runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2010-01-27:
Det er jeg ikke enig i.
Den øgede del til klimapuljen, der gives i 2010, tages jo i realiteten fra den anden bistand, i forhold til hvad udviklingsministeren tidligere har udtalt, nemlig at udviklingsbistanden ikke skulle gå ned, fordi vores bruttonationalindkomst gik med.
Så jeg er sådan set ikke enig i det med 2010.
Men det er faktisk ikke det, jeg spørger om.
Jeg spørger om, hvordan fremtiden skal se ud.
For regeringen har jo lovet, at ulandsbistanden som sådan stiger i den her regeringsperiode.
Derfor synes jeg, det er vigtigt at få en politisk melding fra regeringen om, at den klimabistand, som vi har forpligtet os til, ikke bliver en, vi bare tager fra vores ulandsbistand, men at vores ulandsbistand faktisk stiger.
For ellers løber regeringen jo fra sit løfte.
Ulla Tørnæs (V), 2010-01-27:
Nu er det jo sådan, at vi vedtager finansloven for 1 år af gangen, og det, jeg kan henholde mig til, er selvfølgelig det, som vi har vedtaget, og det, som vi har besluttet, og det, som vi har meldt ud.
For så vidt angår 2010, er Danmarks bidrag til opstartsfinansiering nye og additionelle midler.
Jeg går ud fra, at det er det, hr. Steen Gade spørger til.
Det er nye og additionelle midler i forhold til vores udviklingsbistand som sådan.
Steen Gade (SF), 2010-01-27:
En del af de ting, der faktisk blev aftalt blandt de lande, der lavede Accorden, var, at de rige lande skal give et stort bidrag allerede i 2010, 2011 og 2012 på klimaområdet.
Det betyder jo, at Danmark sådan set nu skal i gang med at skaffe rigtig mange penge på kort sigt, i de næste 3 år.
Så mit simple spørgsmål er: Kan vi være sikre på, at regeringen både vil leve op til det, man har forpligtet sig til via EU-beslutningen, om de næste 3 års bidrag til klimabistand og samtidig leve op til, at ulandsbistanden stiger?
Ulla Tørnæs (V), 2010-01-27:
Jeg mener under ingen omstændigheder, at jeg har taget munden for fuld, for som fru Kirsten Brosbøl ganske rigtigt refererer fra Berlingske Tidende, refereres der til en endelig klimaaftale, som vi på daværende tidspunkt arbejdede hårdt på skulle vedtages her i København.
Det blev den imidlertid ikke, det blev en aftale af en anden karakter, det blev ikke den Københavneraftale, som vi havde håbet på, og som den samlede regering havde arbejdet hårdt frem imod at nå.
Det blev Copenhagen Accord, som er en helt anden type aftale, og derfor kom det her spørgsmål ikke med.
Jeg kan forsikre fru Kirsten Brosbøl for, at jeg og den samlede danske regering vil arbejde lige så ihærdigt for, at det kommer med i COP16 i Mexico, som forhåbentlig ender med en endelig klimaaftale, men forud for det vil vi også arbejde hårdt for, at det kommer med i slutdokumentet fra 2010-topmødet, som finder sted til september.
Martin Henriksen (DF), 2010-01-27:
Der har jo her på det seneste været stor debat om hjemløse, og det er med god grund, fordi det er så koldt udenfor.
Det har bl.a. været anført fra Socialdemokraternes og Socialistisk Folkepartis side, at ministeren ikke har villet holde møde med dem, som beskæftiger sig med hjemløshed, og med dem, der er hjemløse.
Jeg må sige, at vi i Dansk Folkeparti har den opfattelse, at vi tager det som en helt naturlig ting, at en socialminister selvfølgelig går ud og møder de mennesker, som det handler om, og også forsøger at gå i dialog med de mennesker, som organiserer den hjælp, der er på området.
Jeg vil bare gerne høre, hvilke initiativer ministeren har taget det her område, og om ministeren rent faktisk har været ude at se, hvad der foregår i virkeligheden, for venstrefløjen tegner jo et billede af, at ministeren ikke har været ude at se, hvordan tingene foregår.
Kan ministeren svare på, om ministeren har været det?
Frank Aaen (EL), 2010-01-27:
Danmark har lige overtaget styringen af den militære operation, der ud for Somalia skal stoppe pirateri.
Militær indsats kan jo være en del af en løsning for at få det pirateri stoppet.
