runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-05:
Ja tak.
Jeg er ikke fru Gitte Lillelund Bech - jeg er hr. Karsten Lauritzen - og jeg skal på vegne af fru Gitte Lillelund Bech fremføre hendes ordførertale, for hun kan desværre ikke være til stede her i salen i dag.
L 191 er jo et lovforslag, som er forslag til lov om indfødsrets meddelelse.
Og det her lovforslag er om indfødsret, det vil sige, om at vi igen skal tildele dansk indfødsret, dvs. dansk statsborgerskab, til en række borgere i det danske samfund, der alle ønsker at modtage det privilegium at blive dansk statsborger med de rettigheder og tilsvarende pligter, der medfølger.
Den 25. april i år havde vi statsborgerskabsdag på Christiansborg - en dag, hvor vi fejrede det danske statsborgerskab sammen med en række af de mange danskere, der har fået dansk indfødsret i de seneste år, og vi fejrede de danske demokratiske værdier og grundloven den dag.
Det er en stor ting at opgive sit hidtidige statsborgerskab for at blive dansk statsborger.
Ønsket om at blive dansk statsborger er for Venstre et klart signal om, at man føler sig dansk, vil blive i Danmark og er enig i de danske demokratiske værdier, som vores grundlov så fint og flot beskriver, og det er værd at fejre.
Jeg håber derfor - og det er jo så fru Gitte Lillelund Bech, der håber det, men jeg er nu uenig med hende - at så mange som muligt af de 1.356 personer og de 471 børn, der får statsborgerskab med dette lovforslag, vil deltage i næste års statsborgerskabsdag, så vi sammen kan fejre begivenheden.
Og jeg vil afslutningsvis hermed ønske tillykke til de mange, der er optaget i dette lovforslag, og sige, at Venstres stemmer for forslaget.
Per Clausen (EL), 2009-05-05:
Det ville være dejligt, og derfor vil jeg selvfølgelig også, selv om det er trist at bruge ministeriets tid på det, bede ministeriet om at fremlægge nogle tal, der kan dokumentere, at de tal, jeg selv har, i hvert fald er nogenlunde rigtige.
Der kan jo altid være en lille nuance.
Ellers vil jeg bare sige, at det, der er pointen her, er, at hvis vi ser på prisudviklingen i den kollektive trafik i andre europæiske lande, så vil vi se, at der er adskillige lande, hvor priserne er faldet, og i de lande har man altså også haft lønstigninger.
Kim Christiansen (DF), 2009-05-05:
Tak for det.
Jeg vil afholde mig fra at kommentere hr. Per Clausens lidt perfide bemærkning om, hvordan Dansk Folkeparti ser på indflydelse fra udlandet.
Jeg vil blot spørge, om hr. Per Clausen har sammenholdt billettaksterne i de europæiske lande med købekraften i de enkelte lande.
Det samme gælder stigningen i priserne, der, alt efter hvordan man regner den ud, har været på nogle og fyrre procent.
Man kan jo vælge at lægge alle stigningerne år for år sammen og så ikke forholde sig til virkeligheden.
Men har hr. Per Clausen sammenlignet tallene med også den generelle lønudvikling, både i det danske samfund og i udlandet?
Ellers vil jeg da foreslå, at hr. Per Clausen får de tal på bordet i udvalgsbehandlingen.
Henriette Kjær (KF), 2009-05-05:
Det kan vi Konservative ikke støtte.
Vi synes, at der er blevet lavet en rigtig god aftale om det takstloft, der nu er blevet indført, og det betyder, at vi har hånd i hanke med taksterne, så stigningen ikke når op til himlen, som den jo gjorde dengang, hvor Enhedslisten havde indflydelse på den socialdemokratisk ledede regering.
Vi har jo allerede hørt, at der var prisstigninger på 6,8 pct.
Vi synes nu, at vi er mere sikre med at have et takstloft, så vi ved, inden for hvilken ramme taksterne stiger.
Så har trafikselskaberne jo mulighed for at hæve taksterne inden for dette beløb, og de har mulighed for at foretage forbedringer for de penge.
Hvis man fastholdt dem inden for den ramme, de skal operere under i dag, ville de ikke have nogen mulighed for at prøve nye ting af, lave nye ruter eller andet.
