runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-18:
Det synes jeg var vildt imponerende.
Thumbs up!
Og så vil jeg bare spørge Venstres ordfører: Er Venstres ordfører vidende om, at danske sikkerhedsmyndigheder har advaret den danske regering om risikoen ved en sådan visumfrihed til et land, der rummer titusinder af potentielle terrorister?
Marcus Knuth (V), 2016-05-18:
Jeg er ked af, at jeg ikke fik opsummeret samtlige 72 punkter, herunder menneskerettigheder, men jeg har jo kun begrænset tid heroppe.
Derudover er vi udmærket klar over den sikkerhedsrisiko, som det her vurderes at indebære.
Det her er en del af en større aftale, hvor vi ser det sådan, at den samlede effekt af den her aftale, altså at migrantstrømmen hen over havet mellem Tyrkiet og Grækenland bliver minimeret, opvejer den sikkerhedsrisiko og andre dele af visumfriheden, som vi måske ikke ser på med stor jubel.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-18:
Er det korrekt forstået, at med den her aftale kan enhver terrorist stige på et fly i Istanbul og 3½ timer efter være i København og vise sit pas og så gå i gang med sin opgave i København, præcis ligesom vi så, hvordan de tyrkiske myndigheder jo løslod en terrorist, der i Danmark havde forsøgt at myrde en dansk statsborger?
Er det korrekt forstået, at det er sådan, visumfriheden kommer til at virke?
Marcus Knuth (V), 2016-05-18:
Jeg kan jo heller ikke stå her og garantere, at der ikke er en mand fra Tyskland, der krydser grænsen til Danmark og laver et terrorangreb.
Det er desværre den virkelighed, vi lever i.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-18:
Jeg må sige, at jeg undrer mig meget over ordførerens sidste svar.
Ordføreren taler om – og nu citerer jeg ordføreren – vores meget effektive samarbejde med de tyrkiske politimyndigheder.
De to ting mangler i øjeblikket, og derfor undrer det mig såre, at ordføreren står og taler om et meget effektivt samarbejde mellem Tyrkiet og Danmark.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor ordføreren har de oplysninger fra, for de er åbenbart ikke tilgængelige for Europa-Kommissionen.
Marcus Knuth (V), 2016-05-18:
Jeg udtalte mig på den måde, som jeg gjorde, bl.a. på baggrund af at jeg har arbejdet et år i Tyrkiet som diplomat, hvor jeg også har været nede at se nogle af de danskere, som de tyrkiske myndigheder har tilbageholdt ved grænsen til Syrien.
Man antager, at der har været over 100 danskere inde at kæmpe for forskellige ekstreme grupper i Syrien.
En stor del af dem er blevet tilbageholdt af de tyrkiske myndigheder, når de har prøvet at krydse grænsen tilbage ind i Tyrkiet, og i samarbejde med de danske myndigheder har man sendt de her mennesker tilbage igen.
Så der foregår et meget, meget nært samarbejde mellem vores politimyndigheder og de tyrkiske myndigheder.
Jeg siger ikke, at samarbejdet er perfekt, men jeg siger, at der foregår et meget, meget nært samarbejde, som i hvert fald må værdsættes.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-18:
Det kunne jo være, at ordføreren så skulle rette henvendelse til Europa-Kommissionen og oplyse Europa-Kommissionen om, at de kan sætte hak ved endnu en af de her ting, som Tyrkiet mangler at opfylde, og dermed kan ordføreren også hjælpe sin minister ud af den kattepine, ministeren er kommet i ved at sige nej til noget, som Europa-Kommissionen har foreslået.
Jeg vil bare lige til sidst spørge ordføreren: Hvordan ser ordføreren på muligheden for, at Tyrkiet kan opnå en operationel samarbejdsaftale med Europol på halvanden måned?
Nu tænker jeg på, at vi i Danmark har nogle udfordringer med at få sådan en operationel samarbejdsaftale i løbet af 12 måneder, men Tyrkiet skal jo have den i løbet af halvanden måned, for at man kan opfylde kravene fra EU.
