runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-04-16:
L 174 handler om, at regeringen gerne vil have ændret loven om godskørsel og loven om erhvervsmæssig personbefordring, den såkaldte buslov.
Sigtet er ifølge regeringen, at man vil styrke indsatsen mod social dumping, og desuden vil man fremme sunde og lige konkurrencevilkår, når der køres i Danmark med danskindregistrerede lastbiler og busser.
Den målsætning kan Venstre sådan set godt tilslutte sig, specielt det, at vi sikrer de sunde og lige konkurrencevilkår.
Det er vigtigt for vores transportbranche.
Det andet, der foreslås her, er, at den hidtidige ordning med mulighed for udlån af chauffører til andre vognmænd afskaffes, idet der stilles krav om, at man skal bruge en godkendt chaufførvikarvirksomhed.
Det er her, problemet ved det her lovforslag kommer ind, fordi det er et problem at afskaffe udlånsordningen.
For busvognmænd er det utrolig vigtigt at have den fleksibilitet, at man i forbindelse med ferie, sygdom og sæsonudsving inden for busmarkedet har mulighed for at låne erfarne chauffører hos en kollega inden for branchen.
Med det her lovforslag bliver det mere bøvlet, der mistes fleksibilitet, og der kommer øgede omkostninger.
Det synes vi er et meget stort problem, specielt fordi der jo allerede er regler om, at hvis man udlåner chauffører, skal der afgives en erklæring om, at det sker til overenskomstmæssig løn.
Derfor har vi meget svært ved forstå, at regeringen kører frem med det her virkemiddel, og det minder mest af alt om at skyde gråspurve med kanoner på det felt her.
Man må også sige, at hvis man afskaffer udlånsordningen, vil det jo ramme knusende hårdt blandt de små danske vognmandsvirksomheder – både inden for lastbilbranchen og inden for busområdet – det rammer de små virksomheder, der altså mister den fleksibilitet, der ligger i at kunne låne chauffører af hinanden, og de får nogle øgede omkostninger.
Så kan man spørge: Hvordan rammer det så i forhold til de meget store vognmænd, dem, der har flere hundrede lastbiler?
De meget store vognmænd har jo en langt bedre mulighed for at flytte adressen uden for Danmarks grænser, og det har vi også allerede set nogle gøre, så det her virkemiddel, regeringen foreslår, rammer de små danske vognmænd, og man kan sige, at de store danske vognmænd har en mulighed for at slippe uden om det.
Derfor synes vi, det er helt forkert medicin, regeringen doserer her.
Som vi har forstået problemstillingen her, er det jo inden for lastbilområdet, at der er konstateret nogle problemer.
Hvorfor i alverden skal vi så gå ind og ændre loven for buskørsel?
Det har vi også meget svært ved forstå.
På grundlag af de problemområder, jeg har nævnt her, kan Venstre ikke støtte det her lovforslag.
Karsten Nonbo (V), 2015-04-16:
Jamen jeg vil bare kvittere og sige tak.
Kim Christiansen (DF), 2015-04-16:
Nu har jeg ikke sat mig så voldsomt meget ind i lige nøjagtig den præmis, men jeg tror heller ikke, det kommer som en stor overraskelse for hr. Kristian Pihl Lorentzen, at hvis det er i strid med EU-lovgivningen, er Dansk Folkeparti ret ligeglade.
Villum Christensen (LA), 2015-04-16:
Hver gang vi herinde vedtager en regel eller et lovforslag, så må vi jo altid vurdere, om vi mener, at det giver nogen virkning ude i det virkelige liv, og jeg kan jo huske, at Enhedslistens ordfører selv var inde på, at det bliver rigtig, rigtig svært at kontrollere de her ting.
Altså, vi er jo inde i en afvejning af, om det giver mening i forhold til det problem, vi skal løse, eller om man kan gøre det på andre måder.
Så det er igen et spørgsmål om, hvilke midler det er, og hvor stor en hammer man skal slå med, for at løse et vist problem.
For selvfølgelig skal vi have ordnede forhold, også i den her sektor.
