runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2010-03-23:
Vi har jo så bevæget os ind på det energipolitiske område.
Lovforslaget indeholder elementer fra tre forskellige aftaler på området.
Det ene element omkring elpatronordningen, som jo er en del af en bred aftale, som næsten alle partier er med i, går ud på, at man ændrer lidt på elpatronordningen og gør den permanent.
Det er jo en ganske fornuftig ordning, i og med at det giver mulighed for, at man kan anvende den overskudsproduktion af elektricitet, som vindmøller giver om natten, til opvarmning på samme måde som fjernvarme.
På den måde får man nytte ud af den store produktion af el, der er om natten, som ellers ikke kan anvendes, fordi elforbruget jo er ganske lille om natten.
Et andet element i lovforslaget er en del af regeringens forårspakke 2.0, som jo er aftalt sammen med Dansk Folkeparti.
Her gør man sådan, at de øvrige klimagasser afgiftsmæssigt ligestilles med CO2 – det er f.eks. sådan noget som metangasser – så de på den måde kommer til at blive afgiftsbelagt på samme måde, som CO2 er det nu.
Jeg tror kun, at det er Enhedslisten, der står uden for den aftale.
Den går simpelt hen ud på, at der er nogle gode vilkår for husstande, som har en lille vindmølle.
De får samme vilkår som dem, der f.eks. har solceller, og de kan lave en nettoafregning af deres elforbrug, så de på den måde kan lagre overskudselektricitet på elnettet, ligesom solcelleejere kan.
Lovforslaget indeholder tre elementer, som alle sammen er med i aftaler, som Dansk Folkeparti er med i, så jeg skal selvfølgelig sige, at vi støtter lovforslaget.
Lykke Friis (V), 2010-03-23:
Tak for ordførernes bemærkninger til det fremsatte lovforslag.
Som flere har været inde på, er der er tale om en begrænset ændring af den gældende lov, men alligevel har ændringen væsentlig betydning, når lovens område udvides fra at gælde alle energiforbrugende produkter til at gælde alle energirelaterede produkter.
Som flere også har været inde på, drejer det her sig om energieffektivitet.
Vi ved jo alle, at den billigste energi nu engang er den, vi ikke bruger.
Lovændringen er udtryk for, at en fortsat energieffektivisering er nødvendig, hvis vi vil mindske klimapåvirkningen og opnå en bedre energiforsyningssikkerhed, som på sigt skal gøre os uafhængige af fossile brændsler.
Danmark har gennem lang tid været fortaler for, at EU skulle stille energikrav til en række produkter, som ikke kun bruger energi, men har betydning for energiforbruget i bygninger.
Regeringen støttede derfor ændringen i direktivet, som udvidede det til også at omfatte produkter, der ikke er energiforbrugende.
Ligesom der vedrørende den danske lov, som flere også var inde på, er tale om en rammelov, bliver direktivet et rammedirektiv, som skal udmøntes i forbindelse med de konkrete produkter.
De betingelser, som skal opfyldes, for at et produkt bliver omfattet af konkrete krav, er uændrede – der skal påvise et væsentligt potentiale for energibesparelser, som ikke kan realiseres på anden måde end gennem lovgivning.
Regeringen anser ECO-design-direktivet for at være et vigtigt middel til at nedbringe energiforbruget både herhjemme og i EU som helhed.
Direktivet medvirker til, at vi på en omkostningseffektiv måde kan nå de 20 pct.s forbedring i energieffektivitet, som EU har sat som mål.
Så ved vi, at det også er sådan, at danske virksomheder er gode på det her felt, så på den måde kan man sige, at når der bliver stillet krav, vil det altså også være noget, som vil kunne styrke Danmarks eksportmuligheder.
Så jeg er glad for den interesse, Tinget i dag har vist for lovforslaget, og jeg håber, at lovforslaget giver anledning til en konstruktiv debat i Energiudvalget.
