runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2010-09-07:
Jeg hørte argumentet, men når vi så går til en teoretisk debat, som det jo også gerne skulle være, og ser på tyngden af argumenter, vil jeg spørge: Hvorfor skal man beskattes af en firmabil, hvis man ikke skal af andre tilsvarende produkter, der har præcis samme værdi for en selv?
Det var et spørgsmål.
Det næste spørgsmål er: Når nu vi skal adskille de forskellige partiers skatte- og afgiftspolitik, hvor står så Det Radikale Venstre?
Det har jeg ikke fået et klart svar på.
Man vil løse nogle af problemerne med reformpolitik.
Jo, det er vi også andre, der vil. Men er der et løfte til befolkningen om, at hvis Det Radikale Venstre en dag skal indtræde – og må guderne forbyde det – i et regeringssamarbejde med S og SF, så kan skatterne stige i forhold til det niveau, som vi som borgerlig regering har lagt frem til danskerne?
Morten Østergaard (RV), 2010-09-07:
Men jeg håber, at Det Konservative Folkeparti vil være med til at afskaffe mest muligt af multimedieskatten, når lejligheden måtte byde sig.
Til det andet spørgsmål kan jeg jo kun endnu en gang gentage, at vi synes, at en ny regering og for så vidt også den her regering burde basere sin økonomiske politik på, at de nødvendige udvidelser af velfærden, der skal være, skal finansieres af reformer.
Der er masser af gode grunde til at lave yderligere skattereformer og ændringer af skattesystemet, men samlet set betaler danskerne nok i skat, og derfor burde et provenu fra eksempelvis afgifter på usunde fødevarer bruges til at sænke skatten på arbejde.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-09-07:
Jeg kunne forstå på hr. Morten Østergaard, at han mener, at hr. Frank Aaen og Enhedslisten ikke er optaget af, om der er et offentligt underskud, og at han også mener, at Enhedslisten synes, det er fint at sende regningen videre til kommende generationer.
Og jeg kan forstå, at Det Radikale Venstre er imod de skatter, som regeringen har indført, og som S og SF har accepteret, og at i øvrigt den eneste fællesmængde, der er for Det Radikale Venstre og S og SF på økonomiske spørgsmål, er højere skatter.
Det er fællesmængden på finansieringssiden.
Hvorfor i alverden vælger Det Radikale Venstre ikke at arbejde sammen med de partier, som i hjertet gerne vil lave reformer og ændre det danske samfund, i stedet for at lægge stemmer til den snigende socialisme og det overforbrug, som der vil komme, hvis der skulle ske det uheldige, at der bliver et rødt-radikalt flertal ved næste valg?
Morten Østergaard (RV), 2010-09-07:
Jeg har jo kendt hr. Simon Emil Ammitzbøll igennem mange år, og jeg bliver lige forbløffet, hver gang han ligesom overgår sig selv med den der retorik, så man skulle tro, at det ikke var Radikal ungdom, han havde været formand for, men Venstres ungdom.
Men lad nu det være.
Vi er optaget af at skabe en politik, som skaber så meget vækst, at der også er råderum til fortsatte investeringer i den offentlige sektor.
Vi tror, at det er nødvendigt at løfte investeringerne i forskning og uddannelse og i folkeskolen, og vi synes også, at det er nødvendigt at udvide på det sociale område, hvor der på det her års finanslovforslag stort set ingenting er.
Vi vil gerne af med fattigdomsydelserne, det fremgår også af vores finanslovforslag, fordi f.eks. 25 pct. af børnene i Gellerupparken lever i fattigdom.
Alle de her ting, vil jeg sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, kan man jo ikke komme nogen vegne med med den nuværende regering.
Der var jo en gang, hvor også hr. Simon Emil Ammitzbøll ønskede at ændre nogle af de her ting.
Og det er da en lang rejse, men det er ikke en rejse, man kan få os med på.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-09-07:
Det var egentlig ikke, fordi indlægget var uinteressant, men det var jo lige så meget svar på det spørgsmål, jeg stillede, som der var svar på det spørgsmål, som hr. Kristian Thulesen Dahl stillede tidligere, nemlig overhovedet intet svar.
Ja, men det er jo også det, politik handler om.
Det Radikale Venstre må da have forestillet sig, at der på finansieringssiden må være andet end dyre forbrugsgoder for borgerne, som man har som fællesmængde med dem, man ønsker at ændre det danske samfund sammen med, men det eneste, vi har fået oplyst indtil nu, er, at der skal være højere afgifter.
