runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-04-28:
Jeg kan da starte med at sige, som jeg sagde fra talerstolen, at vi i Socialdemokratiet er fuldstændig enige i den problemstilling, der her bliver rejst.
Jeg vil sådan set
bare lige høre hr. Bent Bøgsted, om ikke det er sådan, at man i Dansk Folkeparti også synes, det er en god ting, at man i sådan et spørgsmål som det her involverer arbejdsmarkedets parter i den diskussion, der er, sådan som det faktisk bliver gjort i øjeblikket fra regeringens side, for at sikre, at man får en aftale, som både er afbalanceret, men også, at man har opbakning hos både arbejdsgivere og arbejdstagere, fordi alle hjørner er dækket ind.
Bent Bøgsted (DF), 2015-04-28:
Jamen det gør noget, hvis der nu sker noget, men nu er det gået siden december, uden at der er sket noget.
Hvis der så kommer en aftale om, at de kan få erstatning for ødelagt tøj og for tabt arbejdsfortjeneste, så vil det være et lyspunkt.
Det er der bare ikke umiddelbart noget der tyder på.
Men det er bare det, vi venter på.
Det er også det, det her forslag lægger op til, nemlig at der skal ske en afklaring hurtigst muligt.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-04-28:
Som jeg også sagde i mit spørgsmål til hr. Peter Juel Jensen, mener jeg sådan set også, at vi skal holde arbejdsgiverne ansvarlige for at sikre det gode arbejdsmiljø.
Det er jo bare ikke det, det her handler om.
Jeg mener også, vi skal holde dem ansvarlige for at tage vare på konsekvenserne, når det så går galt, men der er det altså bare, at kommunalfuldmagten ifølge et svar fra Økonomi- og Indenrigsministeriet faktisk forhindrer de offentlige arbejdsgivere i at tage det ansvar ved bl.a. at tegne den forsikring.
Det er bare et af de hjørner, som det er værd at få kigget på i den rapport.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-28:
Jeg kunne bare godt tænke mig at bede ordføreren bekræfte, at det, der er problemet med offererstatningsnævnet – som det bliver nævnt af Venstres ordfører – er, at offererstatningsnævnet har afgjort, at hvis man har et arbejde med bl.a. borgere med udadreagerende adfærd, så har man, som de siger, accepteret risikoen, og at de borgere, fordi de lider af stærke sygdomme eller problemer på andre måder, i øvrigt ikke har et forsæt som alle andre, og derfor nedsættes erstatningen i offererstatningsnævnet, hvis en offentligt ansat kommer dér og beder om at få en erstatning.
Så når Venstre forsøger at tørre det her problem af på offererstatningsnævnet, må man jo nok sige, at det har de offentligt ansatte da forsøgt, før de gik til Folketingets medlemmer.
Er det ikke korrekt?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-28:
Mange tak.
Formålet med det her beslutningsforslag er at pålægge regeringen at udarbejde en rapport om forskellige løsningsmodeller, der understøtter ansattes muligheder for at få erstatning, når de har været udsat for vold på arbejdspladsen.
Vi synes, intentionen er rigtig god.
Altså, det handler selvfølgelig først og fremmest om, at vi skal have fokus på at modvirke, at der opstår vold på arbejdsmarkedet.
Det ved jeg at der bliver gjort rigtig meget for, både i den offentlige sektor og i den private sektor.
Og mange af de løsningsforslag tror vi egentlig også er bedst, hvis de ligesom fremkommer ude på arbejdspladserne.
Vi kan ikke støtte det her beslutningsforslag, fordi det jo altså handler om, at der skal udarbejdes endnu en rapport.
Og da der pågår et arbejde lige nu, der handler om at finde løsninger, så synes vi, det er lidt utidigt, at vi nu fra Folketingets side skal igangsætte endnu en rapport på det her område.
Det mener vi ikke der er brug for.
Hvis det er sådan, at man fra partiernes side har nogle konkrete løsningsforslag, som man mener vil kunne adressere nogle af de problemer, som måtte være,
jamen så bring dem til torvs, og så kan vi jo snakke om dem.
Men udarbejdelse af endnu en rapport er ikke noget, som vi kan støtte.
Nadeem Farooq (RV), 2015-04-28:
Jamen jeg er ked af, at ordføreren fornemmer det på den måde.
Det er ingenlunde tilfældet, altså set fra vores side.
