runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2009-11-11:
Venstres ordfører har fuldstændig ret i, at jeg bekræftede, at der i forbindelse med strukturreformen blev flyttet flere opgaver, i hvert fald flere overskrifter, ud til kommunerne.
Men det, ordføreren ikke har ret i, er, at jeg skulle have stået her og bekræftet, at man fik større demokratisk spillerum.
Der synes jeg at jeg på alle mulige måder har prøvet at synliggøre, at man faktisk er blevet begrænset i sine muligheder, først og fremmest fordi den økonomiske ramme er så snæver, at man mange steder har den frihed, at man kan vælge mellem at spare på det ene område eller på det andet område.
Det er jo centralisme, at man sidder og presser kommunerne så hårdt, at de i virkeligheden ikke kan prioritere.
Så nej, den del af det har jeg ikke accepteret eller godkendt som præmis.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-11:
Det er meget muligt, at den socialdemokratiske ordfører ikke sådan lige fik fat i, at det fra nogle af de andre nabopartier til Socialdemokratiet – nogle af dem, de sådan skal spille sammen med, såfremt de får magt, som de har agt – faktisk bekræftede det. SF bekræftede det faktisk og sagde, at det er korrekt, at man har flyttet flere opgaver over til kommunerne.
Man har fået langt mere at være kommunalpolitiker for.
Så det er ligesom slået fast, og godt for det, for det var tilgangen til det.
Derfor er det jo vigtigt at tage fat i det andet spørgsmål, som der så ikke lige var tid for ordføreren til at svare på nu, men det kan vi så tage her i anden runde og så ligesom koncentrere os om det.
For det er netop vigtigt, at kommunalpolitikerne har deres fulde frihed til at agere som politikere, og det er derfor, det er så bekymrende for os, at man i Socialdemokratiet – det har jeg netop nu her tidligere hørt ordføreren selv bekræfte – har bundet sig til LO og aftalerne der.
Det er da en fuldstændig skævvridning af det lokale demokrati, der næsten sætter den politiske handlefrihed lokalt ud af kraft.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-11:
Nu ved jeg ikke, hvordan den interne organisation er i partiet Venstre, men hos Socialdemokraterne har vi noget, der hedder decentralt demokrati, og det betyder altså, at det ikke er herinde på Christiansborg, vi sidder og bestemmer, hvad man skal mene i Odense.
Altså, der har vi tillid til, at vores partimedlemmer lokalt i Odense laver det partiprogram, de har der.
Og vi er da kun glade for og stolte af, hvis man også i den proces indhenter gode input fra f.eks. LO eller andre.
Det forventer vi da sådan set; vi forventer da også, at man har samtaler med boligorganisationer, med miljøorganisationer og med ungdomsråd og alle mulige.
Det er da en forpligtelse, når man laver politik lokalt, at prøve at være i alliance med danskerne.
Og derfor har jeg fuld tillid til, at den måde, man har valgt at organisere det på i Odense, også er en måde, hvor man inddrager forskellige borgergrupper og f.eks. LO.
Jeg synes kun, det er positivt og meget demokratisk.
Henrik Brodersen (DF), 2009-11-11:
Nu har vi hørt, hvor mange steder det er gået galt, og der er jo heller ikke nogen fra Venstre, Konservative eller Dansk Folkeparti eller for den sags skyld af ministrene, som har sagt, at der slet ikke er noget galt.
Vi ved jo godt, at når man laver sådan en kæmpestor omlægning, vil der være nogle ting, hvorom man siger: Det her var ikke så heldigt, det laver vi om, det retter vi på.
Sådan er det jo med alting.
Derfor siger jeg bare, at nu er der gået 4 år, og det kan også godt være, at der går 2 år mere, før vi helt er landet, sådan at man får det kvalitetsløft, som var meningen med det her.
Det her er jo ikke en sparerunde eller noget i den stil.
For mig at se er det en samfundsudvikling, som skal videre, og derfor vil jeg bare spørge ministeren, om ikke hun kan bekræfte, at det ikke har været nogen nem omgang, og at det sikkert heller ikke bliver det fremover, men at der er lys for enden af tunnelen.
Karen Ellemann (V), 2009-11-11:
Jamen jeg må bare helt generelt afvise det billede, som hr. Flemming Bonne igen og igen forsøger at udstille af nogle kommuner i snævre rammer.
