runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2011-12-19:
Når vi har finansministerens svar, nemlig at arbejdsstyrken vil blive reduceret med 2.000-3.000 fuldtidspersoner, sætter jeg sådan set ikke spørgsmålstegn ved det, så tager jeg det for gode varer, vil jeg sige til hr. Christian Juhl.
Selv om det er en socialdemokratisk finansminister, tror jeg nu alligevel på, at det, hans embedsmænd indstiller han skal svare til Folketinget, er det korrekte.
Så det er et faktum, at når L 36 bliver vedtaget, vil vi reducere arbejdsstyrken med 2.000-3.000 fuldtidspersoner.
Hvad er det så, der får folk til at arbejde? spørger hr. Christian Juhl.
Ja, jeg er personligt ikke selv et sekund i tvivl om, at der skal være et økonomisk incitament.
Det er ikke sikkert, det er det altafgørende, men for langt, langt de fleste.
Og i særdeleshed når vi taler om lavtlønsgrupperne, skal der være en økonomisk gulerod til at komme i arbejde fra at være på offentlig forsørgelse.
Christian Juhl (EL), 2011-12-19:
Tallet er stadig væk meget højt.
Det sagde ordføreren også lige før.
Ordføreren sagde også, at disse folk trækkes ud af arbejdsstyrken.
Mig bekendt er de stadig væk i arbejdsstyrken, selv om de så får en højere ydelse, hvor de måske kan få en smule overskud til det at finde sig et arbejde, tage sig en uddannelse osv.
Og jeg kunne godt tænke mig at vide, om der overhovedet ikke findes en nedre grænse for, hvad Venstre vil lade mennesker leve for i det her samfund.
Jeg siger, hvis der nu teoretisk skulle vise sig at være det.
Hvad er det, der får denne kontanthjælpsmodtager til at tage det arbejde?
Er det ikke sådan, at hvis vedkommende ikke tager arbejdet, mister vedkommende fuldstændig sit forsørgelsesgrundlag?
Ulla Tørnæs (V), 2011-12-19:
Jeg vil sige til hr. Christian Juhl, at det jo er sket for tusinder af mennesker, at man har skiftet den offentlige forsørgelse ud med en lønindtægt.
Ser man på procenten af arbejdsstyrken, for hvem det kan betale sig at arbejde, er den jo steget i netop den periode, som hr. Christian Juhl peger på.
Og netop i den samme periode er der tusinder af mennesker, som har skiftet offentlig forsørgelse ud med en lønindtægt.
Så det, hr. Christian Juhl hævder, er jo ikke rigtigt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-12-19:
Debatten har jo ført meget med sig, siden der var første behandling.
Bl.a. har der været en del fokus på, at den ene i et par på kontanthjælp med to børn efter det her lovforslag, hvis ulykken skulle ske, at det blev vedtaget, skal tjene 29.600 kr. om måneden, hvis vedkommende får arbejde.
Hvilke problemer ser ordføreren i det?
Christian Juhl (EL), 2011-12-19:
Mange tak.
Jeg vil gerne prøve at gentage det spørgsmål, vi ikke fik svar på før.
Hvis lave ydelser skulle inspirere til at søge arbejde mere intensivt end lidt højere ydelser, hvorfor er det så ikke sket fra 2001 til 2011?
Det er da mærkeligt.
Har ydelserne været for høje fra 2001 til 2011, har f.eks. dagpengene været for høje?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Socialdemokraterne har helt grundlæggende en målsætning om, at færre mennesker skal leve i fattigdom.
Det gælder ude i verden, og det gælder også her i Danmark.
Derfor har vi gentagne gange fremsat forslag i Folketinget om afskaffelse af de lave fattigdomsskabende ydelser, som vi har i kontanthjælpssystemet.
Hvornår er man egentlig fattig?
Findes der overhovedet fattigdom i Danmark?
I Socialdemokratiet er vi uforstående over for den vilje til at skabe særlig forringede levevilkår og øget ulighed.
Vi finder det uværdigt, at mennesker i Danmark skal leve på meget lave ydelser.
Vi finder det urimeligt at fastholde et ydelsessystem, der bevidst skaber fattigdom.
Og vi finder, at de fattigdomsskabende ydelser er i direkte modstrid med solidaritetsprincippet i det danske velfærdssamfund, hvor man har pligt til at yde og ret til at få hjælp, når man har brug for det.
