runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-09:
Jeg kan bekræfte, at det her beslutningsforslag ligger fint i tråd med den yderste venstrefløjs traditioner med at pakke argumenter ind.
Det er jo helt tydeligt, når man læser fagbevægelsens begrundelse – det er måske ikke så meget i det her beslutningsforslag – for at ville indføre et id-kort.
Hr. Finn Sørensen kan bare lave en googlesøgning, og der handler det om at ville kontrollere østarbejdere.
Det ved hr. Finn Sørensen også godt.
Jeg vil gerne bekræfte, at der findes 3F'ere, der udfører sort arbejde.
Men hr. Finn Sørensen kan måske afkræfte, at der findes nogen som helst, også fra 3F, der laver sort arbejde?
Pernille Skipper (EL), 2014-05-09:
Der står her, at jeg har 10 minutter – det er vist en fejl.
Tak til ministeren for talen.
Ministeren siger mange gange, at der er taget stort hensyn til retssikkerheden.
Jeg regner med, at ministeren i så fald ikke sad og fulgte med i går på tv fra Folketinget under høringen i Retsudvalget, for så tror jeg, at ministeren måske havde været lidt mindre selvsikker.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvis der er taget så stort hensyn til retssikkerheden, hvis man har sat det så meget i højsædet, hvordan kan det så være, at man vælger at lægge primært civile opgaver ind under Forsvarets Efterretningstjeneste?
Så kunne vi ikke få et svar på, hvorfor det lige er under Forsvarets Efterretningstjeneste, det hele skal samles?
Nicolai Wammen (S), 2014-05-09:
Det er rigtigt, at jeg ikke havde mulighed for at deltage i høringen i går.
Der var regeringsseminar med andre vigtige spørgsmål på dagsordenen.
Men jeg står naturligvis på mål for, at der er taget hensyn til retssikkerheden – det skal der være – og privatlivet i det lovforslag, der er kommet.
Der blev så spurgt til, hvorfor det ligger under Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det er alle partier i Folketinget på nær Enhedslisten jo enige om er en god idé, og en af grundene til det er, at man i Forsvarets Efterretningstjeneste har en viden og nogle kompetencer, der gør, at man kan hjælpe et sådant center til bedst muligt at beskytte vores virksomheder og institutioner mod angreb.
Det er sådan set meget vigtigt, at vi i et lille land med begrænsede ressourcer bruger de dygtige folk, vi har, til at sætte ind mod de angreb, vi bliver udsat for, samtidig med at vi har den største respekt for retssikkerheden og for privatlivets fred.
Pernille Skipper (EL), 2014-05-09:
Så vil jeg godt spørge til, hvad det er for viden og kompetencer, der er i Forsvarets Efterretningstjeneste, som død og pine ikke kan flyttes ud af Forsvarets Efterretningstjeneste.
Hvad er det, som man i varetagelsen af vel at mærke civile opgaver kun kan gøre i en militær institution?
Og kan ministeren ikke bekræfte for den undrende offentlighed, at netop placeringen under Forsvarets Efterretningstjeneste betyder, at der er nogle retssikkerhedsmæssige garantier, som ikke længere eksisterer, fordi det sker automatisk, når man flytter det ind under Forsvarets Efterretningstjeneste?
Nicolai Wammen (S), 2014-05-09:
Det er jo sådan, at Forsvarets Efterretningstjeneste i samarbejde med Politiets Efterretningstjeneste beskytter Danmark mod de trusler, vi bliver udsat for.
Der er nogle rigtig dygtige folk, som ved, hvad det er for angreb, der kan komme, og som også kan være med til at støtte op om en virksomhed, der beskytter civile institutioner og virksomheder.
Jeg synes da kun, det er positivt, at vi kan bidrage til det.
Jeg ser det ikke, som om man går på kompromis med retssikkerheden, for netop principperne for offentlighedsloven, forvaltningsloven og persondataloven går jo med over i forhold til loven om Center for Cybersikkerhed, hvor vi laver en særskilt lovgivning, der udelukkende gælder centeret.
Det er ikke sådan, at man bare er lukket ind og er en del af det almindelige efterretningstjenestearbejde.
