runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby Paulsen (S), 2013-04-30:
Det er jo fuldstændig korrekt og meget skarpt observeret, at jeg har titel af finansordfører i Socialdemokratiet, og det er meget skarpt observeret, at finansministeren er finansminister i den her regering, og at det er os, der taler.
Så må jeg endnu en gang minde en af oppositionens ordførere om, at emnet for den her forespørgselsdebat altså er satspuljens finansiering, fremtidige finansiering, og eventuelle ændringer af den nuværende finansiering, ikke noget som helst andet.
Jeg beklager, at vi svarer på de spørgsmål, der bliver stillet i forespørgslens tekst, altså i den direkte ordlyd.
Det synes jeg da vil være rimeligt at vi gør, og jeg synes, det er rimeligt, at vi holder os til det emne.
Så synes jeg i øvrigt, at Venstre skal passe på med at slå sig op på det der med – ordføreren har sagt det mange gange – at man kerer sig og værner om de udsatte grupper.
Det er jo ikke det, vi har set fra Venstres side.
Og jeg siger endnu en gang, at jeg godt kan forestille mig, hvad for nogle grupper det kommer til at gå ud over, også selv om Venstre ikke vil tale om det.
Jeg frygter alvorligt, at det bl.a. bliver de udsatte grupper, der kommer til at betale prisen for Venstres nulvækst.
Det er rigtigt, at jeg er finansordfører, og at jeg også har nævnt finansieringen i forbindelse med forespørgslen.
Det er jo ikke så underligt, når man ser på forespørgslen, for i den forespørgsel, Dansk Folkeparti har stillet, drejer det sig om oplysninger om satspuljens fremtidige finansiering og overvejelser om at ændre på finansieringen.
Det drejer sig kun om finansiering og ikke om noget som helst andet, så derfor er det lidt underligt, at jeg nu bliver beskyldt for at svare på det spørgsmål, der er indeholdt i forespørgslen.
Det var også det, som Dansk Folkepartis socialordfører indikerede, nemlig at vi sagtens kunne forestille os, at der var flere penge til socialt udsatte, og jeg tror, når alt kommer til alt, at både finansordførere og andre ordførere, specielt måske socialordførere, i Folketinget kan skrive under på, at der er mange gode og værdige ting, vi kunne bruge pengene på.
Sandheden er bare, at vi har overtaget et meget stort underskud på de offentlige finanser.
Sidste år var det i nærheden af 100 mia. kr. I år bliver det knap så meget, men alligevel meget stort, omkring 30 mia. kr.
Det er altså ikke noget, man bare lige kan se bort fra, når vi skal finansiere de mange gode initiativer, vi gerne vil.
Det skorter ikke på gode initiativer i Danmark, heller ikke på socialområdet, men det skorter på finansieringen, og det er derfor, vi bliver ved med at spørge ind til, hvad Dansk Folkepartis forslag til finansiering er.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-04-30:
Jamen det står jo ganske klart, at det er finansordføreren, der taler, og at det også var finansministeren, der talte.
Det er ikke det at ville gøre noget for de udsatte grupper, der er i fokus; det er ganske klart.
Derfor er det jo også ganske klart, at når Venstre så kommer med et konkret forslag ved at sige, at hvis der skal flere penge i satspuljen, så kan man gøre det på den og den måde, bl.a. ved at justere på taksterne, satserne, så siger Socialdemokratiet: Nej, nej, det vil vi ikke.
Men der kommer ikke noget andet forslag, end at der bare ikke kommer flere penge til de udsatte grupper, og det er jo et klart svar.
Det er jo et klart svar.
Det her drejer sig ikke om de udsatte grupper.
Det drejer sig ikke om det, som Socialdemokratiet ellers har slået sig op på, nemlig at forsvare de svage i det danske samfund.
Nej, det dér er finansordføreren, der taler.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-04-30:
Det var jo så de samme to spørgsmål, som jeg fik i den første korte bemærkning.
Nu skal jeg prøve at svare, så det står meget klart, nemlig det samme, som jeg sagde i mit første svar: At det jo er rigtigt, når der ikke tilføres nye penge til puljen, bliver der nogle ting, man er nødt til at sige nej til.
Det er indiskutabelt.
Det betyder jo ikke, at der ikke er midler, der kan flyttes rundt.
Vi har lige fordelt over 700 mio. kr. i årene 2013-2016.