Jeg vil naturligvis beredvilligt besvare de spørgsmål, som drøftelserne måtte give anledning til.
Med disse bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af forslaget.
Per Clausen (EL), 2010-03-23:
Jeg skal ikke trække tiden unødigt i langdrag i forbindelse med det her lovforslag.
Enhedslisten kan støtte lovforslaget.
Vi synes, at de intentioner, der ligger bag, nemlig at man langsomt, men sikkert øger de krav, der stilles – også i forhold til ressourceforbrug – til de produkter, der er nævnt her, og udfaser de mest uhensigtsmæssige produkter, sådan set er en rigtig god og fornuftig tanke.
Man kan så sige, at man, når man læser lovforslaget og læser bemærkningerne til det, jo kan konstatere, at det stadig væk er uklart, hvor stor betydning det får i praksis, for nu skal man jo til at gennemføre de principper, der her slås fast, konkret.
Og det kan jo sagtens af en række grunde komme til at gå alt, alt for langsomt; men det skal i hvert fald ikke være i forhold til behandlingen af det her konkrete lovforslag, at vi medvirker til at trække tingene i langdrag, så vi vil støtte det lovforslag, der ligger her.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-03-23:
Det kommer ikke som nogen overraskelse, men også Det Konservative Folkeparti kan støtte beslutningsforslaget, som i sit udgangspunkt er et EU-direktiv.
Det er en udvidelse af et eksisterende EU-direktiv, og det betyder, at vi skal lave national lovgivning om det.
De tidligere ordførere har været fremme med, at der er tale om et lovforslag, der dels handler om energiforbrugende produkter, dels om produkter, hvortil der er et forbrug af energi.
Det betyder jo, når det er en rammelovgivning, at man så også på nationalt plan skal udfylde de her rammer, og det skal selvfølgelig ske ved bekendtgørelser fra klimaministerens side.
Der skal jeg høfligst anmode ministeren om at være meget opmærksom på, at man sørger for at få det defineret meget præcist, for ellers ved erhvervslivet simpelt hen ikke, om de er inden for eller uden for det her.
Det er i praksis meget vigtigt.
Men formålet med lovforslaget er meget sundt og fornuftigt
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-03-23:
SF kan støtte forslaget, der i al sin rørende enkelhed går ud på, at der nu også skal ske en mærkning af produkter, som har betydning for, hvor meget energi man bruger, f.eks. vinduer, isoleringsmaterialer osv., og at det ikke kun er de produkter, der direkte trækker strøm fra en stikkontakt, der skal mærkes.
Det synes vi selvfølgelig er et fremskridt.
Per Dalgaard (DF), 2010-03-23:
Det her forslag er en gennemførelse af et EU-direktiv og en udvidelse af noget, der blev vedtaget i oktober 2009.
Det udvider den gældende lov, sådan at den også omhandler – som tidligere nævnt af andre ordførere – indirekte energiforbrugende produkter og komponenter, som ikke i sig selv er energiforbrugende, f.eks. døre og vinduer osv. i boliger.
Lovforslaget har et mål, nemlig at vi skal have en energieffektivisering på 20 pct. i 2020.
Argumenterne for at nå det mål er, at det vil medføre en øget konkurrenceevne hos danske virksomheder, idet varer, som ikke er energimærket – og det gælder både EU-varer og importerede varer – ikke mere må importeres og sælges i EU-området.
Det synes jeg har et interessant perspektiv, og det vil åbne for nogle helt specielle forhold.
For mig at se
vil de lande få et stort problem.
Med den her lov gennemføres der netop også en livstidscyklus på varer, færdigvarer og komponenter, så man kan se, hvad det kræver af energi at fremstille dem, og hvad det kræver af energi under brugen, og ikke mindst hvad det kræver af energi, når det skal bortskaffes.
Det er jo en ganske omfattende opgørelse, vil jeg sige.