Henning Hyllested (EL), 2015-04-16:
Men når man nu konstaterer, at der er vognmænd, at der er en branche i det her land, som gør alt, hvad de kan, for at omgå de regler og de intentioner, der ligger i den lovgivning, der har været indtil nu, så er man vel nødt til at gå ind og løfte en finger eller slå med hammeren, som ordføreren siger det, for, om jeg så må sige, at sikre sig mod løndumping, mod social dumping, altså sikre sig, at det f.eks. er dansk arbejdskraft eller i hvert fald arbejdskraft aflønnet på dansk niveau, når lastbilerne kører i Danmark og i dansk indregistrerede køretøjer.
Og så er det, vi her er i gang med, vel i virkeligheden ikke så mærkeligt eller voldsomt.
Villum Christensen (LA), 2015-04-16:
Nej, det har jeg vanskeligt ved at se.
Det er jo klart, at der er nogle generelle forhold, som vi påtager os ansvaret for herinde, men det er lige så klart, at vi i Danmark har en tradition for, at der er visse forhold på arbejdsmarkedet, som vi holder fingrene fra, og det er det, jeg mener med min ordførertale her.
Jeg synes ikke, vi skal ind på den glidebane, at hver gang vi finder et problem parterne imellem, vi synes det er svært at kontrollere, så går vi ind med hammeren og slår til.
Det er en uskik at starte på sådan en model.
Henning Hyllested (EL), 2015-04-16:
Ja, det er lidt i forlængelse af det.
Det forholder sig vel egentlig sådan, at når man lovgiver i det her land, så regulerer man forholdet mellem mennesker på den ene eller på den anden måde, og det gør man jo også med det her lovforslag.
For så går man ind og regulerer på nogle forhold inden for en bestemt branche, det er jo korrekt, og det er jo klart, at der måske i det her tilfælde er nogle store vognmænd, der vil gøre alt, hvad de kan, for at omgå reglerne, som kan føle sig trådt for nær.
Men når ordføreren siger det med, at man er helt inde i maskinrummet og regulere, er det så en generel holdning hos Liberal Alliance?
Hvad så med ferielovgivningen, som jo dog trods alt også er en eller anden form for beskyttelseslovgivning, og hvad med arbejdsmiljølovgivningen?
Er der dér også sådan en detailregulering i maskinrummet til fordel for den ene part på arbejdsmarkedet?
Villum Christensen (LA), 2015-04-16:
Ja, ordføreren kan jo ryste så meget, han vil og nu har lyst til, men det ændrer ikke ved den omstændighed, at jeg synes, at den slags forhold skal staten holdes udenfor, og så skal arbejdsmarkedets parter finde frem til de regler, sådan som man gør det i det øvrige system.
Eigil Andersen (SF), 2015-04-16:
Jamen så mener jeg, at jeg har fået besvaret mit spørgsmål sådan, at jeg har ret i, at Liberal Alliance står værn om, at der skal være en ret for arbejdsgivere til at underbetale og dermed stille lønmodtagerne i en helt urimelig situation inden for det her transportområde.
For sagen er jo den, at reglen i dag siger, at der skal aflønnes efter overenskomsterne, og når Liberal Alliance ønsker, at den regel ikke skal være der, er det jo, fordi det så giver arbejdsgiverne mulighed for at aflønne dårligere end det aftalte i overenskomsterne.
Det synes jeg er meget rystende.
Nadeem Farooq (RV), 2015-04-16:
Tak, formand.
I Danmark har vi i årevis haft en lov om, at der i danske busser og lastbiler skal gælde danske løn- og arbejdsvilkår.
I forbindelse med finanslovsforhandlingerne og debatten i samfundet kom vi frem til – for det kunne vi se – at man kunne omgå den her regel ved at hyre chauffører ind fra et udenlandsk selskab eller fra et vikarbureau.
Det er ikke rimeligt efter vores mening, at man har en regel om dansk løn i danske biler, altså busser og lastbiler, som de på den måde nemt kan omgå.
Derfor betragter vi i Radikale Venstre det som et hul i lovgivningen, og det ønsker vi med den her lovændring at lukke.
Og i øvrigt, som jeg også indledte med at sige, er det også en del af finanslovsaftalen mellem SR-regeringen og SF og Enhedslisten.
Radikale Venstre kan støtte dette lovforslag.
Villum Christensen (LA), 2015-04-16:
Punkt 1: Vi er ikke imod kollektive overenskomster.
