runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-05-04:
Jeg skal bare spørge Venstres ordfører, om han selv er tilfreds med den indsats, man har leveret i forhold til at løse de her problemstillinger omkring exitprogrammer.
Det er jo sådan, at vi modtog en ny banderapport for 14 dage siden, som viste, at antallet af bandemedlemmer var vokset med en tredjedel igen.
Det kalder jeg ikke en succes, og når det ikke er en succes, hænger det bl.a. sammen med, at man i kriminalforsorgen ikke har gjort den indsats, der skulle til for at sikre, at flere af de her mennesker ville forlade banderne.
Er Venstres ordfører tilfreds med den indsats, man har lavet i regeringen?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-05-04:
Der er givetvis bred politisk enighed om at fastholde et vedholdende fokus på problemet med opblomstring af bandekulturen i Danmark.
Bander skaber generelt utryghed blandt lovlydige borgere.
Desuden bringer bandekulturen alt for mange unge ind på en gal løbebane præget af vold og anden alvorlig kriminalitet.
Der er altså tale om et samfundsproblem, som bør tages yderst alvorligt.
Derfor er Venstre meget tilfreds med, at justitsministeren har igangsat udarbejdelsen af et katalog med konkrete handlinger, der kan hjælpe bandemedlemmerne væk fra deres bander.
Jeg har forstået, at dette katalog vil være klar allerede i løbet af sommeren 2010, og at vi derefter har mulighed for at forholde os politisk til de enkelte forslag.
Politiet har naturligvis en meget vigtig rolle i denne forbindelse, men der er i høj grad også tale om en social opgave, hvor de unge bandemedlemmer skal opsøges og motiveres til at forlade banden.
Herunder skal vi satse på tiltag, der kan bringe de unge videre i livet som lovlydige borgere.
Der er også brug for øget fokus på, hvordan vi forebygger, at flere og flere unge faktisk føler sig tiltrukket af det rå bandeliv.
Venstre er også tilfreds med den iværksatte forstærkede indsats mod bandekriminalitet, herunder samarbejdet mellem politi og SKAT omkring den effektive Al Capone-strategi.
Bravo, siger jeg bare.
Lad os få noget mere at det.
Sammenfattende vil jeg godt sige, at der er mange gode tanker og hensigter bag dette beslutningsforslag, men når Venstre alligevel ikke kan støtte det, er det, fordi vi ønsker at afvente det handlingskatalog, som ventes klar her i sensommeren.
Desuden vil vi gerne afvente resultaterne af den forskning i bander, der blev iværksat med finansloven for 2009 med hensyn til vidensopsamling og uddannelse i håndtering af netop bander.
På denne baggrund kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Lars Barfoed (KF), 2010-05-04:
Jamen der er, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt jo også udmærket ved, løbende masser af aktiviteter i gang i kriminalforsorgen for at resocialisere folk, som afsoner, for at sikre, at de kommer ud i livet efter fængselsopholdet på en god måde, får et tilbud om uddannelse, arbejde osv., og sikre, at kommunerne modtager de pågældende.
Så der foregår jo allerede masser af aktiviteter i retning af at resocialisere, i retning af at forhindre, at man falder tilbage til kriminalitet.
Men det, vi nu arbejder med, er så at forbedre og målrette de aktiviteter endnu mere ikke mindst i forhold til personer, som kommer fra bandemiljøet.
Så vil jeg bare sige, at det da er muligt, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt ikke har bemærket, at vi er i gang med det her arbejde, men vi er jo i regeringen, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt ved, beskedne folk, som ikke sådan går og praler med, hvad vi laver.
her kommer altså en indsats, som jeg regner med vi kan diskutere, når sommeren er forbi og projektet er gjort klar.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-05-04:
Nu er det jo ikke sådan, at jeg har forsømt nogen lejlighed til at spørge ind til det her med deganging og exitprogrammer, og jeg har faktisk nogle svar fra ministeren, som går på, at man ikke havde iværksat noget – i hvert fald på et tidligere tidspunkt – og at man heller ikke havde det i tankerne.
