runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2008-04-23:
Jeg tror ikke helt, at ministeren har forstået, hvad der er demokrati, og hvad der ikke er demokrati.
Altså, økonomi- og erhvervsministeren er med til at vedtage i Folketinget, hvordan pensionskasserne skal være, og give dem enorme skattefordele.
Mennesker er via en overenskomst eller på anden måde tvunget medlem af en pensionskasse, men de har ikke ret til indflydelse.
De har slet ikke ret til indflydelse, når ejerne af pensionskasserne hedder Den Danske Bank og Danica, og derfor er det ikke sådan, at man bare kan klare det ude på arbejdsmarkedet.
Derfor er der nødt til at være nogle reguleringer, og det er der jo på alle mulige andre forhold vedrørende pensionskasser, f.eks. hvordan de skal investere, og hvordan bestyrelsen skal være indrettet, og vi har vedtaget masser af regler herinde i det danske Folketing.
Hvorfor kan vi så ikke også vedtage noget, der siger, at pensionskasserne skal have etiske regler, der skal være åbne, der skal være demokratisk vedtagne, og at man skal kunne se, hvordan reglerne bliver efterlevet?
Bendt Bendtsen (KF), 2008-04-23:
Altså, der er jo forskel på Enhedslisten og så Det Konservative Folkeparti.
Det er så årsagen til, at hr. Frank Aaen og jeg ikke er enige i den her sag.
Jeg har tillid til, at medlemmerne i arbejdsmarkedspensionskasserne det er mange gange de medarbejdere, der står ude på vores fabrikker og lignende - er med til at styre, hvordan deres pensionskasser bliver drevet.
Jeg har tillid til, at man ved dialog kommer længere.
Jeg har ikke tillid til, at man ved lovgivning går ind og siger, at etik er sådan og sådan, for etik er jo et flydende begreb, der kan flytte sig hele tiden.
Jeg tror simpelt hen ikke på den linje, og det er forskellen mellem Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti.
Frank Aaen (EL), 2008-04-23:
Jeg kan forstå, at vi er enige i målsætningen om, at der skal være etiske retningslinjer.
Men jeg kunne ikke rigtig få øje på argumentationen for så ikke at støtte det forslag, der her er lagt frem.
Det indebærer jo bare, at der skal være etiske retningslinjer, at de skal være lagt åbent frem - man skal kunne se dem, at de skal laves ud fra nogle demokratiske hensyn, og at der skal være mulighed for at føre kontrol med, at reglerne bliver overholdt.
Er det ikke ganske almindeligt demokrati?
Hvad er problemet med, at regeringen bliver pålagt at fremsætte et forslag om, hvordan man sikrer, at det sker i alle pensionskasser?
Det forstår jeg sådan set ikke.
Jacob Jensen (V), 2008-04-23:
I Venstre mener vi selvfølgelig, at pensionskasserne skal overholde den almindelige lovgivning, med hensyn til hvordan man investerer og placerer pengene.
Man skal selvfølgelig ikke investere i ulovlige produkter eller lignende.
Der er jeg altså også på linje med ministerens holdning, nemlig at det her skal foregå i en dialog med branchen, og at det videst muligt skal foregå ad frivillighedens vej.
Man kan sige, at branchen jo allerede er godt på vej til selv at gøre en hel masse på det her område.
Jeg har noteret mig, at godt og vel halvdelen af pensionskasserne allerede i dag har retningslinjer i en eller anden udstrækning, som går i den her retning.
Der har jeg også stor tiltro til, at vi i fællesskab med branchen, bl.a. når regeringens handlingsplan for CSR kommer her om ikke så længe, den vej over kan få de sidste med.
Under alle omstændigheder må det jo også være et markedsføringsmæssigt redskab, som pensionskasserne kan spille ud med over for deres kunder.
Det er jo et marked, hvor man efterspørger indskydere og kunder til sin pensionskasse, og så kan man jo bruge det som en del af sin markedsføring.
Hvis man som kunde så ikke ønsker at være en del af det begreb, som nu pensionskasse A står for, kan man jo frit gå over til en anden pensionskasse.
Der er selvfølgelig lige et par undtagelser, fordi vi bl.a. i ATP har noget lovpligtig indbetaling.
Der kan man jo så også notere sig, at de allerede har indført nogle spilleregler, bl.a. FN's charter for institutionelle investorer, som det fremgår af deres årsrapport for 2006, så også ATP har jo frivilligt indført nogle retningslinjer på det her område.
