runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2016-03-04:
Det er rigtigt, den betragtning kan man godt anlægge, og det er det, jeg anker over, altså at Rådet for Sikker Trafik skifter fokus eller lægger vægt på den slags ting.
Vi har også set dem lægge vældig meget vægt på en argumentation om flowet i trafikken, som vi så i forbindelse med Tempo 100, campingvogne og sådan noget, hvor jeg mener at kunne konstatere, at der ikke bliver noget yderligere flow ud af det.
Men vi synes, det er en dum udvikling, for så får vi jo ikke det fulde udbytte af, at vi udvikler sikre veje og sikre biler, for hvis man holder farten på det, den er, med alt, hvad vi ved om, hvor farlig for høj fart er, får vi ikke det fulde udbytte af, at vi udvikler sikre veje og sikre biler, og derfor, om jeg så må sige, kompenserer vi nærmest negativt for, at vi udvikler hovedveje og sikre biler.
Vi får ikke det fulde udbytte, og det synes jeg er beklageligt, og jeg kan slet ikke forstå, at Rådet for Sikker Trafik er slået ind på den vej.
Karsten Hønge (SF), 2016-03-04:
Alt tyder jo på, at der er et stort potentiale for droner i fremtiden.
Det er jo nok ikke sidste gang, at Folketinget griber til regulering på det her område, og spørgsmålet er nok nærmere, om man med det her lovforslag nu også har fået ryddet op i alle hjørner.
SF støtter lovforslaget.
Marcus Knuth (V), 2016-03-04:
Mange tak.
Jeg vil gerne begynde med at kvittere for det, for jeg er jo enig i, at det, man hører fra Grimhøjmoskeen, er det værste, som islamismen bringer med sig.
Men jeg forstår stadig væk ikke, hvorfor Dansk Folkeparti er så fokuseret på den her ene moské, når det her er noget, der har dybe rødder dybt ned i samfundet og andre steder.
Er det, fordi der netop har været fokus på det i fjernsynet, eller er det, fordi Dansk Folkeparti rent faktisk mener, at man med en enkelt moskélukning kommer det her til livs?
Søren Espersen (DF), 2016-03-04:
Vel vil jeg da ej.
Den lov følger vi, kan jeg garantere, vi 37 medlemmer af Dansk Folkeparti.
Vi følger loven.
Men jeg vil ikke stå og indgå i sådan en filosofisk og principiel debat, hvor jeg har 30 sekunder til at svare.
Nej, fru Johanne Schmidt-Nielsen, det vil jeg simpelt hen ikke.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-03-04:
Det er rigtigt, at det er nogle uger siden, at fru Marie Krarup, medlem af Folketinget for Dansk Folkeparti, udtalte, at det var okay at slå børn.
Jeg synes ikke, at 6-7 uger er særlig lang tid siden.
Hr. Søren Espersen siger, at det er principielt.
Ja, det er da i allerhøjeste grad principielt, om man finder det i orden at slå børn, og vi står i Folketingssalen og diskuterer danske værdier.
For mig er det helt grundlæggende i det danske samfund, at vi ikke accepterer vold mod børn, heller ikke når det er forældre, der slår deres børn.
Så det må da være muligt for hr. Søren Espersen klokkeklart og umisforståeligt fra talerstolen i dag at tage afstand fra fru Marie Krarups udtalelser om, at det er okay at slå børn.
Man kan vel ikke både mene, at det skal være forbudt at slå børn og samtidig ikke ville tage afstand fra fru Marie Krarups udtalelser.
Søren Espersen (DF), 2016-03-04:
Jeg vil ikke ind på det der.
Altså, det er sagt, har jeg forstået, af fru Marie Krarup i en sammenhæng, der i øvrigt ligger 6-7 uger tilbage, om nogle principielle forhold i forbindelse med revselsesretten.
Jeg må understrege, at da revselsesretten blev afskaffet, var vi modstandere af det.
Men vi har også indset, at så er den debat forbi.
Altså, der er nogle ting, som det ikke nytter noget at fortsætte med, fordi det ikke vil have nogen gang på jorden.
Der er vi pragmatiske, og der er vi realister.
Jeg behøver hverken tage afstand fra hende eller hendes far, hr. Søren Krarup, eller mig selv, som dengang var modstandere af, at revselsesretten skulle ophæves.
