runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Thoning (V), 2010-04-27:
L 171 er forslag til lov om ændring af lov om registreringsafgifter for motorkøretøjer m.v. Med lovforslaget lukker vi et hul i skattelovgivningen for gulpladebiler.
Formålet med lovforslaget er at sikre, at registreringsafgiften på en brugt personbil er den samme, uanset om bilen købes som en brugt personbil eller en ombygget varevogn.
Rigtig mange ejere af gulpladebiler har vist interesse for at få nedvejet deres bil eller få den ændret til en personbil og dermed opnå væsentlige besparelser på deres registreringsafgift.
Det har på intet tidspunkt været hensigten med registreringsafgiftsloven.
Regeringen vil derfor med dette forslag lukke hullet i lovgivningen.
Det sker ved konsekvent at bruge brugtbilsreglerne, når der ikke betales ny registreringsafgift enten på grund af ombygning af en varebil til en personbil eller ved op- eller nedvejning.
Gennemførelsen af dette lovforslag vil spare statskassen for et betydeligt tab.
Netop fordi der er tale om et hul i lovgivningen, foreslår regeringen, at lovforslaget får virkning fra den 23. marts 2010, hvor det blev fremsat.
Ekspeditioner modtaget hos SKAT inden den 23. marts
afgiftsberigtiges stadig efter de hidtil gældende regler.
Erling Bonnesen (V), 2010-04-27:
Jamen nu har Enhedslisten jo sådan sin egen vane med at opstille sit eget fiktive billede af, hvordan tingene hænger sammen.
Jeg glæder mig over, at 80-90 pct. – stigende igennem årene, også her på det sidste – er meget tilfredse med den service, de får.
I Venstre går vi jo også ind for den personlige frihed, og jeg er glad for, at der, kan man sige, løbende bliver visiteret, så man lige præcis får sat ind med den rigtige hjælp til den enkelte ældre, og så man så godt som muligt støtter op om de behov, den enkelte har.
Det viser sig jo, at de ældre er godt tilfredse med det, så det er jeg selvfølgelig glad for.
Line Barfod (EL), 2010-04-27:
Det kunne da være rart at høre fra Venstres ordførers side, hvorfor Venstre er imod, at ældre får lov til selv at bestemme i deres eget liv?
Hvorfor mener Venstre ikke, at man skal have lov til at bestemme i sit eget liv, og at ældreplejen skal indrettes, så man kan sikre, at de ældre kan bestemme i deres eget liv, bare fordi de er blevet afhængige af hjælp fra andre?
Erling Bonnesen (V), 2010-04-27:
Et godt samfund er bl.a. kendetegnet ved, at det tager sig godt af sine ældre medborgere.
Det gør vi i Danmark, og netop i tider som disse med en international finanskrise, der også blæser ind over Danmark, skal alle vore gode ordninger og velfærdsgoder stå deres prøve.
Naturligvis kan der findes enkelte dårlige eksempler, og dem skal man jo sørge for at få udryddet i kommunerne, men jeg glæder mig over, at når man spørger de ældre selv, så viser forskellige undersøgelser, at der er meget stor tilfredshed blandt dem med den hjælp, som de får.
Jeg glæder mig over, at det også er lykkedes for VK-regeringen i godt samarbejde med Dansk Folkeparti at gennemføre en række forbedringer for de ældre igennem årene.
Jeg vil blot nævne forhøjelsen af ældrechecken.
F.eks. vil ca. 225.000 ældre nu i 2010 modtage op til det maksimale, som er 10.700 kr.
Jeg kan nævne den faste kontaktperson til modtagere af hjemmehjælp, som blev indført fra den 1. jan. 2009, og at kommunerne vil søge at nedbringe antallet af forskellige hjemmehjælpere hos den enkelte ældre.
Så er der endelig også fra den 1. januar 2003 blevet indført frit valg af hjemmehjælp, og der er vi nu oppe på, at ca. 48.000 ældre benytter sig af det; det har været jævnt stigende helt til nu.
Så er der loftet over madservice, frit valg af plejebolig, plejeboliggarantien, forbedret ledsageordning, og i 2008 blev der frigjort 1 mia. kr. mere fra Kvalitetsfonden til kommunale anlægsopgaver på borgernære områder.
Det er alt sammen forbedringer, som regeringen – Venstre og Konservative – har sørget for sammen med Dansk Folkeparti.