Hele den her idé kom nemlig fra Østjyllands Politi.
Vi må bare erkende, at der ikke har været en målrettet indsats.
Kunne ministeren så ikke sætte nogle tal på for, hvor effektiv den her indsats i fængslerne er?
Hvor mange bandemedlemmer har forladt banderne?
Hvor mange vandrer ud nu renset for deres bandemedlemskab og på rette spor?
Jeg tror nemlig ikke, det er særlig mange.
Og jeg ved nemlig – det kan jeg i hvert fald læse i pressen – at der sidder en eksrocker i fængsel i Østjylland, som har modtaget 80 henvendelser.
Og derfor er det bare rigtig, rigtig ærgerligt, at vi har forspildt al den tid, fordi regeringen ikke på et tidligere tidspunkt har erkendt, at det her var en problemstilling, som man burde have gjort noget ved, så vi havde sikret, at der nu var færre bandemedlemmer.
80 henvendelser er ganske mange, som vi kunne have sikret ikke længere var bandemedlemmer.
Lars Barfoed (KF), 2010-05-04:
Vi er jo fuldstændig enige om, at det er vigtigt, at der gøres en indsats for at forhindre, at man fortsætter i banderne.
De unge skal tværtimod motiveres til at komme ud af banderne.
Derfor skal vi tidligt identificere, hvem det er, som kunne være interesserede i at komme ud af banderne, og hvor potentialet er størst, og sætte målrettet ind over for de pågældende.
Og der skal vi så udvikle nogle bedre værktøjer end dem, vi har i dag, til at gøre det, men som sagt er det jo ikke sådan, at vi ikke gør noget i dag for at resocialisere.
Nøjagtige tal på, hvor mange der lige præcis er kommet ud af bander i forbindelse med deres afsoning, har jeg altså ikke på stående fod.
Karen Hækkerup (S), 2010-05-04:
Jeg er normalt en meget stor fortaler for resocialisering, fordi det er det, det handler om.
Vi skal have de kriminelle til at holde op med at være kriminelle, men lige når vi taler om bander og rockermedlemmer, tror jeg altså, at man må sige, at afskærmning nok nogle gange er bedre at satse på end resocialisering.
Lad mig bare minde om, at vi i 2007 havde 141 bande- og rockermedlemmer i Danmark, der var overvåget.
I dag er vi oppe på at have registreret over 1.300.
Der er altså sket en ekstrem stigning.
Samtidig sætter vi bandemedlemmer, som har begået hårdkogt kriminalitet, i fængsler, og det skal vi selvfølgelig gøre.
Vi har afsnit for særlig stærke indsatte, men de er ikke store nok, hvilket betyder, at over halvdelen af de bande- og rockermedlemmer, som afsoner en straf, sidder ude blandt almindelige mennesker, almindelige afsonere, som de dermed har mulighed for at hive fat i kraven på og få hevet med ind i deres bandekriminalitet.
Hvad har regeringen egentlig tænkt sig at gøre ved, at så mange bandemedlemmer sidder blandt almindelige fanger i stedet for at sidde ved de stærke, hvor de burde være?
Lars Barfoed (KF), 2010-05-04:
Fru Karen Hækkerup giver jo egentlig selv forklaringen på, at man ikke bare sådan lige kan isolere alle banderne hver for sig i forskellige fængsler.
Så det er en kæmpesucces, der er i kølvandet på bandernes kriminalitet.
Det fører så til, at der er kapacitetsproblemer i fængslerne, hvis det er sådan, at alle, der hører til en bestemt bande, skal afsondres i forhold til kun at sidde sammen med personer, som er fra den pågældende bande.
Det, man så gør, er, at man siger, at de store grupperinger kan vi afsondre, men de andre må nødvendigvis spredes rundt.
