runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2013-02-07:
Det bliver jo meget nemt en gentagelse af de to foregående ordføreres taler, i hvert fald for hovedpartens vedkommende.
Der er ingen tvivl om, at det her vil tage et pres fra mange lastbilchauffører, som hver dag har måttet gå på arbejde med en frygt for at komme til at lave en lillebitte fejl, som skulle koste dem deres førerret og dermed også deres job.
Så det er godt, at der kommer en graduering af sanktionsniveauet, og at bagatelgrænserne bliver udvidet lidt, således at man ikke bare mister sit kørekort, fordi man har lavet en lille forglemmelse på sit kontrolapparat.
Det synes vi i Dansk Folkeparti er et rigtig, rigtig godt skridt at tage, og det gør jo så også, at politiet så kan koncentrere sin indsats om de virkelige forbrydere, dem, der virkelig snyder med det her system, og så slå til der.
Til gengæld er vi ikke i Dansk Folkeparti særlig begejstrede for den del, der handler om det tredje kørekortdirektiv, og det er også derfor, at vi ikke har støttet det direktiv, og generelt er vi jo ikke tilhængere af en ny afgiftspakke.
Her er det så bare kørekortene, der alle sammen får et lille klem.
Det er lidt ærgerligt, når der er ting i forslaget, som man ikke kan støtte og så måske vil være nødt til at sige nej til alt det gode også.
Så jeg håber på opbakning til, at vi kan få det her lovforslag delt op under udvalgsarbejdet.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-07:
Tak for det, formand.
Dette lovforslag er fremsat på baggrund af EU-Domstolens dom fra sidste år.
Det vil altså sige, at EU-retten mener, at alle overtrædelser ikke kan skæres over en kam; der skal kunne differentieres alt efter typen af overtrædelse.
Det kan f.eks. være diagramark og fartskriverkort.
På den måde tager vi i højere grad højde for, hvor grov overtrædelsen er.
Det vil medføre flere betingede frakendelser, når der f.eks. kun er tale om, at man har overtrådt reglerne for fartskiven og ikke andet.
Ud over det medfører dette lovforslag en forbedring af kørekortene som id-kort.
Sikkerheden er ikke hævet siden 1997, og det er et af de absolut mest brugte id-kort.
Det gør dog, at udgiften til udstedelse af et kørekort stiger med 20 kr. pr. nyt kort, og det lægger vi op til at borgerne skal betale.
Der bliver årligt udstedt omkring 360.000 kørekort i Danmark, og derfor ville politiet ellers få en merudgift på 7,2 mio. kr. Det er samlet set to ændringer, som vi fra De Radikales side kan bakke op om.
Karsten Nonbo (V), 2013-02-07:
Jeg nåede det ikke før, men jeg kan lige høre, hvad De Radikale mener om mit – synes jeg selv – konstruktive forslag, og hr. Rasmus Prehn kan jo svare for sig selv senere, da han ikke ville svare fra talerstolen.
Jeg har et generelt spørgsmål, nemlig om man ikke kan se en idé i at sige: Ville det gøre noget, at alle de mange, altså den helt store masse, betaler en lille smule mere, således at de, der skal erhverve kørekort mange gange – altså når man er over 70 eller 75 og skal have det gjort hvert andet år og på et tidspunkt faktisk hvert år – får en udgiftsneutral model?
Altså således af de kan slippe med samme pris som nu, og så giver vi andre, altså den store masse, måske en krone mere, mens pensionisterne slipper for at få en kæmpestor udgift.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-07:
Jeg har faktisk tænkt på præcis samme problemstilling, vil jeg helt ærligt sige.
Men det, man også må sige, er, at så vidt jeg ved, er den udgift, som pensionister i dag betaler, ikke blevet reguleret siden 1990'erne.
Hr. Karsten Nonbo må ikke hænge mig helt op på det, men jeg tror ikke, at det er blevet reguleret siden 1990'erne.
Vi kunne måske godt se på, om det kunne gøres, men ellers er det måske også på tide, at der bliver reguleret lidt på den sats.
Det giver måske meget god mening.
Karsten Nonbo (V), 2013-02-07:
Det kunne ikke falde mig ind at hænge ordføreren op på det, for jeg tror egentlig, at ordføreren har ret, og så ville det jo være dumt.
