runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2010-10-27:
Efter de planer, som regeringen er kommet med, er der jo sket rigtig meget.
Vi har tabt rigtig mange arbejdspladser – og det skal også ses i forhold til, at regeringen bærer et stort medansvar for, at man har aflyst den ene havvindmøllepark efter den anden.
Men hvis vi nu er enige om, at landbrugets primære indtjening er svigtende, kunne vi så sørge for, at landbruget her kunne tjene penge, også som energileverandører?
Vi kunne måske få en bedre natur, et bedre miljø, biodiversitet osv., og så kunne vi få flere ting til at gå op i en højere enhed.
Det er jo svært lige at trykke på en knap og sige, at nu skal vi finde nogle nye arbejdspladser, men når vi er enige om målet, og når vi er enige om, at Danmark skal være fri for fossile brændsler i 2050, så ligger det her jo lige på den flade hånd.
Det er derfor, jeg spørger til, om vi ikke kunne blive enige om nu at fremrykke nogle af de her investeringer.
Det er noget, der skal laves alligevel, og det kan skabe nogle arbejdspladser.
Jeg er bare ikke sikker på, at de tiltag, som ministeren nævnte, er tilstrækkelige.
Vi hørte i Tyskland, at det, der var helt afgørende, var, at de havde været i stand til at give en 20-årig garanti, for så ved man, hvad man skal snakke med sin bankrådgiver om.
Det er meget lettere at få tingene igennem, når der er en fast periode, tingene kan køre over.
Benedikte Kiær (KF), 2010-10-27:
Det er nogle af de ting, som vi så vil bruge i det videre arbejde med at bekæmpe ghettodannelser.
Der bliver så spurgt om nogle konkrete ting i forhold til at kunne hjælpe folk på det sociale område.
Ud over den boligsociale indsats, som vi skal forhandle her i boligaftalen, så er der også en lang række initiativer.
Man går ind og styrker SSP-samarbejdet, man går ind og styrker samarbejdet med forældrene, fordi vi kan se – det har vi jo set gennem tiden – at der er nogle af de her drengebørn, som ikke kommer tidligt nok hjem, ikke kommer i seng til tiden og ikke passer deres skole.
Der er det vigtigt, at vi går ind på baggrund af nogle af de gode erfaringer, vi har fra samarbejdet med de her familier, bl.a. med forældreprogrammer.
Derudover har vi også fokus på, at det er rigtig, rigtig vigtigt, at børnene kan dansk, før de starter i skolen, og det er derfor, vi kommer med forslaget om daginstitutionstilbuddet.
Meta Fuglsang (SF), 2010-10-27:
Nu blev der nævnt et eksempel, men hvilke konkrete tiltag ligger der i regeringens ghettoplan til at komme fattigdommen i ghettoerne til livs?
Når man ved, at der er en endda meget stor overvægt af lavindkomstgrupper i de her områder, hvad er det så konkret, der skal gøre, at det ændrer sig, så der bliver flyttet noget i forhold til den fattigdom, der er i de områder?
Jeg synes, at det, der kommer fra regeringens side med hensyn til, hvad man vil gå ind og gøre, er – undskyld udtrykket – varm luft i ringbind.
Hvad er det, der skal få mig til at tro på, at det her hjælper, når det handler om at flytte mennesker fra fattigdom og fra den onde cirkel over til noget, der er bedre?
Henrik Høegh (V), 2010-10-27:
Nu skal jeg desværre meddele, at jeg var til forhandlinger om fiskerikvoter i Bruxelles hele aftenen i går, og jeg har desværre ikke set Kontant – det blev ikke lagt på nettet i aftes – men jeg kan forstå, at der har været billeder af stærkt kritisable forhold, og det vil jeg selvfølgelig tage afstand fra.
Og jeg vil understrege, at de regler og love, der er på det her område, skal overholdes, og er der nogen, der har oplysninger om, at de ikke bliver overholdt, må jeg bede dem henvende sig til Fødevarestyrelsen.
Så nævnte fru Bente Dahl en lang række punkter.
Jeg skal lige kort sige, at vi mere eller mindre har fat i dem alle sammen.
Om halekupering: Der er en arbejdsgruppe under Justitsministeriet, og de kommer med en rapport.
Jeg ved ikke det nøjagtige tidspunkt, men det er inden så længe.
Vedrørende smågrisedødelighed har jeg bedt om en handlingsplan for, hvordan vi sænker den inden nytår.