Jeg mener, at det forslag, Enhedslisten har fremsat, er uansvarligt, for hvis ikke vi skal give trafikselskaberne mulighed for at få de her penge ind ved takststigninger, skal vi jo tage pengene i statens kasse, og det betyder, at vi skal tage pengene fra et andet område, hvor det helt sikkert også vil kunne mærkes.
Så det her er udtryk for Enhedslistens sædvanlige uansvarlige politik, og det kan vi ikke støtte.
Hanne Agersnap (SF), 2009-05-05:
Jeg er her i denne sag i stedet for vores ordfører, fru Pia Olsen Dyhr, som jeg har lovet at fremføre vores synspunkter.
Formålet med det her beslutningsforslag er jo, som det har været sagt, at indføre et prisstop i den kollektive trafik i 2009 og på længere sigt at sikre lavere priser og bedre kvalitet i den kollektive trafik.
Det er begrundet med, at der i en årrække har fundet voldsomme takststigninger sted, og at det har både sociale og miljømæssige konsekvenser.
Deri er vi fuldstændig enige.
De sociale konsekvenser er, fordi det mest er børn, unge, ældre og folk med dårlige økonomiske forhold, der er nødsaget til at bruge den kollektive transportform, når de skal transportere sig, og de miljømæssige konsekvenser, fordi det stadig væk er miljømæssigt mere forsvarligt at bruge kollektiv transport end at transportere sig enkeltvis i bil.
Et takststop er derfor fint og et skridt på vejen, og i SF har vi også integreret det i vores 2015-plan, hvor vi har 30 pct. takstnedsættelser integreret og finansieret.
Så vi synes, det er fint at foreslå et takststop.
Kim Christiansen (DF), 2009-05-05:
Jeg kan stadig væk ikke acceptere sammenligningen, for hvis man tager den pris, det koster at køre en given strækning på en enkeltbillet, 21 kr., koster det jo altså også noget at tilbagelægge den strækning i bil.
Og jeg forstår ikke rigtig sammenligningen med, at hvis det skulle have været den samme stigningstakt, ville en liter benzin have kostet 27 kr.
Hvis hr. Per Clausen så vil til at sammenligne os med andre europæiske lande, skal jeg minde om, at en bil i Danmark koster det dobbelte af, hvad den gør i andre europæiske lande.
Så det skal man måske også lige tage i betragtning.
Jørgen Poulsen (RV), 2009-05-05:
Tak for det.
Jeg synes, det kimer lidt overalt her.
Det var jo en meget rørende historie, hr. Søren Krarup havde været ude for med det menneske og den betydning, statsborgerskab har, men jeg kan ikke lade være med at spørge, om det betyder, at mennesker, som har dobbelt statsborgerskab - de danskere, som har dobbelt statsborgerskab, og her taler vi alligevel om, at 40 pct. af de, der bliver statsborgere, beholder deres oprindelige statsborgerskab i dag - ikke er rigtige er danskere. Betyder det, at alle de mennesker, som går rundt og har dansk statsborgerskab, men har bevaret deres oprindelige statsborgerskab, ikke er rigtige danskere?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2009-05-05:
Det er meget vigtigt, at vi i den analyse af de nord- og sydgående vejforbindelser i Jylland, der nu er blevet søsat, koordinerer det arbejde med Tyskland, fordi der ikke er meget ved, at vi udbygger noget infrastruktur nord for grænsen og det så stopper ved grænsen.
Det giver ingen mening.
Så der skal være en meget tæt koordination med vores tyske venner omkring det arbejde.
Derudover har hr. Jens Christian Lund jo ret, når han siger, at de store mængder gods i Danmark produceres i Jylland og skal den vej ned igennem Sønderjylland og ud i resten af Europa.
Vi ved alle sammen, at Vejle Fjord er en national flaskehals.
Det får vi gjort noget ved her og nu.
Vi har faktisk så sent som i sidste uge besluttet at bevilge penge, der skal godkendes i Finansudvalget, til det, så vi til sensommeren får mere hul ved Vejle.
Men på længere sigt vil der fortsat være et problem omkring Vejle og hele den østjyske motorvej.
Derfor er det rigtigt og fornuftigt at få undersøgt en vestligt beliggende parallel motorvej, således at vi på lang sigt får skabt den kapacitet, der skal bruges i Jylland.
Men det får vi nærmere undersøgt, og så har vi et beslutningsgrundlag senest i 2013 og et delgrundlag i 2011.