Marcus Knuth (V), 2016-05-18:
Nu tror jeg, at vi taler om to forskellige ting her.
Jeg er godt klar over, at der er forhandlinger i gang mellem Danmark og EU om vores Europolsamarbejde.
Det, vi diskuterer her i dag i forbindelse med F 41, er altså visumfrihed for tyrkiske statsborgere til EU.
Så jeg kender ikke til, præcis hvor EU og Tyrkiet ligger i deres Europol-forhandlinger.
Der må jeg desværre blive ordføreren svar skyldig.
Christian Langballe (DF), 2016-05-18:
Igen vil jeg sige, at jeg kan undre mig over, at de europæiske lande, som en gang stod for virkelig magt og generelle principper, lader sig køre rundt i manegen af en tyran som Erdogan.
Altså, jeg synes, det er meget, meget mærkeligt at høre en argumentation for, at vi har nogen grund til at skulle stole på Erdogan og Tyrkiet, når man ser de ting, han foretager sig lige i øjeblikket.
Samtidig med at tyskerne, Merkel, forsøger at lave en aftale med ham, rejser han sager i Tyskland mod tyske komikere eller satirikere.
Det er jo dybt besynderligt.
Og så skal vi regne med, at den aftale overhovedet holder, altså når man tænker på, hvordan han opfører sig i øjeblikket.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå det.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-18:
Ja, jeg vil nu alligevel godt spørge hr. Søren Søndergaard om noget, for hr. Søren Søndergaard var fascineret over hr. Marcus Knuth, men jeg må så sige, at jeg også er fascineret over, at hr. Søren Søndergaard kan drage en direkte parallel fra revselsesretten til Islamisk Stat-terrorisme.
Det synes jeg også er fascinerende.
Det må jeg sige.
Men jeg har jo noteret mig, at det ikke er sådan en principiel modstand, som Enhedslisten har imod visumfrihed til Tyrkiet.
Altså: Er det opfyldelse af de der syv kriterier, som man mangler at opfylde, eller er det en forbedring af menneskerettighedssituationen, eller hvad er det, der skal til, for at man når dertil, hvor Enhedslisten ville synes, det var en god idé, at tyrkiske statsborgere kunne rejse ind i Danmark uden visum?
Marcus Knuth (V), 2016-05-18:
Med al respekt for ordføreren vil jeg igen sige, at der her er tale om vidt forskellige ting.
Vi står ikke og diskuterer den tyske komiker, som ikke må bruge nogen af sine citater i henhold til en dom, der er faldet i Tyskland.
Vi står og taler om en aftale om eventuel, i fremtiden, visumfrihed for tyrkiske statsborgere til EU – til gengæld for at man som del af en større aftale kan sende migranter tilbage igen, altså som del af en aftale, der allerede på nuværende tidspunkt har været medvirkende til, at der har været op imod en 90 pct.s reduktion i antallet af migranter hen over havet fra Tyrkiet til Grækenland.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-18:
Jamen det er jo en kombination.
Så det er selvfølgelig en kombination.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-18:
Jeg kan forstå, at hr. Naser Khader, selv om der er lidt murren i krogene, grundlæggende har den opfattelse, at det er en aftale, som er udmærket, og at den skal overholdes.
Jeg synes, at det, som er interessant i den her debat, er, at ikke alene hr. Naser Khader, men også andre ordførere har tilkendegivet, at den reduktion af strømmen af migranter, som har fundet sted, skyldes den her aftale.
Det nægter jeg at tro på.
Jeg tror, det drejer sig om, at Makedonien har lukket grænsen mellem Grækenland og Makedonien, så man ikke kan komme længere nordpå.
Men hvis det nu er så god en aftale, er det jo en aftale, som man skal gøre rigtig meget for at holde fast i, og så er det, jeg ud fra ordførerens kendskab til den arabiske verden – jeg ved godt, at Tyrkiet ikke er et arabisk land, men alligevel – bliver nødt til at spørge ordføreren: Hvad tror ordføreren at præsident Erdogan vil gøre, hvis han ikke får en aftale om visumfrihed den 1. juli?