Vedrørende sodødelighed har vi selv lagt en handlingsplan, der går ud på, at den skal gå fra 24 over 20 og ned til 16 pct. over 3 år.
Ellers har vi krav om yderligere besøg og yderligere kontrol for at få sodødeligheden til at falde.
Vedrørende antibiotika har vi i et svar på et spørgsmål fra hr. Kristen Touborg været inde på, hvilken indsats vi gør der.
Så skulle jeg svare på, hvad jeg mente om branchens holdning til dyrevelfærd.
Indtil videre holder jeg mig til, at de love og regler, vi har på det her område, skal overholdes; ellers er jeg åben over for, at folk henvender sig, og så må der være kontrol på de pågældende ejendomme.
Vi har jo en risikobaseret kontrol i dag, som gør, at vi fortrinsvis besøger de stalde, hvor risikoen for dårlig dyrevelfærd er størst.
Bente Dahl (RV), 2010-10-27:
I aftes i programmet Kontant og i morges i P1 Morgen var svinebranchen under lup igen igen.
Kontant var med Fødevarestyrelsens rejsehold rundt, hvilket gav interessante klip af kritisable forhold.
Og der var en enkelt landmand, som var modig nok til at stå frem med sin besætning.
Han blev vist ikke behandlet helt fair i programmet.
Det er mit indtryk, at han ikke fik lov til at komme til orde med det, han selv ville fremføre, og det kan programmet kritiseres for – det skal lige nævnes for god ordens skyld.
Vi har set udbredt halekupering, på trods af at det ikke er tilladt systematisk.
Vi ser 25.000 smågrise dø hver dag – hver dag!
Vi ser et uacceptabelt højt antal søer, der havner hos Daka i stedet for på et slagteri.
Vi ser et stort forbrug af antibiotika.
Derfor må jeg spørge ministeren, hvad han mener om den flotte vision, som den danske svinebranche udtrykker på den konference i Herning, som afholdes i disse dage.
Mere velfærd i danske svinestalde, proklameres der.
For mig ser det ud som en flot hensigtserklæring.
Hvad forstår ministeren ved det begreb, den vision, der fremsættes her?
Henrik Høegh (V), 2010-10-27:
Lad mig starte med det sidste: Jeg har ikke oplysninger om, hvor meget der bruges til flokmedicinering, så det kan jeg desværre ikke oplyse.
Det er et drastisk skridt, men vi er helt enige om, at det er nødvendigt – og vi skal se et fald i antibiotikaforbruget oven på den nye gult kort-ordning.
Kristen Touborg (SF), 2010-10-27:
Jeg må så konstatere, at ministeren ikke rigtig har noget højere ambitionsniveau end det, at vi skal 10 pct. ned fra forbruget i 2009, og det betyder, at vi er på 2008-niveau.
Jeg synes, det er ret betænkeligt, at ministeren ikke har et højere ambitionsniveau og ikke har mere til overs for, at vi virkelig skal have gjort noget ved det her.
Vedrørende det, at man fodrer og vander både syge og raske svin med medicin, fordi det er lettere, at man gør det, vil ministeren så oplyse mig om, hvor stor en del af de antibiotika, der bliver brugt i svineproduktionen, der bruges til flokmedicinering, altså både til syge og raske dyr – sådan noget, som man bruger som en forsikring, bare lige for en sikkerheds skyld?
Henrik Høegh (V), 2010-10-27:
Når man har fået et krav om at sænke sit antibiotikaforbrug, går der ikke 5 år, så går der 9 måneder, og så skal man have en plan for, hvordan man kan præstere et fald i sit forbrug.
Hvis ikke man kan det, kommer påbuddet.
Og jeg har en forventning om, at det her vil have en stor effekt.
Det andet, vi har gjort, er, at vi har sorteret i de antibiotika, som er til rådighed, således at dem, der er essentielle til humant brug, bruger man mindst muligt eller slet ikke – branchen har selv fravalgt et af dem.
Så dem skulle vi gerne helt undgå at bruge i husdyrbesætningerne.
Det har også en positiv indflydelse med hensyn til de resistente bakterier.
Angående flokmedicinering vil jeg sige, at det jo har været debatteret meget, og der kan være begrundelser for, at det er rigtigt at bruge flokmedicinering; hvis der er en meget udbredt sygdom i en stald, kan det være en fornuftig ting.
Men vi kan ikke acceptere flokmedicinering generelt, og jeg er sikker på, at i de besætninger, hvor der generelt bruges flokmedicinering, vil det blive fanget af det her gule kort.
