runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2012-11-02:
Tak, formand.
Nogle vil måske sige, at det er det første offer for klimaforandringerne, at vi ikke længere har behov for de store statslige isbrydere.
En kendsgerning er det i hvert fald, at det er længe siden, de har været ude og bryde is, hvilket de ellers er skabt til, så det er jo et stykke danmarkshistorie, som vi lægger i graven i dag.
Det er selvfølgelig også en historie, der handler om, at det har betydet rigtig meget ikke mindst for det område, jeg selv kommer fra, idet de statslige isbrydere har været hjemmehørende i Frederikshavn igennem mange, mange år.
Når man kommer kørende ind til Frederikshavn og kommer forbi Lumskebugten, kan man se, at de store isbrydere stikker op over anlægget, men det kommer de så ikke til at gøre længere.
Hvad en brugt isbryder koster, ved jeg faktisk ikke, men der skal i hvert fald ske noget andet, som ministeren også har lagt op, og det støtter vi selvfølgelig fuldt og helt.
Men det er selvfølgelig også vigtigt at sige, at hvis der kommer en isvinter, vil der stadig være behov for, at varerne kan nå frem til byerne og havnene i både Limfjorden, Smålandshavet og forskellige andre steder, hvor det er mest sandsynligt, at isen vil opstå i fremtiden.
Af den årsag beholder vi også ismeldetjenesten, således at vi har et godt overblik, når og hvis der skal sættes ind.
Men det, der er meningen med det her, er jo, at den udgift, som der har været betalt igennem tiden, og som nu reduceres fra 20 mio. kr. til ca. 6 mio. kr., skal fordeles.
Derfor synes jeg faktisk godt om det forslag, som Danske Havne er kommet med, for de har foreslået en solidarisk fordeling, således at det er vareejerne, der skal betale, jeg tror det er 7 øre pr. ton.
Færgedriften er undtaget, så det er jo vareejerne, der kommer til at betale.
Jeg har selvfølgelig også godt lagt mærke til, at nogle af de havne, der ikke har bidraget tidligere, synes, at det skal de heller ikke nu.
Det må vi jo prøve at se på under udvalgsarbejdet hvordan kan være.
Men det havde selvfølgelig været nemmere, hvis de danske havne havde været fuldstændig enige om, hvordan og hvorledes det her skulle være.
Der er jo lavet et godt forarbejde, og det har været en lang proces, som var en del af det sidste forsvarsforlig, hvor vi netop skulle kigge på, om vi havde behov for statsisbryderne.
Det er vi så blevet enige om at vi ikke har, og derfor skal der findes frem til en ny ordning på området, således at havnene selv klarer isbrydningen inde i havnen og ud til indsejlingen; andre steder skal der være et beredskab, og der må man så entrere med folk, der har forstand på det.
På den måde er vi sikre på, at vi ikke behøver at have så stor en kapacitet som hidtil, og at vi får noget, der er mindre omkostningstungt, også for erhvervslivet.
Så med de ord skal jeg give opbakning fra Socialdemokratiet.
Jeg skulle hilse fra Det Radikale Venstre og fra SF og sige, at de også støtter lovforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2012-11-02:
Tak for det.
Lad mig starte med at sige, at jeg her i dag også taler på vegne af Det Konservative Folkeparti, da den konservative ordfører ikke kan være til stede i salen.
Vi synes fra Venstres side, det er et godt forslag, som forsvarsministeren nu har fremsat.
Det er vigtigt at anerkende, at det her forslag jo er et forslag, der udspringer af det forsvarsforlig, der løber over perioden fra 2010 til 2014.
Det er omvendt også vigtigt at kvittere for, at lovforslaget nu bliver fremsat, og at der på stort set alle punkter er tale om et rigtig godt forslag.
Det vil vi fra Venstres side gerne kvittere for.
Forslaget lægger jo op til, at de administrative omkostninger for erhvervet bliver mindre, og det synes vi er rigtig godt.
I en tid, hvor dansk erhvervsliv er presset, er det selvfølgelig også helt afgørende, at man er i stand til at levere nogle løsninger, der hjælper dansk erhvervsliv, og som dermed også hjælper vores havne.
Som Danske Havne skriver til Forsvarsudvalget, er der jo tale om, at man skærer omkostningerne ned fra ca. 20 mio. kr. om året til ca. 6 mio. kr.
Det er et skridt i den rigtige retning.