Der er en lov, der helt klart afgrænser, hvilke arbejdsopgaver der er, hvilke informationer man må videregive, og hvordan det i øvrigt skal foregå.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-05-09:
Jeg vil såmænd bare kvittere for ministerens tale, som jeg opfattede som en positiv tilkendegivelse af, at der er en mulighed for at se på nogle af de bekymringer, vi har.
Så må vi jo se, om vi kan finde hinanden, men det var sådan, jeg opfattede det.
Nicolai Wammen (S), 2014-05-09:
Som jeg sagde i min tale, mener jeg, at vi har fremsat et godt lovforslag, som beskytter os bedst muligt mod cyberangreb og samtidig beskytter borgerne i forhold til deres privatliv og retssikkerhed.
Men jeg har også meldt ud – og det er korrekt opfattet af ordføreren – at hvis der undervejs i udvalgsarbejdet kommer forslag, der kan gøre loven endnu bedre, vil jeg da gerne lytte til det.
Om vi så vil have nøjagtig det samme syn på, om det vil være et skridt i den rigtige retning eller ej, må tiden jo vise.
Jeg hørte også hr. Simon Emil Ammitzbølls ordførertale sådan, at man et meget langt stykke hen ad vejen føler, at det, der er lagt frem, er rigtig fornuftigt, men at der kan være enkelte ting, som man gerne vil ind og have en dialog om, og det får vi jo lejlighed til nu.
Pernille Skipper (EL), 2014-05-09:
I lyset af at vi for nylig har fået oprettet et nyt retsligt begreb, altså en nødløgn, så skal man jo passe på med at forudsige, hvad højesteretsdommere kan finde på at konkludere og ikke kan finde på at konkludere, men lad nu det være.
Hvis du laver meget løse regler og med meget lille kontrol, så stiger risikoen for misbrug.
Det regner jeg med at ordføreren for Socialdemokraterne også kan være enig med mig i ...
Ole Hækkerup (S), 2014-05-09:
Nu skal jeg prøve at gætte mig til, hvad fru Pernille Skipper mon ville have sagt videre.
Men jeg er jo uenig, når fru Pernille Skipper siger, at det er meget løse regler.
For det første er der regler for, hvor lang tid man må opbevare informationerne, dels de 13 måneder, dels op til de 3 år.
Det er det ene.
For det andet: Når det gælder opbevaringen af de informationer, man har hos efterretningstjenesten, skal det følge det formål, der ligger i lovgivningen – det skal være proportionalt, det skal være nødvendigt osv. osv.
For at efterse, at man kun gør det, får man så et tilsyn, som får sit eget sekretariat, i modsætning til hidtil, hvor kontrollen af efterretningstjenesterne har været sekretariatsbetjent af selve efterretningstjenesterne.
Det mener jeg er en væsentlig styrkelse af den demokratiske kontrol.
I spidsen for det har vi sat nogle af dem, vi har, der er skarpest, f.eks. en højesteretsdommer, og jeg tror godt, at de inde i hovedet kan holde styr på, hvad der proportionalt og nødvendigt, hvad der er nødvendigt for at leve op til lovgivningens formål, og se efter, om den aktivitet, der så forefindes i den myndighed, de er sat til at kontrollere, passer med det.
Det tiltror jeg dem faktisk evnen til.
Marie Krarup (DF), 2014-05-09:
I Dansk Folkeparti anerkender vi behovet for at imødegå en voksende cybertrussel, det er simpelt hen nødvendigt at være klar til at modstå angreb på it-systemerne.
Dansk Folkeparti har derfor været glade for oprettelsen af Center for Cybersikkerhed, og vi er meget positive over for, at der nu kommer en lovregulering af centeret og dets virke, sådan som det blev stillet i udsigt i FE-loven fra maj 2013.
Vi mener ikke, at lovforslaget udfordrer retssikkerheden for danske borgere, men hvis det under udvalgsarbejdet bliver klart, at der er behov for yderligere præciseringer af loven, så er vi selvfølgelig klar til det.
Men overordnet set
kan vi støtte lovforslaget.
Zenia Stampe (RV), 2014-05-09:
Vi har jo en streng formand, men det er altså rigtig dejligt fredag eftermiddag, når man har en lille pige siddende derhjemme.
Så tak for det.
Men så må jeg jo speede tempoet op her.
Der har jo i den sidste tid været en del debat om datasikkerhed, og den her debat har haft mange forskellige spor og forgreninger.