Det var bare vores principielle holdning, netop fordi det var et forhold mellem forældre og børn, som var af meget privat karakter.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-03-04:
Tak for det.
Jeg skal bare være sikker på, om jeg har forstået hr. Søren Espersen korrekt.
Betyder de udtalelser, hr. Søren Espersen er kommet med nu – jeg kan forstå, at i Dansk Folkeparti har man virkelig styr på rækkerne, eller hvad man skal sige, folketingsmedlemmerne – at hr. Søren Espersen tager afstand fra fru Marie Krarups udtalelser om, at det er okay at slå børn?
Søren Espersen (DF), 2016-03-04:
Jeg synes jo, det er et fuldstændig krystalklart forslag.
Se at få den moské væk!
Den er arnestedet for det her.
Det bliver arnested for islamismen.
Det har man jo set.
Det er Grimhøjmoskeen, den er arnested for islamisme af den værste skuffe, det er derfra, man udklækker, måske ikke hovedparten, men rigtig mange IS-krigere.
Så det er vigtigt at få lukket det sted.
Det er, som vi har udtrykt det, en pest over Danmark at have den liggende der, hvor den ligger.
Så det er i høj grad et præcist svar.
Dan Jørgensen (S), 2016-03-04:
Ja, jeg ved så ikke, hvordan I tvinger hinanden til det, hvis ikke man må blive korporlig – men fred være med det.
Jeg vil så godt bare høre om noget.
Når vi taler om de her problemer, hører vi, at Dansk Folkeparti ikke har en løsning, men to løsninger.
Den ene løsning er selvfølgelig, at der slet ikke skal muslimer til Danmark.
Selv hvis det lykkes for jer i morgen at få lukket grænserne, er der jo stadig væk dem, der er her, så det er næppe nogen holdbar løsning.
Den anden løsning er at lukke moskeen, på trods af at Dansk Folkeparti også anerkender, at det nok bare vil flytte problemet.
Så hvis vi lige kunne se bort fra de to løsninger, hvad er det så egentlig, Dansk Folkeparti præsenterer af løsninger på de problemer, vi står over for?
Jeg har nemlig ikke hørt en eneste løsning fra Dansk Folkepartis side endnu.
Søren Espersen (DF), 2016-03-04:
Jeg synes, det er godt, at hr. Dan Jørgensen sagde, at der alligevel er en lille forskel.
Ja, det er der, og derfor synes jeg heller ikke det hører hjemme i den her debat.
Jeg kan bare kort og præcis fastslå: Revselsesretten er afskaffet, og den bliver aldrig genindført igen.
Og hvis det nogen sinde kommer til en afstemning i Folketinget, kan jeg garantere for, at alle Dansk Folkepartis 37 medlemmer vil sige nej til det.
Sådan er det!
Vi har i modsætning til andre partier nogenlunde styr på vores folk.
Dan Jørgensen (S), 2016-03-04:
Tak for det.
Hr. Søren Espersen blev, da jeg stod på talerstolen, en smule pikeret over, at jeg tillod mig at henvise til, at Dansk Folkeparti har medlemmer, som mener, at revselsesretten bør genindføres.
Jeg vil bare lige understrege, at selvfølgelig siger jeg jo ikke, at det at give en kindhest er det samme som at stene en kvinde til døde.
Det er ikke det jeg siger, men jeg siger, at i Danmark er det forbudt at slå børn, og det skal det være.
Så bare lige for at understrege det, når nu det er en debat om danske værdier, kunne hr. Søren Espersen så ikke forholde sig til fru Marie Krarups udtalelser om, at det er okay at slå børn i Danmark?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-03-04:
Jo, men det er jo præcis det, som integrationsministeren ser på i øjeblikket, og jeg vil sådan set henvise til hende, og jeg vil jo også tillade mig at have den forventning på Dansk Folkepartis vegne – og også på mine egne – at der vil være en dialog om de her spørgsmål
Altså, som jeg kan læse af udlændingelovgivningen, som vi selv har lavet, så har vi visse handlemuligheder, og jeg er ikke ekspert, men vi kigger aktuelt på, om vi kan gøre det mere operationelt.
Kan vi gøre tingene mere effektivt og sætte en hårdere stopper ned, end vi gør det allerede i dag?