Vi anerkender fuldstændig, som jeg lagde ud med at sige, de problemstillinger.
Vi er også selv bekymrede, når der opstår situationer, hvor de medarbejdere, der har været udsat for vold eller trusler, ikke får den erstatning, som jeg mener at de burde få, selv om der er forskellige måder at få erstatning på.
Jeg mener også, at det bør fremtræde mere tydeligt, at det er arbejdsgiverens ansvar at sørge for sine ansatte, ikke kun når det handler om at reparere, men også når det handler om at forebygge.
Samlet set ville jeg bare ikke gentage mange af de ting, som ministeren meget rammende havde sagt i forvejen.
Men der er fuld enighed i regeringen om det her.
Det håber jeg også er lidt mere afklaret nu for spørgeren.
Bent Bøgsted (DF), 2015-04-28:
Det var bare, fordi det godt kan være, der var nogle enkelte ord, jeg ikke lige fangede, for da jeg sad og lyttede til ordførerens tale, virkede det, som om det var en mere markant afvisning af forslaget, end vi har hørt fra Socialdemokratiets og Venstres ordfører, der trods alt havde lidt positivt med om det.
Det synes jeg ikke der var så meget af fra Radikale, og det er derfor, jeg spørger, om det bare er sådan en blank afvisning.
Sådan fornemmer jeg det.
Nadeem Farooq (RV), 2015-04-28:
Det er også derfor, vi står her i dag.
Det giver os alle sammen en mulighed for at finde en løsning – og det er også det, jeg lægger til grund her, altså at vi er interesseret i det.
Det giver os mulighed for at diskutere det her og blive endnu skarpere på, at det er vigtigt at finde en løsning.
Men jeg mener, det er vigtigt, at vi afventer det arbejde, der er sat i gang.
Jeg mener også, det er det bedste grundlag at træffe en beslutning på.
Bent Bøgsted (DF), 2015-04-28:
Skal jeg forstå det på den måde, at den radikale ordfører egentlig siger, at det skal vi ikke beskæftige os med på nogen måde, før regeringen kommer med et udspil på baggrund af den rapport, der kom i december, at indtil da skal vi ikke beskæftige os med det her, men bare afvente, at regeringen får talt sammen med arbejdsmarkedets parter?
Nadeem Farooq (RV), 2015-04-28:
Tak for det.
I øjeblikket drøfter vi sammen med arbejdsmarkedets parter mulighederne for et mere moderne og tidssvarende arbejdsskadesystem.
Udvalget har bl.a. anbefalet, at der indføres mulighed for erstatning for svie og smerte og erstatning for tabt arbejdsfortjeneste.
I det omfang, anbefalingerne følges, vil problemet med erstatning til personer, der har været udsat for vold på arbejdet, blive mindsket signifikant.
På den baggrund – også med tanke på det, som ministeren også meget rammende sagde – mener jeg, det er mest naturligt, at vi afventer partsdrøftelserne og de efterfølgende politiske drøftelser, før det overvejes at igangsætte nye initiativer.
Lad mig sige det endnu mere klart: Det er min klare opfattelse, at forhandlingerne hos arbejdsmarkedets parter er fremskredne, og at vi har grund til at være optimistiske.
Hvis der sker det – og det håber vi selvfølgelig ikke – at det ikke munder ud i en løsning, er det klart, at vi skal kigge nærmere på det her.
For det er klart: En løsning skal der på bordet.
Regeringen kan på baggrund af det, jeg lige har sagt, på nuværende tidspunkt ikke støtte beslutningsforslag nr. B 79.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-04-28:
Jeg er jo ikke retsordfører, men det er også cirka sådan, jeg har forstået det.
Eigil Andersen (SF), 2015-04-28:
Jeg mener, vi må slå fast, at der i Danmark i dag bliver brugt skatteborgerpenge i kommunerne til social dumping, og det kan begrundes i bl.a. nogle af de tal, hr. Finn Sørensen nævnte tidligere.
Jeg vil supplere med at sige, at der kun er 25 pct. af kommunerne, der altid bruger arbejdsklausuler, altså stiller krav om danske løn- og arbejdsvilkår, for så vidt angår tjenesteydelser.
Der er i øvrigt 31 pct. af kommunerne, som ikke fører kontrol med, om reglerne bliver overholdt.
