runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2011-03-31:
S og SF’s plan »En Fair Løsning« er ikke underfinansieret, men det er rigtigt, at den har en fuldstændig anderledes prioriteringsprofil end regeringens såkaldte genopretningspakke.
I forhold til den historie, der er på forsiden af Jyllands-Posten, vil jeg henvise Dansk Folkepartis ordfører til at gå ind og kigge på Arbejderbevægelsens Erhvervsråds hjemmeside, hvor der er en meget, meget klar afvisning af den måde, som Jyllands-Posten har valgt at misbruge AE-rådets tal på; de kan slet ikke genkende den udlægning, som Jyllands-Posten er kommet med.
Det kan ordføreren finde på www.ae.dk.
Nanna Westerby (SF), 2011-03-31:
Det var da heldigt, at taletiden lige udløb der.
Jeg sagde jo, at politikerne på Christiansborg er med til at sætte rammerne for professionshøjskolerne, og man har sat nogle rammer op, hvor der er blevet 6 pct. mindre på undervisningstaxameteret fra 2001 og – hvis man fortsætter med regeringens politik – frem til 2014, og det støtter Dansk Folkeparti.
Så er det bare, at jeg spørger: Når nu vi hører de her eksempler på, at der er meget lave timetal på læreruddannelsen, og når nu vi hører, at professionshøjskolernes rektorer går ud og siger, at det er en direkte følge af de besparelser, der har været i bl.a. genopretningspakken og den nedskæringspolitik, der er blevet ført, hvordan hænger det så sammen med det løfte, man giver, om en folkeskole i verdensklasse, altså når det nu er de lærerstuderende, der skal være med til at levere den folkeskole i verdensklasse?
Marlene Harpsøe (DF), 2011-03-31:
Jeg opfatter egentlig spørgsmålet her fra Socialistisk Folkeparti som et forsøg på virkelig at sprede, kalder man det ikke hagl?
– spredehagl, siger formanden – fordi det simpelt hen peger i så mange retninger, at det næsten er umuligt at skulle svare på det hele på en gang, men jeg skal da gøre et meget, meget kort forsøg.
I forhold til taksterne til professionshøjskolerne er det rigtigt, at der i genopretningsaftalen er et generelt sparekrav, men de der 6 pct., som fru Nanna Westerby er oppe på, er altså slet ikke det, der fremgår af netop genopretningspakken, tværtimod.
For 2011 er det f.eks. et generelt sparekrav på 0,6 pct., så der er altså langt op til de der 6 pct., som fru Nanna Westerby er ude i.
Og nej, jeg tror bestemt ikke, at studerende ude på professionshøjskolerne bevidst går og lyver, altså, det tror jeg ikke.
Nu udløber taletiden, men ordføreren kan jo stille spørgsmålet igen, og så kan jeg uddybe det anden gang.
Nanna Westerby (SF), 2011-03-31:
Det er 6 pct. mindre til undervisning, som professionshøjskolerne har fået i den periode.
Så siger ordføreren for Dansk Folkeparti: Jamen det er jo ikke vores ansvar, at der er frafald på professionshøjskolerne.
Derfor kommer jeg så til mit spørgsmål: Hvis nu vi antager, at de lærerstuderende fra læreruddannelserne i Skive, på Zahles seminarium og i Odense, som vi har hørt stille sig frem og sige, at de meget ofte har undervisning på færre end 10 timer om ugen, og at de ikke føler, at det ruster dem til at blive ordentlige folkeskolelærere, ikke lyver, altså at det, de siger, faktisk er rigtigt, hvordan mener ordføreren så at det hænger sammen med løftet om en folkeskole i verdensklasse?
Marlene Harpsøe (DF), 2011-03-31:
Selvfølgelig kan vi da sige det, for det er dem, der har ansvaret.
Vi kan selvfølgelig have en masse gode hensigter om, at de studerende skal have mere vejledning og lignende, men det er nu engang professionshøjskolerne, der har det ansvar.
Med hensyn til det, der sker med genopretningspakken, er det rigtigt, at vi er med til at sikre, at dansk økonomi ikke oplever den omstyrtning, som man oplever andre steder i verden, men at vi rent faktisk fra Dansk Folkepartis side og fra regeringens side er ansvarlige politikere her i Folketinget, der gerne vil sikre, at dansk økonomi rent faktisk overlever.
Det vil jo også blive til gavn for de unge.