Så vidt jeg er orienteret, har vi for meget nylig også haft embedsfolk i udlandet, konkret i Storbritannien, for at prøve at samle erfaringer op, og det har jeg en forventning om integrationsministeren vil følge til dørs.
Peter Skaarup (DF), 2016-03-04:
Så er vi i hvert fald nået så langt.
Men jeg må så også sige, at der er lidt afstand mellem på den ene side at sige, at man vil lukke moskeen og jævne den med jorden og på den anden side sige, at man ikke vil afvise muligheden.
Men når det så er sagt, kvitterer jeg også for det, som statsministeren siger om imamers indrejse, og der vil jeg spørge statsministeren, om det så ikke bør være regeringens politik – måske er det det så allerede – at vi gør det samme som Frankrig, England og nogle af de andre lande, hvor man på grænsestregen simpelt hen siger nej tak til, at ekstreme imamer kan komme ind i landet.
Vi har jo igennem lang tid ønsket, at det skulle være sådan i Danmark, og det er jo en mulighed.
Når de andre lande gør det, på trods af mulige EU-regler, der skulle forhindre det, så kan Danmark vel også, ikke sandt?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-03-04:
Jamen det bliver jo lidt en gentagelse af det, jeg allerede har sagt.
For det er sådan set det, vi sidder og kigger på – det er jo det, vi sidder og kigger på.
Og det skal vi bekæmpe
bedst muligt – ikke med tom symbolik, men med noget, der virker.
Vi har et politi; politiet kigger i øjeblikket, sådan som jeg er oplyst, på de konkrete ting, der nu er rullet ud og rullet frem.
Og så må man jo se: Hvad er handlemulighederne der? Vi ser selv på, hvilke yderligere initiativer vi kan tage inden for en lovgivning, vi i fællesskab allerede har strammet op, som bl.a. muliggør at afvise hadprædikanter ved grænsen – altså hvordan det kan gøres operationelt.
Jeg nævnte, at vi havde embedsfolk i Storbritannien for ganske nylig for at se på: Hvad kan vi gøre mere?
Jeg har annonceret, at vi tager det her alvorligt og kigger på det.
Men at stå her og konkludere – i øvrigt også på, hvad der ville være et meget usikkert juridisk grundlag, i forhold til hvad rækkevidden af den danske grundlov er – at nu tager vi bare initiativ til at lukke en moské for så at vågne op om 2 dage og finde ud af, at juraen ikke rækker til det, altså, hvis det var det, der skete, ville jo sådan set være at stille en handling i udsigt, som vi så ikke kunne levere på, og så ville det virke præcis modsat af det, vi gerne vil opnå.
Så det, jeg kan sige her, er, at vi med lige så stor alvor som den, spørgerens parti har, ser på hele den her problematik, og vi afdækker på forskellige ressortområder, hvad vi har af handlemuligheder.
Og jeg udelukker ikke nogen skridt, men jeg står heller ikke og annoncerer, at vi kan træffe en politisk beslutning, der lukker Grimhøjmoskeen.
Peter Skaarup (DF), 2016-03-04:
Jamen jeg kvitterer også for de ting, der er sagt fra statsministerens side.
Og som nogle har været inde på i debatten, er det jo grundlæggende sådan, at det ikke er nok bare at lukke en moské, men det kan være vigtigt også at gøre det sammen med mange af de andre initiativer, som man så forsøger på at tage over for de her miljøer.
Grunden til, at man kan blive lidt pessimistisk, i forhold til om det så virker, er jo, at der netop er sagt mange af de her ting mange gange – ikke bare statsministerens parti har siddet i regering og sagt det, men det har andre regeringer jo også sagt tidligere, uden at der er sket noget.
Jeg minder bare om en socialdemokratisk-radikal regering, som lod tingene sejle, selv om de sagde, at de ville gøre noget på det her område i forhold til de danske værdier.
Søren Espersen (DF), 2016-03-04:
Nej, det gør vi ikke ved en enkelt moskélukning.
Det har jeg også sagt tidligere.
Det er ikke det.
Men lad os da starte et sted.
For mig giver det helt ærligt ikke nogen mening, at man, når man opdager noget, der strider mod dansk lov på den her måde, så siger, at nåh ja, men vi kan ikke bare gøre det her, for der er sikkert også andre.
Det giver jo ingen mening.
Jeg har sammenlignet det med at have sådan en spillebule et eller andet sted i en kælder, og så vælger politiet ikke er lukke den, fordi så flytter den bare et andet sted hen.
