runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Tak for spørgsmålet.
Det er nemlig sådan, at den måde, man indretter en skattereform på, jo også betyder noget for, om den indebærer, at flere folk deltager på arbejdsmarkedet, eller om man bare arbejder flere timer.
Vi synes jo selv rigtig godt om vores skattereform, bl.a. fordi deltagelsen er så høj.
Man taler om en deltagelsesfrekvens på arbejdsmarkedet.
Deltagelsesfrekvensen for vores skattereform er 10.000, og hvis jeg ikke husker meget galt, er det 15 gange så meget som den skattereform, som VK vedtog.
Det er jo egentlig ganske pænt, for det betyder, at man flytter folk fra overførselsindkomst ind på arbejdsmarkedet, og det er lige præcis det, Danmark har brug for.
Inger Støjberg (V), 2012-05-30:
Statsministeren sagde i går på pressemødet, at det særlige ved regeringens skattereform er, at den ifølge statsministeren øger deltagelsen på arbejdsmarkedet modsat VK-regeringens skattereformer.
Så i den forbindelse vil jeg gerne spørge statsministeren om, hvor meget regeringens skattereform øger deltagelsen på arbejdsmarkedet, og om, hvor meget VK-regeringens skattereformer øgede deltagelsen på arbejdsmarkedet.
Eva Kjer Hansen (V), 2012-05-31:
Meget tyder jo på, at der skal stilles mange uddybende spørgsmål, for ministeren har selv i et svar til mig gjort opmærksom på, at der sådan set ikke er nogen forskel på at ansøge den ene pulje og den anden pulje, så derfor forstår jeg slet ikke ministerens svar nu.
Men jeg vil egentlig gerne spørge om, hvad det er for en faglig kompetence, kulturministeren mener Kulturministeriet har til netop at være det rigtige sted for placeringen af uddelingen af de her midler.
Og jeg spørger, fordi der jo, da vi havde diskussionen om den her nye pulje, var en erkendelse i ministeriet af, at det her absolut ikke var et kernekompetenceområde.
Jeg citerer en af kontorcheferne fra ministeriet: Nu er vi jo ikke eksperter i europapolitik her i Kulturministeriet, men vi konstaterer, at man har lagt opgaven her, og det forvalter vi så efter.
Eller jeg kunne citere kulturministeren, der, da han måtte erkende, at han skulle skrotte det nye lovforslag om tipsmidler, sagde: Tilbage står bare den udfordring, at Kulturministeriet nu fortsat skal bevilge penge på områder, som ligger uden for ministeriets fagområde. Så hvad er det, der gør, at ministeren synes, det er så velplaceret i Kulturministeriet, når man jo faktisk erkender, at det er et fagområde, man ikke har nogen videre kompetence på?
Lene Espersen (KF), 2012-05-31:
Det eneste, vi hørte fra ministeren, var, at man ligesom havde fået en idé om, at man kunne lave en ny pulje, og så kunne det være, der kom nogle nye ansøgere.
Altså, den nemmeste forklaring på, hvorfor der kommer nye ansøgninger, er jo, at man søgte om at lave noget under det danske formandskab, og det kunne sagtens være sket i Europa-Nævnets regi.
Men en ting, vi har været fuldstændig enige om, var, at arbejdet skulle forankres i Europa-Nævnet som omdrejningspunktet.
Derfor er det for mig stadig væk fuldstændig – jeg vil ikke engang kalde det uklart – uden svar, hvorfor regeringen i en sen nattetime i Finansministeriet valgte at sige, at en meget lille pose penge skulle bruges til Projekt Udenfor, Horsens Erhvervsråd, Horsens Kommunes Biblioteker og andre projekter, der efter min bedste overbevisning kunne være rummet inden for Europa-Nævnets virke.
Så kan jeg få et svar, ud over kulturministerens gætterier, på, hvad der var regeringens begrundelse for det?
Uffe Elbæk (RV), 2012-05-31:
Jo, men det sagde jeg også i min indledende tale: De mennesker, som er med til at finde pengene, er også med til at udmønte dem.
Der blev indgået et finanslovforlig mellem regeringen og Enhedslisten, der gjorde, at det var muligt at skaffe 3 mio. kr. ekstra.
Derfor synes jeg ikke, der er noget underligt i forløbet.
Jeg vil så sige – og det skal man altid være varsom med, når man står her på talerstolen – at jeg ved, at argumentet har været, at man ville afsøge nye muligheder for at få nye typer ansøgninger til den her pulje.
