runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Petersen (DF), 2008-05-13:
Da Dansk Folkepartis ordfører, hr. Morten Messerschmidt, ikke kan være til stede her i dag, har jeg lovet at fremføre hans tale. Dansk Folkeparti deler den grundlæggende intention i SF's forslag om, at vi i Danmark skal nedbringe vores energiforbrug.
Dette er rent faktisk muligt, uden at det går ud over vores konkurrenceevne.
Uden sammenligning har Danmark gennem de seneste årtier været i top, når det kom til at øge sin økonomiske formåen og vækst uden at forbruge mere energi.
Der er flere grunde til at have politisk fokus på energiforbruget: For det første er der naturligvis det rent økonomiske.
Hvis vi forbruger stadig mindre energi, i forhold til hvad vi producerer, siger det sig selv, at økonomien herved også vil være fornuftig.
For det andet er det en god miljøvinkel at spare på strømmen.
Alle ved, at elproduktionen er en belastning for miljøet, og at det derfor er en god idé - på den ene side - at udvikle metoder, som kan reducere forbruget, og - på den anden side - at udvikle en energikilde, der ikke belaster miljøet.
Og endelig er det for det tredje væsentligt for os at reducere den danske afhængighed af de ustabile regimer i Mellemøsten og af utilregnelige lande som f.eks. Rusland.
Derfor skal vi hurtigst muligt blive selvforsynende med energi.
Og her er en fornuftig anvendelse af ressourcerne et nøgleord.
Dette er Dansk Folkepartis helt overordnede tilgang til sagen.
Som forslagsstillerne rigtigt påpeger, går 15 pct. af vore husstandes elforbrug til belysning.
Derfor giver det god mening at undersøge alternative produkter til den kendte glødepære.
Her er særligt den prispolitik, som EU fører over for Kina, under vores lup.
Vi finder det betænkeligt, at EU påfører sparepærer fra Kina en ekstra stor afgift, som gør, at det ikke kan betale sig at markedsføre sparepærer i Danmark.
Derfor har vi bedt erhvervsministeren om at redegøre for rimeligheden i disse afgiftsbyrder.
Indtil svaret på disse spørgsmål foreligger, kan vi ikke tage stilling til SF's forslag.
Dog kan vi allerede nu slå fast, at Dansk Folkeparti ikke er indstillet på at hæve afgifterne.
Allerede i dag betaler danskerne tårnhøje energiafgifter.
Der skal skabes incitament til en adfærdsændring, og det kan kun ske gennem afgiftsnedsættelse, eksempelvis på sparepæren.
Endvidere har anvendelse af sparepærer vist sig at skabe problemer for nogle mennesker, fordi de udskiller et stof, der udløser en kraftig reaktion hos visse personer, altså allergikere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-05-13:
SF foreslår at hæve afgiften på glødepærer til 25 kr., og som skatteministeren sagde, er forslaget et brud på skattestoppet, og Venstre kan alene af den grund ikke støtte forslaget.
Derudover forholder det sig således i dag, at forbrugerne i højere grad end tidligere køber elsparepærer, og forbruget af glødepærer er i dag lavere, end det var, da regeringen trådte til i 2001.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at det i dag er en rigtig god forretning at købe en elsparepære i forhold til en traditionel glødepære, og der er en række kampagner, som løbende sætter fokus på det forhold, og vi kan også se, at det afspejler sig i forbruget.
I Venstre mener vi, at det er vigtigt, at vi alle tager et personligt ansvar for vores handlinger, og derfor må man også selv gå forrest, når det gælder fremme af energirigtig adfærd.
Dertil kommer jo, som det også blev nævnt fra skatteministerens side, at afgifterne allerede i dag er indrettet, så lavenergipærer, altså A-pærer, er afgiftsfri, hvormed afgiftsstrukturen også fremmer brugen af lavenergipærer i Danmark.
Så der er en lang række gode argumenter for, at vi ikke kan tilslutte os det beslutningsforslag, som her er fremsat, og vi støtter som sagt ikke SF's forslag.
Kristian Jensen (V), 2008-05-13:
Man kan jo sådan set gå tilbage og se, at den lovgivning, som er blevet rettet, er af ældre dato, men at det misbrug af lovgivningen, der finder sted, ikke er det.