I forhold til alle de gode reformer, som Det Radikale Venstre jo står for – jeg ved det – er der ret lukket, for nu at sige det pænt.
Morten Østergaard (RV), 2010-09-07:
Det var et meget præcist svar på det spørgsmål, hr. Simon Emil Ammitzbøll stillede, nemlig om, hvorfor vi samarbejdede med resten af oppositionen, og det gjorde jeg så rede for.
Men jeg synes måske alligevel, at det er noget af et paradoks.
Derfor synes jeg måske, at det er lidt uventet, at hr. Simon Emil Ammitzbøll er kravlet ned i den der blokpolitiske, retoriske boks, hvor alting er enten rødt eller blåt, i stedet for at forholde sig til det politiske indhold, hvor vi selvfølgelig på nogle stræk er enige, men hvor vi desværre også må erkende at hr. Simon Emil Ammitzbøll og Liberal Alliance på nogle stræk har forladt synspunkter, man havde tidligere, for at tækkes dem, man vil samarbejde med.
Anders Samuelsen (LA), 2010-09-07:
Det var bare lige den der antydning af, at det ikke kan lade sig gøre at lave reformer med den blå side.
Jamen det passer da ikke.
Man må da kvittere for, at VKO faktisk tog initiativ til at gennemføre en dagpengereform.
Altså, man har ikke set noget, der bare minder om det, ovre fra den side, som Det Radikale Venstre altså agter at samarbejde med efter et valg.
Kom med et par eksempler!
Morten Østergaard (RV), 2010-09-07:
Det står så over for, at regeringen jo ikke engang kan redegøre for, hvordan man vil finde hullet til sin egen 2015-plan.
Anders Samuelsen (LA), 2010-09-07:
Nej, vi kritiserer jo ikke Det Radikale Venstre for at ønske reformer – det kunne da aldrig falde os ind at gøre det – men man må vel sige, når man kigger rundt i salen, at man vel ikke i sit vildeste mareridt kunne forestille sig den røde side gennemføre de reformer, som Det Radikale Venstre forsøger at sætte på dagsordenen og gerne vil samarbejde om.
Men vi har da en fornemmelse af, at man hos V og K helt oplagt har skjulte lyster, som man helst ikke vil komme frem med, men man vil dog gerne lave rigtig mange reformer, og oven i købet har man altså sammen med Dansk Folkeparti faktisk taget initiativ til og lavet en dagpengereform.
Det er da betydelig mere offensivt og progressivt end det, man ser derovrefra.
Så henviser hr. Morten Østergaard til et eller andet med reformønsker for 15 mia. kr.
Det har jeg da godt nok ikke på noget tidspunkt hørt nogen konkretisering af ud over noget med 12 minutter.
Er det et reformønske – 12 minutter?
Eller hvad?
Er det det, der bliver henvist til?
Morten Østergaard (RV), 2010-09-07:
Jeg er da glad for, at hr. Anders Samuelsen lige kom ind på det til sidst, for jeg kan forstå, at hvis regeringen har en økonomisk plan, hvor den ikke kan redegøre for, hvordan den vil lukke hullerne med reformer, så skal man tage positivt imod det, for det er jo regeringen og Dansk Folkeparti, det er fine folk, det skal man tage positivt imod, for inderst inde vil de jo gerne det, de ikke har gjort i 10 år.
Der er det bare, jeg siger til hr. Anders Samuelsen, at det jo lidt antager komikkens skær, særlig når hr. Anders Samuelsen har sagt, at uanset hvad der sker, kunne han aldrig finde på at vælte en borgerlig regering, og det gør jo, at man nok vil tage hr. Anders Samuelsens krav med et gran salt, fordi han på forhånd har sagt, at han aldrig vil tage konsekvensen af dem.
Jamen hr. Mike Legarth ved jo udmærket, at Det Radikale Venstre har fremsat forslag om helt at afskaffe multimedieskatten, så det er jo vores politik.
Men det er da bedre at lempe den lidt end at bevare den, som den er.
Så vi synes, at det er et skridt i den rigtige retning, at S og SF er kommet med det forslag, men vi så den hellere helt afskaffet.
