runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-07:
Vi har ikke noget behov for at kritisere ministeren for at komme for hurtigt med det her lovforslag.
Vi er faktisk enige i, at det er helt rimeligt at få det afprøvet og få lavet et forsøg på det her område.
Det er et område, der udvikler sig, og på et tidspunkt ville det nok se mærkeligt ud, hvis vi aldrig fik afprøvet det her.
Så er murene her på Christiansborg måske alligevel for tykke.
Jeg hæftede mig ved, at ministeren brugte ord som afprøve, forsøge sig med og evaluering, og derfor vil jeg gerne gentage mit spørgsmål om Folketingets mulighed for at være med i denne evaluering og for at kunne konstatere, at det er et forsøg.
For der ligger megen ministerbeføjelse i det her forslag.
Ministeren kan kalde ting frem og tilbage, men hvad med Folketinget?
Nu er vi altid lidt skeptiske over for at give ministre for store beføjelser, det vil jeg gerne understrege, og derfor er vi selvfølgelig også skeptiske i den her sammenhæng og vil høre, om den vurdering af, om det her duer eller ej, ligesom kan ligge uden for Folketinget.
Det er ikke det, vi har nikket til.
Vi har sådan set nikket til, at der bliver gjort et forsøg, det synes vi er rimeligt.
Et forsøg har normalt det i sig, at man kan se, hvornår det er afsluttet, og derfor har vi brug for at høre ministeren sige lidt om, om det sker efter første gang, hvor det er afprøvet i de her kommuner, altså efter første valg.
Eller hvordan er det?
Og hvordan vil evalueringen så være i forhold til Folketinget?
Hvordan bliver mulighederne her i salen for igen at diskutere, om det nu præcis gik på en måde, så man måske kunne få en endnu bredere opbakning til det, så det ikke længere ville være et forsøg, men blev noget mere permanent?
Margrethe Vestager (RV), 2013-02-07:
Selve tidsforløbet fra nu af skal fastlægges også i detaljen.
Det, jeg selv forestiller mig, er, at vi i lovforslagsbehandlingen og i udvalget forsker i, hvad det er for en proces, der kommer herfra.
Kommer hjemlen på plads, er der en række arbejdsgrupper, som skal i gang.
Det, der så er vigtigt, er selvfølgelig, hvordan den evaluering, der kommer ud af det – og skal den være efter første valg eller efter andet valg? – skal returneres, om man så må sige, til Folketinget.
Jeg synes, at det vil være godt, hvis vi kan lave et konkret forløb, så man kan se, hvornår Folketinget kan sige ja eller nej eller trække i bremsen og sige: Nej, minister, nu går det for vidt; den hjemmel er brugt alt for vidtgående.
For det tror jeg kan give en helt anden sikkerhed for, at det her hverken er det første eller det sidste ord, der er sagt i den her sag.
Tværtimod er det i ordets bogstaveligste forstand en åben anerkendelse af, at der er kommuner, der gerne vil, og at der kan være en række positive ting forbundet med det, som det er blevet sagt flere gange.
Det, jeg selv hæfter mig meget ved, er vælgere med et handicap og deres mulighed for at stemme hemmeligt, men også at der er, om jeg så må sige, en fast hånd i tøjlen.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-07:
Jeg kan så bare føje til, at jeg meget håber, at det så kommer til at fremgå klart af lovforslaget, når vi endelig trykker på knappen ved tredjebehandlingen, at det er sådan, det er, og at det fremstår meget klart, hvordan det kommer tilbage til Folketinget.
Det håber jeg at vi kan enes om.
Stine Brix (EL), 2013-02-07:
Det var da en fremragende idé.
Den kan vi jo sende videre til Socialdemokraterne.
Jeg vil egentlig gerne spørge til noget, som var i den ordførertale, som ordføreren læste op, med fuld respekt for, at det ikke er ordførerens område.
Det er sådan set bare, fordi jeg ikke er helt sikker på, at jeg hørte rigtigt, men jeg vil gerne spørge, om Det Radikale Venstre virkelig mener, at det er et argument i sig selv, at digitalisering er moderne, og at valghandlingen derfor skal moderniseres.
Tak for det.
Jeg kan forstå på Venstres ordfører – jeg skal lige undskylde min stemme, den er lidt rusten i dag – at en af de fordele, som Venstre ville kunne se ved det her forslag, handler om at minimere antallet af ugyldige stemmer.
