runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-05-19:
Det, der er vigtigt for universiteterne, er, at de kan budgetlægge og har midler.
Der følger jo penge med hver eneste nye studerende, der kommer hvert år, så de har faktisk fået flere penge år for år, for de har også fået flere studerende.
Så er det rigtigt, at vi har prioriteret 2 pct. af det, og en lille del af det, det er ikke det hele, er til færdiggørelsesbonus, som man jo netop kan planlægge efter.
Kan man leve op til de mål, kan man også budgetlægge efter det.
Derfor synes jeg ikke, man kan sige, at universiteterne bare har fået færre penge.
De kan budgetlægge efter at nå de mål og dermed også have det samme.
I øvrigt har de så fået flere penge år for år, fordi vi har prioriteret, at pengene følger hver eneste nye hoved på universitetet.
Rosa Lund (EL), 2015-05-19:
Jeg skal ikke kloge mig på, hvornår valget kommer.
Jeg skal bare berolige fru Tina Nedergaard med, at det her har vi sådan set altid været modstander af.
Vi har faktisk været modstander af den her mekanisme, lige siden VKO-flertallet indførte det i 2010 i genopretningspakken, så fru Tina Nedergaard kan tage det helt roligt.
Den her mekanisme har vi altid været imod.
Fru Tina Nedergaard har jo fuldstændig ret i, at ethvert folketingsflertal kan beslutte at ændre på tingene.
Det lykkedes ikke for os i finanslovsforhandlingerne, men det kunne jo lykkes for os nu.
Vi kunne jo være i den heldige situation, at det var gået op for partiet Venstre, at det her er en meget uholdbar måde at lave uddannelsesøkonomi på.
Det er så desværre ikke tilfældet, kan jeg forstå på ordføreren.
Tina Nedergaard (V), 2015-05-19:
Det er så sædvanen tro heller ikke tilfældet, at Enhedslisten kommer med noget som helst forslag til finansiering inden for den ramme, som budgetloven lægger for den danske økonomi
Beklager.
Jeppe Bruus (S), 2015-05-19:
Jeg tror også, der er gået lidt valgkamp i den.
Enhedslisten foreslår her, at vi skal afskaffe den årlige 2-procentsbesparelse.
Jeg vil da gerne sige tak til Enhedslisten for endnu en gang at gøre opmærksom på, at vi sådan set har en regering, der prioriterer uddannelse, og at de her midler sådan set, som ministeren allerede har redegjort for, føres tilbage i systemet.
Der er ikke nogen, der gør sig illusioner om, at vi har flere penge.
Men hvis vi havde dem, kunne vi da godt bruge dem også.
Vi har sådan set i den her tid prioriteret uddannelse og forskning, fordi vi mener, at det er vigtigt og fuldstændig essentielt.
Det er sådan set også derfor, at pengene er blevet ført tilbage i systemet, og derfor kan vi selvfølgelig ikke støtte det her forslag, som jo i øvrigt strider imod de finanslove, som Enhedslisten selv har været med til at bakke op.
Rosa Lund (EL), 2015-05-19:
Nogle gange skal man jo stemme for noget, som man måske ikke er helt enig i, fordi det er en del af en større aftale.
Det tror jeg hr. Jeppe Bruus' parti kender bedre end nogen andre.
Mig bekendt er der ikke udskrevet valg.
Mig bekendt er vi ikke midt i en valgkamp lige nu, og jeg synes, det ville klæde Socialdemokraternes ordfører at forholde sig til forslaget i stedet for at forholde sig til Enhedslistens position i den kommende valgkamp.
Mit spørgsmål til hr. Jeppe Bruus er: Mener Socialdemokraterne, at det er en fornuftig måde at lave uddannelsesøkonomi på, altså ved hvert år at flytte 2 pct. af taxameteret?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-05-19:
Tak for det.
Forslagsstillerne begrunder det her forslag med, at det, de kalder grønthøsteren – sådan kaldes det vist populært – også kaldet omprioriteringsbidraget, spænder ben for uddannelsernes økonomi, fordi undervisningen både på skoler og gymnasier og undervisningen og forskningen på de videregående uddannelser hvert år skal aflevere 2 pct. af deres tilskud.
Jeg tror, det er sådan, det er formuleret.
I praksis, siger forslagsstillerne, er det ikke muligt at finde besparelser år efter år.
