runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2007-05-09:
Det her beslutningsforslag fra Enhedslisten er jo en genfremsættelse, i hvert fald i store træk.
Det er jo ikke mere end et års tid siden, vi stod her og diskuterede nøjagtig det samme, og jeg må indrømme, at jeg ikke kan se, hvad der skulle have fået i hvert fald Dansk Folkeparti til at ændre holdning i det år, der er gået.
Der er i hvert fald ikke noget, der ligesom taler for, at forholdene er blevet væsentligt forringet udeomkring i kommunerne.
De er måske heller ikke forbedret, men det håber vi som sagt at kommunalreformen kan være med til.
Der er nogle elementer i Enhedslistens forslag, hvor jeg synes der er nogle rigtig gode intentioner, som vi jo selvfølgelig ikke kan være uenige i.
Bl.a. skal vi jo i hvert fald sikre, at der er uddannet personale, som er i stand til at varetage rådgivning af borgerne og sagsbehandling på betryggende vis.
Nu har fru Lise von Seelen lige været på talerstolen, og jeg synes, at fru Lise von Seelen roder tingene en lille smule sammen, når vi snakker retssikkerhedskommission.
Det er vel netop et spørgsmål om, om der er fejl i sagsbehandlingen.
Det er vel ikke et spørgsmål om ressourcer og – ja – nogle af de ting, der ligesom kom ind i det.
Det er vel udelukkende, sådan som jeg i hvert fald har opfattet beslutningsforslaget, et spørgsmål om: Er der fejl i sagsbehandlingen ude i kommunerne?
Og ja, der er fejl.
Det er der alle steder, hvor der er mennesker involveret – det er der også i Folketinget, blandt politikere – og dem skal man selvfølgelig søge at minimere bedst muligt.
Men efter Dansk Folkepartis bedste overbevisning vil det ikke nytte noget som helst at nedsætte en retssikkerhedskommission – endnu et kontrolorgan og en bureaukratiserende faktor – og derfor er vi selvfølgelig også, nøjagtig som for et år siden, imod; eller vi vil i hvert fald ikke støtte forslaget.
Der er mange gode ting i det.
Med hensyn til borgerrådgivningen, som man har i Københavns Kommune, er jeg enig med Enhedslisten i, at det måske godt kunne udbredes til flere kommuner.
Om ikke andet vil det have en god signalværdi, og det kunne skabe en vis tryghed for nogle borgere.
Så der kan være enkelte gode elementer i det her, men samlet set kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Jeg er fuldstændig enig i, at borgere, der har behov for hjælp i det sociale system, har brug for kvalificeret hjælp, og det er også derfor, jeg gentagne gange, mens jeg har stået her, har henvist til, at man skal fokusere på uddannelse og sørge for vejledning osv., og sørge for, at personalet er velunderrettet om den gældende lovgivning.
Det handler jo ikke om retssikkerhed.
Så vi er jo ikke uenige om, at selvfølgelig skal borgerne have den bedst tænkelige service, når de henvender sig til kommunen med et eller andet problem.
Men det vil en retssikkerhedskommission i hvert fald ikke afhjælpe eller eventuelt gøre bedre.
Det ansvar ligger hos sagsbehandlerne.
Line Barfod (EL), 2007-05-09:
I min ordbog handler retssikkerhed nu altså også om at have nogle regler, noget lovgivning, som sikrer retssikkerhed for borgeren.
Det er det, vi plejer at diskutere på retsområdet, nemlig at vi skal have nogle retsregler, der sikrer retssikkerhed.
I forbindelse med hele skatteområdet har man lavet, jeg ved ikke hvor mange regler for at sikre borgernes retssikkerhed.
Man går sågar ind og betaler folks advokat og revisor for at hjælpe dem med at få den rigtige retssikkerhed.
Når det så kommer til borgere, som er ude i kæmpestore sociale problemer, og som ikke har penge til at gå ud og hyre rådgivere, som ikke har ressourcer til at sætte sig ind i lovgivning osv., siger man: Jamen her skal man ikke opfatte det som to parter, der står over for hinanden, her skal man vide, at der er det nogle myndigheder, der gerne vil gøre det bedste for borgeren, og derfor behøver vi ikke overhovedet at se på, om borgeren har noget retssikkerhedsproblem.
Jeg har ikke været optaget af i det her forslag at komme med en hel masse for at slå sagsbehandlere oven i hovedet.