Det har den helt klare grundlæggende pointe, at vi i vores samfund har brug for, at folk arbejder fleksibelt, vi har brug for, at de er mobile, og derfor er det bizart, at man – Det Konservative Folkeparti sammen med resten af regeringen og Dansk Folkeparti – har indført en skat, hvor man siger til en skolelærer: Hvis du printer en opgave og tager en blyant med hjem fra lærerværelset, er der ingen problemer, men hvis du tager en computer med hjem, fordi det er fagre nye tider, og sidder og kigger på opgaven og retter den dér, skal du beskattes.
Det er så åbenlyst forkert, at det bør afskaffes helt.
Mike Legarth (KF), 2010-09-07:
Tak, hr. formand.
Et kort spørgsmål til hr. Østergaard: Multimedieskatten – den model, som vi hørte hr. Ole Sohn fremlægge i dag, var jo en enhedsmodel.
Altså, først annonceres det, at der er forskel på, om man både får en telefon og en computer.
Hvis man så får den mobiltelefon, som stort set alle i det her land har i dag, altså en smartphone, hvor der både er en telefon og en computer i, så er det en enhed, og så slipper man for skatten.
Er det en model, som Det Radikale Venstre støtter?
Frank Aaen (EL), 2010-09-07:
Nu nåede hr. Morten Østergaard ikke at svare på mit andet spørgsmål, nemlig hvorfor det er nødvendigt at halvere dagpengeperioden.
Hvis der kommer mangel på arbejdskraft, skal alle arbejdsløse jo bare gå i arbejde.
Må jeg også lige gøre opmærksom på, at selv da der var allermest tryk på i dansk økonomi, var der 80.000 ledige – 80.000 ledige.
Det var rigeligt; de var måske ikke ordentligt uddannet, men det er et andet problem.
Og så igen: Hvordan kan det på nogen måde skaffe flere arbejdspladser, så man sparer noget?
Altså, hvis der ikke bliver skabt flere arbejdspladser, betyder det jo bare, at folk går arbejdsløse i stedet for og får dagpenge.
Det giver jo ikke nogen besparelse.
Det er jo kun, hvis der kommer en øget beskæftigelse, at man kan forestille sig, at en fjernelse af efterlønnen kan give lidt flere i arbejde – det er jeg så af andre grunde imod – men stadig væk: Hvordan skaber det arbejdspladser?
Morten Østergaard (RV), 2010-09-07:
Jamen det er jo sådan lidt rituelt, for hr. Frank Aaen stiller det her spørgsmål i ny og næ.
Jeg prøver altid loyalt i første omgang sådan ligesom at svare på spørgsmålet, at hvis der er mangel på arbejdskraft, koster det velstand.
Så er jeg klar over, at hr. Frank Aaen måske heller ikke er så optaget af, at der er underskud på de offentlige budgetter, lige så langt øjet rækker.
Selv hvis regeringens urealistiske nulvækstpolitik og det uspecificerede reformprogram, som vi ikke kan komme nærmere, i 2015 fører til strukturel balance, ja, så vil der hvert år derefter være underskud på de offentlige finanser. Og det kan være, at hr. Frank Aaen synes, det er fint at sende regningen videre til fremtidige generationer; det er vi lodret imod.
Til spørgsmålet om dagpenge er svaret jo nøjagtig det samme, nemlig det forhold, at folk har en tendens til at komme i arbejde hen imod slutningen af deres dagpengeperiode.
Det har de også i andre lande, f.eks. Norge og Sverige, som vel også er en slags velfærdssamfund, hvor man har en kortere dagpengeperiode.
Jacob Jensen (V), 2010-09-07:
Det var egentlig meget pudsigt at overvære den meningsudveksling, der her var mellem De Radikale og Enhedslisten.
Jeg er lodret imod, sagde hr. Morten Østergaard indtil flere gange.
Det er jo som dag og nat, men alligevel må man formode, at det er De Radikale og Enhedslisten, der skal arbejde sammen, hvis det uheldige skulle ske, at der skulle opstå et andet flertal.
Det er jo meget paradoksalt, men jeg tror, det taler for sig selv.
Nu var hr. Morten Østergaard meget inde på vækst og arbejdsudbud, og det er jo ganske udmærket.
Men jeg vil egentlig gerne spørge: Mener hr. Morten Østergaard så, at væksten og arbejdsudbuddet vil blive øget, ved at man indfører højere personskatter og højere erhvervsskatter, og ved at man ruller dagpengereformen tilbage, som jeg kan forstå er det, venstrefløjen ønsker, eller kan man udvide arbejdsudbuddet og øge væksten ved at holde skatterne i ro og ved at bevare den dagpengereform, som regeringen og Dansk Folkeparti har gennemført?