Jens Christian Lund (S), 2009-05-05:
Det er fint, og jeg kan høre på det, ordføreren siger, at der er behov for mere konkrete drøftelser.
Det tager vi senere.
Ordføreren talte om det nord- og sydgående gods i Jylland og talte i den forbindelse meget om jernbane, hvad vi er helt enige i.
Hvad er ordførerens mening om det faktum, som står i redegørelsen, at produktionen jo primært sker i Jylland?
Har ordføreren nogen tanker om, at infrastrukturen nord og syd i Jylland også bliver koordineret med Tyskland, og er der nogen af de tanker, som ordføreren vil afsløre her?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2009-05-05:
Tak for det, hr. formand.
Ja, vi har endda nogle forholdsvis kloge tanker om det.
For hr. Jens Christian Lund har jo ret i, at hvis vi mener noget med at flytte gods på jernbane, er vi nødt til at sikre, at vores to vigtigste kombiterminaler, og måske også et par stykker mere, bliver opgraderet, så de har den kapacitet og den effektivitet, der påkræves.
Og vi ser også meget gerne, at vi hurtigt får strikket en model sammen til, hvordan vi kan finansiere en udbygning af kombiterminalerne.
Jeg har forstået, at der begge steder er behov for, at man udvider arealet, hvor man kan stille containere m.v., og det koster altså nogle penge.
En mulighed er også, at når vi får defineret et projekt nærmere, kan vi se på det i trafikforligskredsen og finansiere det via nogle af de puljer, der faktisk er afsat til at fremme gods på jernbane.
Der er ret store puljer afsat til det formål, og de kunne jo også bruges til et løft af kombigodsterminalerne.
Jens Christian Lund (S), 2009-05-05:
Først vil jeg lige sige til Venstres ordfører, at der var mange positive ting.
Venstres ordfører talte om jernbaner og sagde i den forbindelse, at kombiterminalerne skal have et snarligt løft.
Har Venstre gjort sig nogen tanker om, hvad man vil gøre ved kombiterminalerne?
Jeg ved godt, at man kan sige, at vi kunne skyde det til hjørne, men vi er vel enige om, at hvis ikke vi får det op at stå, får vi ikke jernbanedriften op at stå.
Har Venstre nogen tanker om det, som vil blive afsløret for os her?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2009-05-05:
Og hvad er hensigtsmæssigt, også ud fra en totaløkonomisk betragtning?
Hvis det er muligt, ja, så mener jeg, at trafikforligskredsen kunne mødes og drøfte det her.
I givet fald vil finansieringen jo i sidste ende skulle komme fra brugerbetaling på Femernbroen.
Så det skal altså ikke på finansloven, det er ikke noget, der i givet fald skal skattefinansieres på nogen måde.
Men lad os nu først få undersøgt de tekniske muligheder og se, om det i det hele taget kan lade sig gøre at fremrykke noget.
Kan det det, ser Venstre meget gerne, at vi netop på den strækning, hvor der vil være noget ledig arbejdskraft, som måske kan omskoles, kan iværksætte en fremrykning.
Magnus Heunicke (S), 2009-05-05:
Ja, for det er jo netop sagen, at vi ikke blot på Lolland, men i hele Danmark, pludselig har stigende arbejdsløshed, og vi har masser af folk, der lige er blevet ledige på Vestas på Lolland, som jo netop ved en kortere omskoling kunne rykkes over på Sydbanen og være med til at banke de her pæle i jorden, når der skal sættes elledninger op.
Når jeg spørger om finansieringen i det første spørgsmål, er det, fordi det er lidt væsentligt at sige: Skal vi vente på, at vi har en selskabskonstruktion med Femernbrokonsortier og det hele, før vi kan sætte det her arbejde i værk?
Eller var det ikke en idé at fremrykke det til nu her og så sige: Det er noget, vi alligevel skal bruge penge på; det er noget, samfundet alligevel skal gøre; der er finansiering nogle år ude i fremtiden, så lad os finde pengene nu her på finansloven, så det bliver en reel fremrykkelse?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2009-05-05:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at der sker et glædeligt, massivt løft af Sydbanen i forbindelse med Femernprojektet, og der er jo det specielle ved det, at opgraderingen af Sydbanen, sådan at der kommer til at køre hurtigere tog og der sker en elektrificering, jo finansieres af Femernprojektet - det vil sige af den brugerbetaling, som kommer nede ved den faste forbindelse.
