runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2013-12-11:
Det finder jeg også meget naturligt at vi gør, og det synes jeg lyder fornuftigt.
Vi i Venstre har selv spillet ud med vores forslag til, hvordan vi ser på det med rådighedsvurderingen, og hvor den opgave skal placeres fremadrettet.
Men man kan sige, at der her lidt udestår en diskussion, og jeg ved ikke, om ministeren ikke ønskede at svare på det her med incitamentet, eller om ministeren bare sådan af forglemmelse undlod at svare på det.
For er der ikke et problem her, når a-kasserne skal rådighedsvurdere deres egne medlemmer?
Mette Frederiksen (S), 2013-12-11:
Nej, det mener jeg ikke.
Og det mener jeg ikke at a-kasserne har nogen som helst interesse i ikke at gøre, selvfølgelig ikke, nej.
Hans Andersen (V), 2013-12-11:
Spørgsmålet lyder: Agter ministeren at undersøge det forhold, at jobcentrene ifølge chefkonsulent Ulrik Petersen i KL har en oplevelse af, at a-kasserne ikke reagerer på indberetninger, og vil ministeren tage initiativer, der sikrer, at a-kasserne i højere grad efterlever jobcentrenes indberetninger?
Mette Frederiksen (S), 2013-12-11:
Som spørgeren selvfølgelig er bekendt med, fører Arbejdsmarkedsstyrelsen jo tilsyn med a-kassernes måde at forvalte deres ansvar på.
Og de undersøgelser, der laves der, tyder på, at tingene i de fleste sager foregår korrekt og sådan, som de skal.
Men som hr. Hans Andersen også er helt bekendt med, er rådighed jo mange ting, det er mange elementer, og det er ikke kun noget, vi kan afprøve eller afgøre på baggrund af statistik.
Så min opfordring vil være, at vi, når vi nu snart skal i gang med at diskutere en beskæftigelsesreform, også diskuterer spørgsmålet om rådighed der.
For det er undergravende for hele vores danske arbejdsmarkedsmodel, hvis man som ledig ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Og lad mig så bare understrege igen: Det er min klare opfattelse, og det er også min klare erfaring, at langt hovedparten af de mennesker, der desværre og ulykkeligvis bliver ramt af arbejdsløshed, mere end noget andet ønsker sig at komme i arbejde, og at de også er aktivt jobsøgende.
Hans Andersen (V), 2013-12-11:
Jeg er sådan set enig i, og det glæder mig, at vi kan tage fat på at diskutere rådighedsvurderingerne i forbindelse med den kommende beskæftigelsesreform; det tror jeg der er behov for.
Men det, jeg sådan set bad om, var, om ministeren vil tage initiativer, der sikrer, at jobcentrene faktisk oplever, at a-kasserne reagerer på de indberetninger, de foretager sig.
For det her er ikke første gang, jeg får den melding; der er sådan set en udbredt opfattelse af, at jobcentrene kan lave indberetninger til a-kassen, hvorefter a-kassen meddeler, at det overhovedet ikke fører til nogen sanktioner.
Så kan det godt være, at rådighedsreglerne er komplicerede, men det er bare bemærkelsesværdigt, at procenten er så forskellig, afhængigt af om man er arbejdsmarkedsparat kontanthjælpsmodtager eller man er forsikret ledig.
Altså, jeg synes i hvert fald, ministeren burde reflektere over det og overveje, om man ikke her har et problem.
For vi har sådan set god brug for, at både jobcentre og a-kasser tager det med rådighedsvurderingen alvorligt, og at der ikke opstår, ja, sådan en lille kamp mellem jobcentrene og a-kasserne om, hvem det er, der her har ret.
Jeg synes sådan set bare, at vi burde have tallene på bordet.
Så er jeg godt klar over, at der bliver ført tilsyn med a-kasserne, og at man, når det gælder de rapporter, der er lavet, ikke umiddelbart kan sige, at der er lavet nogen fejl, nej, men hvis man dykker dybere ned i rapporten, så kan man jo også se, at rapporten siger, at der er nogle steder, hvor a-kasserne ikke har overholdt deres vejledningspligt, og at man på den baggrund ikke rigtig kan vurdere, om de så også har sanktioneret, som de skulle.
Mette Frederiksen (S), 2013-12-11:
Jamen jeg tror egentlig ikke, at spørgeren og jeg er så uenige i det her spørgsmål.