Det her forslag handler netop om, at der er masser af regler, man skal se på, om man skal ændre, og at man skal sikre, at borgerne får en bedre retssikkerhed i forhold til regelgrundlaget.
Man skal f.eks. se på, om man skal overveje omvendt bevisbyrde, så man har samme bevisbyrdefordeling, som man har i straffesager, fordi det kan have langt mere indgribende betydning for borgeren, end en straffesag kan have osv.
Det er det, der er indholdet i forslaget, vil jeg sige til hr. Tom Behnke.
Helge Sander (V), 2007-05-09:
Det er lidt svært at finde ud af, hvad man skal tro.
I det ene øjeblik er videnskabsministeren i topform, og det næste øjeblik kryber han udenom.
Det, jeg måske synes der kan rettes lidt kritik af, er, at jeg svarer det samme og det samme, men det er jeg jo stort set nødt til, når jeg får det samme spørgsmål igen og igen.
Jeg kan jo ikke svare anderledes på det her spørgsmål, end jeg svarede på det foregående, nemlig at når vi taler om, hvordan det fungerer i dansk forskning, er det sådan, at vi har nogle systemer, der normalt virker særdeles tilfredsstillende på de interne linjer.
Hvis det er således, at der er nogle sager, som ikke kan klares her og der er tale om uredelighed, har vi så de udvalg, som tager sig af de sager.
Det bliver jeg nødt til at fastholde, for hvis jeg sagde noget andet, ville det jo stride mod det, som vi har vedtaget i Folketinget, og som i hvert fald hr. Rasmus Prehns parti – da det var, før hr. Rasmus Prehn kom i Folketinget – har stemt for.
Og hr. Rasmus Prehn ved også udmærket, under hvis ressort det er oprettet.
Line Barfod (EL), 2007-05-09:
Retssikkerhed handler også om, om reglerne bliver overholdt, og det handler om, om nogle af reglerne skal ændres.
Der er mange forskellige elementer i det her forslag, som den kommission skulle kigge på.
Noget af det er forslaget om, at nogle regler, som vi finder urimelige, skal ændres, f.eks. spørgsmålet om uagtsomt socialt bedrageri.
Noget andet af det handler om, hvad det er, vi kan gøre for at sikre, at det ikke er økonomien, men juraen, der er afgørende for, hvilke afgørelser der tages.
Der kan godtgørelse være en mulighed, og der kan være andre, der kan komme på nogle andre muligheder.
Det kan også være, at vi får en større grad af retsliggørelse.
Jeg synes selv, det er et problem, hvis man skal til at have advokater og alt muligt andet i stort omfang i de sociale sager.
Men det er jo den løsning, der er valgt med hensyn til skattesystemet, hvor det, man – også fra hr. Tom Behnkes partis side – har sagt man skulle gøre for at sikre større retssikkerhed på skatteområdet, er, at der betales for, at der i langt større omfang kommer advokater med.
Det kunne også være en løsning her, men det mener jeg er det, kommissionen skal se på.
Afstemning
Tom Behnke (KF), 2007-05-09:
Igen er jeg nødt til at sige, at så er det simpelt hen et forkert forslag, Enhedslisten har fremsat.
Det er noget helt andet, vi taler om.
Hvis en borger har fået en forkert afgørelse på et fuldstændig korrekt grundlag – man har sagsbehandlet fuldstændig korrekt, men man er nået frem til en forkert konklusion – så mener Enhedslisten, at borgeren skal have et plaster på såret i form af f.eks. 5.000 kr. eller 10.000 kr. i tort.
Det har intet med retssikkerhed at gøre.
Det er rimelighed, det er retfærdighed, det er anstændighed, men det har ikke noget med retssikkerhed at gøre.
Retssikkerhed handler jo om, om der er nogle spilleregler, der gør, at borgeren rent faktisk har nogle rettigheder i forhold til den offentlige forvaltning, at der er nogle ting, den offentlige forvaltning skal overholde.
Alle de paragraffer har vi i retssikkerhedsloven.
De er der i forvejen.
Så det, Enhedslisten taler om, er altså noget andet end en retssikkerhedskommission
, men så synes jeg bare, at Enhedslisten skal fremsætte et forslag om det i stedet for.
Det har ikke noget med en retssikkerhedskommission at gøre.
Det er en misforståelse.
