runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Det er rigtig fint at læse op fra sin tale, man skal bare huske at læse det hele.
For det næste, der står på ordførerens talepapir, er jo netop, at man ikke skal vælge de gule, men at man skal vælge de andre, og at det kommer til at hjælpe, fordi man nu får et højere fradrag for medlemskabet.
Og der mener jeg bare at man fuldstændig underkender, hvad det er for et arbejde, fagbevægelsen laver.
Jeg tror ikke på, at det kun er et spørgsmål om, hvad man kan få i fradrag, i forhold til hvad for en fagbevægelse man vælger.
Jeg mener simpelt hen ikke, at ordføreren kan være bekendt at stå her på talerstolen og sige: Det her er det eneste gode fra fagbevægelsen.
Nej, det, der er godt fra fagbevægelsen, er i forhold til de her sager om social dumping.
Det er rigtig godt, at fagbevægelsen bliver en del af de offentlige arbejdspladser, når vi laver udbud.
Det er rigtig godt, at fagbevægelsen kan arbejde sammen med kommunerne og komme ind og se på, om der bliver levet op til de sociale klausuler og andet, der ligger.
Det er et vigtigt arbejde fra fagbevægelsens side.
Men jeg synes, man underkender fagbevægelsens arbejde fuldstændig, når man står her på talerstolen og siger, at nu hjælper man fagbevægelsen og nu kommer medlemmerne tilbage.
For det er kun et spørgsmål om et øget skattefradrag.
Jeg synes ikke, ordføreren kan være det bekendt.
Jonas Dahl (SF), 2014-12-17:
Nej, det handler sådan set om, at jeg synes, det er okay at belønne folk, der gerne vil være i en rigtig fagforening.
Det synes jeg reelt set er det, der er udfordringen i det, og jeg synes sådan set, det er fair nok, at man vil gøre noget ved det.
Det her er det initiativ, vi har taget.
Hvis man husker tilbage lidt i tiden, var det sådan set den tidligere regering, der skruede ned for fradraget i fagforeningskontingentet.
Det var den tidligere regering, støttet af Dansk Folkeparti, som ikke prioriterede indsatsen mod social dumping.
Den her regering, som SF har været en del af eller støttet de senere år, har sådan set år for år lavet en indsats med at bekæmpe social dumping.
Det har man gjort sammen med fagbevægelsen, men fagbevægelsen har sagt, at nogle gange er der også behov for nogle politiske redskaber.
Det er her, hvor vi tager initiativer.
Og hvis man endelig skal snakke om fagbevægelsens berettigelse – ikke mindst i forhold til højrefløjen – synes jeg faktisk, Dansk Folkeparti måske skulle have løftet fingeren bare en anelse op igennem 00'erne, da man havde mulighed for det.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-17:
SF er jo meget kritisk over for, at tre af de borgerlige partier ikke vil bruge flere penge i den offentlige sektor.
Det offentlige forbrug skal vokse, det er meget vigtigt for SF.
Hvordan har SF det med, at regeringen her lægger op til, at det offentlige forbrug i 2016 skal vokse med det mindst mulige, nemlig 0,1 pct.?
Jonas Dahl (SF), 2014-12-17:
Det finanslovsforslag, vi behandler nu, som bliver finansloven for 2015, har en vækst, så vidt jeg husker, på 1,5 pct. i 2015.
Så er det rigtigt, at der er en mindre vækst i 2016.
Jeg vil gerne love noget, såfremt rød blok fortsat er ved magten.
Jeg skal gerne tage imod hjælp fra hr. Ole Birk Olesen, og hvis han har lyst til at hjælpe med til det, så har jeg da nogle fine Bombostickers, der sikkert vil te sig godt hos Ole – undskyld den direkte tale.
Men ud over det vil jeg gerne sige, at vi så har den ambition at se på, hvordan vi i det hele taget kan løfte væksten generelt i samfundet, men også i den offentlige sektor, også i 2016, hvis vi skal forhandle en finanslov med finansministeren og Socialdemokraterne efter et valg.
Det vil vi da gøre hvad vi kan for.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-17:
Er det en betingelse for SF for at pege på en ny rød regering, at den regering vil lade det offentlige forbrug vokse med mere end 0,1 pct. i 2016, sådan som regeringen lægger op til?
Jeg har slet ikke læst Venstres debathåndbog, og jeg kom ikke med nogen påstand om Enhedslisten.