Men det er jo ikke sådan, at alle initiativer til udsatte grupper skal gå gennem satspuljen.
Man kan udmærket i finanslovsforhandlingen rejse ønsket om det.
Det kan Enhedslisten jo også gøre ved de kommende finanslovsforhandlinger og har jo også gjort det tidligere, og vi har jo sammen afskaffet kontanthjælpsloftet og de øvrige fattigdomsydelser, og det synes jeg er en god ting.
Så man kan godt lave andre ting, der ikke nødvendigvis går over satspuljen.
Så med hensyn til om vi ændrer reglerne for satspuljen, må jeg henholde mig til det, finansministeren sagde meget klart: Det er en udmærket aftale, og det afbalancerer de forskellige hensyn, der er i forbindelse med satspuljen, og derfor bliver reglerne, som de er, og vi har ingen intentioner om at ændre dem i den her regering.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-30:
Bare ordføreren så lige vil bekræfte, at der ikke kommer nye penge i satspuljen.
Det skal vi ikke forvente med den lønudvikling, der er, og som reglerne er skruet sammen de næste 4 år.
Det er i hvert fald finansministerens udmelding.
Så vil jeg gerne have, at ordføreren så er lidt ærlig og siger, at så får vi da nok et problem i forhold til projekter, der løber ud, og i forhold til mange nye ansøgninger.
Det vælter jo ind med ansøgninger hvert år til den der satspulje.
Så kan ordføreren ikke bare i det mindste indrømme, at vi får et problem, og så måske også komme med et bud på, hvad vi gør ved det.
Det andet spørgsmål fik jeg ikke svar på.
Det er: Hvornår kan vi forvente, at Socialdemokratiet som regeringsbærende parti efterlever den kongresbeslutning, man traf i 2008, hvor man var enige om – jeg ved ikke, om man var enige, men der var i hvert fald et flertal – at satspuljereguleringen, hvor man simpelt hen tager fra nogle af dem, der har mindst i det her samfund, for at putte penge i satspuljen, skal afskaffes?
Hvornår kan vi forvente et initiativ fra Socialdemokratiets side, hvad det angår?
John Dyrby Paulsen (S), 2013-04-30:
Lad os starte med det første.
Jo, det er jo fuldstændig rigtigt, at hvis man har en pulje som satspuljen, og at der af forskellige årsager ikke tilføres nye midler til puljen et enkelt år eller to, så er der ikke så mange penge i puljen, som der ellers ville være.
Nu er meningen med satspuljen jo, at ministeren er fødselshjælper til projekter, og derfor er der også en tidsbegrænsning på, og meningen er så, at der er nogle andre, der skal overtage finansieringen, eller hvad man kan finde ud af.
Det afgøres jo mellem satspuljeforligets partier.
Så det er der sådan set ikke noget mærkeligt i, men det betyder jo ikke, at der ikke er penge i satspuljen.
Der er nogle projekter, der løber ud, og der er nogle penge, der er løbet tilbage, og den aftale, der netop er indgået, fordeler jo mere end 700 mio. kr. på socialområdet i årene 2013-2016, og det er immer væk også en sjat.
Som finansministeren gjorde meget klart, synes vi egentlig, at satspuljen og de regler, der gælder i forbindelse med satspuljen, er ganske udmærkede og afvejer de hensyn, man skal tage i den sammenhæng, og derfor har vi ikke planer om at ændre den.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-30:
Men ordføreren må vel erkende, at hvis der ikke tilføres yderligere midler til satspuljen de næste 4 år, så får vi et problem.
Det kan godt være, at man måske det første års tid eller to kan bruge nogle uforbrugte midler og flytte lidt rundt på pengene, men de bliver jo så bare brugt, de kommer jo ikke igen, så ordføreren må vel indrømme, at vi får nogle problemer med satspuljeprojekter, der løber ud, som der ikke er penge til, og at man bliver nødt til at sige nej til en lang række ansøgninger?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvornår skal vi regne med, at Socialdemokratiet, og nu er de jo kommet i regering, efterlever den kongresbeslutning, der blev truffet på Socialdemokratiets kongres i 2008 om, at man skulle afskaffe den uretfærdige satspuljeregulering, der jo betyder, at det er de fattige, om man så må sige, der betaler til sig selv?
