runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2008-01-10:
Ja, det er jo festligt, når en jurastuderende beskylder en for at være for legalistisk.
Men vi må i hvert fald bare konstatere, at hvis man læser bekendtgørelsen - og det er måske en god idé at gøre det, inden man fremsætter forslag - står der altså, at der ikke kan ydes tilskud til forkyndelse, og så er den jo sådan set ikke længere.
Det, der så er opgaven, og det kan måske være vanskeligt i nogle sammenhænge, er at vurdere, om det, der ifølge ansøgningen tilsyneladende ikke var forkyndelse, og man derfor gav tilskud til det, i virkeligheden viser sig at være det.
Det er et kontrolspørgsmål, men det bør jo ikke foranledige til, at man ændrer lovgivningen.
Det kan være, at kontrollen skal styrkes nogle steder, og jeg konstaterer, at det, man har gjort i hvert fald i Århus Kommune, er, at man har lagt op til nogle retningslinjer om at holde lidt bedre øje med tingene på visse områder.
Angående den somaliske familieforening, som jeg i øvrigt kender udmærket, er det jo en forening med mange, mange forskellige aktiviteter.
Her er det afgørende - og det synes jeg er vigtigt, som også ministeren var inde på - at det er aktiviteterne, der ydes tilskud til, og at aktiviteterne ikke må være forkyndelse.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-10:
Jeg skal kun meget, meget sjældent beskylde folk for noget dårligt i forbindelse med, at de anlægger en legalistisk tilgang til tingene.
Det sker kun i de få tilfælde, hvor der fuldstændig mangler en realistisk tilgang til sagerne.
Sagen er, at jeg er glad for, at vi kan konstatere, at Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre ser ens på, hvordan situationen bør være.
Men derfor er jeg også lidt ked af, at jeg kan konstatere, at Det Radikale Venstre ikke er med på at gøre noget for rent faktisk at sikre det, vi egentlig er enige om.
Det er jo beklageligt, for de situationer, der henvises til, finder altså sted under den lovgivning, som hr. Morten Østergaard peger på, og når de sker efter den gældende lovgivning eller bekendtgørelsen, og vi to er enige om, at de ikke skal ske, må man da rationelt og logisk konkludere, at så må lovudgangspunktet ændres.
Morten Østergaard (RV), 2008-01-10:
Det er jo sådan, at den, der har hammeren, ser søm over det hele, og det er klart, at hvis man har en legalistisk tilgang til livet, er det eneste, man kan finde på, selvfølgelig at komme med et beslutningsforslag om at ændre loven.
Men det, man må konstatere her, er sådan set, at det, hr. Morten Messerschmidt er utilfreds med, er forbudt i forvejen.
Der kan ikke gives tilskud til aktiviteter, som er forkyndelse, og derfor kan det siges, at selv hvis man havde hr. Morten Messerschmidts tilgang til spørgsmålet, var det måske svært at finde anledning til at tro, at fordi man forbyder det igen, vil det give et andet resultat.
Derfor må vi nok snarere sige, at det, der måske er behov for, netop er at konstatere, at vi altså her ser, at folkeoplysningsudvalget og Århus Byråd netop er ved at tage hånd om sagen og er ved at sørge for, at man får en bedre evne til at sikre, at midlerne ikke bliver brugt til noget forkert.
Det er vel i virkeligheden det, hr. Morten Messerschmidt skal være tryg ved, og det er vi i hvert fald i Det Radikale Venstre.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-10:
Enhedslisten kan ikke støtte beslutningsforslag nr. B 21.
Vi mener, at den nuværende folkeoplysningslov fungerer o.k., og vi har sådan set tillid til forvaltningen af loven.
Den sag, der danner grundlag for beslutningsforslaget, er blæst helt ud af proportioner af Dansk Folkeparti.
Man tog sagen op, og man ændrede praksis, og derfor er der på det grundlag, som Dansk Folkeparti skitserer, ikke behov for en lovændring.
Derudover bliver der sådan set
i selve forslaget påpeget et af de problemer, som forslaget indeholder.
Formålet med forslaget er, at der skal foretages en præcisering af folkeoplysningsloven, men samtidig fremgår det af forslaget, at en sådan præcisering er meget vanskelig at foretage i praksis, for hvad er det helt præcist, religiøs forkyndelse betyder, og hvad betyder det helt præcist, at religiøs forkyndelse er i hovedfokus?
