runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2012-04-17:
I aften står jeg på Folketingets talerstol, men for få måneder siden stod jeg der, hvor jeg holder mest af at stå, nemlig i klasseværelset med en gymnasieklasse.
Jeg elsker at arbejde som gymnasielærer, og jeg glæder mig til at komme tilbage til klasseværelset.
Men jeg håber, at jeg kan være med til at ændre noget i gymnasiet, før jeg kommer tilbage til klasseværelset, for jeg synes, at vi svigter de unge mennesker i dag.
De kunne få en bedre uddannelse, hvis vi – hvis I politikere – ville ændre på nogle strukturer.
Skatteyderne ville få mere for pengene, og lærerne ville blive gladere for deres job, fordi de ville blive i stand til at gøre en større forskel for eleverne.
Mens jeg stadig arbejdede som gymnasielærer, var jeg en blandt de 40 pct. af alle gymnasielærere, der underskrev et opråb til politikerne om at justere gymnasiereformen for at give de unge en bedre chance.
Ministeren har givet udtryk for, at det er vigtigt at lytte til praktikerne, som kender til virkeligheden, og det er jeg meget enig i.
Men der er også ting i reformen, som er faldet så uheldigt ud, at vi som politikere bør overveje at korrigere.
Reformen i sig selv er så stor, kompleks og uoverskuelig, at det er en kamp at forstå, hvad der egentlig foregår.
Jeg ønsker, at Folketinget får åbnet øjnene for de ting, der kan rettes op på.
Det er ikke ansvarligt at læne sig tilbage og lade tingene ske, fordi man ikke kan få overblik.
Det er ansvarligt at forsøge at sætte sig ind i området og rette op der, hvor man kan.
Derfor er det glædeligt, at regeringen vil lave et serviceeftersyn af reformen.
Min holdning er, at det faktisk kan lade sig gøre at rette op på både det faldende faglige niveau, den sociale slagside og det faktum, at nogle fag simpelt hen er ved at forsvinde ud af gymnasiet.
Og det kan lade sig gøre at rette op, også uden at bruge store summer.
Derfor har jeg ønsket at sætte gymnasiereformen til debat herinde, og jeg ser frem til debatten her i aften.
Peter Juel Jensen (V), 2012-04-17:
Tak, formand.
Venstre står bag den reform, vi indgik i 2003.
Det var en stor og meget omfattende reform, og selvfølgelig er der behov for, at vi går tilbage for at se, om reformen virker efter hensigten.
Der er sandsynligvis også behov for et større eftersyn, da det i den offentlige debat ikke har skortet på holdninger til den gennemførte reform.
Venstre går åbent ind i arbejdet og har ingen hellige køer, når bare vi holder os målet i reformen for øje.
Vi vil holde fast i den politiske aftale fra 2003, hvor der var bred enighed om formålet med reformen – et formål, der var at styrke og forny kvaliteten og fagligheden i uddannelserne i overensstemmelse med de behov og krav, som følger af samfundsudviklingen.
Der står i aftalen: »Omfattende og hastige forandringer i teknologi og videnskab skaber nye videns- og færdighedsområder, som skal medtænkes i mål og rammer for uddannelserne, fagene og undervisningen, og som øger behovet for at udvikle evner til at arbejde selvstændigt, både individuelt og i team, og på tværs af fag og fagområder. En øget internationalisering inden for teknologi, økonomi, videnskab, kultur og uddannelse indebærer også, at omlægninger af uddannelserne, udvikling af ny faglighed og relevante kompetencer, som matcher behovene i et videnssamfund, er helt afgørende for, at Danmark kan være i front.«
Så når ministeren opstarter serviceeftersynet, vil Venstre holde forligskredsen fast på, at kvaliteten og fagligheden skal styrkes.
Der ligger en række evalueringer af gymnasiereformen, og hvor rapporten fra 2008 fra Danmarks Evalueringsinstitut giver nogle klare bud på, hvad der skal til for at indfri de ambitioner, vi var enige om i den politiske aftale.
Hertil kommer, at parterne på området også har gode råd og ideer til, hvordan vi skal styrke vores uddannelser.
Venstre ved, at der til debatten i dag ligger mindst tre forslag til vedtagelse.
Vi støtter ikke nogen af de forslag til vedtagelser, der ligger, men vi kommer heller ikke med vores eget forslag til vedtagelse.