Vi ved jo også, at der er andre elementer som f.eks. at få opbygget en funktionsdygtig stat, få sikret bedre levevilkår for dem, der bor der, og søfarten kan selv gøre noget ved at ændre sejlruter og ved at sejle i konvoj.
Der er mange ting, der kan gøres.
En af de ting, der er problemet i området, er jo, at fiskere ikke mindst fra EU ulovligt fanger fisk og dermed tømmer havet ud for Somalia og sælger fiskene til EU og dermed altså gør det vanskeligere for folk at få en levevej i Somalia.
Det er ikke, fordi fattigdom er en hovedårsag og den eneste årsag til pirateri, men det er klart, at fattige fiskere, der ikke har noget at leve af, godt kan blive tillokket af at blive pirater eller blive hyret af bagmænd, det er måske mere det, til at blive pirater.
Derfor vil jeg spørge ministeren, som jeg har gjort det nogle gange før i forhold til regeringen: Hvad gør vi for at få stoppet det dér ulovlige fiskeri og stoppet, at EU er hæler for de ulovlige fiskere, og for på den måde at sikre, at der bliver en levevej lokalt?
Når jeg spørger, er det jo dels fordi, som jeg sagde før, vi har nævnt det nogle gange her i Folketingssalen, dels fordi der er trådt en forordning i kraft den 1. januar, der skulle sikre, at EU ikke optræder som hæler for ulovligt fangede fisk, herunder også ulovligt fangede fisk ud for Somalia.
Det er et vigtigt spørgsmål for at få et alternativ i Somalia – ikke det eneste, men et.
Kan ministeren oplyse noget om det?
Lise von Seelen (S), 2010-01-27:
Spørgsmålet lyder: Synes ministeren, at der er tilstrækkeligt overblik over situationen med udenlandske hjemløse uden lovligt ophold, herunder hvad årsagerne er til, at de befinder sig i landet, migrationsmønstre etc.?
Synes ministeren, at der er tilstrækkeligt overblik over situationen med udenlandske hjemløse uden lovligt ophold, herunder hvad årsagerne er til, at de befinder sig i landet, migrationsmønstre etc.?
Martin Henriksen (DF), 2010-01-27:
Jeg kvitterer for svaret og siger, at det også var det svar, som jeg havde forventet, for selvfølgelig skal en socialminister ud at se, hvad der foregår udeomkring i den virkelige verden.
I forlængelse af det med den pulje, som ministeren lige nævnte, og som ministeren sikkert vil nævne igen, vil jeg sige, at vi fra Dansk Folkepartis side synes, det er rigtig fint, at Socialministeriet har afsat en pulje, som bl.a. kan gå til, at man kan søge tilskud til forskellige foranstaltninger, som kan være med til at hjælpe de hjemløse, som selvfølgelig indlysende nok har nogle problemer, når det nu er så koldt.
Jeg kunne også tænke mig at spørge lidt mere fremadrettet, om ministeren vil være med til at kigge på et eventuelt nødberedskab – så kan vi diskutere, hvordan det skal se ud – som kan træde i kraft.
For det sker jo højst sandsynligt igen, at der kommer meget hårde frostgrader.
Og der vil det være meget rart, at vi, når vi kan se, at de kommer, allerede der kan etablere noget og få noget stablet på benene, så eksempelvis de frivillige organisationer og andre ved, hvad de har at gøre godt med.
Så jeg vil høre, om ministeren fremadrettet vil være med til at stable noget sådant på benene.
Karen Ellemann (V), 2010-01-27:
Selvfølgelig har jeg været ude i virkeligheden og tale med dem på vores natherberg, varmestuer osv.
Jeg indkaldte ikke hele pressen, da jeg tog på natherbergsbesøg i Stengade kl. 12 om natten, for det er noget, som jeg gør for lige præcis at tale med brugerne og med de mange frivillige kræfter, som er med i de her forskellige herbergsløsninger, der er rundt omkring.
Noget af det, der slog mig meget ved de frivillige, der var der, og også ved de medarbejdere, der var der, var, at det er fint nok, at der bliver brugt en hel masse krudt på at få en dagsordenen i gang her og nu, men vi møder også de her mennesker, når det er januar, februar og marts måned.
Vi skal her tage det lange seje træk for lige præcis at vende den udvikling.
Den ene grund til at tage ud var altså netop at tale med brugere og medarbejdere på området, men det var så sandelig også for at se på det kapacitetspres, der er grundet vejret.
