runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2010-10-07:
Jeg mener grundlæggende ikke, at der skal nedsættes en kommission, hver gang vi er politisk uenige, for så ville man få rigtig mange af dem.
Processen, som sådan set er meget almindelig, er, at rigsrevisor undersøger nogle ting, giver undersøgelsen videre til statsrevisorerne, som kommer med kommentarer til den, og så er det i øvrigt i det her hus, at vi behandler de konklusioner, der bliver draget.
De politiske konsekvenser bliver, som et flertal måtte mene de skal være.
Det er helt normal procedure, og det er også sket i det her tilfælde.
Jeg har så tilladt mig at være uenig i den konklusion, som Rigsrevisionen kom med, fordi jeg mener, at de heller ikke synliggjorde, at man på et tidligere tidspunkt kunne have fået den samme kapacitet for færre penge.
Det er altså det, det handler om, og jeg ved, at jeg gentager mig selv.
Det nytter ikke noget at sige til danskerne, at de har frit valg og i øvrigt ikke har nogen steder at gå hen.
Jeg kan huske de sidste år af Nyrupperioden, hvor han gav danskerne frit valg, men de havde ikke et sted at gå hen, så jeg har nogle gange tænkt på, hvad de kunne bruge det til.
Men vi havde den holdning, at det her med frit valg skulle være reelt, og det betyder, at man får en rettighed.
I starten var det sådan, at hvis man skulle vente i mere end 2 måneder, kunne man tage pengene med til et andet sted, hvor der var mulighed for at få behandling.
Det er der 350.000, der har gjort.
Ole Sohn (SF), 2010-10-07:
Jo, men når der nu er kommet oplysninger frem om, at rigsrevisoren ikke havde det materiale til rådighed, som siden hen er kommet frem i debatten, jamen så er der da kommet nye oplysninger frem.
Når statsministeren på et samråd i Finansudvalget sagde, at der ikke var tale om overbetaling, og han forleden til pressen sagde, at der har været tale om overbetaling, jamen så er det da klart, at det er noget, der interesserer Folketinget. Så mit spørgsmål er: I hvor høj grad har overbetaling fundet sted, og kunne de penge, altså 100-200 mio. kr., som ifølge statsministeren sparedes, ikke have været brugt bedre til at behandle syge for, frem for til at præmiere og forgylde en privat erhvervssektor?
Det er jo et spørgsmål om prioritering af skatteborgernes penge, og det er det, Rigsrevisionen har kritiseret.
Peter Christensen (V), 2010-10-07:
Jeg er helt uenig i alle tre ting.
Altså, statsministeren har ikke sagt, at der er sket overbetaling.
Og til det sidste vil jeg sige, at det jo netop bygger på en total misforståelse.
Det er simpelt hen ikke korrekt, at hvis man havde ladet danskerne blive stående på venteliste og de så var blevet behandlet på et eller andet tidspunkt, når de kunne komme til i det offentlige, ville man have fået nogle penge i overskud.
Der var ikke nogen penge at spare ved ikke at have haft det nuværende system.
Der ville bare have været en forskel, og det er måske der, hvor vi virkelig er uenige, og den er, at de ville have stået længere på venteliste ud fra noget, som så alene bygger på den ideologi, at man ikke vil have, at private sygehuse er med til at løse den her opgave.
Og det er jo en fair diskussion.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-10-07:
Tak, hr. formand.
Jeg vil da gerne kvittere for en god tale fra hr. Peter Christensen.
Jeg synes specielt, det var spændende at høre om betragtningerne omkring S og SF’s skattepolitik, som jo må siges at ville være særdeles arbejdsløshedsskabende, såfremt den blev til skinbarlig virkelighed.
Men det, som der ikke blev sagt i talen, var noget om EU, og der noterede jeg mig i hvert fald i statsministerens redegørelse i tirsdags, at man stadig væk fra regeringens side syntes, at det ville være glimrende med en folkeafstemning om at få afskaffet den danske krone og få indført euro i Danmark.
Nu kan man jo se på alle meningsmålingerne, at borgerne i Danmark ikke ønsker at få euroen.
De er faktisk meget glade for at have kronen.
Derfor kan man jo godt fristes til at tro, at det der med at sige det i åbningsdebatten hvert år, ligesom er blevet sådan en tradition, ligesom når vi holder juleaften.
Man skal sige, at man egentlig ønsker, at euroen skal indføres i Danmark.
Der vil jeg gerne spørge ordføreren: Er det egentlig noget, Venstre vil gøre noget ved, eller er det bare noget, man siger?
Peter Christensen (V), 2010-10-07:
Vi ønsker at afskaffe forbeholdene.
Vi mener dybest set ikke, at de gavner Danmark, og det synspunkt har vi haft hele tiden.