Lotte Rod (RV), 2012-04-17:
Venstre plejer jo at være et meget ansvarligt parti, der også er en del af vores forlig, og derfor undrer det mig jo selvfølgelig lidt – det ærgrer mig lidt – at Venstre ikke står bag ved det forslag til vedtagelse, der ligger i dag.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Peter Juel Jensen, hvorfor Venstre ikke er med i det forslag til vedtagelse, vi fremsætter i dag.
Peter Juel Jensen (V), 2012-04-17:
Vi synes, at vi skal holde os de udfordringer, vi står med i gymnasiereformen, for øje.
Nu skal vi ikke blande for mange ting sammen.
Så vi har valgt at gå åbent ind i det arbejde, som ministeren lægger op til, men også at høre på, hvad parterne på området har at sige.
Og vi vil ikke lægge os fast på noget på forhånd, før vi har haft en drøftelse af de udfordringer, vi står over for i forligskredsen.
Det synes jeg er meget ansvarligt.
Vi går åbent ind i samarbejdet, og vi låser os ikke fast på forhånd, for når der ligger tre forslag til vedtagelse i en meget, meget bred forligskreds, kan vi godt tage slagsmålet her.
Men det hjælper ikke at slås, hvis vi skal løse de udfordringer, vi står over for.
Det hjælper at tale sammen, og det er det, vi agter at sætte os ned og gøre i forligskredsen.
Lotte Rod (RV), 2012-04-17:
Det er meget prisværdigt, at Venstre går åbent til det her.
Det synes jeg jo vi skal holde hinanden op på at vi gør.
Men nu står jeg her med det forslag til vedtagelse, hvori der bl.a. står: »Folketinget finder det vigtigt, at alle elever får et højt fagligt udbytte, og konstaterer, at regeringen har iværksat et serviceeftersyn af gymnasiereformen, som skal understøtte både høj faglighed, levende demokrati, alsidige kompetencer og høj gennemførelse i de gymnasiale uddannelser.« Jeg tror ikke, jeg forstår, hvad det præcist er, Venstre er imod i det forslag til vedtagelse.
Peter Juel Jensen (V), 2012-04-17:
Det har jeg allerede svaret på en gang.
Længere nede står der noget om en taxameterreform, og i de første forslag til vedtagelse, jeg så, stod der noget andet end lige, at der skulle laves en taxameterreform.
Det var faktisk det, vi sådan stejlede mest over.
Men jeg nævnte også i min ordførertale, at vi står ved den politiske aftale fra 2003, som indeholder alt det, som ordføreren læste op.
Vi vil bare gerne gå åbent ind i det samarbejde her, og i stedet for at lade vandene skilles vil vi gerne sørge for, at vi kan mødes et sted.
Og når der er tre forslag til vedtagelse, som rummer gode ting hver især, men også nogle ting, som vi ikke kan acceptere, så vil vi hellere tage det i forligskredsen, således at vi ikke graver grøfterne dybere, end nødvendigt er.
Rosa Lund (EL), 2012-04-17:
Men så synes jeg faktisk også, at det er ret afgørende, at vi er enige om, hvad vi forstår ved faglighed, så jeg vil meget gerne høre ordførerens definition af faglighed.
Christian Juhl (EL), 2012-04-17:
Vi bruger ikke 0,8 pct., vi bruger 0,86 pct., det gjorde vi i hvert fald sidste år.
Det er såmænd et fint resultat, men vi skal op på den ene procent, som er målet.
Når ordføreren spørger om, hvor pokker vi får det flertal fra, vil jeg sige, at jeg tror, at det ligger lige foran os.
Det er jo regeringens målsætning og ikke kun Enhedslistens.
Vi lever ikke i en lille, lukket verden, vi lever i den store verden, hvor vi kan se, hvad der er brug for.
Så snakker hr. Hans Kristian Skibby om Tobinskatten.
Det er en rigtig god indtægt, og den tages fra et ganske unyttigt sted, nemlig fra ren spekulation, og vi har ingen dårlig samvittighed ved at tage den derfra, for det skader ingen overhovedet at tage pengene gennem en Tobinskat.
Jeg ved godt, at der er vildfarende økonomer, der har sagt det modsatte, men det er ikke rigtigt.
Ud over det så jeg gerne, at vi for hvert år, der går, tager 1 mia. kr. fra militæret og lægger den over i udviklingsbistanden, og det vil sige, at vi starter i 2013 med at tage 1 mia. kr., så tager vi 1 mia. kr. i 2014, indtil vi er oppe på 1 pct.