Det vil altid være et fortolkningsspørgsmål.
Sagen, der er i JP Århus i dag, viser det meget fint.
Her har man en diskussion om, hvorvidt et konkret lokale alene bliver brugt til bøn, eller om der også foregår andre aktiviteter.
Det vil sige, at det er en diskussion om, hvorvidt religiøs forkyndelse er i hovedfokus eller ej.
Jeg har rent faktisk skimmet JP Århus, og jeg er valgt i København.
Men Enhedslisten kan altså ikke støtte B 21.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-10:
På trods af det henskredne tidspunkt synes jeg at det har været en interessant debat - både om, hvordan reglerne er, og hvordan de bør være.
Nu skal man jo se positivt på tingene, og derfor vil jeg da starte med blot at konstatere, at det er glædeligt, at der i hvert fald meget bredt er enighed om, hvordan reglerne bør være.
Om reglerne så også i praksis kan udmøntes på en sådan måde, at man undgår de situationer, som jeg forstår alle partier sådan set er enige om skal undgås, er så en nærmere diskussion.
Vi havde gerne set en præcisering i loven, sådan at det fremover gøres fuldstændig klart, at foreninger, som har religiøst forkyndende formål og aktiviteter, slet ikke hører til på folkeoplysningskontoen.
Desværre må man jo altså konstatere, at det i en række kommuner er sådan, at særlig islamiske foreninger, hvis hoved- eller delmål er religiøst, søger midler, hvor de kan få dem - for at sige det ligeud.
Det sigte vil vi gerne forhindre.
Nu er det jo sådan, at folkeoplysningsloven løbende skal revideres, og vi vil selvfølgelig i forbindelse med en kommende revision fremsætte det her forslag, så det bliver præciseret, at praksis bliver, som vi alle sammen ønsker.
Jeg håber så, at villigheden til også at ændre lovgivningen i retning af det, som er blevet sagt her fra talerstolen, vil være til stede.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-01-10:
Vi har jo i folkeoplysningsloven en af de bedste demokratiske processer her i landet, hvor foreningerne selv er med til at bestemme de lokale regler for de her folkeoplysningsvirksomheder via folkeoplysningsudvalget, som foreningerne kan vælges til.
Udvalget, som kender det lokale område og de problemstillinger, der er for de er jo forskellige fra område til område - kan sammen med kommunalbestyrelsen skabe de rammer, som lige netop er rigtige for det område.
Hvis Dansk Folkeparti virkelig mener noget med demokratiet i Danmark og virkelig mener noget med det kommunale selvstyre, mener Dansk Folkeparti så ikke, som også Århussagen har vist, at de mennesker, som sidder i disse udvalg, er de bedste til at vurdere de enkelte sager?
Troels Christensen (V), 2008-01-10:
Jo, det er rigtigt, at det er værktøjer, vi skal bruge ude i folkeskolen, og vi mener også, det er rigtigt at stille disse værktøjer til rådighed, for det er altså noget, som man har skreget efter i meget lang tid, nemlig at man virkelig får nogle muligheder for at kunne sammenligne og sikre, at den enkelte forælders barn også når de mål, som der nu engang er sat.
Så som pædagogiske værktøjer er det her virkelig noget, der har sendt folkeskolen fremad og ikke sat den tilbage.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-10:
Det er korrekt, at det er håndtag, man kan dreje på, men kan vi ikke blive enige om, at det er håndtag, man skal dreje på på den enkelte skole?
Der er to ting, jeg vil spørge om.
Kan jeg tolke det, der er blevet sagt, sådan, at man fra Det Konservative Folkepartis side går ind for en klassekvotient på 28?
Det var det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål handler om den uddannelseskontrakt, jeg tidligere har omtalt, og som altså er fra den 8. november.
I det uddannelsespolitiske topmøde deltog fru Helle Sjelle som repræsentant for Det Konservative Folkeparti.
Fru Helle Sjelle har skrevet under på den paragraf, der hedder, at underskriverne af denne kontrakt forpligter sig til at arbejde for følgende over for de danske vælgere - og her kommer så det interessante: at indføre et loft over klassekvotienten i folkeskolen og på ungdomsuddannelserne.
Det har fru Helle Sjelle altså underskrevet som repræsentant for Det Konservative Folkeparti.