I det hele taget er det svært, kan man jo sige, at skulle lave sådan en præcis afgrænsning af, hvad etik er.
Er det uetisk at investere i usunde fødevarer - hvis man så i øvrigt kan definere, hvad det er?
Og hvad med produktion af sprøjtemidler, som i øvrigt er lovlige at bruge, er det uetisk?
Olieproduktion er jo ikke en speciel etisk produktionsform, vil nogle sige - jeg vil understrege, at det ikke er undertegnede.
I det hele taget tror jeg, at det at skulle begynde at lave en klar definition af, hvad etik er, og hvornår noget er etisk forsvarligt, vil være meget svært at gøre sådan rent lovgivningsmæssigt.
Men selvfølgelig kan man lave nogle rammer for det, og som nævnt er branchen jo allerede godt i gang, og i kombination med den CSR-handlingsplan, som regeringen barsler med her inden for ganske kort tid, tror jeg altså, vi skal gøre det den vej over frem for at lave en stiv lovgivning på området, som Enhedslisten foreslår.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget, som det ligger.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-04-23:
Jeg tillader mig at svare på det spørgsmål, som er blevet stillet til ministeren, og det er, hvorvidt det er acceptabelt, at udvalgsspørgsmål stillet af medlemmer af Folketinget ikke besvares inden for svarfristen.
Det påtager jeg mig ansvaret for som minister, det er mit ansvar.
Sådan er det, og jeg vil gerne beklage det.
Frank Aaen (EL), 2008-04-23:
Er Det Konservative Folkeparti ikke enig i, at hvis mennesker af den ene eller anden grund er tvunget til at have deres penge i en pensionskasse, skal de også have mulighed for at have indflydelse på, hvordan pengene bliver investeret?
Benny Engelbrecht (S), 2008-04-23:
Ministeren har jo her oplyst, at han har indskærpet ministeriets ansatte, at procedurer i forbindelse med besvarelse af spørgsmål skal følges, således at spørgsmål kan besvares rettidigt.
Det samme er også svaret skriftligt tidligere i forbindelse med miljøudvalgsdokument spørgsmål 179.
Det kan jo lyde, som om ministeren dermed sender aben videre til sine embedsmænd.
Derfor ville det være fint, om ministeren her kunne tilkendegive, om han også selv påtager sig et ansvar for de forsinkelser, som har fundet sted.
Men spørgsmålet er selvfølgelig også, om en del af årsagen til, en del af forklaringen på det her er, at ministeriets ressourcer er for få.
Jeg har noteret mig, at ministeren over for pressen ikke har ønsket at uddybe, hvorfor forsinkelserne er opstået.
Men til gengæld har han brugt en del energi, i hvert fald over for Politiken, på at afvise, at der skulle være tale om en sammenhæng med det interne notat, som dagbladet Politiken offentliggjorde i søndags - et notat, som udstikker rammer for ministeriets embedsmænd og bl.a. fortæller, at en dårlig sag helst skal begraves i to gode.
Jeg kan også konstatere, at der i den nuværende regerings tid er sparet 30 pct. på det samlede budget i Miljøministeriet.
Men udfordringerne, og det er vi nok også enige om, er i mellemtiden slet ikke blevet mindre.
Tværtimod er de blevet større.
De besparelser svarer altså til, at over 600 medarbejdere er forsvundet fra Miljøministeriet.
Man kan også konstatere, at den eneste medarbejdergruppe, der synes at være øget, er kommunikationsmedarbejderbestanden.
Mit spørgsmål til ministeren skal derfor være, om der er en sammenhæng mellem ministeriets ressourcer og de sene svar.
40 pct. af svarene er forsinkede ifølge den opgørelse, som Politiken har foretaget, og det synes jeg er foruroligende.
Frank Aaen (EL), 2008-04-23:
Det lyder flot med 3.000 kr. om måneden.
Det er jo mindre end det, ministeren personligt får i månedlig lønstigning.
Men lad det nu være.
Jeg vil bare sige, at det, ministeren sagde i den debat, vi havde forleden dag om finansloven, var, at FOA - altså hele området, både SOSU'er, hjemmehjælpere, pædagogmedhjælpere, pædagoger, alle ansatte inden for FOA - kunne se frem til en lønrammestigning på 13,9 pct. Ministeren sagde kl. 16.46, ministeren sagde kl. 16.48, og ministeren sagde kl. 17.15, at rammen for FOA-området - det var ikke en lille del af FOA'erne, men FOA-området - får en lønrammestigning på 13,9 pct.