Morten Østergaard (RV), 2010-09-07:
Jamen regeringen har jo lagt åbent frem, da jeg spurgte til det, at de stigninger, der kommer i personskatterne næste år som følge af regeringens genopretningsaftale, koster i arbejdsudbud.
Vi tror, det er lidt lavt sat, men det er vurderet til i omegnen af 3.000 helårspersoner.
Det er jo den politik, som hr. Jacob Jensen og Venstre forfølger.
Men jeg kan ikke lade være med at trække på smilebåndet, når jeg så hører hr. Jacob Jensen her, for regeringen gik til valg på et skattestop, og det har man forladt.
Først forlod man det, da man lavede en skattereform.
Så satte man vist en ny tæller på Venstres hjemmeside, og så var der to tællere.
Nu har man helt og aldeles forladt skattestoppet, for man har hævet skatterne, og man har endda brugt det til at finansiere en del af de udgiftsforslag, man har på finansloven.
Det er altså ikke bare et spørgsmål om at lukke huller i økonomien.
Så hr. Jacob Jensen må jo erkende, at ingen af de løfter, som man gik til valg på – ingen af de løfter, som Venstre gik til valg på på skatteområdet – har man holdt i praksis, og derfor er det nok klogt ikke at spænde sig så hårdt op med hensyn til valgløfterne, når man i praksis ikke kan holde dem.
Jacob Jensen (V), 2010-09-07:
Hvis vores politik ifølge hr. Morten Østergaard er helt gal, ved jeg ikke, hvad venstrefløjens politik må være.
Den må jo så være helt, hel gal for at blive i den retorik, for vores politik går jo ud på netop at sikre, at der er et arbejdsudbud, bl.a. gennem en dagpengereform, bl.a. gennem, at vi holder skatterne i ro.
Vi har også lavet en skatteomlægning, hvor vi som bekendt sænker skatten på arbejdsindtægt.
Det er vores politik, mens venstrefløjen, herunder hr. Frank Aaen, som er dem, som hr. Morten Østergaard gerne vil samarbejde med, jo går ind for højere skatter på både erhvervsliv og arbejdsindkomst.
De går ind for at rulle dagpengereformen tilbage, og de går i hvert fald ikke ind for at lave en efterlønsreform, som jeg ved ligger De Radikale meget på sinde.
Derfor er det bare, jeg spørger stille og roligt: Hvorhenne er det, De Radikale ser deres største mulighed for at skabe det ekstra arbejdsudbud og den vækst, som vi jo alle sammen efterspørger?
Mike Legarth (KF), 2010-09-07:
Det er et meget mærkeligt spørgsmål.
Jeg synes, det er vigtigt at slå fast, at jeg går ud fra, at enhver, der er valgt til Folketinget, forsøger at yde den bedste medvirken til at fremme de arbejdsområder, de sidder i.
På samme måde tror jeg at man har det som embedsmand, og sådan er jeg også sikker på at byrådsmedlemmerne har det ude i kommunerne. I hvert fald kan vi garantere – og det kan jo dokumenteres – at vi for hvert år, der er gået, har tilført flere og flere penge til uddannelsessektoren.
Der bruges flere penge pr. elev end nogen sinde, det er jo dokumenterbart, så selvfølgelig bliver man klogere af det.
Men jeg synes bare, at det er et mærkeligt spørgsmål at stille, om man bliver klogere eller dummere.
Altså, vi har en løbende dagsorden, der hedder, at vi skal leve af udvikling og forskning.
Vi er et videnssamfund, og vi har som sagt afsat mere end 50 pct. flere midler til netop det, og jeg har annonceret, at vi kommer med en vækstdagsorden, at vi har nedsat et vækstforum.
Vi gør alt, hvad vi kan, for at udnytte de ressourcer, vi har, for en befolkning, som er vidensdygtig og videnskompetent, hvis vi sørger for at bruge det rigtigt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2010-09-07:
Der er mange måder at forklare tingene på.
Mit spørgsmål til hr. Morten Østergaard går på: Hvad er forskellen på at stille et politisk krav, som vi jo ofte gør herinde, når vi skal forhandle, og så opstille et princip?