Det er derfor, det har set ud, som det har.
I forhold til det sidste spørgsmål vil jeg allerførst understrege, at der var tale om en ekstra bevilling i forbindelse med vores formandskab for EU, og det må alle, der interesserer sig for EU og europarelaterede spørgsmål, kun kunne være glade for.
Derfor undrer den her debat mig faktisk også, men nu tager vi den.
Jeg var rigtig glad for, at der blev afsat de pågældende 10 mio. kr., og at der så ud af de 10 mio. kr. blev afsat 3 mio. kr., som blev fokuseret på folkeoplysende aktiviteter i forbindelse med EU og EU-formandskabet.
Så jeg var ikke selv personligt med i de her forhandlinger, men jeg er meget glad for resultatet.
Man valgte som sagt at lave en særlig indsats, og man valgte at lave en særlig pulje.
Det skal så også understreges – som sådan en indskudt bemærkning – at der ikke er blevet taget penge fra Europa-Nævnet.
Det her er penge oveni, og der valgte man så som sagt at lave den her ekstra pulje.
Min vurdering af det – jeg har selvfølgelig også undersøgt rationalet bag at lave en ekstra pulje og lægge den, som den ligger – var faktisk også at afsøge muligheden for at finde ud af, om der ville komme nye typer af ansøgninger til det.
Ville der være nye grupper, der ville finde det her interessant? Erfaringen viser, at der rent faktisk er langt flere, der har ansøgt den her pulje i forhold til den sammenlignelige ansøgningsproces til Europa-Nævnet.
Så jeg tror, der er en masse gode erfaringer fra det, der er sket nu her, som jeg håber at Europa-Nævnet vil tage med ind i det fremadrettede arbejde.
Og så skal vi bare glæde os over, at der er blevet afsat ekstra ressourcer.
Jamen altså, igen vil jeg sige, at Kulturstyrelsen faktisk leverer fremragende sekretariatsbehandling, også i forhold til Europa-Nævnet.
Så vidt jeg har hørt, har der ikke været nogen kritik fra Europa-Nævnet af den behandling, de har fået.
Hvad angår de konkrete erfaringer fra aktiviteterne, med hensyn til hvilke projekter som den her ekstraordinære pulje har bevilget penge til, så skal Europaudvalget helt sikkert have en oversigt over, hvem der har søgt, og det vil vi meget gerne levere.
Eva Kjer Hansen (V), 2012-05-31:
Så jeg kan forstå på ministerens svar, at ministeren ikke mener, der er behov for nogen EU-faglig kompetence for at stå med ansvaret for EU-oplysning.
Det vil jeg gerne have bekræftet.
Så vil jeg gerne spørge ministeren om, hvilken effektmåling der nu vil komme af de her midler?
Altså, vil ministeriet levere en oversigt bl.a. til Europaudvalget, hvori man klart gennemgår, hvad der er opnået med de her ekstra midler, og hvor meget de har været involveret og skabt af aktiviteter?
Det mener jeg vil være interessant for igen også at kunne måle effekten af de forskellige puljer.
Jens Joel (S), 2012-05-31:
Tak for ordet og muligheden for også at vende den her sag i Folketingssalen.
Det er jo en sag, som har været diskuteret flere gange.
Der er blevet stillet spørgsmål både til europaministeren og til kulturministeren, og der har vist også været samrådsspørgsmål om sagen.
Men den er også vigtig at få belyst, den handler jo om EU-oplysning – en indsats, som vi, der beskæftiger os meget med EU, er smerteligt klar over nødvendigheden af.
Normalt varetages oplysningsindsatsen af Europa-Nævnet, ikke udelukkende – vi har f.eks. også en ganske glimrende EU-oplysning her i Folketinget – men for en stor dels vedkommende.
Europa-Nævnet gør et godt stykke arbejde, et sammenhængende stykke arbejde, med at formidle hele det europæiske spørgsmål til danskerne.
Og der skal ikke herske tvivl om, at Socialdemokraterne fortsat støtter helhjertet op om den indsats i nævnet.
Det, vi diskuterer i dag, er altså hverken den løbende oplysningsindsats eller Europa-Nævnets virke; i dag diskuterer vi udelukkende en ekstra bevilling, der blev givet i forbindelse med finansloven og i forbindelse med det danske formandskab.