Line Barfod (EL), 2007-05-09:
Retssikkerheden er netop ikke i orden for borgeren, når det er den måde, det fungerer på, når alle taler åbent om, at det fungerer sådan, men ingen gør noget ved det.
Der skal jo netop være nogle konsekvenser.
Man skal ind og ændre på, at det fungerer på den måde.
Det, der jo ligger i det forslag, er, at man skal undersøge, hvordan man kan ændre, at det forholder sig sådan ude i kommunerne.
Er det en godtgørelse på 5.000 kr., hver gang kommunen laver et lovbrud, der skal til, eller er det nogle andre instrumenter, vi skal have fat i, for at det ikke bliver økonomien, men juraen, der er afgørende?
Det er det, jeg foreslår man skal drøfte i en kommission, for jeg tror ikke på, at bare jeg hi ver et forslag ud af luften, er det det, der kan gøre det.
Jeg tror, det er nødvendigt, at man diskuterer det grundigere, og at man inddrager dem, der sidder og arbejder på de her områder, at man inddrager de borgere, der er berørt af det, og vurderer, hvad det er, der skal til, hvad det er, vi kan gøre.
Tom Behnke (KF), 2007-05-09:
Når kommuner træffer forkerte beslutninger ud fra økonomiske hensyn i stedet for ud fra juridiske hensyn, ud fra, hvad der står i lovens paragraffer, har det intet med retssikkerhed at gøre.
Jeg ved godt, hvad det var, fru Line Barfod mente, men det, hun sagde, er jo i virkeligheden det samme, som jeg siger.
Det har ikke noget med retssikkerhed at gøre.
Hvis det er økonomiske hensyn, der vejer tungere end juraen ude i kommunerne, så er det et spørgsmål om, at kommunerne overtræder loven allerede i dag.
Det er ulovligt.
Så der har vi altså en helt klar paragraf, der siger, at det må man ikke gøre, det er ulovligt.
Så hvordan skal vi stramme op på retssikkerheden i de sager, når det er økonomi, der går forud for jura?
Det har ikke noget med retssikkerhed at gøre.
Så det er jo et helt forkert forslag at fremsætte.
Så skal Enhedslisten jo fremsætte nogle helt andre forslag, der handler om, hvordan vi kan sanktionere kommuner, der lader økonomien gå forud for juraen.
Så er det det, vi skal gøre.
Men det har ikke noget med retssikkerhed at gøre.
Retssikkerheden er i orden, det er jo ulovligt.
Pernille Frahm (SF), 2007-05-09:
Det undrer også mig, at der ikke er bred opbakning til forslaget i salen i dag.
Men man kan selvfølgelig gøre sig nogle overvejelser over, hvorfor det mon er sådan.
Og de må jo ligesom vi andre modtage breve og henvendelser fra folk, som er kommet i klemme på en fuldstændig urimelig måde i det her system; noget, som viser, at der åbenbart i det her land er forskel på at have ret og at få ret.
Og det er retssikkerhedsmæssigt et problem.
Så derfor vil jeg sige, at det undrer mig, at der ikke er opbakning.
Det undrer mig også, at der ikke er det, med en socialminister, som i den korte tid, jeg har været herinde i den her omgang, har nedsat et utal af grupper, der skulle undersøge et utal af sager.
Hver eneste gang, vi har haft sager oppe at vende, eksempelvis når vi har haft samråd om mere end 400 børnefamilier, der bliver smidt på gaden, fordi de ikke kan betale deres husleje, og spørger, om vi skal gøre noget ved det, så siger socialministeren: Næ, det skal vi ikke, vi skal undersøge det.
Nu vil vi undersøge noget, der virkelig er fundamentalt for vores offentlige sektor, nemlig om borgerne rent faktisk får den ret, de har krav på, eller om der er sådan lidt tilfældighed ude i kommunerne.
Så jeg vil på SF’s vegne sige, at vi synes, det er et godt, gennemarbejdet forslag.
Vi synes, det er et spændende forslag, og vi må også give en cadeau til Enhedslisten for at lave det enorme stykke arbejde, der ligger bag.
Så vi støtter forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-09:
Fra radikal side skal der endnu en gang lyde en tak til Enhedslisten for at sørge for, at vi får denne diskussion i Folketinget.