I det kommende år står ældreplejen over for en del udfordringer, i form af at der bliver flere ældre.
Vi mener, at den bedste måde at gøre det på er gennem bedre organisering, øget digitalisering, lavere sygefravær og ikke mindst ved at anvende de nye teknologiske hjælpemidler, som hele tiden bliver udviklet.
Det er den slags konkrete initiativer, som vi mener er vejen frem, for at man også i fremtiden kan sikre ældre et godt liv.
Jeg må derfor undre mig over, at Enhedslisten nu kommer med et forslag – nærmest en kopi af tidligere forslag – og denne gang så blot for – tilsyneladende – at sende det hele i udvalg.
Det vil vi naturligvis ikke være med til, og Venstre afviser derfor forslaget fra Enhedslisten.
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-27:
Jamen jeg hæfter mig jo også ved, at der er borgere, som vælger nogle private leverandører.
Og hvis man ser på de målinger, der findes, af tilfredshed blandt de ældre borgere med praktisk hjælp og også personlig pleje, jamen så er der jo en høj grad af tilfredshed med den hjælp, som borgerne modtager.
Det betyder vel også, at man lytter til borgernes behov, og det giver sig jo udtryk i, at der er nogle høje og gode tilfredshedsmålinger.
Så hvis man ude i kommunerne skal tilrettelægge en god ældrepleje, er det da helt centralt, at man også lytter til, hvad det er for nogle behov, og hvad det er for nogle ønsker, der er hos den enkelte ældre, om det er en privat leverandør, eller om det er en offentlig leverandør.
Astrid Krag (SF), 2010-04-27:
Det er faktisk nyt for mig, at der fra ABT-fonden gives penge til at udvikle ny teknologi.
Som jeg har forstået ABT-fonden, er den altså kun til at implementere allerede udviklet teknologi.
Så det er altså helt ny viden for mig, at det skulle være sådan.
Så snakker ministeren om det her med det frie valg, og der vil jeg bare spørge ministeren: Kunne ministeren ikke være enig i, at der er behov for, at vi får udvidet forståelsen af det frie valg, så man som ældre borger ikke alene har et valg mellem, om det skal være den ene eller den anden private udbyder eller kommunen, der udbyder det, man er blevet visiteret til, men at den ældre faktisk i højere grad kunne få noget indflydelse på, om vedkommende vil lægges i seng klokken halv ni eller faktisk gerne vil lidt senere i seng, hvis man har brug for hjælp til at få støttestrømper af, eller hvad det nu kan være, blive liftet i seng osv., at vi altså tager nogle andre briller på og kigger på, hvad det frie valg egentlig skal være, så det bliver den ældres frie valg til at bestemme ting i sit eget liv og sin egen hverdag i højere grad, end det er i dag, hvor det frie valg alene er et spørgsmål om, hvilket logo der skal være på ryggen af den hjælp, der kommer ud?
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-27:
Det var jo en række spørgsmål.
I forbindelse med udvikling af ældreplejen nævnte jeg nogle af de projekter, som man har sat i gang inden for kvalitetsudviklingen, projekter, der ligger i forbindelse med kvalitetsreformen, bl.a. det med brugerundersøgelser, og hvordan man kan lave nogle, der er sammenlignelige på tværs af kommuner og på tværs af institutioner.
Så der er jo en masse projekter i gang for at udvikle kvaliteten i ældreplejen.
I forhold til ABT-fonden vil jeg sige, at det jo er en fond med 3 mia. kr., og der er stadig væk rigtig mange penge i fonden til at støtte udvikling af nye teknologiske løsninger.
Astrid Krag (SF), 2010-04-27:
Vi fik en lang opremsning af, hvad regeringen indtil videre har lavet af forskellige ting og sager, men egentlig ikke sådan nogen rigtig konkret forholden sig til det her forslag.
Hvis vi nu tager og lægger de ti konkrete rettigheder til side, vil jeg egentlig spørge ministeren, om hun vil forholde sig til spørgsmålet om at få en forskningsenhed, som kan kigge på, hvordan vi kan sørge for, at der konstant er en udvikling i vores hjemmepleje.