Mener ministeren stadig væk, at det var et korrekt udsagn?
Eller modsat: Er ministeren enig i, at det er en god idé, at der bliver givet 13,9 pct. til FOA-området?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-23:
Hr. Frank Aaen ønsker at vide, hvorvidt jeg vil fastholde min udtalelse fra den 16. april i år om, at FOA under forhandlingerne er blevet tilbudt en ramme svarende til 13,9 pct. - og det gør jeg.
Jeg kan oplyse, at KL i en pressemeddelelse fra den 17. april 2008 oplyser følgende - og nu refererer jeg så: »De strejkende medarbejdere på sosu-området blev i forhandlingerne tilbudt lønstigninger på 13,9 pct. over de næste tre år.
Dermed blev der sat 422 mio. kroner ekstra af til særlige lønstigninger specielt til sosu-området.
FOA sagde nej til dette tilbud.
KL's tilbud ville sikre den gennemsnitlige sosu-hjælper en lønstigning, inkl. pension og feriegodtgørelse, på 3279 kroner om måneden.
Sosu-assisterne ville i gennemsnit få 3510 kroner ekstra i løn om måneden.
Pengene til disse ekstraordinære lønstigninger til sosu-området er finansieret, ved at der i KTO-forliget er blevet skævdelt til fordel for de grupper, hvor kommunerne oplever særlig store vanskeligheder med at rekruttere og fastholde den nødvendige arbejdskraft.
Der er sat ca. 1 mia. kroner af til denne skævdeling - og knap halvdelen af disse penge er altså øremærket til sosu-området.
Alle faggrupper inden for KTO bidrager solidarisk til denne skævdeling.«
Frank Aaen (EL), 2008-04-23:
Fastholder ministeren sin udtalelse under finanslovdebatten onsdag den 16. april om, at FOA var blevet tilbudt 13,9 pct. ved lønforhandlingerne?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-23:
Jamen jeg har ingen som helst idé om, hvordan det skal ende.
Jeg bruger min energi på mange ting, men lige præcis i den her situation er det altså sådan, at der forhandles - ja, det gør der så ikke, for i øjeblikket konfliktes der, men det har jo sit afsæt i en grundlæggende forhandling mellem kommunerne på den ene side og Sundhedskartellet og FOA på den anden side, Danske Regioner på den ene side og FOA og Sundhedskartellet på den anden side, og det er dér, løsningerne skal findes.
Frank Aaen (EL), 2008-04-23:
Vil ministeren benægte, at en aftale kan ende med en lønramme, der ligger over det, der er tilbudt fra arbejdsgiverne?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-23:
Det kan godt være, at hr. Eigil Andersen synes, at det ville være en fremgangsmåde.
Det ville i hvert fald være et markant nybrud, hvis det var sådan, at regeringen midt i en lovligt varslet konflikt ligesom intervenerede som tredjepart eller forligsmandsinstitution.
Det tror jeg ikke er anbefalelsesværdigt.
Det var godt at få kilde på, for dermed er der jo så også tale om et partsindlæg.
Altså, hr. Eigil Andersen kan stole på, at det er rigtigt, når jeg siger, at de fritvalgsregler, der er aftalt, sker med afsæt i DRG, og jeg tror, at den gennemsnitlige takst er lige under 100 pct. DRG.
I øvrigt er det jo Danske Regioner, der er arbejdsgiver, og den her afvejning af, hvad den fornuftige arbejdsgiverposition er i forhold til i gåseøjne at give efter over for nogle lønkrav målt op imod tabt produktion, er det jo en arbejdsgiveropgave at foretage.
Det har jeg sådan set tiltro til, at de folkevalgte Danske Regioner, som virker på et politisk mandat derude, er kapable til at gøre.
Nu har jeg ikke lavet et udskrift af debatten; det kan jeg forstå at hr. Frank Aaen har, og det kan jeg da også godt gøre ved lejlighed.
Jamen tusind tak
Jeg vil tro, at når jeg overhovedet kommenterede på det her, var det på et spørgsmål, som hvilede på den præmis, at 12,8 pct. var et helligt tal uden nuancer, og der syntes jeg at det var sådan rimelig folkeoplysende at sige, at sådan forholder det sig jo ikke.