Så er der ingen, der får ulemper af det, og så gør vi noget fornuftigt, nemlig fjerner overflødige udgifter og gør dem til gavnlige udgifter.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2012-04-17:
Tak for det.
Ordføreren nævner i sin tale lovens § 1, stk. 2: »Dansk udviklingssamarbejde skal bidrage til at fremme Danmarks interesser i en mere fredelig, stabil og lige verden.« Er det ordførerens opfattelse, at lighed i sig selv er et krav, vi også skal drage ud i verden med?
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-17:
Jeg synes, at det lidt giver anledning til et par spørgsmål.
Jeg har sådan et indtryk af, at Enhedslistens politikere lever lidt i deres egen lille verden, og det skal de selvfølgelig også have lov til.
Men nu var ordføreren inde på det her med, at vi skulle sætte vores bidrag til udviklingsstøtte op til 1,0 pct. frem for de omkring 0,8 pct., som vi giver i dag, mens vi så er andre, der foreslår, at det skal være på 0,7 pct., som er det, FN anbefaler som en rimelig procentdel at give af BNI. Jeg vil gerne spørge om de her mange milliarder kroner.
Lad os nu sige, at Enhedslisten virkelig fik flertal for at sætte udviklingsbistanden op til 1,0 pct., så ville det jo medføre en manko på i hvert fald nogle milliarder kroner på bundlinjen i den danske samfundsøkonomi, vores nationaløkonomi.
Det er klart, for når 0,8 pct. giver omkring 16 mia. kr., så vil 1,0 pct. jo også give et større milliardbeløb.
Så nævner ordføreren, at Tobinskatten f.eks. skal finansiere det.
Den ved vi også vil give flere tusinde arbejdsløse i Danmark, hvis den blev til virkelighed, så jeg vil spørge hr. Christian Juhl: Hvor skal pengene komme fra?
Liv Holm Andersen (RV), 2012-04-17:
Nu mener jeg og Det Radikale Venstre jo i udgangspunktet, at kommunerne godt kunne tænke sig at løfte deres sociale ansvar såvel som deres økonomiske ansvar, og derfor tror jeg ikke, det, der nævnes, vil være tilfældet ude i kommunerne.
Men som det også er blevet præciseret af en tidligere ordfører, den socialdemokratiske ordfører, så er det jo netop også med det in mente, at man har lyst til at følge forslaget fremover og sørge for, at det her netop ikke bliver en fribillet for kommunerne til at udbyde en dårligere social og faglig service.
Men det giver god mening at fortælle kommunerne, at det er en god idé også at holde styr på økonomien sideløbende med det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-17:
Jeg er så ikke ordfører på dette område, men den sædvanlige ordfører er forhindret, så som kommunalordfører tager jeg mig af dette.
Det skal naturligvis ikke afholde nogen fra at stille spørgsmål, hvis der skulle være nogle.
Vi skal sikre, at kommunerne har råd til at hjælpe udsatte borgere i vores velfærdssamfund, og det må aldrig blive sådan, at hensynet til økonomien kommer til at stå over hensynet til de udsatte borgere.
Det kan være meget omkostningstungt for kommunerne at anbringe mange søskende på én gang, men det må aldrig afholde samfundet fra at gribe ind, hvis der er børn, der misrøgtes.
Det er derfor positivt, at vi med dette lovforslag sikrer, at kommunerne får en højere refusion, når de anbringer mange søskende fra den samme familie.
Vi er også rigtig glade for forslagets anden del, hvor der bliver indføjet en højere refusion for særlig dyre enkeltsager på området for udsatte børn og unge.
Selv om det ikke løser alle problemer på området, synes vi, det er et godt skridt i den rigtige retning.
Kommunerne vil fremover blive mindre belastet af de dyre enkeltsager, idet udgifterne bliver fordelt alle kommuner imellem.
Det er kun fair og vil forhåbentlig være medvirkende til, at det ikke bliver den enkelte kommunes økonomi, der bliver afgørende for, hvilken hjælp man kan yde i de særlig dyre sager.
SF synes, det er positivt, at borgerens retssikkerhed bliver forøget med lovforslaget i kraft af den ekstra juridiske ekspertise i forbindelse med klagesager.