Et handler om at beskytte vigtige samfundsmæssige funktioner og infrastruktur mod angreb udefra, et andet handler om at beskytte følsomme oplysninger om danske myndigheder, virksomheder og borgere både mod angreb udefra, men også mod læk indefra.
Derfor rummer debatten også en iboende modsætning, hvilket vi jo allerede har været lidt inde på heroppefra.
På en ene side hersker der en fælles erkendelse af, at vi har brug for at beskytte os mod angreb fra fjendtlige aktører, og på den anden side indebærer en øget beskyttelse, at vi udstyrer vores egne myndigheder med beføjelser, der også involverer en grad af udfordring i forhold til privatlivets fred.
Det er jo et klassisk dilemma, som vi kender fra andre områder.
Hvis man er bange for gadekriminalitet, kan man sende flere betjente ud på gaden, man kan udstyre dem med stærkere beføjelser og våben, men det bidrager jo kun til øget tryghed, hvis man rent faktisk har tillid til, at de bruger deres øgede beføjelser ansvarligt.
Lad os nu være ærlige: Tilliden til efterretningstjenesterne er ikke på det højeste efter Snowdens afsløringer.
Afsløringerne har skabt en velbegrundet usikkerhed om tjenesternes adgang til personoplysninger og ikke mindst deres samarbejde med andre tjenester.
Jeg vil godt sige, hvad jeg også har sagt heroppefra flere gange, at det er en frygt, vi tager alvorligt.
Det gør vi ved at undersøge de konkrete mistanker, men også ved at styrke den løbende kontrol, der har til formål at afsløre og forebygge muligt misbrug.
Men det må ikke betyde, at vi ikke kan bruge vores efterretningstjenester effektivt til at bekæmpe alvorlige trusler mod vores privatliv og samfundets sikkerhed.
Det er lige præcis den balance, vi forsøger at ramme med det nye Center for Cybersikkerhed og loven, vi debatterer i dag.
Loven skaber et samlet lovgrundlag for Center for Cybersikkerhed, og det ophøjer en række interne retningslinjer til lov.
Loven sikrer også, at de centrale principper i offentlighedsloven, forvaltningsloven og persondataloven gælder for centeret, selv om centeret ligger under FE.
Og endelig lægger loven centeret ind under Tilsynet med Efterretningstjenesterne.
Det er alt sammen noget, som efter vores bedste overbevisning vil føre til en styrket retssikkerhed for borgerne, samtidig med at vi sikrer en effektiv beskyttelse mod cyberangreb og cyberkriminalitet.
Derfor kan vi i Radikale Venstre overordnet støtte loven, men vi ser også frem til den videre behandling, for det er klart, at der har været rejst en række spørgsmål.
Vi har fået gode svar indtil videre, men vi vil kun være glade for at blive endnu klogere og få endnu flere svar på den kritik, der har været rejst.
Pernille Skipper (EL), 2014-05-09:
Det er næsten politikersprog for, at man godt kan se, at der er nogle problemer.
Så jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål til hr. Holger K. Nielsen.
Der er behov for en stramning af definitionen af, hvornår noget er en sikkerhedshændelse, og hvornår det er nødvendigt, at de her data behandles.
Er det sådan noget, hr. Holger K. Nielsen mener der kan være behov for at stramme op på i den videre behandling?
Holger K. Nielsen (SF), 2014-05-09:
Det vil jeg ikke udelukke.
Jeg vil sige, at der skal være en begrundet usikkerhed.
Det skal være begrundet.
Selv om der i går sad fire, der sagde det, er det ikke sikkert, at det er sådan, men det er da klart, at hvis der er en begrundet usikkerhed om, hvad det her kan få af konsekvenser, og det kan skyldes nogle definitionsmæssige eller formuleringsmæssige uklarheder, synes jeg da, vi skal prøve at se på det, hvis det kan løse det.
Som sagt tror jeg, at alle her i Folketinget er enige om, at vi har en eller anden tilgang til det her om, at retssikkerheden skal være i orden, og vi har også en pragmatisk tilgang til, at hvis der er nogle ting i formuleringerne i paragrafferne, der skal ses på, så kan vi gøre det.
Pernille Skipper (EL), 2014-05-09:
Altså, jeg regner med, at hr. Holger K. Nielsen har læst alle høringssvarene.