Jeg skal bare præcisere, at jeg må forstå det forslag sådan, at forslagsstillerne er af den opfattelse, at der sker en årlig besparelse på undervisnings- og uddannelsesinstitutionernes tilskud på 2 pct.
Men det er jo ikke korrekt.
Jeg er sådan set meget optaget af, at der ikke sker besparelser på uddannelsesinstitutionerne.
Det er vigtigt, at de har stabile bevillingsvilkår, sådan at planlægningen har en længere horisont og dermed kan understøtte kvaliteten.
Det har regeringen netop også understreget ved at fastholde en 3-årig budgethorisont for alle de videregående uddannelser, og det har vi gjort gennem hele regeringsperioden.
Lige netop på uddannelsesområdet er praksis jo så, at omprioriteringsbidraget ikke indgår i den generelle prioritering, men forbliver på ressortområderne.
Det betyder jo konkret, at undervisningsog uddannelsesområdet er undtaget fra det årlige effektiviseringskrav på 2 pct. på den måde, at omstillingsbidraget fra både undervisningsinstitutioner og uddannelsesinstitutioner på mit eget ressort bliver placeret i omstillingsreserver under de to ministerier, og herfra udmøntes de så til institutionerne.
Det kan både ske gennem taksterne eller ved særlige tilskud til prioriterede områder.
Samtidig sikrer omstillingsbidraget, at der sker en eksplicit prioritering af en del af de tilskud, som staten giver til undervisnings- og uddannelsesinstitutionerne.
Men den her regering har altså tilbageført omprioriteringsbidraget fuldt og helt til de områder, der har bidraget.
Vi har med finanslovsforslagene fra starten, 2012-2015, tilbageført omprioriteringsbidraget både fra uddannelses- og forskningsbevillingerne og undervisningsbevillingerne, altså det, der ligger i henholdsvis § 19 og § 20 i finansloven.
Så der er ikke foretaget besparelser.
Der eksisterer allerede i dag en særlig praksis på uddannelsesområdet, der sikrer, at omprioriteringsbidraget bliver på området og altså ikke medfører reduktioner i tilskuddene.
Og derfor kan jeg og regeringen selvfølgelig ikke – det var nok ret åbenlyst – ikke tilslutte os B 151.
Liv Holm Andersen (RV), 2015-05-19:
Tak for det.
Det forslag, vi diskuterer i dag, er, som der også blev redegjort for af flere ordførere, et forslag, der handler om, at regeringen skal sikre, at danske universiteter skal kunne tilbyde undervisning på universiteterne i vores nabolande, i grænseområdet omkring Danmark, på dansk.
Med det her forslag er det også, som det også er blevet redegjort for af tidligere ordførere, nødvendigt at ændre universitetsloven, fordi forslaget vil bryde med det, der ligger i loven om, at en uddannelse på et universitet skal tilbydes i Danmark, for at man kan opnå tilskud.
Jeg vil på vegne af Radikale Venstre slå fast, at det naturligvis er vigtigt, at vi i Danmark satser på en øget internationalisering inden for uddannelse, ligesom grænseområderne selvsagt også er vigtige.
For der er jo også, kan man sige, allerede netop gode eksempler på, at der bliver samarbejdet imellem institutioner på tværs af grænser, eksempelvis samarbejdet mellem Syddansk Universitet og Europa-Universität Flensburg.
Radikale Venstre er således jo selvfølgelig – og jeg kan heldigvis også høre, at det er sådan, det er, hele raden rundt – enig i, at uddannelsessamarbejde på tværs af grænserne er vigtigt, og at det er særlig vigtigt på tværs af den dansk-tyske grænse.
Vi mener også bare, at det skal ske på den rigtige måde sådan rent tilskudsmæssigt.
Og her mener vi altså umiddelbart, at det er rigtigt, at uddannelser udbudt i Danmark så udløser tilskud fra den danske stat, og at danske og tyske uddannelsesinstitutioner så efterfølgende selvfølgelig kan indgå aftaler om samarbejde og også om samfinansiering af det her.
Så det forslag, der ligger, kan Radikale Venstre ikke støtte.
Tak for ordet.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-05-19:
Tak for det.
Og tak for, at vi får drøftelsen her i dag.
Som det er de fleste bekendt, har Sønderjylland og Slesvig-Holstein en lang fælles historie, og den var jo tidligere også præget af krig om retten til det samme område.
I 1920 blev grænsen lagt fast, og med København-Bonn-erklæringen i 1955 fik områdets befolkning papir på, at de kunne bekende sig til dansk eller tysk nationalitet og kultur.