Jeg har så fundet ud af senere, at det først skal være gennemført den 20. november 2010.
Det er rigtigt, som hr. Ole Hækkerup nævnte, at det er Europa-Kommissionen og EU-arbejdet, der skal udmønte nogle af de ting og mere konkret sige, hvordan og hvorledes den her lov egentlig skal tolkes.
Men jeg må nok sige, at perspektiverne med hensyn til importerede dårlige varer fra Fjernøsten er store, og jeg er spændt på at se, hvordan det egentlig vil kunne gennemføres uden stor ballade fra de pågældende landes side, som jo i nogle tilfælde sælger varer, som ikke er særlig fine i kanten, og som måske i forbindelse med legetøj er lidt giftige, og hvad ved jeg.
De varer vil jo ikke mere kunne importeres og sælges i EU.
Det synes jeg sådan set er ganske udmærket, men hvilken form for ramaskrig, der vil lyde fra Kina, er jeg da meget spændt på at høre.
Ole Hækkerup (S), 2010-03-23:
Socialdemokraterne kan også støtte det her lovforslag, som omsætter, som det allerede er nævnt, ECO-design-direktivet, dvs. direktivet om krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter, til dansk lov.
Det kan vi, fordi der med dette forslag kan stilles krav, ikke bare til de ting, der bruger energi, men også til de ting, der påvirker, hvor meget energi der indirekte bruges.
I bemærkningerne er det nævnt som eksempelvis døre og vinduer.
Energiforbruget i f.eks. et hus er jo også afhængigt af, hvor meget energi man taber, hvis det er dårligt isoleret.
Derfor er det vigtigt, at der også bliver stillet krav til isoleringsmateriale, til døre, til vinduer osv. osv. En udvidelse af, hvor der kan stilles krav, er vi tilhængere af, fordi det vil betyde mindre energiforbrug, og mindre energiforbrug plus mere vedvarende energi er helt overordnet nøglen til at komme væk fra de fossile brændsler.
Det klarer det her lovforslag jo langtfra alene, men det er et af de mange tiltag, der skal gennemføres for at vende samfundsudviklingen i en mere bæredygtig retning, i modsætning til hvordan vi lever i dag.
Lavere energiforbrug i både offentlige og private bygninger er helt rigtigt, men det kommer jo til at tage sin tid, når det er 1 pct. af bygningerne i Danmark, der udskiftes om året.
Egentlig kunne vi godt sætte mere fart i den omstilling, særlig i de her år, hvor ledigheden er så høj inden for byggeriet, til gavn for både de ledige, der kommer i arbejde, og for samfundet, der bruger mindre energi, med alt hvad det så ville have af gode, positive effekter for klima, økonomi og forsyningssikkerhed.
Novozymes er i høringssvaret inde på, at energirelaterede produkter også er meget andet end lige det, der har med byggesektoren at gøre.
Enzymer betyder lavere energiforbrug.
Det her med, at enzymer gør, at man eksempelvis kan vaske ved lavere temperaturer, er nævnt.
I et bredere perspektiv må man jo sige at der er rigtig, rigtig store perspektiver i med krav at få reduceret, hvor meget energi der tabes, når energi produceres, omsættes, transporteres osv. osv.
Hvor meget direktivet præcis ender med at omfatte, afventer nu Europa-Kommissionen og det arbejde, der pågår der, men vores holdning er, at jo bredere, jo bedre.
På den baggrund skal jeg anbefale forslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-03-23:
Med det her lovforslag åbnes der op for, at vi ikke bare skal stille krav til de enkelte produkters energieffektivitet, men også til energirelaterede produkter, det kan være isoleringsmaterialer, døre, vinduer og andre ting, som har betydning for energiforbruget.
Det her er jo en del af vores fælles europæiske målsætning om at reducere energiforbruget og også en del af vores egne høje standarder og mål på det her område.