Det Radikale Venstre er grundlæggende positiv over for forslaget, og vi deler Enhedslistens, måske kan man sige irritation over, at det er socialministeren, som regeringen vælger at sende, og ikke justitsministeren, når nu det er retssikkerhed, vi skal diskutere, men nuvel.
I Det Radikale Venstre mener vi, at der er god grund til at tage denne grundlæggende debat om retssikkerheden i de sociale systemer i Danmark.
Det er der nogle konkrete og også nogle nyere årsager til hvorfor vi synes er en god idé.
Det giver nogle gange nogle problemer med hensyn til, om borgerne kan føle sig trygge ved, at de krav og de rettigheder, de har, også bliver dem foreholdt og bliver opfyldt.
Det er sådan det generelle problem, der er i denne problemstilling set fra radikal side.
Men ud over den overordnede problematik er der jo også sket ting og sager her i landet.
Det er jo faktisk sådan, at vi har været igennem en ret stor kommunalreform – eller rettere – at vi har været gennem vedtagelsen af en ret stor kommunalreform.
Det konkrete arbejde med gennemførelsen ligger jo stadig og er i gang ude lokalt, og det må jo have vidtrækkende konsekvenser, at man sådan ændrer på, hvor opgavefordelingen ligger, hvor ansvaret ligger, også på det sociale område.
I virkeligheden må man jo sige, at sådan en kommunalreform jo er en rigtig god anledning til så at sige: Når vi nu ændrer på tingene, er det måske også meget godt at lige se lidt nærmere på, om retssikkerheden så også er i orden, og om det har haft nogle retssikkerhedsmæssige konsekvenser, at vi har haft en sådan kommunalreform.
Derudover har der jo også været nogle forskellige politiske tiltag i de senere år.
Der har været ret mange ændringer i det konkrete, der kan få betydning, også for retssikkerheden.
Alt i alt vil Det Radikale Venstre gerne være med til at se nøjere på det her.
Og jeg må indrømme, at jeg har svært ved at forstå, at der er nogen partier, der overhovedet kan have noget imod et forslag som det her.
Hvorfor er det så lige, at det skulle være et problem at nedsætte en kommission om borgernes retssikkerhed på det sociale område
Det Radikale Venstre stemmer for forslaget.
Tom Behnke (KF), 2007-05-09:
Jeg er helt enig i, at vi skal lytte, og det er også det, vi gør.
Tværtimod er lovgivningen så dan set god nok.
Problemet er, at der findes enkelte kommuner derude, som ikke lever op til loven.
Derfor er det for mig at se vigtigere at sikre, at kommunerne lever op til den lovgivning, vi har lavet, i stedet for at vi laver nye ting
Jeg kan forstå, at Enhedslisten ikke engang selv har nogen ideer, men skal have nogle eksperter til at finde dem.
Det er der jo ikke nogen grund til.
Når man kigger på retssikkerheden på det sociale område, skal man være opmærksom på, at der er den helt markante forskel mellem virksomhedsområdet og det sociale område, at man på det sociale område har en retssikkerhedslov.
Det har man ikke i forbindelse med virksomhederne.
Og der var et behov for, at der blev strammet op, og det fik vi gjort.
Line Barfod (EL), 2007-05-09:
Det er muligt, at hr. Tom Behnke mener, at han bare kan sætte sig ned og lave lovforslag om alt muligt.
Jeg har det sådan, at jeg gerne vil lytte til de parter, som ved noget om området.
Jeg ønsker, at man har et ordentligt forarbejde, hvor man kan sidde og diskutere: Hvad kan man gøre?
Nøjagtig ligesom regeringen nedsatte en kommission til at se på retssikkerhed for virksomheder, kunne regeringen jo også bare have ændret den lovgivning, man havde i forvejen, i stedet.
Men det gjorde den ikke.
Og det er det, jeg har foreslået, nemlig at nedsætte en kommission, som også inddrager de mange foreninger, der repræsenterer en lang række af de borgere, der kommer i klemme i systemet, og som ved, hvad det er, de bliver udsat for hver eneste dag, og som derfor kunne komme med forslag til, hvad de mener kunne forbedre deres retssikkerhed, og omvendt kunne sige, hvilke forslag vi kunne finde på herinde, der måske ville forværre deres situation i stedet for at forbedre den.
Jeg ønsker faktisk, at det bliver ordentligt gennemarbejdet og man også ser på tingene i sammenhæng, for måske kunne noget, man lavede det ene sted, modvirke noget, som man samtidig lavede et andet sted.