For de regler, der ligger til grund for vores beskæftigelsessystem, skal overholdes; det skal de af den enkelte borger, det skal de af de virksomheder, der er i kontakt med beskæftigelsessystemet, og det skal de selvfølgelig af både jobcentre og a-kasser.
Og jeg er meget enig med spørgeren i, at det sidste, beskæftigelsespolitikken har brug for, er puniske krige a-kasser og jobcentre imellem.
For det, der er vigtigt for det menneske, der måtte have mistet sit arbejde, er jo, at hvis man ikke selv kan komme tilbage på arbejdsmarkedet, så gør alle vi, der har et ansvar i beskæftigelsespolitikken, hvad vi kan, for at understøtte, at man kommer hurtigt tilbage, og der spiller jobcentre og a-kasser en rigtig vigtig rolle.
Hvis der er problemer med rådigheden, skal det afdækkes, det skal adresseres, og jeg reflekterer gerne, både alene og i fællesskab med andre politikere, over, hvordan vi gør det her bedre.
Jeg vil bare opfordre til, når vi nu står over for en større reform af beskæftigelsespolitikken, at vi tager spørgsmålet dér.
Karen Ellemann (V), 2013-12-11:
Tak for det, formand.
Det første spørgsmål, som jeg har valgt at stille til undervisningsministeren, handler om PISA-offentliggørelsen, som kom i sidste uge, og forud for offentliggørelsen var der en del velkendt debat om for og imod ranglistningen, altså med hensyn til hvor Danmark er placeret i forhold til alle de andre lande, som også figurerer på listen.
Det er sådan set i den forbindelse, at jeg har valgt at spørge ministeren til, hvorfor man offentliggør Danmarks placering på PISA-ranglisten, hvis det ikke er muligt at lave den her ranglistning.
For det var sådan set det, man kunne læse i Politiken her den 30. november, hvor en medarbejder fra Kvalitets- og Tilsynsstyrelsen er citeret for at sige, at »belært af Kreiners kritik mener vi faktisk ikke, at man kan rangliste«.
Mette Frederiksen (S), 2013-12-11:
Nej, jeg mener ikke, der er et økonomisk incitamentsproblem, men jeg vil gerne endnu en gang slå fast, at hvis vi skal have en beskæftigelsespolitik, der bygger på ret og pligt, så er pligten til at stå til rådighed for arbejdsmarkedet og tilhørende sanktioner lige så vigtige, mindst lige så vigtige, som retten til, at man kan blive behandlet ordentligt og få den hjælp og den bistand, der skal til, for at man kan komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er den balance, der skal være i vores beskæftigelsessystem.
Der opstår fejl både lovgivningsmæssigt og i den måde, reglerne forvaltes på.
Vi skal forsøge i fællesskab, når vi når så langt, at få adresseret så mange af de udfordringer som overhovedet muligt af hensyn til de mennesker, der er ramt af arbejdsløshed, og af hensyn til de danske virksomheder, der har behov for en dygtig dansk arbejdsstyrke.
Hans Andersen (V), 2013-12-11:
Vil ministeren følge op på det, der står i den sidste rapport om tilsynet med a-kasserne, altså at a-kasserne ikke i tilstrækkelig grad er gode nok til at vejlede deres medlemmer, for det kunne i princippet være en af konklusionerne på den rapport, der lige ligger?
Det giver jo anledning til, at jeg spørger: Er det årsagen til, at rådighedsvurderingerne er så lave?
Så vil ministeren tage initiativ til at sikre, at a-kasserne giver en bedre vejledning fremadrettet?
Mette Frederiksen (S), 2013-12-11:
Hvis jeg har forstået det korrekt, så vil Arbejdsmarkedsstyrelsen helt automatisk følge op på de undersøgelser, der er lavet bagudrettet, og det bør Arbejdsmarkedsstyrelsen selvfølgelig også gøre, for vi bliver nødt til, som spørgeren også lægger op til, at finde ind til, hvor fejlene opstår, hvorfor de opstår, og hvordan vi sikrer os, at de ikke sker fremadrettet.
Men det skal jeg nok tjekke op på på baggrund af vores samtale her, for det er klart, at hvis der vejledes forkert i nogle a-kasser og i nogle tilfælde, så skal vi selvfølgelig have rettet op på de fejl.
Hans Andersen (V), 2013-12-11:
Vi stiller gerne op til at drøfte med ministeren, hvordan vi laver det bedst mulige beskæftigelsessetup, men udfordringen er jo her, at der er nogle incitamenter, der gør, at a-kassen jo ikke umiddelbart har en interesse i at sanktionere deres medlemmer, og at det måske også afspejles i tallene.
