Hans Andersen (V), 2014-04-29:
Jamen jeg indledte med at sige, at vi er medlem af EU.
Der er spillereglerne sådan, og så synes vi sådan set, at det er den ramme, vi så kan agere inden for.
Udstationeringsdirektivet er en del af den her pakke, og det fører jo til, at der bliver udført arbejde, hvor betaleren – det kunne være kommunen, det kunne være regionen, det kunne være en privat virksomhed – sådan set får sine varer til en konkurrencedygtig pris, når man ser på EU som helhed.
Så det er jo sådan set spillets regler, der bliver udlevet i virkeligheden, og det står vi inde for og støtter op om.
Tak for det.
Og tak, fordi forslagsstillerne lod det blive således, at vi nu behandler de tre beslutningsforslag under et.
Det synes jeg er et udmærket initiativ fra forslagsstillernes side.
De her tre beslutningsforslag er, hvad skal man sige, sådan en samlet pakke fra Enhedslisten, og man kan sige, at de jo har det tilfælles, at de sådan set prøver at se stort på EU's regelsæt.
Og det bunder vel grundlæggende i, at Enhedslisten helst ser, at Danmark melder sig ud af EU.
I forhold til det første beslutningsforslag om fair konkurrence vil det efter min bedste vurdering være i strid med EU's udstationeringsdirektiv, hvis Enhedslistens forslag skulle omsættes til lov.
Konkret nævner man i forslagets bemærkninger, at 6-månedersreglen er problematisk og skal laves om – altså, en regel, der netop udspringer af udstationeringsdirektivet.
B 49, som er det næste beslutningsforslag, handler jo om beskæftigelse her i landet, og der foreslår Enhedslisten, at det er betinget af, at der er udstedt en arbejdstilladelse af myndighederne.
Med det sidste forslag, B 51, foreslår Enhedslisten, at kun arbejde i Danmark og medlemskab af en dansk arbejdsløshedskasse skal kunne tælles med ved optjening af dagpengeretten.
Generelt ønsker vi ikke i Venstre at være med til at begrænse arbejdskraftens frie bevægelighed.
Vi er sådan set også optaget af at bibeholde den danske konkurrenceevne, og så ønsker vi ikke at medvirke til øget bureaukrati.
Og der kunne man jo så sige i forhold til forslaget om det her med arbejdstilladelse: Hvordan har Enhedslisten tænkt sig at vores virksomheder skulle kunne fungere i et globalt marked, hvis det her med arbejdstilladelser skulle gælde for en svensker eller en tysker, der kommer hertil?
Er det så også personalet på fly eller i tog, og skal lastbiler med frisk frugt vente ved grænsen på, at vi håndterer en arbejdstilladelse?
Det er det ene.
Det andet i forhold til B 51 er det, der handler om, at Enhedslisten synes, at kun arbejde i Danmark skal tælle med, når man taler om kravene om, hvad der skal til for at få dagpenge.
Jamen det er jo åbenlyst, at det her vil hæmme arbejdskraftens frie bevægelighed.
Altså, i forhold til de mange virksomheder, der i dag er afhængige af og ønsker, at arbejdskraften kommer hertil, og som vil ansætte de arbejdstagere, kan man spørge, om der overhovedet vil være nogen, der tør tage til Danmark og tage et job, hvis ikke de kan bære deres, hvad skal man sige, arbejdsperiode med sig til Danmark.
Jeg tror sådan set, at tyskeren, svenskeren, hollænderen vil vælge et andet sted at arbejde, for de har ikke noget med i bagagen, når de kommer hertil.
Igen: Det er en begrænsning af arbejdskraftens frie bevægelighed, som vi ikke ønsker at være med til.
Men det er jo korrekt, at det er forbundet med udfordringer at være med i EU og være med i det indre marked.
Og derfor tog den tidligere regering også i 2003 initiativ til at lave østaftalen om det med adgangen, og hvordan man fik adgang til det danske arbejdsmarked for arbejdstagere fra de nye EU-lande.
Og der blev jo også taget initiativ til at lave RUT-registeret, Registret for Udenlandske Tjenesteydere, som blev etableret i 2007.
Det betyder, at udenlandske virksomheder skal registrere sig, hvis de udfører midlertidigt arbejde i Danmark, og det gør jo, at det nu også er muligt at føre tilsyn med virksomheder, som engagerer sig i Danmark.
Det er et tilsyn, som vi sådan set ønsker at støtte op omkring, og som er med til at bekæmpe social dumping og sort arbejde.
Vi har senest indgået en aftale med regeringen om finansloven for 2014, der afsætter 74 mio. kr. årligt til en styrkelse af indsatsen over for social dumping.
Det støtter vi sådan set varmt.
Det er den måde, hvorpå vi skal sikre, at vi kan bekæmpe social dumping.
Men vi skal jo her være opmærksomme på, at vi skal skabe den rette balance mellem den frie bevægelighed og så rimelige forhold for danske og udenlandske virksomheder og vores arbejdstagere.
Og det at skabe den her balance er, kan man sige, en væsentlig udfordring, eller man kan også sige, at det er en opgave for EU-samarbejdet, og det er jo en problemstilling, som vi skal drøfte både her i Folketinget og i Bruxelles, så vi samtidig sikrer, at der er et indre marked, og at der er folkelig opbakning til det og tillid til EU's indre marked.
Så vi mener sådan set i Venstre, at vi skal operere inden for de EU-regelsæt, der gælder, og engagere os i det.
Og nu nærmer vi os jo et valg, og når nu Enhedslisten er så engageret i de her EU-spørgsmål, kan man jo spørge: Hvorfor stiller Enhedslisten så ikke op til det pågældende europaparlamentsvalg?
For det er jo helt tydeligt, at det her beslutningsforslag afspejler stærke holdninger i Enhedslisten til de her EU-spørgsmål.
Nu nærmer jeg mig en afslutning, og jeg skal huske at hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de ligeledes heller ikke kan støtte de tre fremsatte beslutningsforslag.
Og så vil jeg bare slutte af med at sige, at vi sådan set sammen med de øvrige partier i Folketinget, lytter jeg mig til, kæmper mod social dumping.
Det er både konkurrenceforvridende, det er ødelæggende for det danske arbejdsmarked, og så er det sådan set også et problem for den enkelte, der bliver udsat for det.
På den baggrund kan vi ligeledes ikke støtte de tre fremsatte beslutningsforslag.