Det er jo en kendsgerning, at der er et kapacitetspres, og det er også derfor, at jeg afsatte en pulje, som jeg forhåbentlig kan få lov at snakke om i næste omgang.
Lise von Seelen (S), 2010-01-27:
Ministeren sagde, at ministeren havde været ude at tale med folk.
Nu ved vi jo godt, at når vi politikere kommer ud og snakker med folk, er der meget løs snak i det.
Så vil ministeren være med til på baggrund af de samtaler, som jeg glæder mig over at ministeren har taget med miljøet, simpelt hen at lave en strategi, der siger, at det her er den sidste vinter, vi har oplevet, hvor vi ikke med det samme kan lave et nødberedskab, hvis vejret overrasker os på den her måde?
Det, jeg er optaget af, er især to ting: For det første at finde ud af mønstrene for, hvordan mennesker bevæger sig, sådan at de kommer til at opholde sig i et land.
Jeg har ikke skrevet noget om østeuropæiske, jeg har skrevet om udenlandske hjemløse, som er her, og jeg synes, at det skal være vores mål at finde ud af, hvad det er for nogle mønstre, der gør, at folk bevæger sig.
For det andet: Når mennesker så opholder sig i et land i en kuldeperiode som den, vi har nu, hvordan sikrer vi så, at de ikke får varige skader eller dør af kulde?
Her forstår jeg, at ministeren er meget glad for den frivillige indsats, som vi kan se at forskellige organisationer har gjort, og det bør ministeren sandelig også være glad for, for hvis de ikke havde været der, hvad skulle vi så have gjort?
Der var jo ikke et andet beredskab?
Nu er problemet bare, at de organisationer i et vist omfang er ved at ramme bunden i deres pengekasser, og det ser ikke ud, som om frosten er helt væk endnu, så vil ministeren være med til at hjælpe de nødberedskaber, så de ikke skal bruge deres tid på at pendle rundt i byen efter fondsmidler, men faktisk kan gøre det kæmpestore arbejde, de gør, og sørge for, at der er et nødberedskab, så folk ikke fryser ihjel?
Karen Ellemann (V), 2010-01-27:
Tak for det.
Der er vi fuldstændig enige.
Jeg kan godt forstå, at fru Lise von Seelen er optaget af migrationmønstre osv.
Det er også interessant at dykke ned i det og prøve at undersøge årsagssammenhænge osv.
Jeg må også stadig væk sige, at det i udgangspunktet jo er rigtig godt med den her solide viden på alle områder, men lige præcis i det her tilfælde er jeg bare ikke helt sikker på værdien af en sådan undersøgelse – hvis det er det, man sådan specifikt er optaget af – eller en specifik kortlægning af bevægelsesmønstre.
For jeg kan være lidt bekymret for, at det bare bliver et øjebliksbillede af en situation, hvilket måske ikke lige præcis er det rette bidrag til at få løst det, jeg vil sige er kerneproblemet.
Der vil fortsat foregå hjemløsetællinger her i Danmark, også af, hvor mange udenlandske hjemløse der er.
Den næste hjemløsetælling vil foregå i uge 6 i 2011.
For mig er det allervigtigste, at vi handler, præcis som vi har gjort det med hjemløsestrategien, med en langsigtet strategi, og præcis som vi også har gjort det nu i forbindelse med den her nødovernatningspulje, som jeg har etableret.
Lise von Seelen (S), 2010-01-27:
Jeg glæder mig over, at vi har en formand, der kan forretningsordenen så godt.
For jeg synes, at hr. Martin Henriksen skulle have holdt sig til det, jeg har spurgt ministeren om, og ikke blande alt muligt andet ind i det, som skal foregå på et andet tidspunkt, en anden dag.
Så jeg vil gerne vende tilbage til det, jeg spørger ministeren om her.
Jeg er også optaget af, hvordan mennesker bevæger sig i en verden på den her måde.
Har ministeren taget kontakt til sine kollegaer i Europa-Parlamentet eller til de andre europæiske socialministre om, hvordan vi kan få et overblik over det her, så vi kan løse det i fællesskab?
For vi kan ikke løse det alene i Danmark, vi kan løse det i fællesskab med det øvrige Europa, og det synes jeg at vi skal gøre.
Vi skal gøre os store bestræbelser for, at vi når at hjælpe de her mennesker.
Jeg vil spørge ministeren, om ministeren har taget kontakt.
