runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Gade (V), 2009-03-27:
Jeg skal sige tak til fru Pernille Frahm for hendes tilkendegivelse af, at hun også føler, at der sker noget.
Det, man gør, er, at man laver det, der hedder en før, under og efter-undersøgelse, hvor man følger et hold soldater i hele forløbet, og så kigger man på forskellige faktorer.
Man ved godt, hvilke faktorer det er, der kan have en vis betydning, og det er udsendelseslængden, socialt tilhørsforhold, ledelsesforhold, personlighedsstræk og tidligere udsendelser.
Hvis man kan få identificeret de her personlighedsstræk og måske et mønster i de menneskers opvækst, vil man jo være i stand til at beskytte de pågældende, bl.a. ved at sørge for, at de får en funktion, hvor de oplevelser, som de kan få, er nogle andre, end hvis de går ude i Green Zone i Afghanistan.
Så det handler simpelt hen om at prøve at minimere antallet af udsendte soldater, som får psykiske problemer.
Jeg vil sige til fru Pernille Frahm, at vi efterfølgende kan holde et møde i regi af Forsvarsudvalget, hvor jeg vil invitere chefpsykolog Vibeke Schmidt til at komme og fortælle om, præcis hvad det er, undersøgelsen skal klarlægge.
Og mit tilsagn om at orientere udvalget undervejs står selvfølgelig ved magt.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-27:
Jeg vil gerne takke ordførerne for den meget positive modtagelse af det her nødvendige forslag, som jo har til formål at gennemføre visse ændringer af lovgrundlaget for tinglysningsformen for at lette overgangen fra papirbaseret til digital tinglysning.
Det er jo glædeligt, at der er så bred opbakning til at gennemføre de nødvendige justeringer af lovgrundlaget, som jo baner vejen for indførelse af digital tinglysning.
Indførelsen af digital tinglysning vil betyde en betydelig lettelse for brugerne af tinglysningssystemet, som det er vigtigt at brugerne kan mærke, straks det nye tinglysningssystem tages i brug.
Derfor er det også væsentligt at få gennemført de justeringer, som det efter vedtagelsen i 2006 af loven om digital tinglysning har vist sig nødvendigt og hensigtsmæssigt at foretage.
Lovforslaget indeholder flere elementer, hvoraf de vigtigste er justeringerne af ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelserne.
Det gælder navnlig bemyndigelsen til at lukke for anmeldelse af dokumenter til tinglysning i en periode på op til 3 uger, forud for at det nye system sættes i drift, og det gælder adgangen til at sætte bestemmelserne vedrørende autorisation af de særlige anmeldere i kraft før de øvrige dele af loven. Til spørgsmålet fra hr. Frank Aaen vil jeg sige, at de 3 uger er nødvendige af hensyn til borgerne og af hensyn til, at vi gør det på en fornuftig måde.
Jeg er enig med hr. Frank Aaen i, at det er bedre, at vi gør det her på en fornuftig, ordentlig og velkonsolideret måde, end at vi gør det hu hej vilde dyr.
Pernille Frahm (SF), 2009-03-27:
Det vil jeg da med det samme sige tak til, og det synes jeg er en rigtig god idé.
Nogle af de ting, der blev nævnt, var f.eks. udsendelseslængden, og der vil jeg sige, at det, jeg har fået fortalt, er, at det sådan set ikke er udsendelseslængden, der er afgørende, og det kan måske godt komme som en stor overraskelse for mange af os.
Det er heller ikke nødvendigvis de ting, man har været udsat for, der afgør, hvordan man får det bagefter, og derfor skulle man måske gå lidt mere ind i, hvordan forløbet har været.
Det, jeg hører, er, at hvis man har oplevet sin udsendelse som en, der gav fornuft, og som hang sammen, hvor tingene fungerede ordentligt og der var orden på arbejdspladsen - eller hvad man skal sige - så var det anderledes.
Med hensyn til det der med personlighedsstræk vil jeg sige, at der tror jeg måske også, man skal gå mere ned i, om vedkommende har det, der hedder et home mind, og har et liv, der hænger sammen; det er meget mere det, end det egentlig er personlighedsstræk, der er afgørende, efter hvad jeg har hørt.
John Dyrby Paulsen (S), 2009-03-27:
Er hr. Frank Aaen ikke fuldstændig enig i den betragtning?