Punkt 2: Vi synes, at vi her skyder gråspurve med kanoner i forhold til problemstillingens størrelse, og vi synes ikke, det er en statslig opgave at gå ind og regulere inde i maskinrummet, som jeg udtrykte det.
Eigil Andersen (SF), 2015-04-16:
Det, jeg får ud af ordførerens indlæg, er bl.a., at man åbenbart er imod godskørselslovens bestemmelser om, at der skal aflønnes efter kollektive overenskomster.
Sådan opfatter jeg det.
Og det er efter min opfattelse en meget besynderlig ting, at man kan være imod det, når det jo betyder, at folk får nogle rimelige løn- og arbejdsvilkår, og at der er en fair konkurrence, hvor alle vognmandsvirksomheder er stillet lige.
Og desuden er det en stor beskyttelse af lønmodtagerne.
Når ordføreren så siger, at noget af det her er et indgreb i den danske arbejdsmarkedsmodel, kan man så udtrykke det på den måde, at Liberal Alliance står værn om, at der skal være ret til underbetaling?
Villum Christensen (LA), 2015-04-16:
Med den her lovændring ønsker transportministeren at ophæve en ordning, hvorefter vognmandsvirksomheder med tilladelse til godskørsel kan låne en chauffør ansat hos en anden vognmand med tilladelse.
Han ønsker også, at vikarvirksomheder, eksempelvis udenlandske vikarvirksomheder, skal følge danske overenskomster til punkt og prikke, hvis de kører i Danmark, ligesom der er nogle specifikke kontrol- og dokumentationsbestemmelser.
Forslaget betyder med andre ord, at ministeren således kravler helt ned i maskinrummet af det danske aftalesystem på arbejdsmarkedet.
Det er ikke bare det danske system, men i virkeligheden er han vel også inde at pille lidt ved ansættelsesforholdene for ansatte chauffører i andre EU-lande.
Jeg skal ikke kloge mig på, om det formelt er muligt, men generelt er vi af den opfattelse, at vi her er inde på en glidebane, hvis et folketingsflertal på denne måde skal kunne gå ind og varetage den ene parts interesser på arbejdsmarkedet.
Det er og bliver en uskik, også selv om regeringen måske ærgrer sig over, at fagforeningernes penge ikke hundrede procent er målrettet de røde partier længere.
Det kunne jo være, at det her forslag hjælper med til at få dem tilbage igen, hvem ved?
Hvis udlånsordningen ophæves, vil næsten al fleksibilitet i praksis forsvinde, fordi alternativet er fastansættelser eller godkendelse af en ny vikarvirksomhed.
Begge dele er med store økonomiske og administrative byrder til følge.
Ifølge brancheforeningen vil forslaget desværre heller ikke medføre flere chauffører på dansk overenskomst, men blot underminere grundlaget for andre jobs inden for lager, administration og logistik.
Danske virksomheder vil udflage eller overlade godset til udenlandske transportvirksomheder.
Vi tror meget lidt på, at løsningen på disse problemstillinger om lønforskel handler om, at vi sætter bomme op om Danmark og lukker os inde.
Det går ikke over, uanset hvor meget vi lovgiver på det her område.
Vi tror mere på, at vi sætter gang i en proces, hvor skatter og afgifter nedsættes, så de danske vognmænd kan konkurrere med de udenlandske, og det er både i forhold til kunder, men også i forhold til at tiltrække arbejdskraft.
Liberal Alliance kan af disse grunde ikke støtte lovforslaget.
Eigil Andersen (SF), 2015-04-16:
På det danske arbejdsmarked er godskørselsloven enestående god.
Det er utrolig godt.
Derfor har det sprunget meget i øjnene, at der især har været en enkelt vognmand, Kim Johansen, som i praksis har lavet, hvad jeg vil betegne som en omgåelse af reglerne, men jeg må erkende, at de danske domstole har godkendt hans praksis.
Han har brugt en særlig selskabskonstruktion med firmaer i udlandet, der har gjort, at han har kunnet have chauffører i dansk indregistrerede lastvogne, som har kørt meget i Danmark, men han har haft disse chauffører til en særdeles grov underbetaling, f.eks. omkring halvdelen af den løn, som de danske overenskomster siger.
Det er selvfølgelig fuldstændig uacceptabelt med sådan en social dumping, og det var også årsagen til, at SF tog det her emne med som et krav til finanslovsforhandlingerne, altså at vi simpelt hen måtte have stoppet det her hul i lovgivningen.