Altså, jeg synes, det er væsentligt at sige, at nu tager vi fat på det her.
Det er det værste.
Vi har lige fået dokumentationen.
Vi kender Grimhøjmoskeen igennem 15 år.
Den er ikke blevet bedre, den er blevet værre.
Marcus Knuth (V), 2016-03-04:
Når nu debatten i dag jo ikke, da den kom for dagen, handlede alene om den her ene moské, hvorfor kommer Dansk Folkeparti så ikke med en bred vifte af løsningsforslag?
Det synes jeg kunne være rigtig interessant at debattere.
Vi kommer jo selv med en række forslag, og jeg ville være meget interesseret i at høre, hvad Dansk Folkeparti har af tanker med hensyn til at løse det her som helhed.
Så det ville være meget, meget velkomment, hvis man kom med mere end det her ene forslag, der skal lukke en bygning.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-03-04:
Mange tak.
Til gengæld vil jeg gerne tale om, at det jo altid er svært for lovgivningen at følge med den tekniske udvikling og den teknologiske udvikling, og det bliver ikke lettere, når udviklingshastigheden øges og øges.
Derfor er det også vigtigt, at der i det her forslag er indarbejdet nogle muligheder for løbende at opdatere den lovgivning, så den flugter bedre med udviklingen.
Droneindustrien er stadig i sin vorden, og udviklingsmulighederne taget i betragtning mener vi, at det her åbner mulighed for et kommende dansk eksport- og udviklingseventyr.
Vi har et regionalt testcenter i Odense, som det også er blevet nævnt af andre.
Det så vi gerne blive et nationalt testcenter, og vi så det også gerne draget ind i lovgivningen.
Det er vigtigt, at vi i den her lovgivning allerede nu kigger en god del længere frem end det, vi lige kan se foran os.
Men jeg kunne rigtig godt tænke mig, at vi fortsatte ministerens fremsynede ønsker på droneområdet endnu videre allerede her i lovforslaget, så vi fremtidssikrer et potentielt stort dansk nicheerhverv.
Det er klart, at vi også skal have fuld opmærksomhed på den sikkerhedsmæssige side af droneflyvningen både i forhold til dronestandarder, hvilket vi er i gang med allerede i EU-regi, men også i forhold til flyverettigheder, vægtgrænser og andre sikkerhedsparametre.
Jeg ser, at der er gjort et godt stykke arbejde i forslaget for at adressere det, men jeg har også allerede nu fået henvendelser fra folk i branchen, som er bekymret for, om det er nok.
Alternativet støtter altså fuldstændig op om forslaget, men ønsker i udvalgsarbejdet at blive klogere på sikkerhedsaspekterne og ikke mindst på, at vi sammen løfter blikket endnu højere, altså beyond our visual line of sight.
Villum Christensen (LA), 2016-03-04:
Tak for det.
Lad det være sagt med det samme: Vi synes, det er fornuftigt og nødvendigt at udarbejde nogle retningslinjer på det her område, således at man ikke skal bøvle med det stigende antal dispensationer, bare fordi lovgivningen ikke har taget højde for denne teknologi.
Vi er også tilfredse med, at man går stille og roligt til værks, hvis man kan udtrykke det på den måde, for der er ingen tvivl om, at området vil udvikle sig, og at lovgivningen et eller andet sted vil halse efter.
Nok også i dette lys skal man så se de forholdsvis mange bemyndigelser.
Vi synes også, der er fundet en god balance i det reguleringsregime, man udfolder i henholdsvis by og land, hvor sikkerhedsrisikoen naturligvis slet ikke er den samme.
Vi skal ikke skyde gråspurve med kanoner og slet ikke ude på landet, og det synes jeg faktisk heller ikke man gør her.
Når man opererer med et dronetegn på en så forholdsvis enkel måde, som det er skitseret, så er jeg sikker på, at det er til at leve med.
For Liberal Alliance er det især vigtigt at værne om privatlivets fred, og det er sådan set lige meget, om det krænkes af det offentlige eller det private, og det mener vi at dette regelsæt kan medvirke til.
Med disse bemærkninger anbefaler vi lovforslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-03-04:
Tak for det, formand.
Jeg vil starte med at slå fast, at droner har en stor nytteværdi for samfundet.
