runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2010-05-05:
Jeg kan berolige ministeren med, at vi har arbejdstøjet på hver eneste dag.
Vi knokler simpelt hen for at få et bedre Danmark, og det er derfor, der er en alle tiders mulighed her.
Det er jo rigtigt nok, at regeringen har taget nogle bittesmå skridt i den rigtige retning, men man har altså også forgrebet sig noget voldsomt på de penge, som lejerne selv har sparet op i Landsbyggefonden.
Så man har altså taget fra de fattige for at give til de rige på det her område, og det er det, vi har vendt os imod fra socialdemokratisk side.
Der er en skattekiste af muligheder i forhold til energirenovering.
Det er sådan, at hvis man kigger på de installationer, man har, de vinduer, man har, og de forskellige energiforbrugende maskiner osv., man har, kan man sådan set reducere energiforbruget utrolig meget.
Tager vi den almene sektor, kunne man gøre den til en spydspids, hvor man virkelig gik foran og sagde, at hvis det er sådan, at vi bringer energiforbruget ned, kan lejerne spare penge, men imens man får lavet det her, er der også folk, der kommer i arbejde.
Vi ved jo, at der er alt for mange tømrere, murere, elektrikere og blikkenslagere, der render rundt og er ledige i øjeblikket, som trykker næsen flad mod ruden ind til de andre, der er i fuld beskæftigelse; som kan sidde derhjemme på dagpenge, måske med udsigt til at komme på bistandshjælp.
Det er der, vi skal sætte ind.
Og der kan vi som politikere gå foran og lave modeller, der sikrer, at der bliver energirenoveret, så vi får CO2-udslippet og energiforbruget ned, bedre komfort for lejerne, plus at vi får folk i beskæftigelse.
Ministeren ved udmærket godt, hvad det var for nogle årsager, der var, til, at Socialdemokratiet sagde fra.
Vi ville ikke plukke de fattige lejere, vi ville være med til at lave en samfundsmodel, der var solidarisk.
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Det kan vi sådan set ikke blive uenige om.
Heldigvis er det også sådan, at økonomi- og erhvervsministeren har fokus på det her område og så også har oplyst mig om de mange forskellige initiativer, der er blevet iværksat for at fremme iværksætteri for både mænd og kvinder, for jeg går ud fra, at vi er enige om, at det i høj grad også er vigtigt, at vi får endnu flere mandlige iværksættere og vel at mærke vækstiværksættere.
Der indgår også en ny hjemmeside, der sågar er blevet lanceret i sidste uge, med særligt fokus på kvindelige iværksættere, fordi noget af det meget afgørende her er at få skabt flere rollemodeller, og så også som en sidste ting jeg kan nævne her, at der i Væksthus Syddanmark er igangsat et pilotprojekt, som består af et særligt udviklingsforløb for virksomheder med vækstpotentiale startet af kvindelige iværksættere.
Så på den måde er der altså tale om en handlingsplan, som man har iværksat.
Per Dalgaard (DF), 2010-05-05:
Jeg kan kun være fuldstændig enig med ministeren i, at de rammer, der skal til for at skabe sådan et iværksætteri, er sagen.
Men at forsøge at lave om på det mønster, der findes, hvor mænd er mænd og kvinder er kvinder, kan man jo basalt set ikke.
Så jeg synes, at de initiativer, ministeren tager som ligestillingsminister for at fremme iværksætteri, f.eks. på uddannelsesinstitutionerne, er helt fine.
Det må være sådan, det skal foregå.
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Nu er tvang ikke ligefrem et redskab, der er i min værktøjskasse.
Den måde, som jeg ser på ligestilling på, er, at vi skal have respekt for forskelligheden, respekt for hinandens ønsker, respekt for hinandens drømme.
Har man en drøm om at blive iværksætter, er det fint, men har man en anden drøm, er det også fint.
Der skal være respekt for forskellighed.
Men det skal også være sådan, at jeg som ligestillingsminister, selvfølgelig sammen med ressortministrene, er med til at sikre, at kønnet ikke er en barriere.
Så derfor er jeg glad for, at vi har en handleplan, som netop konkret kan fjerne nogle af barriererne ved at se på, hvordan vi får det med ind i vores uddannelsessystem, og især se på, hvordan vi får skabt de her rollemodeller, som også andre kan forfølge.