Der valgte regeringen og Enhedslisten at afsætte ekstra 3 mio. kr. til oplysningsaktiviteter.
Den ene million gik til nævnet, der jo også havde sin helt almindelige bevilling som alle de andre år, og de sidste to millioner blev udmøntet gennem en pulje i Kulturstyrelsen.
Kulturstyrelsen har arbejdet sammen med Europa-Nævnet om puljen, fordi de grundlæggende laver det samme, nemlig folkeoplysning.
Som kulturministeren også har pointeret flere gange i processen, er uddelingen af støttemidler sket i koordination med Europa-Nævnet.
Jeg er sikker på, det er blevet gjort på ordentlig vis.
Vi har at gøre med en ekstraordinær oplysningsindsats, altså en pose penge, der uddeles én gang.
Europa-Nævnet vil fortsat have sin centrale rolle, også efter formandskabet, og på den baggrund finder vi fra Socialdemokraternes side ikke, at det er nødvendigt, at der udarbejdes flere eller nye regler på det her område.
Hvad angår organiseringen og placeringen af Europa-Nævnet under Kulturministeriet, ligger oplysningsindsatsen på nuværende tidspunkt sammen med de øvrige folkeoplysningsindsatser.
Man kan sagtens – som forslagsstillerne gør – argumentere for, at Europa-Nævnet kunne ligge i Udenrigsministeriet, der jo koordinerer EU-politikken.
Men man kan også – som vi og kulturministeren gør – argumentere for, at der kan være en fordel i at have et armslængdeprincip mellem dem, der uddeler pengene, og dem, der håndterer den politiske side af sagen.
Lad mig slå fast, at der fra Socialdemokraternes side absolut ikke er nogen intentioner om at bryde det brede samarbejde om europapolitikken, et samarbejde, der også er blevet slået fast, eksempelvis da formandskabets overordnede prioriteter blev vedtaget her i Folketinget.
Vi har ingen ønsker om, at oplysningsmidlerne fremover skal spredes, og jeg anser det, som jeg allerede har nævnt, ikke for nødvendigt, at der udarbejdes yderligere regler på det her område.
Lene Espersen (KF), 2012-05-31:
Tak, og tak til den socialdemokratiske ordfører og sådan set også en forsinket tak til ministeren for dog at række hånden ud i forhold til fremadrettet at have et godt samarbejde.
For ikke så mange år siden valgte VK-regeringen at lave en aftale med Dansk Folkeparti om en alternativ fordeling af nogle EU-midler, og dengang protesterede Socialdemokraternes partiformand, den nuværende statsminister, kraftigt over dette sammen med de øvrige europapolitisk engagerede i Socialdemokratiet og sagde: Det bryder mange års uskrevne regler om, at vi holder sammen og sørger for at fordele midlerne via Europa-Nævnet.
Den daværende borgerlige regering lyttede til den socialdemokratiske kritik, trak det i sig igen, fik overbevist Dansk Folkeparti om, at det var en dårlig idé og valgte at forankre fordelingen af midler i Europa-Nævnet.
Jeg synes, det er et brud på mange års tradition, og jeg vil spørge hr. Jens Joel, hvis det bare bliver mellem os her i salen i dag, om ikke Socialdemokratiet i bagklogskabens lys kan sige, at det var en dårlig beslutning.
Uffe Elbæk (RV), 2012-05-31:
Det, som Kulturstyrelsen i den grad har erfaringer med og faglighed til, er at være sekretariat for udvalgene.
Vi har hele folkeoplysningsområdet under os og har en flot administrativ måde at gribe det arbejde an på.
Og jeg har ikke hørt nogen som helst form for kritik fra Europa-Nævnet over den servicering, der er foregået fra Kulturstyrelsen.
Vi leverer som sagt god administrativ backup til sekretariatet og nævnet, og det har vi også gjort i forhold til puljen.
Så i forhold til det her konkrete eksempel er der stor faglighed bag ved det.
Og jeg synes faktisk også, at det er rigtig, rigtig fint, at Europa-Nævnet ligger under Kulturministeriet sammen med alle de øvrige folkeoplysende aktiviteter.
Jeg har klart en oplevelse af, at Europa-Nævnet udvirker folkeoplysning på det her område, og derfor passer det rigtig, rigtig fint ind i forhold til de øvrige aktiviteter, der er under Kulturministeriet specifikt i forhold til folkeoplysning.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-05-31:
Jeg er simpelt hen så ked af, at jeg efter sådan en lang nat med afslutningsdebat her sidst på eftermiddagen ikke er i stand til at udstråle større begejstring, når jeg bruger ordene sympatisk og konstruktivt.