Bente Dahl (RV), 2010-10-27:
Jeg nævnte en række ting som eksempler på de sager, der i de her år igen og igen dukker op i forbindelse med svineerhvervet, og jeg vil meget gerne ind på, om ikke ministeren kunne forholde sig principielt til et par ting, som jeg gerne vil spørge ind til.
Det har jo været oppe at vende i offentligheden for nylig, at nogle af organisationerne har forladt udvalget i protest, fordi det forlyder, at det skal gøres lovligt at foretage halekupering.
Det må vi tage op, når rapporten kommer.
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvordan ministeren ser på indførelse af et certifikat, som kan tages fra landmanden, hvis der f.eks. er uacceptable forhold – som vi nu diskuterer her igen igen – en slags autorisation, som man kan tage væk, hvis landmanden ikke lever op til ordentlig landmandspraksis.
Henrik Høegh (V), 2010-10-27:
Jeg tror, at det, som hr. Kristen Touborg taler om her, er det, vi i daglig tale kalder gult kort-ordningen, og som betyder, at de landmænd, der ligger med et meget højt antibiotikaforbrug, samt deres dyrlæger får tilsendt et gult kort og får et krav om, at deres forbrug af antibiotika skal falde væsentligt.
Hvis ikke det gør det, kommer der påbud; så kommer Fødevarestyrelsen og andre for at finde ud af årsagerne til det høje antibiotikaforbrug.
Det er helt nyt, at vi nu går ud og giver påbud derude, at vi stiller krav – og de kan være rimelig omkostningstunge for den enkelte, det kan handle om ventilation, det kan handle om staldindretning osv.
Så det her er noget, der virkelig er en radikal ændring, for nu skal man ændre vaner i de her besætninger.
Og jeg ser frem til, at det vil få antibiotikaforbruget til at falde, for jeg er enig med hr. Kristen Touborg i, at det skal det.
Kristen Touborg (SF), 2010-10-27:
I dansk husdyrproduktion er der et stærkt stigende forbrug af antibiotika.
Regeringens såkaldte handlingsplan betyder, at vi i 2013 bruger lige så meget, som vi gjorde i 2008 – altså 5 år til at opnå status quo.
Er det virkelig alt, hvad regeringen vil gøre for at afmontere denne tikkende bombe under danskernes sundhed?
Henrik Høegh (V), 2010-10-27:
Og det arbejdes der intenst på i øjeblikket.
Bjarne Laustsen (S), 2010-10-27:
Jamen skulle vi så ikke lade de 1.000 ideer blomstre og så bare fremrykke det?
Når det er noget, vi alligevel skal have, og vi er enige om, det er en god idé, og at det kan gavne flere forskellige ting, skulle vi så ikke se at komme i arbejdstøjet og gøre noget ved det?
Jeg er helt enig med ministeren i, at der skal stilles krav om, at også husdyrgyllen skal ind i de biogasanlæg.
Vi behøver ikke nødvendigvis gøre det, som tyskerne har gjort; de bruger jo anlæg, som vi opfandt for mange år siden, men der er kommet nye ting til, andengenerationsanlæg osv.
Så vi skal da lære af tingene.
Men jeg synes bare, fordi det er så svært at skabe nye arbejdspladser, at her er et område, hvor vi kan se på modellen fra Slesvig at arbejdspladserne bliver i lokalområdet og lokalsamfundene blomstrer op igen.
Og det er der behov for både i Rudkøbing, Nakskov og Skagen.
Henrik Høegh (V), 2010-10-27:
Generelt er der ingen tvivl om, at der er arbejdspladser i det her, og at det vil vi gerne arbejde med.
Jeg har en formodning om, at der vil komme en række ansøgninger til 20-procents-tilskuddene.
Hvad angår den generelle plan for biogas, tror jeg, at det bliver en del af de nye energiforhandlinger, som jo formentlig vil tage fart i løbet af det næste år.
Jeg tror ikke, at vi skal lave nøjagtig samme model, som man har gjort i Tyskland.
Det har jo betydet, at man har lukket køerne ud af gårdene, og så kommer man majsen direkte i gyllebeholderen og bruger den som reaktortank.
Det giver ikke øget fødevareproduktion.
Vi vil gerne have både en fødevareproduktion på de enkelte ejendomme og en energileverance.
Jeg tror, der skal findes en model, så man sikrer det.
Vi har nedsat et udvalg, der arbejder på at nå de sidste 10.000 t kvælstof.
