runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Det vil jo formentlig nok afhænge af en given specifik situation, men jo, i det store hele kan jeg da bekræfte det.
Jeg må også lige understrege, at det jo ikke er sådan, at der ikke er rigtig gode muligheder for at få arbejdskraft i de sektorer.
F.eks. har vi 500 millioner mennesker i EU's indre marked, jeg er godt klar over, at det ikke er alle sammen, der er i den arbejdsdygtige alder, men en stor del af dem er, og også mange i de brancher, vi taler om her.
Dertil kommer, at det jo ikke er, synes vi, nogen ublu hævning af det her beløb.
Jeg tror, at for en månedsløn vil det måske være fra omkring 31.000 til omkring 33.000, så mon dog ikke, at de virksomheder, der gør brug af den ordning, vil have råd til at hæve de lønninger.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-12:
Jeg vil spørge ordføreren, om ordføreren ikke er enig i, at der mangler arbejdskraft i Danmark i nogle brancher.
Nu nævnte ordføreren selv it-branchen.
Kan ordføreren bekræfte, at såfremt virksomheder ikke kan ansætte mennesker i de job, som de har udbudt, så er de nødt til at finde arbejdskraften et andet sted?
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Nu er det vist hr. Jan E. Jørgensen, der taler sort, når han nævner et beløb på 500.000 kr. Det her handler om at hæve grænsen til 400.000 kr. Hvis vedkommende tjente 376.000 kr. eller 375.000 kr., ville vedkommende ikke kunne komme ind.
Men det er jo en lidt anden sag.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-05-12:
Ordføreren snakker sort, og ordføreren svarer ikke på mit spørgsmål.
Det må Socialdemokraterne selvfølgelig selv om.
Hvis en it-ansat kommer hertil og får en løn på måske 500.000 kr., har jeg lidt svært ved at forstå, hvorfor der skulle være mere eller mindre løndumping, om grænsen hedder 375.000 kr. eller den hedder 400.000 kr.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Jamen det er jo et problem i de tilfælde, hvor det presser lønningerne.
Tag nu f.eks. en branche som it-branchen, som jo er en af de brancher, der benytter sig meget af den her ordning, der er lønningerne jo markant højere i gennemsnit end de 375.000 kr., vi taler om her.
Dertil kommer jo, at det helt generelt jo bare er god skik og brug, at man selvfølgelig opjusterer den her slags beløb i takt med pris- og lønudviklingen i samfundet generelt.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-05-12:
Jeg kunne så bare godt tænke mig at vide, hvorfor Socialdemokraterne mener, det er et problem, at der kommer folk til Danmark for at arbejde.
I vores optik er det et problem, at der er udenlandske statsborgere i Danmark, som ikke arbejder.
Hvad er dybest set problemet i, at borgere kommer hertil for at arbejde og får et job, hvor løn og arbejdsvilkår svarer til de overenskomstmæssige vilkår på arbejdsmarkedet?
Jeg er ikke sikker på, jeg forstår det.
Marcus Knuth (V), 2016-05-12:
Mange tak.
Jeg er glad for, at ordføreren deler Venstres syn på, at det er godt med udenlandsk arbejdskraft, for det har vi brug for.
Men hvorfor ikke tage den nuancerede tilgang, som Venstre har, hvor vi siger, at for lande, der minder meget om EU og om Danmark, for lande, vi handler med, der har vi én beløbsgrænse, mens vi for lande, der ligger meget fjernt fra Danmark, har en anden beløbsgrænse, for der ønsker man, at det kun skal være de særlig højt kvalificerede?
Det giver da mere mening end den her meget sort-hvide tilgang, hvor man bare siger, at vi lukker helt af.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Jeg må sige, at det forslag, som Venstre har været fremme med, som går ud på at sætte en beløbsgrænse på 215.000 kr., altså omkring 18.000 kr. om måneden, er vi meget imod.
Der vil man virkelig kunne tale om løndumping, og jeg synes, at det spørgsmål, der melder sig til Venstre, er: Hvilken type jobs er det, I ser i Danmark til 18.000 kr. om måneden, som simpelt hen ikke kan besættes af danskere, herunder flygtninge, der kommer til vores land nu, eller nogle af de hundredvis af millioner af mennesker i EU, som sådan set potentielt set er dansk arbejdsmarked også?