For mig er det meget svært at forstå, hvorfor ministeren mener, at der så er tale om lovgivning om løn- og arbejdsvilkår, når man tænker på, at den bestemmelse, der er i ILO-konventionen, siger, at løn og arbejdstid og andre arbejdsvilkår ikke må være mindre gunstige end dem, der gælder for arbejde af samme art inden for vedkommendes fag eller industri på den pågældende egn.
Det er jo bare en henvisning til det lønniveau, der er på egnen, og som også gælder for statens udbud.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-04-28:
Det var jo et rigtig godt svar.
Det havde jeg sådan set også håbet på at ministeren ville svare.
Virkeligheden er jo, som ministeren selv siger, at i og med at det her byggeri kommer i gang, forhåbentlig inden så længe, virker det som et boost på en hel landsdel og på en hel region.
Man skal jo ikke tage fejl af, at alle sidder og venter, alle er forberedt, uddannelsesstederne, kommunerne, jobcentrene, alle sidder og venter på, at det her skal blive skudt i gang, sådan at de mennesker, der i dag går arbejdsløse, og dem kan man se derude, får mulighed for at få en beskæftigelse.
Så jeg skal bare anmode ministeren om hurtigst muligt at få gjort det klart, så vi kan komme i gang med byggeriet.
Magnus Heunicke (S), 2015-04-28:
Det er jo lidt afhængigt af, hvor lang arbejdsperioden kommer til at være, men vi taler i hvert fald om arbejdspladser i den størrelsesorden.
Og det er arbejdspladser på danske løn- og arbejdsvilkår – endda er der et krav om, at der i anlægsperioden, i byggeperioden, skal uddannes 500 lærlinge.
500 lærlinge siger vel noget om, hvad det er for en mulighed for at løfte en hel landsdel, vi taler om her.
Og det er jo altså struktørlærlinge, elektrikerlærlinge og lærlinge inden for alt muligt i bl.a. bygge- og anlægssektoren, som i den grad får en mulighed.
Når byggeriet så engang er færdigt, har de fået sig en uddannelse, og så er der mulighed for at gå videre.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-04-28:
Nu kan jeg forstå, at det er tilladt at stille ledende spørgsmål, så det har jeg sådan set også tænkt mig at gøre.
For jeg vil bare bede ministeren om at bekræfte, at vi i den byggeperiode, der formentlig bliver på 6, 7, 8 år, taler om 6.000 årsværk hvert eneste år.
Det er altså en masse mennesker, som vil få mulighed for at arbejde på det her projekt – nogle udenlandske og rigtig mange danske arbejdere.
En hel masse af de mennesker, som i dag går ledige i Region Sjælland, på Lolland-Falster, og som ikke har de rigtige kvalifikationer, får mulighed for i den her periode at blive opkvalificeret – ikke kun til det her byggeri, men også til at kunne blive arbejdskraft på det fremtidige arbejdsmarked, når den her tunnel engang er færdig.
Magnus Heunicke (S), 2015-04-28:
Der er ingen tvivl om, at i anlægsfasen vil et toganlæg og en jernbanetunnel formentlig kunne generere nogenlunde samme antal arbejdspladser.
Efterfølgende vil der nok ikke være den samme søgning, som vi lige har hørt fra Lolland og Falster, til at bosætte sig der og placere virksomheder der.
Men når jeg nævnte økonomien, er det jo, fordi det ikke er helt ligegyldigt.
Det er et projekt, som er på størrelse med og faktisk lidt større end Storebæltsbroen og Øresundsbroen, og så er økonomien jo også temmelig væsentlig.
Og hvis man skal gøre det brugerbetalt, skal der også biler med.
Og medmindre man har et meget stort milliardbeløb, som man kan poste i det, skal man have biler med.
Det var det, jeg stilfærdigt forsøgte at gøre opmærksom på.
Det spørgsmål kender jeg simpelt hen ikke svaret på.
Hvis man gjorde det, ville der jo i hvert fald ske én ting: Den her forbindelse bliver 100 pct. brugerbetalt, bliver altså betalt af de danskere, tyskere, svenskere og andre, som vælger at køre den vej og kører igennem tunnelen, altså af dem, der bruger den, ligesom Storebæltsbroen og Øresundsbroen, og ikke af andre, men hvis man kun gjorde det til en togforbindelse – det kunne sagtens være en fornuftig idé at kigge på det, og det har vi gjort – kan vi se, at det umuligt kan tjene pengene hjem.