John Dyrby Paulsen (S), 2013-04-30:
Enhver kan gå ind på ministeriets hjemmeside for at se på de aftaler, der er lavet om satspuljen.
Jeg synes da, alle projekter er værd at støtte, og at formålene er rigtige og gode.
Jeg tror, at mit hjerte sidder på samme sted som også socialordførernes i den her sal.
Men det korte af det lange er, at det nogle gange ikke er nok at have hjertet på rette sted.
Man skal også have penge i pungen.
For at vi kan sikre, at der er penge i pungen, skal vi også sørge for, at der er finansiering til det, vi laver, og ikke bare bruge løs.
Det nytter ikke noget, at vi har større og større underskud, for så bliver det nogle af de her områder, der skal holde for i længden, og det er der ingen, der kan have en interesse i.
Jeg synes, det er et udmærket område at tage op.
De midler, som bruges i satspuljen, diskuteres af satspuljepartierne hvert år.
Det bliver man enige om, det er en smuk demokratisk tradition, en politisk aftale, efter hvilken man fordeler midlerne.
Det er jo rigtigt, som jeg sagde i min ordførertale, at der stadig er midler at fordele, fordi der er nogle projekter, der løber ud, og det synes jeg da man skal holde fast i.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at der er mange gode projekter i satspuljen, og det vil der såmænd også være de næste 4 år.
Karin Nødgaard (DF), 2013-04-30:
Ordføreren siger, at det skorter på finansieringen, men kunne ordføreren så måske komme med nogle forslag til, hvordan vi kunne ændre på de midler, vi har, så vi sikrer en pulje til udsatte grupper?
Det kunne være en mulighed, at man brugte kreativ tænkning og så sagde, at vi lige må prøve at ryste posen og prøve at finde ud af noget andet.
Det er fint, at ordføreren svarer på det spørgsmål, der er stillet som forespørgsel, men der er faktisk ikke noget, vi behandler her i Folketinget, der ikke koster penge.
Så derfor er det fint nok også at få den del, men jeg synes også, når vi har den debat i dag om satspuljen, at det ville være rart at få lidt mere hjerte med, end jeg måske hører ordføreren have.
Men jeg håber, det er på rette sted.
I den forbindelse vil jeg gerne høre ordføreren, om ordføreren er bekendt med nogle af de projekter, som vi faktisk har givet penge, også projekter, som nu står for at måtte lukke og slukke, fordi der faktisk ikke er fundet medfinansiering fra eventuelle fonde eller i kommunalt regi.
Det har jeg i hvert fald været ude at opleve, og jeg synes, det er utrolig svært at sige, at det simpelt hen er, fordi vi ikke kan fremtidssikre det, vi kan ikke finde flere midler til det.
Så måske ordføreren kunne komme med nogle kommentarer til det.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-30:
Altså, det første spørgsmål var, om ordføreren og ordførerens parti har gjort sig nogle tanker om, hvordan man vil finansiere overførslen af projekterne til finansloven.
Som finansministeren oplyste, er den aktuelle værdi af dem 12,6 mia. kr. Det andet spørgsmål fik jeg heller ikke rigtig svar på.
Hvis man gerne vil det, hvorfor opsagde man så ikke satspuljeforliget inden det sidste folketingsvalg?
For så kunne vi jo have gjort rent bord og taget en helt ny diskussion i Folketinget om reguleringen af overførselsindkomsterne og hele økonomien i satspuljen.
Karin Nødgaard (DF), 2013-04-30:
Nu er jeg ikke helt med på, hvad det er for et beslutningsforslag, som hr. Finn Sørensen nævner.
Jeg tror, hr. Finn Sørensen mener forespørgslen, ikke?
Og det er klart, at en forespørgsel har en tekst, og sådan er det også i dag.
Der må jeg indrømme, at jeg er bekymret for, at vi tager fra dem, der er på overførselsindkomster.
Jeg mener, at vi andre, som har nogle gode indtægter, faktisk også skal bidrage til en pulje, som kan sikre, at vi stadig har et velfærdssamfund, og at vi tager hånd om de svage grupper i vores samfund.
Og det er jo sådan, at dem har vi.
Hvis vi formentlig får det over på den store finanslov, er det min forhåbning, at vi trods alt kan få en mere stabil pulje, og så ved vi, hvad vi har at gå efter, sådan at den også er fremtidssikret.