Derfor skal forsvarsministeren også vide, at vi i de forhandlinger, der nu starter i forbindelse med udvalgsbehandlingen, selvfølgelig vil se positivt på lovforslaget.
Men der er ikke noget, der er så godt, at der ikke også er nogle enkelte tidsler, og sådan er det jo også med forsvarsministerens lovforslag.
Vi vil derfor under udvalgsbehandlingen, som vi også har gjort forsvarsministeren opmærksom på, selvfølgelig gerne se på det med vestkysthavnene og på det, som man fra vestkysthavnenes side har sendt til Forsvarsudvalget, nemlig hvor de siger, at de føler, at de med denne ordning bliver dårligere stillet, end tilfældet har været under den tidligere ordning.
Det er vi sådan set enige med dem i, og derfor vil vi også, når vi får lejlighed til det under udvalgsbehandlingen, gerne have dette spørgsmål belyst.
Men det er håbet og også troen, at forsvarsministeren er villig til at lave en imødekommelse, sådan at der ikke er nogen havne, der bliver stillet dårligere, end de var tidligere.
Med det vil jeg sige, at Venstre ser frem til udvalgsbehandlingen.
Vi vil så for en gangs skyld tillade os at komme med en ros, nemlig en ros for, at forsvarsministeren har fremsat et lovforslag, der er godt.
Lad os håbe, at det er udtryk for en ny politik fra regeringens side.
Margrethe Vestager (RV), 2012-11-02:
Jeg vil gerne sige tak for både den meget konstruktive og gode modtagelse, som lovforslaget har fået.
Jeg synes, det er meget præcist noteret, at det netop er en buket af lovforslag, som giver flere frihedsgrader til kommunerne.
Der er jo åbenlys forskel på de 98 kommuner, og der er ikke noget, der tilsiger, at man ikke kan tilrettelægge valget fuldstændig sikkert og konkret, også inden for de frihedsgrader, som her bliver givet.
Og lige præcis den balance er vigtig for regeringen.
Vi giver en lang række frihedsgrader, men samtidig står vi sammen om det, der vel er kernen i vores demokrati, nemlig at man kan stemme i ro og fred og hemmelighed, og at vi er sikre på, hvem der stemmer.
Derfor giver de to ting om, at man bliver spurgt om sin fødselsdato, så der bliver sikkerhed om identiteten hos den, der stemmer, og at der ikke er forstyrrende elementer, når man så faktisk skal ind og sætte sit kryds og måske har brug for et øjebliks eftertanke om, hvor krydset skal sættes, en meget god balance, synes jeg.
For i takt med, at vi giver større frihedsgrader, er der stadig væk helt grundlæggende ting, som skal være på plads, herunder selvfølgelig det, der er afgørende for stemmehemmeligheden og roen omkring det at stemme.
Jeg har meget stor tillid til, at det her kan håndteres og udfoldes lokalt, sådan at vi får en højere kvalitet, også i tilrettelæggelsen af valget, og at borgerne vil bruge de muligheder, der er, for at brevstemme forskellige steder, og at det også giver en anden mulighed for faktisk at tilrettelægge kommunalvalget, som vi bl.a. har set Københavns Kommune eksperimentere med.
Mike Legarth (KF), 2012-11-02:
Det Konservative Folkeparti kan også støtte lovforslaget.
Jeg synes også, at vi kunne sætte en dagsorden om efterfølgende at se, om vi nu også lønner vores byrådsmedlemmer rigtigt.
Det ved jeg at ministeren egentlig også mener.
Så må vi se, om vi kan samle et flertal for det.
Vi har fået større kommuner, og det er blevet mere kompliceret.
Man har brug for at bruge mere tid for at sætte sig ordentligt ind i tingene, og det synes jeg også vi skal lønne de folk ordentligt for.
Men en anden dagsorden er, at vi også synes, at det er glimrende, at man udvider mulighederne for at kunne brevstemme overalt i landet.
Så på alle måder synes vi egentlig, at indholdet af det her lovforslag fint matcher den konservative linje, så vi bakker op om det.
Villum Christensen (LA), 2012-11-02:
I det hele taget tror vi på, at vi generelt gør kommunerne en stor tjeneste, hvis vi blander os så lidt som muligt.
Kommunerne er i dag så store, at de sagtens kan finde ud af at organisere sig selv og organisere sig hensigtsmæssigt, også når det handler om de her forhold om vederlag til politiske udvalg m.v. Vi mener, at byrådene skal have mest mulig frihed til at udfylde den økonomiske ramme, som er fastsat på området, og det er jo vigtigt at sige her, at vi bliver inden for den samme økonomi.