Der var forhandlinger i efteråret, og der blev indgået en delaftale om kampen mod social dumping mellem regeringen, SF og Enhedslisten, og det er vi meget tilfredse med og meget glade for, og det her lovforslag udmønter så et af de punkter, som står i den aftale.
Jeg synes, der er grund til at understrege, at de allerfleste vognmænd i Danmark jo altså følger godskørselsloven, og de aflønner efter de kollektive overenskomster, sådan som loven siger de skal, og derfor er det klart, at det er fuldstændig urimeligt over for både chauffører og vognmandsfirmaer, at der er visse vognmandsforretninger, der ikke følger reglerne og dermed undergraver overenskomsternes løn- og arbejdsforhold.
Derfor er det godt, at vi får ryddet op i den her misbrugsmulighed.
Vi glæder os i SF også over, at både fagforbundet 3F og vognmandsorganisationen Dansk Transport og Logistik støtter op om det her lovforslag, som vi altså stemmer for.
Nadeem Farooq (RV), 2015-04-16:
Som jeg ser det lige præcis omkring udlånsordningen, er det et spørgsmål om at komme i overensstemmelse med EU-lovgivningen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-04-16:
Jo, men hvis vi tager udgangspunkt i målet om at bekæmpe social dumping, og det er vi som sagt enige i ikke skal finde sted i danske biler i Danmark, hvad er så begrundelsen for at afskaffe udlånsordningen, som er velfungerende, og som ikke har noget som helst med social dumping at gøre, fordi kravet ved udlån jo netop er, at man overholder overenskomsterne?
Hvorfor skal det element med i lovforslaget her?
Nadeem Farooq (RV), 2015-04-16:
Først og fremmest vil jeg gerne kvittere for, at Radikale Venstre bliver betegnet som et erhvervsvenligt parti – det er vi glade for.
Man kan sige, at det handler om at finde balancen i forhold til at være erhvervsvenlig og sikre den fornødne konkurrencekraft hos virksomheder på den ene side, men på den anden side også at være klar i mælet, når det handler om at sørge for, at social dumping ikke vinder indpas.
Og det er det, vi gør her.
Og så vidt jeg ved, er vi også med det her lovforslag med til at sikre, at lovgivningen er i overensstemmelse med EU-lovgivningen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-04-16:
Nu er Det Radikale Venstre jo glædeligvis kendt for at være et forholdsvis erhvervsvenligt parti, og tak for det.
Derfor vil jeg gerne lige spørge ind til det her med forslaget om at afskaffe udlånsordningen.
Mener Det Radikale Venstre virkelig, at det er en god idé at foretage sådan et tiltag, som jo rammer danske vognmænd, danske busvognmænd, som har brug for fleksibilitet, danske lastbilvognmænd, som også har brug for en fleksibilitet?
Og mener De Radikale, at det her er nødvendigt for at sikre, at danske chauffører i danske lastbiler kører på en overenskomstmæssig løn i Danmark?
Mike Legarth (KF), 2015-04-16:
Tak, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti er imod social dumping.
Vi er tilhængere af, at der er ordnede forhold både for medarbejdere og for virksomheder, og at de regelsæt, der er, overholdes.
Så derfor er vi imod social dumping, det skal stoppes.
Når det er sagt, har vi også kendskab til, at der er nogle, der kreativt forsøger at omgå det faktum, at vi i godskørselsloven har den glimrende regel, at når man er transportør i Danmark, skal det være på kollektive overenskomstvilkår, altså at der er nogle, der udfordrer dem.
Det skal vi være opmærksomme på, og det vil vi til enhver tid gerne være med til at se på hvordan vi imødegår, men det lovforslag, man her præsenterer, og de meget komplicerede elementer, der bringes i anvendelse, kan vi ikke støtte, og derfor kan vi ikke støtte lovforslaget.
Det er jo et faktum, at det bl.a. ikke er muligt for danske transportører, der har danske lastbiler og ansatte chauffører på overenskomst, at låne chauffører af hinanden, selv om alt er i orden, alle formaliteter er overholdt – og alene det faktum gør, at vi ikke kan støtte lovforslaget.
Magnus Heunicke (S), 2015-04-16:
Ja, det er klart.