Jeg kan sagtens følge, at det kan være et hæderligt formål, men har Venstre gjort sig nogen overvejelser om, om man kunne gøre det på andre måder end ved digitalt valg?
Jeg har bemærket, at en meget stor del af de ugyldige stemmer kommer fra brevstemmerne, hvor man jo i dag får udleveret et blankt stykke papir.
Ville der ikke være nogle muligheder for at arbejde med de ugyldige stemmer på andre måder, end det her lovforslag lægger op til?
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-02-07:
Jeg synes, at fru Stine Brix rejser nogle relevante problemstillinger, fordi hvis vi tager selve brevafstemningen, er vi jo i den situation i dag, at man faktisk kan brevstemme, før kandidatlisterne egentlig er færdige.
Så det vil sige, at der især i forhold til kommunalvalg kan komme en situation, hvor man kan stemme på nogle, som ikke bliver kandidater, når det kommer til stykket.
Så der kan man diskutere, om det kan lade sig gøre eller ej.
Men ellers er jeg enig.
Den måde, man laver brevafstemning på med et blankt stykke papir, er en farlig situation, fordi det hurtigt kan medføre problemer med, hvordan man staver navnet, og staver man nu rigtigt osv. osv.
Det giver mig også lejlighed til at sige, at jeg jo også synes, at det er lidt specielt, at vi nu sådan meget hurtigt skal igennem det her og nu, når vi endda har en gruppe under IT-Universitetet, der faktisk er i gang med at kigge på, hvordan man kan få en masse fordele med hensyn til e-valg.
Så jo, ordføreren rejser nogle relevante problemstillinger.
Stine Brix (EL), 2013-02-07:
Så vil jeg gerne spørge om noget andet.
Nu kom ordføreren selv ind på det her med, at der er en forskningsgruppe i gang, og at det kunne være interessant at se, hvad de kom frem til, før man konkluderede på det her spørgsmål.
Jeg vil gerne spørge: I det her lovforslag tales der jo meget om, at man skal lave forsøg med e-valg, men som jeg læser lovforslaget – og jeg vil gerne høre, hvordan Venstre læser lovforslaget – er det ikke nødvendigvis begrænset til forsøg i lovforslaget.
Der er ikke sat en tidsgrænse på.
Folketinget kan ikke være sikker på, at man igen kommer til at forholde sig til e-valg, hvis man vedtager det her lovforslag.
Principielt åbner man op for, at e-valg kan indføres permanent med det her lovforslag.
Er Venstre enig i den læsning af lovforslaget?
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-02-07:
Ja, det må jeg indrømme, sådan har jeg også læst det.
Jeg synes, at det er betænkeligt, fordi at tage en beslutning, hvis Folketingets flertal beslutter det, og overgå til elektroniske valg efter ansøgning fra kommunerne er et stort skridt at tage, ikke mindst når vi ser på andre europæiske lande, som jo har kigget på det her.
Irland og Holland har jo selv været inde og belyse, om man skulle overgå til elektronisk valg, men besluttede sig imod at overgå til elektroniske valg.
Så det er en stor beslutning, og derfor er vi også lidt overrasket over, at regeringen vælger at tonse så hurtigt på i tidsplanen med den her behandling.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-07:
Tak for ordet.
I Danmark har vi jo et fantastisk demokratisk afstemningssystem, bl.a. fordi det er meget gennemsigtigt for vælgerne, hvad der foregår.
Man kan kontrollere om boksen er tom, inden valget går i gang.
Man kan på en transparent måde se, hvordan hele valghandlingen foregår.
Hvis man går over til elektronisk valg, er Venstres ordfører så ikke bange for, at det går fløjten, for hvem kan gennemskue kodesproget i et computerprogram?
Jeg vil vove at påstå, at det er praktisk taget umuligt for vælgeren at gennemskue, hvordan de her elektroniske stemmebokse virker.
Jeg vil gerne høre Venstres synspunkt, for jeg kan forstå, at man ikke er helt afklaret endnu, med hensyn til om man tror, det overhovedet er praktisk muligt at lave et system, der er lige så gennemskueligt som det, vi har i dag.
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-02-07:
Allerførst må jeg erkende, at jeg i 5 år har været formand for en af Danmarks største valgbestyrelser, da jeg var borgmester i Randers, og derfor ved jeg også lidt om, hvordan det nuværende valgsystem fungerer, og hvilke mangler det har.