I grænselandet står det derfor den enkelte frit for, hvilket sprogområde man knytter sig til, og at det ikke må efterprøves af hverken regeringer eller andre magthavere.
I dag har Danmark et godt samarbejde med Tyskland, og man har f.eks. Region Syddanmarks partnerskabsaftale med Slesvig-Holstein, som bl.a. gør det nemmere for syddanskere og nordtyskere at udnytte mulighederne på både det danske og tyske arbejdsmarked.
I 1991 indgik Syddansk Universitet et grænseoverskridende samarbejde med Europa-Universität Flensburg.
Indtil da fik SDU taxametertilskud for de fag, som de udbød på universitetet i Flensborg.
Det blev der desværre sat en stopper for, da styrelsen for videregående uddannelser i henhold til universitetsloven fandt, at uddannelserne ikke kunne modtage tilskud, fordi de ikke foregik på dansk jord; det er en forudsætning, at både undervisning og eksamen foregår i Danmark.
Det har haft en række ærgerlige, må man nok sige,
konsekvenser, at universiteterne har måttet tilrettelægge deres samarbejde om undervisningsforløb, sådan at de studerende skal transporteres fra Flensborg til Sønderborg til de fag, som udbydes af SDU, selv om de studerendes transportudgifter hidtil er blevet dækket af SDU; men det er bare ikke en holdbar løsning for et moderne samarbejde.
Derfor vil jeg kraftigt appellere til, at der udarbejdes en løsning, så vi hurtigst muligt kan få undervisningen tilbage på universitetet i Flensborg.
Det vil være til fordel for både de studerende og for det lokale kultur- og erhvervsliv.
Det var min forventning, og jeg havde nok også håbet, at vi havde indledt den her drøftelse i regi af udvalget, for så kunne vi også der have hørt – det er i hvert fald min forventning – at ministeriet er i dialog med Syddansk Universitet, det kunne jeg også forstå på ministeren, og at vi selvfølgelig bliver orienteret om, hvordan man vil tage hånd om den her situation til gavn for de studerende, til gavn for de involverede uddannelsesinstitutioner, forskningsinstitutioner og også til gavn for det omgivende samfund.
Med det sagt
støtter vi i SF hensigten med forslaget.
Jeg forventer, at der er et stykke arbejde i gang, som vi snarest får en orientering om, men vi kan jo ikke stemme for forslaget, da der her heller ikke overhovedet er oplyst om nogen som helst former for finansiering eller noget.
Men vi støtter intentionen og ser frem til at blive involveret i, hvad det er, ministeriet påtænker i samarbejde med Syddansk Universitet.
Rosa Lund (EL), 2015-05-19:
Jeg skal gøre det meget kort.
I Enhedslisten kan vi ikke støtte det her beslutningsforslag, og det kan vi ikke, fordi vi betragter det her beslutningsforslag som en yderligere markedsgørelse af vores universitetsuddannelse, og det er en retning, som vi i Enhedslisten ikke ønsker at vores universiteter skal bevæge sig i.
Derudover er vi bekymret for, at forslaget vil åbne op for brugerbetaling, som vi ser på de videregående uddannelser i andre lande end Danmark, når danske universiteter skal til at udbyde undervisning i andre lande.
Så af de to årsager kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Merete Riisager (LA), 2015-05-19:
I Liberal Alliance følger vi det grænseoverskridende samarbejde i Sydjylland og Nordtyskland med stor opmærksomhed.
Vi har Mette Bock, som er formand for Grænseforeningen, så vi føler os vældig godt informeret.
Derfor kigger vi også på det her forslag med positiv opmærksomhed, men jeg vil sige, at det indtil videre kun er med positiv opmærksomhed, fordi vi synes, vi mangler nogle svar fra Venstre i forhold til den måde, forslaget er skruet sammen på.
For det første har vi svært ved at se, hvordan økonomien i forslaget skal hænge sammen, altså om der er nogle øgede udgifter, som vi ikke helt kan svare for.
For det andet mangler vi svar på, hvorfor et sådant samarbejde ikke kan køre inden for, hvad skal man sige, de almindelige markedsprincipper.
Altså, hvis der er en efterspørgsel i Flensborg efter dansksprogede kurser, hvorfor ansætter de så ikke selv en lektor eller en professor til at afholde sådanne kurser?
