runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2012-11-23:
Jeg er rigtig glad for, at vi med det her lovforslag kan sætte fut i etableringen af praktikcentre.
Centrene skal være med til at øge kvaliteten af skolepraktikken, men de får også en rigtig vigtig opgave med at lave praktikpladsopsøgende arbejde.
Praktikcentrene bliver den her lim, som kan binde uddannelserne sammen, og det er jo vigtigt, for det skal jo gerne være sådan, at det er lige så oplagt for unge mennesker at vælge en erhvervsuddannelse, som det er at vælge en gymnasial uddannelse.
Jeg tror ikke, at en regering på noget tidspunkt bør misse chancen for at fortælle, at samtidig med, at den har hævet ambitionen om, at 60 pct. skal gennemføre en videregående uddannelse, så betyder det altså ikke, at der er flere, der skal gå i gymnasiet, tværtimod vil vi rigtig gerne have, at der er flere, der har en erhvervsuddannelse som deres førsteprioritet.
Etableringen af de her praktikcentre vil ske med udgangspunkt i de forsøg, der er i gang nu.
Vi skal lige have evalueringerne ind, og så er vi klar til at få det bredt ud til hele landet.
Samtidig er jeg også rigtig godt tilfreds med, at vi med den her aftale får afskaffet karensperioden.
Det har været et ret stort problem, og der har virkelig været mange fortalere for, at det var noget af det, vi skulle kigge på.
Jeg synes, at vi har fundet en ret fin balance, hvor vi går ind og fjerner karensperioden, men samtidig alligevel har den her måned at løbe på, sådan at de unge får en ekstra chance for at finde en praktikplads.
Samtidig går vi som det tredje med det her lovforslag ind og løfter den pædagogiske ledelseskompetence på erhvervsskolerne, og det synes jeg også der er ret god ræson i.
Så med det her lovforslag tager vi et vigtigt første skridt.
Nu glæder jeg mig ligesom de andre ordførere rigtig meget til, at vi skal i gang med fase 2, for det er jo dér, vi skal kigge på indholdet i erhvervsuddannelserne, og jeg glæder mig som radikal ordfører rigtig meget til at være med til at diskutere, hvordan vi kan gøre undervisningen endnu bedre ved at forbedre undervisningskompetencerne og i det hele taget udvikle pædagogikken og didaktikken på vores erhvervsskoler.
Så Radikale Venstre støtter det her forslag, og vi glæder os rigtig meget til fase 2.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-23:
Grunden til, at vi har sagt ja, er jo for at få flere ud i virksomhedspraktik.
Hvis det skulle vise sig, om et år eller to, at det modsatte er tilfældet, skal vi jo have lavet det om.
Men sådan som det foreligger, kan jeg ikke se, at det skulle skabe de problemer, som ordføreren mener at det skaber.
Tværtimod, der er afgørende belønningsredskaber i aftalen, som gør, at erhvervsskolerne nok skal få hånd i hanke med det her, og de er jo glade for det.
De erhvervsskoler, jeg har talt med, siger, at det er det, der skal til.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-23:
Tak, formand.
Det er en rigtig god dag, og det er en god dag, fordi vi nu skaber en forbedret praktikpladsgaranti til de unge, som vælger en erhvervsuddannelse.
De fleste ved jo, at en erhvervsuddannelse er opdelt i et grundforløb og et hovedforløb, og som udgangspunkt er der frit optag på grundforløbet i dag, mens optagelse på hovedforløb forudsætter, at eleven har indgået en praktikpladsaftale med en virksomhed eller alternativt opnår en skolepraktikplads.
Men de elever, som ikke har opnået nogen af delene, har været nødt til at stoppe deres uddannelse.
Tænk, hvis samme mekanisme gjaldt for andre ungdomsuddannelser: Man går i 2. g på gymnasiet, og pludselig får man at vide, at man ikke kan fortsætte.
Den politiske aftale, vi har indgået med regeringen, betyder, at de elever, som ikke har en praktikplads i en virksomhed ved afslutningen af grundforløbet, nu bliver tilbudt optagelse i skolepraktik.
Det er en skolepraktik, som vil blive udbudt i praktikpladscentre på skoler, som udbyder hovedforløb inden for erhvervsuddannelserne, og derved bliver karensperioden på 2 måneder afskaffet.