Situationen er jo den, at der altså er mange omstændigheder ved det nuværende system, som ikke er så positive.
Vi har været lidt inde på det før med de ugyldige stemmer især ved brevafstemning, men der er også problemer ved selve optællingen.
Jeg kan fortælle mærkelige historier om, hvor mange timer man har brugt, fordi man ikke har kunnet få systemet til at hænge sammen, man har ikke kunnet få tallene til at hænge sammen.
Der har været blyantsstreger her og der, og der har også været decideret snyd tidligere i Danmark med hensyn til det her system.
Så jeg vil bare klart sige fra min side, at det ikke er et ufejlbarligt system, vi har i dag.
Det synes jeg ikke.
Når vi så taler om det elektroniske valg, er jeg helt enig.
Så der er argumenter for og imod begge systemer.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-07:
Det er helt rigtigt, at der er nogle grupper, der sikkert vil være meget angst for at bruge det elektroniske system, netop fordi der ikke er den her gennemsigtighed.
Er det virkelig så meget værd, at vi vil sætte det hele over styr?
Befolkningen har en kæmpe tillid til, at systemet er fantastisk godt og med en meget lille risiko for svindel.
Selvfølgelig er der nogle problemer med ugyldige stemmer og andre ting, men det, man vil til at indføre, er jo langt værre.
Jeg forstår ikke, hvorfor Venstre skal have så stor betænkningstid, for jeg synes da, det er åbenlyst for enhver, specielt når man ser mange af de ekspertudtalelser, der er i høringssvarene, f.eks. fra Version2, at de folk, der ved noget om it, siger, at det praktisk taget ikke er muligt at lave et system, der både er sikkert og gennemsigtigt nok.
Det undrer mig, hvorfor Venstre skal bruge så lang tid til at undersøge det.
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-02-07:
Altså, vi har jo altid en klar holdning, vi læser Version2 og andre it-nyhedsmedier, og vi har nu nogle meget konkrete spørgsmål, som vi vil have svar på.
Det drejer sig om økonomi, det drejer sig om sikkerhed.
Hvis der ikke kommer tilfredsstillende svar, tror jeg godt, man kan gætte, hvad vores svar bliver angående det her lovforslag. Men vi synes, regeringen skal en chance for at svare på dem.
Vi forventer da, at regeringen har en interesse i, at det her lovforslag får en god behandling, ellers havde man nok ikke fremsat det.
Derfor forventer vi selvfølgelig også en højere høj grad af dialog, i betragtning af at der ikke rigtig har været en dialog fra regeringens side med sådan nogle som os.
Så vi ser meget frem til det.
Jan Johansen (S), 2013-02-07:
Tak for det.
Jeg har lovet at læse den her tale op for fru Trine Bramsen, som desværre ikke kunne være til stede.
Digitalisering har en stor værdi for Danmark og danskerne og sparer også samfundet for milliarder af kroner og gør hverdagen for både borgerne, myndighederne og virksomhederne lettere, og samtidig er digitalisering nøglen til fremtidig vækst og velstand for vores samfund.
Dagens lovforslag om forsøg med digital stemmeafgivelse og stemmeoptælling er helt i tråd med den udvikling.
Med forslaget får landets kommuner mulighed for at afholde elektronisk afstemning, når der skal stemmes til folketingsvalg og andre valg.
Når vi ønsker at indføre forsøg – og det er et forsøg – med digitale valg, så skyldes det, at der er mange gevinster at hente ved digitale valg.
Samtidig er det mindst lige så trygt og sikkert som de valg, vi kender, med blyant og papir.
Først og fremmest bliver valgsituationen mere brugervenlig og tilgængelig, ikke mindst for borgere med synshandicap og for læsesvage borgere, for i den digitale stemmeboks bruger man en computerskærm, hvor der er billede af partilogo, mulighed for at forstørre, ligesom man kan få stemmesedlen læst højt i et par høretelefoner, så man er den eneste, der kan høre, hvad der bliver sagt.
Det er en kæmpestor hjælp til mange af de danskere, der har vanskeligt ved den nuværende stemmeafgivelse med papir og blyant.
Digitale valg vil i høj grad blive udformet, så de ligner afstemninger, som vi kender dem i dag.
Der findes allerede velafprøvede løsninger, der har en høj sikkerhed for borgerne og i forhold til optælling.
