runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2013-12-19:
Jeg har et opfølgende spørgsmål.
Ordføreren var selv inde på, at argumentationen fra regeringspartierne var, at de danskere, der ikke rejste ud, jo ikke skulle betale for dem, der rejste.
Nu er vi et af de små lande i EU, så jeg tænker, at vi jo er en lille befolkning, der betaler vores skat til det her sundhedsvæsen, vi har.
Hvem er det, der betaler for alle de EU-borgere, der kommer til Danmark og for deres behandling gratis?
Det undrer mig, at ordføreren generaliserer og siger, at alle dem, der rejser, er alle de friske og unge og smarte, at de har børn, og at det er børnefamilier.
Og at dem, der ikke har ret mange penge eller er syge og handicappede, ikke rejser.
Det er da en generalisering, der vil noget.
Jeg troede, at SF netop gjorde en hel masse for at hjælpe dem, der ikke kan, eller hjælpe dem, der har sværere ved det.
Det er jo netop det her, som Dansk Handicapforening, Kræftens Bekæmpelse, Danske Patienter og alle patientorganisationer siger: Der er et problem.
Tager man det ikke alvorligt, når nogle af dem, der er syge, dem, der har fingeren på pulsen, kommer og siger, at der er et problem her?
Hvorfor går man ikke ind og støtter op om, at man gør et tiltag, sådan at man sikrer, at de kan få et kort på en anden måde, eller man sikrer, at de kan få en forsikring, der dækker dem, når de er ude at rejse?
Stine Brix (EL), 2013-12-19:
Jeg synes ikke, det var klogt, at man forringede den offentlige rejseforsikring for år tilbage, men det, vi forholder os til her, er jo, om man vil, hvad skal jeg sige, videreføre den forringelse, og det ønsker vi ikke at gøre.
Camilla Hersom (RV), 2013-12-19:
Tak for det.
Vi førstebehandler i dag L 102 om den offentlige sygeforsikring, og flere af de foregående ordførere har jo allerede redegjort for, at det her forslag er med til at skaffe et provenu til finansloven for 2014, helt præcis 80 mio. kr. årligt, når man er nået på den anden side af den informationskampagne, som selvfølgelig skal til for at fortælle borgerne om de nye regler.
Fra Det Radikale Venstres side kan vi selvfølgelig støtte forslaget, men jeg finder også anledning til at sige, at helt isoleret finder vi, at det er et fuldstændig rimeligt forslag.
Selv hvis der ikke var behov for pengene i en finanslovssammenhæng, ville vi støtte det her forslag.
Og hvorfor det?
I Danmark har vi jo et fantastisk godt sundhedssystem – et system, som sikrer let og lige adgang til sundhed for alle danskere, og vel at mærke samtidig et system, som det i en international sammenhæng er lykkedes at håndtere udgifterne til på en rimelig kontrolleret måde.
Det kan man ikke sige er tilfældet i alle verdens lande.
Så det er altså et system, som mange mennesker misunder os, men også et system, som mange lande misunder os – og måske især deres regeringer.
Det skal vi værne om, og hvis vi skal det, skal vi jo være parate til hele tiden at se på vores sundhedssystem og de ydelser, der er, og den måde, vi finansierer det på, for at finde ud af, om vi bruger pengene rigtigt.
Prioriterer vi det væsentlige, og prioriterer vi det rimelige?
Nogle gange hænger de ting sammen, men jo ikke altid.
Og i det her tilfælde mener vi sådan set at det er fuldstændig på sin plads, at hvis man vælger at tage på ferie i Europa og man gerne vil have ting dækket, som ikke er dækket via det blå sygesikringskort, som i forvejen er en flot dækning, som vi får qua vores EU-medborgerskab, så tegner man en forsikring.
Vi er nemlig også optaget af den europæiske integration i Europa, og der er det klart, at det, der er udgangspunktet her, jo ikke er, at der er fuldstændig bar mark.
Sådan er det, hvis man tager til alle andre egne i verden, men hvis man tager på ferierejser eller andet inden for Europa, er man altså dækket fuldstændig på niveau med landets egne borgere.
Hvis man så ønsker yderligere dækning, kan man tegne en forsikring.