Til det vil jeg starte med at spørge ministeren, hvad hun synes om det konkrete, og så vil jeg spørge ministeren, om hun ikke synes, at der kunne være god brug for, at vi fik en egentlig vækstfond for velfærdsteknologi i Danmark, så vi ikke kun har den gamle ABT-fond, som giver penge til velfærdsteknologi, der allerede er udviklet, men om der ikke kunne være en dobbeltgod idé i, at vi fik en vækstfond, så vi både kunne sørge for, at ældre i Danmark får den nyest udviklede teknologi, og i virkeligheden også kunne blive et land, der kan tjene penge på velfærdsteknologi fremover.
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-27:
Som kommune er det jo vigtigt at tilrettelægge en god ældrepleje, og om det sker på et plejehjem, eller om man skal tilrettelægge en ældrepleje, der foregår i hjemmet, må tage udgangspunkt i borgerens behov.
Det er der ikke nogen tvivl om, og der har kommunerne et stort ansvar.
Jeg mener også helt klart, at vi kan se, når man måler på, hvad de ældre mener om den praktiske hjælp i hjemmet eller ældreplejen, at der stor tilfredshed.
Men til det, som fru Line Barfod fremfører: Kommunerne kan vælge, om de vil køre efter en udbudsmodel, eller om de vil køre efter en godkendelsesmodel.
Det er jo klart, at udbudsmodellen er langt mere simpel for kommunerne at bruge til at finde ud af, hvad det egentlig koster, hvis de går ud på markedet.
Så jeg kan ikke se nogen problemer i, at man undersøger det og får set på, hvad det samme tilbud egentlig koster i den private sektor.
Det kan jeg ikke se går ud over plejen.
Line Barfod (EL), 2010-04-27:
Det var jo en lang snakken udenom.
Det, jeg spurgte om, var sådan set, om ministeren helt grundlæggende mener, at ældre skal have ret til at bestemme i deres eget liv, at de f.eks. skal have ret til selv at bestemme, hvornår de vil sove, og hvad de vil have at spise.
Derfor prøver jeg igen at spørge, om ministeren mener, at det er det, der skal ligge til grund for det, for hvis kommunerne skal have ret til at tilrettelægge deres ældrepleje ud fra, at ældre skal have ret til at bestemme i deres eget liv, kræver det jo, at de får lov til de, i stedet for at skulle tage hensyn til, at alt skal måles og vejes, for at private firmaer kan komme ind og tjene på det.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad der er vigtigst for ministeren: Er det, at ældre kan få ret til at bestemme i deres eget liv, eller at private firmaer skal tjene penge på ældreplejen, og man derfor skal måle og veje alting?
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-27:
Ens ønsker og behov ændrer sig jo ikke, ved at man får nogle flere år med sig i livet.
Derfor er det klart, at det frie valg og mulighederne for at udøve mest mulig selvbestemmelse i forhold til de ting, der sker omkring en, er ekstremt vigtigt.
Men det sker nogle gange, at der er behov for, at man hjælper den ældre med pleje og omsorg, f.eks. hvis der er tale om demens.
Her har vi jo også netop fremsat og fået vedtaget et lovforslag om brug af GPS.
Men det er vigtigt og meget væsentligt, at vi også giver de ældre mulighed for at kunne være længst muligt i eget liv.
Derfor er der også blevet sat en række projekter i gang rundtomkring i kommunerne, som faktisk viser nogle rigtig gode resultater med hensyn til, at de ældre kan være længere tid i deres eget hjem og i længere tid være selvhjulpne.
Det sker f.eks. ved, at man sørger for, at de er mere mobile og får en bedre ernæring.
Det er nogle rigtig gode projekter, der er i gang, og som viser nogle gode resultater.
Så vi har gang i ting for at sørge for, at de ældre længst muligt kan blive i eget liv.
I det hele taget er hele serviceloven jo fokuseret på, at den hjælp, der skal gives, er hjælp til selvhjælp.
Line Barfod (EL), 2010-04-27:
Det var jo en lang opremsning af ministeren om alle mulige andre ting på ældreområdet.
Det kan vi sagtens tage en lang debat om, og nogle af tingene har vi jo diskuteret for nylig, bl.a. afbureaukratisering, som indebærer, at man fjerner noget retssikkerhed og demokrati og andre ting i stedet for at fjerne alt det, der handler om at måle og veje.
Men jeg vil sådan set godt høre, om ministeren helt grundlæggende er enig i, at ældre mennesker skal have ret til at bestemme over deres eget liv.