Det er de redskaber, jeg ønsker at benytte mig af i den her debat.
Per Dalgaard (DF), 2010-05-05:
Ligestilling er jo en alvorlig sag, og forsøge at begynde at lave om på familiemønsteret er jo noget vanskeligt.
Iværksætteri er en alvorlig sag, og det er noget af det, som Danmark skal leve af.
Men når det nu åbenbart forholder sig sådan, at kvinder ikke kan starte levedygtige virksomheder op, vil jeg spørge ministeren: Hvilke tvangsmuligheder finder ministeren det passende at anvende over for kvinder for at få dem til at starte en virksomhed op, der er levedygtig?
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Vi har en handleplan.
Den ruller vi nu ud, og så må vi se, hvilke initiativer der virker, og om det er tilstrækkeligt.
Er det ikke tilstrækkeligt, må vi jo se på det.
Julie Rademacher (S), 2010-05-05:
Ministeren gør jo noget meget dygtigt og inddrager også her iværksætteri i uddannelserne.
Det er jeg meget, meget enig i.
Jeg sad selv i Syddansk Universitets bestyrelse, og jeg har i de sammenhænge tidligere mødt ministeren, og jeg er meget glad for, at ministeren gik med de tanker, og at ministeren også har taget dem med sig. Så kan jeg sige, at grunden til, at der er et meget stort overlap mellem spørgsmålene, er, at ministeren slipper meget godt om at svare.
Derfor vil jeg gøre det meget nemt for ministeren, for ministeren kan svare ja eller nej: Vil ministeren være med til at arbejde for en barselordning og måske nogle andre initiativer, så vi gør det nemmere for unge at tilvælge familielivet ved siden af det at blive iværksættere?
Altså, vil ministeren være med til at indføre barselorlov for iværksættere?
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Det er selvfølgelig rigtigt nok, at man kan komme til at gentage sig selv, når man får de samme spørgsmål flere gange.
Man må sige, at der er et ret stort overlap mellem spørgsmålene her.
Barselordningen er jo heller ikke noget, der hører ind under min ressort, så jeg vil gentage, hvad jeg sagde før: Nu skal vi i gang med det her med at få implementeret den her handlingsplan, som vi så rent faktisk allerede er i gang med at rulle ud.
Jeg har noteret mig med stor glæde, at der er rigtig gode initiativer i den handleplan, lige fra det, der blev efterspurgt før vedrørende mentorordninger, til at få flere rollemodeller frem og til også at se på, hvordan vi får yderligere iværksætteri ind i vores uddannelser.
Personligt tror jeg, at det er det, der er den helt, helt centrale barriere, nemlig at iværksætteri ikke indgår som en fast del i vores uddannelsessystem – i hvert fald ikke på mange af studierne.
Julie Rademacher (S), 2010-05-05:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at ministeren er meget god til at gentage sig selv.
Det, som økonomi- og erhvervsministeren og også erhvervskvinder og andre påpeger i den her debat, er netop det, som har fået mig til at stille spørgsmålene i dag.
Netop af den årsag vil jeg også stille et spørgsmål: Hvis man gerne vil være frisør, hvis man gerne vil være ingeniør, eller hvis man inden for f.eks. blik- og rørbranchen gerne vil være iværksætter, når man er 25-30 år gammel, måske 25-35 år gammel, er det ofte en hindring for at blive det, fordi det er meget normalt, at man netop i den aldersgruppe gerne samtidig vil stifte familie og derfor skal tage sig af hjemmet; der er både en masse rengøring, der er en masse tøjvask, og der er en hel masse børnepasning.
Ud over det er det her med små børn jo også en stor udfordring.
Derfor vil jeg stille det spørgsmål, som jeg ikke fik svar på under det sidste: Vil ligestillingsministeren være med til at kigge på at indføre en barselordning for iværksættere og måske også selvstændige, således at vi motiverer flere mænd og også flere kvinder til at blive iværksættere, helt fra de slutter uddannelsen som unge?
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Som jeg var inde på for kort tid siden, mener jeg bestemt, at der er tale om, at vi smider guld på gaden, når vi ikke trækker på hele talentmassen i Danmark – det gælder også for iværksætteri.
