runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (S), 2013-11-05:
Jeg vil gerne begynde med at takke ordførerne for indlæggene.
Det lyder som en historisk bred enighed, vi kan mønstre i dag.
Jeg vil godt lige begynde med lidt baggrund til dem, der måske følger den her debat og ikke er helt med i den.
Altså, Tange Sø er Danmarks største kunstige sø, der blev skabt omkring 1920 for at opdæmme Gudenåen og bygge et vandkraftværk, der kunne producere strøm til Midtjylland.
Og på det tidspunkt kan det godt være, at hr. Jørn Dohrmann kunne have fået strøm helt oppe fra Tangeværket til Kolding, men det er ikke sikkert, at der er strøm nok til det i dag.
Tangeværket og Tange Sø har stor betydning for miljøet omkring Gudenåen, og der har været rigtig mange drøftelser om og ønsker til, hvordan man både kunne ændre og bevare forholdene ved Tange Sø og Tangeværket.
Mit formål med det her lovforslag er alene at normalisere forholdene omkring Tangeværkets drift.
Det er ikke længere nødvendigt, at Folketinget er inde over reguleringen af værket gennem en egentlig koncessionslov.
Værket kan drives efter de almindelige regler, og koncessionsordningen for Tangeværket er derfor forældet.
Folketinget har tidligere forlænget koncessionen ad flere omgange, og der har mange steder været et håb om, at vi for enden af den næste koncessionsperiode havde fundet løsningen på, hvad der skulle ske med værket og naturen.
Det har vi også i skiftende regeringer arbejdet med, siden vi forlængede koncessionen i 2007.
Naturstyrelsen har arbejdet på at finde en løsning, hvor der kunne etableres et omløbsstryg, samtidig med at Tange Sø blev bevaret, men man har måttet konstatere, at det ikke er muligt at skaffe finansiering til et sådant projekt lige nu.
Det betyder altså bare, at vi ikke beslutter, hvad der skal ske lige nu.
Det betyder ikke, at man ikke senere kan træffe en beslutning om f.eks. at lave et omløbsstryg rundt om i Tange Sø.
Men det er altså, som flere af ordførerne har peget på, ikke det, vi diskuterer i dag.
Og det gør den, fordi jeg gerne vil give plads til, at dem, der i dag arbejder efter en koncessionsordning, har mulighed for at indstille deres forretning og drift på de nye forhold.
Hvis der skulle være tvivl, vil jeg gerne gøre det helt klart: Lovforslaget vedrører ikke andre forhold ved Tange, f.eks. mulighederne for at etablere en faunapassage eller eksistensen af Tange Sø.
Der er en lang række høringssvar, som har kædet ophævelsen af loven sammen med en regulering af naturforholdene i området, og til det må jeg sige, at der er tale om en misforståelse.
I anden vandplanperiode skal der tages stilling til, hvad der skal ske i Gudenåsystemet med henblik på at opnå målet om god økologisk tilstand.
Der vil herunder skulle tages stilling til, om virkningerne af spærringen ved Tangeværket skal imødegås ved etableringen af f.eks. et omløbsstryg.
Med disse ord vil jeg ønske en god viderebehandling af forslaget i udvalget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2013-11-05:
Er en sø som f.eks. Tange Sø ikke lige så meget natur som det at bringe den tilbage til sit oprindelige åleje osv.?
Altså, det rejser nogle principielle spørgsmål.
Er ministeren enig i, at vi nu bør bruge de næste par år til at få en principiel debat om, hvad der egentlig er dansk natur, og hvad der er naturgenopretning, for det er jo sådan et udtryk, der bliver brugt ved mange festlige lejligheder?
Ida Auken (S), 2013-11-05:
Jeg fristes til bare at svare jo, jeg synes egentlig, det ville være godt.
Det er et tema, som egentlig ligger rigtig mange mennesker på sinde.
Man kan sige, at det næsten er en hjertesag for mange mennesker, og det er også derfor, der kommer mange følelser op, når vi diskuterer de her ting, men det er måske også et område, vi har snakket lidt for lidt om her i Folketinget.
Skal vi åbne et nyt naturområde, så kommer der snildt mange hundrede mennesker selv en regnfuld tirsdag eftermiddag.
Så jo, diskussionen om, hvad der er natur, er vigtig, og der er ikke nogen, der har patent på at definere, hvad natur er.