Jeg kan simpelt hen ikke genkende et billede af, at kommunerne har snævre økonomiske rammer.
Det brugte jeg en del taletid på i min første tale, men jeg synes, at det måske er væsentligt at gentage, for vi er altså nødt til at se på de faktuelle tal her i forhold til bl.a. sommerens økonomiaftale og i det hele taget de økonomiske rammer, som altså gør, at kommunerne som minimum kan gennemføre det nuværende serviceniveau.
Så må jeg lige kort nævne, at der i aftalen for 2010 endda i forhold til budget 2009 er afsat flere penge til service, altså bl.a. et generelt løft af serviceudgifterne på 500 mio. kr.
Det er blot for at sige, at jeg ikke kan genkende billedet af økonomisk snævre rammer.
Flemming Bonne (SF), 2009-11-11:
Jeg går jo ud fra, at ministeren kan genkende de tal, som jeg anvender, nemlig at over 50 pct. af kommunerne har været nødt til at søge om tilskud som vanskeligt stillede kommuner.
Det er i en ny struktur med en tilhørende finansieringsreform.
42 kommuner har været nødt til at søge om at lade skatten stige for at få budgetenderne til at nå sammen.
Det tyder vel på, at de kommuner har et problem, eller er de klynkere, er de ikke dygtige nok, eller kan vi ikke få en lidt mere præcis melding?
Karen Ellemann (V), 2009-11-11:
Det skal jeg forsøge at give på 1 minut.
Men det er altså ikke resten op til de 43, der har valgt at hæve skatten.
Der er enkelte, der har gjort det, for i alt 269 mio. kr. ud over rammen.
Det synes jeg er meget, meget beklageligt.
Der var opsat helt klare kriterier for den her skattepulje og den her ansøgningsrunde.
Jeg synes, at det er meget beklageligt, at enkelte kommuner har valgt at forhøje skatten ud over rammen og dermed simpelt hen bryde aftalen med KL.
Det er ikke et udtryk for underfinansiering, det er et udtryk for et valg, som nogle kommuner har truffet, et valg, som de også kender konsekvensen af.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-11-11:
Det er, ligesom ministerens svar jo står lysende lige nu i forhold til det, der blev nævnt før om stærk decentral styring her i Danmark.
Når ministeren siger det, lyder det lidt mærkeligt for mig, når vi ved, at der er reduceret fra 275 til 98 kommuner, regionerne reelt er afmonteret, og så at der foregår en stærk central styring af alt det arbejde, der foregår i kommunerne.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at vi selvfølgelig byder velkommen, at der er kommet 105 forslag til afbureaukratisering.
Mit spørgsmål til ministeren vil så være: Er det så den endelige facitliste, eller vil ministeren med den konservative ordførers ord være med til lidt politisk udvikling og komme med nye forslag eller være med til at udtænke nye forslag, f.eks. på jobcenterområdet, som er fuldstændig holdt ude af det her?
Rasmus Prehn (S), 2009-11-11:
Jeg skal nok svare på det med LO.
Jeg troede sådan set bare, at det var sådan en ren refleks fra Venstres ordfører, at han lige kom til at fyre den samme plade af, som vi hørt nu 20 gange, men det kan jeg så forstå at det ikke er, så jeg skal svare på det en gang til, og det gør jeg gerne.
Sagen er jo den, at vi i Danmark er så lykkelige og heldige, at vi har den grundlovssikrede forsamlingsfrihed, ytringsfrihed og meget andet.
Det gør, at det står Socialdemokratiet frit at holde gode møder med vores demokratiske venner i LO, som også er en demokratisk drevet organisation.
Der kan vi diskutere alt det politik, vi har lyst til, og vi kan tage alle de beslutninger i fællesskab, vi har lyst til.
Og det, der er sket, er, at man har formuleret noget politik i fællesskab, som man synes er rigtig godt.
Men det er jo ikke sådan, at vi, hvis man sidder og forhandler i byrådet, efterfølgende skal sidde og klare alt af med LO efterfølgende.
Der er det jo dem, der er blevet valgt, som selv bestemmer, hvad for nogle beslutninger der bliver truffet.
Det er jo ikke sådan, at man, fordi man laver et samarbejde om at formulere noget politik og er enige om det og i øvrigt informerer hinanden løbende, er i lommen på nogen.