Jeg tror, at det bliver en naturlig del af deres forslag, at man laver rodzoneanlæg med flisproduktion, så det kommer, når det her udvalg afrapporterer til næste år, altså at man kan lave rodzoneanlæg i form af brug af energipil, hvilket gavner både klimaet og fjerner kvælstoffet.
Så alt det her bliver der arbejdet intenst med, og det er på vej.
Kristen Touborg (SF), 2010-10-27:
Nu synes jeg så ikke, ministeren svarede på mit spørgsmål, for jeg ved en del om gult kort-ordningen, og det ved andre, der har fulgt lidt med, jo også noget om.
Det, jeg spørger om, er, om regeringen virkelig ikke har et højere ambitionsniveau, end at vi skal bruge 5 år til at opnå status quo fra 2008.
Det er efter vores opfattelse meget afgørende, at man kører væsentlig hurtigere frem.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren ikke vil gribe ind der, hvor problemerne virkelig er, nemlig der, hvor man fodrer med antibiotika, flokmedicinerer, og om ikke det er der, man kunne gøre noget, sådan at man kunne nå væsentlig længere – altså få et noget højere ambitionsniveau end det, ministeren lægger op til.
Henrik Høegh (V), 2010-10-27:
Jeg vil gerne være med til at debattere – det synes jeg i øvrigt vi skal i en række sammenhænge – med forligspartierne: Har vi de rette bøder og sanktionsforhold på det her område?
Det andet må jeg sige lyder drastisk.
Benedikte Kiær (KF), 2010-10-27:
Hvad angår de tal, der kommer fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, vil jeg sige: Når man bruger et relativt fattigdomsbegreb, kan man ikke på nogen som helst måde gå ind og afdække, om der er sket en stigning i indkomsten eller ej.
Og det, vi kan se, er faktisk, at der igennem årene er sket en stigning i indkomsten i selv de mest udsatte boligområder.
Så man har fået flere penge, man har en højere gennemsnitsindkomst, end man havde for 7-8 år siden.
Meta Fuglsang (SF), 2010-10-27:
Men når man kigger på, hvad resultaterne af de her ydelser er, så er det jo tilsyneladende ikke, at det skaber vækst i de her områder, eller at fattigdommen afhjælpes, eller at det hjælper på indkomstforholdene i de her belastede områder.
Så hvis man nu i stedet for at sige, at det skal kunne betale sig at arbejde, siger, at det skal kunne lade sig gøre at komme i arbejde, og at det skal kunne lade sig gøre at komme ud af fattigdomsklemmen, som noget aktivt, hvordan hænger den her klamren sig til de ydelser så sammen med – jeg er sikker på, at ministeren gerne vil have, at folk faktisk kommer i arbejde – ikke at man med tal kan bevise, at folk får mere ud af at gå på arbejde end at lade være, men at det her faktisk er nogle ydelser, som fremmer, at fattigdomscirklen brydes, som fremmer, at der kommer vækst og udvikling i indkomstgrupperne i de her områder?
For det må være det, der er meningen med det.
Grunden til, at jeg spørger meget ind til det, er, at der jo er mange udtalelser om og påvisninger af de sociale problemer som grundlag for problemer i det, vi kalder ghettoer.
Så jeg synes, det er relevant at se på de sociale problemer som årsag til de her ghettoproblemer.
Det, jeg kan se, er, at det, regeringen har leveret, mere handler om at slå ned på nogle, der allerede har det svært, i stedet for at forhindre, at folk får det så svært, at vi får ghettoproblemer.
Benedikte Kiær (KF), 2010-10-27:
Nu bliver der henvist til Arbejderbevægelsens Erhvervsråds analyser her fra foråret, og der kommer en lang række spørgsmål.
Jeg vil forholde mig til spørgsmålet om forebyggelse af kriminalitet og til nogle af de spørgsmål, der kom om ydelserne.
Ydelserne indrettes sådan, at det altid kan betale sig at tage et arbejde.
Det vil jeg gerne stå ved, og det er også noget, regeringen fastholder: Det skal altid kunne betale sig for den enkelte at tage et arbejde i stedet for at være på passiv forsørgelse.
I forhold til forebyggelse af kriminalitet er der en lang række andre ting, der skal tages fat på, end blot at kigge på ydelserne.
Jeg mener i øvrigt ikke, at der kan påvises nogen sammenhæng.