Så det bliver faktisk bilerne og lastbilerne, der betaler for, at vi også får togforbindelsen med under Femern Bælt.
Det er endnu et argument, som gør, synes jeg, at det må være lidt svært at være imod Femernforbindelsen.
Der er masser af arbejdspladser og et kæmpe stort løft af den kollektive trafik – endda betalt via tunnelbizzen, brobizzen, betalt af bilisterne.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-28:
Nu kommer der også et stærkt ledende spørgsmål herfra.
Det er i hvert fald meget nemt at svare ja på.
Kan ministeren bekræfte, at hvis man fulgte Enhedslistens tilgang til det her, nemlig at man skulle lave en ren togforbindelse, sådan at vi samtidig gør noget godt for klimaet, nemlig ved at undgå meget mere biltrafik, lastbiltrafik og persontrafik på vejene, og fulgte det råd og havde den holdning, ville det nok skabe et nogenlunde tilsvarende antal arbejdspladser?
Magnus Heunicke (S), 2015-04-28:
Jeg havde gættet, at det var der, vi skulle hen.
Der bliver arbejdet intenst på at finde en løsning på Bornholms udfordringer i forhold til det eksisterende færgeforlig, og målet er snarest muligt at kunne invitere til en runde to i forhandlingerne, som kan komme med de forbedringer, som bornholmerne i enighed har peget på de har brug for.
Peter Juel Jensen (V), 2015-04-28:
Så hørte jeg rigtigt, og det er jo altid godt.
Så håber jeg, at ministeren tager de samme briller på og anlægger det samme positive syn, når det kommer til besejlingen af Bornholm.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-28:
Så er det bare, at jeg gerne vil have ministeren til at forholde sig til, at hvis man laver en ren togforbindelse, vil den også kreere en hel masse arbejdspladser, også i lokalområdet.
Det var bare det, jeg gerne ville slå fast.
Jeg kan se, at ministeren nikker til det, så han forstod det og lod sig lede i den rigtige retning.
Nu skal vi bare lige også have det fra talerstolen med et klart og tydeligt ja.
Magnus Heunicke (S), 2015-04-28:
Vi arbejder, så hurtigt vi overhovedet kan, men det skal jo gøres grundigt og ordentligt.
Dernæst er der jo de andre ting, som jeg har redegjort for, som skal elimineres en for en.
Der var nærmest sådan en Lolland-Falster Lovestorm her i Folketingssalen i dag, det var meget godt.
Lars Barfoed (KF), 2015-04-28:
Det var det, jeg syntes man trods alt skyldte at sige, nemlig at det er brugerne, der betaler.
Er det ikke også sådan, at alle de vurderinger, vi har set indtil nu, sådan set viser, at det hænger sammen?
Det ser ud til, at tilbagebetalingstiden snarere bliver kortere end længere end oprindelig beregnet, men skulle den blive længere, er det jo stadig væk sådan, at det er brugerne, der betaler – måske over en længere periode, men regningen lander hos brugerne.
Henning Hyllested (EL), 2015-04-28:
Det er klart, at forbindelsen er brugerbetalt i det omfang, økonomien i forbindelsen holder.
Det er der ikke nogen som helst garanti for i dag.
Det gælder kun, hvis økonomien holder, og det er i dag utrolig tvivlsomt, og det er derfor, vi ligesom har anket over det fra Enhedslistens side og sagt: Hvorfor så ikke tage det stille og roligt?
Så meget jager det i virkeligheden heller ikke.
Tyskerne har for længst meddelt, at de er voldsomt forsinkede med deres landanlæg, så det haster ikke mere, end det jager.
Og da man jo har en forventning om, at man kan forhandle det på plads med entreprenørerne til september, så vil man have fuldstændig klarhed over i hvert fald den egentlige anlægspris, og så står hele spørgsmålet om trafikprognoserne så tilbage.
Lars Barfoed (KF), 2015-04-28:
Jeg synes, jeg kunne forstå på hr. Hyllested, at det er sådan, at vi betaler solo for projektet, og så er det ellers svenske og tyske biler, som kører frem og tilbage.
Jeg skal bare bede om at få bekræftet, at det er sådan, at det er dem, som bruger den faste forbindelse, som betaler for den via brugerbetaling, og at det betyder, at den danske stat ikke kommer til at betale en rød øre for den.
Det er dem, der bruger broen, der betaler – om det så er svenskere, tyskere eller danskere eller alle mulige andre.