Praktikpladscentrene har til formål at koordinere, at eleverne får adgang til kortere uddannelsesaftaler.
I dag må vi jo erkende, at systemet ikke er fleksibelt nok.
Der findes jo virksomheder, som af den ene eller den grund ikke har lærlinge, som de tilbyder et fuldt forløb, og dermed tager de slet ikke nogen lærlinge.
Konsekvensen af aftalen er også, at der ikke længere vil være frit optag på alle erhvervsuddannelser.
Der vil fremover blive en styring af optaget, som vi allerede kender det fra flere af erhvervsuddannelserne, så de unge, som optages, også kan færdiggøre deres uddannelse.
De to lovforslag, vi har debatteret i dag, er jo fase 1.
Til næste år begynder så fase 2, som bl.a. vil omhandle undervisningsparatheden.
Her vil De Konservative tage fat i egnethedsvurderingerne, som efter vores mening trænger til at blive strammet
gevaldigt op
For når vi ved, at 20 pct. går ud af folkeskolen uden at have de basale færdigheder i læsning og regning, som kræves, og at det sidste år kun var 0,3 pct., som blev vurderet som ikkeegnede på erhvervsskolerne, er der noget, som ikke hænger sammen.
Det agter vi at følge til dørs, men den tid, den glæde, og her og nu kan De Konservative naturligvis støtte lovforslaget.
Merete Riisager (LA), 2012-11-23:
Nu er det jo fredag eftermiddag, og jeg vil glæde mig over, at ministeren siger, at hun er for virksomhederne.
For ved at være for virksomhederne, er man jo netop også for de unge, så det vil jeg tillade mig at glæde mig over.
Men det lyder også lidt, som om ministeren regner med, at konjunkturerne ændrer sig af sig selv.
Er ministeren ikke enig i, at regeringen har et stort ansvar for at forbedre Danmarks konkurrenceevne, sådan at vi kan forbedre de unges muligheder for at få job, og at det derfor også er ærgerligt, at der i den her aftale lægges en yderligere byrde på virksomhederne?
Rosa Lund (EL), 2012-11-23:
Jeg synes faktisk, at der kom noget meget interessant frem her, men det tror jeg vi skal gemme til en anden debat, nemlig at skolepraktikydelsen er elevernes incitament til at finde en praktikplads.
Vi er Enhedslisten meget optaget af, hvordan vi kan gøre arbejdsgiverne mere opsatte på at skaffe praktikpladser.
Men jeg har fuld forståelse for, at regeringen ikke lige nu påtænker at hæve skolepraktikydelsen, så derfor vil jeg bare gerne spørge: Kunne man forestille sig, at vi i hvert fald kunne igangsætte en undersøgelse af, om skolepraktikydelsen er årsag til frafald, så vi netop får noget data og kan diskutere skolepraktikydelsen ud fra det?
For skolepraktikydelsen er lidt højere end SU'en, bestemt ja, men når man er på SU, får man forsørgertillæg, hvis man har børn, man får transportrabatter, og man har mulighed for at tage lån.
Altså, der er jo nogle forskelle mellem skolepraktikydelsen og SU'en, og jeg har en forestilling om, at skolepraktikydelsen i høj grad er årsag til, at nogle unge vælger skolepraktikken fra.
Men det kunne jo være rart at få det bekræftet eller afkræftet ud fra et datagrundlag.
Christine Antorini (S), 2012-11-23:
Det er jo rigtigt, at skolepraktikydelsen er noget lavere end den lærlingeløn, man får som ung ude i en virksomhed.
Vi har i regeringen ikke nogen aktuelle planer om at ændre skolepraktikydelsen.
Det har jo også den fordel, det skal man jo ikke tage fejl af, at når der er den forskel i ydelsen – jeg vil lige skynde mig at sige, at skolepraktikydelsen jo er lidt højere end SU – betyder det jo også, at de unge hele tiden har den motivation til at søge og finde en praktikplads ude i virksomhederne; det er Enhedslisten jo også optaget af, altså at der gerne måtte være endnu flere praktikpladser i virksomhederne.
Omvendt anerkender jeg også, uden at vi har håndfaste undersøgelser, at der sagtens kan være noget om, at nogle af de unge, som måske har fået en uddannelsesaftale i en virksomhed, der bliver afbrudt – nu får de så nogle bedre muligheder for at fortsætte i skolepraktik – på grund af den lavere ydelse mister modet og tænker, at de ikke kan få det her til at hænge sammen, fordi de nu har regnet med, at de havde en økonomi, der svarede til en lærlingeløn, og så ender med helt at droppe at få en uddannelse, for jeg tror, det er det, der er problemet for nogle af dem.