Det tænker jeg må kunne løses i det helt almindelige samarbejde imellem universiteterne og de andre institutioner, der nu arbejder i grænselandet.
Så uagtet at vi sådan set er positive over for den her slags forslag, vil jeg sige, at vi stadig væk mangler nogle gode argumenter fra Venstre for, at det her samarbejde ikke kan fungere på helt almindelige markedsvilkår.
Per Stig Møller (KF), 2015-05-19:
Det er jo sådan, at når en lov stiller sig i vejen for gode intentioner og initiativer, så kan man enten spærre for initiativerne og lade vejen være lukket, eller man kan begynde at lægge vejen om og sørge for, at loven ændres eller revideres, så man er i stand til at opfange de gode initiativer.
Vi har jo længe ønsket – og det er der almindelig enighed om i grænseregionen – at Nordslesvig, Sydslesvig og Slesvig-Holsten arbejder sammen og har en masse samarbejde på tværs af grænsen.
Det fremmer vi jo, og det ønsker vi at fremme, så derfor må man sige, at den spærring, der ligger, jo er noget forældet i forhold til den situation, vi har opnået i regionen.
Vi støtter, som det er blevet sagt, danske skoler og gymnasier i Sydslesvig, og vi vil have glæde af, at der er en danskundervisning, og at det danske universitet SDU kan levere danskundervisning og dansk litteraturundervisning på universitetet i Flensborg.
Det bliver jo udgiftsneutralt, i forhold til at de ellers skulle til Sønderborg, som fru Eva Kjer Hansen har gjort opmærksom på over for ministeren.
Der er jo også en afgrænsning i forslaget, som vi er med til at fremsætte, for der står udtrykkeligt, at det skal være udbudt på de universiteter af et dansk universitet fra samme grænseregion.
Det vil sige, at det ikke lige pludselig kan blive et kapløb mellem alle andre universiteter om at prøve at få placeret sig syd for grænsen – det er kun SDU.
I forvejen har vi jo danske lektorer i udlandet – i Paris, i Rom, i London, i Wien, i Seattle og andre steder.
Det er vi jo glade for, jeg har selv været det i Paris i sin tid i min pure ungdom.
Og vi har det også i Kiel.
Så jeg synes, det er fint, at SDU kan lægge for i Flensborg, og jeg synes, at så må man revidere loven, så det kan opfanges.
Det er vi jo i stand til.
Prøv at se på alle de love, vi sidder og reviderer hver eneste dag.
Altså, vi sidder og trykker og trykker på knappen for at vedtage smårevisioner, så det her kunne nok også lade sig gøre.
Jeppe Bruus (S), 2015-05-19:
Nu kvitterer vi jo alle sammen hinanden, så det skal jeg da også bare gøre, for de positive tilbagemeldinger fra Venstres ordfører.
Vi har sådan set også her i debatten fået belyst en lille smule, hvad det er for nogle knaster, der ligger – bl.a. i forhold til økonomien i dag.
1: Hvad er egentlig de økonomiske konsekvenser af det her forslag?
Det mangler vi måske stadig væk at få belyst lidt.
Og 2: I forhold til den geografiske afgrænsning
Den konservative ordfører var lidt inde på det med hensyn til, om det så skulle være universiteter i grænselandet.
Så den der afgrænsning er jo ikke bare sådan et snuptag med den ordning, som SDU nu er blevet ramt af.
Kunne vi ikke få et par bud på et svar på de to spørgsmål?
Eva Kjer Hansen (V), 2015-05-19:
Jo, i forhold til økonomien, som jeg har nævnt flere gange, er der jo ikke en forskel som sådan i forhold til at tilbyde undervisning i Flensborg og i Sønderborg, ud over at SDU faktisk har kompenseret ved at betale for transporten mellem Flensborg og Sønderborg, så på den måde har det i virkeligheden for SDU måske været en større udgift.
Det ved jeg ikke, jeg kender ikke regnestykket.
Men det principielle er jo, at man kan tilbyde den her undervisning, lidt uafhængig af om det lige netop foregår på dansk jord eller ej.
Og så synes jeg, at det jo er meget klart i beslutningsforslagets formulering, at vi taler om at gøre det muligt for danske universiteter, og jeg citerer: I grænseområder at finansiere udbuddet af danske universitetsfag på nabolandes universiteter, som ligger i grænseområder til Danmark.
Det er i min verden umiddelbart Tyskland og Sverige.