Det kan selvfølgelig være, at det er en grim erfaring, man har i Venstre fra samarbejdet med erhvervslivet,
det skal jeg ikke kunne sige.
Karen Ellemann (V), 2009-11-11:
For mit eget vedkommende kan jeg da i hvert fald svare bekræftende på, at jeg altid tager seriøse henvendelser seriøst, kigger på dem og ser, om der er nogle gode forslag i dem.
Jeg mindes tidligere debatter med hr. Rasmus Prehn om afbureaukratisering og synes at have hørt noget om, at Socialdemokraterne havde omkring 27 forslag til afbureaukratisering.
Jeg håber da, at de 27 kan genfindes i kataloget med de 105, som regeringen nu har fremlagt, sådan at vi netop i fællesskab løfter opgaven med at holde fast i, at afbureaukratisering også er et vigtigt element i vores arbejde for det kommunale selvstyre.
Henrik Brodersen (DF), 2009-11-11:
Dagen er ved at være gået, det er mørkt udenfor, og med den klagesang, vi har hørt her i eftermiddag, kunne man jo godt få den opfattelse, at der er nogle her i salen, der har taget forskud på en vinterdepression.
Derfor får jeg lyst til at tage nogle af de positive elementer med, som er i det her.
Jeg vil bare høre, om ikke det er rigtigt, at hvor man førhen i de gamle kommuner måtte sende børn med måske specielle handicap ud at køre på landevejene på tværs af Sjælland, for at de kunne få det optimale tilbud, der kan man nu, derved at kommunerne har fået en vis størrelse og en vis rummelighed, tage kvaliteten med hjem og selv stå for alle de ting, sådan at de er fri for at køre rundt på landevejene.
Karen Ellemann (V), 2009-11-11:
Jeg vil gerne takke hr. Henrik Brodersen for netop at istemme det, som jeg også selv har givet udtryk for, nemlig at der er lys både nu og forude, og at vi netop med strukturreformen, kommunalreformen, har skabt 98 stærke enheder, som også er fagligt i stand til at løse de specialiserede opgaver.
I forhold til spørgsmålet om afbureaukratisering generelt ville det da være uansvarligt ikke altid med sin arbejdshat på både at tænke afbureaukratisering og tænke visioner og også indføre en ny lovgivning.
Med henblik på jobcentrene er det ikke lige mit ressort, og derfor skal jeg ikke på beskæftigelsesministerens vegne nævne yderligere afbureaukratiseringstiltag.
Det mener jeg beskæftigelsesministeren har besvaret bekræftende på tidligere i dag.
Det var jo sådan, at forud for den afbureaukratiseringsplan, der nu er kommet, var der netop sket en kæmpestor afbureaukratisering på hele beskæftigelsesområdet.
En ting, der også er vigtig at sige her – hvis jeg kan nå det på det her minut – er, at det jo er vigtigt i forhold til afbureaukratisering, at vi nu også får afbureaukratisering i gang ude i kommunerne, for der er så mange af de her regler, som medarbejderne oplever i det daglige rent faktisk ikke er statslige regler, men kommunale initiativer.
Flemming Bonne (SF), 2009-11-11:
Hvordan vil ministeren så forklare, at rekordmange kommuner – faktisk mere end halvdelen af kommunerne – i år har været nødsaget til at søge tilskud som vanskeligt stillede kommuner, og at 42 kommuner har måttet ty til en ansøgning om at få lov til at lade skatten stige for at balancere deres budgetter af?
Hvordan hænger det sammen med, at der er kommet en øget bæredygtighed?
Henrik Brodersen (DF), 2009-11-11:
Det må da i det mindste glæde ordføreren, at regeringen er lærenem.
Det med at telefonere medlemmer ned i salen kan de kun have lært et eneste sted.
Nu skal jeg spare ordføreren for at diskutere kærlighed mellem partier og organisationer, men simpelt hen spørge, om ikke ordføreren kan bekræfte, at regionerne har lidt sådan en lidt krank skæbne, ved at de ikke har præsteret de resultater, som de egentlig var sat til.
Her tænker jeg på, at der er nogle, der er blevet bedt om at lave en sygehusplan, og for Sjællands vedkommende er det i hvert fald ikke lykkedes endnu – trods det, at de har haft så små arbejdsopgaver, som de har haft.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-11:
Jeg skal starte med at takke Dansk Folkepartis ordfører for at bringe politik ind i den her debat.