For det er meget, meget vigtigt for Dansk Folkeparti, at vi har noget, der er fremtidssikret.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-30:
Tak, og tak til ordføreren for at rejse det her vigtige spørgsmål.
Jeg har to spørgsmål.
Jeg skal sige, at vi i hvert fald er enige i hensigten i det der beslutningsforslag , omend vi ikke er helt enige i teksten, men det vender jeg tilbage til.
Det er jo trods alt en sjat penge, som vi er nødt til at have nogle overvejelser om hvordan vi vil finansiere, hvis satspuljeprojekterne skal over på den store finanslov.
Det andet spørgsmål er, at jeg ikke er helt klar over, om Dansk Folkeparti vil være med til at afskaffe satspuljereguleringen.
Det står der nemlig ikke noget om i forslaget.
Der må jeg jo høre ordføreren, om ordføreren er enig med Enhedslisten i, at det er en uretfærdig form for regulering.
Så jeg vil gerne høre, om ordføreren vil være med til at afskaffe satspuljereguleringen, som jo betyder, at det er folk på overførselsindkomster, der betaler til andre fattige.
Bjarne Corydon (S), 2013-04-30:
Det er godt med myndig mødeledelse.
Afsættelsen af midler til satspuljen er et led i bestemmelsen om satsreguleringen som sådan i Danmark, og den ordning, vi har nu, og som vi i dag diskuterer, har med mindre ændringer, der ikke har vedrørt hovedprincipperne, eksisteret siden 1991.
Det er en ordning, der har fungeret tilfredsstillende.
Den har sikret en rimelig balance mellem hensynet til overførselsmodtagernes og de svage gruppers indkomst, tilskyndelser på arbejdsmarkedet og hensynet til de offentlige finanser.
I dag står alle Folketingets partier bortset fra Enhedslisten bag ordningen med satsreguleringen og satspuljen.
Som sagt har ordningen virket tilfredsstillende, og regeringen har derfor ingen ønsker eller planer om at foretage ændringer i loven om satsreguleringen og satspuljen.
Satspuljen vil dermed fremover blive finansieret på samme måde som hidtil.
Det vil nemlig ske, ved at der hvert år afsættes en procentdel til det såkaldte puljebeløb.
Afsættelsen af et puljebeløb forudsætter, at den stigning i årslønnen, der lægges til grund for fastsættelsen af satsreguleringsprocenten, er større end 2 pct. Hvis stigningen i årslønnen er mindre end 2 pct., afsættes der ikke noget puljebeløb.
Afsættelsen af de årlige puljebeløb har ført til, at den samlede akkumulerede satspulje i dag udgør 12,6 mia. kr., og anvendelsen af de meget betydelige midler indebærer jo en væsentlig forbedring af de svage gruppers levevilkår.
Imidlertid er det jo også sådan, at lønstigningen efter finanskrisen har været så lav, at der i 2011 og igen i år ikke er blevet afsat noget puljebeløb.
Og den nuværende konjunkturvurdering indebærer, at det skønnes, at der heller ikke vil blive afsat noget puljebeløb i 2014.
Jeg kan oplyse, at der med de nuværende beregningstekniske forudsætninger om de mellemfristede udsigter – og det er beregningsteknisk, vi her taler om – igen vil blive afsat et puljebeløb for 2017 og frem.
De manglende puljebeløb i de år, vi her taler om, medfører jo, at den samlede akkumulerede satspulje er uændret, og at der derfor alt andet lige vil være færre midler at fordele ved den årlige udmøntning af satspuljen.
Det er en konsekvens af den lave lønstigningstakt efter finanskrisen.
Til afrunding vil jeg gentage, at regeringen mener, at loven om satsreguleringen og den deraf følgende finansiering af satspuljen virker tilfredsstillende, og at regeringen ikke har nogen ønsker eller planer om at ændre ved den ordning.
Karin Nødgaard (DF), 2013-04-30:
Jeg vil lige sige til det sidste, at nu synes jeg vi skal kigge fremad.
Og der er det bare jeg siger: Jeg ved nu, at man har i forbindelse med den skatteaftale, der blev lavet i juni 2012, så har opsagt det, netop for at det kan få virkning fra efter næste valg.
Der er det jeg så siger, at Dansk Folkeparti er meget optaget af at gå i dialog og være med.
Og der må jeg ærligt indrømme, at jeg ikke helt forstår, at Enhedslisten vælger at stå ude på sidelinjen gang på gang på det område, som Enhedslisten siger betyder så utrolig meget for dem.