I Socialdemokratiet er vi bekymrede over, at antallet af fattige, børn i fattigdom og familier, der sættes på gaden, stiger.
Danmark er et af verdens rigeste lande, men alligevel bor folk på gaden.
De lever af at samle flasker eller går tiggergang til varmestuerne rundtom i landet.
Dyb fattigdom og et liv i armod er virkeligheden, og det kan vi ikke være bekendt.
Men det kræver selvfølgelig, at man kan se det og vil se det.
Der, hvor det er meget tydeligt lige nu, er på antallet af familier, der søger og får julehjælp.
Antallet er næsten fordoblet i forhold til sidste år.
Er det tegn på faldende fattigdom?
Nej, det skal man være blind for at påstå.
Er det tegn på stigende fattigdom?
er det tegn på fattigdom.
Men som sagt kræver det, at man kan og at man vil se det.
Det er bekvemt af oppositionen at forsøge at forfladige debatten og flytte fokus fra fattigdommen ved at proklamere, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Prøv lige at holde fokus et øjeblik.
Det skal naturligvis kunne betale sig at arbejde, men det er et udtryk for kynisme at lade dette være grundlag for ikke at ville forholde sig til, at der er fattigdom i Danmark.
I Socialdemokratiet mener vi ikke, at det økonomiske incitament, der ligger i de nedsatte ydelser, kan retfærdiggøre den fattigdom og manglende deltagelse i fællesskabet, som en stor gruppe mennesker må leve med på grund af de lave ydelser.
Det gælder særlig dem, der er sat på starthjælp eller fik taget den ene kontanthjælp væk på grund af timereglen.
De lave ydelser i kontanthjælpssystemet har først og fremmest bidraget til, at der er blevet flere fattige i Danmark.
Det kan vi ikke være bekendt, og derfor skal de lave ydelser fjernes.
Ulla Tørnæs (V), 2011-12-19:
En opfordring, som jeg fuldt ud kan tilslutte mig.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Jeg tror, at han bare mener begge dele.
Jeg kan jo ikke vide, hvad skatteministeren har ment, da han sagde det der, men sådan som jeg hører det, siger han jo bare noget fornuftigt.
Man skal afskaffe fattigdomsydelserne, og vi skal ud af krisen.
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-19:
Det var da helt rart til en afveksling at se en Socialdemokrat gå på talerstolen, for normalt skulle det være sådan, at man er stolt af det, man kommer med i en finanslov.
Jeg kan så konkludere, at det var man ikke af det tidligere forslag, da man blev nede.
Men tak til ordføreren for at gå på talerstolen.
Hr. Lennart Damsbo-Andersen står og siger, at nu fjerner man fattigdomsgrænsen, man hæver ydelserne, og de dårligst stillede skal have mere at gøre godt med, især her op til jul.
Det bliver så først næste jul eller sådan noget, men alligevel.
Hvordan hænger det så sammen, når man samtidig går ud og siger, at vi bare giver noget mere i starthjælp og kontanthjælp, men vi tager det lige igen ved at hæve afgifterne på forbrugsvarer, på madvarer, på fjernvarme?
Hvordan hænger det egentlig sammen, at man giver med den ene hånd og tager med den anden hånd?
Er de ikke lige dårligt stillede, når de har betalt de afgifter, Socialdemokratiet og resten af regeringen plus Enhedslisten har pålagt dem?
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-12-19:
Jeg vil jeg bare høre, om skatteministeren er helt galt på den, når han har udtalt, og jeg citerer: Afskaffelsen af fattigdomsydelserne er i den grad afgørende for, at Danmark kommer videre og kommer ud af krisen.
Er skatteministeren helt galt på den, når han siger sådan?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Nej, men det sørger i hvert fald for, at der er en hel masse familier i Danmark, der kommer ud af en økonomisk krise.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-12-19:
Jeg vil sådan set spørge den socialdemokratiske ordfører om, hvorvidt det at afskaffe 450-timers-reglen, kontanthjælpsloftet og starthjælpen er noget, der sørger for, at Danmark kommer ud af krisen.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Nu gør hr. Joachim B. Olsen netop det, som jeg talte om før: blander tingene fuldstændig sammen.
Det, som vi skal forholde os til her, er det, som bliver kaldt fattigdomsydelser, dvs. de lave ydelser, der ligger under størrelsen på kontanthjælpen.