Det er simpelt hen ikke muligt med den kapacitet, vi har, at sørge for, at alle, som hører til en bestemt bande, sidder isoleret sammen med andre fra den samme bande, og der sker i øvrigt også hele tiden bevægelser i bandemønsteret.
Peter Skaarup (DF), 2010-05-04:
Fru Karen Hækkerup er som Socialdemokraternes ordfører positiv over for en exitstrategi.
Ja, vi mangler i virkeligheden en exitstrategi, ikke mindst over for udenlandske bandemedlemmer.
Spørgsmålet er, hvordan vi får dem udvist.
Hvis man er bandemedlem og laver meget grov organiseret kriminalitet og ikke er dansk statsborger, skal man set med Dansk Folkepartis øjne udvises.
Men hvordan vil Socialdemokraterne gribe den opgave an?
For jeg kan konstatere, at når vi taler om de her ting – vi har lige haft et serviceeftersyn af udlændingeloven – er Socialdemokraterne mange gange imod.
Hvordan hænger det, som fru Karen Hækkerup står og kritiserer, sammen med, at man altså stemmer imod, når der kan handles?
Lars Barfoed (KF), 2010-05-04:
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at fru Karen Hækkerup er i så dårligt humør over, at vi har så stor en succes med at bekæmpe bande- og rockerkriminaliteten.
Det er en kæmpesucces, at vi får opklaret så mange sager, pågrebet de pågældende kriminelle og får dem domfældt til afsoning.
Det er en kæmpesucces.
Når de kommer i fængsel, sker der rent faktisk i meget vid udstrækning afsondring af rockermedlemmer, medlemmer af banderne, ikke mindst dem, som hører til de mest hårdkogte, men det er umuligt hele tiden.
Vi taler måske om 50 forskellige bander i Danmark, hvor medlemmerne i øvrigt skifter bande fra tid til anden.
Der bliver man nødt til at sprede dem.
Jeg skal i øvrigt sige, at så sent som i dag er det lykkedes politiet som konsekvens af en meget dygtig efterforskning at anholde 13 rockerog bandemedlemmer, som nu bliver tiltalt for både drabsforsøg og mange andre former for kriminalitet.
Det er sket ved en storstilet indsats, der har fundet sted netop i dag.
Line Barfod (EL), 2010-05-04:
Jamen det er rigtig godt, at der bliver gjort en stor indsats fra politiets side.
Men ministeren mangler stadig væk at forklare, hvorfor man ikke sætter penge af til, at der også kan gøres en stor indsats i fængslerne.
Som vi bl.a. har set i Sverige, er nogle af de bander, der er allerværst derovre, opstået i fængslerne, og derfor har det jo meget stor betydning, at man får sat mange flere ressourcer af på det her område til fængslerne.
Lars Barfoed (KF), 2010-05-04:
Jamen jeg synes, det er ganske overraskende, at fru Line Barfod overhovedet kan spørge på den måde.
Når jeg står her og forklarer, at vi er i fuld gang med at planlægge nye initiativer i forhold til bandemedlemmerne, i forhold til at lave exitprogrammer, i forhold til at lave mere forskning, så vi får mere viden om, hvad det er, der gør, at de unge kommer ind i banderne, hvad det er for en kultur, der er i banderne, og hvordan vi får dem ud af banderne igen, så udtaler fru Line Barfod sig, som om der intet sker her.
Der sker jo masser af ting hele tiden, og vi er i fuld gang med at gøre nye ting, planlægge nye ting, få mere viden.
Der sker noget hele tiden, og derfor giver det overhovedet ingen mening at udtale sig sådan, som fru Line Barfod gør her.
Line Barfod (EL), 2010-05-04:
Jamen jeg spurgte ikke til forskning og andre ting.
Jeg spurgte til flere penge til fængslerne, og at der bliver en ordentlig indsats i fængslerne, og at man ser på, hvordan vi har nogle fængsler med veluddannet personale, hvor der er nok på vagt, hvor de faktisk har tid til det arbejde, der er i forhold til de indsatte, som jo gerne skulle handle om andet end bare at holde dem indespærret, som gerne skulle handle om, at man faktisk kunne få gang i nogle af de ting, som ministeren selv taler om.