Det er netop den retning, vi ser at lovforslaget går i: større frihed, mere enkelhed.
Det samme ser vi omkring smidiggørelse af valghandlingen og de procedurer for indkaldelse af stedfortrædere og andre ting, vi kan læse i lovforslaget.
Det går altså klart i den retning, som vi bifalder, og derfor kan vi sagtens støtte det her forslag.
Lars Dohn (EL), 2012-11-02:
Jeg skal starte med at rose regeringens arbejde med det her.
Jeg vil bare nævne en enkelt ting i forbindelse med ordvalget, nemlig at man bruger »kan«-bestemmelser i stedet for »skal«-bestemmelser.
Det skal jo ikke være sådan, at kommunerne og regionerne bliver styret i detaljen herinde fra dette hus.
Jeg nævner det, fordi det altså er sjældent, det sker.
Der har jo været en tendens til, at man fremfor at vise tillid har kørt en detailstyring over for de enkelte kommunalbestyrelser.
I den her sammenhæng betyder det jo, at f.eks. næstformændene i de stående udvalg, som i mange tilfælde løfter en stor opgave, vil der være mulighed for at betale et vederlag for det, mens man i de kommuner, hvor næstformanden måske mere er næstformand af navn end af gavn, kan vælge at beholde den praksis, som eksisterer i dag.
Det gælder også for fastsættelsen af størrelsen af diæter i forbindelse med valghandlinger.
Og der er også forslaget om, at kommunalbestyrelsen kan sætte en senere frist for, hvornår borgere, der ønsker at brevstemme derhjemme, skal ansøge kommunen om det.
Det giver større mulighed for den enkelte kommune til at planlægge valghandlingen.
På samme måde som det gælder initiativerne på valgområdet, bakker vi også op om og synes, det er sund fornuft, at man fremover skal kunne brevstemme i andre kommuner end ens egen.
Den tid, hvor åen eller noget andet begrænsede ens faren rundt i landet, er jo ovre, og da danskerne arbejder og opholder sig andre steder end i deres hjemkommune, er der rigtig god fornuft i, at man kan afgive sin stemme der, hvor man opholder sig.
Så alt i alt er det et lovforslag, som giver mere valgfrihed til kommunerne og til den enkelte borger, og derfor støtter Enhedslisten forslaget.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-02:
Jamen det er rart, at vi deler den fælles skepsis, som jeg sagde lige før.
Når vi er modstandere af det her lovforslag, som koster 115 mio. kr., er det jo, fordi vi er overbeviste om, at de 115 mio. kr. kan blive brugt bedre andetsteds.
Lad mig give et helt konkret eksempel på et sted, hvor de kan blive brugt bedre.
De kan blive brugt i Højteknologifonden.
Jeg ved godt, at det er noget, Enhedslisten kalder for en støtteordning til erhvervslivet, men det er ikke en støtteordning til erhvervslivet.
Hvis man går ind og ser på de resultater, som de har skabt, vil man kunne se, at nøjagtig ligesom videnpilotordningen er med til at få nyuddannede, arbejdsløse akademikere i job, er Højteknologifonden og dens projekter med til at få virksomheder til at entrere på nye markeder, til at få virksomheder til at udvikle nye produkter osv. osv.
Det er alt sammen tiltag, som er med til at skabe øget omsætning, og hvad kan man, når man har en øget omsætning?
Man kan eksempelvis hyre en enkelt medarbejder eller to frem for at fyre, som vi ser i øjeblikket.
Men det vil Enhedslisten jo heller ikke være med til.
Henning Hyllested (EL), 2012-11-02:
Men jeg vil stadig væk sige: Hvis nu vores fælles skepsis står til troende, er der jo altså nogle, der falder ud af systemet.
Og der har jeg jo ikke set noget bud fra Det Konservative Folkeparti på, hvad man så gør i den situation.
Jeg håber inderligt, at akutpakken slår til, men man er jo nødt til at tage højde for, at det gør den måske ikke, i og med at det er en hensigtserklæring.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-02:
Men jeg vil da gerne starte med at sige: Undskyld, at vi ikke lettede skatten noget mere.
Det havde jeg da rigtig, rigtig gerne set, det er der ikke nogen tvivl om.
Så er jeg faktisk rigtig glad for den anerkendelse, som Enhedslisten kommer med.
Den anerkendelse synes jeg er vigtig, og det ville have klædt regeringspartierne også at komme med den.