Det har de, fordi droner sammenlignet med traditionelle fly og helikoptere kan løse en lang række opgaver hurtigere, billigere og mere miljøvenligt grundet deres lave energiforbrug og lave CO2-udledning.
Droner vil dermed kunne anvendes til både at effektivisere og lette eksisterende opgaver, men også til at udføre arbejde, der ikke udføres i dag.
Der er f.eks. et potentiale inden for landbruget i forbindelse med overvågning af marker, bl.a. med henblik på analyse af jordbunds- og planteforhold.
Dertil kommer en lang række andre opgaver, som droner kan løse.
Branchen efterspørger imidlertid klare rammer for dronerne.
Formålet med dette lovforslag er netop at skabe en balanceret regulering for droner.
På den ene side skal der sikres klare regler og vækstvilkår for erhvervslivet.
Bl.a. er der en gryende, god forretning omkring Odense, men også andre steder i landet.
På den anden side skal reglerne tage hensyn til flyvesikkerheden samt modvirke ulovlig brug, herunder ulovlig overvågning i strid med privatlivets fred.
Helt konkret lægger lovforslaget op til en ændring af loven om luftfart, så droneflyvning i bymæssigt område ligesom i dag kun vil være tilladt i professionelt øjemed og vil kræve standardiserede kompetencekrav til droneføreren i form af erhvervelse af et dronebevis, altså en slags kørekort til droner.
Uden for bymæssigt område, hvor risikoen for skadeforvoldelse og brud på regler om privatlivets fred er mindre, skal droneføreren have kendskab til de mest grundlæggende regler for flyvning med droner ved erhvervelse af et dronetegn.
Derudover stiller lovforslaget klare krav til dronernes synlighed for myndigheder og borgere samt digital identifikation til fordel for det sikkerhedsmæssige aspekt, så man altid kan se, hvem der flyver hvor.
Lovforslaget vil samlet set medføre en lempelse for erhvervslivet, særlig grundet lettelser af administrative byrder for erhvervslivet på droneområdet.
Derudover tager lovforslaget også hensyn til det faktum, at nogle droner er legetøj for børn og unge, de helt små droner, og derfor foreslås det, at man indfører en bagatelgrænse på 250 g. Droner, der hører under den grænse, vil kun være underlagt ganske få regler.
Sammenfattende er det et godt og balanceret lovforslag, som Venstre kan støtte.
Jeg skulle hilse fra ordførerne for Radikale Venstre og Det Konservative Folkeparti og sige, at de også støtter lovforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2016-03-04:
Tak for det.
Så kan der selvfølgelig nok også opstå et vist misbrug af den her slags droner.
EU arbejder på lovgivning, står der i forslaget.
Jeg vil bare sige, at det er dejligt, at Danmark for en gangs skyld er foran EU, hvad angår lovgivning.
Så håber jeg bare ikke, når EU endelig får sig taget sammen til at lave noget lovgivning, at vi så som sædvanlig skal rette ind til højre og ændre vores lovgivning, så den er i harmoni med EU.
Nu må EU jo kigge efter, hvad vi gør heroppe i Danmark, for en gangs skyld.
Jeg var lidt inde på, at der er forskellige elementer i det her.
Der er nemlig det, der handler om erhvervslivets muligheder, og de er utallige.
Så er der selvfølgelig hensynet til sikkerheden, og så er der sidst privatlivets fred.
Det sidste er jo de små legetøjsdroner.
Jeg har såmænd ikke noget imod som den forrige ordfører, der var heroppe, at vi kigger lidt nærmere på det område, så vi er helt sikre på, at man ikke kan flyve ind i folks stuer og sovekamre osv. med de her små legetøjsdroner.
Men alt i alt giver det her forslag altså nogle rigtig gode muligheder.
Jeg ved i hvert fald, at man er rigtig glad for det her i lufthavnen i Odense.
Jeg synes, at det her er noget, der virkelig giver erhvervslivet nogle muligheder og muligheder for arbejdspladser, så det bakker vi naturligvis fuldt op.
Søren Espersen (DF), 2016-03-04:
En væsentlig del af de danske værdier er, at man overholder straffeloven og overholder danske love.
Så behøver jeg ikke at sige mere.