Det gælder også, hvis man ønsker en bagageforsikring.
Det er op til folk selv, men efter vores opfattelse kan enhver med det blå sygesikringskort trygt tage på ferie i et andet EU-land.
Med de ord kan vi støtte lovforslaget.
Det er egentlig af ren nysgerrighed, jeg spørger.
Er det Enhedslistens ønske, at den dækning, man i dag, altså før vi får vedtaget det her lovforslag, har for danskere, der rejser til andre EU-lande, skal være dækkende i en længere periode og måske endda i hele verden?
Er det det, Enhedslisten egentlig ønsker?
Eller hvordan vil Enhedslisten begrunde, at det, at det rulles en lille smule tilbage der, hvor man i forvejen er stillet rigtig godt, er så stor en katastrofe, når vi er ganske vant til, at danskere, der tager til andre egne af verden, selvfølgelig er nødt til at tegne en rejseforsikring?
Stine Brix (EL), 2013-12-19:
Mig bekendt ryger de ind under det lovforslag, der hedder L 33, og så er det vel deres eget land, der betaler.
Men jeg må stille spørgsmålet tilbage til spørgeren.
Jeg kan se, at sundhedsministeren nikker.
Jeg synes generelt, at det klæder politikere at tage ansvar for den del, de har ansvaret for, og ja: Enhedslisten har en del af ansvaret for, at finansloven endte, som den gjorde, men det har regeringen også.
Det var regeringen, der valgte at indlede forhandlinger med Venstre og Konservative.
Det var ikke Enhedslisten, der valgte det på vegne af regeringen, og derfor endte finansloven jo som bekendt, som den gjorde.
Så regeringen må stå på mål for, at regeringen selv har spillet det her forslag ind utallige gange i forhandlingerne, og at det er endt med at finansiere bl.a. skattelettelser for 2,2 mia. kr. Så vil jeg sige til de øvrige spørgsmål, som spørgeren kommer med: Jo, det er fuldstændig korrekt, at det gule sygesikringskort ikke gælder efter 4 uger.
Sådan er det jo i dag, men det, man gør med det her forslag, er at forringe de muligheder, folk har inden for de første 4 uger.
Det er en klar forringelse, at man nu ikke længere kan være sikker på at få betalt ens behandling, hvis der opstår akut sygdom på rejsen, eller hvis man kommer ud for en ulykke.
Det kan man altså ikke komme uden om.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-12-19:
Den sag er der sagt meget om, men jeg har min holdning til, at når ordføreren står her og harcelerer over, at det ikke blev anderledes, så synes jeg også, at det er ret og rimeligt at konfrontere ordføreren med, at det kunne være blevet anderledes.
Og det er helhed, man taler om.
Og hvis der er noget, denne sal skal bære præg af, så er det, at flertallet skal i hus.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: I forhold til det her konkrete lovforslag vil ordføreren ikke bekræfte, at hvis man rejser mere end 4 uger i et EU-land, skal man sørge for at have en forsikring?
Vil ordføreren ikke bekræfte, at hvis man rejser til USA, skal man sørge for at have sin forsikring på plads, fordi dér gælder ikke noget gult sygesikringsbevis?
Stine Brix (EL), 2013-12-19:
De penge, som ordføreren henviser til, til psykiatrien, til kræftbehandling, til ældre var, som ordføreren ved, alle en del af den aftale, som Enhedslisten forhandlede med regeringen, uden at det her forslag var med til at finansiere den.
Det her forslag kom først ind i finanslovsaftalen, da Venstre og Konservative sad ved bordet og skulle finde finansiering til skattelettelser for over 2 mia. kr. Så kan man altid lave alle de kryds, man vil, men det er det, der er virkeligheden.
Så kan jeg bare sige til Socialdemokraternes ordfører: Hvor havde jeg personligt håbet på, at regeringen havde gjort et stykke arbejde for at lande en aftale med Enhedslisten – der var alle muligheder.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-12-19:
Mange tak.
Jeg rejser mig, fordi jeg kan ikke acceptere, at ordføreren sidestiller det, som ordføreren her kalder besparelser, med, at pengene på finansloven for 2014 er brugt til skattelettelser.