Jeg regner også med, at hr. Holger K. Nielsen har set, hvilke ting der er blevet lavet om på baggrund af de høringssvar og på baggrund af en dom fra EU-Domstolen, som jo netop taler om, at vi på andre områder i Danmark går for langt med registrering af persondata osv. Finder hr. Holger K. Nielsen indtil videre, at der er en begrundelse for at ændre på nogle ting?
Holger K. Nielsen (SF), 2014-05-09:
Altså, lad os se på det under udvalgsbehandlingen.
Det kan handle om en specifik definition, og det kan også handle om, hvorvidt tilsynet måske kan styrkes, eller hvad ved jeg.
Men som sagt kommer der en diskussion efterfølgende, og lad os så tage den derfra.
Christian Juhl (EL), 2014-05-09:
Jeg vil egentlig også bare nøjes med at kommentere det her besynderlige fænomen, som jeg vil kalde Corydondoktrinen.
Hvorfor vil jeg det?
Det vil jeg, fordi jeg hørte ham i en debat med bl.a. mig og nogle havnearbejdere, og havnearbejderne var meget opsatte på at få fjernet begrænsningen på fradraget for fagforeningskontingentet.
Så sagde de til ham: Hvorfor i alverden får I det ikke gennemført?
Enhedslisten siger jo, at de vil være med til det i morgen, hvis det er.
Så siger han: Enhedslisten skal yde noget for at få noget.
Det er altså en eller anden idé om, at man ikke kan lave politik og så vedtage det, man er enige om.
Man skal vedtage noget, og så skal modparten yde noget, modparten ikke kan lide at yde.
Det er jo en besynderlig form for tankegang, og jeg synes, vi skal prøve at gøre op med den.
Det er jo ikke så sært, at vores baglande synes, det går ad helvede til med regeringen, når det er sådan, at den synes, man skal gøre noget, man er imod.
Det er jo ikke Enhedslisten, der skal have et id-kort, fordi Enhedslisten gerne vil have det i baglommen.
Det er arbejderne på danske byggepladser, der skal have et redskab til at styre byggepladserne.
Det er dem, man skal tænke på, man skal ikke tænke på Enhedslisten, det er fuldstændig ligegyldigt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Jeg er sådan set fuldstændig enig med spørgeren, i forhold til hvem det er, det her handler om.
Og jeg håber også, det fremgik af det spørgsmål, jeg stillede til hr. Jakob Engel-Schmidt før, altså at det handler om, at man skal have nogle ordentlige, sikrede forhold på de danske byggepladser.
Det, der er problemstillingen her fra vores side, er ene og alene det, at Enhedslisten ikke har anvist en finansiering af det, som det her forslag handler om, og derfor stemmer vi nej.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Tak for det.
Jeg er jo lidt ked af, at hr. Lennart Damsbo-Andersen står på talerstolen og udbasunerer, at Venstre ikke ønsker ordentlige forhold på danske byggepladser.
Intet kunne være mere forkert.
Til gengæld vil jeg forsøge at spørge ordføreren, om han kan hjælpe mig med at få svar på det, ministeren ikke kunne svare på: Bliver den ulykkelige situation en realitet, at Enhedslisten i selskab med Socialdemokratiet gennemfører det her med id-kort, hvor stopper det så?
Er der nogen brancher, områder eller særlige fag, hvor ordføreren med det samme kan sige at det vil de gerne, der vil de gerne indføre id-kort, eller der indfører de under ingen omstændigheder id-kort?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Jeg ved ikke, hvad Enhedslisten har tænkt, det kan jeg jo ikke vide, men jeg ved, at for mig selv og for Socialdemokratiet handler et sikkerhedskort om sikkerhed på byggepladser i Danmark, som jeg netop også prøvede at forklare Venstres ordfører før, da Venstres ordfører var på talerstolen.
Det handler om sikkerhed på danske byggepladser, og derfor vil det være der, et sådant kort kunne anvendes.
Jeg kan ikke se for mig lige her, hvor det så ellers kunne være henne, men man skal jo altid være åben for, at hvis der er en situation, hvor tingene kan bruges, vil det være nyttigt at bruge dem.