Frank Aaen (EL), 2009-03-27:
Fuldstændig, og det vil ikke blive forringet af at stemme ja til det her forslag, vel?
Man kunne bare stemme ja til forslaget og så gøre, som forsvarsministeren siger.
Det havde jo været en markering, og jeg synes, det er ærgerligt, at muligheden for at markere fra et enigt Folketing, at her er noget, vi står sammen om, ikke bliver udnyttet, men bliver brugt til, at man stemmer noget ned, som man ellers synes er godt.
Jeg sagde udtrykkeligt, at det er noget, vi alle sammen er enige om.
Jeg anerkendte, at forsvaret gør mere i dag, end de har gjort tidligere.
Det gjorde jeg rent faktisk i min ordførertale, og selvfølgelig hørte jeg alle de andre ordførertaler.
Der står intet sted i det her beslutningsforslag, at man ikke må gøre mere, end det, der står der, vel?
Så det er helt fint, hvis forsvaret gør mere end det, der står der.
Og det er jo ikke noget argument for at stemme imod.
Selvfølgelig har det betydning, om der skal trykkes på de røde knapper eller de grønne knapper, for det er jo et signal om, om det her forslag er et, der har den fulde opbakning i Folketinget, eller om det bliver stemt ned.
Det er jo facit; når vi skal stemme om det her, er det jo facit.
Bliver det vedtaget, eller bliver det forkastet?
Og der er ikke én soldat i det her land, der kan forstå, at det her forslag skal forkastes; der er ikke ét menneske, der kan forstå, at det skal forkastes, når alle er enige.
Det er derfor, man skulle have været lidt mere storsindet og have sagt, at i dag bruger vi anledningen til i fællesskab at markere, at det er vi enige om.
John Dyrby Paulsen (S), 2009-03-27:
Det, der fik mig til at bede om ordet, var jo i virkeligheden, at jeg var lidt i tvivl om, om hr. Frank Aaen var her, da vi andre fremførte vores ordførertaler, for hr. Frank Aaen siger jo, at det er fint, at vi alle sammen støtter SF's forslag - og det har vi jo alle sammen gjort; vi synes faktisk, det er et udmærket forslag, men vi siger også, at det, der gøres i øjeblikket i forsvaret, i virkeligheden er bredere end det.
Det, der vel er essensen af i dag, er jo ikke spørgsmålet: Støtter vi det her forslag?
Trykker vi på den grønne eller den røde knap?
Det, der er vigtigt, er, at vi alle sammen er enige om, at det her er et område, der skal opprioriteres.
Det, jeg hørte forsvarsministeren sige, og det, jeg selv foreslog fra talerstolen, var i virkeligheden: Vi forligspartier må da også og specielt på det her område brede viden ud til de partier, der ikke er en del af forsvarsforliget.
Det anerkender hr. Frank Aaen slet ikke.
Vi skal have den sædvanlige svada om, at det hele er noget vås, og at det hele er noget l-o-r-t, undskyld udtrykket, men ingen anerkendelse af, at det her er et område, vi kan løfte i fællesskab.
Var det ikke mere på sin plads i stedet at anerkende, at vi nu har et område, vi alle sammen kan være enige om, og som vi vil brede ud ud over forligspartierne?
Morten Helveg Petersen (RV), 2009-03-27:
Tak til SF for at sætte dette vigtige spørgsmål på dagsordenen.
Det betyder også, at der er flere, der vender hjem fra international tjeneste; der er flere veteraner, kan man kalde dem.
Derfor er en logisk konsekvens af den politik jo også, at der skal være gode og ordentlige tilbud, når soldater vender hjem igen, ikke mindst på dette vigtige område angående psykologbistand.
Vi er for vores vedkommende meget indstillet på at kigge på, om der er ting, der kan gøres bedre i forhold til de tilbud, som soldaterne har og får, og kan der peges på forbedringer, er vi meget åbne over for at diskutere det nærmere.
Når vi ikke kan støtte beslutningsforslaget, som det ligger her i sin nuværende form, skyldes det mange af de argumenter, som er fremført af tidligere ordførere, nemlig at det tilstræbes at skabe et endnu større overblik over forholdene på dette felt.
Når vi har fået det, er vi bestemt også parate til at gå videre og vil også bringe det ind i de kommende forhandlinger om et kommende forsvarsforlig.