Og jeg havde forsvoret, at jeg skulle til det her, men nu gør jeg det alligevel.
Jeg er vokset op ved Limfjorden, jeg bor ved Limfjorden, og jeg har arbejdet i flere år på Limfjordsmuseet, som oven i købet i sin samling har et pennalhus , som min fars onkel, Svend Borbjerggaard fra Venø, har brødfødt en hel familie med i en hel menneskealder.
Hvis der er nogen, der har en veneration for det her område, hvis der er nogen, der virkelig engagerer sig i det her, så er det mig.
Mai Henriksen (KF), 2012-05-31:
Jeg kan kun sige tak, for der fik vi jo begejstringen frem i øjnene og i stemmen, og det glæder mig rigtig meget, for så er jeg da overbevist om, at så må vi kunne finde hinanden med hensyn til at finde en model, som rent faktisk kan være til gavn for alle, og som sørger for, at vi får taget hånd om den problemstilling, som Dansk Folkeparti rejser.
Men tak for begejstringen i stemmen, det er jeg glad for.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-05-31:
Jamen selv tak.
Vi får lavet en beretning i Kulturudvalget, og der skal jeg byde ind med alle de superlativer, jeg overhovedet kan finde i mit vokabularium.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-05-31:
Jeg må nok bedrøve forsamlingen med at sige, at jeg ikke er opvokset ved Limfjorden, men på Valbybakke, så jeg har ikke sejlet ret meget i mit liv.
Men jeg bliver jo nok nødt til at sige noget positivt om et forslag fra Dansk Folkeparti.
Det er nok første, eneste og sikkert også sidste gang, jeg som ordfører for Enhedslisten kan rose Dansk Folkeparti.
Sagen er jo, at forslaget tager udgangspunkt i problemerne med at bevare de ældre skibe, ikke mindst de gamle træskibe.
Vi har de seneste år set, at disse skibe er for dyre at bevare.
Det betyder, at nogle af dem enten bliver skrottet eller bliver solgt til udlandet.
Det betyder, at en del af vores kulturarv går ned med mus og mænd, og det betyder, at vi mister en del arbejdspladser.
Via staten ydes nogle få penge til at bevare de gamle skibe.
3,5 mio. kr. ydes fra tipsmidlerne til Skibsbevaringsfonden, og af dem bruges ca. 2 mio. kr. til at yde rentefri og afdragsfri tilskud til vedligeholdelsesarbejde på skibene.
Når jeg ser på forslagets indhold med at sammenligne skibsbevaring med bygningsbevaring, står dette for mig som et åbent spørgsmål, men som sagt går jeg ind for, at vi på den ene eller den anden eller den tredje måde bliver nødt til at finde nogle midler til at sikre bevarelsen af de gamle skibe.
Men koster det noget, eller er det en overskudsforretning?
Vi ved jo, at de gamle skibe bruges til markedsføring over for turister, og de maritime skoler siger, at de gamle træskibe har betydning for søgningen til erhvervsuddannelserne, og ikke mindst betyder vedligeholdelse af de gamle skibe, at en lang række små værfter beholder skindet på næsten.
Vi ved, at en lang række bådebyggere og skibstømrere har et arbejde, fordi de arbejder med vedligeholdelse af de gamle skibe.
Det er jo sådan, at når et skib får tilskud til vedligeholdelse fra Skibsbevaringsfonden, er det lettere at få støtte fra andre fonde.
Det betyder, at nogle beløb bliver større og større, og dermed skaber det mange arbejdspladser både på værfterne og hos underleverandørerne.
Alt i alt er jeg positiv over for, at vi sammen skal prøve at finde midler til for alvor at bakke op om skibsbevaringsfondes arbejde.
Jeg tror nok, at vi skal tage udgangspunkt i bygningsbevaring, men jeg tror, at vi kan finde de nødvendige penge, ikke mindst når vi ved, at pengene kommer flere gange igen både via turister, og ved at der kommer flere i arbejde.
Med det som udgangspunkt mener jeg, at vi skal lave en beretning i Kulturudvalget, og jeg håber på, at vi kan få et meget stort flertal for den, så vi kan finde de nødvendige midler, for det skal vi.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-05-31:
Mange tak for den flotte tale.