Så det er rigtigt, at vi netop i genopretningspakken finder penge.
Men når det så er sagt, skal vi huske på, at det jo ikke betyder, at der ikke bliver bevilget flere penge, for der bliver nemlig bevilget flere penge, og det er der blevet de sidste 3 år.
Christine Antorini (S), 2011-03-31:
Det er i hvert fald svært, når Dansk Folkeparti både mener, at der skal gøres noget ved frafaldet, og så i øvrigt siger, at det må professionshøjskolerne selv tage sig af.
Man kan ikke mene begge dele.
Men der er i hvert fald én ting, som Dansk Folkeparti har ansvaret for, og det er den økonomi, som professionshøjskolerne har.
Derfor vil jeg spørge Dansk Folkepartis ordfører, om ordføreren kan fortælle bare i sådan runde tal, hvor meget der egentlig blev skåret ned på professionshøjskolerne med den finanslov, der lige er blevet vedtaget?
For det lyder, som om de kan gøre hvad som helst, fordi de har masser af penge.
Men hvor mange penge er der egentlig blev skåret ned med?
Hvor meget har Dansk Folkeparti været med til at skære ned med finansloven i år?
Marlene Harpsøe (DF), 2011-03-31:
Det er jo derfor, det er positivt, at man ude på produktionshøjskolerne skal have en plan for, hvordan man bl.a. vil nedbringe det her frafald.
Det er jo professionshøjskolerne selv, som har ansvaret for at sikre, at så mange som muligt gennemfører de forskellige professionsbacheloruddannelser, og jeg har tillid til, at professionshøjskolerne selv kan finde ud af at forvalte det her.
Det er professionshøjskolerne, der har ansvaret.
Med hensyn til det her med ansvar for egen læring kan man selvfølgelig drøfte, hvordan og hvorledes det skal defineres, og hvordan man kan tolke det.
Men jeg synes i hvert fald altid, at man, når man går på en videregående uddannelse, selvfølgelig har et ansvar for at læse de ting, der er behov for for at møde velforberedt op til undervisningen, men også et ansvar for, at man selvfølgelig læser op på de ting, så man kan klare eksamenerne og i det hele taget bestå og få en god uddannelse.
Christine Antorini (S), 2011-03-31:
Jeg er lidt nysgerrig efter at høre, hvad Dansk Folkeparti egentlig har af forslag til at mindske frafaldet på professionsuddannelserne.
Vi ved, at det er der, for det har vi tal på.
Frafaldet er relativt højt.
Vi kender også nogle af grundene til, at der er studerende, der falder fra lærer- og pædagoguddannelserne, sygeplejerskeuddannelsen osv.
Det er bl.a., fordi de oplever et studiemiljø, hvor de ikke får så meget undervisning og ikke har så mange timer.
De oplever aflyste timer, de oplever lærerfyringer, de oplever, at de har ansvar for egen læring, fordi der ikke er den undervisning, der skal være.
Det, jeg egentlig spørger om, er: Vi kender tallene for frafaldet og de er for høje, og hvad er Dansk Folkepartis plan for at få frafaldet ned?
Vi har jo brug for, at de studerende gennemfører deres uddannelse.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-03-31:
I forhold til fru Nanna Westerbys første bemærkning om, at det vist var heldigt, at taletiden lige udløb, vil jeg sige, at jeg synes, det var lidt frækt at sige det på den måde.
Fru Nanna Westerby ved godt, at det handler om noget helt andet.
I forhold til de besparelser, der sker, hører jeg, at regeringen åbenbart sammen med Dansk Folkeparti har vedtaget besparelser på op mod 6 pct. på professionshøjskolerne.
Men sandheden er bare en helt anden; den er en helt anden, vil jeg sige til fru Nanna Westerby.
Og det er ikke, fordi jeg tror, at man lyver ude på de enkelte professionshøjskoler fra de studerendes side, men jeg kan da godt forstå, at man, hvis man en uge har 25 timer og en anden uge lige pludselig kommer ned på f.eks. 8 lektioner, tænker, hvordan det kan hænge sammen, og så prøver at finde en årsag til det.
Men hvis vi skal diskutere fakta her i Folketingssalen, så lad os få fakta på bordet, for der er ikke sket den her 6-procents-reduktion, som man siger fra Socialistisk Folkepartis side.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-31:
Nej, det er slet ikke svært at svare på, vil jeg sige til fru Marlene Harpsøe.