Marcus Knuth (V), 2016-05-12:
For Venstre er det afgørende, at Danmark fører en konsekvent udlændingepolitik.
Vi har fra dag et i regering strammet udlændingepolitikken op, så strømmen af mennesker, der kommer hertil som asylansøgere og illegale migranter, bliver begrænset
mest muligt
Men det er også vigtigt at understrege, at Venstres udlændingepolitik går på to ben.
Samtidig med at vi strammer op, sigter vi også imod, at Danmark er i stand til at tiltrække den arbejdskraft, som vores erhvervsliv efterspørger.
Det er højt kvalificeret arbejdskraft, som vores virksomheder måske ikke har adgang til, eller som der rent faktisk er mangel på i Danmark.
De virksomheder vil Venstre naturligvis hjælpe.
Derfor er Venstre også afvisende over for at støtte dette lovforslag, som omhandler en forhøjelse af grænsen i beløbsordningen.
For selv om Venstre deler forslagsstillernes holdning om at revidere ordninger, der ikke virker efter hensigten, så mener vi ikke, at enkeltstående tiltag, hvor man bare lukker af for arbejdskraft, er vejen frem.
I stedet vil Venstre hellere bakke op om løsninger, der er balancerede, og hvor vi lytter til de krav og tiltag, som virksomhederne efterspørger.
Det vil vi gøre, samtidig med at vi selvfølgelig ønsker at luge ud i ordninger, der bliver misbrugt.
Det er ellers ikke mere end 2 år siden, at S-regeringen gennemførte en reform af netop den her ordning, som man nu sammen med forslagsstillerne bare ønsker at afskaffe.
Opsummeret deler Venstre forslagsstillernes intention om, at ordningerne for udenlandsk arbejdskraft skal ændres, hvis de bliver misbrugt, eller hvis de ikke virker efter hensigten.
I stedet ser Venstre frem til, at regeringen kommer med et samlet udspil, hvor vi både retter op på de ordninger, som ikke virker optimalt, samtidig med at vi holder døren åben, således at virksomhederne kan tiltrække den kvalificerede arbejdskraft, som de behøver.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte forslaget.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Det ved jeg ikke om vi er enige om.
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg er klar over, hvad der ligger bag spørgerens måde at stille det op på.
Jeg synes egentlig, at jeg har redegjort ganske klart for, hvad vi mener, altså at hvis der kommer store grupper af mennesker ind som f.eks. i it-branchen og får markant under det, som er gennemsnitslønningen i den branche, så vil det jo presse lønningerne ned.
Det synes vi ikke er rimeligt eller retfærdigt, al den stund at der jo er gode muligheder for arbejdsgiverne for at ansætte de her mennesker, nemlig enten via den her ordning, men altså til en lidt højere løn, eller ad andre veje.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-12:
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at hvis man bliver ansat efter overenskomstmæssige vilkår, er der ikke tale om løndumping eller social dumping.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Hvis ikke det forholdt sig sådan, burde man jo bare drage den konsekvens, at man sagde, at så skal der slet ikke være nogen grænse.
Men der er jo en grænse netop af den årsag.
Der er det så vi siger, at 375.000 kr. måske var en udmærket grænse i 2008, men ligesom den normale løn- og prisudvikling er for opadgående i den årrække, altså fra 2008 frem til nu, så må det her beløb selvfølgelig også sættes op.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-12:
Tak til ordføreren.
Jeg har behov for sådan lidt uddybning omkring det med, hvordan det skulle kunne være social dumping.
Jeg har uendelig svært ved at forstå, at det beløb skulle kunne fremme social dumping i Danmark.
Vi er vel enige om, at hvis der kommer en medarbejder til Danmark, som tager et job til det beløb, vi taler om her – det er en overenskomstmæssig ansættelse – hvordan kan det så være med til at fremme social dumping?
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Vi afviser jo ikke noget på forhånd.
Nu må vi se et konkret udspil fra regeringen.
Men som det ser ud nu, er regeringen jo i hele sin politik så asocial og så blind over for de problemer, vi ser med social dumping på arbejdsmarkedet, at jeg desværre tror, det bliver en smule svært at finde hinanden.