Det tror jeg også Venstres ordfører er enig i.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Jeg vil bestemt ikke bebrejde ordføreren, at han ikke ved, hvad Enhedslisten tænker.
Det er vi flere der ikke altid er helt klar over.
Når det er sagt, synes jeg, at et id-kort, hvad enten det lever op til den model, Enhedslisten har foreslået, eller det lever op til en mere skrabet model, som Socialdemokratiet har foreslået, stadig væk er vidtgående udi den normale kultur, vi har på vores arbejdsmarked.
Det er jo derfor, jeg nervøst spørger ordføreren, om vi kan forvente, at det udbredes til andre brancher, andre områder.
Og der bliver jeg lidt bekymret, når ordføreren siger: Ja, umiddelbart kan jeg ikke forestille mig det, men der kan jo være gode argumenter for alligevel at gøre det.
Kan ordføreren forstå min bekymring?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
For hvis der er tale om et sikkerhedskort, er det ene og alene for at sikre, at folk kan være sikre på at være sunde, både når de går til deres arbejdsplads, og når de går hjem igen.
Så der er jeg overhovedet ikke bekymret.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Jeg vil gerne takke ordføreren for den positive indgang til det, og jeg synes, det er den rigtige ånd at gribe lige nøjagtig sådan et beslutningsforslag an på, for selvfølgelig kan det forhandles, og selvfølgelig er Enhedslisten åben for at høre, hvilke indvendinger der kan være, og hvilke andre forslag der kan være.
Så vil jeg bare gerne takke ordføreren for en masse gode argumenter.
Nu er det jo sådan, at mine argumenter preller af på hr. Jakob Engel-Schmidt, har jeg lagt mærke til, men det kan være, at ordføreren har en lidt bedre adgang til hr. Jakob Engel-Schmidts forståelse af tingene, og der synes jeg bare, det var nogle rigtig gode argumenter, der blev fremført for, hvorfor det er en god idé at have sådan en kort, som vi for min skyld også kan kalde et sikkerhedskort; det er ligegyldigt, hvad det hedder.
Så tak for ordførerens positive indstilling til det her.
Bent Bøgsted (DF), 2014-05-09:
Jamen jeg skal heller ikke gøre mig klog på det.
Jeg kan bare sige, at hr. Jakob Engel-Schmidt selv har haft id-kort i meget lang tid.
Han har en fortid inde ved forsvaret og er nu herinde i Folketinget, og det har givet anledning til et kort spørgsmål.
Men til det der med kendskab til id-kort kan jeg sige, at det har hr. Jakob Engel-Schmidt i hvert fald uanset hvad.
Så lad os kigge på det under udvalgsarbejdet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Der er jo ikke så meget at sige til det.
Som jeg sagde før, har jeg noteret mig i den debat, der har været indtil nu i dag, at både forslagsstilleren og ministeren er på talefod, og at der er en invitation fra ministeren til Enhedslisten om at få en diskussion om det her.
Og vi vil i hvert fald fra Socialdemokratiets side se frem til, at der kan findes en løsning på det.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Det gør jeg også, men så måtte jeg jo opleve noget besynderligt, for jeg skrev jo netop til ministeren her for en uges tid eller mere siden, ikke ret meget mere – inden for den sidste uges tid, de sidste 14 dage – og opfordrede hende til, at vi straks sætter os sammen og laver en aftale om id-kort.
Men der fik jeg det svar, at det ikke var lige nu, at det ikke hastede med det.
Jeg forstår det ikke rigtigt.
Det ene øjeblik haster det, og der bliver vi skældt ud, fordi vi ikke vil sige ja til alt muligt andet, som vi i øvrigt er uenige i, men det næste øjeblik haster det alligevel; så kan vi vente og måske gøre det engang i fremtiden.
Skulle vi nu ikke bare glemme alt det dér drilleri og så se at få sat os ned og få lavet den aftale?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Jeg vil gerne bekræfte, at det af de oplysninger, man kan finde hos SKAT, fremgår, at der gøres et stort arbejde for at kontrollere byggepladser.
Der kan muligvis være udfordringer.
Jeg mener dog ikke, at løsningen er det forslag, som hr. Finn Sørensen fremsætter, og hr. Finn Sørensen skyder sig i foden, idet han siger, at jeg perspektiverer en række problemer, han ikke mener at kunne læse ud af beslutningsforslaget.