Jeg er da helt enig med hr. Magnus Heunicke i, at det kunne være en rigtig god idé at få undersøgt, om der er muligheder for at fremrykke nogle af de her ting.
Men jeg ser meget gerne, at vi får undersøgt mulighederne for, at vi kan fremrykke dele af projektet vedrørende Sydbanen, bl.a. måske for at opsuge noget af den arbejdskraft, der desværre er blevet ledig, efter at Vestas har fyret rigtig mange mennesker på Lolland.
Benny Engelbrecht (S), 2009-05-05:
Det er naturligvis klart, at vi gerne skal sikre nogle ordentlige aftaler om bindingsperioder og de forhold, der er omkring dem.
Men der er et lille delelement i denne aftale, som endnu ikke er faldet helt på plads; det handler om ændringsforslag nr. 7, som vi ikke mener er fuldt belyst endnu.
Vi ønsker derfor lovforslaget tilbage i udvalget til fornyet udvalgsbehandling og håber samtidig at kunne få en afklaring, eventuelt af frivillig karakter, med de berørte parter.
Vi synes, vi har været meget tæt på at opnå en god og fornuftig aftale med parterne på området, så det var muligt at sikre en rimelig overgangsordning for disse tv-pakker, som findes på området, og som ændringsforslag nr. 7 omhandler, og vi vil som sagt gerne have forslaget tilbage i udvalget, så vi kan lave en frivillig aftale.
Magnus Heunicke (S), 2009-05-05:
Det, der får mig til at tage ordet, er den debat, der kører i nogle medier i dag, nemlig om ikke man skulle prøve at fremrykke noget af det, som Venstres ordfører står og taler om, nemlig hele spørgsmålet om Sydbanen, som jo er den, som forhåbentlig skal fragte meget gods - det er planen i hvert fald - via jernbane over Femern, når den bro en gang åbner i 2018.
Spørgsmålet er: Skal vi vente indtil sidste øjeblik med at få opgraderet den bane - med at få elektrificeret den bane - som jo bliver finansieret af broen, eller skal vi gøre det nu og fremrykke offentlige investeringer inden for jernbaneinfrastrukturen, som jo virkelig vil komme godstrafikken til gavn, ved at man kan rykke mere gods over på tog, frem for at alt skal være på lastbiler?
Det ville være en god idé, og jeg kan forstå, at Venstres ordfører er tilhænger, men lad mig prøve at få at vide, hvordan det skal finansieres.
Hanne Agersnap (SF), 2009-05-05:
Mig bekendt er det alle områderne, der siger, at det er meget vanskeligt på deres område at få sat nogle mål.
Der er lige kommet den her »Grøn Vækst«, hvor landbruget undlader at sætte sig de mål, dvs. at det så bliver husholdningerne, der skal bære det hele.
Det er muligt, at der er nogle ideer dér, dem skal vi have frem, om, hvordan husholdningerne kan bære, men det nytter ikke, at vi på andre områder putter med, hvad det er for nogle måder, vi kan få reduceret CO2-udslippet på.
Og der er jo gode ideer i den her redegørelse, vi skal jo bare videre ad den vej.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2009-05-05:
[Lydudfald]
… man skal gøre det på, men jeg vil høre, om SF er vidende om, at det er relativt dyrt at reducere CO2 netop på transportens område frem for på andre sektorers område, og det er på grund af transportens natur og decentrale karakter og køretøjer, der skal rundt, osv.
Vi er enige om at arbejde os frem imod målet, men jeg vil høre, om SF er vidende om, at det er relativt dyrt i form af samfundskage at reducere for netop transporten.
Så vil jeg også spørge: Hvis nu man havde sådanne bindende mål, hvad vi altså ikke går ind for, hvordan havde SF's så tænkt sig at måle, om de bliver opfyldt?
Hanne Agersnap (SF), 2009-05-05:
I den transportaftale, vi har indgået i januar, er vi jo sådan set gået med til ikke at få sat de bindende mål.
Vi ønsker dem bare for at sikre, at vi når nogle mål.
Vi har tre kategorier, som trafikkens udledning er sammen med.
Det er husholdningerne, landbruget og trafikken.
Der har man villet afvente for at se, hvor meget de andre kan løfte.