Så vil jeg gerne slutte af med at sige, at det glæder mig meget – og det har jeg faktisk skrevet i mit notat – at ministeren er enig i, at et menneske er et menneske, og at intet menneske har fortjent at ligge på gaden og fryse eller dø derude.
Martin Henriksen (DF), 2010-01-27:
Tak til ministeren for det klare svar.
Jeg skal selvfølgelig beklage over for formanden, hvis han mener, at jeg gik uden for det, som er inden for spørgsmålet.
Spørgsmålet omhandler udenlandske hjemløse.
Derfor mente jeg, at det var inden for spørgsmålet.
Men igen tak for det klare svar fra ministeren.
Det kunne måske også være rart at få at vide, om Socialdemokraterne, som kommer på lige om lidt, er enige med Socialistisk Folkeparti i, at Christiansborgs lokaler kan bruges til at huse illegale indvandrere.
Karen Ellemann (V), 2010-01-27:
Jeg synes også, at det er et meget relevant spørgsmål, for det handler jo lige præcis om emnet, om den gruppe mennesker, vi taler om, som er gadesovere i en kold tid, og så handler det om et politisk stunt eller en orkestreret måde at få det til at se ud, som om vi intet gør.
Det synes jeg selvfølgelig er et fuldstændig forfejlet billede, og jeg synes også, at man her går langt over stregen.
Jeg har også med glæde noteret mig, at Folketingets formand klart har meldt ud, at det ikke er vejen frem med hensyn til at gøre opmærksom på en opgave, der ligger her.
Vejen frem
er for mig at se at gøre, som vi gør, netop at have en målrettet hjemløsestrategi med masser af midler bundet op på, hvordan vi varigt løser de hjemløses problem.
Samtidig er vejen frem også, at vi reagerer lige præcis i den situation, hvor der opstår et øget pres, altså at vi diskuterer, om der rent faktisk er kapacitet nok til antallet som følge af en vejrsituation, der gør, at vi har så ufattelig meget kulde om natten her, at det har været nødvendigt med den her nødovernatningspulje, som så er blevet til på mit og Socialministeriets initiativ, og som jeg også helt klart mærker at der er opbakning til.
Om vi så skal søge at videreudvikle eller i hvert fald permanentgøre den, må vi tage under en satspuljeforhandling, når vi mødes til den.
Martin Henriksen (DF), 2010-01-27:
Tak for det.
Det er jo også derfor, man har lavet nogle nødløsninger fra Socialministeriets side.
Socialistisk Folkeparti har inviteret illegale hjemløse, altså illegale indvandrere, ind på Christiansborg for at lave et politisk stunt, for at lave et mediecirkus ud af det.
Det synes jeg er langt ude, for hvad bliver det næste?
Bliver det, at Enhedslistens eller SF's gruppeværelse skal bruges til at huse afviste asylansøgere, fordi man ønsker at komme med et politisk budskab?
Karen Ellemann (V), 2010-01-27:
Jamen stabiliteten i indsatsen over for hjemløseudfordringen synes jeg da i høj grad er det, vi talte om i det forrige spørgsmål om hele hjemløsestrategien, altså alle de midler, som er afsat til det.
Hele udgangspunktet er vi jo heldigvis også enige om, altså at ingen borgere skal være nødsaget til at sove på gaden uanset tidspunktet på året.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får det med.
Hele sigtet med hjemløsestrategien er jo netop at nedbringe antallet af borgere, som ufrivilligt overnatter på gaden, og i det hele taget også minimere den periode, hvor den enkelte måtte være på gaden.
Fem af de otte kommuner, som er med i hele hjemløsestrategien, og som jeg har indgået aftale med, arbejder jo netop fuldstændig målrettet.
De har simpelt hen sat antal på.
De har et reduktionsmål for antallet af gadesovere hen over hele den her projektperiode og simpelt hen et mål for nedgangen i antallet af gadesovere i kommunerne, som i de meldinger, vi har fået, forventes at blive på 64 pct.
Det synes jeg da er et meget, meget vigtigt skridt i den rigtige retning.
Men det er et langt, sejt træk, og det er jeg glad for at vi tager i fællesskab.
Permanentgørelsen af puljer fremadrettet er det, vi drøfter i satspuljeforhandlingerne.