Jeg troede egentlig, at det var det, vi var samlet for, så det er dejligt.
Jeg brugte tidligere det billede i forhold til regionerne, at det med, at regeringen lige pludselig dropper spillereglerne, lidt svarer til, at man midt i en fodboldkamp begynder at tage med hænder.
Men man kan også godt bruge det udtryk, at man kan fløjte en kamp i stykker, og det, der sådan set har været situationen for de danske regioner, har været, at de virkelig har knoklet en kamp for at gøre det bedste, de kunne, men hver gang de var nået frem til et resultat, har regeringen stået med fløjten og fløjtet kampen i stykker.
Hver eneste gang man har prøvet at lave en demokratisk proces, er man blevet dømt ude af regeringen, som så har prøvet at overrule alle de her beslutninger, med Erik Juhl-udvalget og nu med finanslovforhandlingerne osv.
Man har ikke respekt for de spilleregler, man selv har sat op, og det synes jeg dybest set er meget betænkeligt.
Henrik Brodersen (DF), 2009-11-11:
Ordføreren skal jo huske på, at når vi snakker sygehuse, er det rigtigt nok, at det er regionerne enkeltvis, men det skal jo altså kobles sammen med en større plan, og der kan det nok være hensigtsmæssigt, at man lige trækker sig op i helikopteren og ser, hvordan og hvorledes det ser ud.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-11:
Jamen først og fremmest er jeg simpelt hen ikke enig med Dansk Folkeparti i, at regionerne ikke har leveret det, de skulle.
Altså, regionerne har gjort det bedste, de kunne, men hver gang de er nået frem til et resultat, er det blevet fløjtet i stykker af regeringen, som så er kommet med alle mulige andre alternativer, eller af Dansk Folkeparti, som midt i finanslovforhandlingerne begynder at rykke rundt på sygehusstrukturen.
Man kan jo ikke kritisere regionerne for ikke at leve op til deres arbejdsopgaver, når man selv går ind og blander sig.
Med hensyn til det med nye opgaver til regionerne vil jeg sige, at vi fra socialdemokratisk side synes, at der er mange interessante ting, man godt kunne vente med at flytte ud i kommunerne, men bibeholde i regionerne.
Endelig kunne man også godt forestille sig, at regionerne f.eks. på miljøområdet kunne spille en større rolle igen.
Vi er parate til at nedsætte et udvalg, der skal kigge på, om regionerne ikke kan styrkes med flere opgaver, for vi synes, det er vigtigt at have en regional koordination af vores politik.
Kim Andersen (V), 2009-11-11:
Tak for det.
Nu har vi jo alle sammen her i eftermiddag og den første part af aftenen kunnet se og høre, hvordan den socialdemokratiske ordfører har haft uhyre vanskeligt ved at forklare og forsvare en selvstændig socialdemokratisk kommunalpolitik.
Men jeg vil nu gerne her til sidst i debatten sige ordføreren tak, rette en varm tak for ordførerens virkelige ærlighed.
Det er sjældent at opleve en ordfører så trængt og ude på så tynd is og så alligevel være så ærlig.
Tak for det.
Det var jo i høj grad ærlighed, når ordføreren lige før i sin besvarelse til nogle af mine kollegaer her sagde, at ordføreren synes, at det var helt o.k., helt i orden, helt rigtigt, at man betalte penge for at få sine synspunkter igennem.
Det svar fortjener ordføreren tak for.
Det var klart og redeligt.
Er det så også sådan, at vi i løbet af valgperioden får at vide, hvornår det, der er betalt, er brugt op, og at der skal sættes nyt ind på kontoen for at få noget andet markedsført?
Rasmus Prehn (S), 2009-11-11:
Sagen er jo den, at jeg sådan set billigede det, at man har en demokratisk proces, hvor man samarbejder med demokratiske organisationer om at formulere sin politik.
Jeg har ikke stået her og sagt, at man så skal betale penge for dit og for dat.
I modsætning til Venstre, som jo tvinger danskerne til at betale til dem via deres indkøb af mælk og andre dagligvarer, så er vi faktisk nødt til at have en demokratisk proces, hvor der så er folk, der i fællesskab bliver enige om at bidrage til os.