Det, man virkelig skal tage fat på, er, at man går ind tidligt, at man går ind med en forebyggende indsats, at man får fat på familierne, at man får brugt nogle af de forældreprogrammer, som vi faktisk kan se nogle rigtig gode effekter af, og at man i det hele taget får forældrene til at tage ansvar for deres børn.
Meta Fuglsang (SF), 2010-10-27:
Jeg skal til gengæld snakke lidt hurtigere, så det kan blive overstået.
Der kom jo nogle tal fra AE i april om fattigdom og væksten af fattigdom i Danmark.
De viser, at der er en øget fattigdom i de belastede dele af storbyerne, og at der er en markant stigning i fattigdommen i de her områder.
Med de udspil, der er kommet fra regeringen på det seneste, giver det anledning til at spørge socialministeren: Hvordan mener socialministeren at regeringens stædige fastholdelse af fattigdomsydelser, kontanthjælpsloft, 450-timers-regel, starthjælp og integrationsydelse hænger sammen med ønsket om at forebygge kriminalitet og skabe vækst og udvikling i ghettoområderne, når man ved, at disse boligområder har en endog meget stærk overvægt af lavindkomstgrupper?
Benedikte Kiær (KF), 2010-10-27:
Når man skal begynde at tale om at rive boligblokke ned, er det vigtigt, at man også kigger meget på det beboerdemokrati, vi har i vores almene boligsektor.
Vi har på ingen måde tænkt os bare at gå ud og begynde at rive boligblokke ned.
Vi har selvfølgelig tænkt os at respektere det beboerdemokrati, der er i den almene boligsektor, og jeg håber da også, at spørgeren vil fastholde, at vi skal have et beboerdemokrati.
Det, som er meget vigtigt, er, at man laver en helhedsplan for et område, og der vil jeg godt pege på den helhedsplan, Aarhus Kommune sammen med boligorganisationen har lavet for Gellerup, og som er en ambitiøs og visionær plan for, hvordan man kan løfte Gellerup ud af de problemer, de har i dag, og gøre det til en levende bydel.
Det er en spændende og visionær plan, som vi er blevet inspireret af.
Yildiz Akdogan (S), 2010-10-27:
Hele to udspil er man kommet med, med 5 års mellemrum, men der er ingen forbedringer sket i forhold til de forskellige udsatte boligområder.
Det kan jeg ikke rigtig forstå, for når man har lanceret en rapport i 2004, en konkret handlingsplan, hvor ordet ghetto nævnes ret mange gange, så lyder det lidt mærkeligt, at man ikke ved, hvad det er, man snakker om.
Det burde ministeren måske lige kigge nærmere på.
Når ministerens egen regering er imod, at man skal bygge nye billige boliger, kan jeg egentlig ikke forstå, hvor de her mennesker, hvis man skal rive de her boligblokke ned, og endda for lejernes egne penge, så skal sendes hen.
Har ministeren egentlig nogen konkrete handlingsplaner for det, og er der nogen målsætninger for, hvornår de skal være implementeret?
Det er vel reelt nok at få et meget konkret svar fra ministeren på, hvornår handlingsplanerne skal udmøntes, for det har man i hvert fald ikke gjort med handlingsplanerne fra 2004.
Benedikte Kiær (KF), 2010-10-27:
Igen må jeg sige, at man ikke kan tale om, at andelen af ghettoområder er øget, for der har sådan set ikke været en klar definition af, hvad et ghettoområde er i Danmark.
Det gør regeringen nu op med i den ghettostrategi, der ligger på bordet nu, ved at man har fremsat nogle kriterier, og rammer området så to ud af de tre kriterier, der er blevet fremsat, kan det karakteriseres som et ghettoområde.
Det, vi arbejdede med i begyndelsen af årtiet, var regler omkring kombineret udleje, hvor vi så gik ind og fastsatte, at et område var et udsat boligområde, fordi der var en høj ledighed, og derved kunne man så bruge kombineret udlejning.
Vi har ikke været inde og sige, at de områder, der kunne bruge kombineret udlejning, var ghettoområder, på ingen måde.
Der vil jeg igen fremhæve, at da vi begyndte med kombineret udlejning, var der 68 boligområder, som hørte ind under den her kategori, og i dag har vi 45 boligområder under den her kategori.
Og vi kan endda se, når vi gør ledigheden her efter finanskrisen op, at alle dem, vi har fået i arbejde ude i de udsatte boligområder, faktisk bedre har kunnet fastholde deres job, end man har andre steder i samfundet.
Så der er sket forbedringer ude i de udsatte boligområder – også på renoveringssiden.