Kan han holde til at tabe ansigt og blive ved med at acceptere asylansøgere, som kommer retur fra Europa, eller hvad?
Naser Khader (KF), 2016-05-18:
Jeg mener, der er en sammenhæng mellem aftalen og tilstrømningen.
Det kan vi se på det antal, der kommer til Danmark i dag.
Vi kunne også i september måned sidste år, hvor Erdogan lukkede op, se en øget tilstrømning, bl.a. ved de danske motorveje.
Så der er en sammenhæng mellem aftalen og tilstrømningen.
I forhold til Erdogan vil jeg sige, at han jo bliver værre og værre.
Jeg ved ikke, om man må sige det her fra talerstolen, men han er en værre bandit.
Må man det?
Ja, det er i orden.
Vi er enige om, at han er en værre bandit.
Han siger så meget, og han har også truet med at droppe aftalen, hvis de ikke opnår visumfrihed.
Men om han taber ansigt, er vi ligeglade med.
Vi har en aftale, og opfylder man de krav, der er stillet som betingelse for aftalen, så er det det, vi går efter.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-18:
Det er jo modigt at sige den slags ting, som hr. Naser Khader siger her.
Det er der i hvert fald en tysk komiker ved navn Böhmermann der ved noget om.
Nu må vi se, om hr. Naser Khader bliver udsat for det samme.
Men jeg må bare igen spørge: Hvis man har en aftale og den aftale ikke kan opfyldes den 1. juli, hvor lang tid mener De Konservative så man rent faktisk har en aftale?
Har man en aftale i ubegrænset tid, eller har man en aftale, indtil Tyrkiet ikke længere opfylder deres del af aftalen?
Altså, hvor lang tid har man den aftale?
For jeg tvivler meget på, at Tyrkiet mener, at de har en aftale efter den 1. juli.
Naser Khader (KF), 2016-05-18:
Den tyrkiske regering er også internt uenig.
Premierministeren holder fast i, at en aftale er en aftale, selv om Erdogan var ude at sætte spørgsmålstegn ved aftalen.
Det, der er vigtigt, er ikke så meget den deadline i juni.
Det, der er vigtigt, mener vi, er, at man opfylder de krav, der stilles for at gennemføre aftalen.
Hvis man opfylder de krav, er det et skridt i den rigtige retning i forhold til at hjælpe menneskerettighedsforkæmperne i Tyrkiet.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-18:
Jeg forstår godt, at den konservative ordfører føler en forpligtelse over for den aftale med Tyrkiet fra 2013, som man formentlig har støttet i Europa-Parlamentet.
Vi var imod den, fordi det var en dårlig aftale, og den var hullet som en si, men lad det nu ligge.
Tilbage står så, hvordan man fortolker den aftale.
Der vil jeg bare høre, om hr. Naser Khader er enig med i hvert fald nogle af os andre i, at forudsætningen for, at man kan sige, at den aftale, der så er indgået, er opfyldt, er, at de mennesker, som er fængslet under en lovgivning, som helt klart er i strid med den aftale, selvfølgelig bliver frigivet.
Jeg er sikker på, at hr. Naser Khader kender de her sager med tyrkiske journalister, som er blevet sat i fængsel, fordi de har skrevet sandheden.
Det er klart, at man jo ikke kan efterlade dem tilbage på perronen eller i fængselscellerne.
Så er hr. Naser Khader enig i, at det altså også er en betingelse for, at man kan sige, at aftalen er opfyldt, at de mennesker bliver frigivet?
Naser Khader (KF), 2016-05-18:
Det er rigtigt nok, som et par ordførere har været inde på.
Det er ikke en perfekt aftale.
Det er ikke en optimal aftale.
Man kunne egentlig godt have insisteret på, at Tyrkiet respekterede menneskerettighederne og den frie presse i Tyrkiet, men det er en vigtig aftale, det er en nødvendig aftale, EU har indgået med Tyrkiet.
Der er to mål med det, og det er bl.a. at reducere flygtningestrømme, men også sørge for, at de syriske flygtninge i Tyrkiet får nogle bedre vilkår, sådan at de ikke har incitamenter til at flygte videre.