Så derfor kan man ikke bare kigge på, hvad datoen er for de love, vi ændrer, man er også nødt til at kigge på, hvornår der blev skabt en sådan mekanisme, at det blev muligt at udnytte et skattehul og derefter se, hvornår der så er klarhed over det og det bliver lukket.
Og vi har prompte lukket de skattehuller, der er opstået.
Vi har til gengæld sænket skatten på en lang række områder bevidst og med vilje, fordi vi gerne vil give dansk erhvervsliv en bedre konkurrenceevne i det internationale marked.
Frank Aaen (EL), 2008-05-13:
Jeg kunne nu godt komme med nogle eksempler på, at man har anvist huller, uden at de er blevet lukket i tide, men det er så ikke det, der er tilfældet her.
Men hullet er altså af ældre dato, og det må vi så have svar på i udvalgsarbejdet, så vi kan se, om det er et, der har stået pivåbent i årevis, eller om det er af mere begrænset art.
Kristian Jensen (V), 2008-05-13:
Jeg er ikke bekendt med, at der i oktober 2007 skulle have været en lovændring, der gjorde det muligt lige pludselig at benytte det hul, som vi lukker her.
Jeg vil i øvrigt sige til hr. Frank Aaen i forbindelse med skattehuller, at der i Skatteministeriet er sådan en naturlig udvikling, nemlig at hvis der bliver skabt opmærksomhed om sådan en situation, bliver det vurderet, hvorvidt det er et skattehul, og dernæst bliver det vurderet, hvad der skal til af løsninger for at lukke skattehullet.
Og når vi har fundet en løsning til at lukke et skattehul, fremkommer vi med lovforslag.
Det ville være mærkværdigt for ikke at sige direkte idiotisk, hvis vi gjorde opmærksom på det, vi vurderede var et skattehul, hvis ikke vi også havde en løsning til at lukke det.
Frank Aaen (EL), 2008-05-13:
Jeg synes ikke, det er tilfredsstillende, at vi ikke kan få et mere kvalificeret skøn over, hvad det her måtte have kostet, medmindre det selvfølgelig kun drejer sig om de penge vedrørende nogle biler, så klarer vi det nok.
Men jeg synes, det er meget vigtigt for Folketinget at vide, hvad der rent faktisk en gang imellem sker inden for skatteområdet; at vi ikke bare får at vide, at nu lukker man et utilsigtet hul, men at vi også får en kvalificeret vurdering af, hvad det hul kvantitativt går ud på.
Derfor spurgte jeg før: Er det hul vedrørende de konvertible obligationer fra oktober 2007, eller er det af ældre dato og kan dermed have et større omfang end det, det umiddelbart lyder til?
Anders Samuelsen (NY), 2008-05-13:
Jeg synes, at vi jo lige her til sidst fik et virkelig interessant forslag til princip til vores skattelovgivning, som jeg synes skal forfølges, nemlig hr. Frank Aaens forslag om - eller påpegning af - at det skulle være sådan, at jo mindre man arbejder, jo højere en skat skal man i princippet betale, at jo mere man arbejder, jo lavere skat skal man betale.
Så skal vi da starte med at afskaffe topskatten, synes jeg; det må da være den helt logiske følge.
Altså, hvis en tømrersvend knokler løs år ud og år ind og kommer op og derved runder topskattegrænsen, ja, så skulle han jo ifølge hr. Frank Aaen lige netop slippe for topskatten.
Men den diskussion må vi hellere gemme, til vi når hen over sommeren og vi forhåbentlig begynder at få en mere seriøs diskussion af de forslag, som måtte forventes at komme fra Skattekommissionen.
I dag behandler vi et forslag om at lukke nogle huller.
Det er meget vanskeligt at være imod at lukke de huller, som der lægges op til her, som man for en stor dels vedkommende tilsyneladende har opdaget i tide, altså inden de for alvor er begyndt at blive udnyttet, og det synes jeg da sådan set kun at man skal sætte pris på.
Så Ny Alliance kan støtte forslaget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-05-13:
Derfor kan jeg måske godt forstå fru Mette Gjerskovs store kærlighed til det her beslutningsforslag.
Jeg synes, vi skylder de danske skatteydere, som jo i forvejen er brandskattet, at tænke og undersøge meget, meget nøje, hvilke afgifter der eventuelt kunne bringes i spil.