Det må i det mindste for hr. Finn Sørensen være beviset på, at jeg har sat mig ind i sagen og kan se perspektiverne ud over selve beslutningsforslaget.
Jeg synes, det er trist, at hr. Finn Sørensen hverken vil svare på, bekræfte eller afkræfte, at det her dybest set handler om at besværliggøre adgangen til danske byggepladser for udenlandske arbejdstagere.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Jeg føler mig lidt provokeret af den måde, som ordføreren taler på her.
Nu er det jo ikke mit forslag, og det er ikke Socialdemokraternes forslag, men i forbindelse med den del af det, der handler om arbejdsmiljøet og sikkerheden på arbejdspladsen – det er bare for lige at give et lynkursus til ordføreren her – er det sådan, at vi i fællesskab, partierne imellem, inklusive Venstre, har en arbejdsmiljøplan, og vi har et fælles ønske om at sikre, at arbejdsmiljøet er så godt som muligt på byggepladserne i Danmark.
Det er dem, vi taler om her.
Det er faktisk sådan, at der er en overrepræsentation af både ulykker, arbejdsskader og dødsulykker på byggepladser i Danmark i forhold til resten af arbejdsmarkedet.
Det, vi taler om her, er at indføre et kort – man kan så kalde det sikkerhedskort eller id-kort – hvor man har mulighed for at sikre, at dem, der er på byggepladsen fra første dag, er i stand til at bevæge sig derind uden at blive udsat for en ulykke.
Statistikkerne siger helt klart, at unge, nyansatte og udenlandsk arbejdskraft er dem, der er overrepræsenteret, og det er også derfor, der skal være fokus på dem.
Det er der i øvrigt også i vores fælles plan i forhold til 2020 – arbejdsmiljøplanen.
Det er der, fokus er, og et id-kort eller et sikkerhedskort vil være et gevaldigt instrument i løftet i arbejdsmiljøet.
Og jeg vil bare lige sige til ordføreren, at det måske vil være smart, hvis ordføreren går hjem og læser på den lektie.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Det er altid rart at få lektier for i Folketingssalen, og tak for det, vil jeg sige til hr. Lennart Damsbo-Andersen.
Jeg tror, vi begge er enige om, at det er dybt ulykkeligt, når der sker ulykker, særlig dødsulykker, på danske arbejdspladser.
Men jeg kan bare ikke se, at indførelsen af et id-kort selvstændigt vil forhindre eller nedbringe antallet af ulykker på danske arbejdspladser, og særlig på konstruktionssteder, hvor der bygges.
Og det kan man jo sagtens gøre, uden at man udstyrer alle danske arbejdstagere med et id-kort.
Det håber jeg ordføreren er enig med mig i.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Jeg tænkte, at nu må jeg hellere tage ordet igen, for nu kommer vi ind i en konkret diskussion.
Det er rigtig godt.
Det er en af problemstillingerne i dag.
Det kan godt være, at man siger, der vil være en administrativ byrde i det her, men jeg er overbevist om, at der til gengæld vil være en meget, meget stor besparelse i forhold til det antal arbejdsskader og ulykker, der så vil komme i fremtiden.
Der er ingen tvivl om, at hvis man går ind i det her, vil det være til stor gavn for både den enkelte, for byggepladser og firmaer og også for samfundet.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Tak for det.
Det er jeg så ikke enig med hr. Lennart Damsbo-Andersen i, og det er heller ikke sikkert, vi bliver det.
Men jeg vil gerne sammen med hr. Lennart Damsbo-Andersen arbejde for, at vi højner niveauet for det danske arbejdsmiljø og sikkerheden på danske arbejdspladser.
Jeg kan være bekymret for, at indfører man det her id-kort, vil det blive udbredt til andre sektorer, og vil dermed også påtvinge virksomheder, arbejdstagere og arbejdsgivere unødvendigt bureaukrati.
Samtidig mener jeg jo stadig væk, at det er arbejdsgivers ansvar at sikre, at de mennesker, der bliver ansat, har den nødvendige uddannelse, der betyder, at man ikke kommer galt af sted, og at man er opmærksom på de sikkerhedstrusler og risici, der findes på arbejdspladsen.
Det ændrer et id-kort ikke noget ved positivt.
Det gør hverken fra eller til.