Ib Poulsen (DF), 2009-03-27:
For Dansk Folkeparti er det vigtigt at få belyst dette område.
I september 2007 iværksatte forsvaret på eget initiativ et projekt med samme fokus, som netop har til formål at give os den ønskede viden herom.
Til orientering og som en særlig service til Socialistisk Folkeparti kan jeg sige, at det omtalte projekt forventes færdigt i 2010, og skulle Socialistisk Folkeparti efterfølgende finde behov for at få mere viden på området, påtager vi i Dansk Folkeparti os selvfølgelig gerne et medansvar.
Det er jo i alles interesse, at selv SF bliver klogere, ikke mindst hvis SF skal leve videre på illusionen om at være regeringsbærende.
Når vi i Dansk Folkeparti har taget ansvar i kampen mod den ekstremistiske del af islam, er det indlysende og logisk, at vi også med selvfølgelighed tager ansvar for vores hjemvendte soldater med psykiske men og giver dem den bedste behandling.
Der skal ikke være nogen som helst tvivl om, at Dansk Folkeparti er meget optaget af de danske soldater både før, under og efter deres hjemsendelse, og som vi har hørt fra både Socialdemokratiet og forsvarsministeren, er der jo en løbende dialog i forligskredsen.
Jeg kan høre, at Socialistisk Folkeparti er meget interesseret i at komme med i forligskredsen efterfølgende.
Men tilbage står, at Dansk Folkeparti ikke kan stemme for forslaget.
John Dyrby Paulsen (S), 2009-03-27:
Jeg synes bare, at vi skal glæde os over, at indstillingen til at få psykologhjælp i virkeligheden ser ud, som om den er ved at ændre sig.
Jeg er heller ikke sikker på, at der er flere, der bliver skadet, jeg tror bare, at det er sådan, at man nu er i stand til at snakke om det på en anden måde.
Forsvarspsykologer har også en større viden, end de måske havde for 5, 8 eller 10 år siden, og det skal vi selvfølgelig glæde os over.
Jeg er fuldstændig enig med fru Pernille Frahm i, at vi ikke skal tale det her ned, det er der slet, slet ingen grund til.
Pernille Frahm (SF), 2009-03-27:
Nu er det så en anden ordfører og ikke mig, der passer Forsvarskommissionens arbejde, så den diskussion med forsvarsforlig osv. må tages på et andet tidspunkt.
Men det, der fik mig til at bede om ordet, var det her med, at det godt kan være en positiv ting, at der er flere, der modtager hjælp nu.
Det er jeg sådan set enig i.
Men ligesom man ikke skal snakke det op, skal man jo heller ikke snakke det ned, vil jeg bare sige til hr. John Dyrby Paulsen.
Frank Aaen (EL), 2009-03-27:
Jeg kan jo så fortsætte, hvor hr. Morten Østergaard slap, med at sige, at oppositionen er helt enig i, at det her er et godt lovforslag, og at vi skal støtte det og have det frem, men vi er altså også enige i, at det har taget for lang tid, og at det er beklageligt.
Hele kommunalreformen er jo fyldt med sjusk, fordi det skulle gå så hurtigt, at man ikke kunne nå at forberede det og heller ikke fik de penge, der skulle til, for at gennemføre det ordentligt.
På arbejdsmarkedsområdet har der været problemer med sjusk, politireformen har været præget af sjusk, og omlægningen af skat har været præget af sjusk.
Så vi håber, at det ikke vil ske her, og vi er glade for, at man ikke prøver at gentage de dårlige traditioner, der har været, inden for andre områder, fordi regeringen simpelt hen har haft for travlt og ikke ville afsætte de ressourcer, der skulle til, for at få tingene ordentligt gennemført; her har man jo så også hen ad vejen været indstillet på at afsætte de ressourcer, der tilsyneladende er nødvendige.
Så fint nok med det.
Det eneste spørgsmål, vi har,
er: Hvad er egentlig talt konsekvensen af at lukke ned i 3 uger?
Er der nogen mennesker, der kommer i klemme på det?
Altså: Kan man bare lukke i 3 uger, uden at nogen får problemer ud af det?
Morten Østergaard (RV), 2009-03-27:
Jeg konstaterer, at oppositionen også i denne sag er helt samlet.