Det er jo altså en vurdering af, om vi ikke skulle melde ud, hvor langt vi kan nå på trafikkens område og så se, hvad vi må bede de andre områder om.
Hvis alle områder bare afventer, når vi ikke at få sat nogen mål.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2009-05-05:
Jeg er ellers ikke så let at overse, fysisk set i hvert fald.
Fru Hanne Agersnap var inde på, at SF ville kræve faste, bastante, bindende mål for CO2-reduktion fra transporten.
Det forstod jeg var SF's krav.
Vi er jo meget enige i, at selvfølgelig skal transporten bidrage til CO2-reduktionen, som jeg også sagde i min ordførertale.
Hvorfor vil SF ensidigt se på transporten frem for at se det i en helhed?
Hanne Agersnap (SF), 2009-05-05:
Det kan jeg måske godt erklære mig enig i.
Men der er jo mange rammebetingelser, der bestemmer, hvad man vælger.
Hvis der er strengere grønne afgifter på den ene transportform end på den anden, er der jo nogle grænsetilfælde, hvor man så vælger den anden.
Så der er jo masser af rammebetingelser allerede i dag, der gavner den ene transportform i forhold til den anden.
Så det er jo sådan nogle virkemidler, man kan gøre brug af.
Kim Christiansen (DF), 2009-05-05:
Det glæder mig lidt at høre.
Så skal jeg lige gøre ordføreren opmærksom på, at det er 1 pct. gods, der i dag bliver fragtet på bane.
Så der er langt til de 5 og måske til de ønsker, man måtte have.
Jeg skal bare have bekræftet, om fru Hanne Agersnap så er enig med mig i, at det må være forbrugerkrav og de frie markedskræfter, der afgør, hvilken transportform der bliver valgt, således at vi ikke fuldstændig sætter transportsektoren ud af spil med hensyn til at foretage et frit valg af, hvordan de ønsker at transportere godset i Danmark.
Hanne Agersnap (SF), 2009-05-05:
Altså, at sætte sig nogle mål er selvfølgelig ikke helt det samme som at styre.
Man sætter sig nogle mål for at kunne vurdere forskellige virkemidler - altså analysere, hvor meget af transporten der kan bruges på de forskellige transportformer.
I dag er det vist under 5 pct. af godstransporten, der er på bane - jeg kan ikke helt huske tallet.
Så hvad er potentialet, hvad kunne målet være?
Det kunne jo absolut aldrig være 100 pct., men det kunne godt være, at vi realistisk set kunne sætte et højere mål og så finde nogle virkemidler, der ikke har noget at gøre med at styre mælken fra det enkelte mejeri og ud til forbrugerne, men at styre, at vi har nogle transportkanaler, så vi kan få mere gods ud til havnene og få det udskibet den vej, i stedet for at det kører på lastbiler.
Så det er ikke for at styre; det er for at sætte os nogle mål, der gør, at vi kan se, om vi går den rigtige vej, og hvilke virkemidler der peger fremad.
Kim Christiansen (DF), 2009-05-05:
Ligesom Dansk Folkeparti gik i spidsen, da der skulle skaffes penge til udvidelsen af modulvogntogforsøget, går vi også ind for, at hvis man på forsvarlig vis under hensyntagen til trafiksikkerhed osv. kan øge totalvægten på lastbiler og dermed også akseltrykket og det samfundsøkonomisk ikke belaster vejene unødigt i forhold til den CO2-mæssige gevinst, der eventuelt kunne ligge i det, er vi naturligvis positive over for det.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2009-05-05:
Ja tak.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvordan han stiller sig til en videreførelse af succesen med modulvogntogene.
For modulvogntog er jo kendt for at spare brændstof, og vi sparer dermed CO2-udledning, fordi færre lastvogntog kan køre den samme mængde gods.
Venstre har stillet forslag om en højere tilladt totalvægt for lastvogne, også med henblik på at vi kan bruge færre lastvogne til at transportere en given mængde, og der er det jo specielt det tunge gods, vi taler om.
Det er måske tanke, grus, jern osv.
Kim Christiansen (DF), 2009-05-05:
Det har jeg jo nævnt.
Det kunne bl.a. på sigt være en elektrificering af banenettet.
Jeg tror personligt bare ikke på, at det vil ske.
