runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-04-29:
Jeg står bag det lovforslag, som der ligger nu.
Jeg har jo også haft forskellige indgange til det, bl.a. også som social-, børne- og integrationsminister på området, og bl.a. i den forbindelse har jeg haft gode drøftelser, men jeg tror, at sagen omkring de juridisk faderløse også er et eksempel på, at lovgivningen har været meget ufuldstændig.
Den har også været diskriminerende.
Det – kan jeg jo så sige, fordi jeg har været med til det – der bliver fremsat nu som lovforslag,
er for mig at se med de oplysninger, der er, med den belysning, der er af sagen, en mulighed for at sige, at nu laver vi et lovforslag
Og når jeg siger, at det ikke færdigt endnu, er det jo, fordi det ikke er vedtaget.
Jeg havde meget håbet, at vi var kommet lidt længere med det i efteråret.
Det lykkedes ikke.
Så håbede jeg det her i foråret, og vi havde det også i Grønlandsudvalget, og vi var nødt til at udsætte det.
Det har jeg respekt for, for sådan må vores diplomatiske arbejde jo selvfølgelig også være, men jeg ser meget gerne, at vi får det her lovforslag vedtaget.
Jeg hører også forskellige meldinger om, at det ikke nødvendigvis handler om den her erstatning, men at der er også en symbolsk anerkendelse af, at den måde, som juridisk faderløse er behandlet på, har været ufuldstændig.
Så min indgang til det vil være, at jeg opfordrer til, at vi får vedtaget det her lovforslag, der ligger nu, at vi får set fremad i forhold til de grønlandske børn.
Hver eneste måned der går, er der jo juridisk faderløse børn, som så ikke kan få del i de her bosager, og det synes jeg er ganske uheldigt, vanskeligt.
Det er en konsekvens, som ikke er rimelig.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Tak for svaret.
Jeg tror, at vi alle sammen er enige i, at det lovforslag skal vedtages, også som det ligger nu.
Det er også Landstingets opfattelse.
Sådan har jeg læst landsstyreformandens udmeldinger.
Det, der er problemet, er, at det grønlandske Landsting har ønsket en dialog med den danske regering om en form for erstatning, fordi lovforslaget, som det ser ud nu, og som det sikkert bliver vedtaget med alles opbakning, indfører en ny form for forskelsbehandling for en del af de juridisk faderløse.
Der er situationen, som jeg opfatter den, at den danske regering har afvist en sådan dialog.
Vi har et brev fra statsministeren, hvor der klart står, at statsministeren mener, at sagen er afsluttet med vedtagelsen af det her lovforslag.
Det synes jeg er et problem, som jeg gerne vil høre om ordføreren vil forholde sig til, og så skal jeg gøre lidt reklame for et betænkningsbidrag, jeg har sendt til udvalget, som vi skal forholde os til i morgen, i håb om at ordføreren og ordførerens parti vil støtte vores betænkningsbidrag.
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-29:
Jeg kan ikke svare på vegne af statsministeren, men jeg kan da sige, at jeg under arbejdet i Grønlandsudvalget har oplevet en meget stærk dialog – også fra de respektive ministre og Folketingets politikeres side omkring dette spørgsmål.
Og jeg tror, at man bare må anerkende, at på et tidspunkt er emnet så tilstrækkeligt belyst, at der er behov for at rykke videre.
Og når der ikke er juridisk belæg for at udbetale en kompensation, er det meget vanskeligt at udbetale kompensationen.
Men spørgsmålet kan jo forfølges ved domstolene og i retssystemet, og det håber jeg sker i det omfang, der er behov for det, så vi også der kan sikre en afklaring.
Jeg vurderer, at den nu manglende dialog begrundes i, at man har fået spørgsmålet fuldt belyst fra alle sider, og jeg håber, vi fremadrettet kan samarbejde om at få loven til at få virkning, for det er bestemt et af de spørgsmål, der trænger til en løsning.
Sara Olsvig (IA), 2014-04-29:
Tak, og tak til ordføreren for et godt ordførerindlæg.
Jeg efterlyser også en uddybning af, hvad det vil sige, når ordføreren siger, at der er dialog på rigtig mange områder.
For skal vi tro formanden for Naalakkersuisut, er der jo ikke dialog i sagen om juridisk faderløse og spørgsmålet om en form for kompensation for dem, hvis fædre er afgået ved døden og dødsboet er opgjort.