Mener ministeren helt grundlæggende, at vi skal tilrettelægge vores ældrepleje ud fra, at ældre skal have ret til selv at bestemme, hvornår de vil sove, skal have ret til selv at bestemme, hvad de vil have at spise, og i det hele taget skal have mulighed for at bestemme i deres eget liv, ligesom de har kunnet, indtil de blev afhængige af hjælp fra andre?
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-27:
I Det Radikale Venstre finder vi, at det er godt, at der er kommet noget mere fleksibilitet ind i ordningen, både på kommune- og forældreniveau.
Desuden fremgår det nu af lovforslaget, at kommunalbestyrelsen kan beslutte, at forældrebestyrelsen eller forældrene i den enkelte enhed i kommunen i kommunale og selvejende daginstitutioner ikke kan fravælge et sundt frokostmåltid, hvis det vurderes, at et sundt frokostmåltid af både sociale og sundhedsmæssige årsager er særlig påkrævet for børnene i den pågældende institution eller enhed.
Jeg mener, at den beskrivelse giver en mulighed for at sikre de børn, der vurderes at have størst behov for et sundt frokostmåltid.
Kun sådan vil vi sikre, at alle børn får sund mad til glæde for trivsel, indlæring og gode vaner i fremtiden.
Per Clausen (EL), 2010-04-27:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at den sag, som det her beslutningsforslag omhandler, nemlig fjernelse af skibsvrag fra kyster og kystnære marine områder, i hvert fald nogle gange kan vække stor opmærksomhed og skabe meget lokal debat.
Jeg kan i hvert fald huske, at en af de første store sager, som jeg havde i Folketinget, faktisk lige præcis var en sag, der omhandlede det her emne, og det gav anledning til mange spørgsmål og mange anklager mod ministre for manglende handlekraft og vilje til at handle og agere.
Det afslører i hvert fald, at sagen er sådan en, der kan have stor lokal interesse og vække entusiasme.
Jeg kan huske, at mediedækningen heller ikke var ubetydelig, så på den anden side kan det selvfølgelig være en fordel, hvis der er lidt uklare regler på det område, for så kan man bruge dem til at stille mere eller mindre relevante spørgsmål.
Når det er sagt indledningsvis, vil jeg sige, at jeg sådan set hørte det, ministeren sagde, som et synspunkt om, at hun erkendte, at her var der et problem, som man med fordel kunne se lidt mere grundigt på.
Hvis det er ministerens tilgang til det, tror jeg sådan set også som alle andre, der har været oppe at sige noget, at vi sikkert kan finde en fredelig løsning på det her beslutningsforslag, der ikke fører til, at regeringen skal lide det nederlag prestigemæssigt og på anden måde, som det er at blive stemt ned i Folketingssalen.
Men på den anden side kan det være, at dem, der har stillet forslaget, alligevel kommer et stykke ad den vej, de gerne vil, og det er da en fredelig løsning, som vi selvfølgelig skal benytte os af, når det er muligt.
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-27:
Forslagsstillerne kommer med et forslag om at pålægge regeringen at iværksætte et tværministerielt udredningsarbejde med henblik på at udarbejde regler, der sikrer, at de danske kyster og kystnære marine områder ikke benyttes som skibskirkegårde.
Det fremgår, at myndighederne i dag er magtesløse over for, at skibe forlades, idet de ikke er omfattet af gældende regler, medmindre de udgør en miljømæssig risiko.
Jeg synes da, det er ærgerligt, at man bare kan efterlade skibe, hvor man vil i naturen, og derfor virker det fornuftigt at få lavet nogle regler på området, så vi sikrer vores smukke natur og sikrer, at udgiften til bortskaffelse af skibene sker for ejerens regning.
Så vi går positivt ind i forhandlingerne om forslaget.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-04-27:
Nu kunne jeg forstå, at den radikale ordfører mente, at der i hvert fald var nogle steder, kommunalbestyrelserne ikke kunne klare det her, fordi de blev presset osv.
Er der nogen andre områder, som kommunalbestyrelserne beskæftiger sig med, skoleområdet, ældreområdet, som de heller ikke kan klare, og som Det Radikale Venstre også vil have fjernet fra det kommunale selvstyre?
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-27:
Jeg tror da helt sikkert, at der er mange kommuner, der arbejder rigtig seriøst med det her, og jeg tror da også, det er en god investering for kommunerne at arbejde med grønne bymiljøer og også at udvikle de grønne bymiljøer.