Vi er dog opmærksomme på, at der i flere af høringssvarene udtrykkes bekymring for, hvorvidt borgerens stemme i Det Sociale Nævn bliver svækket.
Det er ikke intentionen, og det er selvfølgelig noget, vi vil være opmærksomme på i det videre arbejde.
Til sidst vil jeg sige, at der i mange af høringssvarene er ytret bekymring for forslagets del vedrørende kommunernes mulighed for at fastsætte bestemte serviceniveauer.
Jeg understreger, at lovforslaget bestemt ikke giver carte blanche til kommunerne til at skære i tilbud til borgerne efter forgodtbefindende, eller til at de kan vægte økonomien højere end de faglige vurderinger.
Forslaget er udelukkende en lovfæstning af eksisterende praksis og en præcisering af den eksisterende lovgivning, og det er ikke intentionen, at det skal føre til forringelser for den enkelte borger.
Som det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, kan kommunen fortsat ikke undlade at iværksætte hjælp, som borgeren efter en konkret og individuel vurdering har behov for, med henvisning til økonomiske hensyn.
Det er vi glade for bliver slået tydeligt fast.
Der er mange udfordringer på det sociale område.
Dette forslag løser ikke alle, men i SF er vi bestemt glade for, at der nu kommer en reel aflastning til de kommuner, som møder de største udfordringer i forhold til udsatte børn.
Det er det første skridt, som vi er meget glade for, og SF støtter forslaget.
Tom Behnke (KF), 2012-04-17:
Jeg vil bare høre ordføreren i den her sag om, hvad det er, der er sket siden valgkampen, for i valgkampen var SF's socialordfører jo ude at tordne imod det her – hun tordnede imod det alle steder, hvor hun kunne komme til det.
Så skiftede regeringsmagten, så var det socialisterne, der fik magten i Danmark, og nu er SF med til at gennemføre selv samme lovforslag.
Hvad er det, der er sket i mellemtiden?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-17:
Der er sket nogle forskellige ting.
Det her er en aftale, som VKO lavede med KL, og vi vil gerne respektere de aftaler, som KL har indgået.
Men som parti var vi meget bekymret for det meget entydige fokus, der var på økonomiske hensyn.
Som tidligere ordførere også har været inde på, har vi jo netop lavet den ændring i loven, at det understreges, at de faglige hensyn på ingen måde kan tilsidesættes.
Det er det, der er sket.
I ordførerens eget parti var der et entydigt fokus på økonomiske hensyn, da lovforslaget blev fremsat første gang; der var ikke et godt nok fokus på, at faglige hensyn ikke måtte tilsidesættes.
På den baggrund kan vi godt leve med det, for selvfølgelig skal man altid i den kommunale verden passe på pengene, for der er ikke uanede mængder af midler til rådighed, når vi skal gøre det så godt som muligt for borgerne, og specielt når det handler om udsatte børn, og derfor er det en vigtig understregning af, at faglige hensyn ikke må tilsidesættes.
Tom Behnke (KF), 2012-04-17:
Det var jo heller ikke på nogen måde det, der var intentionen i den aftale, som VKO fik lavet med kommunerne – det var netop, at man fik lovfæstet gældende retspraksis, fuldstændig som det sker nu her.
Altså, lovforslaget er jo sådan set fuldstændig identisk.
Men jeg vil da anbefale SF's nuværende ordfører at hilse SF's socialordfører og sige, at det måske var hensigtsmæssigt, at hun så i det mindste fjernede det fra sin egen hjemmeside og ikke sådan går rundt og praler med, at man førte en valgkamp på et falsk grundlag – altså, at man tordner mod noget, og lige så snart, man så har fået magten, vender man om.
Det er jo ikke hensigtsmæssigt.
Så der er lige en skævvridning der, men jeg håber, at man vil hilse socialordføreren for SF i baglandet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-17:
Jeg skal nok give ordførerens venlige råd videre til socialordføreren, men vil også gerne påpege, at der er sket ændringer i det her forslag.
Der er kommet en klar understregning af, at det faglige hensyn på ingen måde kan tilsidesættes.
Og på den måde er jeg også enig med ordføreren i, at vi nu slår eksisterende praksis og eksisterende lovgivning fast – så der er vi enige.
Men i vores optik er det her lovforslag blevet forbedret.
Stine Brix (EL), 2012-04-17:
Tak for det.
Og tak for opfordringen til at stille spørgsmål.