Jens Christian Lund (S), 2009-05-05:
Hvilke tiltag mener Dansk Folkepartis ordfører at der skal ske inden for jernbanetransporten for at få knækket CO2-kurven, for jeg går ud fra, at ordføreren er enig i det oplæg, der ligger her?
Hvilke konkrete tiltag vil Dansk Folkeparti gå ind for i den sag?
Kim Christiansen (DF), 2009-05-05:
Jeg mener ikke, at jeg på noget tidspunkt har sagt, at jeg ikke tror på skibsfarten.
Tværtimod fremhævede jeg skibsfarten som en væsentlig spiller i fremtiden, også på indenrigssejladser.
Når jeg siger, at jeg ikke tror så meget på, at der kan flyttes de store mængder gods over på bane, er det jo historikken, der viser, at det ikke har været rentabelt at drive godsdrift på bane i Danmark - og det udgør i dag 1 pct. Jeg så meget gerne, som der står i redegørelsen, og som hr. Jens Christian Lund også mener, at vi kunne flytte store mængder over på bane.
Når jeg så siger, at jeg ikke tror på det, er det på grund af historikken.
Med hensyn til CO2 er vi jo i gang med en undersøgelse af, hvordan vi får elektrificeret hele det danske jernbanenet.
Det vil jo så både gavne persontransporten og den godstransport, der er på bane.
Men det har jo lange udsigter, nu ser det jo bl.a. ud til, at vi får nogle IC4-tog ud at køre.
Jens Christian Lund (S), 2009-05-05:
Nu har vi jo alle sammen læst redegørelsen, og der gør ministeren jo meget opmærksom på, at der skal væsentlig mere transport over på søen og over på jernbanen.
Jeg noterede mig, at ordføreren sagde, at han personligt, og det er selvfølgelig ordførerens ret, ikke troede på det.
Det vil sige, at ordføreren ikke er helt enig med ministeren - og det har man også ret til.
Men ministeren lægger også meget vægt på, at CO2-kurven skal knækkes.
Hvilke tiltag vil Dansk Folkepartis ordfører nu benytte for at få knækket CO2-kurven, når ordføreren ikke tror på sø og jernbane?
Kim Christiansen (DF), 2009-05-05:
Tak for det.
Det, der lige fik mig til at tage ordet, var, at SF jo er en del af forligskredsen om en grøn transportpolitik, og så kunne jeg høre, at der kom sådan et rigtigt godt socialistisk standpunkt frem om, at staten nu skulle til at styre, hvor stor en andel de forskellige transportformer måtte udgøre.
Nu er langt den overvejende del af f.eks. lastbiltrafikken i Danmark jo dagligvareleverancer, dag til dag-leveringer.
Og så er mit spørgsmål egentlig: Hvis det skulle kvoteinddeles, således at man tvang mere over på bane, hvordan havde fru Hanne Agersnap og Socialistisk Folkeparti så forestillet sig, at man skulle få frisk mælk på Sjælland f.eks.?
Jørgen Poulsen (RV), 2009-05-05:
Det er jo ganske kunstigt, at alle disse lande styrer mod ulykken.
Jeg mener helt enkelt, at det er hr. Søren Krarup, som befinder sig mellem liggestolene på Titanic.
For det er det her.
Følg med, verden har åbnet sig, og det her er ikke en ulykke.
Det er faktisk en meget positiv ting.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-05-05:
Jeg vil, som vanligt jo, benytte lejligheden til at sige tak for tilslutningen fra partierne.
Men også i år var det sådan, at jeg varetog et andet mindretals interesse, nemlig danskerne i Sydslesvig, som netop den søndag har kirkedag.
Så derfor kunne jeg desværre ikke være til stede.
Men jeg synes også, at det er et rigtig godt initiativ, som Folketingets formand tager, og det er da også rigtigt, at det måske er typisk dansk.
Så vil jeg bare sige til hr. Jørgen Poulsen, at hvis han hører, at nogen føler sig til ulejlighed, når de henvender sig med ansøgning, håber jeg, at hr. Jørgen Poulsen har tilbagevist det og forklaret, at det nødvendigvis må være sådan her i Danmark, at man er nødt til at dokumentere, at man opfylder betingelserne for at få dansk statsborgerskab, men at danske embedsmænd ikke giver sig af med at føle, at nogen er til ulejlighed, men alene at forvalte sådan, som nu Folketinget har bestemt det.