Som jeg lige har citeret, er situationen den, at man i forhold til en stor del af FOA-området - bl.a. på grund af det udvidede lønspil, der fandt sted i december, og som fremrykkede noget regulering og gjorde, at der var flere penge på bordet til en start - har skævdelt på en sådan måde, at FOA-området, kan man sige, i forhold til en solidaritetspulje altså har et nettooverskud på 422 mio. kr. Det betyder, at der på SOSU-området er fremsat tilbud om lønstigninger i det niveau, jeg lige har redegjort for.
Det er, hvad jeg kan oplyse om den sag.
Jeg ved ikke, hvad det er, der gør, at hr. Eigil Andersen har en meget, meget sikker formening om, hvordan den her konflikt kunne have været undgået, eller hvordan den kan løses.
Altså, jeg har ikke den viden.
Det hænger måske sammen med, at jeg netop ikke er en part i den sag.
Det er i det her tilfælde et mellemværende mellem de regionale arbejdsgiverog lønmodtagerorganisationer.
Det er dér, løsningen skal findes.
Den præmis, der i øvrigt fremgår af spørgsmålet, er jo total forkert, fordi det er en påstand grebet ud af den blå luft, nemlig at det forhold, at en patient opereres på et privathospital, skulle betyde, at det koster dobbelt op.
Mig bekendt er det sådan, at de gennemsnitlige afregningspriser, som indgår i reglerne om det udvidede frie sygehusvalg, er under 100 pct. af DRG, som jo altså er - kan man sige den gennemsnitlige pris for en operation i offentligt regi.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-23:
På sygehusene bliver der jo også strejket fra sygeplejerskernes side, og sygehusene, regionerne, får de fleste af deres penge fra staten.
Som det tydeligt er fremgået af medierne, vil der være en række patienter, som i kraft af behandlingsgarantien i stedet vil søge over til det private sundhedsvæsen og få foretaget de operationer, som de skal have foretaget, dér i stedet for.
Det koster cirka det dobbelte af det, som det koster i det offentlige sygehusvæsen.
Sidste år blev der brugt 763 mio. kr., som det offentlige gav til privathospitaler.
Det, som er mit spørgsmål i den her forbindelse, er, at i sidste ende bliver det jo så ministeren, der skal finde pengene til de øgede udgifter til privathospitalerne på grund af den her strejke.
Hvad er årsagen til, at finansministeren foretrækker at give pengene til privathospitalerne i stedet for at medvirke til at nedsætte en ligelønskommission, hvor man så kunne bevilge et milliardbeløb - 2 mia. kr. eller mere - sådan at man kunne få de her lønproblemer løst?
Hvorfor finder ministeren, at det er bedre at give pengene til privathospitalerne?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-23:
Det er slet ikke så interessant, om hr. Frank Aaen og jeg kan blive enige om noget som helst i den her konkrete situation, fordi lige præcis i den her situation er det jo ikke hr. Frank Aaen og jeg, der har en konflikt.
Det er de kommunale, regionale arbejdsgivere, der har en konflikt med de kommunale, regionale lønmodtagere, for så vidt angår en mindre del.
Det er dér, der skal findes en enighed.
En diskussion mellem hr. Frank Aaen og mig bidrager ikke på nogen måde til at fremme udsigten til en sådan enighed.
Frank Aaen (EL), 2008-04-23:
Nej, men rammen kan godt blive højere end 12,8 pct., den kan godt blive 14 pct. eller 15 pct., er vi ikke enige om det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-23:
Jeg har skam ikke tænkt mig noget som helst, for jeg kan ikke forudsige udfaldet af den lovligt varslede konflikt, der pågår i øjeblikket.
Jeg ønsker ikke at intervenere i den, jeg ønsker ikke at påvirke den.
Det er i overensstemmelse med den danske model, at når man ikke kan blive enige, så har både lønmodtagerside og arbejdsgiverside nogle våben, der kan trækkes.
Så længe den i øvrigt føres på en måde, hvor nødberedskabet fungerer, føres den dér mellem de parter, og det er jeg ikke en del af.
Frank Aaen (EL), 2008-04-23:
Jeg har ikke nogen indflydelse på det her, men jeg har bare fastlagt rammen for, hvor meget der må gives i løn.