Det lyder jo samstemmende i en hel stribe af høringssvar, at den bekymring, som SF havde før valget, er der rigtig mange af aktørerne på området, som stadig har, f.eks. socialrådgivernes forening, en lang række handicaporganisationer, HK og mange, mange flere.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvordan kan det være, at SF ikke længere tror, at det, at man skriver økonomiske hensyn ind i lovgivningen, ikke får nogen som helst betydning for, hvordan kommunerne vil forstå den her lov?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-17:
Jeg kan godt forstå Enhedslistens ordførers bekymring, og den har vi også selv haft, og vi vil følge det nøje.
Men Enhedslistens ordfører på uddannelsesområdet, hvor vi også har indført en understregning af, at så længe tilbuddene er lige gode, skal der også tages et økonomisk hensyn, er jo også selv med til at lave lovgivning, hvor man slår fast, at hvis to tilbud er lige gode, skal kommunerne selvfølgelig tage vare på de begrænsede midler, der er.
Stine Brix (EL), 2012-04-17:
Jamen det står allerede i lovgivningen, at man skal tage økonomiske hensyn.
Regeringen understreger jo også selv, at den bare stadfæster gældende ret.
Men når nu bekymringen er så stor hos en lang række af de aktører, der til daglig har med området at gøre, så kunne det måske være en idé at udsende en vejledning i stedet for at begynde at lave ny lovgivning.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre SF: Hvorfor er det, at man ikke har valgt den løsning i stedet for partout at ville trumfe en lovændring igennem på et område, hvor bekymringen faktisk er ualmindelig stor?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-17:
Der må jeg desværre blive ordføreren svar skyldig, for jeg har ikke været en del af processen.
Vi siger meget klart til kommunerne, at det her vil blive fulgt, og at det på ingen måde vil blive accepteret, at serviceniveauet bliver forringet under den hat, der hedder økonomiske hensyn.
Stine Brix (EL), 2012-04-17:
Jamen jeg synes, det er godt, at ordføreren kan bekræfte det.
De er bekymret for, at det, at man skriver økonomiske hensyn ind på lige fod med faglige hensyn, kan føre til et skred i forhold til, hvordan kommunerne afgør sagerne.
Hvordan ser Det Radikale Venstre på den bekymring?
Liv Holm Andersen (RV), 2012-04-17:
Det kan ordføreren eller vikaren, eller hvad jeg nu måtte være, godt bekræfte.
Det er sådan, det er i dag, og det er også derfor, der er tale om en præcisering.
Det er en præcisering, som jeg mener giver god mening, netop fordi kommunerne så kan passe deres arbejde.
Morten Bødskov (S), 2012-04-17:
Det synes jeg er en ganske fornuftig balance, og det er det, som vi sikrer med lovforslaget.
Stine Brix (EL), 2012-04-17:
Tak for det.
Man kan måske ikke høre det så tydeligt på fru Maja Panduro, men når det gælder den del af lovforslaget, som handler om at skrive økonomiske hensyn ind i formålsparagraffen i serviceloven, er der faktisk tale om en klokkeklar kovending fra Socialdemokraternes side.
Før valget
– jeg tror, det var den 1. september – lød det fra den daværende kommunalordfører, hr. Rasmus Prehn, at man med det forslag, som rigtignok var fremsat af den tidligere regering, risikerede at gå på kompromis med, hvad der var det bedste for den enkelte borger, når man vægter økonomiske hensyn side om side med de faglige hensyn.
Jeg kunne godt tænke mig at høre fru Maja Panduro
: Hvad er baggrunden for, at Socialdemokratiet så klart har skiftet holdning i forhold til det, man mente før valget?
Maja Panduro (S), 2012-04-17:
Jeg er ked af, hvis fru Stine Brix ikke kan høre mig.
Jeg synes egentlig, jeg sagde meget klart i min tale, at vi har haft bekymringer netop omkring den del med serviceniveauerne.
For det andet synes jeg, at vi netop laver nogle polstringer her.
Vi går ind og sikrer, at vi samtidig dels får skrevet den konkrete individuelle vurdering ind helt oppe i formålsbestemmelsen – det synes jeg faktisk er ganske vigtigt – og dels styrker ankemulighederne og laver praksisundersøgelsen.
For det er jo vigtigt at sige, at det her ikke er en ændring i forhold til, hvad man allerede må i dag, men vi gør det mere klart, hvad vi må i dag. Det synes jeg på en måde også er mere fair over for borgerne, så de ved, hvad de har at regne med.