Dagens behandling af de her spørgsmål er desværre også et illustrativt eksempel.
Marcus Knuth (V), 2016-05-12:
Så vil jeg bare ud af personlig nysgerrighed spørge: Det vil sige, at hvis vi ændrede på beløbsgrænsen, satte den lidt op, så ville Socialdemokratiet være med til en ordning, hvor man lavede en forskel på visse lande i forhold til andre lande?
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Men det vil altså sige, at vi kan se frem til et lovforslag, der betyder, at såkaldt højt kvalificeret arbejdskraft skal arbejde for omkring 18.000 kr. om måneden i Danmark eller 215.000 kr. om året.
Inger Støjberg (V), 2016-05-12:
Det er sådan, at vi jo for noget tid siden lagde et forslag på bordet, hvor der opereres med to forskellige beløbsordninger, hvilket skal gøre det nemmere for nogle og sværere for andre at komme til Danmark, kan man sige.
Så jeg kan godt bekræfte, at vi har lagt sådan et forslag på bordet.
Men det hænger bare sammen med noget andet også.
Og problemet med det her lovforslag er, at det er et meget isoleret forslag og efter vores mening et lillebitte nøk i den forkerte retning, fordi det giver en sværere adgang til det danske arbejdsmarked.
Vi ønsker en samlet løsning, og derfor vil der også på et tidspunkt komme et lovforslag fra regeringens side, som jeg så håber at Folketingets partier vil gå konstruktivt i dialog og debat med os om.
For som sagt er målet for os at skabe et Danmark, der er åbent for dem, der kan og vil bidrage med noget positivt, men et lukket land for dem, der ikke kan bidrage.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Kan ministeren bekræfte, at partiet Venstre i valgkampen faktisk lovede, at man ville sætte beløbet ned til 215.000 kr. om året?
Inger Støjberg (V), 2016-05-12:
Nu kender jeg selvsagt ikke det spørgsmål, som hr. Finn Sørensen har stillet til beskæftigelsesministeren, men det kan jo godt være sådan generelt set, at arbejdsmarkedet er nogenlunde velfungerende, samtidig med at der kan være flaskehalse rundtomkring.
Derudover er det ofte sådan, at nogle type virksomheder står og mangler specifikke medarbejdere.
Der ønsker vi bare fra regeringens side at der skal være en så smidig adgang som overhovedet muligt til det danske arbejdsmarked – netop fordi vi ønsker en udlændingepolitik, der går på to ben, skal Danmark for dem, der kan og vil, være et meget åbne land, mens vi for dem, der ikke vil, skal være et lukket land.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-12:
Hvis vi helt ser bort fra greencard, beløbsordninger og alle mulige andre mærkelige ordninger, man har lavet, hvad er det så i udlændingeloven, der forhindrer en virksomhed i at få højt kvalificeret udenlandsk arbejdskraft her til landet?
Hvis man har lavet en kontrakt med vedkommende, der lever op til, at vedkommende er ansat på sædvanlige løn- og arbejdsvilkår, hvad er det så i udlændingeloven, der forhindrer arbejdsgiverne i at gøre det?
Det vil jeg gerne have at vide.
Der er jo ikke noget problem – det er min konklusion på det.
Så vil jeg bare gerne have, at ministeren bekræfter, at ministerens kollega, beskæftigelsesministeren, i et svar til mig har sagt, at der ikke er nogen akut mangel på arbejdskraft her i landet.
Inger Støjberg (V), 2016-05-12:
Det synes vi så fra regeringens side at det er.
Det er, fordi vi reelt ønsker, at virksomheder, der står og mangler arbejdskraft, og som måske står og mangler nogle helt specifikke medarbejdere, som kan være svære at få her i Danmark, fordi de ganske enkelt ikke er her, kan få den.
Vi kan heldigvis se, at ledigheden så småt er faldende, og der er jo allerede nu flaskehalse rundtomkring.
Derfor ønsker vi jo ikke, at der skal lægges flere hindringer i vejen for virksomhederne.