Og så skal det selvfølgelig kompenseres, ved at man eventuelt sænker skatten på arbejde tilsvarende, så den samlede beskatning i Danmark ikke bliver større.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-05-13:
Det er jo tydeligt, at skatteministeren nærmest har set lysets fakkel i den kronik fra Jyllands-Posten, som han står og læser en lille smule op af, men så vil jeg godt lige forklare, hvad det egentlig er, Det Miljøøkonomiske Råd har sagt.
Det, de har sagt, er - og nu tager jeg ikke udgangspunkt i kronikken i Jyllands-Posten, men i deres rapport og det foretræde, de også var til på Christiansborg, hvor vi havde mulighed for at få uddybet deres synspunkter - at hvis vi har et kvotemarked, der er velfungerende, hvor kvoteprisen eller afgiften på CO2, som man også kunne kalde den, er stabil og høj, så vil vi kunne nå frem til en situation, hvor man ikke behøver give pristilskud til de mest markedsmodne former for vedvarende energi.
O.k. Har vi så tid til at sidde og vente på, at den pris forbliver stabil år efter år, at investorerne på markedet, der skal investere i f.eks. vindmøller, vil have tillid til, at prisen ikke bare er stabil i 2 år, men at den er stabil i 10 år, så vi altså er fremme i 2018?
Har vi tid til at sidde og vente på det?
Nej, vi har i hvert fald ikke tid til det.
Det kræver en meget stor kynisme, hvis man ikke også laver andre tiltag.
Tilsyneladende har skatteministeren arvet den tænkning eller den mentalitet, at det ikke behøver at gå så pokkers stærkt.
Så kan man sige, at det da er godt, at der er andre i regeringen, der har lidt mere travlt, og at det derfor faktisk lykkedes at lave en aftale om pristilskud til vindmøller, også på havet, og til biomasse.
De, der har arbejdet med det her i mange år og kender energisystemet, ved, at det er nødvendigt at komme ned fra tegnebrættet - jeg bliver nødt til at sige til ministeren, at han også skal høre efter, når jeg taler, ligesom jeg skulle høre efter, da ministeren talte.
Det er simpelt hen nødvendigt, at skatteministeren kommer ned fra det der tegnebræt, hvor man laver nogle fine beregninger og siger, at det her kan komme til at fungere under den og den forudsætning, og så venter vi.
Vi har ikke tid til at vente.
Så vil jeg gerne rette skatteministeren i en misforståelse.
SF er ikke imod kvotesystemet.
Vi har været med til at indføre det, og vi har arbejdet systematisk for, at det bliver et velfungerende system.
Men det fjerner ikke behovet for, at vi skal have energiforbruget ned.
Det fjerner ikke den kendsgerning, at vi har aftalt, at energiforbruget skal ned hele vejen rundt, og det fjerner ikke det faktum, at der i regeringen tilsyneladende er total modstrid mellem en klima- og energiminister, der laver »Spar et ton«-kampagne, og en skatteminister, der siger, at det her ingen effekt har.
Kristian Jensen (V), 2008-05-13:
Det er klart, at så ville det have en virkning, så ville det være fungerende, ligesom det også ville have en større virkning, hvis vi i EU-kredsen blev enige om at bortauktionere kvoterne i stedet for at forære dem væk.
Men vi er gået fra at have et kvotesystem i perioden fra 2005 til 2007, som ikke fungerede særlig godt - det indrømmer jeg blankt - fordi der blev uddelt for mange kvoter, til et nyt system, der skal løbe fra 2008 frem til 2012, og som vismændene også i deres kronik siger er fungerende.
Det ser i hvert fald ud til at fungere efter hensigten.
Derfor er det vigtigt at holde fast i, at vi, nu vi er kommet ind under kvotemarkedet, der ser ud til at fungere efter hensigten, så også er nødt til at tænke energipolitikken i nye baner, for så er det et kvoteloft, der er afgørende for, hvor meget CO2, der udledes fra det europæiske marked.
Når jeg holder avisen op, er det ikke som et skjold, men nærmest som en fakkel, en lysets fakkel i det mørkets uvidenhed, der breder sig ud over partierne, der nærmest forsøger at blokere sig mod den faktuelle viden, at vi har fået et kvotesystem.
Jeg er enig med hr. Johs. Poulsen i, at det altid er en god idé at spare på energien.
Jeg er enig med hr. Johs. Poulsen i, at det en god idé, at man tænker sig om, inden man tænder for lyset.