Jeg stillede et spørgsmål om Enhedslistens politik – Enhedslisten problematiserer jo altid, at der er økonomisk forskel i samfundet – og jeg kan så forstå, at svaret fra hr. Aaen er, at det faktisk er nødvendigt, at der er en vis økonomisk forskel.
Der skal være forskel på, om man arbejder meget eller arbejder lidt, sådan rent økonomisk.
Der skal være forskel på, om man slet ikke arbejder eller arbejder, rent økonomisk.
Enhedslisten synes, der skal være en økonomisk ulighed.
Enhedslisten synes måske bare ikke, den skal være så stor som i dag, men den skal være der.
Det skal kunne betale sig at arbejde.
Men så synes jeg bare, at hr. Frank Aaen skal lade være med at stå og sige, at det der med, at det skal kunne betale sig at arbejde, er noget pjat, for det mener Enhedslisten jo også at det skal kunne.
Det skal bare ikke kunne betale sig så meget, som vi synes at det skal.
Frank Aaen (EL), 2014-12-17:
Jeg har ikke sagt, at det er noget pjat at sige, at det skal kunne betale sig arbejde.
Jeg siger, at det kan betale sig at arbejde.
Altså, alle tal viser, at dem, der er i arbejde, har en højere indkomst end dem, der ikke er i arbejde.
Muligvis kan man med nogle snedige beregninger sige, at der skulle være ganske få i samfundet, der får mere for ikke at arbejde, end hvis de gik på arbejde.
Det betyder bare, at lønnen er for lav netto f.eks., men man kan bare heller ikke lade være med at arbejde, fordi kravet er, at vil man have understøttelse som arbejdsløs, skal man tage imod det arbejde, man får tilbudt.
Så derfor giver det bare sig selv, at det kan betale sig at arbejde, og man kan ikke bare vælge at lade være.
Mike Legarth (KF), 2014-12-17:
Synes Enhedslisten, at en person, der påtager sig et fuldtidsarbejde, har en højere indtægt, får en højere løn end den, som er på offentlig forsørgelse, den, som ikke har et arbejde, men bliver lønnet af det offentlige?
Frank Aaen (EL), 2014-12-17:
Jeg ved godt, at man kan lave forskellige regnestykker, der skulle vise, at nogle, der ikke er i arbejde, får mere end dem, der er i arbejde.
Altså, det er jo nogle underlige regnestykker, og jeg vil bare sige, at selvfølgelig kan det betale sig og skal det kunne betale sig at arbejde, og det er altså også sådan, at det kan det i 99 ud 100 tilfælde, og man kan i virkeligheden bare ikke vælge at lade være med at arbejde, fordi man skal arbejde, hvis man vil have dagpenge f.eks. og får tilbudt arbejde.
Mike Legarth (KF), 2014-12-17:
Jeg synes, det er et chokerende svar, altså at Enhedslisten ikke klart kan tilkendegive det.
Han kom så med sådan noget udenomssnak pakket ind i et eller andet, som man alligevel ikke rigtig kunne konkludere noget ud af.
Er det ikke rimeligt, at den, der påtager sig et job, og som er med til at løfte byrden og få tingene til at køre rundt, har en motivation og en gevinst ved at tage et arbejde i forhold til den, der vælger at sige: Næh, det har jeg ikke lyst til, jeg bliver hjemme og lader mig finansiere af det offentlige?
Er det fair at sige det?
Eller ønsker Enhedslisten en borgerløn?
Er det det, hr. Frank Aaen og Enhedslisten egentlig mener, nemlig at alle bare skal have det samme i løn?
Det var også det, der sådan var udgangspunktet i det forrige spørgsmål
, tror jeg.
Hvor har vi Enhedslisten henne?
Jeg frygter da, at vi er på vej derhen, for vi får ikke et klart svar.
Jeg vil gerne have et tillægsspørgsmål, for vi har lidt tid, kan jeg se på spørgerlisten.
Hvorfor har Enhedslisten støttet en regering, der har haft negativ offentlig vækst 3 år i træk, når Enhedslisten har haft det parlamentariske ansvar for at sikre, at den politik, man selv står for, bliver vedtaget?
Er det ikke nærmest hykleri?