Det her er en lille ekstra hindring, og det mener jeg og regeringen er til ugunst for det danske arbejdsmarked og for virksomhederne, som jo er med til at skabe arbejdspladser og dermed også velstand i Danmark.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-12:
Tak, og tak til ministeren.
Ministeren fremstiller det, som om det er meget, meget besværligt for virksomheder at få udenlandsk arbejdskraft her til landet.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Selv om vi så ikke havde alle de her mærkelige ordninger, der er lavet hen ad vejen for at gøre det nemmere, som man siger, er udlændingeloven da meget ukompliceret.
Man skal sådan set bare fremvise, at man har en ansættelseskontrakt, og at den bygger på, at man er ansat på sædvanlige vilkår, og de lokale arbejdsmarkedsparter skal så lige have mulighed for at se, om tingene nu er i orden.
Hvad er problemet?
Det er da en meget smidig udlændingelov, vi har.
Så der kan vel heller ikke være noget problem i at sætte sådan et beløb her i vejret.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-12:
Tak for det.
Venstres ordfører og også ministeren var inde på, at det her var sådan et enkeltstående forslag.
Det er jo ikke helt rigtigt.
Vi har et forslag straks herefter, som også handler om mulighederne for, at udenlandsk arbejdskraft kan komme til Danmark.
Så det er jo ikke et enkeltstående forslag.
Det er set i en helhed.
Det drejer sig jo dybest set om politisk uenighed.
Venstre mener, at der er behov for at sænke beløbsgrænsen, sådan at der, må man antage, så vil komme endnu flere mennesker til Danmark, mens Dansk Folkeparti og andre partier mener, at der er et behov for at hæve beløbsgrænsen.
Så er ordføreren ikke enig i, at det jo ikke er et enkeltstående tilfælde, men et spørgsmål om, at vi er politisk uenige?
Marcus Knuth (V), 2016-05-12:
Jeg er sådan set enig i, at det er blevet hakket op, så det er to enkeltstående tilfælde, men at der selvfølgelig er tæt relation mellem de enkelte forslag.
Men den måde, som Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet og SF går til værks her, er jo med to slag at gøre det markant sværere for virksomhederne at få kvalificeret arbejdskraft.
Jeg er enig i, at vi skal reformere greencardordningen, så den bliver mere effektiv, således at dem, der kommer hertil, er dem, man havde til hensigt skulle komme.
Det er så det, vi skal behandle her bagefter.
Jeg er enig i, at der skal være nogle beløbsordninger for, hvordan man kan komme hertil fra omverdenen.
Der siger vi jo, at hvis man kommer fra et vestligt land, USA, Canada og en række andre lande, skal der være et lavere beløb efter beløbsordningen, og hvis man kommer fra andre, mere fjerne lande, skal det være et højere beløb, så vi ved, at dem, der kommer hertil, rent faktisk lever op til de kvalifikationer, som står på deres eksamensbevis.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Jeg vil bare spørge, om fru Josephine Fock ikke er påvirket af, når fagbevægelsen siger, at de støtter det her forslag, fordi de faktisk mener, at der er et reelt problem.
Anerkender man ikke den bekymring, som fagbevægelsen har?
Josephine Fock (ALT), 2016-05-12:
Tak for det.
Forslagsstillerne ønsker med det her forslag at regulere beløbsgrænsen i beløbsordningen, sådan at beløbet følger pris- og lønudviklingen i samfundet.
Det kan man jo sige i sig selv sådan set giver rigtig fin mening.
Men så fremhæver forslagsstillerne et andet formål med forslaget, nemlig at forhindre en udhuling af ordningen, samtidig med – og så kommer det – at det sikres, at danske lønninger ikke presses, og at visse lønmodtagere ikke holdes ude fra arbejdsmarkedet på grund af ordningen.
Den risiko kan jeg ikke genkende, og jeg mener simpelt hen ikke, at der findes belæg for, at ordningen på nogen måde bidrager til social dumping.
Samtidig ser jeg det her forslag i tæt sammenhæng med det næste forslag, som forslagsstillerne har fremsat, om at ophæve greencardordningen.
Jeg synes, begge forslag giver et negativt signal til danske virksomheder og resten af verden om, at vi ikke vil påvirke noget som helst, og at vi lukker os om os selv for at sikre danske arbejdspladser.