Jeg spørger ikke til, hvordan situationen er ude på uddannelsesinstitutionerne; det er helt fint at afvente en redegørelse for det.
Jeg beder ikke ordføreren redegøre for, hvor mange timer der er på pædagoguddannelsen.
Jeg spørger ordføreren: Hvis det er korrekt, at de kun får 11 lektioner a 45 minutter i gennemsnit om ugen på pædagoguddannelsen, er det så en situation, som man er tilfreds med i Dansk Folkeparti?
Det er slet, slet ikke svært.
Det er et super simpelt, meget konkret spørgsmål: Mener man i Dansk Folkeparti, det er tilfredsstillende, hvis situationen er den, at de får 11 lektioner a 45 minutter i gennemsnit om ugen på pædagoguddannelsen i Danmark?
Det er ikke svært.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-03-31:
Som fru Johanne Schmidt-Nielsen fra Enhedslisten jo også er bekendt med, er man fra Undervisningsministeriets side nu gået ind og har krævet en slags redegørelse fra professionshøjskolerne angående netop det her med antallet af undervisningstimer.
Derfor er det selvfølgelig også på nuværende tidspunkt svært for mig som ordfører for Dansk Folkeparti reelt at tage stilling til, om tingenes tilstand vitterlig er, som fru Johanne Schmidt-Nielsen netop har beskrevet.
Jeg kunne da i hvert fald godt tænke mig at få et mere uddybende billede af, hvordan det egentlig hænger sammen, før vi i Dansk Folkeparti tager endelig stilling til, hvorvidt der er et tilfredsstillende antal undervisningstimer rundtomkring på professionshøjskolerne.
Jeg synes i hvert fald, det ville være rigtig, rigtig godt at få de fakta på plads, før vi som folketingspolitikere begynder at male et sort billede af antallet af undervisningstimer ude på professionshøjskolerne.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-31:
Mener ordføreren for Dansk Folkeparti, at det er i orden, hvis De Pædagogstuderendes Landsorganisation har ret i, at de i gennemsnit får 11 lektioner a 45 minutter om ugen på deres uddannelse?
Marlene Harpsøe (DF), 2011-03-31:
Denne forespørgsel, som Socialistisk Folkeparti, Socialdemokratiet, De Radikale og Enhedslisten har stillet, har nærmest karakter af et såkaldt retorisk spørgsmål, men det er det nu ikke.
Formålet med forespørgslen er ene og alene at bidrage med endnu et penselstrøg til det kulsorte billede af landets tilstand lige nu og her, som venstrefløjen så ihærdigt prøver at fremmane.
Men lad os se engang på realiteterne.
Som bekendt har regeringen sat det mål, at mindst halvdelen af en ungdomsårgang skal gennemføre en videregående uddannelse i 2015 og fremefter.
Det er naturligvis et mål, som vi i Dansk Folkeparti fuldstændig bakker op om.
Vi har jo ikke olie i samme målestok som i Norge eller store guldforekomster eller andre værdifulde naturressourcer.
Vores vigtigste råstof er viden og kloge hoveder.
Det er i særlig grad dem, der fremover skal sikre vækst og nye job i Danmark.
Derfor er det naturligvis også glædeligt, at andelen af en ungdomsårgang, der forventes at gennemføre en ungdomsuddannelse, er den højeste andel nogen sinde.
Det er mindst lige så glædeligt, at andelen, der forventes at gennemføre en videregående uddannelse, er steget til 49,4 pct – altså rigtig tæt på målet med de 50 pct. Og det er blot nogle af realiteterne.
Andre realiteter er, at der har været et rekordhøjt optag på de videregående uddannelser, og at bevillingerne over en kam er steget inden for de seneste 3 år.
Vi skal også huske, at professionshøjskolerne selv har et ansvar her.
Det er dem, der skal forvalte de penge, de får, på en forsvarlig måde.
De skal sikre, at de studerende får reelle undervisningstimer og ikke blot skal være selvstuderende.
: Det var netop ansvarlighed, som regeringen og Dansk Folkeparti udviste, da vi i maj 2010 blev enige om genopretningspakken.
For at komme ud af den krise, som ramte hele verden, og hvis efterdønninger vi stadig mærker, var det nødvendigt med pakken.
Det kommer vi ikke uden om.
Det var ikke, fordi det morede os at vedtage den, men den var og er nødvendig.
Det ved jeg godt at venstrefløjen her i Folketinget ikke kan eller vil se.