Men det vil sige, at ordføreren ikke enig med sin partikammerat.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-10:
Man lægger lidt ordene i munden på mig.
Med hensyn til en klassekvotient på 28 vil jeg sige, at det da er klart, at man sagtens kan have et vejledende tal, der hedder 28, hvis det er fornuftigt.
Men jeg vil da også sige, at hvis det er sådan, at man har plads og har rammerne til det, synes jeg også det er rimeligt, at der kan være 30 eller 32 i en klasse.
Men netop fordi der i gymnasiet er stamklasser, rykker man ud og deler de her stamklasser, sådan at man rent faktisk har flere muligheder.
Lad mig understrege det og sige det helt klokkeklart: Vi ønsker i forbindelse med det her forslag ikke på nuværende tidspunkt at sætte et tal på, hvor mange der skal være i en klasse.
Det mener vi rent faktisk skal være op til gymnasierne, handelsskolerne osv.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-10:
Vil ordføreren forholde sig til, at både lærere og elever på mange skoler jo faktisk beklager de enormt høje klassekvotienter og begrunder de store holdstørrelser med, at den økonomiske situation ikke er til at sikre ordentlige forhold?
Det vil sige, at der er et udtalt ønske om, at man kunne få et loft over klassekvotienterne netop for at sikre - som du jo også siger ordentlige forhold for eleverne.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-10:
Jamen vi Konservative mener stadig væk, at der er en forpligtelse for den enkelte skole til at sørge for, at man ikke placerer flere elever i en klasse, end man har rammerne til.
Altså, begynder man på det, er man selvfølgelig decideret ude på et skråplan, og så får man altså også hurtigt et dårligt ry blandt andre studerende, som skal søge ind på det pågældende gymnasium eller den pågældende handelsskole.
Og så er det sådan, at man rent faktisk også får en flugt fra det enkelte gymnasium over til et andet gymnasium.
Så vi kan faktisk ikke se problemet.
Nanna Westerby (SF), 2008-01-10:
Ja, så kan jeg først oplyse, at der faktisk er rigtig mange skoler, der har højere klassekvotienter, end de har rammerne og lokalerne til, og netop derfor bliver det her forslag jo fremsat, nemlig for at sikre, at der ikke kommer sådan nogle tilfælde.
Men jeg ved jo også, at Konservative er meget optagede af at sikre fagligheden, også på ungdomsuddannelserne, og derfor vil jeg bare høre ordføreren, om ordføreren ikke mener, at det er et stort problem, at der på nogle skoler, nemlig dem, der har rigtig høje klassekvotienter, 34-35 elever i en klasse, er mindre tid den enkelte elev og læreren imellem, end der er på de skoler, som har lavere klassekvotienter.
Er det ikke et problem for fagligheden på skolerne?
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-10:
Det mener jeg ikke, for jeg mener rent faktisk, at skolerne også må håndtere, når de laver deres planer, hvordan og hvorledes deres undervisningsforløb skal forløbe.
Nu ved jeg, at man ikke kan stille modspørgsmål, men jeg kan da i hvert fald konstatere, at en gymnasial uddannelse eller en handelsskoleuddannelse - mener jeg - giver en bedre undervisning med et højere elevtal og også en sjovere undervisning og en mere kreativ og en mere spændende undervisning, frem for at man rent faktisk har en klasse med 12 elever og en klasse med 13 elever.
Nanna Westerby (SF), 2008-01-10:
Ja, man kan vel så sige, at det jo giver mindre tid lærer og elev imellem.
Jeg kan så konstatere, at ordføreren ikke mener, at den lærer-elev-tid har nogen betydning for fagligheden i øvrigt.
Så vil jeg bare høre ordføreren, om ordføreren ikke mener, at det er ansvarsfralæggelse, at vi sådan siger, at det må være op til de enkelte institutioner bare at indrette deres undervisning, også selv om det betyder en forringet kvalitet, at de på grund af økonomiske vilkår er tvunget til at komme mange elever ind i klasserne.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-10:
Jamen vi mener helt klart, at det er en forringelse af kvaliteten, hvis man kommer flere elever ind i en klasse, end der kan være i klassen, og vi mener, at man rent faktisk skal have de lærermæssige kræfter og ressourcer til det.