Der er selvfølgelig nogle biologiske kriterier for biodiversiteten, hvor mange dyre- og plantearter der kan leve i de forskellige naturtyper, men diskussionen om, hvad natur er, synes jeg til enhver tid er interessant at tage.
Finn Sørensen (EL), 2013-11-05:
Jeg synes også, det ville være synd, hvis han lige skulle kaste sig ud i det her – uforberedt i hvert fald.
Men tak til ordføreren og tak til formanden.
Det vender jeg tilbage til i min egen ordførertale.
Men jeg vil gerne lige have afklaret, hvad det er for nogle mål, Venstres ordfører vil forfølge i de videre forhandlinger.
Der er to helt konkrete spørgsmål, nemlig: Er ordføreren tilhænger af det princip om delautorisation, der beskrives?
Så kan der være synspunkter om, at der måske skal skrues lidt på det, og det vil jeg gerne høre lidt om.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Er man tilhænger af forslaget om at afskaffe den personlige autorisation?
Vivi Kier (KF), 2013-11-05:
Det bliver ikke mig, der forlænger den her debat.
Der er rigtig mange høringssvar, og høringssvarene afspejler egentlig lidt den debat, som nogle af ordførerne måske hellere ville have taget, end debatten om det, forslaget handler om, nemlig fremtiden for Tange Sø.
Men det er jo vigtigt at huske på, at det her ene og alene drejer sig om en ophævelse af den koncession, som går helt tilbage til 1918, hvorefter værket nu skal fungere på basis af almindelig lovgivning.
Det kan vi tilslutte os.
Der er mange følelser og holdninger, det har vi også kunnet fornemme, og alle de følelser og holdninger kommer vi først til at skulle forholde os til, når vi skal se på det nye vandrammedirektiv i 2015.
Den debat tror jeg bliver rigtig spændende.
Vi kvitterer for, at ministeren har lyttet til ønsket om, at man får en overgangsordning på 2 år.
Som sagt er vi positive, men vi har jo også set nogle høringssvar – også nogle, der måske først lige er dumpet ind på vores bord lige nu – som stiller nogle lidt kritiske spørgsmål, og dem vil vi så bruge udvalgsarbejdet på.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-11-05:
Hr. Mike Legarth sagde selv i sin ordførertale, at det her lovforslag godt kunne øge konkurrencen.
Det ville jo også være mærkeligt at påstå andet.
Når flere får mulighed for at udføre opgaver end i dag, vil det alt andet lige øge konkurrencen.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan det kan være Det Konservative Folkepartis politik, at man ikke ønsker konkurrence.
Jeg forstår ikke, at man sætter det, at man vil beskytte bestemte brancher, over den fri konkurrence, som man ellers hylder på alle andre områder.
Men det er måske et udtryk for, at når vi kommer ned i det konkrete, ryger principperne i Det Konservative Folkeparti.
Det synes jeg er dybt, dybt beklageligt og noget, som man måske bør tænke en lille smule over.
Jens Joel (S), 2013-11-05:
Tak for det.
Som Venstres ordfører allerede har sagt, er det her lovforslag jo grundlæggende set et spørgsmål om normalisering af koncessionsforholdene eller det juridiske grundlag, som Gudenaacentralen drives på.
Vi sikrer med det her, at vi kommer over på mere almindelige forhold, kan man sige, og ikke fortsætter på en særlov, som har været gældende i snart 100 år.
Det har derfor også flere gange været heftigt diskuteret i Folketinget, bl.a. i forbindelse med koncessionsforlængelserne i 2001, 2003 og 2008, med bemærkningen om, at nu skulle der findes en løsning.
Der er også blevet udarbejdet indtil flere løsningsforslag om en faunapassage, et langt omløbsstryg, som det kaldes, men det er både en kompliceret og jo ikke gratis løsning, der har været præsenteret.
Midlerne hertil har endnu ikke været der, og jeg vil sige det på den måde, at jeg og Socialdemokraterne mener, det er en vigtig diskussion, som vi selvfølgelig ser frem til at komme tilbage til
Men når alt kommer til alt, er det bare ikke det, der er på dagsordenen i dag.
I dag handler det udelukkende, som jeg nævnte, om normalisering af det juridiske grundlag for driften, og dagens forslag påvirker ikke, hvilke løsninger af den ene eller den anden art vi senere kan finde på at lave.