Så sent som for et par dage siden har formanden for Naalakkersuisut meldt ud i den grønlandske presse, at statsministeren ignorerer alle henvendelser om dialog i denne ømtålelige sag.
Og så sent som i lørdags har hun henvendt sig til statsministeren for at bede om et møde, men der kom intet svar og ingen reaktion på hendes henvendelser, heller ikke en kvittering for modtagelse af henvendelsen.
Er det en åben dialog, og er det rimeligt i det rigsfællesskab, hvor ordføreren så gerne vil betone fællesskabet og behovet for dialog?
Doris Jakobsen (SIU), 2014-04-29:
Jeg er glad for, at Dansk Folkeparti altid er så aktive, når vi snakker om Grønland, selv om vi ikke så tit er enige med hinanden.
Men jeg er også glad for at have en landsstyreformand, som værdsætter indenrigsanliggender og internationale anliggender.
Det er et emne, vi ikke kan ignorere, og derfor er det også nødvendigt at igangsætte en forsoningsproces i Grønland.
Man kan f.eks. også nævne de børn, der i 1953 blev skilt fra deres forældre og sendt herned og tvunget til at blive danske.
De og deres familier har ikke engang fået en undskyldning fra regeringens side.
Derfor synes jeg også, at det er nødvendigt at have sådan en forsoningskommission.
Søren Espersen (DF), 2014-04-29:
Som nævnt bryder jeg mig ikke om ideen.
Der er i tidens løb foregået utrolig mange ting også her indenlands i Danmark, som vi kan være kede af at vi har gjort.
Det er alle mulige forskellige ting, man ærgrer sig over, og som man bestemt ikke ville gøre i dag.
Sådan har det jo også konstant været i forholdet mellem Danmark og Grønland.
Når fru Doris Jakobsen nævner de grønlandske børn, som kom herned for at lære dansk, vil jeg sige, at det jo dengang i høj grad var med tilskyndelse fra det grønlandske Landsting.
Det var i høj grad noget, man ønskede og bad om.
Det var ikke en dansk opfindelse, at det skulle foregå på den måde.
Grønlænderne var dengang meget begejstrede for det, og det grønlandske landsstyre ønskede det faktisk.
Så det er mere nuanceret, og en forsoningskommission kan jo ikke bare lade historikere finde ud af, at der var nogle ting i fortiden, som ikke altid var så gode.
Det tror jeg at man som nævnt også kan finde indenlands i Danmark.
Doris Jakobsen (SIU), 2014-04-29:
De blev tvunget til at flytte til Danmark, og nogle af dem er blevet i Danmark. Med hensyn til de juridisk faderløse vil jeg gerne spørge, for jeg har bemærket, at Dansk Folkeparti ikke nævnte de juridisk faderløse, om Dansk Folkeparti også mener, at problemet er løst.
Søren Espersen (DF), 2014-04-29:
Jeg vil i det her tilfælde gøre det, at jeg i høj grad vil lægge mig op ad det, regeringen er i gang med at beslutte i den her sag.
Det er som nævnt ufattelig kompliceret, og jeg mener, at alle her er interesserede i, at der skal ydes kompensation, hvis det overhovedet kan lade sig gøre.
Det er jo i høj grad noget, der er afsluttet: en bodeling, der er forbi, og faren er måske for længst død.
Der er en masse kompliceret i det.
Jeg er sikker på, at regeringen i det her tilfælde ikke ønsker andet end en rigtig god løsning, som man kan være tilfreds med.
Regeringen er parat til at strække sig langt.
Det har jeg forstået på det, der er kommet fra statsministeren og også fra andre ministre – specielt justitsministeren.
Lad os nu se, hvor det ender.
Jeg tror, at alle er interesserede i en god og ordentlig løsning.
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-29:
Tak for det og tak til statsministeren for en god redegørelse.
Radikale Venstre anser Danmark, Grønland og Færøerne som ligeværdige partnere i rigsfællesskabet, et rigsfællesskab, som vi er meget glade for og stolte af.
Vi tror på, at større selvstændighed for Færøerne og for Grønland kan udvikles inden for rigsfællesskabet, og at et øget samarbejde mellem Færøerne, Grønland og Danmark vil styrke og gavne alle parter.
Jeg er enig med statsministeren: Vi kan mere sammen, end vi kan hver for sig.