Rosa Lund (EL), 2012-11-23:
Tak, og tak til ministeren.
Jeg bad om en kommentar til to ting i min ordførertale, som ministeren ikke var inde på, så nu beder jeg om det igen.
Jeg kunne godt tænke mig ministerens kommentar til, om ministeren mener, at skolepraktikydelsen i dag er tilstrækkelig.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg godt kunne tænke mig ministerens kommentar til, om man i regeringen kunne være med på at lave en undersøgelse af, om skolepraktikydelsen er en årsag til, at nogle elever fravælger at være i skolepraktik.
Christine Antorini (S), 2012-11-23:
Det er jo noget, vi også har drøftet undervejs i aftalekredsen, hvor Enhedslisten også var med.
Det, jeg vil foreslå i første omgang, er, at det måske kunne være en god idé, at Enhedslisten gik ind i det i udvalgsarbejdet.
Merete Riisager (LA), 2012-11-23:
Ja, men nu er praktikpladscentrenes kædeprincip, som jo kan være udmærket, en noget mindre del af den her aftale, og den helt store del ligger jo i skolepraktikken.
Så igen, kan man ikke sige, at det her med vekseluddannelsesprincippet måske lige får en tand for meget, ved at den største sikring ligger i, at flere elever kommer ind på skolebænken?
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-23:
Det er jeg faktisk ikke enig i, tværtimod.
Hensigten med praktikpladscentrene er jo at få flere elever ud i virksomhederne, fordi virksomhederne nu fremover i en kortere periode kan have en elev i stedet for i en længere periode.
En længere periode er jo meget dyrere.
Praktikpladscentrenes opgave er så at organisere det, så eleverne får sådan et sammenhængende forløb, og nogle gange vil det ske i vekselvirkning mellem erhvervsskolerne og virksomhederne, og andre steder vil det jo ske, hvor virksomhederne næsten som i en kæde optager elever.
Vi ved jo, at praktikpladscentrene har været et forsøg, og det har fungeret ganske udmærket, og det er derfor, at det er blevet til nærværende lovforslag, og så får erhvervsskolerne jo flere penge for at få eleverne ud i rigtige virksomhedspraktikpladser.
Så nej, jeg deler ikke »lillebrors« bekymring.
Merete Riisager (LA), 2012-11-23:
Vil ordføreren så ikke forsikre mig om, at man laver en undersøgelse af kommunernes brug af sociale klausuler, som afdækker, hvilke ressourcer der bliver anvendt, og om ikke det forringer praktikforløbene, når de unge kommer ud nogle steder, hvor de er uønskede.
Kan vi være sikre på, at vi får en undersøgelse, der fordomsfrit afdækker udgifter og kvaliteten, sådan at når man eventuelt gør det på nationalt niveau, gør man det med åbne øjne over for alle de udgifter og effekter, det måtte have?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-11-23:
Tak for det gode spørgsmål om et meget interessant redskab, nemlig sociale klausuler.
Så jeg er helt indforstået med, at det ikke er det, vi behandler lige nu her, men det er selvfølgelig noget, der berører emnet.
Jeg er en stor, en varm fortaler for sociale klausuler.
Jeg mener, at det kan være en meget effektiv måde ligesom mange andre tiltag, der kan være med til at få skaffet praktikpladser.
Jeg er også rigtig godt tilfreds med, at vi ved den sidste delaftale på erhvervsskoleområdet, som vi vedtog sidste år, også nedsatte et udvalg, som skulle komme med nogle bud på, hvordan man kunne gøre det her på en så effektiv og omkostningsfri måde som muligt.
Så jeg mener faktisk, at vi begynder at have en ret stor viden om, hvordan man kan bruge sociale klausuler.
Merete Riisager (LA), 2012-11-23:
Ordføreren nævnte i sin forrige tale sociale klausuler.
Liberal Alliance har jo indædt bekæmpet sociale klausuler, som jo faktisk ikke er blevet en del af den her aftale, men ordføreren truede i sin tidligere tale med, at det ville komme ind igen.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-11-23:
Alt for længe har erhvervsskoleelever ikke vidst, om de var købt eller solgt, om de kunne finde en praktikplads.