Der har været ganske meget debat om politiets arbejdsvilkår i forbindelse med den politireform, som et bredt flertal i Folketinget har aftalt, og som er under implementering.
Og med det her lovforslag imødekommer vi et ønske fra alle politikredse om at få mulighed for ikke at skulle bruge en uforholdsmæssig stor del af deres tid på landevejene på vej til domstolene med arrestanter, der skal fremsættes for en dommer i sager, som ikke handler om den egentlige domstolsprøvelse af det, de er tiltalt for, men derimod om fristforlængelser, hvoraf mange er ganske kortvarige.
Med det her lovforslag gives der altså generelt i retsplejeloven og udlændingeloven mulighed for, at man ved fristforlængelser kan bruge videokommunikation.
Vi synes, det er en god måde at udnytte ny arbejdskraftbesparende teknologi på, at der på den her måde altså bliver mulighed for, at der fortsat er præcis den samme domstolsprøvelse af fristerne, men at politiet er fri for at formøble dyrebar polititid på at fragte arrestanterne rundt i landet.
Vi havde ønsket, at der var en klar udrulningsplan for, hvornår det kunne være landsdækkende, og vi vil løbende være med til at presse på, for at det bliver gjort landsdækkende så hurtigt som muligt, men det er klart, at der er nogle investeringer og selvfølgelig også nogle erfaringer, der skal gøres.
Derfor er man nødt til at starte et sted, og det bliver så i Region Syddanmark.
Men vi synes, der er god grund til hurtigst muligt at få det her, som har været et positivt forsøg de steder, hvor man har haft det, udrullet til hele landet, så politiet kan koncentrere sig om de opgaver, der er væsentlige for at sikre, at kriminelle bliver indfanget, bragt for en dommer og tiltalt, og så der i øvrigt kan patruljeres og gøres nogle af de andre ting - og de andre ting har der desværre været for mange administrative pligter til vi kan sige har været fuldt tilfredstillende.
Vi ser også gerne frem til, at man på andre områder tilsvarende kan lette politiets arbejde også for nogle af de administrative byrder.
Én gang indtastet burde være nok.
Så der er et rum for yderligere besparelser, der kan give endnu mere polititid til at komme ud på gader og veje og komme ud at efterforske.
Men samlet set kan vi selvfølgelig støtte det her lovforslag.
Vi er også en del af politiforligskredsen, og derfor er vi meget glade og håber, at det kan blive udrullet til hele landet hurtigst muligt.
Meta Fuglsang (SF), 2009-03-27:
SF har jo ved tidligere lejligheder plæderet for, at der kan spares temmelig mange penge og mange ressourcer i den offentlige sektor - det får vi ikke altid så mange roser for af regeringspartierne, snarere en afvisning, altså at det nok ikke kan lade sig gøre.
Men derfor er det jo altid bemærkelsesværdigt, når der så efterfølgende kommer forslag fra regeringen, der ligner det, SF selv kunne finde på at komme med.
Vi må konstatere en forskellig opfattelse af det samme forslag, alt efter hvor det kommer fra, men bortset fra det må vi jo glæde os over, at det her forslag er kommet frem.
Det forslag, der ligger her, handler jo bl.a. om at spare på de ressourcer, politiet bruger, så de ikke skal anvendes på de mange timers kørsel på landevejene i forbindelse med fristforlængelser og varetægtsfængslinger.
Vi vil gerne medvirke til, at politiet bruger ressourcerne fornuftigt.
Der skal selvfølgelig være en balance mellem hensynet til ressourcerne og hensynet til den enkeltes retssikkerhed.
Den problemstilling er der arbejdet med i det oplæg, der ligger til den lovgivning, der ligger her, og vi er sikre på, at der, sådan som oplægget er her, er en fornuftig balance.
Der har jo som nævnt af tidligere ordførere været forsøgsordninger med det, som er blevet evalueret meget positivt, og vi synes også, at de resultater, der ligger her, er positive.
I første omgang var der jo forslag om kun at lave en forsøgsordning.
Men den forenkling, der ligger her, er jo et tiltag, som vil have en rigtig gavnlig effekt på ressourceforbruget, og det vil være et tiltag, som det er rigtig vigtigt at få gennemført.