Jeg ser det jo lige omvendt.
Jeg ser det sådan, at vi skal åbne op, sørge for, at danske virksomheder og Danmark kan tiltrække den relevante arbejdskraft.
Det er vigtigt, at vi er åbne, og at vi lytter både til de offentlige og private virksomheder, som siger til os, at de mangler kvalificeret udenlandsk arbejdskraft.
Derfor kan jeg ikke bakke op om det her forslag, som jeg synes har en forkert signalværdi.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-12:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg kender de der avancerede fagforeningsudtryk.
Det, der er det interessante, er jo, om virksomhederne kan få adgang til den arbejdskraft, som de har brug for.
Hvis man ikke kan få den kvalificerede arbejdskraft, er man jo nødt til at have et større udbud.
Det er derfor, det er vigtigt at give adgang til det.
Og så hjælper det jo altså ikke den, der sidder i Vestjylland og skal have en helt bestemt slags medarbejder i it-branchen, at hr. Dan Jørgensen taler om, hvad løngennemsnittet er i hele it-branchen og i hele landet, når den gennemsnitlige løn på et bestemt område og i et bestemt område er lavere end den beløbsgrænse, hr. Dan Jørgensen vil fastsætte.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-12:
Altså, det, der er vigtigt, er jo, at vi sikrer overenskomster på danske arbejdspladser, i danske virksomheder, i det offentlige, og dermed er det sådan set fuldstændig ligegyldigt, hvilken beløbsgrænse der er.
For når du så kommer ind og bliver ansat, skal du have den overenskomstmæssige løn.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-12:
Nej, for det er jo ikke det, der er det relevante.
Det relevante er, at virksomhederne kan få adgang til den relevante arbejdskraft.
Jeg tror, at hr. Dan Jørgensen kender mit synspunkt om det her, og det med beløbet er ikke nødvendigvis så afgørende for mig.
Det, der er det afgørende, er, at hr. Dan Jørgensen sagde, at lønningerne i it-branchen ligger over det her niveau.
Derfor ville jeg bare se, om der findes eksempler på, at den gennemsnitlige løn er lavere, og det gør der.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Jeg vil bare lige spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll, om han, da han lavede sin research og var inde at se på lønstatistikkerne, bed mærke i, hvad gennemsnitslønnen er for it-ansatte, eksklusive lederne, i Danmark.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-12:
I virkeligheden er det, fordi vi tilbage i 2014 indgik en aftale med den daværende regering bestående af Socialdemokraterne og Radikale Venstre samt Venstre, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti om en reform af international rekruttering og lettere adgang til højt kvalificeret arbejdskraft.
Den aftale vil vi gerne stadig stå på mål for, selv om vi også godt kunne have nogle ønsker til at ændre dele af den i en måske lidt anden retning, end der her er lagt op til, men dog alligevel.
Det er jo helt basalt vigtigt for det danske samfund, at virksomhederne har adgang til den arbejdskraft, som de har brug for.
Hvis vi skal få gang i væksten igen efter 15 års tørke, handler det om, at væksten skal drives fra den private sektor, fra det private erhvervsliv.
Det lovforslag, vi behandler her, er jo fuldstændig fremmed over for den virkelighed, der handler om, hvor pengene kommer fra, hvor væksten bliver skabt, og hvordan økonomien dermed hænger sammen i et avanceret samfund som det danske.
Så vil man ændre beløbsgrænsen med 25.000 kr.
Det er egentlig lidt svært at finde ud af hvorfor.
Jeg kunne forstå på Enhedslistens ordfører, at 25.000 kr. nærmest er så lidt, at det er ligegyldigt, og andre siger: Uha, lønniveauerne har ændret sig lidt siden 2008, og så må vi hellere få det op.
Hr. Dan Jørgensen fra Socialdemokraterne mente, at det handler om, at i it-branchen får man åbenbart nogle meget gode lønninger.
Jeg var lige inde at tjekke PROSAs hjemmeside, altså fagforeningen for de folk, der er beskæftiget i it-branchen, og der er altså visse kategorier af it-ansatte, der har en startløn, der er lavere end de 300.000 kr., der her lægges op til.