Det er også en god idé at tænke sig om, efter man har tændt for lyset, det er sådan set permanent en god idé at tænke sig om.
Og jeg håber, at der er nogle flere, der vil tænke sig om og indse, at den der argumentation, som man har prøvet at køre frem med, om, at der er en sammenhæng mellem det energiforbrug, der er inden for det kvotebelagte område, og så CO2-udledningerne, ikke holder længere.
Derfor er man nødt til at ændre sin argumentation for at komme tilbage til virkeligheden.
Jeg tror faktisk, at hr. Johs. Poulsen er blandt dem, der er tættest på at indhente virkeligheden, og derfor tror jeg sådan set ikke, at vi er så uenige.
Når der allerede i dag er en markant økonomisk fordel for forbrugerne ved at købe energisparepærer, og man ikke gør det, er der måske et grundlag for at mene, at det er oplysnings- og informationsniveauet, vi kan gøre noget ved og bør gøre noget ved, og derfor er det den vej regeringen har valgt.
Længere er den faktisk ikke!
Vi har i fællesskab tilsluttet os et mål om at sænke energiforbruget, vi har i fællesskab tilsluttet os en målsætning om at øge andelen af vedvarende energi, og vi har i fællesskab tilsluttet os en målsætning om at reducere udledningen af CO2.
Så vi er sådan set enige om målsætningen.
Så er spørgsmålet, hvilke af midlerne der er virkningsfulde.
Når man allerede i dag kan påvise, at der er en markant privatøkonomisk fordel ved at investere i energisparepærer frem for traditionelle pærer, tror jeg blot ikke på, at en marginal forøgelse af den gevinst giver den store forskel.
Mette Gjerskov (S), 2008-05-13:
Men vi er altså enige om, at det er en rigtig god idé at spare på strømmen, vi er enige om, at det er en god idé at spare på strømmen.
Jeg kan også forstå, at ministeren er rigtig glad for, at der faktisk bliver sparet på strømmen, og at det kan betale sig at købe energisparepærer, hvorfor skal vi ikke bare gøre det muligt at betale sig en lille smule mere at bruge energisparepærer?
Der er jo ikke noget problem i forhold til skattestoppet, vi kan bare tilbageføre provenuet.
Vi er kommet med en meget konstruktiv løsning til det, ministeren kunne bare gå konstruktivt ind i drøftelsen af forslaget og sige: O.k., hvordan løser vi det lille problem med skattestoppet?
Det kan nemt lade sig gøre.
Så har vi ellers det gode forslag tilbage, som handler om at få overbevist danskerne om, at det er rigtig god idé at købe energisparepærer i stedet for de gammeldags glødepærer.
Jeg kan ikke se, at der skulle være nogen grund til ikke at gøre det.
Først fik vi et langt foredrag om kvotebelagte områder og ikkekvotebelagte områder.
Og jeg vil sige tak til skatteministeren.
Vi har hørt det før, men tak for at få det endnu en gang.
Jeg troede, at det så skulle være argumentet for ikke at lægge afgift på.
Men så siger ministeren pludselig, at man såmænd godt kan bruge afgiftsinstrumentet.
Det er bare lige i den her situation, ministeren ikke vil bruge afgiftsinstrumentet eller hvad?
Han ryster på hovedet, så jeg kan forstå, at jeg nu får en forklaring på, hvad grunden er til ikke at ville lægge en afgift på glødepærer.
Det er da så åbenlyst rigtigt, at vi alle sammen skal skifte til energisparepærer og dermed reducere vores elforbrug til belysning med op til tre fjerdedele, er det vel faktisk, ikke?
Hvorfor skulle vi ikke gøre det?
Kristian Jensen (V), 2008-05-13:
Sådan er det, vil jeg sige til fru Anne Grete Holmsgaard, og uanset hvor meget SF forsøger at ryste på hovedet, må de dog komme ud i virkelighedens verden, for virkeligheden er nu engang den stærkeste faktor.
Når virkeligheden er, at virksomheder, der reducerer deres CO2-udledning, kan sælge kvoten og få penge i kassen, så er det helt sikkert, at de gør det.
Derfor er man nødt til at tage udgangspunkt i en ny virkelighed.
Jeg er ked af, at fru Anne Grete Holmsgaard og SF ikke er kommet dertil.