Men det var jo et ganske enkelt spørgsmål, det var ikke et spørgsmål om, hvorvidt ministeren skulle blande sig i forhandlingerne, det var bare sådan, at når man forhandler om mere i løn, og der er en konflikt - man kan ikke blive enige - så kan det selvfølgelig siges, at så skal den part, der er uenig, bare bøje sig; færdigt arbejde.
Men så er der jo ikke nogen forhandling, så er der jo ikke nogen konfliktret, så er der jo ingenting.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-23:
Jeg refererer såmænd blot til, hvad Danske Regioners formand, Bent Hansen, har udtalt, nemlig at det koster det dobbelte på et privathospital.
Det er såmænd min kilde til det.
Hvis det er sådan, at finansministeren og regeringen ikke vil komme med ekstra penge til regionerne efter den her konflikt, skal der jo spares på de medicinske afdelinger og de psykiatriske hospitaler, og jeg er da meget usikker på, om det er Venstres politik.
Det kan selvfølgelig være, at det er det, men jeg tror da, at det vil forbavse befolkningen meget.
Igen vil jeg sige, at det da ville være langt mere konstruktivt, hvis man i stedet for sådan en sparerunde ville ofre penge på en ligelønskommission - med penge vel at mærke - som så kunne løse det her problem.
Hvis ministeren er i tvivl om, hvorvidt det kunne løse den her overenskomstsituation, at der kom flere penge på bordet, så har jeg da det lille forslag, at ministeren kunne prøve at spørge organisationerne, om ikke det kunne være en farbar vej, at der kom flere penge på bordet.
Bertel Haarder (V), 2008-04-23:
Det er jo en strid om ord, hvorvidt ændringer er grundlæggende eller ej.
Noget af det, som jeg synes vi er nødt til at drøfte, er almen studieforberedelse, både hvad angår placeringen og omfanget.
Der er ret bred enighed om, at vi med fordel kan reducere omfanget endnu en gang, og det bliver så tredje gang, vi reducerer omfanget.
Man kan også placere det på en anden måde, idet man kan reducere det især i 1.g.
Det vil nogle kalde grundlæggende ændringer, men man kan også sige, at det er en større ændring - det er i hvert fald noget, der kræver lovgivning, og det er derfor, vi ikke kan gøre det med kort varsel.
Vi skylder også de lærere, som har puklet med de her nye ting, at vi for det første ikke over hals og hoved afskaffer det igen, før vi overhovedet ved, om det i en evaluering viser sig at have været nogle gode nyskabelser.
For det andet synes jeg også, at vi skylder lærerne, at vi ikke finder på noget helt nyt og iværksætter det med meget kort varsel, for der har jo været visse indvendinger imod, at man har haft for kort tid til at indarbejde det.
Det er derfor, at jeg taler om en totrinsraket.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-23:
Det er jo fint, at ministeren anerkender, at det er et problem, at man i forhold til før nedtoner f.eks. dansk litteratur i gymnasieskolen, og hvis vi kan finde en løsning, sådan at vi kan få opjusteret det fag, så det har mulighed for at fylde mere, end det gør i dag, så vil det være alle tiders, og jeg forstår det sådan, at der er mulighed for at diskutere det.
Når man for øvrigt kigger på, hvor mange elever og lærere, der rent faktisk synes, at det ikke går så godt i gymnasieskolen, og når man tænker på, hvad deres politiske overbevisning er, så kan jeg ikke lade være med at synes, at det er lidt pudsigt, at de partier herinde, som vælgermæssigt repræsenterer lærerne og eleverne ude i gymnasieskolerne, faktisk er de partier, der stritter allermest imod, at man giver lærerne og eleverne deres vilje og kommer hurtigere i gang med at lave nogle fornuftige ændringer.
Det var så bare en kommentar.
Men jeg vil gerne kvittere for, at ministeren siger, at der er behov for at lave grundlæggende ændringer af gymnasiereformen, og så håber jeg, at vi så hurtigt som muligt kan komme i gang med det, og vi vil fra Dansk Folkepartis side bestemt ikke udelukke, at der kan være god grund til at kigge på, om gymnasiereformen bare er skruet forkert sammen, og at vi dermed skal starte forfra.
Bertel Haarder (V), 2008-04-23:
Jeg har godt hørt eksemplet.
Man siger: Det er dog mærkeligt, at man, hvis man har fransk og et andet fag som retningsfag, så må skrive stor opgave om den franske dramatiker Molière, men at man ikke må skrive om Holberg, fordi man ikke kan nøjes med at skrive opgave i dansk.