Henning Hyllested (EL), 2016-03-04:
Når man diskuterer danske værdier i Folketingssalen, er det vel rimeligt nok at spørge ind til, om det for Dansk Folkeparti og hr. Søren Espersen indgår i rækken af danske værdier, at man må knalde sine unger et par på skrinet.
Det indgår ikke i min opfattelse af, hvad der er danske værdier, tværtimod.
Derfor synes jeg jo ikke, at det er urimeligt at spørge, om man synes, at det er en del af det, vi står for i Danmark.
Søren Espersen (DF), 2016-03-04:
Det er forbudt ifølge straffeloven.
Jeg ønsker ikke, at den her debat skal blive en debat om de udtalelser, der har været, om et meget stort emne af principiel karakter, som vi har diskuteret i Folketingssalen i mange, mange år.
Det vil jeg simpelt hen ikke.
Henning Hyllested (EL), 2016-03-04:
Det er til hr. Søren Espersens svar til fru Johanne Schmidt-Nielsen: Kræver det virkelig sådan en længere filosofisk udredning at oplyse den her forsamling om, hvorvidt det anses for at være en dansk værdi, at man må knalde sine unger et par flade?
Behøver man virkelig at bruge mere end 30 sekunder på at oplyse forsamlingen her om, hvorvidt det er en dansk værdi?
Søren Espersen (DF), 2016-03-04:
Jamen det her er jo i en helt anden boldgade.
Som jeg også sagde i min indledning, taler vi her om imamer, som fortæller, at piskning er, som det skal være.
Når det er henrettelser, stening af utro kvinder, at man skal blive hos ens mand, selv om han agter at voldtage en, når han har lyst til det, osv., er det noget helt andet, vi taler om.
Der vil det vise sig, om der er baggrund for at rejse sigtelse mod enkeltpersoner.
Det skal politiet og anklagemyndigheden selvfølgelig selv vurdere.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-03-04:
Så det er godt at politianmelde opfordringer til vold, herunder opfordringer til at slå sine børn?
Søren Espersen (DF), 2016-03-04:
Jeg håber, og det har jeg også set i udtalelser fra Østjyllands Politi, at man, når udsendelsesrækken er færdig, vil se på, hvad der er af muligheder for at rejse tiltale mod nogle af folkene.
Det er jo, som det skal være.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-03-04:
Jeg vil spørge ordføreren, om ordføreren bakker op om Østjyllands Politis undersøgelse af sagen om, at den her imam har opfordret til vold, og om ordføreren generelt mener, at sådan nogle sager bør politianmeldes.
Søren Espersen (DF), 2016-03-04:
Det synes jeg jo ikke er fair, hr. Marcus Knuth, for vi er faktisk i fuld gang i forhold til forhandlinger med regeringen om en hel række ting.
Noget af det, der står allerøverst på vores stemmeseddel, havde jeg nær sagt, er jo altså en permanent genindførelse af grænsekontrollen – med fuld grænsekontrol, med politi og toldere.
Der starter det.
Der begynder vi at se efter vores egne grænser.
Vi skal også tage statsborgerskaber fra folk som f.eks. Abu Bilal, som har været nævnt flere gange i det her.
Han har fået tildelt et dansk statsborgerskab.
Når man kan yde det og give ham det ved lov, kan man også tage det fra ham igen.
Det er andre ting.
Jeg kunne nævne bunker af ting, men jeg tror ikke, at jeg har tiden til det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-03-04:
Ja, det har jeg også fornemmet ud fra, at det er spørgerens parti, der har rejst den her forespørgsel om, hvorvidt værdierne er under pres.
Men jeg mener ikke, at danske værdier er under pres, fordi der er nogle institutioner, der laver nogle pragmatiske løsninger, fordi de har en bred gruppe af børn, og de skal leve op til at finde ud af, hvilken slags mad de skal have.
For mig er det faktisk ganske dansk, at man pragmatisk spørger: Hvordan kan vi sørge for, at alle kan være med i den her børnehave – og så kan de børn, der meget gerne vil have frikadeller, nok godt få dem om aftenen.
Hvorfor skal vi spise frikadeller morgen, middag og aften, når nu pædagogerne siger: Vi kan løse noget på en pragmatisk måde her.
Sløret er ikke for mig nødvendigvis kvindeundertrykkende, men det er kvindeundertrykkende, hvis kvinder bliver tvunget til at gå med det.
Men det er da ikke sløret i sig selv, der undertrykker noget som helst.