Vi har ikke rigtig, mener jeg, helt overblik over, om de tal er retvisende for antallet af sanktioner, der bliver gennemført i a-kasserne, altså de 3 pct. kontra de 29 pct. i kommunerne.
Derfor er det vel, synes jeg, rimeligt nok, at Kommunernes Landsforening påpeger, at der her er et problem med incitamentet.
Er ministeren ikke enig i, at der er et problem med det økonomiske incitament i a-kasserne?
Christine Antorini (S), 2013-12-11:
Jeg tror faktisk, at den måde, citatet i Politiken fra medarbejderen i ministeriet blev brugt på, beror lidt på en misforståelse.
For det, som medarbejderen forholder sig til, er den meget berettigede diskussion, der har været om, om man kan sige, om man ligger på en 7.-plads eller en 13.-plads med signifikant sikkerhed i forhold til læsning, matematik eller naturfag, som der bliver målt på.
Det har der været en længere diskussion om blandt statistikere, der siger, at om man ligger på en 7.eller en 13.-plads, kan man ikke sige med sådan signifikant sikkerhed.
Men det, man kan sige, er, at man ligger i den gruppe af lande, der ligger over gennemsnittet, i den gruppe af lande, der ligger på gennemsnittet, eller i den gruppe af lande, der ligger under gennemsnittet.
Og det var det, som medarbejderen sagde i sin briefing: at det, vi vil gøre, er, at vi vil forholde os til, om Danmark ligger over gennemsnittet, i midten eller under.
Og der er det jo sådan, at Danmark ligger blandt de lande, der ligger på gennemsnittet, når det handler om læsning og om naturfag, og ligger over gennemsnittet, når det handler om matematik.
Når det er sagt, udgiver OECD jo sine tal worldwide, og det gør vi også i Danmark – de er frit tilgængelige og ligger også på ministeriets hjemmeside.
Selvfølgelig offentliggør vi OECD-tallene, og der kan man jo så gå ind og kigge på, hvor landene ligger placeret.
Så vi gør sådan set begge dele, og det fremgår af den pressemeddelelse, jeg lagde på ministeriets hjemmeside, og det var også sådan, jeg fremlagde tallene.
Peter Christensen (V), 2013-12-12:
Det, at Goldman Sachs har opstillet nogle betingelser for at skyde penge ind i selskabet, finder jeg på lige fod med finansministeren ikke unaturligt.
Man får en sikkerhed for, at selskabet ikke fyrer den direktør, som man har tillid til, og som sikkert også har været et element i, at man tør investere i selskabet.
Ja, det er helt, helt sikkert, og jo mere jeg hører Enhedslisten argumentere, jo større forståelse har jeg for, at der var nogle ting, Goldman Sachs gerne ville have sikkerhed for, inden de gik ind og investerede i selskabet.
Jeg er sikker på, at det her vil være til stor gavn for skatteyderne, ikke kun fordi der bliver tilført kapital, som er nødvendig, men også fordi der vil komme viden ind i bestyrelsen fra en ejer, som er 100 pct. kommerciel.
Denne vil kunne bibringe viden til selskabet og dermed også gøre selskabet mere værd.
Det vil også være til gavn for skatteyderne.
Stine Brix (EL), 2013-12-12:
Nu siger Venstres ordfører, at han heller ikke synes, at der er noget som helst usædvanligt i det her, i hvert fald ikke i, at Goldman Sachs stiller nogle betingelser for sin investering.
Men måske skal man prøve at kigge på det på en anden måde.
Er det ikke korrekt, at det er usædvanligt i forhold til det, der er dansk praksis og i øvrigt også gældende lov i selskabsloven, at man får rettigheder af den størrelse, som Goldman Sachs får her?
Frank Aaen (EL), 2013-12-12:
Jo, men der er en del eksperter, der allerede har været inde at kigge på det.
Lad os sige, at DONG ikke bliver 0 kr. værd, og samtidig har de en garanti for at få ikke bare 2,25 pct., for det er jo en ubestemt rente plus 2,25 pct.
Det er virkelig en høj rente, de får, og det er jo derfor, man fra SYD ENERGIs side siger, at man regner med at tjene tocifrede procentbeløb i forrentning på det her.
Altså, det er rigtig mange penge, man regner med at tjene, og risikoen er stort set nul.