Jeg vil da gerne rose Enhedslisten, og jeg vil ikke love, at det bliver sidste gang.
Det kan godt være, at der også kommer en anden gang, hvor jeg vil rose Enhedslisten.
Men ordføreren har jo fuldstændig ret i, at det her ikke kun handler om at bevare skibene; det handler også om værfterne og arbejdspladserne.
Det er godt set, og det er fuldstændig rigtigt.
Jeg er også glad for tilsagnet om, at vi skal finde nogle penge.
Jeg ved ikke, om ordføreren allerede i dag kan svare på det, men mit spørgsmål er: Hvordan forestiller ordføreren sig at vi eventuelt kunne gøre det?
Har man gjort sig nogen overvejelser?
Skal det ske ved hjælp af omprioriteringer, eller hvad havde man forestillet sig?
Hvis man ikke kan svare på det, er det også o.k.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-05-31:
Som udgangspunkt kan jeg ikke svare på det, for når man laver omprioriteringer, når man flytter nogle midler over til noget, skal man huske, at så tager man dem fra nogle andre.
Er det den rigtige måde at gøre det på?
Jeg ved det ikke.
Måske kan vi gøre det på den måde, men som udgangspunkt mener jeg, at hvis vi bevilger flere penge, får vi pengene flere gange igen, og jeg tror, for nu at sige det med kulturministerens ord, i virkeligheden, at det er finansministeren, vi skal snakke med om det.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-31:
Tak for ordet.
Jeg skal først meddele, at jeg holder denne tale på vegne af Liberal Alliances kulturordfører, hr. Simon Emil Ammitzbøll.
I Liberal Alliance anerkender vi behovet for, at staten i et rimeligt omfang forpligter sig på at sikre den nationale arv.
Det gælder i forhold til nogle af vores store og vigtige museer.
Det gælder for en lang række bevaringsværdige bygninger over hele landet, og det gælder også for Danmarks flotte maritime historie.
I det beslutningsforslag, vi behandler i dag, foreslår Dansk Folkeparti, at skibsbevaringen gives bedre finansieringsmuligheder gennem bl.a. en omprioritering af midler fra Skibsbevaringsfonden og en fritagelse for visse afgifter på skibsbevaringsområdet på linje med de muligheder, der allerede gælder på bygningsbevaringsområdet.
Jeg kan forstå, at forslagsstillerne forestiller sig, at Kulturministeriet igangsætter forhandlinger med Skibsbevaringsfonden om initiativerne.
Det skal ske, fordi midlerne til skibsbevaring er så få, at det i dag næsten er umuligt at planlægge større vedligeholdelsesopgaver, da uforudsete udfordringer ofte standser arbejdet.
Udfordringen er naturligvis særlig svær at løfte i en tid, hvor den økonomiske situation betyder, at de rederier, der før har kunnet finansiere skibsbevaring med bl.a. chartersejladser, ikke længere har den mulighed, da markedet stort set er forsvundet.
Mai Henriksen (KF), 2012-05-31:
Vores gamle skibe er en del af vores kulturarv.
Danmark er en søfartsnation.
Det Konservative Folkeparti vil altid være at finde der, hvor der er brug for at forsvare de fælles danske værdier og vor fælles kultur.
Derfor er vi selvfølgelig også optaget af at bevare vore gamle træskibe, ligesom vi skal bevare vore gamle bygninger.
Vi er meget opmærksom på det vigtige arbejde, der finder sted i Skibsbevaringsfonden, og det vil også fremover være et centralt omdrejningspunkt for bevaringen af vore gamle skibe.
Men det kræver naturligvis et budget af en rimelig størrelse.
Og ikke mindst er det vigtigt, som dette forslag lægger op til, at vi sikrer en ligestilling med bygninger, for så vidt angår ikke mindst de skattemæssige fordele, der knytter sig til bevaring.
Lad mig give et rigtig godt eksempel på skibsbevaring, der har gjort en forskel.
Ebbes Bådebyggeri i Marstal på Ærø har de seneste år arbejdet med at restaurere den historiske skonnert »Bonavista«.
Arbejdet er foregået i autentiske omgivelser på Marstal Søfartsmuseum, hvor publikum har kunnet følge sejlskibets forvandling fra slidt og forfalden skonnert til nyrestaureret sejlskib frem til i lørdags, pinselørdag, hvor skibet løb af stabelen.