Vi skal derfor gøre vores bedste for at fremme samarbejdet inden for rigsfællesskabet og for at fjerne de barrierer og hindringer, der står i vejen for et stærkere samarbejde i rigsfællesskabet.
Der er, som redegørelsen jo viser, økonomiske udfordringer forude.
De skal tages alvorligt, både gennem de nødvendige reformer, gennem skabelsen af nye indtægter og ikke mindst gennem vækst og arbejdspladser, og det vil kræve mod og hårdt arbejde.
Derfor skal vi arbejde hårdt for at øge investeringerne i Grønland og Færøerne fra Danmark.
Det kan være inden for innovation, klima, energi, turisme, fiskeri, landbrug og råstofudvinding.
Her skal vi have inspiration fra den arbejdsgruppe, der er nedsat.
Det store fokus på det arktiske område giver nye muligheder, som vi skal udnytte i synergi og i samarbejde.
I både Grønland og Færøerne kan der i fremtiden ske store investeringer og projekter inden for naturressourceudvinding, fra olie og jern til guld og uran.
Vi håber og tror, at det kan give økonomiske gevinster, der vil blive til gavn for både Grønland og Færøerne, men hvis det skal lykkes, skal vi bruge den bedste viden og teknologi, vi har.
Der er brug for alle gode kræfter, og her skal vi arbejde godt sammen.
Vi bakker op om storskalaloven i Grønland og det grønlandske parlaments ønske om særlige vilkår ved storskalaprojekter.
Vi skal leve op til de højeste internationale standarder og de stærkeste konventioner.
Det skal vi igen arbejde sammen om.
Det gælder jo ikke mindst, når det er uran og visse sjældne jordarter.
Der skal udvindingen og eksporten leve op til de højeste internationale standarder.
Det har vi skrevet under på, det skylder vi hinanden, og det skylder vi resten af verden, og det kan kun ske gennem et stærkt og godt samarbejde mellem Danmark og Grønland – et eksempel på et område, hvor vi får gavn af rigsfællesskabet og vores fælles viden, vores fælles teknologi og vores politiske samarbejde ude i verden.
Vi har en lang tradition for samarbejde på uddannelsesområdet mellem Grønland, Færøerne og Danmark.
Unge fra Grønland og Færøerne har adgang til danske højskoler og uddannelsesinstitutioner, og der laves udvekslingsbesøg i folkeskolen for vores børn.
Det er rigtig godt, og det skal vi gøre endnu mere.
Vi skal se på, hvordan vi kan sikre, at danske børn, unge og voksne kan få mere viden om det moderne grønlandske og færøske samfund, kultur og sprog og historie, for udviklingen i Grønland, Færøerne, Arktis ...
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Tak, og tak til ordføreren for ordførertalen.
Jeg har to spørgsmål.
Hvad mener ordføreren om, at den danske regering har afvist at indgå i en dialog med den grønlandske regering om en forsoningskommission og om erstatningsspørgsmålet i forhold til de juridisk faderløse?
Synes ordføreren, at det er noget, der fremmer en god udvikling af rigsfællesskabet, at man afviser en dialog om noget sådant?
Det andet er sådan et rent holdningsspørgsmål: Hvad er ordførerens politiske holdninger til udvinding og eksport af uran?
Mener ordføreren, det er fornuftigt at udvinde og have eksport af uran, når man tager de menneskelige, miljømæssige og sikkerhedsmæssige omkostninger, der kan være forbundet med det, i betragtning?
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-29:
Der har jo været dialog på rigtig mange planer i forhold til både forsoningskommissionen og juridisk faderløse og spørgsmålet om erstatning i en dialog, som vi har indgået aktivt i i Folketinget, en dialog, der har foregået mellem ministre og landsstyremedlemmer.
Det samarbejde, der har været mellem Danmark og Grønland er jo på godt og ondt.
Der er sket fejl, og der har været fremskridt.
Vi har en fælles historie, et fællesskab, vi er én familie og ét rigsfællesskab, og på den baggrund skal vi udvikle vores samarbejde.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Men kan jeg så konkludere, at ordføreren mener, at der ingen problemer er i Danmarks politiske ansvar som tidligere kolonimagt i Grønland, og at vi sådan set ikke har begået nogen fejltagelser i den forbindelse, som det kunne være en god idé at tage en dialog med Grønlands Landsting om?