Jeg synes simpelt hen ikke, at det er rigtigt, det er ikke fair.
Jeg ved, at Enhedslistens ordfører, fru Stine Brix, ved alt om, at der er kommet mange, mange flere penge på finansloven for 2014 til psykisk syge og sårbare borgere, til kræftpatienter i Danmark, og der er kommet 1 mia. kr. ekstra til de ældste danske borgere.
Ordføreren ved jo, at det her er et helhedsspil.
Det er én sum, man forhandler om.
Og jeg sagde det som svar på ordførerens spørgsmål til mig, da jeg var oppe at levere min ordførertale.
Hvor havde jeg personligt håbet som socialdemokrat, at Enhedslisten havde taget sig sammen og været en del af flertallet bag finansloven for 2014.
Stine Brix (EL), 2013-12-19:
Først tak til SF's ordfører for at give nogle klare svar til sidst – man skal også kvittere, når man så får det, man efterlyser.
Jeg synes, at det er klart med det her forslag, at regeringen med sin finanslov prioriterer skattelettelser frem for det, der ligger her, nemlig en offentlig rejsesygeforsikring.
I forbindelse med den finanslovsaftale, som vi forhandlede med regeringen, sagde vi mange gange nej tak til det her forslag, men det kom ind i sidste 6.-7. time i forhandlingerne med Venstre og Konservative, hvor man jo som bekendt skulle finde en finansiering til en række skattelettelser.
Det er en prioritering; det er ganske legitimt at prioritere, men det er en prioritering, som vi er uenige i.
Lovforslaget her betyder, som vi har talt om i debatten, en øget brugerbetaling for danske statsborgere, hvis de bliver syge, når de er på ferie i et andet europæisk land.
Det betyder, at man, hvis man kommer ud for en ulykke eller rammes af sygdom, eller hvis man skulle være så uheldig at dø, mens man er ude at rejse, fremover selv skal betale for enten hele eller dele af behandlingen eller hjemtransporten.
Lovforslaget betyder også, at man ikke længere kan få hjemtransport, hvis man er så syg, at man ikke kan rejse almindeligt fra Grønland eller Færøerne.
Argumentet, som vi har hørt flere gange her i debatten, om, at det er dem, der ikke rejser, der betaler for dem, der rejser, synes jeg egentlig er lidt plat.
Altså, sådan set betaler vi jo alle sammen over skatten, og det, vi betaler til, er, at der er behandling, når man bliver syg.
Vi har så en ordning, der gør, at man også får behandling, hvis man – hvad skal jeg sige? – tilfældigvis er i et andet europæisk land den dag, man bliver syg.
Og det er det, der er kernen i det her, nemlig at man som dansk statsborger har en sikkerhed for, at man får den behandling, man har behov for, hvad enten det skyldes, at man brækker benet, at man får et hjertestop eller noget tredje.
Så med de bemærkninger vil jeg på vegne af Enhedslisten sige, at vi ikke kan støtte det her lovforslag.
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-12-19:
Det sidste spørgsmål har jeg svaret på.
Hvis jeg tager det første spørgsmål, vil jeg sige: Nej, det er rigtigt, vi dikterer ikke herfra, at alle borgere skal tegne en forsikring.
Det synes jeg må være op til borgerne at beslutte om de vil, også i betragtning af om de rejser eller ej – altså, det giver ikke nogen mening at sige, at alle borgere skal tegne en forsikring, hvis de aldrig nogen sinde rejser.
Det er den ene del.
Når man så gør det, kan man jo få dækket de udgifter, man har, men der er også en egenbetaling.
Det er udgifter, i forhold til hvordan reglerne er i det pågældende land, man kommer til skade i.
Stine Brix (EL), 2013-12-19:
Altså, for det første er det, som ordføreren siger om, at lovforslaget går ud på, at man skal tegne en rejseforsikring, ganske enkelt ikke rigtigt.
Det går lovforslaget ikke ud på.
Det, lovforslaget går ud på, er at fjerne den offentlige rejsesygeforsikring, og det betyder, at hvis man kommer til skade eller bliver akut syg på sin rejse, så risikerer man at stå i en situation, hvor man skal betale for at få behandling for den sygdom.