Til gengæld får Tyrkiet stillet visumfrihed i udsigt.
Tyrkiet er sort på hvidt blevet lovet visumfrihed, men først når landet lever op til samtlige krav, og hvis Tyrkiet gennemfører de krav, der kræves, og godkendes af Kommissionen og Rådet samt Europa-Parlamentet, er der en aftale på plads.
I sidste uge oplyste Kommissionen, at Tyrkiet fortsat mangler at opfylde flere krav, omkring syv, før visumfriheden kan gives, og det er nogle krav, som den tyrkiske regering får svært ved at opfylde inden udgangen af juni.
Objektivt set er det jo nogle hårde krav, bl.a. indirekte en anerkendelse af Cyperns regerings uafhængighed.
Det bliver en svær kamel at sluge for tyrkerne.
I dag kræver Tyrkiet, at græske cyprioter søger visum, som om de ikke var EU-borgere, og den diskrimination skal ophøre, før visumfrihed kan komme på tale.
Så er der også krav om dokumentsikkerhed, databeskyttelse, men også og meget vigtigt, at tyrkerne gør noget ved deres antiterrorlov, der faktisk går ud over journalister og politikere, der kæmper for kurdernes rettigheder.
Hvis man er kritisk over for Erdogan, kan man risikere retsforfølgelse og fængsling, og det kan vi ikke have.
Så det er en god måde at presse tyrkerne til i hvert fald at gå i retning af respekt for menneskerettighederne og pressens frihed.
Det er ikke sikkert, at de opfylder det inden udgangen af juni, men gør de det, har vi en aftale, og en aftale er en aftale, og hvis man ikke ønsker den aftale, skulle man ikke have indgået den.
Så vi mener i Det Konservative Folkeparti, at opfylder de de krav, skal de også have visumfrihed.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-18:
Jeg tillader mig at konkludere, at det var et ja, altså et ja til, at man kun kan anse den aftale for opfyldt, hvis folk, som er fængslet i modstrid med den aftale, selvfølgelig bliver frigivet.
I så fald takker jeg ordføreren.
Christian Langballe (DF), 2016-05-18:
Jeg synes egentlig, det er lidt sørgeligt, at vi står på den her måde og diskuterer nogle elementære forhold, som er indlysende for enhver.
Det var lidt fromt at sige en bandit.
Jeg vil sige, at Erdogan er en autoritær tyran, som både undertrykker sine egne statsborgere og nu også forsøger at begrænse ytringsfriheden for tyske statsborgere.
Hvornår kommer turen til Danmark?
Det er jo sådan en type, man laver en aftale med og tror, at det så holder.
På den ene side bliver aftalen lavet, på den anden side står han og hælder verbal gift og galde ud over forskellige europæiske ledere.
Jeg vil sige, at det da er et vidnesbyrd om, at EU i hvert fald er i knæ.
Men det er jo, fordi man ikke har gjort sit arbejde godt nok.
For man kunne have sikret Schengens ydre grænser, og det har man ikke gjort.
Og man kunne have indført en permanent grænsekontrol herhjemme.
Det har man ikke gjort.
Det vil sige, at nu er Europas fremtid stort set lagt i Erdogans hænder, og det finder jeg godt nok ikke betryggende.
Naser Khader (KF), 2016-05-18:
Jeg mener – det har vi diskuteret før her i salen – at man skulle have stået meget mere fast i forhold til menneskerettighederne og pressens frihed, da man lavede aftalen.
Men da stod man i en situation, hvor Tyrkiet havde overhånd, og derfor gav man sig.
Jeg synes, man skulle have stået meget mere fast i forhold til menneskerettighederne.
Som jeg opfatter nogle af de krav, der stadig væk ikke er blevet opfyldt, indebærer en del af dem, at man får tyrkerne til at ændre på deres antiterrorlov, der bl.a. går ud over journalister og politikere, der kæmper for kurdernes rettigheder.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-05-18:
Den her debat ligger jo i forlængelse i realiteten af tidligere debatter om Tyrkietaftalen, og der har jeg tidligere givet udtryk for vores holdning til det.