Netop optælling vil blive langt mere effektiv, end vi kender den i dag, fordi den elektroniske stemmeurne med det samme registrerer, om man har stemt på Socialdemokratiet, Venstre eller et tredje parti.
Stemmeoptællingen bliver derved hurtig og præcis, og der er mange ressourcer at spare på de kommunale medarbejdere og valgtilforordnede, som i dag knokler for at tælle stemmer – nogle gange i flere dage.
Det er vigtigt at understrege, at man ikke kan sidde hjemme i stuen eller på kontoret og stemme over internettet, for lovforslaget lægger op til, at man møder op på valgstedet, som man kender det i dag.
Derved sikrer man, at hr. Hansen i egen person har sat sit kryds på stemmesedlen, ligesom valgstedet fortsat kan holde øje med, at hr. Hansen ikke bliver presset til at sætte sit kryds ved et parti eller en kandidat, som han ikke ønsker.
Vi skal nemlig værne om stemmehemmeligheden, så ingen andre kan se, hvad man stemmer på.
Hos Socialdemokraterne ønsker vi at modernisere vort samfund og bruge vores ressourcer bedst muligt, og her kommer vi ikke uden om en digitalisering.
Det gør vi heller ikke, når det gælder folkeafstemning.
Der er allerede veludviklede og afprøvede systemer på markedet, som vi i Danmark vil kunne drage nytte af.
Det stiller samme høje krav til sikkerhed og anonymitet, som vi kender det i dag, men samtidig er de meget mere effektive.
Socialdemokraterne kan på denne baggrund støtte forslaget.
Karsten Nonbo (V), 2013-02-07:
Så er jeg nødt til at spørge hr. Leif Mikkelsen, om det er sådan, at hr. Leif Mikkelsen ikke vil have mere sikre kørekort.
For det er helt i orden, at hr. Mikkelsen stemmer nej, hvis ikke han vil have mere sikre kørekort, altså dem med chip.
Selv om vi stemmer nej til det her, er udgiften der jo alligevel, fordi de er det dyrere, og så er det jo, at vi siger, at selv om brugeren ikke skal betale, skal skatteyderne alligevel betale.
Så mit spørgsmål er: Vil hr. Leif Mikkelsen ikke have de her mere sikre kørekort med chip, som jo også gør, at vi på sigt kan få indbygget sådan noget som førerkort, altså alle mulige andre tilladelser, i chippen, og som vi i sidste ende forhåbentlig også har ambitioner om kan bruges som startnøgle til køretøjerne?
Det kunne jeg godt forestille mig på længere sigt.
Men skal jeg forstå det sådan, at hr. Leif Mikkelsen ikke vil have mere sikre kørekort?
Martin Henriksen (DF), 2013-02-07:
I Dansk Folkeparti er vi skuffet over en regering, som ikke formår at håndtere det stigende antal asylansøgere, der kommer til landet.
Da regeringen indførte højere sociale ydelser på udlændingeområdet, advarede Dansk Folkeparti om, at det sammen med andre lempelser ville medføre en stigning i antallet af asylansøgere.
Regeringen afviste Dansk Folkeparti, og nu kan vi se, at regeringen tog fejl.
Men det får ikke regeringen til at ændre sin udlændinge- og integrationspolitik, hvilket er dybt skadeligt for Danmark.
Starthjælpen begrænser tilstrømningen, starthjælpen får flere udlændinge i arbejde, og starthjælpen sender det vigtige signal til omverdenen, at Danmark ikke er et tag selv-bord for lykkeriddere og menneskesmuglere.
De var lidt lunkne i starten, men endte altså med at bakke op om forslaget, og det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg undrer mig over, at Liberal Alliance ikke kan stemme for, og jeg konstaterer, at venstrefløjen er ligeglad med at føre en stram udlændingepolitik.
Jeg opfordrer regeringen til at finde andre måder at begrænse den overvældende stigning i antallet af asylansøgere, for det vil være det rigtige at gøre for Danmark og dermed også for kommende generationer, så det håber jeg den vil gøre.
Jan Johansen (S), 2013-02-07:
Det har vi, fordi vi mener, at det grundlag, der ligger, også giver en vis indsigt i, at tiden nu er inde til, at vi prøver på at få lovgivet om, at der er nogle kommuner, der kan gå i gang med og prøve at lave en elektronisk afstemning.
Vi vil gerne være med i udviklingen fremadrettet, og i dag ligger der systemer, som er blevet brugt, og som er sikre.