Jeg tror da, at kommunerne vil se velvilligt på at få et værktøj, som kan understøtte det arbejde, for det, der også er vigtigt, er jo, at de mennesker, som skal agere i kommunen, har noget at agere indenfor.
Der kunne det jo godt være, at det her værktøj kunne være med til at støtte op om det.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-04-27:
Jeg synes ikke, jeg får svar på mit spørgsmål, for kan man ikke i dag lave en lokalplan, hvor der står, at man ønsker, at der skal være en sø her, altså et grønt område, eller her må der kun være bebygget med så og så mange procent, og husene må eventuelt kun være røde?
Hvad er det så, man får ekstra ved at lave det nye med en biofaktor?
Hvorfor skal man have den ekstra omkostning i kommunen?
Er De Radikale slet ikke interesseret i, at det skal være så billigt som muligt for kommunerne?
Og er De Radikale ikke interesseret i, at der skal være en mulighed for forskellige kommuner for at gøre sig attraktiv over for borgerne på forskellig vis?
Vil man virkelig fratage kommunerne muligheden for selv at bestemme?
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-27:
Jeg har da i hvert fald erfaring for eller har hørt om, at der simpelt hen i et byråd kan være stort pres på, når de skal håndtere de der ting.
Der er stort pres på de grønne områder, fordi man også har brug for at udvide og lave bebyggelse i de byer, hvor der er stor tilflytning.
Så jeg tror, der kan være behov for at have et værktøj, som kan være effektivt her.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-04-27:
Jeg vil bare spørge: Hvad er det lige, der ikke kan lade sig gøre i dag?
Når man bl.a. har lokalplanerne, man kan bruge, hvad er det så, man ser fra radikal side, der bliver bedre ved at indføre sådan et nyt pointsystem på det her område?
Så derfor vil jeg bare spørge: Hvad er det, man vil gøre anderledes?
Hvorfor kan man ikke bruge lokalplanerne i dag?
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-27:
I Det Radikale Venstre lægger vi stor vægt på grønne områder i byerne og et godt bymiljø i det hele taget.
Værktøjet har været i anvendelse i f.eks. Malmø, så der er erfaringer med det.
Vi lægger vægt på, at det gerne skal være et værktøj, der er enkelt at anvende, og vi mener, at det vil være rigtig godt at have et værktøj, som fremmer en grønnere by, og som gør, at alle ved, hvad de skal rette sig efter.
Vi mener også, det er vigtigt, at man inddrager kommunerne i dialogen om, hvordan værktøjet skal anvendes.
Der er ingen tvivl om, at de grønne områder i byerne i dag er under pres, især i de centrale og tættest befolkede dele af byerne, så i Det Radikale Venstre er vi positive over for, at man får et værktøj, som kan sikre, at byernes grønne områder bevares og også gerne udvikles, og vi vil gå velvilligt ind i forhandlingerne.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2010-04-27:
Tak for det.
Jeg synes, det er en rigtig spændende debat, om det her nu er socialisme, eller om det er kommunisme.
Sandheden ligger måske et sted midtimellem, hvad angår det her beslutningsforslag.
Når jeg siger sådan, er det på grund af det, som også Dansk Folkepartis ordfører bragte frem, nemlig den voldsomme krænkelse af den private ejendomsret, som allerede er i punkt 4, hvor der står, at en kommunalbestyrelse kan pålægge en grundejer, at et areal, der permanent eller midlertidigt ikke anvendes i overensstemmelse med bestemmelserne i en kommuneplan eller lokalplan, kan udlægges som midlertidigt grønt område.
At en kommunalbestyrelse kan pålægge en grundejer det, er en voldsom krænkelse af den private ejendomsret, og alene af den grund kan vi fra konservativ side ikke støtte dette forslag.
Jeg læser de forslag, der kommer fra SF, med meget stor interesse, og i bemærkningerne står der, at flere opgørelser over arealudviklingen i byerne tyder på, at det samlede parkareal er steget.
Jamen det er da fint.
What's the problem?
Hvad er problemet her?
Det er altså ikke seriøst – slet ikke, hvis man ønsker at have et regeringsansvar, og slet ikke i en tid, hvor vi faktisk har en finanskrise – at man ikke bruger kræfter på at finde ud af, hvad de her forslag koster.