Det er en anerkendelse af spørgsmålet om eller i hvert fald en tvivl om, om den her akutpakke overhovedet kommer til at virke.
Det ville jo have klædt alle ordførerne i den her sal, hvis man havde ladet være med at tale om talmagi ovre fra Beskæftigelsesministeriet og havde sagt helt åbent og ærligt: Det er jo ikke 12.500 reelle job, vi taler om; det er 12.500 mulige bytten rundt-ordninger, så der er nogle, der kan komme i job.
Men hvad vi helt nøjagtigt vil gøre nu og her, er da meget enkelt.
, når eksempelvis det lovforslag, jeg talte om lige før, hvor man laver måltal for kvinder, kommer til at koste 18 mio. kr., vil jeg sige: De 18 mio. kr. kunne man da have brugt til at drive forretning for, de 18 mio. kr. kunne man da have brugt til at udvikle sin virksomhed for, til at få sat gang i hjulene, til måske endda at kunne få ansat en ekstra mand ude i produktionen for.
Det kan man ikke længere nu, for nu skal de bruges til at indrapportere et dumt tal til ligestillingsministeren.
Henning Hyllested (EL), 2012-11-02:
Det minder næsten om en bodsgang, når ordføreren fortæller om alt det, man ville have gjort eller skulle have gjort for at komme problemet i forkøbet.
Det gjorde man jo så ikke, tværtimod medvirkede man altså til en reform, som har skabt problemet med, at folk nu her per 1. januar begynder at falde ud af dagpengesystemet og for nogles vedkommende står over for at måtte gå fra hus og hjem, i og med at de kommer ud og skal have kontanthjælp, som de ikke kan få af forskellige årsager, fordi kontanthjælpssystemet er skruet sådan sammen, at de ikke kan det.
Det er ikke, fordi jeg ikke sagtens kan dele den skepsis, som ordføreren har over for akutpakken.
Det skaffer vel ikke én eneste i job pr. 1. januar.
Så jeg har stadig væk ikke fået svar – og jeg har lyttet ganske nøje – på, hvad Det Konservative Folkeparti vil gøre i den her akutte situation.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-02:
Jeg vil glæde mig til den dag, hvor man så rent faktisk kan få noget at vide.
Problemet er bare, at det generelt ikke er melodien og takten fra Enhedslisten.
Svaret må være, at Enhedslisten ikke har svar på rede hånd.
Enhedslisten sagde nej til og tog ikke det udspil, som kom fra regeringen.
Så siger hr. Christian Juhl, at Konservative har ført en forkert politik.
Det tror jeg ikke vi har.
Men jeg kan faktisk godt medgive, at vi ikke har gjort nok, for den fuldstændig klare politik, vi skulle have haft, mens vi sad i regering, var at få skåret ned på de afgifter, der er, og få fjernet en masse af det bureaukrati, der er, og få sænket skatten endnu mere, så det kan betale sig at arbejde.
Jeg kan snart ikke tælle alle de gange, vi har stået i Folketingssalen inden for de seneste år og debatteret, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det er jo barokt overhovedet at have diskussionen.
Selvfølgelig skal det kunne betale sig at arbejde.
Christian Juhl (EL), 2012-11-02:
Vi har ikke svaret noget endnu, det kan jeg afsløre.
Det kan godt ske, at pressen synes, vi har svaret, men det har vi ikke gjort.
Vi har også et møde til gode endnu, måske flere, vil jeg tro.
Jeg vil ikke diskutere, på baggrund af hvad en avis skriver, når det er usandt.
Jeg vil gerne koncentrere mig om, hvad Konservative mener om de 20.000 arbejdsløse, der risikerer at falde ud nu på grund af Konservatives politik.
Man kan selvfølgelig vælge at snakke meget udenom.
Man kan også vælge at erkende, at man har lavet en forkert politik, der bringer folk i en meget alvorlig situation.
Så kan det ikke nytte noget at snakke om, at man vil skabe arbejdspladser.
Det vil alle her i salen, tror jeg.
Alle vil gerne skabe reelle arbejdspladser.
Det tror jeg sågar endda regeringen vil.
Det er ikke det, det drejer sig om.
Det drejer sig om konsekvenserne af en forkert lovgivning, som nu hober sig op i en størrelsesorden, som man vistnok skal være både døv og blind for ikke at bemærke.
Der vil jeg høre: Hvad er Konservatives bud på det akutte problem for de mennesker, der nu er i fare?