Det er brugerbetaling på sygdom, og det mener jeg sådan set at SF's ordfører bør stå på mål for er indholdet af lovforslaget.
Derfor vil jeg gerne spørge igen: Stiller man med det her lovforslag danske borgere bedre eller ringere end i dag, altså i forhold til hvordan reglerne er i dag?
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-12-19:
Jeg tror, at det ansvar påhviler alle.
Det vil sige, at man skal betale flere penge.
Stine Brix (EL), 2013-12-19:
Altså, man kan godt afspore debatten, hvis man vil, og man kan også lade være.
Det bliver nærmest til en historie om, at nu ligestiller vi borgere.
Og at ligestille lyder jo som noget positivt, altså som om det nærmest er en forbedring, der er tale om.
Men jeg synes sådan set, det klæder enhver politiker at være ærlig om, hvad det er, der ligger i de forslag, man støtter eller er imod.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren svare på, om borgerne bliver bedre stillet eller ringere stillet med det her lovforslag, hvis de kommer til skade eller bliver syge, når de opholder sig i Europa.
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-12-19:
Jeg føler ikke, at jeg generaliserer.
Ordføreren startede med at sige, at det handler om de her mennesker, der har det så svært.
Ordføreren tegnede jo et billede af de mennesker, der rejser ud, som værende nogle udsatte borgere, nogle stakler, som det er så svært for.
Og det reagerede jeg imod og sagde, at det jo ikke er det billede, som kan gælde for alle.
Så sagde jeg, at dem, der rejser på de her ferier, nok er de gennemsnitlige borgere.
Det ved jeg faktisk ikke engang om jeg har dokumentation for.
Men det er mere i forhold til, at man tegner sådan et billede.
Det er jo klart – der vil jeg også samtidig give fru Liselott Blixt ret – at hvis man ikke tegner en forsikring, er man lidt, jeg må ikke sige på røven, men det er man jo lidt.
Derfor er det jo også vigtigt, at folk tegner forsikring.
Nej, det må man nok ikke sige.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-19:
Lovforslaget søger at bringe dansk lovgivning i overensstemmelse med EU-retten på baggrund af en EU-dom vedrørende exitbeskatning.
Som følge heraf foreslås en ændring af exitbeskatningsreglerne, så beskatning af overførte aktiver ikke beskattes med det samme, men kan beskattes løbende i en periode på op til 7 år under en henstandsordning.
Henstandsordningen er bedre og giver mere likviditet til virksomhederne, og den kan være mere retfærdig, idet de beskattede aktiver således har større chance for rent faktisk at give afkast, inden beskatningen indtræffer.
Af disse grunde støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2013-12-19:
Så lad mig spørge på en anden måde, sådan at ordføreren sådan set bare kan svare ja og nej.
Forringer det her lovforslag ikke tingene for de danske borgere, når de rejser ud?
For de skal forsikre sig yderligere, og det betyder øget brugerbetaling, hvis de går hen og skal indlægges i et andet land, hvor der er brugerbetaling?
Så kort og godt: Forringer det ikke tingene for borgerne i Danmark, i forhold til hvordan det er nu, og i forhold til at de så nu selv skal have penge op af lommen?
Kan ordføreren virkelig ikke se, at det her er en stor forringelse for borgerne i Danmark?
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-12-19:
Det er sådan på det her område, som det også gjorde sig gældende i forhold til private sundhedsforsikringer, at der synes vi rent faktisk, at det er ret og rimeligt, at de, der får en ydelse, og de, der kommer til at nyde godt af det, også er dem, der betaler.
Derfor fjernede vi også skattefradraget for private sundhedsforsikringer i Danmark.
Her er det et spørgsmål om, at de, der rejser ud, også skal sørge for at have bragt deres forsikringsforhold i orden.
Men man nyder altså godt af inden for EU, at man har nøjagtig den samme dækning i Frankrig, som franskmænd har i Frankrig, og som svenskere har i Sverige.
Det er rigtigt, at vi har haft en hundrede procents dækning.