Det er præcis derfor, at regeringen så her under ledelse af økonomi- og erhvervsministeren har taget en lang række initiativer for at sikre, at såvel mandlige som kvindelige iværksættere får succes med deres iværksætteri.
Julie Rademacher (S), 2010-05-05:
Mener ministeren, det er et ligestillingsproblem, at mænd fortsat er bedre end kvinder til at etablere levedygtige virksomheder og skabe vækst, til trods for at kvindelige iværksættere på papiret er dygtigere end mændene?
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Jeg vil arbejde for, at vi nu gennemfører den her handlingsplan, og så må vi se, hvor langt vi kommer med den, og se på, om det er nødvendigt med nye initiativer.
Julie Rademacher (S), 2010-05-05:
Det er jo meget svært at være uenig med ministeren i det, som ministeren her siger.
Det er jeg sådan set heller ikke, men jeg synes også, at ministeren meget let kommer til at tale udenom, i forhold til hvilke barrierer man især som kvinde møder i forhold til at stifte familie ved siden af det valg, det er at blive iværksætter.
Derfor spørger jeg helt kort, helt konkret, helt præcist til sidst: Vil ligestillingsministeren være med til at arbejde for, at vi i Danmark får indført en barselordning for iværksættere?
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Det må være den måde, vi skal føre vores politik på – først se på de initiativer, vi har gennemført, og se, om de så virker.
Så tror jeg altså, vi skal være meget, meget bevidste om, at der heller ikke i den her debat er noget vidundermiddel, når vi ser på, hvordan vi får flere kvindelige iværksættere.
Det blev der sådan set heller ikke antydet, men det er bare for at sige det helt overordnet, fordi det jo altså også drejer sig om, at kvinder skal ville iværksætteri, og det drejer sig i høj grad også om, at man skal vælge uddannelser, som så også kan føre til iværksætteri.
Der må vi altså også sige, at det for universiteterne jo også skal indbygges mere i den overordnede uddannelse, hvordan man så får iværksætteri på dagsordenen også hos de kvindelige studerende.
Julie Rademacher (S), 2010-05-05:
Jeg synes, det lyder rigtig godt, at både ligestillingsministeren og økonomi- og erhvervsministeren har fokus på det.
Jeg spørger derfor nu opfølgende også ind til den anden del.
Hvis vi tager uddannelsesområdet, og hvis vi tager arbejdsmarkedet, er det fint nok, at der bliver taget nogle initiativer nu.
Det kan godt være, det kan gøres bedre, men det er vi meget enige om.
Hvad med de barrierer, man også møder i forhold til gerne at ville stifte familie?
Vil ligestillingsministeren være med til måske sammen med økonomi- og erhvervsministeren og beskæftigelsesministeren at kigge på at indføre en form for barselordning for iværksættere, så man i højere grad kan tilvælge både at blive iværksætter og samtidig kunne stifte familie?
Jeg tror, at det er nogle af de barrierer, som gør, at mange unge kvinder, også mange unge kvinder i min egen generation, måske fravælger at blive iværksættere og gå ind i det private og måske derfor går ind i det mere sikre offentlige i stedet for.
Det gør jo netop også, som ministeren selv var inde på, at den manglende erhvervserfaring i det private så ofte gør det sværere senere hen at starte virksomhed.
Så vil ministeren være med til at indføre en barselsordning for iværksættere?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-05:
Sidste år gennemførte vi en stor reform af den almene boligsektor.
Heri indgik en række initiativer, som forbedrer mulighederne for at reducere energiforbruget og CO2-udledningen.
Socialdemokraterne valgte af ukendte grunde at stemme imod reformen sammen med Socialistisk Folkeparti, men jeg kan da oplyse, at de nye regler medfører, at nye almene boliger skal opfylde betingelserne for lavenergiklassebyggeri.
Samtidig forhøjede vi den maksimale boligstørrelse og indførte energitillæg til maksimumbeløbene for at tage højde for de skærpede energikrav.
Hertil kommer, at vi har indført en genhusningsforpligtelse for boligorganisationerne ved gennemførelse af større energibesparende arbejder, ligesom vi med mere præcise krav til byggeriets totaløkonomi skærper fokus på byggeriets økonomi inklusiv energisiden.