Det er jo en af de gode ting, der er ved at indgå et forlig, nemlig at man er med til at beslutte de her ting, og man har selvfølgelig også mulighed for at følge det ekstra tæt som forligskreds ud over alle de oplysninger, som jeg helt naturligt sender videre til Folketinget, og i øvrigt svarer jeg på alle spørgsmål i den forbindelse, så det er klart nok.
Det koster nogle ekstra penge, og der har vi aftalt i forligskredsen, at vi mødes, når vi når længere hen i selve projektet.
Det er jo kun loven, vi behandler i dag.
Så jeg kan give tilsagn om, at det naturligvis vil være sådan, at forligskredsen vil få lejlighed til at følge det tæt, og hvis der skal ske ændringer, så er det forligskredsen, der skal spørges i den forbindelse.
Jeg tror, jeg må bede spørgeren om at komme med skriftlige spørgsmål i forbindelse med Århuskonventionen, for der skal vi være meget, meget tæt på juraen i det.
Så der vil jeg gerne have mulighed for at komme med et meget udførligt og uddybende svar, hvis der er tvivl om disse spørgsmål.
For hvis der er det, skal vi have den udryddet hurtigst muligt.
Til den generelle pointe: Jamen jo før, jo bedre.
Det mener jeg både i forhold til det her projekt og faktisk alle de projekter, vi har i gang i Danmark infrastrukturmæssigt.
Jo før, jo bedre.
Men det giver jo god nok mening med den store tidsplan, når vi alligevel har et møde med forligskredsen bag Femernforbindelsen og har et møde med den tyske transportminister i Danmark her til september og vi da langt bedre end i dag kender de usikkerheder, der stadig er med Femernforbindelsen: Hvor meget får vi i støtte fra EU?
Hvordan går det med den tyske miljøgodkendelse?
Hvordan går det med at få forhandlet priserne ned?
Det er jo de spørgsmål, der stadig væk er, og disse usikkerheder, vi skal have håndteret og fjernet.
Til september kender vi de svar meget bedre, og derfor giver det jo mening at lave den store tidsplan, både for Femernforbindelsen og de anlæg, som støder op til, og det gør Storstrømsbroen også, og det er kun en endnu større styrkelse.
Så at vi investerer så historisk meget i Storstrømsbroen, i Femernforbindelsen, i jernbanen, tror jeg at man skal være ualmindelig meget sortseer for at synes er at overse Lolland-Falster.
Det er tværtimod det modsatte, der sker.
Henning Hyllested (EL), 2015-04-16:
Men hvorfor så vente?
Hvorfor vente på tyskerne?
Nu står ministeren jo selv og anerkender, at vi havde været nødt til at bygge den alligevel, om ikke andet så af hensyn til folk på Lolland-Falster.
Og det er lige nøjagtig mit ærinde.
Så hvorfor dog vente på, at Femernforbindelsen bliver færdig, og at tyskerne bliver færdige med deres landanlæg?
Lad os da få den bro gjort færdig så hurtigt som overhovedet muligt af hensyn til først og fremmest folk på Lolland-Falster.
Så vil jeg lige tillade mig at skifte boldgade og spørge til de der klagemuligheder, som jeg også var inde på i min ordførertale.
Jeg vil bare gerne høre: Når nu klagemulighederne i bund og grund bortfalder i forbindelse med anlægsarbejdet, hvad har beboerne så egentlig af ankemuligheder andet end at gå til domstolene og få domstolsprøvet eventuelle indsigelser?
Magnus Heunicke (S), 2015-04-16:
Som jeg kender Enhedslistens ordførers politiske holdning til jernbaneinvesteringer, er det dejligt at opleve, at han også i dag taler engageret og interesseret om det, for det er lige præcis, hvad det er – det er enorme investeringer i jernbaneopgradering, både i Danmark over Lolland og Falster, broen op til Masnedø og videre op gennem Sjælland og også på tysk side.
Og det er jo et af de, synes jeg, meget gode argumenter for den nye Storstrømsbro, vi behandler i dag, men selvfølgelig også for hele korridoren og Femernforbindelsen.
Jeg synes, det ville være sådan lidt kortsigtet kun at se det som selvstændige projekter, for det hænger jo sammen, og vi får altså med den her investering den største opgradering, som jeg kender til, i hele Nordeuropa, når det drejer sig om tog, og det er både personbefordring, altså persontog, og godstog, nemlig grøn transport.