Henrik Høegh (V), 2015-04-28:
Det er ret fantastisk.
Det lyder næsten sådan, at hvis bare det ikke var vedtaget at bygge den her tunnel, havde Togfonden DK nok sørget for en dobbeltsporet jernbane.
Altså, som økonomien er i den togfond, var der jo aldrig blevet råd til også at lave en tunnel under Østersøen for de penge.
Må jeg så bare sige til sidst: Nu arbejder jeg en del i den ene af kommunerne.
Vi har lister over virksomheder, som er parat til at etablere sig den dag, hvor Folketinget har besluttet sig.
Det er altså arbejdspladser, rigtig mange arbejdspladser.
Og det er ikke alene anlægsvirksomheder.
Der er rigtig mange, som er blivende virksomheder.
Jeg skal bare sige til hr. Henning Hyllested: Dem er vi sådan set glade for.
Nu er jeg ikke sikker på, at Lolland-Falster er hr. Henning Hyllesteds pastorat, men jeg skal hilse fra Enhedslistens vælgere på Lolland-Falster og sige, at de ser frem til, at der kommer flere arbejdspladser i det område, også efter at anlægsarbejdet er slut.
Henning Hyllested (EL), 2015-04-28:
Vi er glade for transport af gods og passagerer på skinner, i tog.
Og derfor har vi heller ingen problemer med at have været med til at vedtage Togfonden DK, som er et rigtig godt projekt, som satser på togtransport.
Og finansieringen af den er på plads.
Jeg ved godt, Venstre bestrider, at den er på plads, på grund af de faldende olieindtægter,
men det var jo en del af diskussionerne, da vi startede med at diskutere i forligskredsen.
Der blev givet et klart tilsagn fra regeringen om, at de penge selvfølgelig ville blive fundet, om ikke andet så på de årlige finanslove.
Så Togfonden DK er på plads.
Henrik Høegh (V), 2015-04-28:
Så gør vi det bare kort.
Hvordan har hr. Henning Hyllested det med at kritisere økonomien i dette projekt og så samtidig foreslå et togprojekt, som alle ved måske har en afbetalingstid på 120 år?
Jeg kan forstå, at med Henning Hyllesteds idealer er man ikke så meget for biler og lastbiler, men det er jo i virkeligheden dem, der bærer økonomien i en dobbeltsporet jernbane fra Ringsted til Nykøbing til Hamburg igennem og under Østersøen.
Det burde sådan set være noget, som Enhedslisten virkelig var glad for, for dem, man ikke kan lide, har man nu fået med på at finansiere en dobbeltsporet jernbane.
Henning Hyllested (EL), 2015-04-28:
Ja, det kan jeg godt forstå.
Men der er garanteret ikke tale om nye arbejdspladser.
Der er tale om arbejdspladser, som flytter til andre steder fra.
Der kan også være tale om arbejdspladser, der flytter fra et eller andet sted i nærheden, på Lolland-Falster eller i Sydsjælland, og hvad ved jeg.
Det er jo det, som mange har undersøgt, og hvor man har sagt: Der er ikke nye arbejdspladser i at etablere store vejforbindelser, herunder f.eks. Femernforbindelsen.
Magnus Heunicke (S), 2015-04-28:
Jeg får enormt mange ledende spørgsmål i dag fra den side af Folketingssalen, og jeg tror faktisk, at jeg trygt vil kunne sige ja til det spørgsmål.
Nu ved jeg jo selvfølgelig, hvor spørgeren kommer fra, men jeg tror alligevel, jeg vil sige: Ja, vores erfaring viser, at hvis der er en god infrastruktur, og det gælder både kollektiv trafik og vejinfrastruktur og cykelinfrastruktur for den sags skyld, så er det noget, som i den grad betyder noget for arbejdspladsers fastholdelse, bosætning osv.
Det er meget rart i hverdagen, men det betyder også noget for områdets mulighed for at udvikle sig.
Peter Juel Jensen (V), 2015-04-28:
Nu var det jo svært at høre, hvad ministeren sagde hele vejen igennem, fordi der er meget snak i salen.
Men jeg synes, jeg hørte, at ministeren sagde, at der var en klar sammenhæng mellem infrastruktur, beskæftigelse, udvikling og arbejdspladser.
Er det korrekt? vil jeg spørge ministeren.