Frank Aaen (EL), 2014-12-17:
Nu er det altså Konservative og Venstre, der har hjulpet finansministeren med at lave en lov om udgiftslofter, som sætter grænser for, hvor meget man kan udvikle velfærden.
Det er vi meget kede af, men det er altså ikke vores skyld.
Det er hr. Mike Legarths skyld, for han rakte hånden op på et forkert tidspunkt efter vores opfattelse.
Og så må jeg sige, at jeg jo har svaret på den der, undskyld mig, for man må ikke sige sludderpåstand, om, at vi går ind for, at folk skal have det samme, uanset om de er i arbejde eller ikke i arbejde.
Vi synes, at folk skal have et job, og vi synes også, det er en god idé, at dem, der har et job, har en rimelig indkomst.
Vi synes så også modsat, at dem, der ikke kan få tilbudt et job, ikke kan få et job, også skal have noget ordentligt at leve af.
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Tak for det.
Der er en anden ting, jeg vil spørge om ordføreren ikke er enig i.
Når man kigger på den her finanslov, er der blevet talt meget om velfærdssamfundet og om, hvordan man bidrager til det.
Men kan ordføreren ikke her sige, at når man kigger på, hvad der er sat af i 2015, er det relativt få midler, der er sat af i 2015?
Kan ordføreren ikke bekræfte, at når man kigger på den vækst, der bliver lagt op til i 2015, så er det for en stor dels vedkommende sådan, at vi når op på en vækst på 1,5 pct., netop fordi der, synes vi jo, har været en forfejlet udlændingepolitik og indvandringspolitik, som gør, at der er det her meget, meget store udgiftspres på omkring 4 mia. kr., der giver den her vækst i 2015?
Så er der mange sympatiske tiltag, som jeg også ved Enhedslisten har kæmpet for, men som reelt først slår igennem i 2016.
Frank Aaen (EL), 2014-12-17:
Jeg kan jo gentage det, jeg sagde før, nemlig at vi synes, det havde været fint, hvis de økonomiske rammer eller det økonomiske råderum, eller hvad man nu vil kalde det, var større end det, der ligger.
Men vi må bare erkende, at et massivt flertal her i Folketinget har vedtaget nogle udgiftslofter, som gør det meget svært, ikke at få fat i pengene, for det kan man sådan set efter vores opfattelse relativt nemt få, hvis man vil, men at få lov til at bruge dem, fordi der er lofter for, hvor store udgifter det offentlige må have.
De er altså vedtaget af et massivt flertal her i Folketinget.
Det er vi meget kede af.
Men at tro på, at vi kunne lave de lofter om, lå ud over vores rækkevidde og muligheder for at føre politik.
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Jeg vil egentlig gerne kvittere for, at ordføreren her helt ærligt fra talerstolen siger, hvordan det hænger sammen.
I den her finanslov for 2015 er der ikke meget velfærd.
Så har man selvfølgelig nogle intentioner om på den lange bane at tilføre noget til noget mere velfærd.
Så vil jeg gerne høre, om ordføreren ikke også kan bekræfte, at siden 2011 og frem til 2013 – nu har vi jo ikke afrapporteringen ude fra kommunerne for 2014 endnu – kan vi se, hvis vi bare kigger på ældreområdet, at der har været minusvækst.
Det kan vi se, når vi kigger på, hvad kommunerne derude bruger på ældreområdet.
Og det er samtidig med, at vi, når vi kigger på den demografiske udvikling, kan se, at der også bliver flere ældre.
Så når regeringen siger, at man vil velfærden, og at det er hjerteblod, så kan det godt være, at man siger det, men det er altså ikke det, man har gjort indtil videre.
Nu må vi se, hvordan det kommer til at gå med den ældremilliard, der sidste år blev finansieret og sendt ud til kommunerne, altså om den så reelt er gået til kommunerne.
Der er i hvert fald noget, der tyder på, at det alt sammen ikke er gået til formålet.
Men kan ordføreren ikke bekræfte, at når vi kigger tilbage fra 2011 til 2013, kan vi se, at vi altså har haft minusvækst, hvad angår ældreområdet?
Frank Aaen (EL), 2014-12-17:
Det var jo præcis et af de store slagsmål, der var omkring finansloven for 2014, hvor Enhedslisten sloges for, at de penge, der blev givet til ældreområdet, også blev givet på en måde, så man var sikker på, at de gik til de ældre.