Nu er vi jo inde ved det rigtige radikale hjerteblod, altså det her med at opstille principper, og jeg har jo ikke kunnet undgå at lægge mærke til, at De Radikale har opstillet et princip om, at en ny regering ikke må hæve skatten for at finansiere velfærden.
Det er meget konkret beskrevet i Berlingske Tidende den 1. september, og jeg behøver vel ikke engang at citere det, jeg tror, at hr. Morten Østergaard kan det.
Så i al sin enkelhed: Hvad er forskellen på at stille et politisk krav og så det, at man kommer med et princip?
Hvordan kan vi få det udpenslet?
Morten Østergaard (RV), 2010-09-07:
Den finere semantik skal jeg altså ikke kaste mig ud i, men bare sige, at det er meget fint beskrevet i vores finanslovudspil, fordi vi jo der demonstrerer, hvad det er, vi mener, nemlig at med de store underskud, der er i horisonten, så er det ikke en mulighed på længere sigt at skattefinansiere sig ud af problemerne.
Hvis man laver reformerne nu, behøver man heller ikke at gøre det på kort sigt.
Jeg vil også godt understrege, hvad det er, vi har sagt.
Det har kostet mere end 100 mia. kr. Havde der ikke været et skattestop, havde vi ikke haft et underskud i den størrelsesorden, som vi nu i år har på finansloven.
Det er jo, fordi man løbende udhuler afgifterne og flytter penge fra eksempelvis lejerne til de rigeste boligejere.
Det er ikke på nogen måde noget, der kan forveksles med et skattestop.
For det andet er det heller ikke sådan, at vi afviser at stille på skatteskruerne.
Vi har jo et skatteudspil, hvor vi omlægger en lang række skatter.
Flere af dem er vi enige med S og SF om at omlægge.
Det handler om afgifterne på usunde fødevarer og nogle af miljøafgifterne.
Alt det for at sige, at vores pointe bare er, at den omlægning vil vi bruge på at sænke skatten på arbejde.
Mere skat på forurening, mindre skat på arbejde, og så vil vi til gengæld finansiere vores ønske om ny velfærd gennem reformer.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2010-09-07:
Det var faktisk lidt svært at følge med der.
Det lød som en smutvej til alligevel at kunne acceptere stigende skatter.
Altså, fru Margrethe Vestager, leder af Det Radikale Venstre, siger i Berlingske Tidende den 1. september: »Vi kan ikke løse krisen eller sikre velfærden ved stigende skatter. Danskerne betaler nok i skat.«
Det er i forbindelse med, at man opstiller det her princip om, at man ikke vil acceptere stigende skatter.
Kan hr. Morten Østergaard så fortælle sådan meget klart: Betyder det, at finansieringen af den plan, som Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti har lagt frem, og som er baseret på stærkt stigende skatter til at finansiere flere penge bl.a. til kommuner osv., som de gerne vil, kan Det Radikale Venstre ikke støtte, ja eller nej?
Morten Østergaard (RV), 2010-09-07:
Det fremgår jo klart og tydeligt af vores finanslovudspil, at vi ikke hæver skatterne, og at vi afviser regeringens skattestigning på 6,6 mia. kr., og i stedet for finansierer vi med reformer.
Det er jo alt, hvad hr. Kristian Thulesen Dahl har brug for som svar, nemlig at Det Radikale Venstre altså har baseret sin økonomiske politik på, at det er reformer, der finansierer den nødvendige vækst i de offentlige udgifter, som vil komme, også selv om man har et nulvækstregime.
Det er jo det, som vi så kalder et princip, nemlig at vi ikke har behov for at hæve skatterne for at finansiere ny velfærd.
Det, vi gør, er at omlægge skatterne, og derfor er der nogle skatter, som bliver højere, men til gengæld bliver skatten på arbejde mindre.
Jamen det er jo løjerligt, vil jeg sige til hr. Jacob Jensen, at gå op og sige, at man holder skatterne i ro, når man hæver dem med 6 mia. kr.
Altså, jeg siger bare, at det da er mærkeligt.
Det er klart, at når man som vi har valgt at sige, at vi skal rykke de langsigtede udfordringer frem og håndtere dem på kort sigt, så får man et bidrag og et råderum, der gør, at det ikke er nødvendigt at hæve skatterne, og derfor foreslår vi ikke at gøre det.
Men når der så bliver spurgt til reformmulighederne, vil jeg sige, at jeg jo i dag har forsøgt at få svar på, hvor det er, regeringen vil lave reformer, altså i forhold til det, man mangler frem til 2015.