Høringssvarene har vist et udbredt ønske om at forlænge koncessionen i yderligere 2 år, således at der gives mere tid til at finde frem til en holdbar løsning, og det har vi lyttet til.
Derfor bliver det jo sådan set de næste 2 år og i øvrigt anden vandplansperiode, der kommer til at danne rammen om den løsning, som skal sikre vandrammedirektivets krav om god økologisk tilstand.
Socialdemokratiet er selvfølgelig optaget af at sikre det danske vandmiljø og Gudenåens vandkvalitet, men som jeg har nævnt et par gange, bliver der ikke taget stilling til, hvad der skal eller for den sags skyld ikke skal ske på det område.
Mike Legarth (KF), 2013-11-05:
Nu er det jo heldigvis ikke hr. Joachim B. Olsen, der skal fastsætte principperne for Det Konservative Folkeparti.
Det klarer vi heldigvis
helt selv, vil jeg sige til hr. Joachim B. Olsen.
Det er helt i orden.
Det Konservative Folkeparti har bare en anden holdning til det, og jeg kan jo nævne et af høringssvarene, som jeg synes rammer plet.
Det er fra DS Håndværk & Industri, der mener, at forslaget om delautorisation vil forvirre forbrugerne, forringe det faglige niveau og på sigt betyde færre virksomheder med fuld autorisation, hvilket vil betyde mindre konkurrence og stigende omkostninger for forbrugerne.
Det argument er jo vandtæt.
Det er jeg faktisk enig i.
Sådan kommer det til at gå.
Vi vægter altså sikkerhed tungere end at give nogle virksomheder mulighed for at få mindre autorisationsordninger.
Mike Legarth (KF), 2013-11-05:
Det er da rimelig underholdende at høre ministeren stå på talerstolen og være sarkastisk over for de synspunkter, der er kommet.
Men har ministeren tænkt over, hvorfor vi har den nuværende autorisationsordning med den kvalitet og helhedsgaranti, som jeg synes er i orden, og hvorfor den har været der i de 10 år – i hvert fald i de 10 år, vi sad i regering, så vidt jeg husker – og hvorfor Konservative og Venstre ikke tog initiativer til at ændre den?
Har ministeren tænkt over, at det kunne være en medvirkende årsag til, at jeg er rimelig stålsat i min argumentation om, at jeg synes, det er vigtigt, at der er en kvalitet og en helhedsgaranti i den brancheløsning, og at man ikke fremmer konkurrenceevne og bedre vilkår for forbrugerne ved at udvande den, sådan som ministeren gerne vil?
Henrik Sass Larsen (S), 2013-11-05:
Jeg vil godt medgive den konservative spørger, at jeg egentlig ikke på nuværende tidspunkt havde tænkt over, hvorfor VK-regeringen ikke havde lavet den om, mens den sad ved magten.
Det eneste, jeg blev inspireret af, var ordførerens svar og tale om, hvorfor man ikke ønskede at lave den om, nemlig at det var for at beskytte de virksomheder, som man synes så godt om i dag.
Og så giver det jo god mening, at man har siddet så lang tid og ikke har villet gøre det.
Der er ikke nogen steder i det, der er fremlagt her, hvor man kan påpege, at det her vil være et spørgsmål om, at sikkerheden sløjfes, eller at noget i den forbindelse er uansvarligt.
Det er der i alle henseender taget højde for.
Det, vi vil forsøge på her, er at lave noget, der er fleksibelt, at sørge for at give muligheder og valgmuligheder til folk, sådan at man kan få en bedre service ude på markedet.
Mike Legarth (KF), 2013-11-05:
Jamen her taler ministeren mod bedre vidende.
Altså, der har været afholdt en stor konference i Fællessalen, hvor sikkerhedsproblemet blev, hvad skal vi sige, meget tydeligt klargjort for dem, der deltog i den.
Det kan ministeren sige var et partsindlæg; jo, jo, men det var seriøse fagfolk og eksperter, der påpegede, hvad det her kunne medføre.
Sådan er det.
Så kan jeg jo forstå, at ministeren synes, det er en god idé at lave en ny høring, og der er jeg da helt sikker på at vi vil få den samme opfattelse af tingene, den samme balance i tingene.
Så lad os tage det til den tid, når vi ved det.
Jo, jeg kan tale for Det Konservative Folkeparti og sige: Vi er for konkurrence i enhver sammenhæng.