Men jeg vil bare kvittere for, at vi kommer til at kigge sagligt på det.
Det er det budskab, jeg har modtaget, så jeg skal nok lade være med at hive ordføreren i byretten, hvis det nu ikke skulle holde i sidste ende.
Men jeg synes, vi skal kigge sagligt på det, og det er jeg glad for at kunne kvittere for.
Jonas Dahl (SF), 2013-02-07:
Tak for det.
Jeg synes ellers, det kunne være interessant, hvis vi også havde sagerne i byretten, men det er jo så en helt anden sag, og det tror jeg vi må tage en anden dag.
Men bare for at summere op, som flere allerede har gjort, så er der jo ligesom tre hovedpointer i det her lovforslag: En forhøjelse af gebyrerne for udstedelse af kørekort på 20 kr.; så er der den her lempelse af frakendelsessystemet, ved at man gør det betinget frem for ubetinget med hensyn til de mindre forseelser, når man ikke har holdt helt styr på sit kontrolapparat; og endelig er der så den her EU-del.
Men jeg har ikke yderligere at tilføje i forhold til den gennemgang, de andre ordførere har lavet, så jeg skal blot bemærke, at vi fra SF's side selvfølgelig bakker op om forslaget.
Rasmus Prehn (S), 2013-02-07:
Lad mig indledningsvis rose Enhedslistens ordfører for det mod, det trods alt er i fra Folketingets talerstol at efterlyse et mere rigidt sanktionsregime.
Det er alligevel imponerende, at det er det, man ligefrem jagter – et mere rigidt sanktionsregime.
Det lyder, tror jeg, på langt de fleste ganske ubehageligt.
Men det er alligevel modigt af Enhedslisten, at noget af det, man allerhelst vil fremme, er et rigidt sanktionsregime.
Jeg vil gerne bore lidt i det sidste, som Enhedslistens ordfører er inde på, nemlig det med, at man som chauffør risikerer at miste sit førerbevis, at man dermed også risikerer at miste sit job, at man ikke kan køre med sin familie i sin privatbil osv. Synes Enhedslisten ikke, at det er et positivt skridt, at vi nu sikrer, at den her chauffør, som sådan set har passet sit arbejde, men kommer til at lave nogle dumme fejl, ikke risikerer at skulle gå fra hus og hjem, fordi han eller hun mister sit førerbevis?
Morten Bødskov (S), 2013-02-07:
Tak for det, formand.
Må jeg ikke starte med at takke ordførerne for den overvældende positive modtagelse af lovforslaget.
Der er ingen grund til at gå i detaljer med forslaget her fra talerstolen i dag – der er fyldigt redegjort for det af de foregående ordførere.
Men jeg vil bare sige, at der altså som sagt ikke her er tale om nogen større revision af reglerne i retsplejeloven, i lov om international fuldbyrdelse af straf m.v. eller i udleveringsloven.
Formålet er jo derimod at sikre, at Danmark også fremover, som flere også har været inde på, bidrager til internationalt samarbejde om retshåndhævelse, hvilket selvfølgelig er en vigtig pointe, og dernæst, som flere også har sagt, bekæmpelse af kriminalitet.
Det er lige nøjagtig pointen, at det kan vi være med til at sikre ved at gennemføre og ratificere Europarådets hvidvask- og terrorfinansieringskonvention og de to tillægsprotokoller til udleveringskonventionen, som også har været omtalt.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-07:
Det er fint.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-07:
Jeg kunne godt gentage det, for jeg sagde det også i min ordførertale, men det er sådan set ikke det, vi er så bekymret for, det er alle de der vilkårslempelser, som man kombinerer det med, og det er jo sådan noget, der er gemt nede i bemærkningerne, og der skal man som sagt læse efter.
Jeg er da glad for, at SF's ordfører siger, der er forskel på, hvad man er dømt for, for det var i virkeligheden Venstres pointe, altså hvorfor vi ikke laver et system, hvor vi ikke indretter det efter, hvor lang tid man er dømt, men hvad man er dømt for, for det er der typisk en klar forskel på.