Det kræver en helt anden fokus på, hvad det er for nogle ressourcer, vi har i fængslerne, og hvordan fængslerne skal være indrettet osv., end det, som vi har set hidtil.
Lars Barfoed (KF), 2010-05-04:
Jeg synes, det er fattigt, at hver gang venstrefløjen, ikke mindst Enhedslisten, skal komme med indlæg, der kan skabe udvikling i det her samfund, så handler det alene om flere ressourcer.
Altså, nu må vi snart til at holde op med den evindelige diskussion om flere ressourcer til alting.
For vi ved jo alle sammen godt, at der altså har været en finansiel krise i det her land, der gør, at vi alle sammen er blevet fattigere, fordi der i landets private virksomheder bliver tjent færre penge, og så kan vi ikke bevilge flere og flere penge og tro, at ethvert problem skal mødes med ordene flere ressourcer.
Der er ikke uendelige ressourcer.
Der er, som det vil være medlemmerne af Folketinget bekendt, ikke et pengetræ her i Folketinget, som vi bare kan plukke penge af, og derfor må vi altså også en gang imellem vænne os til at diskutere: Kunne vi simpelt hen ikke gøre tingene bedre?
Kunne vi ikke gøre tingene anderledes uden nødvendigvis at bruge flere ressourcer?
Selvfølgelig kan man da altid have glæde af at få flere penge, det kan vi til mange forskellige aktiviteter, det kan de også i Kriminalforsorgen, det skal jeg blankt erkende, det kan man på alle områder i den offentlige sektor, men vi kan ikke have det fundament for enhver diskussion, at betingelsen for at gøre tingene bedre er flere ressourcer.
Karen Hækkerup (S), 2010-05-04:
Når justitsministeren siger, at der er sket en eksplosion, må man jo spørge: Er der så tilsvarende i Kriminalforsorgen sket en eksplosion i antallet af pladser til særlig stærke?
Er der sket en eksplosion af den indsats, som Kriminalforsorgen har af muligheder på paletten for at gribe ind over for de her særlig stærke fanger?
Der må man sige nej.
Kriminalforsorgen står over for i år at skulle skære 60 mio. kr. og nedlægge stillinger.
Vi har givet penge til politi, vi har givet penge til domstole, men fængslerne, hvor det rent faktisk er, man har fat i kraven på dem, der begår kriminaliteten, skal spare.
Kan ministeren ikke se, at det, vi er ved at skabe lige nu, er et kæmpe kriminalitetsproblem, som vi skubber foran os, for vi putter mennesker ind i vores fængsler, som har begået ganske grov kriminalitet, men vi sætter dem ikke ind på særlige afsnit, hvor de kan være afskærmet fra andre fanger.
Nej, vi blander dem med alle vores andre indsatte, så de derfor har mulighed for at få endnu flere tilhængere, og derfor kan vi se, at der bliver flere og flere bande- og rockermedlemmer.
Marion Pedersen (V), 2010-05-04:
Der er mange forskellige slags lovforslag, man som folketingsmedlem bliver stillet over for at skulle fremføre sine synspunkter om her i salen.
Nogle er lette at gå til, andre er sværere, og rigtig mange af dem er meget langhårede.
Det lovforslag, vi behandler her i dag, er et af de mere glædelige, for det drejer sig nemlig om et lovforslag, som vil gøre 936 voksne og ca. 264 børn til danske statsborgere.
Det er voksne og børn fra 95 forskellige lande, som har søgt om og fået retten til fremover at kalde sig for danske statsborgere, og som dermed får de samme rettigheder og pligter, som alle andre danskere.
Der er borgere fra vore nærmeste nabolande og fra lande langt, langt borte, lande, som jeg kender navnene på, men aldrig har besøgt, og lande, som får eksotiske billeder frem på nethinden.