Og selvfølgelig kan man konkurrere inden for de her autorisationsordninger, der er allerede; det er da klart.
Og jo mere konkurrence, jo bedre – jo bedre priser – men vi synes ikke, at man skal give køb på den kvalitet og den helhedsgaranti, der er i den nuværende ordning.
Den står vi bag.
Finn Sørensen (EL), 2013-11-05:
Og tak til ministeren.
Jeg synes nu, at der i høringssvarene er peget på en lang række forhold, også på konkret kritik, som efter kritikernes mening vil forringe sikkerheden.
Og jeg synes ikke, at ministeren har svaret på det, hverken fra talerstolen eller i høringsnotatet, men det må vi jo så vende tilbage til for at se, om vi kan udæske ham nogle svar.
Altså, som ministeren også forklarer, går hele øvelsen jo ud på, at det kun er en deluddannelse.
Så er det jo heller ikke nøjagtig den samme uddannelse.
Men det, jeg ville spørge ministeren om, var: Er ministeren enig i hr. Mike Legarths analyse af, at lovforslaget især vil presse de små danske håndværksmestre, bl.a. fordi både de store entreprenører og producenter af byggeelementer får mulighed for at få delautorisationer, således at installationer f.eks. kan indbygges fra starten, bare for at nævne et enkelt eksempel på virkningen?
Altså, er ministeren enig i hr. Mike Legarths analyse af, at lovforslaget især presser de små?
Kan ministeren bekræfte, at hr. Mike Legarths analyse af, at netop de tre områder, vi taler om her i dag, el-, vvs- og kloakområdet, ikke i nær samme grad er udsat for konkurrence fra østeuropæiske virksomheder som resten af byggebranchen?
Henrik Sass Larsen (S), 2013-11-05:
Jeg kan ikke bekræfte, at jeg tror, at det ville gå særskilt ud over de små håndværkere, tværtimod.
Det siger sig selv, at hvis en håndværker kommer ud og siger, at vedkommende som udgangspunkt er murer, men faktisk har fået den her delautorisation, så vedkommende faktisk godt må lave afløb og faktisk også godt – hvis vedkommende har taget det med el oveni – må lave elarbejdet på badeværelset, er det en kæmpe konkurrencemæssig fordel for den lille håndværker.
Så på den måde vil jeg da sige, at det her tværtimod er meget, meget bedre, det er meget, meget bedre, at man gør det på den måde.
Så vil jeg også afvise ideen om, at man ikke er udsat for samme form for konkurrence.
Jeg gav et eksempel før ved at sige, at det faktisk er muligt i dag i forhold til EU-reglerne.
Hvis du har en, lad os sige polsk eller tjekkisk, eller hvad ved jeg, virksomhed, som har en delautorisation i dag – ikke en helautorisation, men en delautorisation – og den bliver godkendt af Sikkerhedsstyrelsen , så kan den operere på det danske marked som delautoriseret.
Og det er jo alt andet lige en konkurrencefordel, hvis de ikke skal have det hele med.
Så tværtom er det her faktisk med til at give bedre betingelser for danske virksomheder fremover, hvis det er sådan, at man vil undgå for meget konkurrence østfra, vil jeg sige.
Finn Sørensen (EL), 2013-11-05:
Hvis vi tager det lille konkrete eksempel, er det sådan, at de små håndværksmestre jo er nødt til at bevare den fulde autorisation, hvis de skal klare sig, mens større virksomheder kan have en fordel af, at der kun er delautorisationer, for så kan de f.eks. lave hele trækningen af elkabler efter en – hvad skal vi sige? – langt mere fabriksagtig metode, de kan gøre hele trækningen af elkabler langt mere fabriksagtig.
Men ministeren kan måske ligesom komme til at fremstå som en, der gerne vil varetage de store virksomheders og deres organisationers interesser, hvis han bekræfter De Konservatives analyse af det – det har nok noget gøre med det.
Og det synes jeg egentlig godt man kan få et klart billede af, når man læser høringssvarene.
Henrik Sass Larsen (S), 2013-11-05:
Jeg repræsenterer ikke nogen store virksomheder her, jeg repræsenterer et ønske om at gøre det private servicemarked meget mere effektivt og billigere for forbrugerne, ja, gerne.
Men hvis vi vil gøre det billigere for folk at få udført diverse installationer og andet, tror jeg faktisk på, at vi kan øge efterspørgslen, også hos private, med det her.