Det er jo derfor, der er nogle af partierne i Folketinget, der er lidt bekymrede.
Henning Hyllested (EL), 2013-02-07:
Jo, lad mig lige svare på det første først.
Vi er tilhængere af, at det system, man har nu, for så vidt fortsætter.
Vi synes, det er godt nok.
Der er, som jeg var inde på, siden 2005 indbygget nogle tolerancer, som efter vores mening er alt rigeligt.
Så er der faldet den her Urbandom, og så forsøger man nu at imødekomme den; man har gradueret satser osv.
Fint for os, det generer os ikke voldsomt.
Derfor er vi også for lovforslaget som helhed.
Vedrørende den ubetingede frakendelse: Jo – og det prøvede jeg også i al hast at gøre opmærksom på til sidst i min ordførertale – vi er tilhængere af, at der ikke idømmes ubetinget frakendelse, når der »bare« er foregået nogle overtrædelser, som ikke kan kategoriseres som alvorlige overtrædelser.
Det tror jeg stadig væk på der gør.
Det er jo hele formålet med den del af det.
Så det tror jeg stadig væk på der gør.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-07:
Men der kan jo være rigtig, rigtig stor forskel på, hvad det er for nogle forhold, man bliver dømt for.
Jeg synes, det er fint, at man fra Kriminalforsorgens side vurderer, at her er faktisk et pædagogisk hensyn, som man kan tage; her er faktisk nogle perspektiver at bygge videre på, og i det her tilfælde kunne det helt ekstraordinært være en god idé at sige, at en person faktisk kan afsone med fodlænke for anden gang.
Men det er klart, at det må stoppe på et tidspunkt.
Der er grænser for tilliden og for, hvor mange gange man kan dumme sig.
Men jeg vil ikke afvise, at der kan være rigtig, rigtig god ræson i, at man faktisk siger, at en person kan få en fodlænke for anden gang.
Men det er klart, at der skal ligge en nøje vurdering bag det, og det er også mit indtryk, at Kriminalforsorgen er rigtig gode til det.
Vi har faktisk en fodlænkeordning, som fungerer rigtig godt, og som har vist gode resultater.
Jeg er ikke så nervøs for, at vi udvider fra 5 til 6 måneder.
Venstre har jo selv støttet udvidelsen til de 5 måneder, og 1 måned oveni tror jeg altså ikke er det, der kommer til at forrykke det store billede.
Jeg tror, det er ganske trygt at stemme ja til.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-07:
Det er jo fuldstændig rigtigt, det har jeg jo heller ikke erklæret mig uenig i.
Jeg har det da fint med den ordning i forhold til udslusning for folk, der er dømt for økonomisk kriminalitet, men det kunne godt være, vi skulle overveje, om folk, der er dømt for mord og mordforsøg og andet, skal have de muligheder.
Og der kan man godt lægge det over til kriminalforsorgen, men vi synes egentlig, vi skal tage en politisk diskussion og påtage os det politiske ansvar, men det ønsker SF så ikke, og det kan man så bare notere sig.
Så siger SF's ordfører, at man rydder op med det her lovforslag.
Jeg er ked af at sige det, men det gør man altså ikke.
Man sænker kravene, man stiller; man sørger for, at en masse mennesker, som man måske ikke skulle have sænket kravene for, får de sænkede krav som vilkår, og så giver man f.eks. mulighed for, at de kan få lov til at indtage alkohol, mens de afsoner i fodlænke.
Tom Behnke (KF), 2013-02-07:
Det står jo enhver frit for at stemme, som man nu har lyst til, om man er for eller imod et lovforslag, men jeg synes, at det er forstyrrende for debatten, hvis man lægger falske lodder i skålen.
Hvis man påstår, at forslaget betyder noget, som rent faktisk ikke er rigtigt, og man derudfra så siger, at derfor kan man ikke støtte forslaget, så går det jo galt.
For hvis forudsætningerne for ens stemmeafgivning ikke er rigtig, bliver stemmeafgivningen jo heller ikke rigtig.
Det, hr. Karsten Lauritzen sagde, var, at nu bliver det sådan, at langtidsafsonere får lov til at afsone i fodlænke.
Nej, det er jo ikke rigtigt, det er simpelt hen ikke rigtigt.