Så vi er glade for de bidrag, vi får.
Det lægger vi ikke skjul på, så jeg er slet ikke kommet med den indrømmelse, som hr. Kim Andersen lægger op til her.
Kim Andersen (V), 2009-11-11:
Når ordføreren læser referatet fra debatten igennem, tror jeg, at ordføreren vil nå til det resultat, at det, der er sagt, er en bekræftelse på, at det er i orden, at der er penge imellem fagbevægelsen og Socialdemokratiet for at få synspunkterne ført frem.
Vi snakker jo alle sammen med repræsentanter fra fagforeningen, og der er jo mange gode solide folk imellem.
Der har jeg helt klart fået det indtryk, at LO's politik, arbejdsmarkedspolitik, lønmodtagerpolitik, er nøjagtig den samme, om vi taler om Odense, om vi taler om Kolding, eller om vi taler om Næstved.
Der vil jeg så gerne spørge, om det, som Socialdemokraterne har bevæget sig ind på her med disse fagforeningskontrakter, ikke i virkeligheden er med til i allerhøjeste grad at underminere det kommunale selvstyre og virkelig er med til at lægge en bombe under det, at man ude lokalt i de forskellige kommuner kan tage individuelle hensyn og indrette sig med en nuanceret og differentieret politik, afhængig af hvad ens kommune tilsiger og hvad befolkningen der forventer og kræver.
Lider det ikke skibbrud, når man laver kontrakt med fagbevægelsen, som vil have sin politik igennem, en politik, som vel at mærke er ens, uanset hvilken kommune vi taler om?
Er det ikke virkelig et attentat mod folkestyret, Socialdemokratiet her er ude i?
Rasmus Prehn (S), 2009-11-11:
Det er jo svulstige vendinger, der kommer her; det må man sige.
Sagen er jo den, at der ville være tale om et overgreb på det kommunale selvstyre, hvis der centralt fra var tale om et diktat.
Men det, der er tilfældet her, er jo, at man har siddet meget decentralt og haft nogle forhandlinger.
Så har man benyttet sig af noget, der hedder videndeling, og det er jeg godt klar over ikke er noget, man bruger allermest i Venstre.
Videndeling er, at man lader sig inspirere af hinanden og kommer med nogle gode ideer.
Det er også derfor, at man i nogle tilfælde har nogle formuleringer, der går igen.
Selv om Venstre ikke hører til dem, der er mest præget af videndeling, så tror jeg alligevel godt, at man kunne finde nogle enkelte kandidater, som bruger nogle af de samme slogans og andet, for det er noget, de faktisk er enige om.
Det er jo det, der gør en stærk i et fællesskab, nemlig at man er enige om at arbejde i samme retning.
Der er jeg faktisk fantastisk stolt af at vi har lavet nogle gode alliancer ikke alene med fagbevægelsen, men også med andre partier om, at der er nogle bestemte ting, vi arbejder i retning af.
Det er da positivt.
Altså, sagen er den, at Socialdemokratiet selv har formuleret den her politik i samarbejde med LO, men jeg ville da som Venstremand være lidt tilbageholdende, når man sidder som repræsentant for et parti, der har haft en statsminister, som havde en repræsentant for Dansk Industri til at skrive nytårstalen.
Så ville jeg da holde lidt lav profil, så ville jeg ikke synes, at det var den her sag, jeg skulle føre mig frem på – det må jeg sige.
Men sådan er der så meget.
Jeg tror måske, at det her er lige omvendt af det med, at det er den, der bliver ramt, der hyler.
Det er Venstre, der føler sig lidt ramt.
Når man kigger på opinionsmålingerne, ser det jo ikke ud til, at Venstre ligefrem får sit bedste valg.
Hans Christian Schmidt (V), 2009-11-11:
Der er et gammelt ord, der siger, at kun den hund, der bliver ramt, hyler.
Jeg kan altså stadig væk godt høre det, men det vil jeg ikke gøre mere ud af.
Jeg vil kun sige til hr. Rasmus Prehn – og det vil jeg også sige til de mennesker, der eventuelt måtte sidde og følge med her – at jeg synes, at det her skal være en enlig svale, og at vi så aldrig skal se det mere, for det er ikke klædeligt for et demokrati.