De får ingen job af, at man snakker om, at man vil skabe job, for det tager tid.
Det tager måske endda lang tid.
Det kan være, det tager adskillige måneder.
Det er her og nu, der er et akut problem, fordi ingen har villet være med til at ændre på fadæsen fra 2010.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-02:
Man kan jo netop godt skabe reelle job.
Man sagde nej.
Man sagde måske endda nej tak, men man sagde nej.
Christian Juhl (EL), 2012-11-02:
20.000 mennesker er i risikozonen for at miste deres dagpenge og dermed en væsentlig del af deres forsørgelse.
Regeringen prøver nu at sige, at den vil satse på at redde 12.500.
De sidste 7.500 skal så klare sig selv.
Om det så er 5.000, er det så ikke lidt arrogant eller måske lidt kynisk, at et parti, som har ansvaret for den reform – altså den reform, som er årsagen til, at folk falder ud – bare siger: Nej, vi vil bare skabe reelle job.
Fru Mai Henriksen ved jo godt, at man ikke kan skabe reelle job på nogle få måneder.
Der er maksimalt 8 måneder til at løse det her.
Vi skulle jo have været i gang i foråret, men jeg har nævnt, hvorfor vi ikke kom det.
Er det ikke lidt arrogant, når man selv har ansvaret for den lov, som er årsagen til, at folk ryger ud?
Mai Henriksen (KF), 2012-11-02:
Jeg er godt bekendt med en række af de mennesker, som hr. Jan Johansen nævner.
Jeg taler også selv med dem.
Svaret, som hr. Jan Johansen kan tage med hjem til de her folk, er, at Det Konservative Folkeparti vil skabe reelle job, altså virkelige job, job, som rent faktisk eksisterer, og som man kan søge, frem for at foregøgle, at der lige pludselig er 12.500 job.
Det er job, som ingen kan sige hvor skal være, som ingen vil tage ansvaret for hvor skal være.
Vi oplever jo, at hverken virksomheder eller kommuner tager et ansvar.
Der er ikke en borgmester, der siger: Det er søreme hos mig, at vi finder de her job.
Alle skubber ansvaret fra sig.
Det er derfor, at jeg nærer stor tvivl om, at den her akutpakke til 115 mio. kr. kommer til at virke.
Det er også derfor, at jeg tror, at de penge kunne være brugt bedre.
Det Konservative Folkeparti vil skabe reelle job.
Det er det svar, hr. Jan Johansen kan tage med tilbage til dem, som han snakker med.
Jan Johansen (S), 2012-11-02:
Jeg vil bare sige til ordføreren, at jeg jo bor i et område, hvor der er lukket en virksomhed, og hvor der er 5.000-6.000 mennesker, der er blevet afskediget, så jeg ved godt, hvordan det er at stå til måske lige om lidt at falde ud af systemet.
Jeg kan tværtimod gå hjem og sige, at de ikke vil hjælpe de her mennesker.
Jeg har ikke fået svaret endnu, men jeg kan jo spørge ordføreren en ekstra gang: Hvad vil De Konservative gøre for at hjælpe de mennesker, der lige om lidt står til at falde ud af systemet, så de ikke får hevet deres eksistensgrundlag væk under sig?
Hans Andersen (V), 2012-11-02:
I forbindelse med præsentationen af den her akutpakke 2 sagde statsministeren til mange medier, også til Ekstra Bladet, at regeringen nu skaber 12.500 såkaldte akutjob.
Den socialdemokratiske politiske ordfører, hr. Magnus Heunicke, siger så i dag i Jyllands-Posten: »Der findes 0 akutjob i dag.
Med vores initiativ vil der findes 12.500 akutjob.
Det er noget, vi skaber.
Men akutjob er ikke nye job.
Det er, at vi sikrer, at 12.500 job bliver skabt til akutjob, som bliver reserveret til dem, der står til at opbruge dagpengeretten, hvis arbejdsgiverne vil.«
Så er det bare, mit spørgsmål til ministeren er, om ministeren kan opklare, om det er de samme akutjob, som fru Helle Thorning-Schmidt taler om, og som den socialdemokratiske politiske ordfører taler om.
Altså, hr. Magnus Heunicke siger, at akutjob ikke er nye job, men alle dem, der lyttede til statsministeren den morgen, fik jo indtrykket af, at regeringen nu skaber 12.500 job.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-02:
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg i det helt, helt stille undres over, hvis Venstres væsentligste bidrag til den her diskussion er at få definitioner af ord.