Det er et privilegium at få dansk statsborgerskab, og for de fleste er det en meget stor beslutning, da det jo medfører, at de samtidig skal opgive det statsborgerskab, de hidtil har haft.
De siger på den måde ja til de demokratiske værdier, vort land bygger på, og som grundloven beskriver, og de siger ja til at være en del af og deltage i dette demokrati.
Mange har arbejdet hårdt på at nå hertil, de har skullet lære sproget, og det er bestemt ikke let, og de har skullet lære mange andre ting om det danske samfund, og det synes jeg er flot.
Jeg håber, alle får glæde af deres nye statsborgerskab og vil ønske dem hjertelig tillykke.
Samtidig vil jeg udtrykke et ønske om, at de næste år, når de bliver inviteret til statsborgerskabsdag her på Christiansborg for at fejre den nye status, vil tage imod invitationen og komme ind sammen med deres familier og se Folketinget sammen med alle de andre, som er blevet danskere, og sammen med os politikere.
Venstre står naturligvis hundrede procent bag forslaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-04:
Det er kun en uge siden, vi havde den årlige statsborgerskabsdag her på Christiansborg.
Det var en helt fantastisk dag, hvor der var højtidelig velkomst, underholdning og ikke mindst åbent hus her på Christiansborg for alle, der i 2009 havde fået tildelt statsborgerskab.
Både de nye danskere og deres familier var indbudt og blev modtaget med åbne arme.
Det var en dejlig dag med et leben uden lige her i vore høje haller, og jeg må sige, at det var en stor fornøjelse at være vidne til den store glæde, der var over at være blevet dansk statsborger og over muligheden for at opleve vort demokratiske centrum på tætteste hold.
Det er ikke nogen let sag at blive dansk statsborger, hverken i forhold til de krav, man skal opfylde, eller i forhold til at skulle afsværge sig sit tidligere fædreland, og det giver da også en helt anden mening, når man står blandt 800 nye danskere og synger nationalsangen.
Derfor vil jeg gerne på vegne af Socialdemokratiet sige tillykke til de 936 nye statsborgere, der står på listen i dette lovforslag, og se frem til, at vi kan mødes personligt ved næste års statsborgerskab.
Hanne Agersnap (SF), 2010-05-04:
Det er jo glædeligt, at der er så mange mennesker, der gerne vil have dansk statsborgerskab, og det er jo også glædeligt, at der er så mange, der har kunnet opfylde kriterierne for at få dansk statsborgerskab.
Mange har ydet en stor indsats og har haft mulighed for at leve op til de krav, der stilles for at blive dansk statsborger.
Der er også andre, som vi har behandlet i udvalget, der har måttet søge dispensation, fordi de på grund af sygdom eller andre ting ikke har været i stand til at leve op til kravene.
Samlet set er det omkring 1.200 personer, inklusive børn, der nu får statsborgerskab, og det synes jeg er glædeligt.
SF har ikke stået bag de gentagne stramninger, der har været i reglerne for at opnå statsborgerskab, men med de eksisterende regler har den her gruppe mennesker i hvert fald kunnet opnå de privilegier, der ligger i at være dansk statsborger.
Og som jeg sagde, er det en stor indsats, der er ydet her, og jeg håber meget, at de familier, både voksne og børn, som så er omfattet af det her lovforslag, vil få meget gavn og glæde af, at de nu er blevet danske statsborgere.
Så på vegne af hele SF vil jeg ønske velkommen, selv om borgerne jo har boet i Danmark i mange år, men tillykke med statsborgerskabet.
Tom Behnke (KF), 2010-05-04:
Det er glædeligt, at så mange, faktisk 936, har ønsket at blive danske, ikke bare ønsket at blive danske, men rent faktisk også levet op til en række krav og bestået en række prøver for at nå dertil.
Det viser, at de har haft og har et ægte ønske om at blive danske, og den indsats, der skal ydes, er ikke en lille indsats.