Vi synes, at det er en problemstilling, man adresserer, som er vigtig og relevant, men vi ser ingen grund til, at man skal belønne Tyrkiet for at skulle gøre det stykke arbejde, som tilfældet er her, specielt ikke, når vi ikke har nogen tillid til, at Tyrkiet vil gøre det på en tilfredsstillende måde, og når der er den menneskerettighedssituation, som der er i Tyrkiet i øjeblikket.
Det er også derfor, at vi står bag det forslag til vedtagelse, som er fremsat af Enhedslisten og Alternativet, for ligesom at markere det synspunkt.
Så der er intet nyt fra os på det her.
Man kan spørge sig selv, hvorfor man skulle have debatten her i dag, men det har man, og som sagt støtter vi ikke aftalen, men vi støtter det forslag til vedtagelse, som vi står bag.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-18:
Ja, naturligvis.
Det er et af elementerne, det er fuldstændig oplagt.
Så er det muligt, at man kan løse det problem på andre måder end via visum, altså visum, som vi har det nu.
Der er f.eks. det amerikanske system, hvor man udfylder nogle blanketter på forhånd, som så bliver undersøgt, før man ankommer; der er forskellige muligheder og forskellige måder, man kan gøre det på.
Men vores grundlæggende udgangspunkt er, at det skal være muligt for mennesker at rejse til andre lande og opleve andre lande og tage hjem igen til sig selv.
Jo mindre besværligt, jo bedre, men det er klart, at det ikke skal ske, så længe det kan udgøre en trussel mod de lande, de kommer til.
Christina Egelund (LA), 2016-05-18:
Flygtningeaftalen mellem EU og Tyrkiet er kontroversiel og giver anledning til mange overvejelser, også i Liberal Alliance: Spørgsmålet om proportionalitet i gevinst kontra indsats, spørgsmålet om Tyrkiets manglende overholdelse af menneskerettigheder, spørgsmålet om, hvorvidt Tyrkiet i det hele taget er en ønskværdig samarbejdspartner i noget så ømtåleligt som håndteringen af flygtninge- og migrantkrisen, og selvfølgelig spørgsmålet om, hvorvidt det er klogt at stille Tyrkiet visumfrihed og forhandlinger om medlemskab af EU i udsigt.
Spørgsmålene er mange og alvorlige. Når vi i Liberal Alliance bakker op om aftalen, er det primært ud fra den betragtning, at alternativet til at indgå en aftale er værre.
Alternativet er nemlig ikke at samarbejde med et landfast naboland til EU, der dels har alvorligt ondt i menneskerettighederne, dels har op imod 3 millioner flygtninge siddende inden for sine landegrænser.
Aftalens sigte er at sætte en stopper for strømmen af migranter, der rejser fra Tyrkiet til Grækenland, og som i alle aftaler afspejler indholdet i også den aftale ønsker fra begge aftalepartnere.
Tyrkiet var i forhandlingerne optaget af dels en acceleration i forhandlingerne om tyrkisk medlemskab af EU, dels muligheden for visumfrihed for tyrkiske borgere, der ønsker at besøge EU på ferie eller på forretningsrejse.
Sidstnævnte er imødekommet i aftalen, mod at Tyrkiet lever op til 72 kriterier herfor, og lige præcis det punkt er kernen i en veritabel nervekrig mellem de politiske ledelser i henholdsvis Ankara og Bruxelles.
I Liberal Alliance mener vi ikke, at EU skal give efter for tyrkernes pres på, at der leveres på spørgsmålet om visumfrihed, før alle 72 kriterier er opfyldt.
I EU skal vi ikke lade os true til at slække på kravene, men insistere på, at Tyrkiet selvfølgelig lever op til sin del af aftalen, for ellers er den ærlig talt ikke ret meget værd.
Udviklingen i Tyrkiet er bekymrende på mange niveauer.
Som landet ser ud i dag, hverken skal eller kan det optages i det europæiske samarbejde, og man må fra EU's side fra starten være stålsat på og konsekvent med at insistere på, at Tyrkiet lever op til sine forpligtelser i flygtningeaftalen.