Det er det, som alle er enige om.
Alligevel har Folketinget i forskellige omgange med forskellige flertal besluttet at indføre lavere ydelser end det, man finder er rimeligt.
Det er klart, at der derfor er nogle, hvis ydelser ligger lige i nærheden af kontanthjælpen, dvs. at de også har mulighed for at føre et anstændigt liv, og som hr. Joachim B. Olsen siger, har de også et rådighedsbeløb, der er til at leve for.
Men det ændrer ikke ved, at der er tusindvis af familier i Danmark, hvor børnene ikke har mulighed for at tage med til deres kammeraters fødselsdag, fordi der ikke er råd til en fødselsdagsgave, og som ikke har råd til at holde den jul, som de gerne vil.
Heldigvis er der en masse organisationer, der stiller sig op og siger, at de gerne vil hjælpe med julepakker.
Dem skal man jo kvalificere sig til ved at have et rådighedsbeløb, der ligger mellem 2.000 og 3.000 kr. om måneden for en familie.
Det er ikke rimeligt.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-19:
Det var da et interessant svar.
Jeg vil godt vædde med, at havde jeg stillet ordføreren det spørgsmål, den dag vi havde åbningsdebatten, havde jeg fået et helt, helt andet svar.
Alligevel vælger man så at sørge for, at den her familie nu har 14.300 kr. i rådighedsbeløb om måneden hele året, på trods af at ordføreren ikke mener, at de er fattige, og man gør dermed tilskyndelsen for den familie til at komme i arbejde mindre.
Man siger til de folk, der er i arbejde: I skal betale skat, som skal gives til de her mennesker, selv om de ikke er fattige.
Jeg synes, det er helt utroligt, at et arbejderparti kan stå og sige sådan nogle ting.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Som jeg hører det, lyder det ikke, som om de er fattige.
Som det ligger lidt i spørgsmålet, synes jeg, at hr. Joachim B. Olsen har ret i det, men uanset hvad vi nu mener om den familie, som hr. Joachim B. Olsen taler om, ændrer det jo ikke ved, at en lang række familier, der er på kontanthjælp og på de meget lave ydelser, starthjælp, introduktionsydelse, lever i fattigdom.
Det kan man jo se alene ud af det forhold, at der er rigtig, rigtig mange, der rent faktisk kan få en julepakke, når de beder om den.
Man skal kvalificere sig til at få den ved at have et rådighedsbeløb, der ligger et sted mellem 2.000 og 3.000 kr. om måneden, og det er jo en helt, helt anden boldgade end det, som hr. Joachim B. Olsen taler om.
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-19:
Jeg kan berolige hr. Lennart Damsbo-Andersen med, at Dansk Folkeparti også stemmer imod de andre forslag.
Det var slet ikke vores tankegang, at de skulle have været indført.
Men i den forbindelse er det lidt mærkværdigt, at hvis man tager et af løfterne fra valgkampen, i hvilken Socialdemokratiet og også SF, tror jeg, var ude at sige, at pensionister skulle have 5.000 kr. mere, ser man, at det løfte forsvandt.
Men de får altså godt nok lige afgifterne, og de er egentlig dårligere stillet end mange kontanthjælpsmodtagere, men de får altså lige den afgift der.
Den politik, Socialdemokratiet fører, hænger jo ikke sammen.
Det er et spørgsmål om, at man har tilgodeset Enhedslisten for at få fat i det, man kalder fattigdomsydelser.
Det er måske en lille gulerod til SF, der er forsvundet ud af systemet i dag.
Alligevel hænger det ikke sammen, for man giver med den ene hånd og tager med den anden.
Alle får et rap over fingrene, når de skal ud at købe dagligvarer.
Så giver man lige en gruppe her lidt mere i starthjælp, der bliver lavet om til kontanthjælp, vi fjerner kontanthjælpsloftet, men vi tager godt nok lige pengene igen, for dem skal vi have ind i statskassen igen.
Sådan stikker man folk blår i øjnene.
Jeg forstår ikke, at Socialdemokratiet synes, at det er ideelt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Så vidt jeg kan regne ud, er det sådan, at de afgifter, som vi formentlig vedtager i Folketinget inden så mange dage, rammer alle i befolkningen, også dem på de laveste ydelser, uanset om den lov, vi taler om her, bliver vedtaget eller ej.