Der vil vi gerne være med.
Det vil vi gerne fortsat gerne.
Vi siger også i vores forslag til vedtagelse, og det er så svar på det andet spørgsmål, at vi gerne vil gå ind i drøftelser om, hvordan den fremadrettet kan finansieres.
Det kunne være oplagt at gå ind at kigge på, om der skal ske noget med satspuljereguleringen.
Det kunne selvfølgelig også være oplagt at gå ind og kigge på hele finansloven og se, om der er nogle områder, som man måske kunne skære lidt i.
Og det har jo aldrig været nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti altid kommer med et fuldt finansieret finanslovsforslag.
Så vi er meget optimistiske på det her område.
Det kræver bare, at der er flertal for, at vi ændrer på finansieringsmodellen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-30:
Og det synes jeg da bare vi skal inddrage.
Men det kan vi jo ikke inddrage, når samtlige andre partier end Enhedslisten afviser at gå videre med det her forslag.
Altså, jeg synes, det er en lidt underlig situation, vi står i.
Det er en situation, hvor EU fører an i ræset mod bunden.
I OECD-sammenhæng er det EU, der går foran, og nu er Danmark også en af de deltagende ½i det her ræs mod bunden.
Vi vil gerne inddrage andre ting, men jeg synes ærlig talt, det er en dårlig undskyldning, når man bliver ved med at henvise til det, i stedet for konstruktivt at gå ind i et samarbejde på det her område.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-04-30:
Som sagt er vi også enige i intentionen, og det gælder alle de tiltag, der er i gang både herhjemme og på EU-plan efter Kommissionens anbefalinger tilbage fra december.
Det er jo der, man kigger på indholdet, på kvaliteten og ikke kun kvantiteten, for det at sætte et mål på 25 pct. er jo en kvantitativ beregning.
Men lad os sige, at et eller andet land har 25 pct. i selskabsskat, men 100 pct.s fradrag for dit og dat.
Man bliver nødt til at se på indholdet af skattebasen, altså hvad der er fradrag for, hvad der er af afgifter og momssatser, hvad der er af afskrivningsmuligheder osv. osv.
Det er jo indholdet.
Uden det bliver det jo bare tom symbolpolitik at sætte en eller anden grænse, hvis det ender med, at skattebasen er fuldstændig udhulet.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-30:
Jeg tror ikke, det ville skade noget.
Men jeg har også gang på gang fremhævet, at det ville være fint, at vi inddrog andre dele, og at vi i et udvalgsarbejde – hvis ikke det her forslag bare blev afvist i dag, som det desværre er tilfældet – arbejdede på at inddrage de relevante dele, som SF's og andre ordførere har påpeget kunne være med i sådan en minimumsaftale Jeg synes, det er ærgerligt, at det her bliver skudt ned fra start.
Der er grænser for, hvad vi skal konkurrere på.
Lige nu ser vi et ræs mod bunden på rigtig, rigtig mange områder, og jeg synes, selskabsskat er et rigtig skidt sted at konkurrere.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-04-30:
Jeg vil gerne spørge hr. Nikolaj Villumsen helt kort, om Enhedslistens ordfører er enig med os andre i, at det giver ingen mening at harmonisere en mindstesats for selskabsbeskatning, hvis man ikke også kigger på skattebasen.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-30:
Ordføreren må kunne stå ved sin egen logik.
Ordføreren siger, at Venstre og herunder alle de borgerlige partier, som gerne ønsker et kontanthjælpsloft, ikke har værnet om de socialt udsatte, og så henhører ordføreren bl.a. til kontanthjælpsloftet.
Så må logikken jo være, at hvis man fjerner kontanthjælpsloftet og dermed giver flere penge, så er man mere socialt ansvarlig.
Det er ordførerens logik, og jeg vil bare gerne have bekræftet, at det er ordførerens logik.
Karin Nødgaard (DF), 2013-04-30:
Jeg vil gerne udtrykke tilfredshed med, at vi i dag kan have en debat her i Folketingssalen med finansministeren om satspuljen og dens fremtid.
Det ligger Dansk Folkeparti meget på sinde, at vi i Danmark har ordninger og støttemuligheder, som skal være med til at hjælpe de svageste og mest udsatte grupper i vores samfund.