Det er ifølge finansministeren jo så i omegnen af 5 mia. kr., lidt afhængigt af hvordan man regner på det, og det er o.k.
Over for det står så, at S og SF har bundet sig op på et løfte om reformer til 15 mia. kr., og så er det jo, jeg siger, at vi hellere vil have for 15 mia. kr. reformer end for 5 mia. kr. reformer, og at vi gerne vil have dem så hurtigt som muligt.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-09-07:
Hr. Thulesen Dahl refererede i sin indledende tale til en kronik, han havde læst i Politiken, om folkeskolen, og indledte med ordet undskyld.
Og jeg synes jo, det er lidt sjovt, at hr. Thulesen Dahl efter 9 år med ansvaret for folkeskolen er nødt til at indlede med et undskyld.
Det må være, fordi virkeligheden ude i folkeskolen rammer hr. Thulesen Dahl meget hårdt.
Det er en folkeskole, hvor der alene i år er blevet fyret 1.090 lærere, det er en folkeskole, der udskiller flere elever end nogen sinde til specialundervisning, og forholdene bevirker, at færre end i mange, mange år er i stand til at tage en ungdomsuddannelse efter endt folkeskole.
Og så er det også en hr. Thulesen Dahl, der med sit parti bakker op om regeringens rejsehold, som foreslår, at en folkeskole skal være på mindst 600 elever.
Jeg kan ikke tro andet, end at hr. Thulesen Dahl har grund til at sige undskyld for mange års ansvar for en folkeskole, som i den grad er i knæ, og som har bevirket, at Berlingske Tidende igennem et halvt år har skrevet en lang artikelserie, der hedder »På 2. klasse«.
Hr. Thulesen Dahl må vel forklare, hvad det er, genopretningsplan og finanslov skal gøre for at løfte den her folkeskole.
Det er helt evident for enhver, at folkeskolen er i knæ efter 9 år med en borgerlig regering.
Kan vi få et svar fra hr. Thulesen Dahl?
Frank Aaen (EL), 2010-09-07:
Det er jo rigtigt, at bankerne, ud over at de har fået statsstøtte, også er blevet proppet med billige lån, nærmest til ingenting, måske 1 pct. kunne de låne penge til i Nationalbanken eller andre steder, og så har de lånt dem videre til almindelige forbrugere til 5, 6, 7, 8 pct.
Det var om det, en amerikansk analytiker sagde, at hvis ikke man kan tjene penge ved at låne penge med statsgaranti til 1 pct. og låne dem ud til 8 pct., så er man en idiot.
Aktionærerne får jo også store beløb, som de slet ikke har fortjent at få.
Men det, der undrer mig, handler om de krav, som vi har stillet i fællesskab, f.eks. at forbyde bankoptioner, aktieoptioner, til bankdirektører; vi havde også brug for en statsbank, i stedet for igen at skulle være henvist til Danske Bank.
Er det ikke nogle af de ting, vi skal arbejde videre med efter valget?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2010-09-07:
Der er stor forskel på enten at være i regering eller at støtte en regering og så at være i reel opposition, som venstrefløjen er.
Det bliver vedtaget, og det bliver ført ud i livet.
Det skal hænge sammen.
Det, venstrefløjen kommer med, kan man sådan ændre over tid og lave lidt om, og man kan lige finde på nogle nye ting og skrive nogle flotte ting i et stykke papir, men man er ikke forpligtet af, at det holder nogen som helst steder.
Man består jo ikke prøve i, om det holder.
Det er jo i givet fald først, hvis man på et tidspunkt får vælgernes opbakning til, at det bliver til virkelighed, at man tester, om det kunne stå mål med virkeligheden.
Det, vi laver, skal jo kunne fungere.
Da vi i foråret lavede genopretningsplanen, skulle vi selvfølgelig overveje, hvad der er den bedste måde at komme igennem finanskrisen og få genoprettet dansk økonomi på.
Der vurderer vi, at den pakke, vi har lavet, er bedre end alternativerne.
Alternativerne var bl.a. at fastfryse overførselsindkomsterne, så f.eks. folkepensionen, førtidspensionen, SU’en osv. ikke blev reguleret.
Det afviste vi, lige som vi afviste besparelser på 4 mia. kr. i kommunerne.
Det gør, at kommunerne i dag har et bedre økonomisk grundlag for de kommende år, end de ville have haft med de forslag, der var lagt på bordet i foråret.