Og naturligvis må man se det i en sammenhæng, men jeg må også sige meget klart, at selv hvis Femernforbindelsen ikke blev til noget, var vi alligevel nødt til, fordi den gamle falder sammen, at lave en ny Storstrømsbro.
Det er jeg ikke i tvivl om.
Henning Hyllested (EL), 2015-04-16:
Jeg vil gerne spørge til noget af det, som jeg også var inde på i min ordførertale, og som ministeren jo så ikke kommenterede.
Det er hele det der spørgsmål om, hvordan og hvorledes man betragter den nye broforbindelse.
Det knyttes i den grad op på Femernforbindelsen, og det er klart, for den ligger jo også i, ikke enden, men så videre frem eller videre tilbage, alt efter hvilken side man kommer fra.
Men jeg spørger bare: Hvor er egentlig Lolland-Falster henne i det her spil?
Det er, som om Lolland-Falster bare er et sted, man hamrer hen over, men Lolland-Falster skal jo også trafikbetjenes.
Og det er jo derfor, jeg i ordførertalen gør opmærksom på: Hvorfor gøre den nye bro over Storstrømmen afhængig af, at Femern skal blive færdig?
Vi ved jo udmærket godt, vil jeg sige til ministeren, at det kan tage rigtig, rigtig mange år, før tyskerne får snøvlet sig færdig med deres landanlæg, deres elektrificering og nye bane fra Puttgarden og nedover.
Magnus Heunicke (S), 2015-04-16:
Jeg vil godt starte med at takke for den meget, meget positive modtagelse, lovforslaget har fået i dag i Folketingssalen.
Det er jo en udmøntning af aftalen om etablering af en ny Storstrømsbro, der blev lavet den 17. november 2011 mellem regeringen – som bestod af Socialdemokraterne, Radikale Venstre og SF – og partierne Venstre, Dansk Folkeparti, Konservative og Liberal Alliance.
Med lovforslaget tilvejebringes et grundlag for at bygge og drive en ny Storstrømsbro og nedrive den eksisterende bro, når den nye bro er åbnet – det skal selvfølgelig være i den rækkefølge.
Den nye Storstrømsbro vil få stor lokal og regional betydning og er samtidig en vigtig del af jernbanekorridoren mellem København og Tyskland.
Denne jernbanekorridor vil i løbet af de kommende år blive styrket markant med etableringen af den nye bane København-Ringsted via Køge og det kommende anlæg af Femern Bælt-forbindelsen, herunder opgraderingen og udvidelsen af jernbanelinjen mellem Ringsted og Rødby.
Når alle projekterne er afsluttet, får vi forkortet rejsetiden med tog fra København til Hamborg fra i dag ca. 4½ time til fremover omkring 2½ time med hurtigtog.
Den nye Storstrømsbro vil blive landets tredjelængste bro, og derfor synes jeg, vi må sige, at den hører til i rækken af de største brobyggerier i nyere dansk tid.
Den bliver anlagt som en kombineret vejog jernbanebro inklusive en dobbeltrettet cykel- og gangsti over Storstrømmen mellem Masnedø ved Vordingborg og Orehoved på Falster.
Den bliver 4 km lang, 24 m bred, den koster 4,2 mia. kr., og på land anlægges endvidere 6½ km nyt vejanlæg og 2 km jernbaneanlæg.
Forligskredsen har besluttet, at broen skal bygges som en skråstagsbro med en pylon.
Det kender vi også fra Farøbroerne, som ligger som nærmeste nabo, og med den løsning vil broen uden tvivl blive et vartegn for hele området og visuelt spille flot sammen med netop naboen Farøbroerne.
Loven giver også adgang til at anlægge en række relaterede projekter, herunder omlægning af søkabler mellem Falster og Masnedø, altså Sjælland, og anlæg af en ny sejlrende til Orehoved Havn.
Endelig indeholder lovforslaget en bemyndigelse til, at den nuværende Storstrømsbro vil blive nedrevet, men først når den nye bro er opført og taget forsvarligt i brug.
Jeg ser frem til den videre behandling af det her forslag, og jeg er naturligvis rede til at svare på spørgsmål i den forbindelse.