Og så vil jeg da bare endnu en gang efterlyse en holdning til spørgsmålet om det fornuftige i at udvinde og eksportere uran.
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-29:
Der er al mulig god grund til at have en stærk og konstruktiv dialog om de fejl, der måtte være sket, de fejl, vi i fællesskab har begået.
Men i spørgsmålet om forsoningskommissionen ligger vi på linje med vores søsterparti Demokraterne, som ikke ser en forsoningskommission som et vigtigt og rigtigt redskab i det rigsfællesskab, vi har, med den fælles historie, som vi har haft.
I forhold til spørgsmålet om uran vil jeg sige, at der jo er fornuftige og fredelige anvendelser af uran, og der er forfærdelige og ødelæggende anvendelser af uran, og kan vi sikre en udvinding af uran til fornuftige og fredelige formål, ikke mindst i den medicinske verden, så er det noget, vi kan bakke op om.
Og vi har sagt og står ved og siger gentagne gange, at vi ved enhver udvinding af uran skal sikre de højest mulige standarder, både når det gælder udvindingen, og når det gælder eksporten, og det er det, vi skal arbejde sammen om.
... rummer alle den moderne verdens udfordringer: erhvervsudvikling over for miljøhensyn, klimaforandringernes både postive og negative virkninger, storpolitik, sikkerhedspolitik, lokalsamfund og kultur.
Grønland og Færøerne bør derfor inddrages og debatteres mere, særlig på folkeskolens højere klassetrin, hvor folkeskolereformen giver nye muligheder, og på gymnasieniveauet.
Vi skal også tilstræbe et stærkere samarbejde inden for de højere uddannelser: DTU, Aalborg og Københavns Universiteter og de øvrige højere læreanstalter.
Til sidst vil jeg nævne det politiske samarbejde.
Det skal styrkes på alle niveauer: samarbejdet mellem regeringen og landsstyrerne i Færøerne og i Grønland.
Vi sætter stor pris på samspillet med de fire nordatlantiske repræsentanter her i Folketinget – mange tak for det – og vi udbygger og styrker vores samarbejde med vores søsterparti i Grønland, Demokraterne.
Stærkere erhvervssamarbejde, stærkere uddannelsessamarbejde, stærkere politisk samarbejde skal bane vejen for et endnu stærkere rigsfællesskab til gavn for både Grønland, Færøerne og Danmark.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-04-29:
Jeg vil ikke kommentere, hvad der skal være og ikke skal være af dialog mellem statsministeren og lederen af landsstyret oppe i Grønland.
Det håber jeg bliver foretaget et andet sted.
Jeg opfordrer bare til, at vores samarbejde bliver så konkret som muligt, også omkring de vanskelige sager.
Det lovforslag, der ligger nu, mener jeg er det tætteste, vi kan komme på en god løsning, og ja, skulle der så være elementer i det – hr. Finn Sørensen nævner et – så er det en drøftelse, der må tages.
Jeg håber da, at det arbejde, der ligger til grund for det her, også viser, at man er interesseret i at få en konstruktiv løsning, og den her sag kunne jo have været afgjort for mange år siden.
Så lad nu ikke det komme til skade for de grønlandske børn, som er juridisk faderløse i dag, at det skal trække ud i endnu længere tid.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Tak for spørgsmålet.
Det klare svar skal ordføreren nok få, når der ligger et lovforslag fra regeringens side, som vi skal forholde os til.
Vi anerkender det grønlandske Landstings ret til at vedtage en storskalalov.
Det sætter vi ikke spørgsmålstegn ved.
Vi blander os – i gåseøjne – kun i det omfang, vi bliver tvunget til det, og det gør vi, fordi det danske Folketing skal tage stilling til en ændring af udlændingeloven, en særlov, og udlændingepolitikken ligger nu engang her i det danske Folketing.
Når vi skal tage stilling til en sådan ændring af udlændingeloven, skal vi tage hensyn til de internationale forpligtelser, som Danmark har, nøjagtig som man skal, når man diskuterer uran.
Der har Danmark altså ratificeret og godkendt og bakker op om en stribe ILO-konventioner, der handler om arbejderrettigheder og menneskerettigheder, og der skal vi sikre ...
Undskyld, undskyld.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-04-29:
Jamen jeg kan ikke tolke det på anden måde, end at det er at forsøge at lægge hindringer i vejen for, at Grønland kan gøre det, Grønland gerne vil.