Det har man ikke altid i de andre lande, og derfor bliver der en betaling.
Jeg mener, det er fuldstændig skudt ved siden af at kalde det her brugerbetaling i det danske sundhedsvæsen.
Det her påvirker overhovedet ikke det danske sundhedsvæsen.
Det her er et spørgsmål om, at rejser man ud, holder ferie, tager på studieophold, så kalkulerer man sine udgifter, og deri kalkulerer man også en udgift i forhold til sin forsikringsmæssige dækning på bagage, og det gør man også på sundhed.
Og i forhold til prisen har der været lavet noget sondering, og det her drejer sig om få hundrede kroner for en dækning, som gælder hele verden, og mange, mange danskere har den forsikring i forvejen.
Karina Adsbøl (DF), 2013-12-19:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om det her med øget brugerbetaling.
Som jeg forstod det, så ønskede Socialdemokraterne i sin tid ikke at øge brugerbetalingen, men er det ikke netop det, man gør her?
Det er, at borgerne ikke længere er dækket på samme måde, når de rejser ud, på grund af at det her skal indføres i forhold til EU.
Og hvor mange penge kommer man som borger til at risikere at skulle betale?
Hvad hvis der sker det, at ens ægtefælle dør, når man er ude at rejse, i forhold til transport og hjemrejse og alle de ting?
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke, at ordføreren siger, at det her ikke giver øget brugerbetaling, for det gør det jo netop.
Nu skal man til at forsikre sig yderligere, når man rejser ud.
Er ordføreren ikke enig i det?
Sophie Løhde (V), 2013-12-19:
Det var jo næsten rent insiderspil fra den tidligere sundhedsminister, der hjælper den nuværende sundhedsminister.
Sådan må man jo engang imellem assistere hinanden, også her i Folketingssalen.
I lovforslaget her foreslår regeringen at ophæve den såkaldte offentlige rejsesygesikring, der i dag dækker visse udgifter til sygehjælp til personer, der f.eks. er på ferie i et andet EU-land.
Alle danske statsborgere er i øvrigt i forvejen dækket af det blå EU-sygesikringskort, der både i dag og fremover dækker udgifter til behandling, der kan blive medicinsk nødvendig under et ophold.
Men lovforslaget her indebærer altså, at der for danske statsborgere, når de er på rejse eller er på et midlertidigt ophold i et andet EU-land, fremover kommer til at gælde de samme vilkår som for de borgere, hvis land de besøger.
Det vil sige, at hvis man som dansker rejser til Tyskland, så gælder der de vilkår for f.eks. egenbetaling eller andet, som gælder for tyske statsborgere.
Det vil også sige, at hvis det f.eks. koster lidt at gå til den praktiserende læge i Sverige, så indebærer regeringens lovforslag, at danske statsborgere også skal betale for at gå til den praktiserende læge, medmindre man har tegnet en privat forsikring.
Der er selvfølgelig behov for, at alle borgere bliver grundigt informeret om de her nye ændringer, herunder også, hvordan man selv har mulighed for at kunne kompensere via en privat rejseforsikring, som man jo i øvrigt allerede gør i dag, når man som borger rejser til lande uden for EU.
I den forbindelse er det jo også vigtigt at nævne, at lovforslaget her netop følges op af en omfattende informationskampagne.
Forslaget udmønter en del af finanslovsaftalen, og vi står naturligvis på mål for alle de aftaler, som vi har indgået, omend det her jo ikke er et forslag, som vi har taget med til finanslovsforhandlingerne.
Men vi står ved alle aftaler, vi har indgået, herunder også den her.
Jonas Dahl (SF), 2013-12-19:
Tak for det, hr. formand.
Jeg vil da gerne takke for den positive modtagelse af lovforslaget og håber, at lovforslaget også kan gennemføres med den brede opbakning, der trods alt lægges op til fra ordførernes side, så det vælger jeg at glæde mig over.
Lovforslaget er, som flere også var inde på, en opfølgning på en dom fra EU-Domstolen, hvor Danmark blev dømt og EU-Domstolen mente, at de danske regler om exitbeskatning af selskaber ikke fuldt ud levede op til EU-rettens krav.