Nu skal vi have en udvalgsbehandling, og derfor vil jeg bare spørge som punkt 1: Er det ikke sådan, at hvis ikke der er en reel risiko for Goldman Sachs, er det en forkert aftale og så må den aflyses?
Og som punkt 2: Er det ikke urimeligt, at én mindretalsaktionær får vetoret over selskabets udvikling i modsætning til andre mindretalsaktionærer?
Peter Christensen (V), 2013-12-12:
Altså, 40 pct. af købesummen er i forhold til markedsværdien, og den kan jo så i princippet være nul, hvis selskabet er gået konkurs.
De resterende 60 pct. er så med en lav rente, og det tror jeg sådan set også ud fra en investeringsbetragtning er en risiko, fordi man er garanteret en meget lav rente for de 60 pct., i forhold til hvad man normalt ville sige var god forvaltning af pengene, så det tror jeg stadig væk at man i de kredse vil anse som en risiko, hvis man nogen sinde skulle ende med at gøre brug af den put-option.
Så at der er risiko mener jeg er helt åbenlyst, men derudover skal jeg jo selvfølgelig også understrege, at vi jo ikke har siddet og forhandlet.
Folketingets rolle er at tage stilling til aktstykket og det resultat af forhandlingen, som foreligger, og for mig er alternativet altså skatteyderne, og det, man skal gøre sig klart, er, at der er en stor risiko i DONG Energy.
Hele deres forretningsmodel er enormt risikofyldt, og den risiko forsvinder jo ikke, ved at det er skatteyderne, der skal komme med de her godt 10 mia. kr.
Frank Aaen (EL), 2013-12-12:
Altså, Venstre mener, at markedet kan klare det hele, og det er rigtig fint.
Vi har lige set med finanskrisen, hvor fint det kan gå.
Så har vi Enhedslisten, der siger, at når det f.eks. drejer sig om klima, energiproduktion, energisikkerhed, forbrugernes interesser er det nok en god idé at have en politisk kontrol over de ting.
Det er to forskellige synspunkter.
Det behøver vi ikke at diskutere, dem tror jeg ikke vi bliver enige om.
Men jeg troede, at det var sådan i liberalistisk tankegang, at hvis nogen vil investere, må de også tage risikoen, fordi det hænger sådan sammen, at når man har taget risiko, får man også del i fortjenesten, men man har også risiko for at få et tab.
Derfor undrer det mig meget, at et parti som Venstre kan gå ind i en konstruktion, hvor man reelt set må sige, at Goldman Sachs har nul risiko.
Det vil sige, at de får muligheden for at få en gevinst, men de er stort set beskyttet mod risikoen.
Er det ikke meget underligt?
Jeg synes, at det er underligt, at en socialdemokratisk ledet regering går ind for det, men jeg synes i virkeligheden også, at det er underligt, at et liberalt parti går ind for, at en investor kan få fuld adgang til provenuet, overskuddet, fortjenesten, men ikke i virkelighedens verden løber nogen risiko.
Stine Brix (EL), 2013-12-12:
Nu bemærkede jeg, at ordføreren indledte med at fortælle om DONGs nyere historie.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om man mener, det er relevant at tage Goldman Sachs' nyere historie med i betragtning, når Goldman Sachs nu kommer ind i DONG.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om han mener, at Goldman Sachs er et godt selskab at have med i dansk energiforsyning.
Peter Christensen (V), 2013-12-12:
Jeg har ikke studeret Goldman Sachs, så det har jeg sådan set ikke nogen holdning til.
Frank Aaen (EL), 2013-12-12:
Jo, men vi ønsker jo alle sammen et stærkt DONG, til gavn for forbrugerne, klimaet og miljøet, og det går jeg da ud fra at vi stadig væk er nogenlunde enige om er målsætningen.
Derfor undrer det mig meget, at man nu laver DONG om i en retning, der peger direkte mod en privatisering, hvor det ikke er forbrugernes interesser, hvor det ikke er klimaet, der er det vigtigste, men hvor det er bundlinjen, overskuddet, profitten til ejerne.
Og så giver man det ovenikøbet til Goldman Sachs.
Altså, det er simpelt hen en af de værst tænkelige banker, man overhovedet kunne invitere indenfor.
Pensionskasserne har jo penge nok; hvis man endelig vil have anden kapital ind, hvorfor er man så gået med til, at det skulle være Goldman Sachs af alle selskaber i denne verden?