Og derfor er vi glade for og må anerkende initiativet om, at det lægges lidt bredere ud end bare at være et forsøgsforslag eller en forlængelse af en forsøgsordning, og vi anerkender, at man på den måde imødekommer SF og oppositionen på det her.
Det er klart, at det er en forudsætning for det her, at der er det fornødne udstyr.
En forudsætning for, at det også retssikkerhedsmæssigt er forsvarligt, er jo, at den teknik, der bruges, er i orden, og vi skal selvfølgelig følge op på, at den teknik er god nok, at den er der i fornødent omfang, og at der følges op med den udvikling, der er behov for, for at kunne gennemføre det efter hensigten.
Med de bemærkninger er vi positive over for det forslag, der ligger.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-03-27:
Dansk Folkeparti kan med glæde tilslutte sig dette lovforslag, som regeringen har fremsat.
Vi ser meget positivt på, at man ønsker at udvide muligheden for at benytte sig af videokommunikation ved fristforlængelser.
Dette betyder i første omgang, at Syd- og Sønderjyllands Politikreds nu også kan tage videokommunikation i brug, ligesom man allerede har det i Bornholms Politikreds.
Det var et meget interessant besøg, som bekræftede os i Dansk Folkeparti i, at videokommunikation ved fristforlængelser er en god idé, fordi det netop sparer politiet for rigtig mange ressourcer, som det jo var bedre at de brugte på noget helt andet.
Derfor er det også positivt, at lovgivningen nu ændres med henblik på at udvide ordningen med videokommunikation til andre steder i landet.
Forslaget lægger også op til, at man kan bruge videokommunikation i sager, der omhandler udlændingelovens §§ 36 og 37.
Et pilotforsøg ved retten i Hillerød og Ellebæk har givet nogle fine resultater, og derfor ser Dansk Folkeparti positivt på, at man efter det her lovforslag også vil kunne bruge videokommunikationen i disse sager i Syd- og Sønderjyllands Politikreds.
Vi har bemærket, at Retsplejerådet mener, at risikoen for undvigelse i forbindelse med fristforlængelser reelt kan fjernes ved at benytte videokommunikation, hvilket vi i Dansk Folkeparti glæder os over.
I Dansk Folkeparti er vi ikke i tvivl om, at videokommunikation er fremtiden, og vi ser frem til, at ordningen udvides til alle politikredse, både af hensyn til de ressourcer, som man kan spare hos politiet, og af hensyn til at man kan mindske risikoen for, at arrestanten undviger.
Til slut betyder lovforslaget jo også, at normeringen af dommere for Østre Landsret samt af dommere ved den landsdækkende ordning, der kan udnævnes ved visse byretter, justeres, og vi finder det også udmærket, at dommernormeringen bliver justeret efter de erfaringer, som man har gjort sig, efter politi- og domstolsreformen er trådt i kraft.
Så Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Karen Hækkerup (S), 2009-03-27:
Jeg kan som ordfører tilslutte mig alt, hvad Venstres ordfører lige har sagt.
Det her forslag er et rigtig godt forslag.
Det giver rigtig god mening at få lavet de her videoafhøringslokaler og få det rullet ud over hele landet.
I den optimale verden ville man selvfølgelig med det samme få det installeret alle steder, men det er økonomien ikke til.
Nu starter man et sted.
Jeg glæder mig til, at vi en dag kommer dertil, at hele landet har fået det her videoudstyr.
Ud over at tilslutte mig bemærkningerne fra Venstres ordfører kan jeg fortælle, at Retsudvalget den 16. januar var på Bornholm, hvor vi så, hvordan udstyret virker i praksis.
Det virker på den måde, at der i retssalene er opsat fladskærme på væggene, og en dommere kan sidde og styre, hvilke skærme der skal op, og hvem der skal have ordet.
Først virker det selvfølgelig overvældende at stå og kigge på det, men når man har været i det i blot ganske få minutter, oplever man egentlig ikke længere, at man ikke fysisk er sammen.
Det er altså den virtuelle verden, der på en eller anden måde er ved at rykke ind i domstolene. Der er enorme ressourcer at spare ved at undgå at skulle transportere fanger, der bare skal have forlænget en frist, land og rige rundt i tide og utide, og det er ofte to betjente, der skal følge med, og som både skal ud og tilbage igen.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at der også er andre fordele ved det her videoudstyr.