Der er enorme muligheder for at reducere energiforbruget, og det her er et ganske godt middel og et ganske godt element.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Lovforslaget her er jo en række ændringer på en række forskellige områder på energiområdet; en lang række ændringsforslag til forskellige love.
Jeg vil gennemgå enkelte dele af lovforslaget.
Der etableres en datahub hos energinet.dk.
Det giver mulighed for bedre konkurrence, det giver den enkelte forbruger langt bedre muligheder for at skifte leverandør, man slipper for at skulle rende fra det ene selskab til det næste og søge oplysninger forskellige steder, fordi oplysningerne og informationerne samles ét sted.
Det er godt for konkurrencen, og det er godt for det frie valg.
Vi giver også mulighed for med det her lovforslag at stille krav om standarder og krav til fjernaflæsning og til målerne, således at vi sikrer de investeringer, som selskaberne foretager i fjernaflæste målere, så målerne lever op til de krav, vi fremadrettet kan forestille os der bliver, og således at vi undgår, at selskaberne begynder at investere en masse penge, som er spildte.
Der også en lang række andre tiltag, bl.a. om, at selskaberne får mulighed for at finansiere energibesparelserne.
Det er jo helt afgørende, at de enkelte elselskaber, energiselskaber, fjernvarmeselskaber og andre selskaber med de meget massive krav, vi stiller til dem, også får mulighed for at finansiere energibesparelserne og de tiltag, der skal gøres i den forbindelse.
Et tredje og fjerde element i lovforslaget er jo, at vi får etableret et kabel under Storebælt, at vi får en fast forbindelse over Storebælt på elområdet – langt om længe, kan man sige.
Her er det også afgørende, at vi så får en ensartet PSO-afgift i Danmark.
Hidtil har det jo været sådan, at der har været forskellig afregning af PSO øst og vest for Storebælt.
Det bliver nu ens i hele Danmark, således at alle forbrugere kommer til at betale den samme PSO-afgift.
Der er også en del af lovforslaget, der retter op på nogle skævheder, der var i energiaftalen, vedrørende afregning for el fra en række mindre, decentrale biomassefyrede kraft-varme-værker i bl.a. Assens og Hjortkær.
Dem retter vi op på med det her lovforslag, og vi giver også Energitilsynet bedre muligheder for at kontrollere, om varmeregningen nu er den rigtige og også lever op til varmeforsyningsloven.
Det giver vi bedre muligheder for med det her lovforslag.
Så indeholder lovforslaget en række andre mindre ændringer.
Venstre kan støtte det samlede lovforslag.
Ole Hækkerup (S), 2010-03-23:
Også Socialdemokraterne kan støtte det her lovforslag.
Som det allerede er blevet nævnt af Venstres ordfører, indeholder det jo en række elementer og berører en række forskellige love.
Først og fremmest indeholder det en hjemmel i elforsyningsloven for energinet.dk til at drive en datahub, altså et fælles dataregister, hvor alle aktører kan hente data.
Det gør det lettere at få information og gør dermed elmarkedet mere effektivt.
Pointen her i det store perspektiv er selvfølgelig, at vi en dag kan få udbredt de intelligente elmålere, der kan aflæses over døgnet og til forskellige priser.
Vi skal have en kapacitet på elnettet, der gør, at det bliver fleksibelt.
For at komme derhen skal vi have et bedre fungerende elmarked end i dag, og her er datahuben et skridt på vejen.
Hvad der skal måles, hvordan det skal videreformidles osv.,
er en del af fleksibilitet i elforbrug og elbesparelser.
Alt det her følger, som jeg tror det allerede er blevet nævnt, af aftalen i energiforligskredsen.
Så er der nogle andre aspekter.
Forslaget indeholder en regulering af netselskaberne, for så vidt angår det her med at leve op til aftalen om at sikre større besparelser i energiforbruget.
Selve det at pålægge netselskaberne en energispareforpligtelse følger også af den energipolitiske aftale, som vi også er en del af.