Thomas Jensen (S), 2013-12-12:
Alle selskaber i verden, som er interesserede i at investere penge, har jo haft mulighed for at se på den mulighed, der var for at investere i DONG Energy; det er jo ikke noget med, at staten er gået ud og har sagt, at man kun vil lege med nogle bestemte.
Jeg synes, at vi skal glæde os over, at ATP, PFA og så New Energy Investment med Goldman Sachs vælger at se på, at der her er en rigtig, rigtig god forretningsmulighed, hvor man selvfølgelig – det er jo målet – kan få en god forretning for sine penge, men man samtidig også investerer i en virksomhed, som har lagt en strategi, før de her penge er kommet, der handler om, at man går havvindmøllevejen, altså investerer i noget, der bidrager til en grøn energiomstilling, noget, der bidrager til et bedre klima.
Jeg synes, at vi skal være glade for, at Goldman Sachs også kan se, at der er penge at tjene på det, og at de derfor har valgt at investere i det her i Danmark.
Frank Aaen (EL), 2013-12-12:
Der var ikke noget svar på mit spørgsmål.
Når man har aktiemajoriteten i et selskab og vil sælge nogle af de aktier, tager man selvfølgelig stilling til, om det er en god investor, eller om det er en tvivlsom investor – selvfølgelig.
Men det, at man vælger, at det er DONG, der skal investere – i virkeligheden have en statsgaranteret profit, for det kan man læse ud af aktstykket, altså at den stort set er statsgaranteret– og samtidig have vetoret over virksomhedens udvikling, når man kender DONG's generalieblad, forstår jeg ikke.
Kæden springer fuldstændig af, når en socialdemokratisk ledet regering og en socialdemokratisk ordfører, der har siddet med til forhandlingerne om den her aftale, mener, at det er i orden lige at tage Goldman Sachs med, selv om det er en af de mest blakkede investeringsbanker, der er i hele verden.
Bjarne Corydon (S), 2013-12-12:
Det kan besvares uhyre enkelt: Det har været en meget lang og struktureret proces – det tror jeg i øvrigt også at spørgeren ved – hvor alle med lyst til at investere i DONG har haft mulighed for det, og hvor staten, Finansministeriet, har vurderet, hvor vi gør den bedste forretning.
Selvfølgelig.
Hvorfor skulle vi dog have andre motiver?
Det ville da være helt mærkeligt.
Der er muligvis et ønske om at gøre det her til en politisk diskussion om noget helt andet end DONG, og det skal man jo så være velkommen til, hvis det er det, man ønsker, men hvis man lige holder sig til realiteterne, er forholdet jo, at der er tre investorer til stede.
Der er Goldman Sachs, der er den danske pensionskasse, der hedder ATP, og den danske pensionskasse, der hedder PFA.
De er med, og det er de, fordi de var interesseret, og fordi de så et perspektiv i at tjene penge på grøn omstilling, hvilket formentlig vil slå ud i flere danske arbejdspladser, og i hvert fald ud fra, hvor jeg står politisk, er det positivt.
Stine Brix (EL), 2013-12-12:
Finansministeren siger, at det på ingen måde er usædvanligt, men at det er helt naturligt.
Kunne finansministeren så oplyse Folketinget om en række andre eksempler med tilsvarende vetoretbestemmelser, hvor man har samme aktieandel, som der er tale om her?
Det kunne da være interessant at høre om, hvor naturligt det er.
Et andet spørgsmål til finansministeren: Jeg kunne godt tænke mig at høre, om man fra statens side har forsøgt sig med andre modeller.
Altså, har man seriøst undersøgt muligheden for, at staten gik ind og lavede et indskud, eller har man undersøgt, om der kunne være andre, f.eks. danske pensionskasser, som kunne være med til at lave en kapitaludvidelse, eller er man gået målrettet efter at få Goldman Sachs ind i DONG?
I USA diskuterer man på baggrund af dyrekøbte erfaringer fra finanskrisen, om investeringsbanker overhovedet skal have lov til at eje f.eks. kraftværker og raffinaderier, fordi man har oplevet, hvor meget det kan koste for samfundet.
Diskuterer man, om det er klogt overhovedet at lade spekulanter som f.eks. Goldman Sachs komme inden for i selskaber som DONG?
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-12-12:
Det er jeg faktisk ikke helt sikker på, vil jeg sige til hr. Lars Barfoed.
Altså, af den snak, jeg har haft med RettighedsAlliancen, fremgår det, at de hele tiden klart har været af den mening, at man skulle have en politimæssig ressource af hensyn til sikkerheden, at det var nødvendigt med politifolk, når der bl.a. kommer razziaer og andre ting.