Sidst, men ikke mindst har vi jo skabt nogle gode finansieringsmuligheder for sektoren, som betyder, at der årligt ydes støtte til energiarbejder for 800 mio. kr., og dette er også gennemført uden Socialdemokraternes bistand.
Julie Rademacher (S), 2010-05-05:
Det var godt nok en mærkelig kommentar, der lige pludselig kom fra Dansk Folkeparti, om, at man skal lovgive om følelser.
Jeg tror da, at det er mændene i Dansk Folkeparti, der føler sig trådt over tæerne i de her spørgsmål, når de taler om mønstre, der allerede findes.
Tænk, hvis vi kom til at udvikle verden …
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-05:
Jeg takker for svaret.
Nu har jeg været med til at støtte dansk forsvarspolitik gennem mange år, også vores indsats i Afghanistan.
Jeg har ikke støttet den første indsats i Irak, for den syntes jeg var forkert, men det var vi uenige om.
Men for mig drejer det sig om, at vi, når vi tager det medansvar på os, også sørger for soldaternes sikkerhed.
Jeg har gjort mig den ulejlighed at besøge de værksteder i Nordjylland.
Jeg vil også håbe, at ministeren kan afse tid i sin kalender til at komme op og se på, hvad der faktisk foregår.
Det, man jo rent kontant har foreslået, er at nedlægge en elektronikafdeling oppe i Hjørring, som laver nogle af de biler, man sender af sted til bl.a. Afghanistan.
Det er et hjulværksted i Hvorup.
Man har simpelt hen bare fjernet det.
Det er jo hele personeltjenesten i Hjørring.
Der har også været forslag fremme om, at man ville sælge hovedværkstedet ved Flyvestation Aalborg.
Jeg kan godt forstå, at ministeren måske ikke vil forhandle om det her i Folketingssalen, men det er jo ting, der er fremgået, for man har orienteret de pågældende medarbejdere om, at de var ude.
Man skulle spare på lønkronerne og så lave det om til driftsmidler, altså udlicitere det.
Og for os skatteborgere er det da de samme penge, vi taler om.
Så hvis det er sådan, at de folk, der laver det arbejde i de værksteder, er fuldt konkurrencedygtige, sammenlignet med hvis man sendte det ud i byen for at få det lavet, som man siger, hvad er så meningen med det?
For det kan risikere også at komme til at koste flere penge, og man har nogle værksteder, der er velegnet til formålet i dag, og dem kan man jo ikke afhænde til andre, for de ligger inde på militær grund.
Så det er der heller ingen penge sparet ved.
Jeg synes bare, at ministeren skal sige, at de opgaver, som vi kan løse, skal være fuldt konkurrencedygtige.
De kan komme ud i konkurrence, og de kan selv få lov at byde på dem, så man tjekker, om prisen er rimelig eller ej.
Det bør man gøre i stedet for at rejse rundt og sige: Dit job er nedlagt, det skal flyttes.
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-05-05:
Nu kan jeg jo kun beklage, at det ærede medlem, hr. Bjarne Laustsen, jo ikke var i Folketingssalen i sidste uge, for i sidste uge svarede jeg rent faktisk på spørgsmål fra hr. Bjarne Laustsens partifælle, hr. John Dyrby Paulsen, som er forsvarsordfører for Socialdemokratiet, og det var faktisk et spørgsmål, som stort set var identisk, bortset fra at jeg ikke tror, at man nævnte Nordjylland og gode nordjyske job.
Det var vist den eneste forskel.
Derfor vil jeg sådan set
godt gentage, hvad jeg sagde sidste gang, for vi gentager altid gerne, hvad det er, vi siger.
I sidste uge sagde jeg, at det, forsvaret er i gang med, er at lægge sidste hånd på implementeringsplanen i forhold til forsvarsforlig 2010-2014.
Det er jo også det forlig, Socialdemokraterne står bag.
Jeg skal snarest drøfte det, som forsvaret er kommet med, med forligsparterne, dvs. også hr. John Dyrby Paulsen fra Socialdemokratiet.
Jeg fik i går forslaget til implementeringsplanen, og jeg er så i gang med at tygge mig igennem det.
Jeg vil sige, at det er tung læsning.