Det kan godt være, at der bliver rystet på hovedet, men sådan tolker jeg det, og sådan har jeg også opfattet debatten, hvor hr. Finn Sørensen og jeg har været i debat og dialog om de her emner.
For der er blevet sagt fra grønlandsk side, og der er blevet sagt fra danske ministeriers side, at det her er et spørgsmål om, at alle ILO-konventioner aftaler skal overholdes, og det siger Grønland vil ske.
Så hvor er det, Enhedslisten har retten, jævnfør selvstyreloven, til at have den holdning, man har nu?
Jeg synes bare, det klinger meget, meget hult at hævde for at ville undgå misforstået solidaritet, at man er ydmyg over for det regelsæt, der er, og som Enhedslisten står som forsvarer for.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Ordførerens præmis her er helt forkert.
Hvis den var rigtig, kunne jeg med lige så stor ret spørge: Hvad er ordførerens og altså Socialdemokraternes og regeringens ret til at sætte spørgsmålstegn ved kompetenceforholdene, når vi taler om udvinding og eksport af uran?
Det handler om, hvad vi som medlemmer af det danske Folketing er forpligtet til at forholde os til, og der har den danske regering og det danske Folketing godkendt og påtaget sig nogle internationale forpligtelser, både i forhold til ikkespredning af uran, men også i forhold til overholdelse af konventioner om arbejder- og menneskerettigheder.
Sara Olsvig (IA), 2014-04-29:
Tak til ordføreren for et interessant ordførerindlæg.
Jeg har to forskellige spørgsmål.
Det ene handler om de barrierer i forbindelse med lovarbejdet, vi også møder her, imellem det lovarbejde, der laves i Folketinget, og det lovarbejde, der laves i Inatsisartut, og som ofte er det samme eller i hvert fald hænger meget tæt sammen.
Der har vi en udfordring, som er en sproglig udfordring.
Nu er det jo sådan, at der rent faktisk er en hel del mennesker i Grønland, som ikke taler dansk, og de er afskåret fra f.eks. at læse, når hr. Finn Sørensen her i Folketinget stiller § 20-spørgsmål eller udvalgsspørgsmål, som vedrører Grønland, for de bliver ikke oversat til grønlandsk.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er sådan set mere en kommentar til ordførerens efterlysning af grønlandske og færøske holdninger til, hvad Danmarks rolle skal være.
Der vil jeg sige, at én rolle, som Danmark i hvert fald har i forhold til Grønland, er at leve op til selvstyreloven; altså at leve op til, at man også i selvstyreloven har aftalt, at der er nogle sagsområder, som skal højnes til et niveau, så det tilsvarer det danske, og at vi ikke skal gå og kæmpe år efter år for f.eks. at få bevillinger nok til retsvæsenet, til kriminalforsorgen, til forsvaret osv.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
På det første spørgsmål må jeg svare: Nej, det er ikke hensigtsmæssigt.
Det store flertal af den grønlandske befolkning – eller rigtig mange grønlændere, måske er det ikke et stort flertal, hvad ved jeg om det, men rigtig mange grønlændere – læser ikke dansk og specielt ikke lovteknisk dansk og folketingssprog, ingen tvivl om det, og det er selvfølgelig ikke hensigtsmæssigt, at de ikke har mulighed for at følge med i behandlingen af love i det danske Folketing, der vedrører Grønland.
Hvordan vi så skal løse problemet, har jeg ikke på stående fod noget svar på.
Men jeg er i hvert fald meget interesseret i at indgå i en dialog med ordføreren om det spørgsmål.
Hvad det andet spørgsmål angår, kan man kun være enig i ordførerens holdning: at på de områder, hvor Danmark har ansvaret, retsvæsenet f.eks., skal vi selvfølgelig leve op til den samme standard, som vi har herhjemme, og jeg tror, vi alle sammen er klar over, at der er rigtig store udfordringer for det grønlandske retsvæsen.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-04-29:
Også tak for et godt indlæg fra hr. Finn Sørensen.
Jeg har to korte spørgsmål – jeg tager først det ene og så det andet.
Det ene drejer sig om sikkerheden, for der sker jo en større gennemsejling på både øst- og vestsiden i dag, og muligheden er der.
Det er også af hensyn til de klimaændringer, der er sket.