Lise von Seelen (S), 2010-01-27:
[Lydudfald]
... men jeg er sikker på, at ministeren er helt enig med mig i, at det vil være en fordel, at man, når der opstår en akut situation – og det kunne være på grund af kulde som nu, eller det kunne på et andet tidspunkt være en varmebølge – da har et beredskab, så de frivillige organisationer ikke skal rykke ud akut og have en masse vanskeligheder med at få etableret det her beredskab for at hjælpe mennesker.
De mennesker, som lægger rigtig, rigtig mange arbejdstimer i hver dag at sørge for et nødberedskab – et sted, hvor folk kan overnatte, og hvor de kan få noget varmt at spise og en kop kaffe, sådan at de i hvert fald ikke får varige skader af at være her hos os lige nu – skal bruge deres kræfter på det, fordi vi har så hårdt brug for det.
Karen Ellemann (V), 2010-01-27:
Et meget vigtigt element i hele denne nødovernatningspulje er sagsbehandlingstiden.
Vi har lovet, at med denne pulje vil sagsbehandlingen ske inden for en uge, og den kører altså hele vejen frem til og med udgangen af marts måned.
Der har været nogle ansøgninger, og der er også blevet givet tilsagn allerede, men det er ikke væltet ind med ansøgninger, så puljen er der.
Den eksisterer, og det er altså bare om at søge den.
Billedet af, at frivillige initiativer lige pludselig står på bar bund og står uden finansiering til at fortsætte de initiativer, der er i gang med hensyn til de nødovernatningspladser, der er, kan jeg derfor ikke helt genkende.
Vi har jo netop etableret den pulje.
Så er vi tilbage ved det andet spørgsmål: Hvad så med at gøre denne pulje permanent?
Nick Hækkerup (S), 2010-01-27:
Det må man da i hvert fald håbe for dem.
Men det ændrer ikke ved, at regionernes rammevilkår, de præmisser, som regionerne skal fungere under som enhed, jo i høj grad er bestemt af regeringen og af de midler, der bliver stillet til rådighed, og af de aftaler, der bliver lavet med regionerne; hvor meget der eksempelvis skal effektiviseres, og om der eksempelvis gives penge til den demografiske udvikling, sådan at der er penge til, at det stigende antal ældre, der er, og som kræver mere behandling på sygehusene, kan blive behandlet.
Jeg noterede mig også, at ministeren i svaret på det første spørgsmål sagde, at det her er noget, man har gjort sammen med regionerne, altså skabt det sundhedsvæsen, der er skabt.
Og man kan jo ikke nøjes med at tage ansvaret for den gode del af det, altså der, hvor man mener det er lykkedes, og samtidig sige, at alt det, der går galt, de problemer, vi ser nu med ventelisterne osv., har man til gengæld ikke noget med at gøre.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-01-27:
Regionerne tager i redegørelsen et klart ansvar for at drive sygehusene og et klart ansvar for at overholde økonomiaftalerne.
Det synes jeg er et godt og positivt signal fra regionernes side, fordi ansvaret for styringen og forvaltningen af de offentlige midler til sygehusvæsenet jo netop er afgørende for, at det styrkede lokale selvstyre med kommunalreformen kan komme til sin ret, og det har jeg stor tillid til at det kan.
Danske Regioner har endnu ikke mig bekendt et samlet overblik over forbruget i regionerne i 2009, da regnskaberne først er ved at blive afsluttet.
Men hvad jeg også hæfter mig ved i redegørelsen, er, at der kun i enkelte tilfælde ser ud til at skulle forekomme afskedigelser, og at de berører en forholdsvis lille andel af de ansatte.
Regionerne nævner ligeledes i forhold til de ansatte, at der alle steder gøres forsøg på at genplacere de afskedigede, og f.eks. har jeg jo læst i avisen forleden dag, at personaleomsætningen i Region Hovedstaden er 20 pct. Så jeg vil gætte på, at der er gode muligheder for, at de afskedigede kan finde nye ansættelser.
Nick Hækkerup (S), 2010-01-27:
Jamen jeg tror såmænd også, at regionerne er sig deres ansvar meget bevidst.
Men det ændrer ikke på det faktum, at antallet af behandlinger, hvis behandlingerne skal gennemføres med den kvalitet, som vi har set igennem det sidste år, i hvert fald ikke vil kunne nå samme størrelse i det kommende år.
Det ændrer ikke ved, at den situation, regionerne er i, betyder, at der nu skal spares, at der nu skal fyres, og at der nu skal skæres ned.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-01-27:
Ser vi på de konkrete overskridelser af budgetterne, vil vi se, at et hovedelement på nogle af sygehusene i Region Hovedstaden er, at man har været for optimistisk med hensyn til, hvilken aktivitet og dermed hvilke penge man kunne hente hjem.