Lise von Seelen (S), 2007-05-09:
Nu tror jeg lige præcis ikke, hr. Behnke bemærkede det sidste, jeg svarede fru Gudrun Laub, for det var jo lige præcis, at jeg kunne være optaget af at få det her kortlagt for at belyse, om det er enkeltstående tilfælde, eller om det er et gene relt billede, så vi kan kvalificere vores debat.
Jeg er meget enig i, at vi ikke skal lave skræmmebilleder.
Vi skal snakke om tingene, sådan som de faktuelt forholder sig.
Og så er der jo altså lige det der med tilfredshedsundersøgelser, som bygger på gennemsnit.
Det svarer jo til, at hvis jeg ligger med foden i fryseren og hovedet i gasovnen, så har jeg det gennemsnitligt godt.
Der er det, at vi gerne vil være klogere på det og sige: Inde på de enkelte sociale områder, hvor vi har at gøre med sårbare mennesker, vil vi gerne være kloge på enkeltelementerne.
Derfor ser vi med glæde også det med delresultaterne.
Line Barfod (EL), 2007-05-09:
Ministeren går jo meget op i at sige, at hun går ind for frit valg, og da vi tidligere på året diskuterede ministerens forslag om friplejehjem, sagde ministeren også, at det handlede om, at alle skal have ret til at bosætte sig på det plejehjem, de selv ønsker, og ministeren tilføjede så: ... når de er visiteret til en plejehjemsplads.
Hvis nu man skulle se for sig, hvad det er, man har rigtig meget behov for, når man er ældre, vil ministeren så ikke mene, at man kan have rigtig god brug for at have frit valg til at flytte på et tidspunkt, hvor man stadig har overskuddet til det, frem for først at flytte, når man er blevet så dårlig, at man overhovedet ikke selv kan deltage i det og måske kun har få måneder tilbage?
Lise von Seelen (S), 2007-05-09:
Jo, men jeg opfatter sådan set ikke, det er min opgave her i dag at forholde mig til de forandringer.
Det, jeg vil forholde mig til, er det forslag, der ligger her om, at vi gerne vil være klogere på, hvordan retssikkerheden har det.
Og at der er mange borgere, der ikke har tillid til vores system, tror jeg, jeg vil kunne sige med sikkerhed.
Hvis man er sygedagpengemodtager og skal vente på en afgørelse i sin sag i flere måneder, ja, i nogle tilfælde i flere år, så mister man da tillid til, at det her system er sat i verden for at hjælpe en, når man bliver udsat for en social begivenhed i sin tilværelse.
Hvis man får en arbejdsskade og skal vente i, jeg ved ikke, hvor lang tid for at få den afklaret, eller hvis man har et barn, hvor der er indrapporteringer til kommunen, og hvor der ikke sker opfølgning i lang tid, så mister man tillid til et system, når alle disse ting sker.
Det er jo indlysende.
Og der kunne vi jo lige præcis blive klogere ved at sige: Er det et generelt billede, eller er det et enkeltstående tilfælde?
Det var det, vi skulle bruge kommissionen til.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-05-09:
Jeg afviser da bestemt ikke, at der kan være situationer eller udfordringer, hvor det kan være en god idé at nedsætte en kommission for at arbejde med tingene.
Jeg siger bare, at jeg på det her område ikke synes, at det er en særlig hensigtsmæssig vej at gå, fordi vi allerede har taget rigtig mange initiativer for at forbedre retssikkerheden, og fordi, at jeg, som jeg siger, er meget åben over for at tage fat på det, hvis der viser sig at være yderligere problemer.
Så gennemgik jeg en række af de elementer, som Enhedslisten har med i forslaget i forhold til, hvad man gerne vil have kigget på, og der må jeg bare sige, at jeg synes, at udgangspunktet på en række af de punkter er forkert i forhold til, hvad problemstillingen er.
Også den der sammenligning med f.eks. andre systemer er forkert.
Der synes jeg, det er vigtigt at være bevidst om: Hvad er egentlig udgangspunktet på det her område?
Line Barfod (EL), 2007-05-09:
Nu er det jo regeringens suveræne valg, hvilken minister man sætter på i forbindelse med behandlingen af lovforslaget.