Men jeg har et lønligt håb om, at det vil lykkes SF at bevæge sig så langt, at man indhenter virkeligheden.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-05-13:
Nu siger ministeren så, at man godt kan bruge skatter og afgifter over det hele, ja, inden for den kvoteomfattede sektor og den ikkekvoteomfattede sektor, og så kan jeg bare ikke begribe, hvorfor ministeren ikke vil være med til det her lille, provenuneutrale forslag, som vil bidrage til at få Danmarks energiforbrug ned og dermed gøre det lettere at overholde de kvotelofter, vi naturligvis skal have.
Kristian Jensen (V), 2008-05-13:
Det, jeg siger, er, at der ikke er nogen virkning på den samlede CO2-udledning, hvis man bruger afgiftsinstrumentet inden for kvoteområdet, men det betyder da ikke, at man ikke kan bruge det.
Skattekommissionen ikke bare kan, men skal kigge på, hvordan man kan bruge afgiftsinstrumentet til at få reduceret vores energiforbrug og vores CO2-udledning og så bruge provenuet til at sænke skatten på arbejdsindkomst.
Med den skattereform, vi lavede i efteråret, hvor man hævede afgifterne uden for det kvoteomfattede område, både for at understøtte vores klimaog energimålsætning og også for at skaffe et provenu til at sætte skatten ned på arbejde, har vi så vist vejen at gå.
Det tror jeg også Skattekommissionen har opfanget signalerne om.
Jeg er sikker på, at deres formand er meget bevidst om de politiske ønsker på det her område, og derfor tror jeg også, at det er en stor del af det.
Men jeg vil uden at løfte sløret alt for meget for, hvilket arbejde der foregår, for det har jeg ikke et decideret kendskab til, i hvert fald sige, at der er blevet bestilt og efterspurgt notater og papirer netop for de her områder fra Skattekommissionens side.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-05-13:
Står ministeren virkelig og siger, at der ikke kommer nogen afgiftsændringer inden for det område, der er kvotebelagt?
Hvis ministeren gør det, så siger han jo i virkeligheden, at i det, Skattekommissionen sidder og laver, kan de godt droppe enhver forestilling om aktivt at bruge energiafgifterne, medmindre vi måske snakker om noget, der er uden for kvotesektoren, f.eks. transport.
Kristian Jensen (V), 2008-05-13:
Der er flere argumenter.
Der synes jeg det er en god idé at gøre det.
Det gør vi også i fællesskab med bl.a. lovforslag nr. L 168, som er en udmøntning af vores energiaftale.
Dernæst siger jeg, at allerede i dag er der en meget stor besparelse for den enkelte person ved at skifte fra en glødepære til en sparepære.
Hvis man tager den afgiftsmæssige forskel plus den energimæssige besparelse, man har, er der allerede i dag en privatøkonomisk besparelse på over 550 kr. ved at skifte.
Det synes jeg vi skal oplyse nogle flere om, for forskellen er der allerede i dag.
Det sidste er, at et af problemerne med det forslag, som SF fremsætter her, er, at det bryder med skattestoppet, fordi det provenu, der måtte komme, ikke vender tilbage i form af lavere afgifter.
Derfor siger vi nej til forslaget, men kernen her er, at det ikke er virkningsfuldt i forhold til at nedbringe CO2-udledningen, fordi det virker inden for det kvoteomfattede område, og der er der ikke en CO2-mæssig begrundelse.
Der er andre begrundelser, men så skal man være ærlig om sine begrundelser.
Frank Aaen (EL), 2008-05-13:
Det, der kalder mig herop, er ministerens udtalelse om, at vi i Enhedslisten bare skulle mene, at tingene skal være som i gamle dage.
Nej, søreme nej, de var heller ikke gode.
Nej, vi ønsker ikke, at tingene skal være som i gamle dage; vi synes, de skal udvikles.
Men jeg må spørge ministeren: Viser erfaringerne siden 2002, hvor posten reelt blev privatiseret ved salg af aktier, for de ansatte og deres arbejdsvilkår og den service, vi alle sammen har set blive dårligere og dårligere, at det er en god idé at fortsætte ad den vej?
Eller skal man overveje at gå en anden vej og sige, at det godt kan være, at det var forkert at sælge ud af posten, og måske skulle vi tage den tilbage og modernisere den og styre den demokratisk i stedet for, fordi det er bedre?
Mener ministeren virkelig, at en kapitalfond og dens aktionærer skulle være bedre til at styre et postvæsen end demokratiet?