Så det, vi kan sige, er, at hvis Dansk Folkeparti vælger ikke at stemme for det her forslag, bringer det de fattige ud i yderligere fattigdom.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-19:
Tusind tak.
Dengang var det til SF's ordfører, og det spørgsmål gik på: Er en familie med to børn på kontanthjælp ifølge ordføreren fattig, når de de første 6 måneder af året, efter at de har betalt deres skat, deres varme, deres el, deres udgifter til daginstitution, har et rådighedsbeløb på 14.300 kr. om måneden, og når de de sidste 6 måneder af året har et rådighedsbeløb på 12.000 kr., efter at de faste udgifter er betalt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Hr. Bent Bøgsted har jo en meget god måde at blande de forskellige love sammen på.
Det er selvfølgelig også fair nok.
Det, som jeg og den her lov har fokus på, er, at vi har en række mennesker, som bliver bragt i fattigdom.
Vi kan simpelt hen ikke være bekendt, at vi ikke forholder os til, at vi er nødt til at sætte dem op.
Så hjælper det ikke noget, at man begynder at tale, som hr. Bent Bøgsted gør, om andre lovforslag eller gør nogle andre ting, for det rammer jo, ligesom jeg sagde før, alle borgere i det her land.
Pernille Skipper (EL), 2011-12-20:
Måske har ordføreren lidt svaret på mit spørgsmål, men ordføreren siger, at Dansk Folkeparti gerne vil slå hårdt ned – hårdt ned – på de unge kriminelle.
Og nu lyder det måske dumt, men jeg mener det faktisk helt alvorligt: Hvorfor?
Altså, der er både blevet sagt, at det er, fordi det skal afskrække unge fra at begå kriminalitet, at de ved, de bliver straffet, og der er blevet sagt, at det skal forhindre dem i at gøre det igen.
Der er endda også blevet sagt, at det skulle have betydning for ofrene, om de unge efterfølgende bliver straffet.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2011-12-20:
Jeg vil godt starte med at spørge fru Pia Adelsteen, om det hos Dansk Folkeparti slet ikke gør noget indtryk, når samtlige eksperter inden for det her område siger: Jamen det virker ikke, det giver ikke mindre kriminalitet.
Tværtimod giver det måske mere kriminalitet, for ved at kriminalisere 14-årige er man faktisk med til at sende dem ind i en løbebane, der kan være svær at komme ud af.
Gør det slet ikke noget indtryk på fru Pia Adelsteen?
Jeg regner med, at begge vores partier sådan set deler synet om, at vi gerne vil undgå kriminalitet i dette samfund.
Gør det slet ikke noget indtryk på fru Pia Adelsteen, at eksperter peger på, at ved at sænke den kriminelle lavalder har man faktisk været med til at gøre det modsatte, nemlig at skabe mere kriminalitet?
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-20:
Eller skal vi sige, at 95 pct. er enige, og så er der 5 pct., der går imod strømmen.
Og så lytter jeg ikke ret meget til eksperter, jeg har en holdning til det her, det har vi i Dansk Folkeparti.
Jeg sidder så med en artikel fra Information, hvor en – jeg ved ikke, om jeg vil kalde ham ekspert, men i hvert fald en, der er uddannet pædagog og siden har taget en diplomuddannelse i socialpædagogik og en systemisk lederuddannelse – skriver: »At nedsætte den kriminelle lavalder handler om at give de unge mennesker en chance for at rette op på deres liv.«
Så kan man jo diskutere, hvem man skal være enig med, hvem der er eksperter, og hvem der ikke er.
Det er i hvert fald Dansk Folkepartis holdning, at den kriminelle lavalder skal ned.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2011-12-20:
Men hvorfor så stoppe ved 12 år, hvis man skal følge fru Pia Adelsteens og DF's argumentation?
Hvad, hvis der er en 11-årig, der har begået noget kriminelt, hvorfor så stoppe ved 12 år?
Altså, jeg tænker lidt, at når man nu siger, at man vil have en 12-års-grænse, må det også være, fordi børn på et eller andet tidspunkt simpelt hen må være for unge til, at man tør straffe dem.
Hvorfor stoppe ved 12 år?
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-20:
Man kunne såmænd sagtens argumentere for, at det skulle være lavere, det kunne man godt.