Og jo, der er også arbejdspladser i netop sådan et udbud.
Selve udtrykket at løbe af stabelen
er jo en henvisning til søsætningen af et skib, og vi kender i dag udtrykket som en begivenhed, der finder sted, og den søsætning, som fandt sted i lørdags, var virkelig en begivenhed og noget af et tilløbsstykke.
Den eneste forskel er, at bådebyggerne i dag har lidt mere moderne værktøj at bruge i arbejdet, og kulturministeren var jo også inde på selve det håndværksmæssige.
Jeg vil sige, at det har været imponerende at følge arbejdet.
Jeg besøgte første gang »Bonavista« sidste år sammen med daværende kulturminister hr. Per Stig Møller, og det har været imponerende at opleve, hvordan restaureringen også har været en turistattraktion på Ærø.
Der er blevet bygget et særligt plateau, så turister og lokale kunne følge arbejdet.
Mange lokale ærøboere har fulgt arbejdet og har endog været frivillige og har derfor også lagt mange timer og meget hjerteblod i at få »Bonavista« på ret køl, hvis man kan sige det.
Efter godt 45 års vindomsust sejlads på det vilde Atlanterhav og i de mere fredsommelige danske farvande er »Bonavista« nu vendt hjem til Marstal.
Herfra løb det stolte skib første gang i vandet i 1914 for at indgå i fragtsejladsen på Newfoundland og sejlede med klipfisk.
Som sagt var jeg til stede ved søsætningen af »Bonavista« i lørdags, og jeg oplevede kærligheden til søfarten.
Derfor bakker Det Konservative Folkeparti varmt op om det beslutningsforslag, som er fremsat af Dansk Folkeparti.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-05-31:
I pinsen var jeg ligesom fru Mai Henriksen i Marstal.
Der var 5.000 mennesker i den lille by, og der var indsat ekstra færger fra Rudkøbing.
Hvorfor nu det?
Det var der, fordi der var træskibstræf, og fordi man skulle søsætte »Bonavista«, et gammelt træskib.
5.000 mennesker havde ventet siden fredag på at se et skib løbe ud i havnen.
Det tog ca. 1 minut eller 2.
Det siger noget om den tiltrækningskraft, gamle træskibe har.
Derfor er jeg også glad for de mange fine og gode tilkendegivelser fra alle partier, nogle mere end andre.
Ministeren lagde lidt negativt ud, men endte dog med at være meget åben og imødekommende.
Det handler om skibe, der er ejet af private og af foreninger.
Det er dem, vi støtter.
Det er den aktive sejlende kulturarv, altså skibe, der er i brug den dag i dag.
Det er dem, vi kan gå ind at hjælpe og støtte.
Enhedslistens hr. Jørgen Arbo-Bæhr sagde det jo meget smukt.
Han sagde, at det handler om arbejdspladser, om værfter og om gammelt håndværk – og så handler det om turisme, som ministeren var inde på.
Så det, vi gør ved på en eller anden måde at finde nogle midler, er, at vi støtter et gammelt håndværk, turisme, arbejdspladser, kulturarv.
Sig mig, hvor tit behandler vi forslag i Folketingssalen, der forener alle de ting på en gang for forholdsvis få midler?
Derfor skal der lyde en varm tak fra min side i dag for debatten og for alle ordføreres taler, og så håber jeg, at vi kan nå frem til en eller anden form for enighed i udvalget og til sidst ende op med at finde nogle penge på finansloven for 2013.
Der har vi jo alle sammen en udfordring.
Tak for debatten i dag.
Det har været en udsøgt fornøjelse.
Lene Espersen (KF), 2012-05-31:
Vi får jo lejlighed til nu at få uddybet, hvad begrundelsen er for, at man mener, at Kulturministeriet skulle være et så fortræffeligt sted at placere noget, der vedrører EU-området; et område, der ellers suverænt styres og koordineres fra Udenrigsministeriet.
Men det må vi jo dykke videre ned i.
Mit første spørgsmål til kulturministeren skal være: Hvorfor fandt man det nødvendigt at lave en særlig pulje, der skulle uddeles efter særlige regler?
For efter at have hørt kulturministeren synes jeg, at det stadig væk fremstår særdeles uklart.
Hvad er begrundelsen for, at der skulle laves en særlig pulje?
Var der bestemte projekter, som man ikke troede at Europa-Nævnet ville have mulighed for at kunne støtte?