Det har vi for stort underskud til.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-10-07:
Jo, men det er dér, man så måske godt kan undre sig lidt, for nu er jeg ikke selv så glad for den der euro.
Jeg synes faktisk, at vi i de EU-lande, der har fået den, kan se, at det har betydet markant højere forbrugerpriser og en udhuling af reallønnen for borgerne.
Det så vi da ikke gerne blev konverteret til danske forhold, for det ville jo ikke være noget, der ville skabe arbejdsglæde og motivation og i øvrigt øget forbrug i Danmark.
Derfor kan det undre mig, at man i regeringen tilsyneladende bliver ved med at trække den her kæphest af stalden hvert år ved åbningsdebatten og siger: Vi vil gerne have afskaffet kronen.
Men man gør ikke noget ved det.
Jeg synes faktisk også, som ordføreren selv siger, at man må erkende, at borgerne ikke ønsker at afskaffe kronen.
Jamen hvorfor erkender regeringen så trods alt ikke, at borgerne synes noget andet end regeringen, og lader være med at tage den her diskussion en gang om året, som egentlig ikke bunder ret meget dybere, end at man bare er nødt til at sige det for at please arbejdsgiverne?
Per Ørum Jørgensen (KD), 2010-10-07:
Jeg vil gerne rose ordførerens tale.
Jeg synes, den var meget ansvarlig, og netop ansvarlighed er jo det, det handler om her under finanskrisen.
Vi har jo i den seneste tid nærmest set sådan et borgerligt kapløb om, hvem der kan fyre flest offentligt ansatte, hvem der hurtigst kan afskaffe efterlønnen, og hvem der kan sikre de størst mulige skattelettelser.
Jeg blev meget beroliget i går, da jeg hørte statsministeren i tv-duellen sige: Vi har ikke råd til skattelettelser lige nu.
Det er Kristendemokraterne meget enige i.
Peter Christensen (V), 2010-10-07:
Politikken passer fuldstændig til vores ønske, nemlig at skabe bedre rammevilkår for virksomhederne.
Jeg anerkender jo fuldt ud, at Liberal Alliance har et andet ambitionsniveau, når de foreslår at afskedige 40.000 offentligt ansatte for at sætte skatten yderligere ned.
Det er jo en fair melding at give.
Til spørgsmålet om, hvorvidt vælgerne kommer til at tage stilling til at beskatte danskerne yderligere eller at sætte skatten ned, så mener jeg helt klart, at det er det, vælgerne kommer til, når valget skal afholdes inden for et lille års tid.
Vi er i fuld gang med at få indfaset en skattereform, som sætter skatten ned på den sidst tjente krone.
Over for det står en opposition, som Liberal Alliance bestemt ikke er en del af, og som vil øge marginalskatten.
Så ja, danskerne kommer i høj grad til at forholde sig til, hvad Danmark skal leve af i fremtiden: om det er gæld og højere skatter, eller om det er bedre konkurrencevilkår, så vi kommer til at tjene nogle flere penge og få vækst i det her land.
Per Clausen (EL), 2010-10-07:
Det vil sige, at vi nu har fået afsløret, at det er De Konservatives opfattelse, at den daværende konservative sundhedsministers spindoktor sådan set fejlinformerede Det Konservative Folkeparti, fordi det af det, der blev skrevet der, jo klart fremgik, at der havde været tale om en overbetaling, og at der skulle gøres op med det.
Det var også det, som den konservative partiformand sagde i offentligheden.
Det, som jeg sådan set har forstået, er, at forklaringen på, at en konservativ minister valgte at sige et til det konservative partiapparat – formentlig sandheden – og noget anden til Folketinget, var, at man godt ville have et opgør med det misbrug af offentlige midler, der skete, men at man på den anden side også godt ville dække over, at den nuværende statsminister faktisk forsøgte at holde det skjult.
Og det er jo det, der har skabt problemet.
Nu kan jeg konstatere, at det er den daværende sundhedsminister og det er formanden for Det Konservative Folkeparti, som er løbet med en historie, der intet har på sig, fordi der aldrig er blevet betalt for meget til privathospitalerne.
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-07:
Jeg håber, at debatten, som jo er en af vores helt store debatter, kan være en status over dansk demokratis tilstand, for ordføreren har jo været meget markant om en institution, der er helt enestående i det danske demokrati, nemlig Rigsrevisionen og muligheden for at kontrollere, hvad det er, der foregår.
Vi har nu haft et forløb, hvor det er blevet helt klart, at Sundhedsministeriets egen rapport bekræfter Rigsrevisionens konklusioner om overbetalingen i sundhedsvæsenet, og derfor vil jeg spørge ordføreren, om ordføreren fastholder, at rigsrevisor har været politiserende, og at det er et makværk, som Rigsrevisionen har lavet, når det kommer til diskussionen om overbetalingen i sundhedsvæsenet.