Det er også svært for kommunalpolitikere at agere, hvis de hele tiden har nogle folk hængende over sig, som skriver, hvad de skal mene, og hvad de går til valg på.
Jeg synes, det må være svært, og i virkeligheden er det måske argumentet for, at vi står og diskuterer i dag, nemlig at man er gået lidt fejl.
Der er nogle kommunalpolitikere, der er blevet bundet på hænder og fødder, ikke af det herinde eller af noget andet, men af en organisation som LO, der har skrevet programmet, og det synes jeg bare er ærgerligt.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-11:
Fra socialdemokratisk side er vi rigtig glade for at have
et tæt samarbejde med en demokratisk organisation som LO, hvor man diskuterer synspunkter og formulerer politik i fællesskab: Skal vi ikke arbejde i den her retning?
Det kommer lidt bag på mig, men det forklarer måske lige pludselig en hel masse.
Altså, måske er det sådan, at Venstre har som princip, at man søreme ikke har lyst til at mødes med nogen.
Næh, når først man sidder og er valgt til byrådet, tager man et meget mørkt rum.
Så låser man sig inde i det, og man sidder derinde helt alene og kukkelurer, og så kommer man først ud bagefter uden at snakke med nogen som helst.
Det tror jeg faktisk kunne være en rigtig stor fordel.
Så tror jeg ikke, man ville leve i helt den samme store vildfarelse, som man gør i øjeblikket.
Mads Rørvig (V), 2009-11-11:
Jeg tror, at alle politikere herinde har en forbindelse og ikke burer sig inde i et mørkt rum, som ordføreren mistænker Venstre for at gøre.
Synes ordføreren, det er rimeligt – jeg vil gerne have, at ordføreren svarer på det den her gang – at der kommer penge mellem et parti og en organisation som betingelse for, at der også er synspunkter, der bliver gennemført?
Er det rimeligt?
Rasmus Prehn (S), 2009-11-11:
Det, der er fantastisk godt ved det her samarbejde, er jo, at man har brugt de demokratiske spilleregler til at diskutere sig frem til en politik, man er enige om.
LO har diskuteret, Socialdemokratiet har diskuteret, og når man så er kommet frem til et resultat, er det ikke bare godt, men det er simpelt hen så rasende godt, at man også har lyst til at give ekstra penge for at få det synliggjort, få det ud og få det gjort klart.
Det er da noget, der skaber begejstring.
Tænk sig, at man kan lave en politik, der er så god, at folk træffer en demokratisk beslutning om, at de gerne vil bruge deres kontingentpenge på at fremme den politik.
Det er vi faktisk fra socialdemokratisk side meget stolte af.
Mike Legarth (KF), 2009-11-11:
Jeg vil gerne spørge hr. Rasmus Prehn, hvordan han som førende socialdemokrat i oppositionen har det, når han i en debat som i dag bliver sat fuldstændig til vægs på baggrund af de oplysninger, vi har fået af den dygtige indenrigs- og socialminister og den fremragende finansminister.
Det er oplysninger om, at kommunerne faktisk aldrig har kunnet levere bedre service og velfærdsydelser, end man gør netop nu.
Mads Rørvig (V), 2009-11-11:
Socialdemokratiets ordfører gjorde det også klart, at der har været et samarbejde mellem LO og Socialdemokratiet i forbindelse med etableringen af partiets valgprogram til kommunalvalget ude lokalt.
I den forbindelse udtaler formanden for LO i Odense, Helle Nielsen, sig.
Hun blev adspurgt, om det var en betingelse, at partierne skrev under på LO's program, før de fik penge, altså partistøtte fra LO.
Og der svarede hun: Ja, det hænger da lidt sammen.
Vi er meget enige om, at vi har givet pengene for at få gennemført vores synspunkter.
Det siger hun i B.T. den 20. oktober.
Synes ordføreren, det er rimeligt, at der er penge imellem parterne for at få synspunkter gennemført?
Mike Legarth (KF), 2009-11-11:
Hvordan har samme socialdemokrat det med at blive afsløret i et vælgerbedrag, når man står her i Folketingssalen og den ene gang efter den anden og i debat efter debat påstår, at kommunerne har færre penge til rådighed, når det i dag faktuelt er blevet slået fast, at kommunerne aldrig har haft flere penge til rådighed, end de har netop nu?