Johan Lund Olsen (IA), 2014-12-17:
Tak, hr. formand.
Under Folketingets åbning tidligere dette efterår orienterede jeg Folketinget og regeringen om de store økonomiske problemer og udfordringer, Grønland står med.
Disse forudsigelser holder stadig væk, og udsigterne er ikke gode – heller ikke selv om vi nu i Grønland har fået en ny regeringskoalition bestående af Siumut, Demokraterne og Atassut.
Ud over udsigten til et kæmpe underskud i den grønlandske landskasse ved udgangen af indeværende år er der som bekendt også udsigt til, at økonomien i Grønland vil blive kraftigt forværret allerede næste år.
Det vil ske, såfremt servicekontrakten med amerikanerne om den amerikanske militære tilstedeværelse på Thule og i Grønland ikke bliver ændret, så kontrakten igen kommer det grønlandske samfund til størst mulig gavn – beskæftigelsesmæssigt og samfundsøkonomisk.
Men det kommer vi jo tilbage til her i salen i det nye år.
I dag og i morgen skal vi debattere og stemme
om rigsfællesskabets samlede finanslov, dvs. også Grønlandsrelevante bevillinger for 2015 og for de kommende år, og det vil jeg koncentrere mig om i denne ordførertale
Jeg har over for finansministeren understreget min og mit partis utilfredshed med forløbet af dette års finanslovsforhandlinger.
Vi synes, at begrundelsen om, at regeringen, herunder finansministeren, ikke kunne mødes med os under finanslovsforhandlingerne på grund af det udskrevne valg til Grønlands Landsting, Inatsisartut, hverken er tilfredsstillende eller rigtig.
Vi var dermed reelt afskåret fra at være en del af finanslovsforhandlingerne i modsætning til de øvrige partier i Folketinget.
Vi må tage udgangspunkt i, at grønlandske og færøske medlemmer af Folketinget er ligestillede med de danske medlemmer og vores partier er ligestillede med de danske partier.
Jeg er valgt ind i det danske Folketing for at varetage mine opgaver her, bl.a. til gavn for grønlandske borgere i Danmark og i Grønland.
Det indebærer også, at mit parti og jeg løbende arbejder på at sikre forbedringer og dermed midler til områder, som trænger til et løft.
Det er i udgangspunktet sager med relevans for Grønland.
Sådan er det for alle andre partier, der er valgt ind i det danske parlament.
Jeg har svært ved at se, hvorfor vi fra Nordatlanten ikke også skal gives den mulighed.
Vores mandat er naturligvis ikke nødvendigvis sikkert, fordi vi er en del af et valgforbund, og vi vil derfor forvente, at vi i lighed med andre partier fremover indkaldes til forhandling om de midler, der lægges frem til netop forhandling, uanset hvilken regering der måtte være ved magten.
Det håber jeg der ikke længere skal herske tvivl om.
Det medførte bl.a., at vi fik en strategi for udsatte grønlændere i Danmark, og at vi sidste år fik de sociale projekter under de grønlandske huse fast på finansloven.
Det er vi rigtig glade for.
Under arbejdet med området er vi gang på gang stødt på et gennemgående problem, nemlig behovet for øremærkede midler til forebyggende tiltag, der sikrer en tryg integration for nytilflyttede grønlændere.
Forebyggelse er og bliver en god forretning og en langsigtet investering.
I dag bruges der alt for mange penge på at tage fat, når først problemerne med hjemløshed, misbrug m.v. er opstået, og rent samfundsøkonomisk giver det ingen mening.
Målet må være, at den gruppe mennesker slet ikke havner i sådanne situationer.
Målrettede, forebyggende tiltag for socialt udsatte grønlændere er og bliver en nødvendighed.
Det er i alt 8 mio. kr. over de kommende 2 år til forebyggende tiltag for nytilflyttede grønlændere i Danmark.
Det er penge, der falder på et tørt sted.
Fra Inuit Ataqatigiits side har vi før taget kampen op om det grønlandske retsvæsen.
Vi har kæmpet for, at Grønland bliver et trygt og sikkert retssamfund, og kampen er ikke slut.
På tværs af vores lande skal vi i både Folketinget og Inatsisartut og i et tæt samarbejde med de relevante ministerier fortsætte arbejdet.
Der er nok at tage fat på.
Målet må være, at vi sammen sikrer et retsvæsen og en kriminalforsorg i Grønland, der svarer til danske standarder, netop således som vi i betænkningen til selvstyreloven har aftalt det skal være.
Vi vil fra IA's kvittere for, at det nye fængsel nu langt om længe er ved at blive bygget i Nuuk, og takke for de øremærkede midler, som er afsat på finansloven til bunkebekæmpelse ved de grønlandske retter.
I forhold til grønlandske bistandsværger i Danmark har det ikke været i orden, at de har ventet i så mange år på, at der kommer en bekendtgørelse, og dermed stiltiende har set på, at der i alt for mange år har eksisteret uens løn- og arbejdsvilkår inden for rigsfællesskabet.
Regeringen har lovet, at en ny bekendtgørelse bliver udstedt om grønlandske bistands- og omsorgsværger, så en mangeårig forskelsbehandling mellem danske og grønlandske bistands- og omsorgsværger kan afskaffes.
Det er jeg naturligvis glad for.
Aktiviteterne i Arktis vokser.
I takt med dette styrker det danske forsvar fokuset og tilstedeværelsen i Arktis og i Grønland.
Det skal være trygt at færdes i Grønland.
På sidste års efterårssamling støttede et stort grønlandsk flertal i Inatsisartut, det grønlandske parlament, en oprettelse af et civilt frivilligt beredskab i Grønland.
Vi snakker alle om Arktis, men lad os sætte reel handling bag de flotte hensigtserklæringer.
En anden sag, der berører forsvarets tilstedeværelse i Grønland, omhandler miljøoprydning ved gamle militære anlæg.
Den opgave skal løftes, der skal ryddes op, og det koster penge.
Oprettelse af et civilt beredskab i Grønland samt en sikring af miljøoprydning ved militære anlæg i Grønland er to sager, vi fra Inuit Ataqatigiits side fortsat vil have fokus på – også ved næste års finanslovsforhandlinger.
Til åbningsdebatten sagde jeg til statsministeren, at vi er rigtig glade for, at Vækstfonden nu også kommer til at omfatte det grønlandske erhvervsliv og muligheden for erhvervsfremme i Grønland.
Det er jeg rigtig glad for.
Der er brug for vækst, for nye investeringer og for erhvervsudvikling i Grønland.
Samarbejdet om dette er en win-win-situation til fordel for Danmark og til fordel for Grønland og Færøerne – ja, hele rigsfællesskabet.
Yderligere samarbejde på tværs af Nordatlanten vedrørende tæt erhvervssamarbejde og investeringstiltag kan kun gavne os alle sammen.
Fra Inuit Ataqatigiits side vil vi i 2015 fortsætte dette arbejde.
På mange måder er et tæt samarbejde i rigsfællesskabet en nødvendighed – også når det gælder den danske finanslov.
Hvornår vågner den danske regering op fra deres tornerosesøvn?
3 minutter i 12 fik jeg så brev fra regeringen om, at regeringen havde imødekommet mine og IA's ønsker, og derfor agter jeg at stemme for i morgen.
Jeg tror, at jeg nu kan tage på juleferie med sindsro og god samvittighed for at koncentrere mig om lammerullepølse lavet af grønlandsk lam og leverpostej lavet af grønlandsk lammelever.
Takuss' 2015-imi - som vi siger i Grønland.
Vi ses i 2015, og god jul alle sammen!