Det, der er vigtigt at fastslå, er, at Dansk Folkeparti ikke ønsker at sætte børn i fængsel – det er meget vigtigt at fastslå.
Det, der er vigtigt at fastslå, er, at jo yngre børnene er, og jo hurtigere man får fat i dem, jo nemmere har man ved at rette op på det.
Jeg er selv mor, mine børn er gudskelov voksne nu, var jeg ved at sige.
Når de er 15 år, er de konfirmeret, og de føler sig voksne, og der er det godt nok svært at få rettet op på noget som helst, hvis de er kommet ind i en kriminel løbebane.
Derfor er det vigtigt, at vi får fat på dem så tidligt som muligt.
Pernille Skipper (EL), 2011-12-20:
Jeg er ikke helt sikker på ...
der blev igen svaret flere ting, ja, mange forskellige ting.
Jeg vil spørge ordføreren: Kunne ordføreren ikke være med på, at vi i højere grad brugte nogle af de erfaringer, der er med konfliktråd, også over for unge, som er på vej ind i en kriminel løbebane, genoprettende handlinger, så de unge er med til at se, hvad konsekvenserne er af deres handlinger, i stedet for at man sætter børn ind i et retssystem, som formentlig bare vil forværre situationen for dem?
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-20:
Jeg har for så vidt ikke noget imod konfliktråd, overhovedet ikke.
Det kan være ganske givtigt at komme ud og se, hvad man har gjort.
Men når jeg taler om ofrenes retsfølelse, handler det bl.a., som man kan læse i en artikel, om en 14-årig, der er blevet overfaldet af en anden 14-årig, hvor vedkommende, der er gerningsmand, nu ikke bliver retsforfulgt, og hvor offeret simpelt hen er bange for at gå uden for sin dør, fordi han er bange for at møde vedkommende.
Nå, man kan åbenbart tillade sig at tæske mig og gøre, hvad man vil, uden at der sker noget som helst.
Den 14-årige, som har gjort det her, er altså ikke på en eller anden institution nu, og det synes jeg er et problem – det synes jeg simpelt hen er et problem.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2011-12-20:
Tak, formand.
Før jeg går i gang, kan jeg som en servicemeddelelse fortælle, at jeg i denne ordførertale vil benytte mig af lidt større ord, end jeg ellers plejer, men jeg lover selvfølgelig at overholde god skik.
Og det vil jeg, fordi jeg virkelig har glædet mig til denne dag, for i dag starter fra denne talerstol opgøret med et af de sorteste huller inden for dansk retspolitik de sidste 10 år.
Børn på 14 år er børn.
Eksperter peger på, at børn i den alder slet ikke er modne nok til at forstå deres gerninger, og ved at kriminalisere dem i så tidlig en alder er der stor risiko for, at de vokser op til et liv med en kriminel løbebane.
Da man sidste år valgte at sænke den kriminelle lavalder fra 15 år til 14 år, var det stik imod alle anbefalinger.
Der var ikke en eneste positiv sætning blandt de mange, mange høringssvar.
Statistikkerne pegede faktisk på, at det gik i den rigtige retning, når det kom til 14-åriges kriminalitet, og desuden var der ikke plads på de sikrede institutioner.
Det var altså imod al fornuft, at man valgte at sænke lavalderen.
De 14-årige blev taget som gidsler i et politisk spil: et spil om at fremstå som værende handlekraftige, et spil om symbolpolitik.
Og helt ærligt: Man kan lave symbolpolitik i forbindelse med grænsebomme og andet gøgl, men at tage Danmarks børn som gidsler i sådan et spil for at fremstå som værende handlekraftige, synes jeg grænser til noget af det værste, man overhovedet kan gøre som politiker.
Jeg kan stadig blive arrig over det, men lad os nu se fremad.
Vi står i en ny situation.
Vi står med et nyt flertal, og vi har tænkt os at bruge det, men det er ikke kun os, der står i en ny situation, og derfor vil jeg meget gerne appellere til Venstre og Konservative.
Jeg har stor respekt for begge partier, og jeg ved, at man ikke altid brød sig om den parlamentariske skruetvinge, man var sat i i sin tid som regering.
Så Venstre og Konservative bør glæde sig, for de står også nu i en ny situation – i en situation, hvor man ikke skal trækkes med DF's værdipolitiske stramninger.