Efter de nuværende regler kræves exitbeskatning betalt med det samme, når et selskab overfører aktiver til et andet EU-land.
Det er dette krav om straksbetaling, som EU-Domstolen ikke finder foreneligt med EU-retten.
Det forslag, vi behandler her i dag, er således et udtryk for en nødvendig opfølgning på dommen.
Lovforslaget skal sikre, at reglerne om exitbeskatning af selskaber bliver EU-medholdelige.
Konkret foreslås det, at der bliver adgang til at vælge henstand mod betaling af exitskatten med en forrentning.
Det drejer sig om op til 7 år.
Jeg mener, at vi med lovforslaget har fundet en fornuftig balance mellem på den ene side en sikring af overholdelse af EU-retten og på den anden side en sikring af Danmarks beskatningsret.
Jeg skal gerne besvare eventuelle spørgsmål, og jeg skal også gerne stille op, hvis udvalget har lyst til en mere teknisk diskussion i udvalget, ellers vil jeg gerne sige tak for den positive modtagelse, og jeg ser frem til det kommende udvalgsarbejde.
Tom Behnke (KF), 2013-12-19:
Jeg skal hilse fra den konservative skatteordfører, som desværre ikke kan være til stede under behandlingen af dette lovforslag, og sige, at også Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Annika Smith (SF), 2013-12-19:
Jeg holder også dennetale på vegne af SF's skatteordfører.
I dag laver vi nogle ændringer i skattelovgivningen, så det – som andre ordførere også har været inde på – bliver muligt for en virksomhed at få en henstandsordning, så betalingen af exitskat kan udskydes.
I dag er det jo sådan, at exitskatten skal betales umiddelbart, når et firma flytter aktiver eller passiver til et andet land.
Jeg synes, vi står med en fin justering af skattelovgivningen i dag, så de danske regler kommer i overensstemmelse med EU's regler.
Vi vil som samfund sikre os mod vilkårlig flytning af de aktiver og passiver, der udgør beskatningsgrundlag her i Danmark.
Derfor skal der stilles nogle rammer op for, hvordan etableringsfriheden kan sikres og vi samtidig kan sikres mod en hidsig flytning af firmaer.
Det ordner vi med den mulighed for en henstandsordning, som ligger i lovforslaget.
Det er alt i alt et rigtig godt forslag og et godt svar på det spørgsmål, vi stod over for, og derfor kan SF støtte det.
Nadeem Farooq (RV), 2013-12-19:
Tak for det, formand.
Det vil vi gerne understøtte i Radikale Venstre, og derfor støtter vi får lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-12-19:
Tak for det.
Lovforslaget er jo som nævnt en opfølgning på en afgørelse fra EU-Domstolen af den 18. juli 2013 om de danske regler vedrørende beskatning af selskaber, der flytter aktiver eller passiver til et andet EU-land, altså det, man som regel kalder exitbeskatning.
Der siger man så i lovforslaget, at de danske regler ikke er i overensstemmelse med EU-retten.
I Danmark har man indrettet det sådan, at man kræver betaling med det samme, hvor man i EU nu mener, at man skal gøre det muligt at yde henstand med betalingen af skatten.
Derfor har regeringen så fremsat det her forslag, som så skal justere loven, så det bliver muligt at udskyde betalingen af skatten, dog mod en forrentning, hvilket jeg trods alt synes er positivt, for det har man også på andre områder.
Det er så meningen med forslaget, at henstanden skal kunne vare i maksimalt 7 år, hvilket man jo kan sige er en lempelse for virksomhederne i forhold til den måde, de skal gøre det på i dag – nok en lille lempelse, men trods alt en positiv lempelse.
Jeg undrer mig lidt over, hvorfor vi overhovedet skal lade EU bestemme det her.
Beskatning er vel alene et dansk anliggende, og kan vi ikke godt selv finde ud af, hvordan vi vil lave den her beskatning, uanset om det så skulle være 6 eller 7 eller 8 år, eller som det er i dag, hvor beskatning sker med det samme?
Vi er i det hele taget modstander af, at EU laver detailregulering, i det her tilfælde så af exitbeskatning – det synes vi altså ikke er en god idé.