Det kunne vi ikke få regeringen med på, og så var det altså, at borgerligheden her i salen besluttede sig for at hjælpe regeringen med, at den milliard, vi trods alt fik kæmpet os igennem til – for vi må jo sige, at det var Enhedslisten, der bragte den milliard på banen og fik den ind i en finanslov – blev givet på en måde, så man ikke kunne være sikker på, at pengene blev brugt til deres formål.
Det er vi kede af, men det er sådan set ikke vores ansvar.
Det er sådan set højresidens ansvar, at pengene blev givet på en måde, hvor man ikke kunne være sikker på, at de i virkeligheden gik til de ældre.
Må jeg så bare lige i al fredsommelighed sige til Dansk Folkeparti, at det er rigtigt nok, at vi ikke fik hævet beløbene så meget, som vi gerne ville, men Dansk Folkeparti har sagt, de vil støtte en statsministerkandidat, der har erklæret nulvækst som sit mål.
Det ville jeg nok være lidt betænkelig ved.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-12-17:
Hr. Frank Aaen startede jo sin ordførertale med at brokke sig en kende over de manglende pinger forrest i salen.
Det skyldes måske, at intensiteten i debatten og troen på, at den rykker noget, er en smule vag; det var så det dramatiske indslag, man kunne få med.
Og når man hører hr. Frank Aaens ordførertale, bliver man da heller ikke bestyrket i, at hr. Frank Aaen repræsenterer et parti med en økonomisk politik, som på nogen måde hjælper med at bringe Danmark i en fornuftig og konstruktiv retning.
Det bliver hr. Frank Aaen og jeg jo nok ikke enige om i dag, ligesom vi sjældent bliver enige om særlig meget her i Folketingssalen.
Derfor vil jeg stille hr. Frank Aaen et principielt spørgsmål om, hvilken betydning hr. Frank Aaen mener at det private initiativ og den skabertrang hos iværksættere og mennesker, der starter ny virksomhed, har for økonomien og Danmark.
For når man hører hr. Frank Aaens parti tale, drejer det sig altid om større offentlig vækst, de arbejdsløse, der skal have bedre vilkår.
Jonas Dahl (SF), 2014-12-17:
Jeg synes, der er rigtig mange ting, vi kan gøre.
Noget af det har vi faktisk taget fat på, i forbindelse med at vi behandler det her finanslovsforslag i dag.
Der er mange af os, der kender dem fra de private husholdninger.
Derfor er der nu en udfordring med rent faktisk at få dem rullet ud i større skala.
Det er sådan set noget af det, der bliver afsat midler til med det her finanslovsforslag.
Så handler det også om vores trafik.
Det handler om, at vi nu f.eks. kan få en letbane i Aalborg.
Det handler jo også om nogle grønne investeringer, som rent faktisk gør, at vi kan tro på, at vi også kan skabe en bedre kollektiv trafik, kan have et mindre CO2-udslip fra busserne, fordi der skal køre færre af dem, fordi der kører flere tog, forhåbentlig også på el, som måske kommer fra de vindmøller, der bliver sat op i de her år.
Så jeg tror sådan set, der er rigtig mange ting, vi kan gøre.
Men det handler i sidste ende om, at vi selvfølgelig bliver både bevidste om det energiforbrug, vi har, men også ser på, hvordan vi løbende kan omdanne mere og mere.
I den store energiaftale, som så ikke er en del af finanslovsforslaget, men som Venstre jo også er en del af – i hvert fald stadig væk – har vi jo også netop sat fokus på, at vi skal lave den grønne omstilling, og det synes jeg faktisk er rigtig vigtigt og rigtig godt.
Frank Aaen (EL), 2014-12-17:
Jeg tror, at hr. Ole Birk Olesen er faret vild i Venstres valghåndbog, hvor der står forskellige mærkelige påstande, herunder at Enhedslisten går ind for, at Danmark skal være en del af Sovjetunionen, hvilket af naturlige grunde er ret besværligt.
Så det der passer heller ikke, men det står også i Venstres håndbog.
Jeg tror ikke, der er nogen mennesker, der er 10 mio. kr. om året værd.
Og det skal være sådan, at får man tilbudt et arbejde, skal man tage arbejdet på rimelige vilkår, og ellers kan man ikke få dagpenge.
Det var vist det, jeg sagde i mit indlæg.