Og det er det, der er vigtigt, og ikke, hvor mange hoveder der sidder i klassen.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-01-10:
Ja, jeg er egentlig utrolig glad for det, jeg hører hr. Henrik Rasmussen sige, for hr. Henrik Rasmussen har ikke hørt, at der er problemer med pladsen ude blandt eleverne.
Jeg sagde før til en anden ordfører, at jeg har hørt noget andet.
Jeg har faktisk hørt elever sige det - der er store problemer - og at de heller ikke mener, at de kan være der.
Men det, der gør mig utrolig glad i dag, er, at jeg egentlig også hører ordføreren for Konservative sige her, at hvis der er problemer, så skal der selvfølgelig gøres noget ved det.
Så jeg vil godt have, at hr. Henrik Rasmussen lige igen svarer på, hvis det viser sig, at det her er sandt, og hvis der virkelig kommer nogen frem og siger, at der altså er pladsmangel derude, om Konservative så er klar til at gøre noget ved det og sætte ressourcer af, altså at sætte et loft?
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-10:
Vi Konservative kan ikke støtte det her forslag.
Som vi har været inde på flere gange i debatten, ligger gennemsnittet i dag på ca. 28 elever pr. klasse, og så er det rigtigt, at når man måler enkelte handelsskoler fra starten, kan man se, at de er oppe på 30 og 35 elever.
Med hensyn til det her fremsatte forslag om en klassekvotient på 24 elever, skal man jo tænke på, at lægger man det loft, betyder den 25. elev rent faktisk en klassedeling med 13 elever i den ene klasse og 12 elever i den anden, og det mener vi ikke er hensigtsmæssigt, og slet ikke i ungdomsuddannelserne; det er jo faktisk voksne mennesker, vi har med at gøre her.
Vi vil også sige, at det er vigtigt, at skolerne ikke laver større klasser, end de rent faktisk har lokaler og bygninger til.
Det håber jeg da ikke er sandt at de gør, og det er i hvert fald heller ikke den oplevelse, jeg har haft, når jeg har været rundt på gymnasierne.
Det er heller ikke den oplevelse, jeg har fået fortalt om af eleverne, som også har meddelt, hvad de mener om de her ting.
Men det morsomme er jo, at spørger man flere forskellige, hvor de vurderer at den rigtige klassestørrelse ligger, vil man jo nok høre, at den ligger omkring de 28, netop for at det kan sikres, at der også kan laves gruppearbejde i klasserne.
Så vi kan ikke støtte dette forslag om en klassekvotient på 24.
Nanna Westerby (SF), 2008-01-10:
De høje klassekvotienter på ungdomsuddannelserne er et rigtig stort problem.
På gymnasierne er den gennemsnitlige klassekvotient i 1. g-klasser i år for første gang oversteget 28, og for handelsgymnasiernes vedkommende har 145 ud af 201 1. hhx-klasser en klassestørrelse på over 28 elever.
Og en række steder har vi set eksempler på klasser med helt op til 34, 35, 36 elever.
Klassekvotienten på ungdomsuddannelserne stiger år efter år, og den udvikling skal stoppes.
Danmark har en målsætning om, at 95 pct. af en ungdomsårgang skal gennemføre en ungdomsuddannelse, men for nylig kom det frem, at frafaldet på ungdomsuddannelserne nærmer sig 25 pct.
Set i det lys er det helt afgørende, at vi får et loft over klassekvotienten, der kan sikre plads og rum til alle elever.
For selvfølgelig har klassestørrelserne en betydning for kvalitet og frafald i ungdomsuddannelserne.
Lavere klassekvotienter betyder, at den enkelte elev får mere tid med sin lærer, og at der er plads til at tage hånd om de svage elever.
Der skal være rum til alternativ undervisning som f.eks. gruppearbejde eller eksperimenter med forelæsninger.
Men det her forslag handler om størrelserne på stamklasserne, og det er jo virkeligheden, at alle gymnasieelever bliver tilknyttet en stamklasse, og derfor kommer det her forslag ikke til at påvirke alternative undervisningsformer.
Og så er det jo også virkeligheden, at langt det meste af undervisningen foregår i de her stamklasser i dag.
Uddannelse handler om at give alle unge de bedste muligheder for en høj faglighed og en tryg fremtid, og derfor støtter SF forslaget om en klassekvotient på maksimalt 24 elever.
Hvis vi skal sænke frafaldet og sikre kvaliteten, må der også være ordentlige rammer for undervisningen.