Om end diskursteori og almindelig interesse for det danske sprog er meget, meget vedkommende, synes jeg dog, at der er opgaver, der påhviler menneskeheden, som er lidt større end det.
Derfor er svaret, at det, vi gør med den her aftale – det fremgår også meget klart både af det lovforslag, der ligger på bordet, og af det, jeg har sagt i dag – er, at der målretter vi 12.500 job i en aftale med de private og de offentlige arbejdsgivere i Danmark.
Henning Hyllested (EL), 2012-11-02:
Jeg vil egentlig spørge i en helt anden boldgade.
Det var noget, jeg spurgte den socialdemokratiske ordfører om, og der kunne jeg ikke, i øvrigt af gode grunde, få svar, fordi den socialdemokratiske ordfører jo ikke sidder med så centralt i forhandlingerne, men det gør ministeren jo.
Jeg er med på, at det selvfølgelig er arbejdsgiverne i det her land, der skaffer jobbene, men det er vel sådan, at denne aftale jo trods alt også berører nogle arbejdsmarkedsforhold.
Der er jo god tradition for det, og jeg ved jo, at ministerens hjerte banker for fagbevægelsen.
Hvorfor var LO koblet af i de her forhandlinger?
Som jeg sagde tidligere, stillede LO faktisk, ja, det var jo næsten samtidig med, at forhandlingerne foregik, med nogle meget, meget konkrete krav som LO's bud på at redde dem, som var udfaldstruede, som det nu hedder på moderne dansk.
Jeg forstår ikke, hvorfor LO så ikke var en del af de her diskussioner og en del af aftalen.
Jeg synes, det havde klædt regeringen og ikke mindst ministeren, at LO havde været med, og at man havde taget LO's krav med ind i diskussionerne også.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-02:
Derfor må jeg også bare tage skarp afstand fra dem, der synes, de skal bruge deres sparsomme uger, måneder og år af deres liv på at lække forhandlingsoplysninger til pressen.
Det er ligegyldigt, hvor de måtte komme fra, jeg aner ikke, hvem kilden er.
Jeg synes, det er et problem, ligegyldigt hvem vedkommende er.
Så vil jeg i øvrigt sige, at jeg ikke er jubeloptimist.
Man så ikke mig som beskæftigelsesminister rende rundt med armene oppe over hovedet, da den her aftale blev indgået.
Jeg synes, det er en god aftale.
Jeg synes, der er grund til at anerkende og værdsætte, at arbejdsgiverne tager samfundsansvar.
Jeg synes, at det på sin egen måde er så fornemt, at det er den måde, vi gør tingene på i Danmark, at vi sætter os til forhandlingsbordet og finder hinanden.
Det er det bidrag, som arbejdsgiverne er kommet med her.
Og jeg kan jo se, når jeg kigger på Jørgen Neergaard eller andre i pressen, at de mener det.
Derfor er der ikke nogen grund til at være overdreven pessimist.
Der er heller ikke nogen grund til at være overdreven jubeloptimist, der er måske grund til at være realist inde på midten, at løse de problemer, der står foran os, men også anerkende, at der heldigvis er ting derude, der er positive.
F.eks. falder langtidsledigheden lige nu.
Vi får meldinger ind fra a-kasser om, at der begynder at være afgang til beskæftigelse og uddannelse.
Det er positivt.
Der er sorte skyer på himlen, men der er også ting, der fungerer.
Henning Hyllested (EL), 2012-11-02:
Ministeren starter med ikke at kunne forstå, at f.eks. jeg og Enhedslisten har udtrykt en vis skepsis over for, om det her i virkeligheden virker.
Det skal jo mest ses som et forsøg på at afbalancere den jubeloptimisme, man også hører andre give udtryk for i den her debat.
Det er selvfølgelig affødt af, at hvis man kommer i den situation, at akutjobpakker, og hvad det hedder alt sammen, rent faktisk ikke virker eller kun delvist virker, så skal der tages nogle initiativer, det går jeg ud fra vi er enige om, vil jeg sige til ministeren.
Så er der jo nogle, der rent faktisk falder ud af systemet, og for nogles vedkommende – det ved vi alle sammen – går ud til 0 kr. i indtægt.
Det forhandler man vel ikke om i forbindelse med finanslovforhandlingerne, hvis man virkelig har en tyrkertro på, at det her ikke er noget problem.
Så selvfølgelig er det tilladt i en sådan situation at give udtryk for skepsis.