Det er mennesker, som af den ene eller anden årsag ikke har haft samme muligheder for et godt liv med den livskvalitet, som de fleste af os andre har haft.
Dansk Folkeparti ønsker at bevare satspuljen som en pulje, der efter politisk aftale hvert år kan anvendes til særlige tiltag på social-, sundheds-, beskæftigelses- og arbejdsmarkedsområdet for at give visse modtagere af overførselsindkomster og udsatte grupper et løft.
Men Dansk Folkeparti finder det dog forkert, at finansieringen sker gennem en regulering af overførselsindkomsterne.
Vi mener, at midlerne til satspuljen skal tilvejebringes på det, jeg vil kalde den store finanslov.
På den måde vil alle danskere være med til at bidrage til satspuljen.
Det finder vi rimeligt, da vi mener, at det er urimeligt, at puljen finansieres ved at tage fra de udsatte grupper, som tilfældet er i dag.
Vi foreslår herefter, at det vil være naturligt, at de partier, som stemmer for årets finanslov, eller de partier, som stemmer for finansieringskilderne til satspuljen, efterfølgende er med til at fordele puljen.
Så vidt jeg har erfaret, er satspuljeforliget i forbindelse med regeringens skatteaftale fra juni 2012 med Venstre og Det Konservative Folkeparti opsagt med virkning fra efter næste folketingsvalg.
Hvis det er korrekt, vil det jo være oplagt, at vi nu benytter os af muligheden for at nytænke til gavn for de udsatte grupper i Danmark.
Det er selvfølgelig mit håb, at finansministeren vil bidrage til det og er villig til at gøre satspuljen levedygtig på et sundere og mere rimeligt finansieringsgrundlag.
Det mener Dansk Folkeparti at vi skylder de udsatte borgere i Danmark, da midlerne i satspuljen faktisk er med til at gøre en stor forskel for modtagergrupperne.
Denne fremtidssikring håber jeg selvfølgelig at den socialdemokratisk ledede regering og også den socialdemokratiske finansminister vil være interesseret i at være med på.
Jeg har også stillet et par spørgsmål til finansministeren, og jeg må indrømme, at de svar, jeg har fået, ikke gør min bekymring mindre.
De viser jo netop, at der er nogle dystre fremtidsprognoser for satspuljen.
Vi har set, at der i 2011 og 2013 ikke er blevet tilført nogen midler, og forventningerne til 2014-2017 er, at der heller ikke bliver afsat nogen midler.
Så derfor håber jeg selvfølgelig, at vi kan få en god debat i dag om satspuljens fremtid.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-04-30:
Og tak for, at vi har mulighed for at have den her forespørgsel.
Jeg synes jo, det er et interessant emne.
Jeg bliver sådan lidt bekymret: Når det ligger ordføreren for Dansk Folkeparti meget på sinde at beskytte de udsatte grupper, synes jeg jo, det er værdigt og rigtigt, og jeg er på mange måder enig.
Men derfor undrer det mig også, at Dansk Folkeparti jo har været med til at indføre kontanthjælpsloftet og har været med til at fjerne de muligheder, der var for specielt udsatte grupper for også at hæve sig lidt og have lidt ekstra på kistebunden, også sidst på måneden.
Det var jo Dansk Folkeparti, der sammen med V og K fjernede de muligheder og indførte de såkaldte fattigdomsydelser.
Hvordan i alverden harmonerer det med, at Dansk Folkeparti nu gerne vil beskytte de udsatte grupper?
Finn Sørensen (EL), 2013-04-30:
Tak til ordføreren.
Jeg kan forstå, at ordføreren har et stort hjerte, der banker for de socialt udsatte grupper.
Det er jo en god ting.
Derfor er jeg jo spændt på at høre, hvordan ordføreren vil finansiere, at der kommer nogle flere midler i den her satspulje.
Jeg vil gerne lige læse et lille citat op, som ordføreren er refereret for i et indslag på TV 2/Østjylland.
Jeg citerer: »Der er jo en model for, hvor pengene til satspuljen skal komme fra, og den kan man jo bare ændre på, så der kommer flere penge.
Man kan bruge samme model, men regulere satserne«.
Oversat til dansk betyder det, og det er spørgsmålet, at folk på overførselsindkomst, altså de arbejdsløse, pensionisterne osv., skal betale mere til satspuljen, med den virkning at de får mindre i overførselsindkomst.