Det, der er vigtigt for mig, er for det første, at vi får klarlagt, hvordan forsvarets økonomi ser ud de næste 5 år, og som hr. Bjarne Laustsen sikkert også er klar over, så skrev vi i forligsteksten sidste år, at der skulle ske en række effektiviseringer i 2010-2014, bl.a. 5 pct. på personaleforbruget, bl.a. 18 pct. på øvrig drift.
Samtidig tror jeg også, at det er klart for alle, at der er pres på forsvarets økonomi, og derfor er det jo, at forsvarschefen har vendt hver en sten i forhold til at se på, hvordan man får ressourcerne til at hænge sammen i forhold til de opgaver, som vi skal løse.
Jeg ser frem til de forhandlinger og de møder, jeg skal have med forsvarsforligskredsen nu, fordi der er en udfordring i at få forsvarets økonomi til at hænge sammen.
Og her er der altså ret vigtigt for mig at understrege det her med den folkelige forankring, som jeg også var inde på i mit tidligere svar.
Hvis man var ren økonom, så kiggede man på forsvaret, og så sagde man: Fint nok, så kan vi få økonomien til at hænge sammen sådan her uden at tage politiske hensyn.
Den her med den folkelige forankring er vigtig for mig, og det vil sige, at jeg ikke tror, at vi får økonomien til at hænge sammen ved at gøre, som de rene økonomer foreslår.
Jeg tror, at vi skal lytte til økonomerne, men vi skal også tænke på regional forankring, folkelig forankring, og det bliver det muliges kunst.
Det bliver en balance mellem, hvad det er for en økonomi, forsvaret har og de opgaver, forsvaret løser, og så hensynet til den folkelige opbakning.
Det vil sige, at lige præcis hvad det er, vi helt konkret skal gøre, vil jeg forhandle med forligskredsen om, og det vil jeg gøre til møderne.
Jeg skylder sådan set forsvarsforligskredsen, at vi gør det til møderne, og at vi ikke gør det i Folketingssalen.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-05:
Jeg tror bare, at der er faldet et ord ud her, men jeg tror, der skulle stå: Hvordan hænger det sammen, at forsvaret har foreslået massive besparelser og udliciteringer ved tjenestestederne i Nordjylland tilsyneladende for at spare lønkroner, samtidig med at arbejdet fortsat skal udføres, og at konsekvensen vil være, at gode nordjyske job vil gå tabt, og at det vil bidrage til at trække Danmark skævt?
Hvordan hænger det, at forsvaret har foreslået massive besparelser og udliciteringer ved tjenestestederne i Nordjylland - tilsyneladende for at spare lønkroner - sammen med, at arbejdet fortsat skal udføres og konsekvensen vil være, at gode nordjyske job vil gå tabt, og at det vil bidrage til at trække Danmark skævt?
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-05-05:
Det vil sige, at de flytninger, der måtte være sket frem og tilbage, jo er foregået med Socialdemokraternes ja, og det går jeg også ud fra at hr. Bjarne Laustsen faktisk er klar over.
Det kan så godt være, at der internt hos Socialdemokraterne kan have været nogle diskussioner om, hvor arbejdspladserne skulle ligge og lignende.
Jeg er jo bare glad for, at Socialdemokratiet rent faktisk står bag det forsvarsforlig, vi indgik i 2004, som gælder for 2005-2009, inklusive de store omflytninger, der var, og jeg er også glad for, at Socialdemokraterne står bag det forsvarsforlig, der gælder nu her fra 2010 frem til 2014, inklusive de udfordringer, vi står over for med hensyn til at få økonomien til at hænge sammen.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-05:
Det, som var med det seneste forsvarsforlig, var jo, at vi var mange, der var ret bekymret for, at man gjorde forsvaret til et flyttecirkus.
En af de bedste udflytninger, der nogen sinde har været lavet, må jeg jo med skam tilstå, var, da den tidligere VKR-regering i sin tid – jeg tror, det var sidst i 1960'erne – flyttede
netop Hærens Materielkommando til Hjørring.
Det var jo ret positivt, og derfor er det også underligt, at en borgerlig regering finder på at flytte arbejdspladserne fra Hjørring til Ballerup.
Vi ser, at hver gang man laver de numre, går kompetencer tabt, og det koster rigtig mange penge der, hvor man skal flytte hen.
Så det kunne vi simpelt hen ikke forstå.