Men venstrefløjen i Folketinget har det jo også bedst med at ligge i hængekøjen og fremlægge ufinansierede løfter.
Det eneste, der for alvor kan få venstrefløjen i Folketinget til at rokke lidt i hængekøjen, er, når der skal males det sortest mulige billede af det danske riges tilstand anno 2011.
Det er nemt og bekvemt, men ansvarligt er det langtfra.
Her til sidst vil jeg meddele, at vi i Dansk Folkeparti støtter det forslag til vedtagelse, som hr. Peter Juel Jensen fra Venstre var så venlig at læse op på vegne af et flertal her i Folketinget.
Christine Antorini (S), 2011-03-31:
Jeg beklager, at Venstres ordfører tilsyneladende ikke hørte mit svar til Dansk Folkepartis ordfører, fordi det, jeg prøvede at redegøre for, var nogle af de hovedpunkter, som er i S og SF's økonomiplan »En Fair Løsning«.
Som jeg sagde, er det en anderledes prioritering, end der er i regeringens nedskæringspakke, fordi når vi vil lave et løft på uddannelsesområdet, bliver det bl.a. finansieret ved, at vi hæver en række skatter og afgifter.
Det sker også igennem, at vi effektiviserer inden for den offentlige sektor i størrelsesordenen 4 mia. kr.
Så det er ikke bare guld og grønne skove.
Vi laver bare en anderledes prioritering end regeringen.
Vi konstaterer, at det, som regeringen har valgt at gøre ved at gennemføre finansloven sammen med Dansk Folkeparti, er massive nedskæringer på uddannelse og forskning, og det er det, der rammer lærere, pædagoger, sygeplejersker – alle de unge mennesker, som vi synes det er utrolig vigtigt at give en god uddannelse, fordi vi har brug for dem fremover.
Peter Juel Jensen (V), 2011-03-31:
Nu er vejret udenfor jo ikke for godt, og da jeg hørte ordførerens ordførertale, følte jeg mig helt hensat til juleaften.
Ordføreren kunne være en fantastisk julemand, for der blev delt gaver ud: Alt det onde, der er sket siden 2001, inklusive dårligt vejr osv., ruller vi tilbage, når vi engang kommer til.
Men der var ikke et eneste ord om, hvordan det skal finansieres – ikke et!
Man vil gerne dele gaverne ud, men når regningen skal betales, er der bare ikke nogen svar.
Jeg vil gerne erindre ordføreren om, at ordførerens formand, fru Helle Thorning-Schmidt, og statsministeren var i en tv-duel, hvor ordførerens formand, fru Helle Thorning-Schmidt, sagde: Når vi kommer til, skal der effektiviseres, og så skal der spares.
Eller man kunne tage hr. Ole Sohn, som i en radiodebat på P 1 lagde op til, at der skulle spares 10 mia. kr. på det offentlige.
Hvordan harmonerer det med, at ordføreren står her i dag, hvor der er lang tid til jul, og leger julemand og deler gaver ud?
Marlene Harpsøe (DF), 2011-03-31:
I Dansk Folkeparti mener vi sådan set, at et meget super simpelt svar på det er, at der kan være 11 lektioner i en uge, og vi ved jo godt, at det også kan være 25 lektioner i en anden uge, og det er vi nødt til – og det er et super simpelt svar – at få en nærmere redegørelse for fra professionshøjskolerne selv.
Det forventer vi i Dansk Folkeparti at vi får, og før kan vi selvfølgelig ikke tage stilling til, om 11 undervisningslektioner a 45 minutter pr. uge er nok.
Vi ved jo også godt, at det for det første kan være varierende, men der kan jo også være forskel på de fag, man får, og forskel på, hvor meget de fylder, hvor meget undervisning der er behov for, og hvor meget selvstudie der også er behov for i de enkelte fag.
Det kan variere utrolig meget, og det synes jeg også man skal have respekt for.
Og så venter vi stadigvæk i Dansk Folkeparti – og det er stadig væk et super simpelt svar – på den redegørelse, som kommer.
Karen J. Klint (S), 2011-03-31:
Tak for det.
Også tak til ministeren for den mundtlige redegørelse, som jeg alligevel synes bærer lidt præg af, at den er skrevet hjemmefra og ikke kun er et svar på det, der er blevet sagt i salen.