Hvorfor mente man, at det var nødvendigt at lave lovgivning om retssikkerhed for virksomheder via kommissionsarbejde frem for bare at lave de konkrete forbedringer, man mente der var behov for?
Men når det gælder det sociale område, hvor der er nogle af de mennesker, der absolut ikke har mulighed for at råbe højt i medierne, så synes man ikke, at der er brug for en kommission til at se på det.
Helge Sander (V), 2007-05-09:
Hr. Rasmus Prehn siger, at han efterhånden har svært ved at finde på noget at spørge om.
Jeg må sige, at jeg efterhånden har svært ved at finde på noget nyt at svare, for det er jo det samme, der bliver spurgt om igen og igen.
Tingene ændrer sig ikke, heller ikke i forhold til sidste gang, jeg fik et tilsvarende spørgsmål her i salen for nogle uger siden, og det ved hr. Rasmus Prehn også udmærket.
Men jeg vil gerne fuldstændig i forlængelse af det, statsministeren sagde, sige, at lov og ret selvfølgelig skal overholdes.
Derfor er svarene altså så ens, som de har været, og i fuldstændig overensstemmelse med de meget, meget ens spørgsmål, der er blevet stillet i den her seance.
Rasmus Prehn (S), 2007-05-09:
Det er jo svært at spørge om ret meget mere, for det står ret klart, at sagen er, at videnskabsministeren har undladt at svare på et meget klart spørgsmål om, hvorvidt han opfatter det som god videnskabsetik, god forskningsskik, at man lækker de her oplysninger.
Det har ministeren hele vejen igennem undladt at gøre.
Derfor kan jeg kun konkludere et, og det er, at det er regeringens opfattelse, at det er helt i orden, at man bruger sin rolle som skatteyderfinansieret forsker til simpelt hen at hænge navngivne personer ud, også selv om man har indgået aftale om, at de oplysninger, man bruger til det, skulle være fortrolige.
Er det virkelig sådan, at regeringen og videnskabsministeren har den politik, at man skal bruge skatteydernes penge til at lave propaganda og hænge folk ud frem for at lave forskning?
For det må jo være konsekvensen, når man ikke ønsker at svare.
Ellers forstår jeg slet ikke videnskabsministeren.
Helge Sander (V), 2007-05-09:
Hvis det var således, at vi havde en sag, som jeg havde håndteret, og som lå på Videnskabsministeriets område, ville jeg være klar med et svar til hr. Morten Bødskov.
Men det er jo ikke tilfældet.
Jeg bliver nødt til at gentage, at jeg ikke kender den her aftale i detaljer, at det er en sag alene mellem PET og hr. Bent Jensen, og at PET har truffet afgørelse i sagen.
Morten Bødskov (S), 2007-05-09:
For det er et naturligt spørgsmål til en videnskabsminister, om man i forbindelse med den her sag, som jo er meget principiel, har haft lignende sager rundtomkring i det system, som man sidder i spidsen for.
Kan videnskabsministeren så være enig med mig i, at det af sådan principielle årsager godt kan være en skærpende omstændighed, når man skal diskutere, hvilke sanktioner det skal have, at en person bryder en underskrevet tavshedserklæring, hvis den pågældende person i de alliancer, vedkommende laver, når forskningen skal publiceres, målrettet går efter at massesprede forskningen, massesprede publiceringen af sit arbejde med det, kunne man forestille sig, mål at skade en anden person maksimalt, uden at der er noget grundlag for det?
Helge Sander (V), 2007-05-09:
Derfor har jeg ikke mulighed for at svare på det.
Morten Bødskov (S), 2007-05-09:
Det er så helt fair, at vi har en videnskabsminister i det her land, som man ikke kan hive en holdning til den her brandaktuelle sag ud af sådan på det mere principielle plan.
Men så vil jeg prøve et andet sted.
Er videnskabsministeren bekendt med, at der inden for de systemer, ressort og andet, man har at gøre med på forskningsområdet, er fortilfælde for, at en forsker har underskrevet en tavshedserklæring, og at den pågældende person så efterfølgende bryder tavshedserklæringen, uden at det får videre konsekvenser for den pågældende forskers adgang til de arkiver, dokumenter og andet, som vedkommende faktisk har fået adgang til mod at underskrive en tavshedserklæring?
Er ministeren vidende om lignende tilfælde, hvor det altså ikke har fået konsekvenser, at man bryder en underskrevet tavshedserklæring?