Det er jo det, der ligger her lige nu.
Vi skal tage stilling til, om det hele på sigt skal overlades til en kapitalfond, eller om vi skal sige, at der her er mulighed for, at demokratiet kan komme til at lede virksomheden.
Og det vil vi hellere have af hensyn til de ansatte og af hensyn til vores service.
Er man i tvivl om svaret på det spørgsmål, kan man bare sige TDC.
Er TDC en succes?
Det her er jo en privatisering, der fuldt ud er i samme klasse som privatiseringen af TDC.
Jeg tror, at de fleste i dag anerkender, at salget af TDC var en enorm dumhed, især nu hvor det er kapitalfonde, der har sat sig på TDC.
Og det er det, ministeren altså står her og advokerer for i dag: Lad os da bare sælge en virksomhed mere til kapitalfondene.
Carina Christensen (KF), 2008-05-13:
Jeg kender ikke den svenske regerings planer på det her punkt, men kan bare forholde mig til, hvordan situationen er her i Danmark.
Og der var det jo sådan, at et bredt flertal af partierne her i Folketinget tilbage i 2005 besluttede, at CVC skulle have mulighed for at købe yderligere aktier inden år 2010, og hvis man ikke ville indfri det ønske, skulle staten så love at købe aktierne tilbage.
Det var jo en aftale, som også Socialdemokraterne selv støttede dengang.
Benny Engelbrecht (S), 2008-05-13:
Jamen hvorfor dette hastværk, når det nu ikke haster? kan man spørge.
Hvorfor dette hastværk, når vi faktisk ikke fuldt ud har overblik over, hvad det vil betyde på nuværende tidspunkt?
Hvis det er så god en forretning at sælge aktier til CVC Capital Partners, som det åbenbart tyder på at det er, kan man spørge sig selv, hvorfor der så ikke er blevet solgt aktier fra den svenske stats side på nuværende tidspunkt.
Eller er der planer om det?
Er det noget, ministeren kan uddybe?
Carina Christensen (KF), 2008-05-13:
Det betyder så også, at man godt ville kunne vente frem til 2010.
Nu er det bare sådan, at CVC har meldt sig på banen her og nu og siger, at de nu gerne vil købe flere aktier og indgå i den her fusion med svenskerne.
Og det er så det, man nu sidder her og forhandler med CVC om.
Benny Engelbrecht (S), 2008-05-13:
Ja tak.
Allerførst en servicemeddelelse til ministeren: Det er først på torsdag, der er samråd om spørgsmålet omkring postomdeling, og det er i al beskedenhed undertegnede, der har indkaldt til det.
Jeg glad for, at ministeren lægger vægt på de høringssvar, der er indgået i behandlingen af lovforslaget, og jeg vil godt lige i den sammenhæng understrege, at høringsfristen - og det fremgår også af høringssvarene - har været særdeles kort, og det er i sig selv betænkeligt.
Jeg vil godt lige bide mærke i, at netop salget af aktier, er noget af det, der sættes spørgsmålstegn ved, og da hr. Jesper Petersen ikke fik svar før på sit spørgsmål, om det ikke ville være muligt at vente med at sælge aktier til år 2010, vil jeg gerne nok en gang stille det spørgsmål: Ville det ikke være hensigtsmæssigt i det mindste at udskyde salget af aktier til et senere tidspunkt, når vi har dannet os et overblik over, hvad det her vil kunne betyde for aktiernes værdi?
Carina Christensen (KF), 2008-05-13:
Jeg vil sige, at jeg er fuldstændig enig i, at Post Danmark selvfølgelig skal leve op til de konditionsaftaler, der er indgået, og at vi selvfølgelig også skal sikre, at der hele tiden er en postbetjening af et højt niveau til alle danskere.
Jeg mener grundlæggende, at det, vi gør med det her lovforslag, er det rigtige.
Det er den måde, vi fremtidssikrer Post Danmark bedst muligt på.
Og jeg mener også, at det salg, der foregik i 2005 til CVC, har været med til at stille Post Danmark bedre, end hvis man ikke havde gjort noget dengang.
Der kan SF så have en anden holdning, og det er de jo selvfølgelig velkommen til.
Jeg tror ikke, at vi bare lige kan løse serviceniveauet for Post Danmark ved at hæve grundlønnen, når der er generel mangel på arbejdskraft her i landet.