Så jeg må anfægte det og sige: Det kan man ikke sige der ikke er.
Yildiz Akdogan (S), 2010-10-27:
Jeg synes da, det er meget fint, at regeringen kommer frem med nogle ghettoudspil.
Problemet er bare, at regeringen også gjorde det i 2004 – altså kom med nogle udspil – og regeringen har ikke levet op til sine egne handlingsplaner.
Jeg synes derfor, det er enormt paradoksalt, og jeg synes egentlig også, det er at føre folk bag lyset – ikke mindst de mennesker, der bor i de her ghettoområder – at love dem guld og grønne skove, og så sker der ingenting.
I de 5 år fra 2004 til 2009 er der ikke sket noget som helst.
Vi har stadig væk en del mennesker, der bor i de her socialt udsatte boligområder, hvor ledigheden er høj, og hvor der altså er en stor ulighed, om så ministeren vil acceptere det eller ej: Der er altså en ulighed.
Det samme gælder også frafaldsprocenten for de unge på erhvervsuddannelserne: Arbejdsløsheden er altså også en faktor i de her ghettoer.
Så jeg vil egentlig spørge, om det ikke bare er nogle tomme ord, man genopfinder og kommer frem med igen efter 5 år, hvor man ikke har set noget som helst resultat af de indsatser, man lavede i 2004.
Andelen af ghettoområder er jo øget.
Synes ministeren ikke, det er et problem?
Benedikte Kiær (KF), 2010-10-27:
Jeg vil først sige, at jeg ikke er enig i alt det, der kommer fra fru Yildiz Akdogan.
Altså, der er faktisk sket rigtig mange forbedringer i en lang række af de her boligområder, som vi allerede fra 2004 satte ind over for.
Så når det bliver nævnt, at ledigheden er steget, vil jeg sige, at det vil jeg anfægte, for vi har faktisk indført muligheder for at bruge nogle udlejningsmetoder, der hedder kombineret udlejning.
Det er noget, man kan bruge i nogle områder, som lever op til krav om en vis størrelse og med folk, der er uden for arbejdsmarkedet.
Og det må jo betyde, at der er sket en forbedring på det område.
Men vi siger jo også klart fra regeringens side: Ja, der er sket forbedringer i en lang række af de her udsatte boligområder, men der er også nogle boligområder, hvor vi ikke har fået knækket koden.
Det er baggrunden for, at vi går ind med en ghettostrategi med 32 initiativer for ligesom også at gå ind og løse nogle af de problemstillinger, der er i de her områder.
Jeg synes da, det er ærgerligt, hvis spørgeren synes, at det er forkert, at vi kommer med en ghettostrategi for de her 29 områder med store problemer, som vi har udpeget.
Henrik Høegh (V), 2010-10-27:
Lad mig lige først sige til fru Bente Dahl, at det, at 46 pct. af de besætninger, der er kontrolleret, ikke har haft tingene i orden, ikke er et udtryk for, at i 46 pct. af de danske svinestalde er tingene ikke i orden.
Det her er en risikobaseret kontrol.
Vi kunne også tage det som et eksempel på, at det, at vi nu i forligspartierne er blevet enige om en risikobaseret kontrol, har været en succes, for nu kommer vi ud til rigtig mange af de steder, hvor der er problemer.
Så det er altså ikke en generel procent.
Ellers må jeg sige, at efter hvad jeg har fået oplyst, er der afdækket forhold, som ikke har været tilfredsstillende.
Regler og love skal overholdes på det her område, det er jeg fuldstændig enig i.
Og for en række personer er der nogle ting, der skal gøres anderledes i fremtiden.
Bente Dahl (RV), 2010-10-27:
Man kan jo sige, at det også er drastiske forhold, der gør sig gældende i det, der kommer op og frem i de forskellige indslag; alt skal tages med et gran salt, men man må sige, at det giver et generelt indtryk af, at svinebranchen har store problemer, som vi er nødt til at tage fat på som politikere – og det gælder ikke mindst ministeren som fødevareminister.
Det kom også frem i programmet i går i et interview – jeg mener, det var med Henrik Elvang – vedrørende slag på svin, at 46 pct. af svineavlerne bryder loven.
Når tallet er sådan, må ministeren forholde sig til nogle skrappe midler.
Derfor spørger jeg igen, om gult kort-ordningen, som er indført, muligvis kunne skrues sådan sammen, at et rødt kort kunne betyde, at autorisationen kunne fjernes, ligesom vi ser det for sundhedspersonale på sygehuse og lignende.