Jeg synes da, det er ærgerligt, at man dermed lukker ned for, at nogle af arbejdstagerne kan få de pågældende job.
Danmark mangler kvalificeret arbejdskraft.
Omkring 100.000 europæere arbejder her, men når virksomhederne har brug for arbejdskraft fra lande uden for EU og EØS, må det jo også være rimeligt, at der er let adgang til det.
Man kan jo også se på de høringssvar, der kommer, at der er en række af de virksomheder og institutioner, som i dag benytter sig af de her ordninger, der regner med, at den eneste konsekvens, det her får, er, at de skal have øgede lønudgifter.
Det vil sige, at det, vi opnår ved det her, i bedste fald måske bare er at pålægge private virksomheder og offentlige institutioner øgede udgifter.
Det synes jeg ikke er særlig smart.
Vi stemmer nej.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Det er muligt, at der findes eksempler på, at den her ordning med det nuværende niveau kan benyttes, uden at det vil føre til løndumpning.
Jeg kan oplyse om, at gennemsnitslønnen er 611.000 kr., og der er immer væk en del forskel på 375.000 kr. og 611.000 kr., så jeg kan jo omvendt spørge, om hr. Simon Emil Ammitzbøll hundrede procent vil udelukke, at der med den her ordning og med den nuværende beløbsgrænse kunne finde løntryk sted.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-12:
Vi er dygtige i Danmark, men den kloge forbeholder sig jo ret til at blive klogere.
Men det skal netop være helt særlige ledige jobs i Danmark, som en udlænding kan være skræddersyet til.
Her i landet er der fortsat mange arbejdsløse, som virksomhederne først og fremmest burde gøre en indsats for at gøre plads til.
Nogle lønarbejdere vil have brug for opkvalificering, og den opgave skal løftes i fællesskab af virksomhederne, uddannelsesinstitutionerne og det offentlige.
Virksomhederne skal ikke vænne sig til at springe over, hvor gærdet er lavest, ved bare at sende bud efter udlændinge.
Men der findes selvfølgelig helt særlige situationer, hvor en virksomhed har brug for en specialuddannet medarbejder, der så naturligvis også vil blive aflønnet med en særlig høj løn.
Forslaget går såmænd bare et lille skridt ved at justere en beløbsgrænse, men dog et skridt.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-12:
Danmark er skabt som en åben nation, og danske virksomheder er blevet dygtigere, større og stærkere, fordi de har kunnet tiltrække alle de dygtige.
Og når danske virksomheder er dygtige, er det jo netop, fordi de er befolket af mennesker, der hele tiden får nye ideer, er motiverede og har kolleger at sparre med.
Når danske virksomheder er dygtige, skaber de nye job til flere mennesker, og så lægger de og deres medarbejdere penge i statskassen.
Det er jo ret enkelt, og det er det, der giver os mulighed for at udvikle vores velfærdssamfund og investere i uddannelse og forskning, grøn omstilling, sundhed, vores børn og udsatte mennesker – hvis man vælger at prioritere det, det er klart, for hvis man ikke har arbejspladser og virksomheder, har man ikke de muligheder.
Derfor er det altså decideret hul i hovedet at forhindre danske virksomheder i at kunne rekruttere den arbejdskraft, som de har behov for, ved at sætte beløbet i beløbsordningen yderligere op.
I en tid, hvor det går fremad, og hvor der i øjeblikket skabes nye job i Danmark hver dag og virksomhederne råber højere og højere om flaskehalse og mangel på arbejdskraft, mener vi Radikale, at det er direkte uansvarligt at afskære danske virksomheder fra at kunne besætte de job.
Det sætter dem i stå, eller det får dem i værste fald til at sige nej til nye opgaver.
Der er nu et flertal i Folketinget, der hellere vil sende job ud af landet end have dem besat med mennesker med en anden etnisk baggrund end dansk.
Sådan lyder det for mig, og det er virkelig forstemmende.
Derved sender man job ud af landet i stedet for at lade virksomhederne besætte de stillinger, de har ledige, og skabe nye job i Danmark.
Det gør Danmark til et mindre attraktivt land at investere i og et mere lukket land.
Og det gør i sidste ende Danmark til et dummere land og et fattigere land.
Derfor er Radikale imod.