Nej, kravene for at blive dansk statsborger er jo faktisk blevet skærpet, sådan at man skal bestå nogle test, nogle prøver, opfylde nogle krav og kriterier.
Sådan skal det selvfølgelig også være.
Det vil vi gerne hjælpe dem til at blive, og derfor skal jeg også her ved førstebehandlingen ønske tillykke til de mange, der er kommet på lovforslaget, og som andre se frem til, at vi igen får en statsborgerskabsdag.
Nu er det jo ikke så mange dage siden, vi havde en, men igen i år var det jo en glædens dag, og det er utrolig positivt at møde så mange nye, der er blevet danske statsborgere, og den glæde, de har ved at få lov til at blive danske statsborgere.
Jeg glæder mig allerede nu til, at vi næste år kan byde bl.a. dem her velkommen som danske statsborgere.
Line Barfod (EL), 2010-05-04:
Da vores ordfører på området, fru Johanne Schmidt-Nielsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige, at Enhedslisten støtter forslaget, og sige tillykke til alle de nye statsborgere, der med dette forslag får statsborgerskab.
Samtidig beklager vi jo så over for dem, der er blevet ramt af de voldsomme stramninger, herunder også dem, der bliver ramt af, at man har lavet tingene om.
Lige kort før folk skulle op til eksamen for at kunne få statsborgerskab, ændrede man på dem.
Vi har hverken lod eller del i det, men vi mener faktisk, at det er et problem.
Så vil jeg gerne ligesom mange andre sige stor tak til Folketinget og Folketingets ansatte for statsborgerskabsdagen.
Jeg synes også, det er et rigtig fint arrangement, og folk er rigtig glade for at få muligheden for at komme herind.
Jeg håber, at mange så også vil bruge muligheden for at deltage i demokratiet bagefter.
Det er afgørende og noget af det vigtigste i forhold til integration, at man får mulighed for at deltage i demokratiet.
Derfor vil jeg da også godt benytte lejligheden til at opfordre regeringen til at tage det forslag af bordet, man har, om at indskrænke stemmeret til kommunalvalg for dem, der endnu ikke er blevet danske statsborgere.
Det er hverken godt for demokratiet eller for integrationen at indskrænke stemmeretten.
Det er langt bedre at sikre, at folk kan deltage i demokratiet.
Det er det, der for alvor bygger demokratiet op.
Karen Hækkerup (S), 2010-05-04:
Den forrige sag, der var på dagsordenen, var forespørgsel nr. F 38, som handlede om Schengensamarbejdet.
Der fremsatte vi et forslag til vedtagelse, hvor der stod, at kriminelle udlændinge, der kan udvises, skal udvises.
Det støtter Socialdemokraterne naturligvis, det gik vi ind for i forbindelse med det forslag til vedtagelse, som vi lige har fremsat sammen med de øvrige partier i Folketinget på nær Dansk Folkeparti, så der er sådan set ikke noget nyt der.
Hvis kriminelle har begået noget kriminalitet, de kan udvises for, er det det, de skal.
Maja Panduro (S), 2010-05-04:
Jeg ville have sat pris på, om ministeren ville have været lidt mere grundig i at behandle forslaget og de elementer, der ligger i forslaget.
Jeg synes, at ministerens tale bar præg af, at det, man sagde om forslaget, var: Noget af det synes vi allerede, at vi har gennemført, og noget af det synes vi er noget hø.
Jeg synes, at det ville klæde debatten, om ministeren ville forholde sig seriøst til forslaget, frem for den der hvad med dig selv-retorik, som vi så også lige fik smidt efter os.
Det kan man selvfølgelig altid bruge, men efter 9 år ved magten synes jeg dog, at det er interessant, om ministeren og den her regering ville forholde sig til de – synes vi selv – konstruktive forslag, som vi forsøger at bidrage med, for vi synes sådan set, at det kunne være rart, om vi kunne være enige om, at det her var et problem, vi skulle tage fat i.