Jeg synes i hvert fald ikke, at jeg kan genkende noget af det meget dommedagsagtige i talen om, at oppositionen gør alle med anden etnisk baggrund eller alle indvandrere til ofre.
Vi forsøgte faktisk at sige, at man netop også selv skal bidrage, at man skal ville det danske samfund, og vi var faktisk nogle stykker, der udtalte os i næsten de samme toner, som ministeren gjorde, også væk fra offerrollen.
Men at sige, at der så er nogle mennesker, som har haft nogle vilkår og har været igennem nogle forfærdelige ting som flygtninge, jamen det er jo ikke det samme som at gøre dem til ofre, så er der jo tale om fakta: at sådan nogle ting også går i arv til børnene.
Og det var derfor, jeg nævnte den bog, som fru Lissi Rasmussen har lavet, om et forskningsprojekt på grundlag af 200 unge menneskers livshistorier og vilkår.
Og så kunne mit spørgsmål jo passende være: Er det ikke også en fælles opgave, vi har med de børn, som stadig væk er i Danmark, og som har ulige vilkår i kraft af deres arv, hvordan vi forebygger, at de bliver en kopi af dem, der sidder inde i fængslerne i dag?
Søren Pind (V), 2011-03-31:
Det er sjovt, for når man hører ordene fra SF i denne tid, kan man jo falde for, at der egentlig er mange ting, man kunne finde et vist fællesskab om.
Det kunne også godt være, men det, som jeg synes rammer igen og igen, er den her betragtning om, at det hele i virkeligheden er samfundets skyld.
Altså, jeg vil ikke gå så langt som til at betegne retorikken som stødende, for det har jeg brugt i en helt anden sammenhæng i dag, som ville gøre det absurd, men på en eller anden måde synes jeg, der er noget irriterende ved, at det hele tiden er gøreriet, der skal herske.
Det forandrer ikke, at jeg har varslet, også i redegørelsen, at der skal gøres en indsats særlig i relation til de unge mænd, og det kommer vi til at vende tilbage til.
Jeg har ikke nær haft mine hundrede dage endnu, så jeg håber, at fru Astrid Krag vil bære over med, at det mere konkrete må hun vente lidt med.
Så vil jeg tilføje, at det heller ikke kan nytte noget, at vi i forhold til skolerne tager debatten på forhånd.
Lad os nu se PISA-undersøgelsen i morgen, og lad os se, om vi ikke også skal have en diskussion af kommuners forskellige ageren i den her sammenhæng, for det tror jeg bliver nødvendigt.
Det tilsiger min egen kommunale erfaring mig i hvert fald.
Karen J. Klint (S), 2011-03-31:
Jeg er faktisk rigtig glad for det spørgsmål og også for det sprogbrug, der er i spørgsmålet, for det, undersøgelsen her lægger op til, er netop at advare imod, at man betragter unge som ofre, men at en forklaring på deres adfærd også godt kan være med til at give et andet værktøj til brug for, hvordan de så skal hjælpes ud af den kriminalitet, der er, netop ved at kigge lidt på, om der er omsorgssvigt, om der er for mange tørre tæsk under opvæksten, eller hvad det kan være, regulært svigt.
Så kender man jo også nogle andre pædagogiske veje til at give dem noget af den adfærdsregulering, der så skal til, for at de bliver rigtig gode borgere og forhåbentlig også gode statsborgere.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-31:
Men synes ordføreren ikke, det kan være et problem, hvis vi i for høj grad kategoriserer unge, som af forskellige årsager render rundt og begår kriminalitet, som ofre?
Det er jo meget det, der er en tendens til, synes jeg i hvert fald, og at de også gør sig selv til ofre, og på den måde fratager vi dem jo deres eget ansvar for deres egne handlinger.
Og jeg synes, det er problematisk, hvis man i for høj grad giver dem ret i, at det også er samfundet, der på en eller en måde ikke har været dygtigt nok til at håndtere de problemer, de har haft.
Det bliver på en eller anden måde en undskyldning for, at de agerer, som de gør, og der vil jeg bare advare imod, at man giver det indtryk, for det tror jeg ville være en forkert vej at gå ad.
Karen J. Klint (S), 2011-03-31:
Jeg henviste til den store undersøgelse, som Lise Rasmussen har udfærdiget, og hun sagde noget om deres opvækstvilkår, om deres livshistorie, og at vi ikke var trådt til i tide.
Det ville vi måske have gjort, hvis det var danske familier, der havde haft de samme udfordringer.