For det kommer vel ikke af sig selv.
Og det synes jeg er dybt, dybt uansvarligt.
Det vil samtidig undergrave det kommunale selvstyre på et område, hvor man kan sige at det egentlig går meget godt, altså, det samlede parkareal stiger, og vi har egentlig også fundet løsninger og lavet mange puljer, også på miljøområdet, hvor kommunerne har mulighed for at søge midler til at lave nogle rekreative områder.
Jeg vil bare sige, at hvis man gerne vil være ansvarlig og fremstå, som om man er klar til at overtage regeringsmagten, kunne man måske godt underbygge den ansvarlighed med for det første at have tillid til kommunerne og for det andet at bruge bare lidt tid på at finde ud af, hvad de forslag, man fremsætter, koster, ikke mindst set i lyset af at vi har en økonomisk situation i Danmark lige nu, som ikke er særlig gunstig på grund af finanskrisen.
Det var da det mindste, man kunne forlange af en opposition, som ønsker at overtage regeringsmagten.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-04-27:
Jeg må bare sige, at der ikke er kommet noget nyt frem, som gør, at vi ligesom kan sige, at det her biofaktorbegreb, som man ønsker at få rejst en debat om, i dag ikke kan indeholdes i den lokalplan, som jo bliver udarbejdet for et område.
Man kan sagtens beslutte de her ting.
Jeg siger bare: Dansk Folkeparti ønsker ikke at pålægge kommunerne nogle nye ting, som de skal tage højde for, for det giver ikke en forbedring for miljøet.
De enkelte kommuner rundtomkring, yderkantskommunerne eller her i København, vil kunne planlægge, som de har lyst til, hvis det står til os.
For det er jo netop det, der er det unikke ved det kommunale selvstyre; det er, at de også har noget at skulle have sagt.
Jeg ved godt, at hvis det stod til Socialistisk Folkeparti og Socialdemokraterne, så skulle alt styres herinde fra Christiansborg.
Det er altså det forkerte sted, for det er ude lokalt, man kender til, hvad det er, man efterspørger.
Mette Gjerskov (S), 2010-04-27:
Efter denne lille lektion vil jeg sige, at jeg faktisk tror, det er Dansk Folkepartis ordfører, som ikke har læst forslaget.
Biofaktoren skal jo netop puttes ind sammen med kommunalplanen.
Biofaktoren giver jo rent faktisk en vaskeægte ikkesocialistisk mulighed for, at de flinke folk ude i kommunerne selv kan bestemme, eller faktisk for, at bygherren selv kan bestemme, om det skal være et træ, eller om det skal være en busk.
Jeg kan godt høre, at hr. Jørn Dohrmann gerne vil bestemme i kommuneplanen, hvor træerne skal stå henne.
Men det her er jo et pointsystem, som netop gør, at man kan vælge, om man vil have et grønt træ, eller om man vil have et grønt tag.
Det er sådan set det, det her handler om.
Altså, jeg har ikke nogen problemer med socialisme; det vil jeg gerne sige.
Jeg har ingen problemer med socialisme, men hvordan det her kan blive mere socialisme end den kommuneplan, hr. Jørn Dohrmann står og himler op om, forstår jeg simpelt hen ikke.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-04-27:
Det kan jo være, fordi spørgeren ikke har læst forslaget.
Jeg nævnte jo lige punkt 4, som netop vil tilvejebringe hjemmel til, at kommunen kan pålægge en grundejer noget – vi er nu inde på selve grundejerens jord – og fratage ham retten til selv at bestemme.
Og det synes jeg langt overskrider, hvad vi gerne vil.
Vi siger jo netop, at vi har en lokalplan, som kommunerne kan operere efter.
Vi har planloven, vi har kommuneplanerne, og så ønsker man at indføre endnu flere styringsredskaber for kommunerne, som de skal agere efter, og som koster penge, noget, der skal undersøges, og den slags ting.
Den slags ting kan man styre helt nøje i sin lokalplan, hvis man ønsker det.
Man kan beskrive, hvordan husene skal se ud, hvad farve de skal have, og hvor træerne skal stå.
Det gør man altså i en lokalplan.
Det kan godt være, man ikke har været medlem af et byråd, men der er altså de muligheder, og jeg vil opfordre de forskellige partier til at have nogle politikere, som også har været lokalpolitikere, for så vil de se de muligheder.