Derfor har vi været meget optaget af at få en stærk aftale på erhvervsskoleområdet, som kan give os både bedre erhvervsskoler og en styrket uddannelsesgaranti.
Uddannelse er Danmarks vej ud af krisen.
Vi skal give unge sikkerhed for, at de kan få fodfæste på arbejdsmarkedet.
Med praktikpladscentre kan vi give de unge mulighed for praktik enten i en virksomhed eller på et praktikpladscenter eller begge dele.
Det giver altså langt mere fleksibilitet og betyder, at de unge stadig er tæt på virkeligheden ude i virksomhederne.
Med forslaget her tager vi et vigtigt skridt mod at mindske frafaldet.
Vi afskaffer karensperioden.
Det betyder, at de unge får ret til at starte på et praktikpladscenter umiddelbart efter deres grundskoleforløb.
Vi fjerner altså den usikre tid, de unge har oplevet under den gamle karensperiode, hvor vi har set, at mange falder fra på uddannelserne.
Samtidig vil vi sikre, at kvaliteten af erhvervsuddannelserne er i top.
Vi vil have et målrettet kvalitetsløft på skolerne.
Derfor vil vi styrke lærernes og ledernes kompetencer.
Med forslaget i dag får børne- og undervisningsministeren derfor mulighed for at fastsætte regler for, hvilke kvalifikationer ledere på erhvervsuddannelser skal have.
Det synes vi fra socialdemokratisk side er et godt initiativ.
Jeg skylder til sidst sige, at jeg har lovet på vegne af SF's ordfører at sige, at SF også bakker op om lovforslaget her.
Men desværre var ordføreren nødt til at gå.
Peter Juel Jensen (V), 2012-11-23:
Tak, formand, men mellem brødre må formanden udvise en vis konduite.
Altså, jeg går ud fra, at ordføreren har læst den politiske aftale igennem, og der fremgår det meget, meget tydeligt, at det her altså er en totrinsraket.
Det her er første trin på raketten.
Så starter en ny fase, hvor erhvervsuddannelsesudvalget sætter sig sammen – det er dem fra arbejdsmarkedets parter.
De kommer med nogle anbefalinger.
Det tager vi så ind i den politiske forligskreds og tygger igennem, og så tager vi det, vi kan bruge.
Det bliver vi meget klogere af.
Så har vi måske selv nogle input, og dem får vi så også bygget ind i en politisk aftale, som jeg går ud fra – og nu kigger jeg på ministeren – vil være færdig lige før sommerferien.
Så står vi her igen, og så kigger vi på indholdet af uddannelserne og får tilpasset en masse ting.
Der har vi i Venstre meget, vi gerne vil have puttet ind i sådan en aftale.
Men vi respekterer fuldt ud, at arbejdsmarkedets parter og ikke mindst arbejdsgiverne, som finansierer alt det her, også har nogle ting, de gerne vil have puttet ind, og dem vil vi faktisk gerne lige lytte til først, inden vi begynder at forplumre processen.
For hånden på hjertet: Den proces, der har kørt med erhvervsuddannelsesudvalget i fase I, har faktisk været rigtig, rigtig flot.
Så hvorfor ikke gentage en succes, inden der går Christiansborg i den, og lade erhvervsuddannelsesudvalget komme med nogle gode indspark til os politikere?
Det tror jeg faktisk næsten at vi skylder dem.
Merete Riisager (LA), 2012-11-23:
I Liberal Alliance påtager vi os meget gerne rollen som den kvikke lillebror, der holder den lidt sløvere storebror i hånden, når han er ved at falde i søvn.
Og vi er der, tro mig, også efter næste valg, til at huske jer på, hvad det er, der er jeres opgave.
Kort sagt kan man jo sige, at hvis man ønsker noget af det, som Venstre har sagt for nylig, skal man stemme på Liberal Alliance.
Nu siger ordføreren også, at han er parat til at kigge på, om der kunne være noget omkring rammevilkårene for de unge, for det er vel der, udfordringen ligger.
Virksomhederne skal jo kunne se en værdi i at tage de unge ind; de unge skal også kunne se en værdi.
Ellers kan vi pumpe lige så mange offentlige kroner i det, vi vil, uden at løse problemet.