Så er der udvidelsen af Energitilsynets beføjelser med henblik på kontrol.
Det er selvfølgelig helt rigtigt, at uanset hvilken struktur der bliver lavet – om der er flere selskaber med den samme ejer, der jo så kunne handle sammen, så man kunne spørge, om hvile i sig selv-princippet var udfordret – skal vi sørge for, at kontrollen bliver så god som muligt.
Vi er selvfølgelig også tilhængere af, at kontrollen bliver så god som muligt.
Så er der en lang række andre ændringer af stort og småt: den elektriske Storebæltsforbindelse, der etableres, og hvad deraf følger af ændringer i tariffer, gasledninger gennem dansk territorium osv. Hvad angår de enkelte ændringer, der ellers er, skal jeg blot sige, at når man ændrer varmeforsyningslovens formål, så der kommer til at stå, at samfundsøkonomien nu er det overordnede hensyn, og at de miljømæssige forhold indgår heri, er det vigtigt for mig at sikre mig, at det bliver sådan, at man ikke kan tolke det hen til, at de miljømæssige hensyn nu står svagere i formålsbestemmelsen.
Men det kan vi jo eventuelt vende tilbage til undervejs i udvalgsarbejdet, medmindre ministeren direkte på stående fod kan afkræfte det.
Jeg tror også, det har været nævnt undervejs i nogle af de bemærkninger og høringssvar, der har været til forslaget.
På den baggrund kan vi støtte forslaget.
Villum Christensen (LA), 2010-03-23:
Tak for det.
Jeg skal ikke gentage alle elementerne i lovforslaget, men vi finder det positivt, at vi her bliver præsenteret for en lovgivning, der giver mulighed for, at man successivt kan udrulle en obligatorisk digital kommunikation, når det drejer sig om køretøjers registrering.
Det er jo som bekendt altid positivt ikke at tage munden for fuld, når det handler om store it-indsatser.
Lige det med de store it-projekter er jo som bekendt ikke statens spidskompetence, som det også har været nævnt her fra talerstolen.
Vi noterer os også, at erhvervsorganisationerne løbende er blevet hørt under arbejdet med forslaget, og at de ser det som en effektivisering både hos det offentlige og virksomhederne, hvor det måske især er de mindre virksomheder, der også herved kan få et løft i digitalkompetencerne, hvis man kan kalde det sådan.
Af lovforslagets bemærkninger fremgår det imidlertid også, at der har været lovgivet om det i politiets regi helt tilbage i 2006, dog uden at det har ført til noget som helst, og her må man jo desværre nok også sige, at der er brug for et kompetenceløft – og her tænker jeg på noget så enkelt som handlekompetence: Er det mon endnu et område, der er blevet væk i politireformens papirmølle?
Og hvis det er tilfældet, er det måske et fremskridt, at det nu er kommet over til SKAT, selv om der også er gået nogen tid, for jeg er sikker på, at SKAT trods alt, det har vi også lige hørt med det gode eksempel fra hr. Niels Helveg Petersen, er lidt mere opgraderet på it-kompetence-området.
Vi synes samlet set, det er et godt forslag, og kan støtte det.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-03-23:
Det er, fordi der var noget, jeg glemte i første omgang, og det er jo ikke så smart, men det handler om timemålere.
Jeg forstår det, der er fremlagt her, som et forsøg på at undgå at skulle betale ekstra til netselskaberne, for at de gør noget så indlysende rigtigt som at installere timemålere.
Det kan selvfølgelig være, at jeg har taget fejl af det.
Sådan har jeg forstået det.
Vi ved jo alle sammen, at problemet hovedsageligt er her i hovedstadsområdet, hvor et stort elnetselskab, DONG net, bliver ved med bare ligesom at trække den i ørerne.