Derfor reagerer man med noget.
Så jeg talte ikke om sproget i forhold til det.
Sproget er jeg først inde på, når vi er nede omkring ghettoisering og sådan noget.
Men de unge her har en generel mistillid til samfundet, fordi de føler, at uanset hvordan de har opført sig som små, har der ikke været nogen til at hjælpe dem, hvis de har haft nogle forældre, som på grund af krigstraumer ikke har magtet at udfylde deres forældrerolle på en god og ordentlig måde.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-31:
Jeg hørte noget med, at den socialdemokratiske ordfører sagde i forhold til unge, der har indvandrerbaggrund og som begår kriminalitet, at en bestemt sprogbrug kunne retfærdiggøre kriminalitet, at der var noget der, der spillede ind for deres vedkommende, og derfor skulle vi passe på med at sige nogle bestemte ting for ikke at skubbe nogen væk.
Hørte jeg helt forkert, eller hvad var meningen med det, som ordføreren sagde?
Manu Sareen (RV), 2011-03-31:
Jeg skal også gøre det hurtigt.
Det Radikale Venstre kan bakke op om forslaget, da det handler om at øge anvendelsen af it i sundhedsvæsenet og ikke mindst om at sikre en styrket videndeling, så vi i højere grad får understøttet et samlet patientforløb mellem de forskellige aktører, der nu måtte være involveret.
Det er fuldstændig rigtigt, som vi også har hørt af flere, at det jo er noget, man har efterlyst i rigtig, rigtig mange år, så nu handler det bare om at komme i gang.
Men der bliver selvfølgelig også i forslaget lagt op til en markant udvidelse af personkredsen, en udvidelse, der giver adgang til en række helbredsoplysninger for sundhedspersoner.
Og som man også kan læse om i forslaget, tæller det jo faktisk alt fra tandlæger til radiografer og ambulancebehandlere med særlige kompetencer.
Når man gennemfører en så voldsom udvidelse, må man nødvendigvis også medtænke sikkerheden – som det selvfølgelig også kræves – så oplysningerne ikke misbruges.
Dette er sket meget, meget få gange, og man skal selvfølgelig ikke tro, at det bliver et kæmpestort problem, men man må bare, som der også bliver påpeget i høringssvarene, tage det alvorligt, så mulighederne bliver klart begrænsede.
Udvidelsen og dermed selvfølgelig også bekymringen for misbrug af oplysningerne bliver ikke mindre af, at kommunerne også bliver en del af den her videndeling, som der bliver lagt op til i forslaget.
Så kredsen bliver med andre ord udvidet meget, meget voldsomt.
Bekymringen betyder ikke, at vi ikke bakker op om forslaget, for det gør vi, men vi vil i udvalget stille en række spørgsmål vedrørende sikkerheden ved netop denne udvidelse.
I Forbrugerrådets høringssvar foreslår de selv det, der hedder privacy by design, som åbenbart er en ekstra sikkerhedsløsning, der sikrer, at de relevante data kun tilgår relevante sundhedspersoner.
Jeg kender kun systemet fra høringssvarene, og der står ikke beskrevet særlig meget om det rent tekniske ved det, men jeg synes helt klart, at hvis det kan være med til at hjælpe på sikkerheden, er det da noget, man bør kigge på i det videre udvalgsarbejde.
Men vi bakker helt klart op om det her forslag og glæder os til at arbejde med lige præcis sikkerheden, som måske godt kan være problematisk.
Vivi Kier (KF), 2011-03-31:
Jeg vil starte med at sige, at it er et værktøj med rigtig mange muligheder, og det er et værktøj, vi endnu ikke bruger i tilstrækkelig grad.
Det er også et værktøj, som indeholder uanede muligheder.
Ja, patientsikkerheden er vigtig, den skal vi gøre noget ved, og vi må ikke lade os bremse unødigt.
Jeg har det ligesom Dansk Folkepartis ordfører – man kan godt indimellem blive lidt utålmodig og spørge sig selv, om vi ikke nu kan komme i gang og få det brugt.
Det vil betyde rigtig, rigtig meget i hele vores sundhedssektor.
Der bliver af forskellige ordførere her givet udtryk for, at der er behov for at få et udvidet ordførermøde, og det vil være helt fint for mig.
Det deltager jeg gerne i – lad os tage det møde.
Så fra konservativ side kan vi tilslutte os forslaget.