Og det vil alt andet lige øge beskæftigelsen.
Jeg har ikke sådan nogen, jeg specielt repræsenterer.
Det er korrekt, at jeg ikke deler analyse med Enhedslisten og De Konservative, som så har en fælles analyse her.
Det er vitterlig interessant.
Jeg konstaterer bare, at vedrørende det sidste spørgsmål er det ikke til at presse en millimeters uenighed ud mellem den argumentation, som den konservative ordfører har, og den argumentation, som Enhedslistens ordfører har.
Så kan den konservative ordfører gå hjem og tænke over, hvor meget konkurrence det så er, man går ind for i forbindelse med det her forslag.
Så vil jeg, med hensyn til at nogle kan nå frem til, altså at nogle stiller sig op og siger, at det her betyder, at man sætter sikkerheden over styr – det var det, som jeg tror at hr. Joachim B. Olsen sagde –
sige, at det er nøjagtig den samme uddannelse, man har i dag, som man ville få fremover i forhold til den delautorisation, nøjagtig den samme, med nøjagtig de samme sikkerhedsmæssige foranstaltninger.
Men det er bare sådan, at man ikke får en fuld uddannelse, men kun en deluddannelse.
Hvordan det skulle betyde, at man svækker sikkerheden, overgår min fatteevne, for der er ikke stillet krav eller indarbejdet forslag i det her, som betyder, at man på nogen som helst måde går på kompromis med sikkerheden; det er der ikke.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-11-05:
Jeg er da sådan set bare helt enkelt optaget af, om der kunne have været sat en prop i det her noget før.
Statsministeren vil ikke svare.
Det registrerer jeg så, og så vil jeg gerne nå at stille et helt andet spørgsmål.
For jeg har jo til min store glæde set, at finansministeren her i weekenden meget kontant har afvist lovgivning mod såkaldt kædeansvar.
Det er jeg meget tilfreds med.
Det står selvfølgelig i skærende kontrast til Socialdemokratiet og SF's udspil »En Fair Løsning« fra 2010, men det er der jo så meget af regeringens politik der gør – og det er jeg også tilfreds med.
Så jeg er meget tilfreds med det, og jeg vil derfor sådan set bare spørge, om statsministeren her i dag vil bekræfte, at finansministerens udmelding om, at der ikke generelt skal lovgives mod kædeansvar, er et udsagn, statsministeren står bag, og om statsministeren her i dag derfor kan garantere, at regeringen ikke vil ty til generel lovgivning mod kædeansvar.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-11-05:
Der var en del af de ting, som hr. Lars Løkke Rasmussen sagde, der ikke er rigtige.
Bl.a. tror jeg, at man lige skal tilbage at læse, hvad vi gik til valg på, hvis det kan finde interesse, for det var ikke helt korrekt. Når det så er sagt, tror jeg, det er vigtigt at huske på, hvad det her handler om, for det handler om social dumping.
Der har vi jo en regering i dag – og heldigvis for det – som virkelig har sat ind i forhold til social dumping.
I 10 år, hvor VK havde regeringsansvaret og tog teten sammen med Dansk Folkeparti, skete der jo nærmest ingenting i forhold til social dumping.
Det gør der heldigvis nu.
Og i forhold til arbejdsklausuler, sociale klausuler og kædeansvar for den sags skyld har vi jo lavet en aftale med kommuner og regioner om, at det er noget, de kan bruge i større omfang, og det gør man rent faktisk også derude.
Nu er vi jo også midt i en kommunal valgkamp, og derfor vil jeg da gerne opfordre borgerne derude til at kigge på det
: Spørg din borgmester, om han vil beskytte dig mod social dumping ved også at bruge nogle af de redskaber, der er i forhold til at beskytte mod social dumping.
Jeg ved i hvert fald, at de socialdemokratiske borgmesterkandidater derude og også andre gerne vil måles på det her spørgsmål.
Så det skal være min opfordring til borgerne, også i forbindelse med kommunalvalget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-11-05:
Tak for det.
Jeg har jo glædet mig, ligesom statsministeren har glædet sig – det sagde hun i hvert fald i sin indledning – til den her spørgetime, og det er jo, fordi der er så mange ting, man gerne vil diskutere med statsministeren, og hun jo ikke er så tit at finde, så nu er chancen der.