Det, der kommer til at ske, er, at man som en del af udslusningen, hvis man i øvrigt er fundet egnet til det, kan få lov til at afsone den sidste del af straffen, højst op til 6 måneder, i fodlænke i eget hjem, og der er der jo ikke ændret på krav og kriterier til egnethed.
Er det ikke korrekt, at det er det, der står i forslaget, som vi behandler i øjeblikket?
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-07:
Det kan vi jo gå ned i efterfølgende, men jeg kan da bekræfte over for hr. Tom Behnke, at der i lovforslaget åbnes mulighed for, at man kan få lov til at afsone sin sidste tid i fodlænke.
Det er jo så en politisk diskussion, hvilke indsatte der skal have mulighed for det.
Jeg forstår faktisk ikke helt, at Det Konservative Folkeparti i 10 år har hævet strafferammerne for nogle meget alvorlige forbrydelser ud fra en betragtning om, at folk skulle have lov til at afsone lang tid, hvis de har begået alvorlige forbrydelser, og nu, uden hensyntagen til hvem de her mennesker er og hvad de har lavet, lemper man så på vilkårene for afsoning.
Det forstår jeg ikke rigtig.
Det er så De Konservatives politik, og jeg bliver bare nødt til at sige, at der er vi ikke enige i Venstre.
Jeg respekterer det konservative synspunkt, men jeg er ikke enig, og det er derfor, at vi er modstandere af forslaget, og det er derfor, vi ikke er med i aftalen om kriminalforsorgen.
Tom Behnke (KF), 2013-02-07:
Nu diskuterer vi ikke den konservative holdning.
Vi diskuterer Venstres holdning til det her forslag.
Vi skal nok komme tilbage til De Konservative.
Jeg tror heller ikke, at Venstres holdning til forslaget afhænger af, hvad De Konservative mener om forslaget.
Det kan jeg ikke forestille mig.
Vi har baseret alt det her på, at der bliver markant mere sikkerhed.
Det synes jeg at ordføreren kørte fint uden om og slet ikke bemærkede.
Men det næste, der blev sagt, som heller ikke er rigtigt, men som også var en af forudsætningerne for, at Venstre ville stemme imod, er, at så kan man bare sidde derhjemme og drikke, når man afsoner i fodlænke.
Det er jo heller ikke korrekt.
Det er jo ikke rigtigt.
Det, der står i forslaget, er, at man helt undtagelsesvis i enkeltstående tilfælde ved familiesammenkomster kan tillade sig at drikke én enkelt genstand, og hvis man i øvrigt har afsonet fornuftigt og der ikke har været problemer, så kan der blive sagt: O.k., det er så i orden denne gang, men lad det ikke gentage sig.
Det er den lempelse, der ligger i det, men hr. Karsten Lauritzen prøver at give befolkningen indtryk af, at nu kan man bare sidde derhjemme og drikke løs, og det er derfor, at Venstre er imod forslaget.
Det er falske lodder i skålen.
Venstre skal forholde sig til forslaget, som det ligger.
Det er ikke det, forslaget siger, og derfor er Venstres forudsætning for at stemme imod simpelt hen ikke rigtig.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-07:
Der står i lovforslaget, og så tror jeg, at jeg citerer: at tilbagekaldelse af fodlænkeafsoning kan undlades, også selv om overtrædelsen ikke er enkeltstående.
Det vil jo sige, at den overtrædelse, der er tale om, f.eks. kan være, at man er taget med lidt alkohol i blodet.
Jeg ved ikke, hvor mange kontroller, der er, men det sender jo bare et meget, meget kedeligt og forkert signal, og jeg forstår simpelt hen ikke – det er jo en meget lille del af det – hvorfor Det Konservative Folkeparti synes, at det her er en god idé.
Jeg kan simpelt hen ikke få ind i mit hoved, hvorfor vi skal lette på det der kriterie.
Jeg kan måske forstå, at der skal gives mulighed for, at man kan gå til flere børnefødselsdage eller resocialiseringsaktiviteter, mens man afsoner i fodlænke.
Det kan jeg forstå.
Men at der skal lettes på det der alkoholkriterie, forstår jeg simpelt hen ikke.