Peter Juel Jensen (V), 2012-11-23:
Jeg synes jo altid, at mit parti har været i bedring, og der er ingen tvivl om, at vi bliver bedre dag for dag.
Men når udgangspunktet er meget højt, kan det måske være knap så synligt.
Jeg opfatter indimellem Liberal Alliance som den der lillebror, som ikke altid er tilfreds med storebror.
Jeg synes faktisk, vi har lavet en utrolig god aftale her, men den her aftale, som vi har lavet, er faktisk også adgangsbilletten til at komme i gang med alt det, som ordføreren rejser, og det mener vi er rigtig væsentligt.
Vi mener også, vi skal ind at kigge på kvaliteten af vores erhvervsuddannelser, og der er noget, der skal arbejdes med der.
Da fase 1 er adgangsbilletten til fase 2, så venter vi i spænding sammen med arbejdsmarkedets parter på at gå i gang med fase 2 og komme til at kigge på indholdet af erhvervsuddannelserne, for der er mange ting, der skal skrues på.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-11-23:
Naturligvis skal man, når man gør sådan nogle ting, ligesom når man gør mange andre ting, gøre det med åbne øjne og være bevidst om, hvilke økonomiske udgifter der kan være forbundet med det, og hvordan man kommer i mål med at skaffe nogle praktikpladser.
Rosa Lund (EL), 2012-11-23:
Tak, og tak til den socialdemokratiske ordfører for talen.
Der var en lille ting, som jeg bed mærke i, og det var, at ordføreren talte om en styrket uddannelsesgaranti.
Det er bare, fordi jeg personlig har lagt mærke til et skift i sprogbrugen fra den tidligere folketingsperiode, tror jeg det hedder, til den nuværende.
Merete Riisager (LA), 2012-11-23:
Nu har jeg lejlighed til at stille mit spørgsmål igen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-23:
Med dette lovforslag sikrer vi, at de mange unge, der tager en erhvervsuddannelse, kan gøre deres uddannelse færdig.
Nu kan vi sige til dem: I er visse på at kunne gøre jeres uddannelse færdig på den ene eller den anden måde, enten i en virksomhed, gennem en skolepraktik eller gennem begge dele i en skøn forening.
Til de unge, der mister deres praktikplads uden selv at være skyld i det, kan vi også sige: I kan gøre jeres uddannelse færdig; det har I et lovkrav på.
I Dansk Folkeparti forventer vi os meget af praktikpladscentrene, og det ved jeg at erhvervsskolerne også gør.
De giver erhvervslivet den smidighed, der er nødvendig for at tage elever, samtidig får eleverne mulighed for at snuse til arbejdet i en virksomhed.
Denne smidighed bliver en stor hjælp for virksomhederne, fordi de i kortere perioder kan ansætte elever.
Selv om virksomhederne belastes af øgede udgifter som følge af det tidligere lovforslag, som vi lige har behandlet, om arbejdsgivernes uddannelsebidrag, vil aftalen om praktikpladscentrene i høj grad opveje dette.
Erhvervsskolerne bliver jo belønnet for at få elever i praktik i stedet for skolepraktik.
Aftalen sikrer også andre ting, bl.a. at lederne og lærerne får et pædagogisk løft, at kvoterne for skolepraktik ophæves og erstattes af en styring gennem optag på grunduddannelserne, at karensperioden forsvinder, og at der gives mulighed for at dispensere for optag ved større offentlige anlægsarbejder.
Sidstnævnte bliver jo aktuelt ved f.eks. Femernforbindelsen.
Hvis vi ikke sørger for at uddanne mange unge i sådanne tilfælde, vil stillingerne jo gå til kvalificerede udenlandske arbejdere.
Det er der jo ingen grund til, og derfor er Dansk Folkeparti især glad for, at vi fik denne del ind i aftalen.
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget, som det foreligger.
Peter Juel Jensen (V), 2012-11-23:
Jeg afstår fra yderligere bemærkninger.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-11-23:
Det kan jeg godt bekræfte.
Peter Juel Jensen (V), 2012-11-23:
Jeg var så uheldig at forlade lokale i 2-3 minutter, og det skal man jo ikke gøre, for så kører debatten da helt af sporet.
Da jeg kom ind igen, blev der snakket om sociale klausuler.
