Karsten Lauritzen (V), 2016-05-19:
Tak for ordet, formand.
Det beslutningsforslag, vi behandler her i dag, er fremsat af tre medlemmer af Alternativet, og det går på, at lodsejere skal fritages for jordbeskatningen af f.eks. skov og krat, hvis arealet er udlagt til biodiversitetsformål.
Formålet med beslutningsforslaget er ifølge forslagsstillerne at skabe incitament til at beskytte og tage hensyn til naturen.
Det må man jo sige er en sympatisk begrundelse for forslaget.
Derfor vil jeg også godt starte med at slå fast, at regeringen er enig i, at der skal gøres en indsats for at styrke biodiversiteten.
Og i den kommende naturpakke vil der naturligvis også indgå initiativer, der skal bidrage til at styrke den omtalte biodiversitet, selvfølgelig forudsat, at der kan opnås enighed med aftalepartierne omkring det.
Det kræver som sagt 90 mandater.
Men det ligger ikke hos mig som skatteminister, og det tror jeg at man skal være glad for, for det har vi i Skatteministeriet ikke meget forstand på.
Til gengæld har vi forstand på en række andre ting, bl.a. skatte- og afgiftslovgivningen, og det vil jeg vende tilbage til.
Sideløbende med forhandlingerne hos miljø- og fødevareministeren er der igangsat en række andre initiativer, der skal bidrage til at styrke naturen og biodiversiteten.
F.eks. præsenterede regeringen den 20. april – altså for en måneds tid siden – Natura 2000-planerne, der over de kommende 6 år sikrer en målrettet naturindsats i de særlig værdifulde Natura 2000-områder, en indsats, der er budgetteret til at koste ca. 1,8 mia. kr.
Regeringen er altså enig i, at der skal gribes ind i forhold til biodiversiteten.
Men vi er ikke enige i, at det skal ske ved at subsidiere lodsejerne via skattereglerne, altså understøtte lodsejerne via skattereglerne.
Jeg forstod sådan set også på Alternativet før, at man som udgangspunkt er mest interesseret i at give skattelettelser til lavindkomstgrupperne.
Jeg er ikke sikker på, at man rammer dem ved at lette skatten på § 3-områderne.
Efter reglerne i vurderingsloven skal grundværdien ansættes som værdien af grunden i ubebygget stand ud fra en forudsætning om, at grunden anvendes til det formål, der giver det bedste økonomiske resultat.
Det er sådan set et fornuftigt princip, der giver anledning til, at man bruger de muligheder, som en grund og et område giver.
Det burde være godt for vores samfund.
Det er sådan et grundlæggende princip, der forhåbentlig gør, at samfundet bliver rigere og rigere.
Ved fastsættelsen af grundværdien af f.eks. skov udlagt til biodiversitetsformål skal der tages hensyn til, at arealernes tilstand ikke må ændres.
Og en fritagelse af jordbeskatning for arealer udlagt til biodiversitetsformål vil indebære, at lejerne reelt opnår et yderligere tilskud, altså ud over den støtte, som der allerede i dag gives til naturpleje og naturgenopretning.
Forslaget vil derfor også medføre et mindre provenu, altså en mindre indtægt til staten, som forslagsstillerne ikke har anvist finansiering til.
Jeg har bedt mit ministerium om at regne på, hvad de provenumæssige konsekvenser af forslaget vil være, og forslaget skønnes at medføre et umiddelbart mindre provenu i størrelsesordenen 100 mio. kr.
På sigt, skal jeg sige, kan provenutabet blive større, da forslaget jo altså giver et incitament til, at flere arealer udlægges til biodiversitet.
Så det kan pludselig blive en god forretning – en endnu bedre forretning end i dag – at udlægge sit areal til biodiversitet.
Det har altså en betydning i form af en mindre indtægt til statskassen og til samfundet, hvad enten man nu vil støtte sundhedssektoren, ældreområdet eller noget tredje.
Skønnet er dog, skal jeg skynde mig at sige, forbundet med usikkerhed, sådan som det jo altid er med et skøn, men vi kommer ikke udenom, at forslaget må forventes at koste et større millionbeløb.
Jeg synes, at Alternativet er et frisk pust i Folketinget, og jeg synes også, at de sætter nogle interessante ting på dagsordenen, men jeg bliver også nødt til at sige, at jeg synes, det er lidt for let at fremsætte et beslutningsforslag uden at pege på, hvor pengene skal komme fra, og uden at undersøge, hvad det vil koste – i det her tilfælde altså 100 mio. kr., og det er ganske mange penge.
Derfor vil jeg godt opfordre Alternativet til også at redegøre for, hvordan man vil finansiere det her, for ellers giver det jo ikke meget mening at have den her diskussion – i hvert fald ikke i Folketingssalen, så kunne vi have den andre steder i offentligheden, i et udvalgslokale eller et tredje sted.
Men det var sådan en bemærkning, som ikke er udtryk for drilleri eller andet.
Så kan vi diskutere, hvordan man skal finansiere tingene, men det er altså nødvendigt, at man forholder sig til finansieringen, når man foreslår noget, der koster ganske mange penge.
Til sidst vil jeg godt vende tilbage til, hvor jeg startede, og det er, og det må jeg kvittere til Alternativet for, at vi er enige i, at der skal gøres en indsats for at standse tilbagegangen i biodiversiteten.
Det er også et centralt element i den naturpakke, der p.t. forhandles om.
Men vi er altså uenige i, at det er en skattefritagelse, som der ikke er anvist finansiering til, der er vejen derhen.