Det er vores synspunkt, at folk skal have et arbejde; det er det vigtigste.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-17:
Hr. Frank Aaen mener, at det der med, at det skal kunne betale sig at arbejde, lidt er noget pjat, forstår man.
For der er nogle rådighedsregler, som gælder, og derfor behøver det sådan set ikke at kunne betale sig at arbejde.
Jeg skal høre: Er det egentlig Enhedslistens ultimative mål, at der slet ikke er nogen forskel på folks indkomster i Danmark, ikke nogen økonomisk ulighed overhovedet, således at man får det samme i løn, om man arbejder 20 eller 40 timer, om man ikke er i arbejde, eller om man er i arbejde, om man har taget en lang uddannelse og dygtiggjort sig eller ikke har taget en lang uddannelse og dygtiggjort sig?
Er ønsket fra Enhedslisten den totale lighed, sådan at der ikke er de økonomiske forskelle, eller synes Enhedslisten faktisk, at der skal være en vis forskel, så der er en motivation til at yde en ekstra indsats?
Thomas Danielsen (V), 2014-12-17:
Når SF bruger taletid hernede i salen på, at vi skal have et grønnere Danmark – altså, at man er mere ambitiøs, for SF er det grønneste parti, som ordføreren selv sagde – er jeg lidt overrasket over, at det drejer sig om varmepumper og færre busser, som kan forurene.
Jeg havde regnet med, at der var et større ambitionsniveau, men det glæder mig sådan set, at SF ikke går amok på den grønne dagsorden.
I forhold til finansieringen af den her grønne omstilling, som ordføreren så også henviser til at man er enige om i hele energiforligskredsen, så er der en fælles udfordring fra 2016 i, hvordan vi skal finansiere det her.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren: Skal det finansieres via finansloven fremadrettet, med skatteindtægter? Er det fra erhvervslivet, er det fra de private?
Hvordan skal vi finansiere det her fremadrettet, når nu vi ikke kan fortsætte med at finansiere det via PSO'en?
Og SF's udfordring bliver jo så ekstraordinært stor, hvis man nu ønsker et endnu grønnere Danmark med flere havvindmøller, med mere bølgeenergi.
Men det er klart, at hvis det kun drejer sig om lidt varmepumper, som vi har aftalt, og færre busser, så bliver det jo ikke et dyrere grønt Danmark.
Men hvordan vil SF finansiere det her fremadrettet?
Det kunne være interessant at høre.
Jonas Dahl (SF), 2014-12-17:
Det er jo sådan, at i den finanslovsaftale, vi står med her i dag, den, vi behandler i dag, ligger der en række initiativer både i forhold til en styrket indsats for mere natur og for biodiversitet og de her miljøteknologiske udviklings- og demonstrationsprogrammer også kaldet MUDP.
Det er jo sådan set noget af det, som jeg er glad for at vi faktisk har fået med i finansloven.
Så er der også et grønt nationalregnskab, og der er en grøn omstillingsfond.
I det hele taget er der sådan set en bred indsats i forhold til at styrke hele det grønne område.
Det er jeg sådan set glad for at vi kom igennem med på den her finanslov, og det tror jeg sådan set er vigtigt.
Så er der en finansiering, der udestår, i forhold til de dele, der foregår i energiforligskredsen, og det tror jeg man skal tage i energiforligskredsen.
Sådan som jeg kan forstå det, er de forhandlinger stadig væk igangværende, og jeg synes, man skal overlade dem til dem.
Det, jeg forholder mig til i dag, er den lille milliard kroner, det lykkedes at få afsat på finansloven for 2015, og der synes jeg sådan set der er taget mange skridt i den rigtige retning i forhold til at sikre endnu mere grøn omstilling af vores ressourcer og ikke mindst til at sikre en ordentlig natur.
Jeg tror ikke, det er nogen hemmelighed, at vi har forhandlet om en folkeskolereform.
Jeg tror i hvert fald ikke, der er ret mange folkeskolelærere, der ikke har opdaget, at det har været debatteret de senere år – heller ikke mange børn eller forældre til børn i folkeskolealderen.
Jeg synes sådan set ikke, at den der reform og den konflikt, vi var vidne til, og sammenblandingen af det var specielt køn. Jeg synes faktisk, det er en god folkeskolereform, vi har lavet, som har fokus på at løfte de svageste elever i vores folkeskole.
Det har sådan set været meget vigtigt for SF.