Jeg synes, at det er rimeligt nok, at studieretningsfag skal indgå i den store opgave, man skriver, og derfor går mine overvejelser mere i retning af, at vi beholder reglerne, som de er, men at vi tilføjer, at man dog kan nøjes med at skrive opgave i et af studieretningsfagene.
Det var en mulighed.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-23:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til nogle andre elementer i det nuværende gymnasium, som bl.a. har været fremhævet i pressen og også af elever og lærere som værende et problem, nemlig at det er blevet sværere for eleverne at fordybe sig i f.eks. dansk litteratur, danske forfattere og dermed dansk kultur.
Vi har også hørt om nogle problemer i forbindelse med historiefaget.
Jeg vil høre, om det er nogle af de ting, som er inde i ministerens overvejelser, og som han finder det nødvendigt at lave om i den her totrinsraket - vi kan for Dansk Folkepartis skyld også lave en ettrinsraket, så det kan gå lidt hurtigere - og også, om ministeren kan komme med et bud på, hvordan man kan reducere de tværfaglige forløb yderligere, hvilket jeg har forstået at han synes er en god idé.
Bertel Haarder (V), 2008-04-23:
Jeg forstår ikke, at vi skal pindehugges om fru Christine Antorinis udlægninger af, hvad jeg har sagt.
Mit indlæg i Weekendavisen var klokkeklart, og det svarede fuldstændig til det, som jeg har sagt her.
Der er nogle værdier i gymnasiereformen, bl.a. at det på visse måder er blevet mere studieforberedende end det tidligere gymnasium var, men der er så sandelig også nogle problemer.
Dem vil jeg løse i en totrinsraket, så vi tager det, der har at gøre med afbureaukratisering og lettelser af livet for både lærere og elever, nu og så på længere sigt tager de mere grundlæggende eller mere vigtige ting, hvor vi skal have råd fra følgegruppen og måske fra Gymnasierådet.
Det har jeg sagt hele tiden og til bevidstløshed.
Jeg forstår ikke, hvorfor vi skal have en diskussion af, hvad jeg har sagt, når jeg i den grad har sagt det samme - og tilmed med bred opbakning fra sektoren.
Lad os dog tale om det, som jeg troede vi skulle snakke om.
Jeg var klar til at begynde at snakke substans, men det kan vi så gøre ved en anden lejlighed.
Christine Antorini (S), 2008-04-23:
Nu er det jo ikke bare ud af den blå luft, at jeg citerer ministeren for at sige, at der skal ske betydelige ændringer af gymnasiereformen.
Det er taget ordret fra en artikel i Berlingske Tidende, som ministeren har udtalt sig til.
For bare at nævne en af tingene
, var et af målene, at naturfagene skulle styrkes.
Det er blevet dokumenteret i den eksterne evaluering, at naturfagene er blevet styrket.
Vi har i fællesskab, Socialdemokratiet, De Radikale, Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, løbende justeret nogle af de ting, som ministeren nævner.
Det er noget, som vi i fællesskab har været enige om.
Det er f.eks. at det, der hedder AT, skal ligge lidt anderledes, fylde lidt mindre.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren igen: Hvad er det for nogle grundlæggende ændringer, eller er det de her små fornuftige justeringer, ministeren taler om?
Frank Aaen (EL), 2008-04-23:
Nu glemte jeg lige før at sige, at det da var godt, at ministeren ikke direkte afviste, at konflikten kan ende med mere i løn end det, der indtil videre er tilbudt fra arbejdsgiverne.
Men ministeren må jo så også erkende med de udtalelser, der nu ligger: punkt 1, at de penge, der er lagt på bordet, er penge, der skulle være givet alligevel, ikke en eneste ny krone, bare penge, der skulle være givet alligevel, og punkt 2, at når enkelte grupper inden for det offentlige velfærdsområde fik tilbudt lidt flere penge end andre, var det penge, der var taget fra andre offentligt ansatte.
Der er altså taget penge fra lavtlønnede pædagoger, fra pædagogmedhjælpere og fra alle mulige andre for at give penge til nogle, der har brug for penge.
Man har altså bare taget penge fra nogle og givet til andre.
Det er selvfølgelig en velkendt procedure inden for staten, men alligevel.
Det er ikke nye penge.
Og det var altså forkert af ministeren at påstå, at FOA-området som helhed havde fået tilbudt 13,9 pct.; det var 12,8 pct., ikke?