Venstre og Konservative er frie.
Sænkelsen af den kriminelle lavalder var en del af et kompromis.
Det bygger vores demokrati på, og det har jeg sådan set respekt for, men man behøver ikke at gøre kompromiserne til ens egen holdning.
Og indtil 2010 var hverken Venstre eller Konservative for, at lavalderen skulle sænkes.
DF fremsatte forslaget tilbage i 2005.
Og fru Lene Espersen sagde det så smukt i sin ministertale dengang – jeg gætter på, at det har været her fra talerstolen: »Lad mig slå det fast med det samme:Regeringen er ikke enig i, at den kriminelle lavalder bør sænkes.
Unge under 15 år har stadig først og fremmest brug for omsorg og støtte i deres udvikling hen imod at blive voksne.«
Og jeg kunne da ikke være mere enig.
Det skal siges til Venstre og Konservative, at vi ikke har brug for deres stemmer, der er flertal for forslaget.
Det er ikke det, men hvor kunne det være smukt, hvis vi havde et meget bredt flertal i Folketinget, som faktisk ville lytte, som ville lytte til fornuften.
Det skal siges, at det er alt, jeg ønsker mig til jul.
Tak for ordet.
Tom Behnke (KF), 2011-12-20:
Jeg kan forstå, at Det Radikale Venstres politik er baseret på, hvad eksperterne mener.
Det er jo fair nok.
Det kan man godt gøre.
Andre har sådan lidt den politik, der står på forsiden af B.T.
Sådan er der forskel på partier.
Men når nu det så er et faktum, vil jeg gerne høre: Hvad anbefaler eksperterne at den kriminelle lavalder skal være?
Ole Hækkerup (S), 2011-12-20:
Jeg er meget spændt på at se, hvor stort det problem i virkeligheden er.
Jeg tror nemlig, at det er en ret tænkt problemstilling, at man står med en hel masse dømte, der skal ifalde straf.
Men jeg har den grundlæggende holdning, vil jeg sige til hr. Kristian Jensen, at også selv om man er under 15 år, skal man da i høj grad samles op.
Det skal da ikke være sådan, at man bare ignorerer det, hvis folk har begået noget forkert.
Intet kunne da være værre.
Jeg synes tværtimod, at noget af det, der har været galt under årene med VKO, har været, at man i for ringe grad har samlet folk op.
Man har i virkeligheden haft et system, der har givet folk alle mulige forskellige signaler, når de er kommet i kontakt med systemet.
De har måske oplevet konsekvens hos politiet, men de har ikke oplevet den samme konsekvens senere på institutioner.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2011-12-20:
Jeg tror, at der er forskel på det fra ekspert til ekspert.
Jeg tror faktisk, at mange eksperter gerne vil have den endnu højere op.
Men man kan sige, at med dette skridt tager vi i hvert fald et skridt i den absolut rigtige retning, og det er jeg rigtig, rigtig glad for.
Så kan vi altid diskutere, om vi skal have en endnu højere kriminel lavalder.
I første omgang er Radikale Venstres holdning, at vi lytter til de anbefalinger, der er, nemlig at man vælger at sætte den op til 15 år igen.
Tom Behnke (KF), 2011-12-20:
Men se, er der måske ikke nærmere tale om, at det, som forskningsenheden har svært ved, er at udskille de mange, mange tiltag, som den borgerlige regering gjorde i forhold til at skærpe konsekvenserne, i forhold til forebyggelse, præventive tiltag, den ene indsats efter den anden.
Der kan det være svært i alle de tiltag at pille et tiltag ud og sige, at lige nøjagtig det tiltag havde den og den effekt, men at tilsammen har alle de tiltag, den borgerlige regering gjorde, bevirket, at kriminaliteten er faldet og faldet.
Det er formentlig det, eksperterne mener, når de siger, at det kan være svært at sige, at det præcis var det, der gjorde det.
Men ordføreren siger, at de ikke skal dømmes som voksne, at de efter den sociale lovgivning skal placeres på institutioner, når de har begået grov kriminalitet, og så vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvad er forskellen på den institution, man bliver placeret på, hvis man er idømt en ungdomssanktion, og den institution, man bliver placeret på, hvis det af de sociale myndigheder bliver besluttet, at man skal være placeret på den?
Hvad er forskellen på institutionerne?