Bertel Haarder (V), 2008-03-25:
Jeg vil gerne takke ordførerne for den meget brede tilslutning til, at børnehaveklassen nu gøres obligatorisk, dvs. at vi udvider undervisningspligten nedad, og ligeledes til, at børnehaveklassen derefter skal have præciseret og tydeliggjort indholdet, herunder arbejdet med børnenes sproglige udvikling.
Der var lidt mindre tilslutning til forslaget om en mål- og indholdsbeskrivelse for skolefritidsordninger.
Det er blevet fremhævet af bl.a. fru Marianne Jelved, at børn skal have lov at være børn, og det er vi i regeringen og forligspartierne fuldstændig enige i.
Vi mener ikke, at det at få lov at være barn behøver at indebære, at alting skal være tilfældigt.
Det er da fremragende.
Jo mere man vil noget med den tid, som børnene kan have glæde af, jo bedre.
Men jeg er da fuldstændig enig i, at man ikke skal gøre skolefritidsordningen skoleagtig.
Den skal være kreativ, måske musisk.
Måske kan man sikre, at eleverne rører sig noget mere: løber ude i det fri osv. Der kan være mange gode grunde til at se på indholdet af skolefritidsordningen, og forslaget går alene ud på, at kommunalbestyrelserne forpligtes til at fastsætte mål- og indholdsbeskrivelser.
Så er der spørgsmålet om rullende skolestart.
Det kan måske lyde mærkeligt, at vi, samtidig med at vi åbner for rullende skolestart, i den forbindelse bevarer forældrenes ret til at kræve, at barnet er optaget pr. 1. august.
Det skyldes hensynet til forældre, som gerne vil have, at deres børn får et helt år i børnehaveklassen.
De skal så at sige også kunne være der.
Formålet med rullende skolestart kan jo være at opbygge en pædagogik, hvor de nye elever så at sige lærer af dem, som allerede startede for 3 eller 6 måneder siden.
Det er ikke noget, man bare skal kaste sig ud i, hvis ikke man er helt sikker på, at man kan gøre det til en succes.
Og det er ikke noget, som forligspartierne råder til i alle tilfælde - jeg gør i hvert fald ikke - men det er noget, der skal være tilladt for dem, som har idé og kraft til at få noget ud af det.
Det var ærgerligt, at der ikke blev tale om en regulær dansktime om dagen i børnehaveklassen.
Det var det, regeringen havde spillet ud med, og det var det, der også var flertal for i Folketinget.
Hvorfor er det så ikke indeholdt i forslaget?
Det skyldes, bliver jeg nødt til at sige, Kommunernes Landsforenings fuldstændig ubegrundede og ublu krav.
Hvis folkeskolen havde været statslig, havde man kunnet gennemføre det for en brøkdel af det beløb eller måske uden udgift overhovedet - det kan man jo se på skoler, der har gennemført det - men Kommunernes Landsforening syntes altså, at den nu skulle bruge lejligheden til at stille nogle ublu krav, og så blev det ikke til noget.
Der er allerede masser af skoler og masser af fremragende børnehaveklasseledere, som er nået langt, langt i den retning, vi her ønsker.
Og vi har jo sprogvurderingerne af både de 3-årige og de 6-årige, som også lægger op til, at man skal være opmærksom på børnenes sproglige udvikling i børnehaveklassen.
Så jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at børnehaveklassen nu er blevet den årgang, hvor man starter den sproglige udvikling af eleverne - ikke på skolemæssig facon og ikke ligesom i 1., 2. og 3. klasse, men på en måde, som passer til den aldersgruppe.
Det skal ganske enkelt være et mål, at børnene lærer bogstaver og lyde, lærer vokaler osv., og det kan man lege og synge sig til.
Det er en form for danskundervisning, som kan være utrolig vigtig og gavnlig, men som er anderledes end undervisningen på de ældre klassetrin.
Jeg er sikker på, at det vil udvikle sig, og at børnene i fremtiden, når de starter i 1. klasse, vil være langt bedre udviklet sprogligt, end de har været hidtil.
Det er det, der er formålet med forslaget, og det vil vi nå, uanset at kommunerne desværre benyttede lejligheden til at stille ublu krav.