Alkohol hører ikke hjemme i et fængsel, mens man afsoner, og det hører heller ikke hjemme, mens man afsoner i fodlænke.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan justitsministeren har fået Det Konservative Folkeparti med på at tage det med lovforslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-07:
Jeg vil spørge, om hr. Ole Hækkerup kan bekræfte, at ideen bag afsoning i fodlænke jo bl.a. er, at man ikke mister sit job, men at man samtidig med kan passe sit job, sådan at vi sikrer, at man, når man afsoner, ikke falder dybere ned i kriminalitet, men at man faktisk bliver holdt væk fra den kriminelle vej, som man for en stund er kommet til at vælge, altså at det har været det her med at passe et arbejde, der har været afgørende, og som derfor hidtil har været et kriterium.
Kan hr. Ole Hækkerup forklare, hvorfor Socialdemokratiet mener, at man, hvis man ikke har et arbejde, altså hvis man er førtidspensionist eller andet, så nu skal have den her mulighed?
Ole Hækkerup (S), 2013-02-07:
Det, der er godt ved fodlænkeordningen – og det var jo også det, som hr. Karsten Lauritzen i virkeligheden allerede var inde på som ordfører for Venstre – er, at vi ved, at den betyder, at der er mindre tilbagefald til kriminalitet.
Derfor er det jo helt generelt en god idé.
Men det er efter den individuelle vurdering, at det er en god idé, hvor man går ind og kigger på den enkelte, som man har med at gøre.
Det er jo ikke sådan, at man bare kan rulle det ud og sige, at nu er det en god idé for alle.
Derfor kunne jeg i virkeligheden også godt være lidt bekymret for det forslag, hr. Karsten Lauritzen fremsatte, hvor man siger, at her har vi nogle kriminalitetstyper, hvor vi må gøre brug af fodlænke sådan og sådan, og her har vi nogle andre kriminalitetstyper, hvor vi må gøre brug af fodlænke sådan og sådan.
Jamen hov: Er vi så ikke lige præcis ved at skippe den individuelle vurdering, hvor vi kigger på den enkelte, og hvor vi spørger, hvor realistisk det er, og hvor meget man egentlig selv har gjort?
Det er i virkeligheden der, hvor jeg synes at vi skal sørge for – og det synes jeg sådan set er glimrende ved den her aftale – at vi laver systemet nogenlunde fleksibelt, sådan at man kan tage dem, som det giver mening for, og få dem over i fodlænkeordningen.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-07:
Kan hr. Ole Hækkerup garantere, at der, når vi nu åbner op for, at f.eks. førtidspensionister kan få lov til at afsone i fodlænke – selv om det egentlig ikke var det, der var tanken i den tidligere lovgivning – ikke er nogen rockere iblandt?
Der er jo desværre ganske mange rockere eller folk med tilknytning til rockermiljøet, der er tilkendt førtidspension, og de får så mulighed for at afsone i fodlænke.
Kan hr. Ole Hækkerup her fra Folketingets talerstol garantere, at det gør de ikke?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-07:
Jeg fik jo lige knap, må man sige, en bekræftelse af, at kriminalforsorgen faktisk løser opgaven rigtig godt i dag.
De mennesker, man sender ud i fodlænke, er såmænd også egnet til det, og der er faktisk også mindre sandsynlighed for, at de falder tilbage til kriminalitet, hvilket jo er rigtig godt, fordi vi helst vil have mindre kriminalitet og færre ofre.
Det vil man så ikke vedstå sig fra talerstolen, men sådan er det.
Det vil sige, at der skal være styr på noget uddannelse eller noget arbejde osv.
Så hvis en person bliver sluset ud her, er der faktisk lagt en plan, og der er en slags kontrol med udslusningen.
Det er der netop ikke, hvis folk løslades efter fuld tid, for så har de udstået straffen, og så er det ikke muligt at stille nogle vilkår op.
De bliver bare skubbet ud i virkeligheden, og vi aner ikke, hvordan det går.
Så kan det ikke være et godt redskab, at man rent faktisk bliver sluset ud med fodlænke med kontrol, når man har vist nogle gode resultater den sidste periode, og når vi får lov til at følge med i, hvordan det går for vedkommende?