Sidst fik statsministeren det lidt negative skudsmål efter spørgetimen, at hun ikke havde svaret på nogen af de spørgsmål, der var blevet stillet, og det synes jeg jo et eller andet sted var synd for statsministeren.
Hun har selvfølgelig også har set, at reportagen fra spørgetimen har været, at der ikke rigtig blev svaret på tingene, og så tænkte jeg, at vi nu ville møde en statsminister her i spørgetimen, hvor tingene ville forholde sig helt anderledes, og at der ville komme klare svar på de spørgsmål, der blev stillet.
Så jeg sad jo her og lyttede til første runde, og jeg må jo sige, at det ikke var der, svarene kom.
Men det gør de så nu.
For jeg har så valgt at ville stille nogle spørgsmål til statsministeren, der er meget nemme at besvare, og derfor er der jo ikke tvivl om, at så vil svarene selvfølgelig også komme.
Det emne, jeg lige vil rette fokus på, er ældreplejen, for sagen er jo den, at der er skåret ned de seneste år på ældreplejen, på omsorgen for væres ældste medborgere, og reportagerne er jo mange, som forholder sig til konsekvenserne af det, som f.eks. er, at der på vores plejehjem nu sidder ældre, der ikke får nødvendig hjælp til toiletbesøg og lignende.
Derfor har jeg egentlig fire spørgsmål, som er meget nemme at besvare.
Det ene spørgsmål er, om statsministeren vil bekræfte, at ældreplejen de sidste 2 år er blevet skåret ned.
Det andet spørgsmål er, om statsministeren kan bekræfte, at regeringens finanslovsforslag, som det er fremlagt, for 2014 ikke løfter ældreområdet.
Det tredje spørgsmål er, om statsministeren kan bekræfte, at der i statsministerens åbningstale i oktober ikke er et ord om ældreområdet.
Og det fjerde spørgsmål er det derfor naturligt at stille statsministeren: Hvorfor prioriterer regeringen ikke ældreområdet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-11-05:
Jeg synes, regeringen prioriterer hele den offentlige sektor, herunder også ældreområdet.
Det er også derfor, vi i modsætning til hr. Lars Løkke Rasmussen, som hr. Kristian Thulesen Dahl jo synes skal være statsminister næste gang, rent faktisk går ind for, at der skal være en beskeden vækst, ja, men dog en vækst i den offentlige sektor.
Og det vil jo sikre, at man inden for de store velfærdsområder som sundhed, også ældreplejen, sådan set kan holde en fornuftig standard.
Det er derfor, vi ikke går ind for nulvækst, som hr. Lars Løkke Rasmussen gør, men går ind for, at vi skal have en fornuftig vækst i den offentlige sektor.
Det mener jeg også er at sende et tydeligt signal til de ældre om, at de kan regne med, at vi også vil udvikle den offentlige sektor fremadrettet.
Nu er det stadig ikke mig, der skal stille spørgsmål, men det kunne da være interessant og høre, hvordan Dansk Folkeparti på nogen måde kan finde på, hvis man er optaget af de ældres forhold, at pege på hr. Lars Løkke Rasmussen, som er optaget af at skære ned i den offentlige sektor.
Det er jo en gåde.
Ingen har kunnet svare på spørgsmålet: Hvordan kan Dansk Folkeparti finde på at pege på en regering, som sådan set ikke er optaget af stille og roligt at udvikle den offentlig sektor?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-11-05:
Puha, altså!
Altså: Indgangen til den her spørgetime er, at ved premieren på spørgetimen, vi havde for nogle uger siden, var prædikatet, at der ikke blev givet svar på et eneste spørgsmål.
Nu har vi så gennemført de første godt 20 minutter af spørgetimen her for anden gang og ikke fået svar på et eneste af de stillede spørgsmål.
Så kommer jeg med fire meget klare spørgsmål – fire klare spørgsmål, der er enkle at besvare – og i statsministerens forsøg på at svare, kommer der ikke svar på nogen af de fire spørgsmål.
Kunne jeg ikke bare få et ud af fire i dag?
Så kunne jeg da komme et stykke af vejen.
Altså: Kan statsministeren bekræfte, at ældreplejen er blevet skåret ned de sidste 2 år?
Kan statsministeren bekræfte, at regeringens finanslovsforslag for 2014 ikke løfter ældreområdet?
Og kan statsministeren derfor forklare, hvorfor regeringen ikke prioriterer ældreområdet?