Men så skal vi da følge det tæt, for jeg er ikke ubekymret, og hvis der skulle være nogle kommuner, der opfatter det her som en fribillet til at give en ringere service eller til ikke at overholde princippet om borgernes retssikkerhed, så skal vi da komme efter dem, og det tror og håber jeg at Stine Brix og jeg i så fald kan gøre sammen.
Stine Brix (EL), 2012-04-17:
Jeg synes, det er positivt, at regeringen vil følge det tæt.
Jeg er meget bekymret for, om det vil betyde et skred i forhold til, hvordan kommunerne vil forstå lovgivningen.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre fru Maja Panduro, om det ikke fra regeringens side ville være mere logisk – hvis man gerne ville understrege, hvad gældende ret er – at udstede en vejledning til kommunerne i stedet for at begynde at lave ny lovgivning, hvor man bare stadfæster, hvad gældende ret er.
Maja Panduro (S), 2012-04-17:
Jeg synes, det er fair nok at skrive ind i lovgivningen, hvad man har at regne med.
Så står det der klart og tydeligt.
Der kommer så til at stå, at man må tage økonomiske hensyn.
Det synes jeg faktisk giver mening.
Men det står jo netop side om side med de faglige hensyn, for det er jo ikke sådan, at man nu kun skal tage økonomiske hensyn, og det tror jeg også at fru Stine Brix er udmærket klar over.
Jeg synes også, det er vigtigt, at vi samtidig helt oppe i formålsbestemmelsen i loven skriver ind, at der altid skal foretages et konkret, individuelt skøn.
Det er jo netop der, vi sikrer den enkelte borger retssikkerhed, samtidig med at vi oven i købet styrker de juridiske nævn.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-04-17:
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, er, som det også er blevet forklaret af tidligere ordførere, et lovforslag med fem elementer, hvor to af dem drejer sig om præciseringer og tre af dem om nye tiltag.
Først og fremmest præciseres det, at kommunernes afgørelser foruden at skulle bero på et både konkret og individuelt skøn, skal træffes på baggrund af faglige og økonomiske hensyn.
Det betyder helt konkret, som det også blev fremlagt af en tidligere ordfører, at hvis man har to ens tilbud, der opfylder en borgers behov, bør man vælge det billigste.
Det synes jeg sådan set både er et logisk og nødvendigt udgangspunkt.
Dernæst præciseres det også, at kommunalbestyrelsen kan fastsætte de her lokalpolitiske serviceniveauer, men det er jo selvfølgelig under forudsætning af, at det her serviceniveau kan fastsættes inden for de rammer, som gælder ifølge lovgivningen, altså at serviceniveauet er lovligt.
Det mener vi sådan set fra radikal side også giver ganske god mening.
Til slut er der to tiltag, som vi fra radikal side er rigtig glade for.
Først og fremmest justeres refusionsordningen for de særlig dyre enkeltsager på området for udsatte børn og unge, og når der er tale om store søskendeflokke.
Det mindsker belastningen på den enkelte kommunes økonomi, og det anser vi sådan set som et gode.
Formålet er jo at få mere kvalificerede og mere ensartede vurderinger nævnene imellem og så også at styrke – hvad kan man sige? – samarbejdet og dialogen netop imellem vores kommuner og vores ankesystem.
Præciseringerne af gældende regler er sådan set alene en rigtig god idé, fordi netop usikkerheden i sig selv kan udgøre et problem.
Og de øvrige ændringer i forbindelse med tidsgrænsen for betaling af refusionen for de dyre børnesager, det gælder også søskendeflokkene, og styrkelsen af de sociale nævn støtter vi fra radikal side, fordi det giver glimrende mening, særlig det her med refusion i børnesager er en styrkelse af – hvad kan man sige? – af det fælles ansvar kommunerne imellem.
Så fra radikal side støtter vi lovforslaget i sin helhed.
Tak for ordet.
Stine Brix (EL), 2012-04-17:
Jeg er lidt i tvivl om, om ordføreren er den sædvanlige ordfører, eller om hun er vikar.
Ordføreren sagde, at det, hvis man har to fagligt lige gode tilbud, giver god mening, at man tager det tilbud, som er det billigste, og det er jeg helt enig i.
Så jeg ville bare høre, om ordføreren kan bekræfte, om ikke det er sådan, det allerede er i dag.