Derfor synes vi, det er en god idé, at man stille og roligt får startet det op, så man er med i udviklingen og kan udvikle et system, som alle føler sig sikre ved, når de går hen og stemmer, og så alle kan være med og ingen behøver at have en bisidder med ind i valglokalet til at fortælle, hvad der f.eks. står på sedlen; med det her kan den enkelte selv stå derinde og træffe sit valg.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-02-07:
Tak for det.
Lad mig begynde med en lille fortælling fra det virkelige liv.
På et debatmøde i Odense fortalte en projektchef om det nye indkøbscenter, der skulle bygges i den indre by, og hun strøede om sig med engelske modeord.
Der ville bl.a. komme et foodcenter.
Da det så blev tid til at stille spørgsmål, rakte en odenseaner hånden op og spurgte: Er det der foodcenter ikke bare et madtorv?
Jo, det var bare et madtorv.
Hvorfor fortæller jeg så denne historie?
Fordi der er en ganske bestemt grund til, at projektchefen havde så svært ved at tale jævnt dansk.
Flere end 25 pct. af alle masteruddannelser bliver udbudt på engelsk: op til 25 pct. på humaniora, over 25 pct. på samfundsfag og mere end 50 pct. på naturvidenskab.
Ser man på udviklingen i Danmark i et europæisk perspektiv, kan man se, at Danmark ligger på en andenplads med hensyn til mængden af udbud af engelsksprogede uddannelser på kandidatniveau.
Holland ligger på førstepladsen.
Vi ser også, at folkeskoleelever undervises på engelsk.
Danmarks Evalueringsinstitut vil neddrosle brugen af dansk.
Erhvervsvirksomheder går over til engelsk, og dagligdagssproget erstattes i stigende grad af engelske udtryk.
I Folketinget er det kun Dansk Folkeparti, der vil gøre noget ved det lovgivningsmæssigt.
Alle øvrige partier talte under førstebehandlingen imod vort beslutningsforslag om at styrke det danske sprog.
Jovist, der er pæne ord i betænkningsbidraget, men det er jo sådan, at sproget ikke kun har brug for ord.
Det har også brug for handling, og det bedste, vi kunne gøre, var lovgivningsmæssigt at forpligte os på, at undervisningssproget i Danmark var dansk slet og ret.
Jeg tror bare ikke, at der er vilje til det længere.
For nylig faldt mine øjne på nogle ord i Vandrehallen, som vi alle kender, ved Samtaleværelset.
Det er et lille vers, det blev hængt op valdemarsdag i 1920, og det lyder således: Vi' fædreland/og modersmål/dit hjertes guld/din viljes stål.
Det står altså her i Folketinget.
Det er lidt gammeldags, men meningen er klar, nemlig: Du, MF, skal styrke det danske sprog.
Det gør vi ikke længere i Folketinget.
Modtagelsen af beslutningsforslaget fortæller mig, at dansk ikke længere scorer højt blandt MF'erne.
Dansk er ikke et hit mere.
Christian Juhl (EL), 2013-02-07:
Jeg synes, det er en god idé, at de unge lærer mest muligt engelsk, tysk, fransk og spansk og alle de andre sprog, sådan at vi kan begå os i den store verden, men synes ordføreren ikke helt ærligt, at det var mere på sin plads at koncentrere sig om, at vi i Folketinget får de vigtigste papirer på dansk?
F.eks. var ordføreren med til at stemme for, at vi skulle gå i krig, og vi kunne ikke engang få FN-resolutionen, som var grundlaget for hele beslutningen, på dansk.
Det vil sige, at vi skulle tage beslutning om komplicerede folkeretlige spørgsmål på engelsk.
Der er nogle af os, der ikke har lært så meget engelsk i skolen.
Var det ikke bedre at prioritere indsatsen lidt mere og sige: Der er nogle væsentlige ting, og så er der nogle ting, som man kan sige tja til?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-02-07:
Jeg er faktisk ret enig med ordføreren.
Vores egen EU-ordfører, fru Pia Adelsteen, har jo også taget det op i Europaudvalget, hvor der er dokumenter, der ikke er oversat fra engelsk til dansk.
Så der er vi jo helt på linje med hinanden.
Men det, forslaget går ud på, er jo, at vi skal have uddannelser på dansk, at vi ikke skal have uddannelser på engelsk, hvor det ikke giver mening.