Her er klassekvotienten afgørende, og det er vores ansvar her i Folketinget at sikre gode vilkår på uddannelsesinstitutionerne.
Martin Henriksen (DF), 2008-01-10:
Jeg synes faktisk, at Enhedslisten er lidt uvenlige, for jeg erkendte jo, at hvis vi eksempelvis på handelsskolerne ser klassekvotienter på 37 elever, som nogle har givet eksempler på, og hvis faciliteterne overhovedet ikke passer til det, så er der et problem.
Bl.a. derfor har vi i Dansk Folkeparti sagt, at vi ønsker at prioritere handelsskolerne på vores finanslovforslag.
Så sagde jeg så, at hvis man kender klassekvotienten på erhvervsskolerne og på hf - den kender jeg ikke, det kan være, jeg er gået glip af noget - og kan koble den sammen med det høje frafald, som vi ser på bl.a. erhvervsskolerne, kan der drages en konklusion ud fra det.
Men indtil da mener jeg, at Enhedslisten griber sine konklusioner ud af den blå luft, og det vil ikke være første gang.
Troels Christensen (V), 2008-01-10:
Det lyder da heller ikke optimalt, hvis der er mange flere elever i klasserne, end der er plads til.
Men jeg ser bare på det på samme måde, som ministeren var inde på, nemlig at det, der er vigtigt, er, at vi har nogle forhold, der gør, at vi ikke fastlåser hele det her system, så man tvinger nogle af eleverne til at gå hen og vælge en anden skole, tvinger elever til at tage nogle andre fag end dem, som de har mulighed for at tage.
Hvordan de så helt nøjagtigt håndterer det derude på den enkelte skole, skal de altså selv styre.
Julie Rademacher (S), 2008-01-10:
Ja, dette er jo min jomfrutale.
Der bliver proppet flere og flere ind i klasserne på ungdomsuddannelserne, og situationen er især bekymrende, fordi undervisningsministeren møder os med en laissez faire-holdning, hvor han holder på den enkelte skoles ret til at prioritere mellem forskellige formål.
Da vi i maj 2003 ligesom de fleste andre partier ikke ville gå med til at indføre klassekvotienter, altså loft, skyldtes det primært, at vi syntes, det var for usmidigt, og at en klassekvotient på 24 elever var et meget vidtgående forslag.
Nu er der gået næsten 5 år, hvor tilstandene ikke ligefrem er blevet bedre.
Vi ser i øjeblikket klasser på helt op til 35 elever på hhx, og vi ser store frafald på de danske ungdomsuddannelser som også tidligere nævnt.
Vi har taget højde for dette og afsat penge til en lavere klassekvotient for hhx i vores finanslovforslag, og vi er derfor villige til at diskutere klassekvotienter igen med et mere positivt udgangspunkt.
Jeg vil faktisk gå så langt som til at sige, at vi er parate til at gå med til at indføre klassekvotienter på ungdomsuddannelserne, dog ikke med et lige så lavt loft som det, Enhedslisten lægger op til her.
Hvis vi skal være med, skal vi højere op, så vi balancerer bedre mellem hensyn til kvaliteten af undervisningen og økonomien.
Danske Gymnasieelevers Sammenslutning har foreslået et loft på 28 elever, og det glæder mig at se, at DGS viser økonomisk ansvarlighed og faktisk kommer med et til dels mere realistisk forslag end det, Enhedslisten her fremsætter.
Det kunne være udgangspunktet for at tage dette op til diskussion i forligskredsen.
Helt afgørende er det dog, at det bliver et økonomisk ansvarligt tiltag.
I forslaget fra Enhedslisten er der ingen forslag til finansiering.
Hvis vi skal være med til at indføre klassekvotienter på ungdomsuddannelser, skal der regnes ordentligt på det.
Det skal være en ansvarlig økonomisk beslutning på linje med de ansvarlige økonomiske beregninger, som vi fremlagde med vores velfærdsrettigheder.
Ud over økonomien bør vi også forholde os til en række andre problemstillinger i forbindelse med indførelse af klassekvotienter.
Bl.a. bør vi sikre, at en indførelse af klassekvotienter ikke kommer til at medføre, at nogle elever ikke kan få den studieretning, de ønsker.
Derudover bør vi sikre, at institutionernes pressede økonomi ikke forværres.
Og vi bør ikke mindst sikre, at der stadig er rum til at lave tværgående undervisning med flere klasser.