Det synes jeg er en alletiders ordning, og der er da masser af muligheder for, at det kan blive en succes, og at der kan blive mindre tilbagefald, netop fordi der, hvis der skulle være slinger i valsen, er mulighed for at gribe ind, og det er der altså ikke på den anden måde.
Ole Hækkerup (S), 2013-02-07:
Tak, formand.
Jeg forstod Venstres ordfører sådan, at der er nogle af de ting, som ligger i den her kriminalforsorgsaftale, som Venstre vil forsøge at få afskaffet eller ændret, sådan at man bruger fodlænke mindre, end der er lagt op til med det her forslag.
Hvis man bruger fodlænke mindre, end der er lagt op til i det her forslag – og det vil sige, at så har man jo altså folk i fængsel i stedet for – så koster det jo selvklart nogle flere penge.
Det er næppe overraskende for ordføreren.
Det er jo dyrere at sætte folk i fængsel.
Så er mit spørgsmål: Hvor meget dyrere bliver det, hvis man gennemfører det, Venstre har foreslået, og hvordan skal det finansieres?
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-07:
Nu er det jo regeringens forslag, vi diskuterer her i dag.
Jeg vil hjertens gerne diskutere det andet.
Vi ønsker at have en kriminalforsorg, der fungerer.
Vi synes bare, at snittet er lagt forkert i det materiale, der ligger her.
Vi kommer til at stå i en situation, hvor der er nogle mennesker, der får lov til at afsone i fodlænke, og som vi frygter ikke skulle have haft lov til det, fordi man ikke skelner mellem kriminalitetsformer; fordi man tillader, at langtidsfanger får lov til at afsone i fodlænke; og fordi de lempelser, man laver, bl.a. i forbindelse med indtagelse af alkohol, jo er nogle, man laver, fordi det er et problem, at folk ryger tilbage i fængslet og får afbrudt deres afsoning i fodlænke.
Vi synes, at det er en forkert argumentation.
Vi skal gøre det på ofrenes og på samfundets præmisser.
Og det er problemet med det her lovforslag.
Ole Hækkerup (S), 2013-02-07:
Og lige præcis fordi det skal være på ofrenes præmisser, må man jo også sige, at vi godt ved, at netop dem, der er igennem et forløb med fodlænkeordningen, har væsentlig mindre tilbagefald til ny kriminalitet end dem, vi i øvrigt har til at sidde og afsone i de danske fængsler.
Det betyder selvfølgelig også, at der er færre ofre, når der er færre forbrydelser.
Men selv om det her er regeringens forslag, så spurgte jeg jo, fordi det er Venstres ordfører, der er på talerstolen.
Det er derfor, jeg prøver at spørge ind til Venstres politik.
Det er jo meget svært at forstå Venstres politik anderledes, end at hvis man tager de bekymringer, hr. Karsten Lauritzen giver udtryk for, alvorligt, vil der være færre, der kommer til at afsone med fodlænker.
Hvis der er færre, der afsoner med fodlænker, er der flere i fængsel.
Vi er enige om, at det koster nogle flere penge.
Og når jeg spørger ind til det, er det selvfølgelig, fordi noget af det, der i virkeligheden er sigtet med hele kriminalforsorgsaftalen, er at løse problemet med det økonomiske hul, løse overbelægningsproblemet.
Derfor synes jeg, at det er interessant, hvordan Venstre har tænkt sig at finansiere de forslag, man har, og som vil koste nogle penge, fordi de vil få nogle flere i fængsel.
For ellers står vi med præcis de samme problemer, i hvert fald hvis vi følger Venstres politik, problemer, som vi er blevet nødt til at løse med aftalen om Kriminalforsorgen.
Jo, men der er jo i forhold til det at afsone i fodlænke en grænse på de 6 måneder.
Hvis vi nu tager en rocker, der har begået narkokriminalitet, så er vi jo strafmæssigt henne i en helt anden boldgade.
Så jeg tror måske, at det, der blev sagt i spørgsmålet, og også noget af det, som Venstres ordfører indledningsvis sagde om, at det nu ville kunne omfatte mordere og alle mulige andre, lidt hviler på en misforståelse, hvis jeg skal være helt ærlig.