har vi altså ikke.
Det, der er helt afgørende for Danmarks konkurrenceevne, er altså, at vi får styr på vores statsbudget.
Jeg ved godt, at man fra Socialdemokraternes side er fuldstændig blind for, at vi har et statsunderskud.
Man synes, at det er helt fint, når vi har statsunderskud på 90 mia. kr., at bruge endnu flere penge.
Det finder man altså bare ikke nogen økonomer, der bakker op om, og man finder ikke nogen, som ikke vil sige, at det ville være dræbende for Danmarks konkurrenceevne.
Og så bliver der ikke nogen job til folk i fremtiden.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Jeg synes, at det er meget prisværdigt, at ordføreren sådan har travlt med at tage ejerskab til det her spareforslag.
Jeg ville nu ikke være stolt over, at det sådan var en politisk mærkesag for mit parti, heller ikke hvis jeg var konservativ, når man så samtidig prøver på at sige, at det jo heller ikke vil være så slemt.
Så jeg vil gerne bede ordføreren om at bekræfte, om det ikke står i forslaget, at det her vil betyde, at færre vil komme til at få voksenog efteruddannelse.
Jeg vil også gerne spørge ordføreren, om han mener, at det kommer til at forbedre eller forringe Danmarks konkurrenceevne på sigt, hvis færre får voksen- og efteruddannelse.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-05-31:
Det er jeg ikke enig i.
Der er stadig rigtig gode muligheder for at blive opkvalificeret.
Vi fjerner jo ikke uddannelsesstøtten.
Vi gør perioden, hvor man kan få den, lidt kortere, men der er stadig væk rigtig gode muligheder, også internationalt set.
Så synes jeg altså, at man fra venstrefløjens side opererer med et ekstremt bredt taberbegreb, når vi her har at gøre med voksne mennesker, som er i beskæftigelse og dermed tilhører den halvdel af befolkningen, som har den højeste indkomst.
Det er ikke det begreb, som vi som konservative har om svage mennesker.
Men fra venstrefløjens side mener man åbenbart, at over halvdelen af befolkningen i Danmark er svage.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-31:
Det var et svar uden om virkelighedens verden.
Det kan udmærket være en planlægning, som foregår i forbindelse med virksomheden, hvor de sådan set godt ved, at de er nødt til at have den fornødne omstilling: Vi skal reducere de ufaglærte job hen ad vejen, og derfor må I finde nogle andre steder at beskæftige jer.
Derfor er jeg nødt til at spørge: Er de ikke tabere, når ikke de kan få uddannelsen?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-05-31:
Dem, som kommer til at tabe, hvis ikke vi får ført en ansvarlig økonomisk politik, hvor vi får minimeret underskuddet på statsfinanserne, bliver de svage.
Det kommer til at gå ud over fremtiden, det kommer til at gå ud over børnene og dermed også de svage grupper i det danske samfund, hvis ikke vi får bugt med vores statsunderskud.
Og det er det, som den borgerlige regering forsøger at gøre.
I øvrigt kan vi fuldt ud stå inde for også den her besparelse.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-31:
Hr. Rasmus Jarlov sagde, at det her forslag er ansvarlig økonomi.
Jeg vil tillade mig at sige, at det her forslag er dybt uansvarligt.
Hvis det er tilfældet, at vi har behov for opkvalificering af de ufaglærte, så er det, man er i gang med, uansvarligt, fordi det så er tabere, man skaber med det her forslag.
Jeg håber, hr. Rasmus Jarlov er klar over, at det er situationen.