Hvad er Enhedslistens holdning til den skærpede indsats, den indsats eller den overvågning eller den patruljering – hvad vi nu skal sige – der skal være der, for at vi har den optimale sikkerhed, både af hensyn til klimaet, men selvfølgelig også af hensyn til den almindelige sikkerhedsrisiko, som der er i farvandet?
Hvordan ser Enhedslisten på det?
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Tak for spørgsmålet.
Vi er meget bekymrede over den situation, vi har.
Det er ikke vores opfattelse, at beredskabet er af en sådan art, at det er i stand til at imødegå f.eks. et stort olieudslip i det arktiske.
Vi har også problemet med krydstogtskibe med tusindvis af mennesker om bord, der sejler i områder, hvor der overhovedet ikke er beredskab til at redde de mange tusinde mennesker, hvis de kommer ud for et forlis.
Vi har også statsrevisorernes ord for, at det beredskab, der er til rådighed, er meget problematisk, og det skal der arbejdes med, ligesom der også skal arbejdes med de internationale regler for, hvordan krydstogtskibene kan færdes i de her farvande.
Og så er der hele spørgsmålet om at erkende, at Danmark jo ikke i sig selv har det forsvarsmæssige materiel, om man så må sige, fly, skibe osv., til, at vi, bare inden for de farvande, vi har ansvaret for, selv vil kunne løse opgaven.
Den må løses gennem et internationalt samarbejde, og her har Enhedslisten faktisk i Nordisk Råd tilsluttet sig det øgede forsvarssamarbejde, som er iblandt de nordiske lande, netop ud fra en forudsætning om, at det vil kunne bruges til at styrke beredskabet i det arktiske område.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-04-29:
Det andet spørgsmål lagde hr. Finn Sørensen faktisk selv op til.
Jeg er nysgerrig efter at vide, om Enhedslisten kunne løfte lidt af sløret for, hvor der er plads til forbedringer i forhold til Enhedslistens syn på Grønland og de indsatser, der skal være.
Sara Olsvig (IA), 2014-04-29:
Så vil jeg egentlig også gerne i forlængelse af det spørge til den konkrete sag om storskalaloven og den ændring af opholds- og arbejdstilladelser, der skal ske i udlændingeloven her i Folketinget.
For der ser vi igen en barriere.
Vi har set, at den her sag har kørt frem og tilbage.
Nogle partier har bedt om timeout, andre partier som Enhedslisten har, sådan som jeg opfatter det, sat spørgsmålstegn ved den beslutningskompetence, man har i Inatsisartut.
Hvordan vil Enhedslisten så foreslå at man arbejder fremover, hvis det skal være sådan, at udmøntningen af den lov bliver stoppet af noget fnidderfnadder i Folketinget?
Sådan har jeg lyst til at kalde det, for der er jo endt med at være rigtig meget indenrigspolitik i det, der sker i Folketinget i forhold til den ændring af udlændingeloven, der skal ske.
Edmund Joensen (SP), 2014-04-29:
Ja, men jeg vil bare sige tak for svaret, for jeg synes nøjagtig det samme, nemlig at vi også skal tage det op imellem de respektive lande og fortsætte ad den vej.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-04-29:
Mange tak.
Der bliver talt meget om retten til at få selvstændighed, men jeg synes det klinger hult i forhold til retten til eksempelvis at have sin selvstyrelov i Grønland.
I forhold til storskalaloven, i forhold til at skulle have udenlandsk arbejdskraft ind siger hr. Finn Sørensen her i dag, at det drejer sig om at få fremmed arbejdskraft ind på ringere vilkår.
Så jeg vil meget gerne have et klart svar fra hr. Finn Sørensen og fra Enhedslisten på, om man har respekt for selvstyreloven og det, at den giver ret til, at Grønland kan træffe beslutninger.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Jeg tror, jeg fik sagt det, men jeg vil gerne gentage, at jeg er helt enig i det forhold, som hr. Sjúrður Skaale peger på her, nemlig at grundloven ikke afspejler virkeligheden på det her punkt.
Og da vi jo går ind for både Grønlands og Færøernes ret til selvstændighed – man kan så lidt polemisk sige, at Færøerne jo ikke sådan helt har besluttet sig for, at de gerne vil have den ret, sådan opfatter jeg det i hvert fald – så er vi selvfølgelig også indstillet på at bringe statutterne i overensstemmelse med virkeligheden.
Vi er tilhængere af, at man både i Grønland og på Færøerne kan udforme sin egen grundlov.