Kan jeg få ordføreren til at bekræfte, at det, som nogle kalder sociale klausuler, som hører til over på den anden side af vejen, nemlig i Beskæftigelsesministeriet – når vi snakker om det, bør det vel hedde uddannelsesklausuler – ikke indgår i det, vi behandler her i øjeblikket, men er noget, som Enhedslisten og regeringen har lavet en delaftale om i finansloven?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-11-23:
Vi arbejder for at skaffe flere praktikpladser og for at sikre, at alle, uanset hvilken ungdomsuddannelse de kommer ind på, har en reel chance for at gøre den færdig.
Rosa Lund (EL), 2012-11-23:
Grunden til, at jeg spørger, er selvfølgelig, som ordføreren selv nævner, at det jo er afgørende, at man kan gøre sin uddannelse færdig, både hvis man går i gymnasiet, og hvis man går på en erhvervsuddannelse.
Men i Enhedslisten synes vi bare, det også er ret afgørende, at vi giver så mange som muligt mulighed for at gøre deres erhvervsuddannelse færdig med en ordinær praktikplads, og derfor arbejder vi for en reel praktikpladsgaranti.
Derfor synes jeg, det er ret vigtigt at kalde det en praktikpladsgaranti, hvis det altså er det, det er.
Det er jeg klar over ikke er det, det her forslag går på.
Derfor skal mit opfølgende spørgsmål blot være, om Socialdemokraterne stadig væk arbejder for en reel praktikpladsgaranti.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-11-23:
Der er ikke nogen grund til, at jeg bruger det ene frem for det andet, så det er ikke noget, jeg har tænkt dybere over.
Jeg synes, en uddannelsesgaranti er et mere dækkende begreb, fordi det jo er det, det i virkeligheden handler om.
Det handler om, at vi, uanset om de unge starter på et gymnasium eller de starter på en erhvervsskole, vil være sikre på, at de, hvis de passer deres ting, hvis de er kvalificerede og gør sig umage, hvis de kommer til undervisningen, kan komme igennem og kommer til at stå på den anden side, og så er det, uanset om det er med en studenterhue på hovedet eller det er med et svendebrev i hånden.
Merete Riisager (LA), 2012-11-23:
Og så beder ordføreren os om at tro på, at det fører til praktikpladser.
Men helt ærligt, er det ikke at holde de unge for nar at lave en såkaldt praktikaftale, hvis ikke man med sikkerhed kan stadfæste, at det fører til flere almindelige praktikpladser?
Søren Pind (V), 2012-11-23:
Nu frister udenrigsministeren mig.
Det er jo blevet så moderne med kommissioner, og det kunne egentlig være meget skægt, når vi engang måtte komme til, at nedsætte en kommission, der undersøger, om det virkelig er rigtigt, at udenrigsministeren aldrig har brudt sig om at drille fra Folketingets talerstol.
Det tror jeg ikke ville være godt for ministeransvaret, vil jeg gerne have lov til at sige.
Vi gik til finanslovforhandlingerne med et finanslovforslag og -udspil, som skulle tilføre Udenrigsministeriet yderligere midler, i erkendelse af den globaliserede situation, vi står i, hvor der bliver hevet i os.
Det gælder i forhold til Arktis, det gælder i forhold til eksporten og i forhold til situationen i de nye vækstlande og lignende.
Og jeg synes egentlig, at det er ærgerligt at konstatere, når nu regeringen gik til valg på det spørgsmål, at vi ikke kunne mødes, og at regeringen i stedet for valgte at indgå finanslovforlig med Enhedslisten, hvor så ikke engang regeringens egne løfter for andet år i træk kunne opfyldes.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-11-23:
Vi fremsætter jo det her lovforslag, fordi vi tror på, at det virker.
Det er også derfor, der er så mange partier, der bakker op om det – det er jo, fordi vi tror, det virker.
Så jeg vil ikke og kommer ikke til ved førstebehandlingen at sidde og tage forbehold for en lov, som de fleste af os tror virker.
Vi gør jo det her, fordi vi tror på, det virker, og nu må vi sammen sørge for, at det også kommer til at virke.
Søren Pind (V), 2012-11-23:
Jeg var et ganske kort øjeblik uopmærksom, men jeg synes, at jeg hørte Enhedslistens ordfører sige, at nogle generelt set kommer hjem med skade på sjæl og legeme.
Vil ordføreren forklare mig, hvem han generelt set mener kommer hjem med skade på sjæl og legeme, og hvor han har det fra?