Jeg er bekendt med, at der også f.eks. i forhold til tilbuddet i Malmø har været problemer netop i forhold til den her lovgivning.
Så det er dér, jeg synes det ville være oplagt at se på mulighederne for at styrke samarbejdet i grænseregionen, men jeg vil jo være åben over for at høre, hvad der ligger Socialdemokraterne på sinde, og hvilke overvejelser man gør sig der.
Jeppe Bruus (S), 2015-05-19:
Jeg mener, det er meget fornuftigt – og det er ligegyldigt, hvem man er – at se på, hvordan vi kan skabe en veldrevet offentlig sektor.
Jeg mener sådan set også, at det er fornuftigt, at vi lader pengene blive i systemet, som vi har gjort, og dermed har prioriteret uddannelse og forskning på et højt niveau.
Med al respekt erindrer jeg bare ikke, at det her var en af de ting, som Enhedslisten havde som hovedkrav i finanslovsforhandlingerne.
Men jeg kan måske tage fejl?
Rosa Lund (EL), 2015-05-19:
Nu skal jeg ikke stå her og referere fra forhandlinger, men hr. Jeppe Bruus kan jo gå tilbage til samtlige artikler i både Dagbladet Information og Politiken og se, hvordan Enhedslistens holdning til grønthøstermetoden eller omprioriteringsbidraget var i efteråret, og det har vi sådan set ikke ændret holdning til.
Vi mener, det er en uholdbar måde at finansiere uddannelserne på, og derfor foreslår vi at ændre mekanismen.
Jeg kan forstå, at Socialdemokraterne synes, det er en fin måde at finansiere uddannelse på, altså ved at give institutionerne et taxameter for derefter at tage 2 pct.
Det er vi så uenige om.
Per Stig Møller (KF), 2015-05-19:
Altså, Enhedslisten er regeringens støtteparti.
Uden Enhedslisten sad regeringen slet ikke, og så havde vi en anden finanslov.
Så enten siger man: Hovsa, vi glemte det her, da vi forhandlede finanslov for 2015.
Men så er det for tidligt.
Og hvis man vil være regeringens støtteparti ved finansloven for 2016, skal man da nok tage det op med regeringen under forhandlingerne.
Så det er jo et forslag, hvor man siger: Hvorfor i verden får vi det nu?
Det giver jo ikke rigtig nogen mening.
Vi har også hørt ministerens svar.
Det har været utrolig klart, at forslagsstillerne overhovedet ikke har været klædt ordentligt på, men alligevel ulejliger Folketinget.
For pengene bliver jo inden for systemet igennem omprioriteringen, og vi går ind for omprioritering.
Der er ikke noget, der kan fungere, uden at man omprioriterer.
Jeg har selv som minister lavet omprioriteringspuljer, og det er da for at fremme kvaliteten og dynamikken i et system.
Vi har ikke noget imod, at man effektiviserer, og der bliver så effektiviseret på den måde, at pengene bliver i systemet.
Så det er altså også forkert set.
Vi er meget optaget af kvaliteten i uddannelsen og forskningen.
Det er klart, for det er det, vi skal leve af i fremtiden.
Det er meget vigtigt, at vi hele tiden ligger i front.
Jeg hørte her i morges, at vi ligger som nr. 7 i OECD med udvikling af viden, men vi kan jo komme op og blive nummer et.
Derfor foreslår vi regeringen, at man i 2020-planen skal have forskningsbevillingerne op på omkring 1 pct.
, lidt over 1 pct.
Så siger vi: Lad os dog komme op på 1,25 pct. af bruttonationalproduktet og se på prioriteringskommissionens arbejde i den forbindelse.
For det er jo vigtigt, at vi får så gode uddannelser som overhovedet muligt, og det vil vi også arbejde med, når valget er overstået og vi skal lave vores egen finanslov.
Der vil vi arbejde for at styrke forskning og undervisning.
Men det her forslag fra Enhedslisten er jo i realiteten utidigt og lidt et slag i luften.
Rosa Lund (EL), 2015-05-19:
Altså, hvis man har lyttet til, hvad de tidligere ordførere har sagt, synes jeg da ikke, at det her er særlig let for Enhedslisten.
Det er heller ikke noget hovsaforslag, vil jeg bare lige slå fast.
Den konservative ordfører siger en ting, som interesserer mig meget, nemlig det her med kvalitet, og så vil jeg bare høre, om Det Konservative Folkeparti opfatter det, at man omprioriterer 2 pct. af uddannelsesinstitutionernes taxameterpenge, som noget, der fremmer kvaliteten.