Magnus Heunicke (S), 2015-04-28:
Vi kan se, at som tunnellen er udformet af ingeniørerne, og som den bliver udformet, når den bliver lavet, vil den holde i minimum 120 år.
I øjeblikket sidder vi med en tilbagebetalingstid på ca. 40 år.
Så hvis man var uenig og negativt stemt over for Storebælts- og Øresundsforbindelsen, kan det måske være svært at se perspektiverne i Femernforbindelsen, men de partier, der kunne det også dengang, har måske også nemmere ved at se de enorme perspektiver, der er, fordi Tyskland faktisk er Danmarks største og dermed også vigtigste samhandelspartner, og det siger jeg ikke kun, fordi vi har kansleren på besøg i dag i Danmark.
Vores største eksportmarked ligger faktisk syd for grænsen.
Henning Hyllested (EL), 2015-04-28:
Ministeren er begejstret og henviser til, at der er tale om en effektiv togforbindelse.
Det er også en vejforbindelse, minister, og vil ministeren ikke bekræfte, at der først og fremmest er tale om et anlæg, der skal sikre en transitforbindelse, ønsket af det store erhvervsliv i Sverige og vel også i Norge og besluttet i forbindelse med anlæg af Øresundsforbindelsen?
Er det ikke også rigtigt, at det alene er Danmark, der finansierer forbindelsen, selvfølgelig med undtagelse af de tyske landanlæg, og at tyskerne ikke ville bidrage, fordi de måske ikke var så interesserede og ikke syntes, at forbindelsen er så vigtig?
Så vi står altså alene med finansieringen af et anlæg, som først og fremmest er skabt for at skabe transitforbindelser fra Sverige og Norge til det europæiske kontinent.
Det synes jeg altså er en eller anden form for mærkværdig konstruktion.
Når vi nu her på det sidste har set, at prisen på anlægget er steget ganske gevaldigt, 9 mia. kr., 22 pct., og den hænger vi alene på i Danmark, så synes jeg måske, det var værd at gøre sig nogle overvejelser om, om anlægget nu også holder vand, når det kommer til stykket.
Magnus Heunicke (S), 2015-04-28:
Tak for det.
I dag er der brug for, at vi lige kigger lidt tilbage i historiebøgerne, nemlig tilbage til den 10. juni 1987.
Den dag var der et flertal i den her sal i Folketinget, der vedtog Storebæltsforbindelsen.
Det var meget, meget omdiskuteret, men hold op, hvor er det godt for Danmark, at man gjorde det dengang, den 10. juni 1987.
Jeg springer frem i tiden, nemlig til den 14. august 1991, hvor et flertal i Folketinget vedtog Øresundsforbindelsen.
Det var dengang også meget, meget omdiskuteret, men hold op, hvor var det godt for vores land, at den forbindelse blev bygget.
I dag, den 28. april 2015, vil et bredt, bredt flertal vedtage Femernforbindelsen.
Det her er en af de dage, som skriver sig ind i historien, hvor Danmark som nation er en nation med store bro- og tunnelprojekter.
Tak for samarbejdet.
Camilla Hersom (RV), 2015-04-28:
Tak for det.
Og tak for talen.
Derfor er mit spørgsmål til Venstres ordfører, om ordføreren kan bekræfte, at det kun er 300 kontanthjælpsmodtagere, for hvem det slet ikke vil kunne betale sig at tage et arbejde.
Henning Hyllested (EL), 2015-04-28:
Nu er forbindelsen jo i første omgang finansieret af staten.
Det er rigtigt, at den er brugerfinansieret på lang sigt.
Nu siger ministeren, at man opererer med en tilbagebetalingstid på 40 år.
Jamen holder den, minister?
Prisen på anlægget er jo steget, og jeg har spurgt under udvalgsbehandlingen, og jeg spurgte i forbindelse med andenbehandlingen, hvor smertegrænsen er.
Hvornår er vi sikre på, at der rent faktisk sker en brugerbetaling, altså at anlægget kan finansieres inden for 39-40 år?
Det står jo hen i det uvisse, efter at prisen på anlægget er steget ganske, ganske voldsomt.
Det hænger jo også sammen med, at de trafikprognoser, som man har fået udarbejdet, i den grad er blevet anfægtet af andre eksperter.
Så usikkerheden om foretagendet burde jo tilsige, at man satte lovforslaget her på standby og ventede med at vedtage det, til vi kender den eksakte pris, og det gør man jo efter ministerens udsagn til september.