Vi har forståelse for, at man ville samle alle materielkommandoerne og lægge dem sammen, men vi synes jo, at arbejdspladserne lige så godt kunne ligge i Hjørring som i Ballerup.
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-05-05:
Nu kan jeg jo ikke vurdere, hvor mange flere arbejdspladser der er plads til i Nordjylland.
Jeg ved godt, at det ligger hr. Laustsen meget på sinde, at stort set alle statslige arbejdspladser skal ligge i Nordjylland.
Det, jeg er optaget af, er, at hvis vi i forsvaret skal sikre den folkelige forandring, og det skal vi, for det er en af de ting, jeg går meget op i, betyder det også, at man ikke kan sende alle forsvarets arbejdspladser til København.
Derfor er jeg lige så interesseret i, at vi får set på de her tal, som jeg tror hr. Laustsen er, fordi det også er af stor interesse for mig.
Jeg synes også, at det er vigtigt som regering, at vi netop af hensyn til det med den folkelige forankring faktisk holder fast i, at man så også har forsvaret alle steder i landet.
Det er arbejdspladser, og det er vigtigt for mig at sige, at man ikke ...
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-05:
Jeg synes jo, at det var et meget detaljeret spørgsmål, jeg stillede, men selvfølgelig kan det da godt udbygges, sådan at jeg nævner de tjenestesteder, der nu er tale om.
Men det er sådan set ret præcist formuleret: Hvor mange var der i 2004, hvor mange er der i dag?
Man må jo vide, hvor mange man udbetaler løn til, så det er måske ikke helt så svært.
Men det skal vi nok få klaret.
Det, der er interessant ved den her artikel, er jo, at det var noget, som den daværende regering selv satte i værk for at fortælle, hvor gode de var, fordi der var en mistanke om, at man faktisk ville fjerne nogle job.
Så sagde regeringen: Nej, nej, det er modsat, I får flere job.
Når man praler af noget, er det jo en gang imellem godt at få testet, om det nu er rigtigt, at det er sådan, det er gået til.
Jeg forstår så, at der er lidt besvær med at få lagt alle tallene sammen og med alle mellemregningerne, men det er selvfølgelig en sag, jeg vil forfølge, fordi vi skal have det rigtige tal frem, så vi ved præcis, hvor mange det er, for jeg vil tro, at der endda er plads til flere i Nordjylland.
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-05-05:
Som jeg var inde på i min besvarelse, er lige præcis det spørgsmål, som hr. Bjarne Laustsen stiller, inklusive henvendelserne til etablissementer i Nordjylland, antallet af ansatte, det med ubesatte job osv., noget, der falder under udvalgsspørgsmål.
Det er ikke, fordi jeg ikke gerne vil svare på det.
Jeg vil meget gerne svare på det, men jeg skal ud at indhente oplysningerne hos forsvaret, for de skal spørge om det.
Så en enkelt ting i forhold til det her med job og udkantsområder: Noget af det, som jeg selv var meget optaget af – jeg sad jo ikke som hovedforhandler – i forbindelse med forsvarsforliget, der blev indgået i 2004, for 2005-2009, var lige præcis den, der hed, at alle forsvarets job ikke skulle ligge på Holmen.
Derfor synes jeg, det er interessant – lige så interessant for mig – at få fulgt op på det her, for jeg har ingen intentioner om, at det skal være sådan, at man centraliserer alle de job, der i øvrigt er i forsvaret, og så lægger man det hele i København.
Det ønsker jeg bestemt ikke.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-05:
Jeg takker forsvarsministeren for det ikke helt særlig kontante svar.
Jeg har fundet noget på forsiden af Nordjyske fra 2004, som jo er meget aktuelt i forhold til Udkantsdanmark, når regeringen kommer og siger, at alle statslige job skal ligge i provinsen osv.
Derfor er vi jo glade for den smule job, vi har ranet til os igennem tiderne helt efter bedste overbevisning.
Det, der jo er interessant, er, om det står mål med det, fordi vi ved, at der i forsvaret har været en række ubesatte stillinger – det skulle ikke undre mig, om der også var en del af dem i Nordjylland, der har været ubesatte – og så har man bare fjernet dem, uden at der er nogen, der har sagt noget om det.
De er aldrig blevet besat.
Derfor er det selvfølgelig interessant.