Peter Christensen (V), 2010-10-07:
Jeg er ikke enig i den præmis, der er lagt til grund for den konklusion, for den bygger jo grundlæggende på, at man, da man går ind og laver aftalen med de private hospitaler, så ville have kunnet fået den samme mængde operationer stillet til rådighed, hvis man havde givet en lavere pris på det tidspunkt.
Det, vi ville i Venstre, var jo at sige til de mange danskere, at de i stedet for at stå på venteliste skulle have lov til at gå et andet sted hen, hvis de skulle vente i mere end 2 måneder – det var det i starten – men det krævede, at de havde et sted at gå hen.
Så det betyder i dag, at 350.000 danskere er sluppet for ventelisten og i stedet for er blevet behandlet i privat regi.
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-07:
[Lydudfald]
… at ordføreren ikke er omfattet af ministeransvarlighedsloven, for så tror jeg, at det ville være meget klart, at der ikke blev svaret på spørgsmålet.
Spørgsmålet var i al sin gribende enkelhed: Fastholder ordføreren, i lyset af at Sundhedsministeriets egen rapport har bekræftet Rigsrevisionens undersøgelse, at Rigsrevisionen politiserer og har lavet et makværk?
Peter Christensen (V), 2010-10-07:
Jeg mener ikke, at den konklusion, som kom, synliggjorde, at man i den indledende periode kunne have fået de ydelser og den mængde til en lavere pris.
Og det er sådan set det, det handler om.
Så er det rigtigt, at det, da det har virket i et par år, også er regeringens opfattelse, at man skal genforhandle priserne, og det lykkedes også at få dem ned.
Men det tilbageskuende, at man på forhånd siger, at det burde man kunne have fået billigere.
Jeg mener, at det simpelt hen hverken er synliggjort ved beregninger eller på anden vis, og derfor er jeg sådan set uenig i den konklusion.
Per Clausen (EL), 2010-10-07:
Nu er der jo kommet den helt nye tradition i Folketinget, at man skal gætte sig til, hvad det er, der bliver svaret på, når man har stillet et spørgsmål, fordi man ikke kan være sikker på, at det har noget med spørgsmålet at gøre.
Og det lever hr. Peter Christensen jo meget godt op til.
Men jeg vil godt spørge hr. Peter Christensen, om jeg skal forstå det, han nu siger, sådan, at da Sundhedsministeriets embedsmænd og Konkurrencestyrelsen i 2006 meget klart sagde, at nu var markedet så godt i gang, at man kunne opnå økonomiske gevinster ved at sende de her behandlinger i udbud, så vidste de ikke, hvad de snakkede om. Så havde de uret.
Peter Christensen (V), 2010-10-07:
Jeg svarer meget gerne på spørgsmål, også selv om de er polemiske.
Men det ændrer bare ikke ved, hvad fakta er i den her forbindelse.
Det er, at da markedet var godt i gang og der var en stor patientgruppe, som netop ikke ønskede at være på venteliste, men ville søge ud på de private hospitaler for at få deres sygdomme behandlet, var der også ved at være en volumen, der gjorde, at man kunne få priserne ned.
På det tidspunkt – det er sådan set også det, den rapport går ind og kigger på, sådan som jeg har forstået det – spørger man: Hvad er situationen nu, vil vi fremadrettet kunne sætte priserne ned?
Og det lykkedes også for regeringen at få forhandlet bedre priser.
Man tager udgangspunkt i den mest effektive del af de offentlige sygehuse.
Det får mig i øvrigt også til at sige, at havde man taget udgangspunkt i gennemsnittet af prisen for de offentlige ydelser, ja, så ville de private skulle have haft endnu mere på det tidspunkt.
Men man vælger at sige, at de private skal gøre det lige så godt som de bedste offentlige.
Det betyder jo sådan set, hvis jeg skulle følge den her terminologi, at der så skulle være masser af offentlige sygehuse, der bliver overbetalt.
Det kan man også sige om børnepasningsområdet, hvor der er en meget stor forskel på, hvor god man er til at løse opgaverne.
Per Clausen (EL), 2010-10-07:
Jeg vil gerne sige til hr. Peter Christensen, at han meget godt lever op til den standard, ministre har for deres svar i dag.
Men jeg vil godt gentage mit spørgsmål til hr. Peter Christensen.
Ville hr. Peter Christensen ikke gerne have vidst, at Sundhedsministeriets embedsmænd og Konkurrencestyrelsen allerede i 2006 klart sagde, at hvis man sendte de her behandlinger i udbud, ville man spare penge?