Havde vi gerne set, at der var råd til at have to voksne i klassen?
Ja, det havde vi.
Det var noget, vi sagde inden valget, og det er også noget, vi har arbejdet på.
Det lykkedes en lille smule, for det er i hvert fald blevet en mulighed med den nye folkeskolereform.
Jeg havde da gerne set, at vi havde lykkedes med det yderligere, men sådan er det jo.
Når vi har lavet et forlig, som Venstre jo også er en del af, og jeg går også ud fra, at Venstre kan se sig selv i den aftale, man er endt med at indgå, står jeg da gerne på mål for det.
Jeg synes, det er en god folkeskolereform, vi har lavet.
Er der ting, jeg kunne ønske mig var anderledes?
Ja, selvfølgelig er der det.
Sådan tror jeg da sådan set også Venstre har det med den aftale, vi i sidste ende har indgået, for ellers ville jeg blive overrasket, hvis de syntes, at det bare var helt perfekt, og i øvrigt ikke kunne forestille sig noget, der var bedre, på folkeskoleområdet.
Tina Nedergaard (V), 2014-12-17:
Men vi skal så nok formidle vores folkeskolepolitik til borgerne – det er vores forpligtelse.
Det, jeg spørger til, er sådan set hr. Jonas Dahls svar til lærerne – ikke til forældre og elever og andre, der måtte have interesse i folkeskolen, men til lærerne i folkeskolen.
Hvad er svaret, når de spørger: Hvorfor fik vi et helt andet resultat ud af et rødt flertal end det, der var stillet os i udsigt?
Vi var stillet i udsigt, at der ville være flere lærere i klasserne, færre elever, flere ressourcer, men man har jo sådan set stort set fået det modsatte, ved at man også har stillet sig selv over for en stor opgave med inklusion.
Jeg ønsker egentlig ikke et referat af, hvad Venstre har deltaget i, for det skal vi nok stå på mål for.
Jeg spørger, hvad SF svarer de lærere, som ved sidste valg stemte på SF i den tro, at de ville få en lettere hverdag som lærer, hvis der blev et rødt flertal, men hvor mange jo oplever, at det er blevet en hårdere hverdag for lærerne.
Det kan vi bl.a. også se på øget sygefravær og på, at en del fravælger erhvervet.
Jonas Dahl (SF), 2014-12-17:
Jeg tror, at det, fru Tina Nedergaard er ude i, er sådan en gang
hvis jeg blander alt godt i en skål og rører det lidt rundt, kan det være, der kommer noget sjovt ud af det.
Jeg synes, det er en lidt underlig leg.
Jeg skal gerne forholde mig til de ting, vi gik til valg på, men at kæde det sammen med en folkeskolereform og et højt sygefravær og så efterfølgende prøve at sige, at det hele er SF's skyld, synes jeg er sådan et lidt mærkeligt sammensurium.
Jeg havde gerne set, at der var råd til at have tolærerordninger eller to voksne i klasserne.
Det synes jeg sådan set er vigtigt.
Det sagde vi også, da vi gik til de der folkeskolereformforhandlinger.
Det lykkedes også at skabe den mulighed i folkeskolereformen, således at kommunerne kan afgøre, om det er noget af det, de vil have rundtomkring.
Det synes jeg da sådan set er vigtigt i forhold til den del af det. Hvad jeg helt grundlæggende siger til forældre og lærere, når jeg møder dem,
er: Jeg synes ikke, det forløb, der var om den konflikt, var særlig kønt.
Jeg synes, det var et ærgerligt forløb.
Det synes jeg mange har ansvaret for.
Men i forhold til indholdet af folkeskolereformen, hvor vi tager fat på at løfte dem, der falder igennem, dem, der ikke har tilstrækkelige kompetencer i forhold til at kunne læse og skrive, når de forlader folkeskolen, er jeg faktisk glad for, at vi har en folkeskolereform, som peger fremad, og som forhåbentlig kan løse det store problem, det er, at for mange ikke kan læse og skrive, når de forlader folkeskolen.
Jane Heitmann (V), 2014-12-17:
Tak for det.
Jeg har med interesse fulgt debatten her, og jeg har også noteret mig, at ordføreren nævner sundhedsområdet.
Jeg har også læst regeringens finanslovsforslag og kan forstå, at man her prioriterer sundhedsområdet med 600 mio. kr. i 2015.