Så jeg tror mere, at brevmodellen dengang også var et forsøg på kompromis, sådan som jeg kan huske historikken.
Men lige meget hvad er det i hvert fald sådan, at RettighedsAlliancen, Dansk Industri, Dansk Erhverv – ja, alle organisationer, som har arbejdet med det her – klart siger, at en IPR-enhed er noget, vi bør få, og at vi bør få den så snart som overhovedet muligt.
Lars Barfoed (KF), 2013-12-12:
Er det ikke korrekt, at RettighedsAlliancen – som hr. Michael Aastrup Jensen argumenterer for at vi skal følge i tykt og tyndt, og at det er arrogant ikke at følge dem – ønskede, at vi indførte brevmodellen?
Det støttede Det Konservative Folkeparti.
Venstre var imod.
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-12-12:
Jamen det er fuldstændig rigtigt, at RettighedsAlliancen gerne ville have brevmodellen, men jeg tror og er ikke et sekund i tvivl om, at hvis man spørger RettighedsAlliancen, hvad de helst vil have – en brevmodel eller en IPR-enhed – så vil de helst have en IPR-enhed.
Mogens Jensen (S), 2013-12-12:
Jeg forstår på forslagsstillerne og Venstres ordfører, at den her IPR-enhed skal etableres, uden at der skal tilføres flere ressourcer.
Vil ordføreren så ikke forklare over for mig og resten af Folketinget og dem, der kigger på, hvordan det skal gennemføres, uden at man så svækker indsatsen andre steder inden for politiets område?
Og som det andet spørgsmål: Mener ordføreren, at Folketinget er bedre til at tilrettelægge politiets indsats, end de selv er?
For man har jo bedt politiet om at styrke den her indsats inden for de bestående ressourcer, og så har politiet selv sagt, at det kan de gøre på den her måde.
Har hr. Michael Aastrup Jensen mistillid til politiets ledelse, og den måde, de tilrettelægger deres arbejde på, eller hvordan skal vi forstå det?
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-12-12:
Jeg har et hundrede procent tillid til politiet med det kæmpestore stykke arbejde, de gør, og den måde, som de håndterer det på, men det er jo nok ikke ordføreren for Socialdemokratiet, altså hr. Mogens Jensen, ubekendt, at vi har politiske prioriteringer også om, hvad politiet skal gøre.
Og det er forhåbentlig heller ikke ubekendt for Socialdemokratiets ordfører, at vi også har politiske diskussioner og debatter og beslutninger om, hvad politiet skal bruge deres ressourcer på, for så tror jeg, at hr. Mogens Jensen har sovet under nogle af de retspolitiske debatter, der har været i den her sal, og det ville jeg da være ked af.
Tilbage til den første del af spørgsmålet om, hvordan man kan gøre det inden for det nuværende politiforlig, som vi klart siger at undersøgelsen skal arbejde inden for.
Jamen hvis vi kigger på de svenske erfaringer – hvis vi går ind og kigger på den evalueringsrapport, der er fra Sverige – så viser de, at det altså vil kunne gøres endda billigere i forhold til de nuværende ressourcer.
For det siger jo sig selv, at hvis man har nogle folk, som arbejder med et stof igennem lang tid og kun arbejder med det, så får de et vidensniveau, som gør, at de ikke skal begynde forfra, hver gang der kommer en sag, hvorimod det er sådan i dag, at når der kommer en sag ind, skal de begynde fra nul hver eneste gang
Mogens Jensen (S), 2013-12-12:
Jamen nu er det netop sådan, at det ligger i regeringens forslag, at man i hver enkelt politikreds får en person, der skal opbygge særlige kompetencer på det her område og være kontaktperson på området; plus at man opprioriterer indsatsen i SØIK, hvilket også der betyder, at man får opbygget flere kompetencer.
Og det er vel sådan set det, man ønsker der skal ske med sådan en enhed.
Så det ønske opfyldes jo.
Men jeg synes, at vi mangler at få forklaret helt konkret af ordføreren, hvordan den enhed præcis skal sammensættes.
Hvor skal de ressourcer komme fra, hvor skal de tages fra?
Er det landbetjente, der skal fyres?
Er det Christianiaindsatsen, der skal nedprioriteres?
Hvor skal ressourcerne tages fra, hvis man skal lave den her nye enhed?
Det må ordføreren kunne give et klart svar på.