Men det, jeg så godt vil fremhæve eller spørge til eller foreslå her, er, at når enkelte forbrugere så installerer en varmepumpe eller køber sig en elbil, så burde det jo være sådan, at de havde ret til at få en timemåler, uanset hvor de bor henne, og om de bor i et område, der er dækket af et netselskab, som selv har kunnet finde ud af at investere i timemålere, eller om de bor under et netselskab, som ikke har kunnet finde ud af det. Så det spørgsmål, jeg vil stille her, er, om vi ikke kunne lave det sådan, at man, hvis man har en varmepumpe eller en elbil, hvor det ville være interessant at kunne købe el på svingende markedspriser, får ret til at sige til sit netselskab, at man vil have installeret en timemåler, og at netselskabet så bare må gøre det, uden at det i øvrigt begynder at sige, at det så vil have sine indtægtsrammer yderligere op.
Det er jo ikke nogen stor udgift for netselskabet, og det kommer under alle omstændigheder til at skifte det på et eller andet tidspunkt.
Lykke Friis (V), 2010-03-23:
Lad mig starte med at takke for ordførernes bemærkninger til lovforslaget.
Som det er fremgået, er forslaget jo et samlet lovforslag; man kan også sige, at det er en bredt sammensat buket, der indeholder en række vidt forskellige, men nødvendige ændringer.
Det gælder jo så både initiativer, der skal fremme et intelligent elforbrug og en mere hensigtsmæssig dataudveksling, som mange har været inde på, og initiativer, der skal sikre forbrugerne mod for høje energipriser.
Herudover vil jeg også gerne fremhæve, at vi med forslaget får sikret de nødvendige lovgivningsmæssige rammer for den energispareaftale, der tilbage i november 2009 blev indgået med net- og distributionsselskaberne.
Jeg håber, at lovforslaget vil give anledning til en konstruktiv debat i Energiudvalget, og jeg vil naturligvis beredvilligt svare på de spørgsmål, som drøftelserne måtte give anledning til, herunder bl.a. det spørgsmål, der blev stillet af fru Anne Grete Holmsgaard om kompensation inden for naturgasdelen, og selvfølgelig også det spørgsmål fra hr. Ole Hækkerup vedrørende formålsbestemmelsen i varmeforsyningsloven.
Jeg vil allerede her forsikre om, at der altså ikke ligger nogen intention om at svække miljøet med den ændring af bestemmelsen.
Så med disse bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-03-23:
Som det er fremgået, handler lovforslaget om mange forskellige lovgivninger uden en egentlig indbyrdes sammenhæng.
Formålet er at samle de forskellige love på energiområdet for at kunne få et register: den med det moderne ord omtalte datahub.
Så er vi jo et lille land, og derfor kan man undre sig over, at der så længe har været forskel på øst og vest, og det er jo altså godt, at vi får etableret det her elektroniske kabel over Storebælt, sådan at der ikke længere er den store forskel på øst og vest.
Et lille lovforslag, men et godt skridt fremad mod bedre vilkår for forbrugerne, og derfor støtter Konservative forslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-03-23:
Jeg synes altid, at man skal være fremkommelig, især i Folketingssalen, og derfor vil jeg sige, at jeg synes, at vi skal diskutere det under udvalgsbehandlingen.
Klaus Hækkerup (S), 2010-03-23:
Jeg synes ikke rigtig, at ministeren fik svaret på det spørgsmål, fru Anne Grete Holmsgaard og jeg stillede ham, nemlig spørgsmålet om, om regeringen ville være åben over for at sige, at når man nu laver en kapacitetsgrænse på 6 kW pr. husstand for produktionen for at være omfattet af ordningen, så ville det være muligt at fortolke det sådan – jeg vedgår, at det er et forlig, vi har indgået – at to husstande så i fællesskab må lave et produktionsanlæg på 12 kW, eller at ti almennyttige boliger eller ti andelsboliger må lave et produktionsanlæg på 60 kW.