Gør Tyrkiet det, kan vi måske have et spinkelt håb om engang at se forbedringer, når det kommer til overholdelse af menneskerettigheder og opretholdelse af fundamentale frihedsrettigheder.
I forhandling har vi mulighed for at påvirke Tyrkiets ageren, og netop derfor er det afgørende, at EU holder Tyrkiet bomfast på sine forpligtelser.
Vi skal i Europa sikre os værktøjer i de videre forhandlinger, og derfor ønsker vi, at suspensionsmekanismen styrkes, så en eventuel visumfrihed kan suspenderes, hvis den misbruges, eller hvis Tyrkiet ikke længere lever op til de kriterier, der måtte have ført til visumfrihed.
Aftalen er isoleret set langt fra et universelt svar på at løse flygtninge- og migrantkrisen, for det kræver først og fremmest, at EU får styr på håndteringen af de ydre grænser, men vi mener altså, at det er et element i at håndtere den her meget alvorlige situation.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-18:
Det må jeg så forstå på den måde, at det ikke er de syv kriterier, at det heller ikke nødvendigvis er menneskerettighedssituationen, men i virkeligheden noget helt tredje.
Jeg vil bare, også jævnfør den debat, som fru Johanne Schmidt-Nielsen rejste, spørge om noget med hensyn til terrorisme: Det forhold, at der i udbredt grad er terrorisme i et land, er det noget, som Enhedslisten betragter som et no go?
Jeg er sådan set altid glad for fru Christina Egelunds positive sind.
Men jeg bliver bare nødt til at spørge fru Christina Egelund, om hun er bekendt med den tale, som Tyrkiets præsident Recep Tayyip Erdogan holdt i torsdags, hvor Recep Tayyip Erdogan bl.a. tilkendegav, at man ikke vil acceptere nogen form for diktat fra EU, heller ikke hvad angår opfyldelse af de sidste syv kriterier.
Der er det så bare, jeg lige vil spørge fru Christina Egelund, om fru Christina Egelund har en forventning om, hvad der vil ske, hvis Tyrkiet ikke får visumfrihed den 1. juli.
Christina Egelund (LA), 2016-05-18:
Tak for opfattelsen af, at jeg skulle have et særlig positivt sind.
Det er jo dejligt, specielt når verden ramler omkring os.
Jeg er ikke bekendt med den tale, som hr. Kenneth Kristensen Berth spørger til.
Men med det referat, som spørgeren giver, kan jeg bare sige, at når Erdogan insisterer på at slække på at leve op til sine forpligtelser, stiller det jo bare endnu større krav til, at man fra EU's side står endnu mere fast på, at Tyrkiet selvfølgelig skal leve op til sin del af aftalen, og det var sådan set også essensen af det, jeg sagde: I den nervekrig, der udspiller sig nu, og det betragter jeg det som, må vi fra EU's side ikke bøje os over for Tyrkiets positionering og insisteren på ikke at leve op til de sidste 7 ud af de 72 kriterier.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-18:
Et af de krav, som Tyrkiet jo mangler at opfylde, gælder den operationelle samarbejdsaftale med Europol.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan ordføreren ser på muligheden for, at det for Tyrkiet vil kunne lade sig gøre at opnå en sådan aftale inden for 1½ måned.
Nu har vi jo hørt meget om, hvor vanskeligt det er for Danmark at opnå sådan en aftale på 12 måneder.
Derfor kunne det jo være interessant at høre, hvordan ordføreren ser på muligheden for at det kan lade sig gøre for Tyrkiet på 1½ måned.
Christina Egelund (LA), 2016-05-18:
Nu spekuleres der jo rigtig meget i, hvor hurtigt og hvordan og om det overhovedet kan lade sig gøre at opnå operationelle aftaler med Europol.
Tyrkiets situation er jo så i forhold til Danmarks en anden.
Tyrkiet har en anden juridisk platform, idet de ikke er medlem af EU og derfor klart er defineret som et tredjeland, så den del af Europoldiskussionen er afsluttet.
Hvorvidt det kan afklares på 1½ måned, har jeg simpelt hen ikke noget svar på.