Tak til Enhedslisten for at sætte klassestørrelserne i ungdomsuddannelserne på dagsordenen.
Vi Socialdemokrater er bestemt positive over for tankegangen.
Må vi gerne sige du?
Martin Henriksen (DF), 2008-01-10:
Tillykke med talen.
Enhedslisten ønsker at nedsætte antallet af elever i klasserne på ungdomsuddannelserne.
Det må glæde Enhedslisten, at der siden 2001 er blevet tilført flere ressourcer til området, ligesom det må glæde Enhedslisten og andre, at Danmark ligger helt i top, hvad angår offentlige udgifter til uddannelse generelt.
Vi har i Dansk Folkeparti noteret os, at Enhedslisten ikke har bidraget til arbejdet i forhandlingskredsen, bl.a. omkring de store reformer.
Havde Enhedslisten gjort det, ville Enhedslisten her have kunnet udnytte en enestående mulighed for at påvirke de endelige aftaler, men det har man valgt ikke at gøre.
Når det er sagt, er det klart, at der visse steder i uddannelsessystemet er problemer på grund af det høje antal elever i klasserne - det kan være på erhvervsuddannelserne - og diskussionen er da relevant, når man kigger på handelsskolerne.
Her kan man finde klasser med 30 elever og i visse tilfælde klasser med op til 37 elever.
Det virker voldsomt.
Handelsskoleområdet har siden 1990’erne været underfinansieret.
Den tidligere regering støttet af Enhedslisten og resten af venstrefløjen formåede ikke, da den havde regeringsmagten, at løfte handelsskolerne økonomisk.
Derfor klinger det hult, når man nu endnu en gang hævder sig selv som den store frelser.
Enhedslisten nævner handelsskolerne som det værste eksempel i sit beslutningsforslag, men hvad gjorde man selv, da man sad med magten, og hvad gjorde den regering, som man støttede?
Svaret er: De gjorde ingenting, men nu kan de gå på vandet.
Det er tankevækkende og burde også være det for de studerende, som Enhedslisten her i dag påstår at repræsentere.
Handelsskolernes økonomi er siden 2001 løbende blevet forbedret, og i regeringens finanslovforslag for 2008 lægges der op til endnu en forbedring.
Det er godt, men det er ikke tilfredsstillende.
Dansk Folkeparti vil ud over regeringsforslaget tilføre ekstra 65 mio. kr. til handelsskolerne.
De lokale ledelser vil få mulighed for at prioritere de ekstra midler, såfremt regeringens finanslovforslag bliver vedtaget, og såfremt vi i Dansk Folkeparti kommer igennem med vores finanslovforslag.
Dansk Folkeparti sagde før valget, under valget, og nu siger vi også efter valgkampen, at vi fortsat ønsker at prioritere handelsskolerne på finansloven.
Om vi kommer igennem med det, må de videre forhandlinger afgøre.
Vi vil i hvert fald gøre vores, og vi vil arbejde for det.
Hvad angår dette forslag, kan Dansk Folkeparti ikke støtte det.
Vi mener, at forslaget på ingen måde er gennemarbejdet, og vi finder, at det vil være økonomisk uansvarligt at stemme ja til et forslag, som ikke er finansieret.
Nanna Westerby (SF), 2008-01-10:
Når nu ordføreren er så optaget af at gøre noget ved vilkårene på handelsskolerne, ville det så ikke for at forhindre de stigende klassekvotienter være en idé at indføre et loft over klassekvotienten også på handelsskolerne, så man kan sikre, at alle elever på ungdomsuddannelser har optimale vilkår for at få en ordentlig uddannelse og har tid nok med den enkelte lærer?
Martin Henriksen (DF), 2008-01-10:
Som sagt anerkender vi i Dansk Folkeparti, at hvis der sidder en klasse på 37 elever, hvor lokalerne bestemt ikke er bygget til det, virker det voldsomt, og det er bl.a. også derfor, vi har sagt, at vi ønsker at prioritere handelsskolerne på finansloven.
Så er det da min forventning, at man lokalt ude på de enkelte skoler vil beslutte sig for, hvad der er hensigtsmæssigt, og hvad der ikke er hensigtsmæssigt, og hvis man har en klasse med 37 elever, hvor faciliteterne overhovedet ikke matcher med det, vil det jo være oplagt at kigge på det.