Per Stig Møller (KF), 2015-05-19:
Jeg synes, fru Rosa Lund har fået mange svar på det i dag, som har været ganske udmærkede.
Jeg skal også gerne give et.
Altså, færdiggørelsestaxameteret tror jeg ikke fremmer kvaliteten.
Det drejer sig om at få så mange som overhovedet muligt igennem så hurtigt som muligt, så man kan få flere ind og få dem postet ud igen.
Og så kan man hæve nogle penge ved kasse et.
Det er vi da villige til at se på, og der vil jeg sige, at der jo også er omprioriteringsmuligheder inden for det område.
Så man skal ikke bare sige som de gamle og reaktionære, at det skal blive, som det var, og være, som det er.
Vi går ind for at forandre for at bevare, og vi bevarer kvaliteten ved af og til at forandre nogle metoder.
Tina Nedergaard (V), 2015-05-19:
Ja, den skal også være ganske kort.
Jeg skal bare lige have ordføreren til at bekræfte en ting, og det er om forskningsområdet, hvor alle de fire røde partier i 2011 gik til valg på og var enige om, at man skulle rulle genopretningspakken tilbage, som VKO havde lavet med fuld ansvarlighed for dansk økonomi, og i øvrigt også skabt en velfærd, som det røde flertal så kan gå og dele ud af nu.
Jeg skal bare lige høre: Er det korrekt, at Enhedslisten stemte for den finanslov, der kom til at gælde for 2012, som betød, at man i 2012 brugte færre kroner på offentlig forskning, end man gjorde, da VKO-flertallet havde ansvaret for finansloven for 2011, altså at det røde flertal, da det tiltrådte, reducerede de offentlige forskningskroner – ja eller nej?
Rosa Lund (EL), 2015-05-19:
Det er fuldstændig korrekt, at Enhedslisten var en del af den finanslovsaftale, som var bag finansloven for 2012.
Det er også fuldstændig korrekt, at samtlige røde partier gik til valg på at rulle genopretningspakkens besparelser tilbage.
Det var også et forslag, vi stillede i Enhedslisten, da vi forhandlede finanslov.
Det fik vi desværre ikke flertal for, og jeg kan berolige fru Tina Nedergaard med, at vi i Enhedslisten stadig væk mener, at man skal rulle genopretningspakken tilbage.
Tina Nedergaard (V), 2015-05-19:
Jo, jo, men nu har Enhedslisten jo her brugt en times tid på at afæske andre partier deres holdninger til både det ene og det andet i mange år frem.
Vi står foran et folketingsvalg; om ikke andet, så er der dog i hvert fald nogle kolleger, der bliver skiftet ud, herunder måske en selv.
Derfor synes jeg, at det er interessant lige at spørge om noget.
Er det så ikke korrekt, at der, hvor Enhedslisten jo rent faktisk havde magt, der, hvor Enhedslisten rent faktisk havde kunnet påvirke beslutningerne, altså i november-december 2011, stemte Enhedslisten for en finanslov, som reducerede antallet af offentlige skattekroner, der gik til forskning?
Rosa Lund (EL), 2015-05-19:
Ja, det er korrekt, at Enhedslisten stemte for finanslovsforslaget for 2012, som blev lavet i november-december 2011.
Jeppe Bruus (S), 2015-05-19:
Ja, vi er uenige om det sidste om at tage 2 pct. Det er ikke det, vi gør.
Jeg gør mig ikke nogen illusioner om, at jeg kommer til at overbevise fru Rosa Lund her, men det er simpelt hen ikke rigtigt.
Vi lader pengene blive i systemet.
Rosa Lund (EL), 2015-05-19:
Det er sjovt, som det er tidspunktet for det her forslag, der ikke passer de andre partier.
Men mit spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører er: Hvis pengene alligevel bliver på uddannelsesområdet, handler det jo ikke om at finde nogle flere penge eller nogle nye penge, så handler det jo om den her mekanisme, så hvis pengene alligevel bliver på området, har Dansk Folkepartis ordfører så ikke tillid til, at uddannelsesinstitutionerne selv kan finde ud af at omprioritere i deres budgetter?
Når Dansk Folkeparti flere gange har lagt stemmer til, at uddannelsesinstitutionerne i Danmark er selvejende, er det vel, fordi man har tillid til, at de selv kan styre deres økonomi.