Der er jo simpelt hen et hav af uddannelser, som kun udbydes på engelsk, og det går kun én vej, og det er den vej.
På sigt vil vi jo opleve, at engelsk bliver sådan en slags latin i universitetsverdenen.
Det er sørgeligt.
Vi skal selvfølgelig sikre, at vi har dansk som undervisningssprog, som forskningssprog, som videnskabssprog.
Så jeg ser egentlig ikke den store modsætning mellem Enhedslistens målsætning og Dansk Folkepartis – i hvert fald ikke her.
Christian Juhl (EL), 2013-02-07:
Hvis man vil forske, bør man jo nok kunne det.
Altså, jeg har aldrig gået på universitetet, men hvis man vil forske, bør man vel kunne læse de andres tekster uden at have en tolk ved siden af sig.
Men hvis man skal lave folkeligt politisk arbejde, skal adgangen til at deltage vel ikke begrænses.
Der skelner jeg meget, og det er derfor, jeg synes, at der er en verden til forskel på, om man siger, at de unge skal kunne noget engelsk, når de skal ud at forske, eller om det drejer sig om folkeligt arbejde, hvor vi gerne skal have involveret danskerne i beslutningerne, og hvor det skal være åbent og gennemskueligt, og det kan man altså ikke med meget komplicerede internationale tekster, f.eks. FN-resolutioner, på engelsk.
Det kan man ikke forvente.
Jeg tror ikke engang, at dem, der har gået på universitetet, forstod det, da man stemte.
Undskyld, at jeg siger det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-02-07:
Jamen det her handler jo ikke om forskning.
Altså, den regering, som Enhedslisten støtter, går jo ind for internationale linjer og internationale folkeskoler, hvor undervisningssproget bliver på engelsk, tysk, fransk eller de øvrige sprog bortset fra dansk.
Er det virkelig i den retning, at Enhedslisten vil gå?
Altså, det her handler om, at vore uddannelser stadig væk foregår på vort modersmål, som er dansk.
At vi så også skal arbejde internt i Folketinget med at have dokumenterne på dansk, er vi jo helt enige om.
Så hr. Christian Juhl skal jo prøve at tage en snak med vores EU-ordfører, fru Pia Adelsteen, om det.
Jeg er sikker på, at vi kunne finde ud af noget sammen på det punkt.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-02-07:
Jeg skal på vegne af hr. Simon Emil Ammitzbøll, som desværre ikke kan være til stede i salen i dag, holde den her tale.
Det forslag, vi behandler i dag, gennemfører en række ændringer i retsplejeloven og i lov om international fuldbyrdelse af straf m.v., og det sætter derfor Danmark i stand til at ratificere Europarådets hvidvask- og terrorfinansieringskonvention fra 2005, idet der bl.a. indføres hjemmel til at fuldbyrde udenlandske konfiskationsafgørelser.
Formålet med lovforslaget er derudover som bekendt at gennemføre de ændringer i udleveringsloven, der er nødvendige for at Danmark kan ratificere den tredje og fjerde tillægsprotokol til den europæiske konvention om udlevering.
Således indføres der f.eks. en forenklet procedure for udlevering af kriminelle til lande uden for EU og Norden.
I øvrigt er det værd at hæfte sig ved, at forslaget indeholder en justering af udleveringslovens regler om forbud mod dobbelt strafforfølgning.
Der kan således ikke ske udlevering, når den, der søges udleveret, allerede er dømt eller frifundet for den samme strafbare handling.
Endelig indeholder forslaget en præcisering af udleveringslovens bestemmelser om tilladelse til gennemtransport, idet der tilvejebringes udtrykkelig hjemmel til at anvende en række strafprocessuelle tvangsindgreb i forbindelse hermed.
Liberal Alliance kan naturligvis støtte forslaget, som det foreligger.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-02-07:
Jo tak, men altså, jeg vælger nu at stille spørgsmålene alligevel, for jeg synes ikke, det var så specielt indviklet.
Jeg spurgte bare til ordførerens holdning til at anerkende, at det kunne være problematisk, og om man ikke i Det Radikale Venstre har forståelse for, at man som vælger ville blive mistroisk, hvis man kom ind i et valglokale og de her elektroniske valgmaskiner så ikke virkede.
Så synes jeg måske bare, ordføreren skulle reflektere over det.
Men jeg anerkender selvfølgelig, at hvis ikke ordføreren kan svare, skal han selvfølgelig heller ikke gøre det.