Noget af det, som vi er rigtig dårlige til i Danmark, er at passe på vores ofre.
Ofre, som har været udsat for en forbrydelse og skal ind og konfronteres med en gerningsmand, er meget tit bange.
Her synes jeg, at vi skal se på, hvor hurtigt vi kan komme i gang med i langt højere grad at tilbyde de her ofre, som altså er nervøse for at møde frem i retten, mulighed for at vidne ved videoudstyr.
Det vil sige, at man ikke længere skal sidde i samme lokale som den, der eksempelvis har overfaldet en.
Hvis det er meget traumatiserende og man absolut ikke ønsker den konfrontation, kan sådan en videoløsning være en rigtig god løsning.
Der er lavet forsøg med det, og vi skal selvfølgelig bakke op om, at det også bliver rullet ud, og vi skal huske på, at mange af vores domhuse og retssale er meget gamle.
De er dårligt indrettet med ventelokaler, hvor man ikke har mulighed for at hjælpe dem, der gerne vil holdes væk fra hinanden.
Så også i forhold til den fremtidige hjælp til ofre skal vi huske på, når vi ser på, hvordan vi her i Danmark hjælper vores ofre, hvis de er bange for at møde frem og vidne og ikke vil sidde over for en konkret gerningsmand, at det her vil komme til at virke.
Vi bakker op om forslaget og glæder os til, at det når længere.
Karsten Nonbo (V), 2009-03-27:
Lovforslaget handler bl.a. om at indføre videokommunikation i retssager.
Desuden foreslås det at justere antallet af landsdommere i Østre Landsret.
Det sidste er jo ret enkelt.
Der står i retsplejeloven, hvor mange landsdommere der er, og man har nu besluttet at nedsætte antallet fra 61 til 59, og derfor skal det selvfølgelig også ændres i retsplejeloven.
Den anden del af lovforslaget handler om indførelse af videokommunikation.
Man skal her huske, at det er ved fristforlængelser for allerede fængslede personer eller personer, der er administrativt frihedsberøvet efter udlændingeloven.
Det er ikke sådan, at et grundlovsforhør kan starte med, at den sigtede ikke er til stede.
Den sigtede har stadig væk ret til at være til stede ved grundlovsforhøret, så det drejer sig kun om de efterfølgende fristforlængelser.
Det er et rigtig godt lovforslag, for vi hører mange store historier desværre rigtige og berigtigede historier - om, hvordan politiet spilder tid ved at køre fra den ene ende af landet til den anden for at hente en person, som skal fristforlænges.
Selv om fristforlængelsen er meget oplagt, drager to mænd
af sted fra f.eks. Skanderborg til Aalborg for at hente en person.
Andre drager fra Skanderborg til Esbjerg for at hente en person, og er der 4-5 fængslede i samme sag, som skal fristforlænges, kan man hurtigt bruge 8-10 mænd en hel dag, for de skal både hentes, og hvis de bliver fristforlænget, efterfølgende bringes tilbage.
Der spildes rigtig, rigtig meget tid på landevejen.
Sagerne varer jo relativt kort tid i retten, og det er i de sager, der kan anvendes videokommunikation.
En ting, som vi også skal fastslå, er, at det er inden for de almindelige rammer for fristforlængelse og isolationsforlængelse.
Hvis man først går ud over rammerne, eller hvis den fængslede anmoder om mundtlig kære i landsretten, så har han stadig væk krav på at være til stede.
Det er sådan, at forsvarsadvokaten for den fængslede selv må bestemme, om han vil være til stede i retten, altså sammen med dommeren og anklageren, eller om han vil være hos den fængslede.
Hvis den fængslede slet ikke ønsker at medvirke, giver man altså anklagemyndigheden mulighed for at indgå i en videokommunikation fra et andet sted end selve retssalen.
Der er meget fornuft i det her lovforslag, som er sat til at træde i kraft den 1. oktober i år.
Det foregår på den måde, at man ruller det ud fra Sønderjylland, så man sørger for at få retskredsene på og få det til fungere fra retskreds til retskreds, inden man går videre.
Der er selvfølgelig nogle steder, hvor de allerede har materialet, og der går de i gang, men princippet er, at det bliver rullet ud hen over landet.
Fra Venstres side kan vi give det her lovforslag store plusser.