Det vil sige, man har sat den forudsatte behandlingsaktivitet for højt og dermed også ansat for mange læger og andet personale i forhold til, hvad aktiviteten kunne bære.
Jeg har også forstået, at man i Region Hovedstaden fremadrettet vil være i tættere dialog med sygehusene om, hvorvidt de fastsætter deres aktivitetsbudget realistisk.
Det, sammenholdt med redegørelsen fra Danske Regioner, hvor regionerne tager et klart ansvar for at drive sygehusene og overholde økonomiaftalerne, tager jeg som udtryk for, at regionerne er deres ansvar bevidst, og at der derfor er taget skridt til at rette op på økonomistyringsproblemerne.
Nick Hækkerup (S), 2010-01-27:
Men sådan som situationen opleves nu ude i sygehusvæsenet, ude i regionerne, ude hos patienterne, må man jo konstatere, at der her ved indgangen til 2010 er varslet besparelser i selv samme sundhedsvæsen på op mod 1 mia. kr. – besparelser, som jo i en lang række tilfælde sætter sig i form af fyringer.
F.eks. er der på Herlev Sygehus fyret 29 sundhedsplejersker, der er fyret 49 social- og sundhedsassistenter, der er fyret 3 jordemødre, 2 overlæger osv. osv.
Der er altså færre hænder i en situation, hvor der ikke er nogen grund til at tro, at der også bliver færre borgere at behandle, og samtidig i en situation, hvor man vel må tro, at de her fyringer, der hænger over hovederne, og de nedskæringer, som finder sted, også betyder, at den arbejdsglæde, som jo er en vigtig del af indsatsen derude hver eneste dag hos frontpersonalet, reduceres, og at arbejdspresset og utrygheden øges.
Det leder frem til, at vi så står i en situation, hvor vi nu kan se, at uanset hvad man kan sige der er gjort tilbage i tiden, vil den oplevelse, patienterne har, være, at det er forringet, og at sundhedsvæsenets mulighed for at levere et sundhedsvæsen i verdensklasse er reduceret.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-01-27:
Regeringen ønsker, som spørgsmålet også angiver, et sundhedstilbud i verdensklasse, men det er en misforståelse at koble den indsats sammen med de økonomistyringsproblemer, man lige nu oplever på konkrete sygehuse.
Regeringen har siden sin tiltræden i 2001 prioriteret sundhedsvæsenet.
Regeringen har tilført sygehusvæsenet 16 mia. kr. siden 2001 og har dermed sikret sygehusvæsenet en løbende og meget markant forøgelse af både aktivitet og kapacitet til gavn for patienterne.
Samtidig er der sat målrettet ind i forhold til de livstruende sygdomme, og det gælder ikke mindst kræft- og hjerteområdet, hvor der er indført pakkeforløb.
Selve sygehusstrukturen er også under betydelig ændring til gavn for patienterne.
Den specialiserede behandling skal samles på færre sygehuse.
Det er de faglige anbefalinger fra Sundhedsstyrelsen.
Det vil sikre den fornødne rutine og de rigtige faglige miljøer, så vi får den højest mulige behandlingskvalitet fremadrettet, og det er også en vigtig fremtidssikring.
Regeringen har målrettet igangsat denne omlægning sammen med regionerne, og regeringen har afsat ekstra 25 mia. kr. til de nødvendige investeringer i bygninger og apparatur.
Lige nu er der fokus på akutområdet, og vi har allerede sammen med partierne bag de seneste års finanslovaftaler afsat 600 mio. kr. til udkantsområder med store afstande.
Psykiatrien er der også sat markant ind over for i samarbejde med partierne bag satspuljeaftalen.
Og så er der generelt sikret en række rettigheder for patienten.
Det gælder først og fremmest det udvidede frie sygehusvalg, som fra den 1. januar i år er udvidet til også at omfatte diagnostiske undersøgelser.
Så man kan sige, at regeringen siden sin tiltræden på alle fronter har prioriteret det danske sundhedsvæsen med fokus på patienten.
Nick Hækkerup (S), 2010-01-27:
Mener ministeren, at de dramatiske besparelses- og fyringsrunder, der lige nu rammer landets sygehuse, er udtryk for »et sundhedstilbud i verdensklasse«?