Og ville han ikke, da han var ude at kritisere rigsrevisoren i voldsomme vendinger, gerne have vidst det samme, som den konservative folketingsgruppe vidste, fordi den daværende sundhedsminister mente, at man godt kunne føre Folketinget bag lyset, lyve over for Folketinget, men også mente, at det var vigtigt og rigtigt at fortælle sandheden til den konservative folketingsgruppe?
Ville hr. Peter Christensen ikke som folketingsmedlem gerne have været lige så velinformeret om, at der var tale om en systematisk overbetaling, som den konservative folketingsgruppe var?
Peter Christensen (V), 2010-10-07:
Jeg vil gerne tage det sidste først: Det er uden for enhver diskussion, at der skal gives både dækkende og præcise svar til Folketinget.
Men jeg anerkender ikke den præmis om, at der er blevet systematisk overbetalt.
Det er ganske enkelt ikke rigtigt.
Pludselig bliver det med udbud draget ind i debatten.
Det er jo korrekt, at regionerne hele tiden har kunnet sende en mængde opgaver i udbud.
Det har bare ikke noget at gøre med det udvidede frie sygehusvalg, som handler om at give den enkelte dansker, den enkelte patient, nogle rettigheder, som i øvrigt er helt unikke, og som vi bør være rigtig stolte af i Danmark.
Vi er ikke systemtænkere, men tager udgangspunkt i den enkelte syge dansker og siger til den pågældende, at hvis det offentlige system – hvilket vi i øvrigt så under hele Nyrupperioden – ikke kan levere de ydelser, som mennesker har krav på, så skal de have lov at tage pengene med ud af det offentlige og et andet sted hen.
Det er derfor, vi er stolte af den politik, vi har gennemført, for der er 350.000 danskere, som er sluppet for ventelister.
Jeg er mere optaget af mennesker end af systemer.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-10-07:
Jeg blev helt salig, da jeg hørte ordførerens tale, for man blev jo henvist til sådan en slags drømmeverden, hvor der er en enorm forskel på regeringens og oppositionens økonomiske politik.
Misforstå mig ikke, vi foretrækker til enhver tid en borgerlig regering frem for en rød regering, der vil hæve skatterne og komme med flere forbud.
Ordføreren fra Folketingets talerstol siger: Får vi flere virksomheder ved at hæve erhvervsbeskatningen?
Nej, tværtimod.
Får vi flere kloge hoveder ved at hæve marginalbeskatningen?
Nej, tværtimod.
Så er jeg bare nødt til at stille et spørgsmål: Hvor er den logiske, handlingsmæssige konsekvens af at stå og højt og tydeligt at sige nej, tværtimod?
Peter Christensen (V), 2010-10-07:
Det er, at man så løbende gennemfører en politik, som forbedrer rammevilkårene for vores virksomheder.
Det er derfor, at vi siden 2001 har sat selskabsskatten ned.
Det er derfor, at vi siden 2001, som jeg var inde på i min ordførertale, har sænket skatten på arbejde ad tre omgange.
Det er derfor, at vi løbende har fokus på, hvordan vi kan afskaffe bureaukrati.
Jeg tror ikke, at vi er uenige om, at det jo er de private virksomheder, der er grundlaget for alt det, vi taler om.
Hvis virksomhederne ikke har mulighed for at overleve i den internationale konkurrence, skabe arbejdspladser i Danmark og tjene penge ind til statskassen, giver det ingen mening at snakke om en offentlig velfærd.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-10-07:
Liberal Alliance er fuldstændig enig i, at uden vækst er der ingen velfærd.
Hvis det er det, der giver væksten, er det jo det, man må bede vælgerne om at få et klart mandat til.
Når vi senere i år kommer til finanslovforhandlingerne, skal vi jo også diskutere, om vi kan sænke selskabsskatten, fjerne iværksætterskatten og multimedieskatten og gøre nogle af de ting, som ordføreren taler om.
Så det skal blive konkret.
Vi er glade for i Liberal Alliance, at man nu har fået retorikken i orden i regeringen; nu mangler vi bare at få politikken og reformerne på plads også.
Peter Christensen (V), 2010-10-07:
For os bunder det dybt.
Vi vil gerne have indført euroen i Danmark.
Vi mener, det giver nogle fordele, især nogle politiske fordele i form af noget indflydelse på de beslutninger, der træffes.
Men vi synes også, det er rimeligt, at hvis man skal spørge danskerne igen, skal det også være, fordi der er et meget bredt flertal på Christiansborg, der mener, at tiden er inde til at spørge danskerne igen.
Jeg synes sådan set, det er rimeligt nok, for hvis danskerne stadig mener, at vi skal holde os uden for euroen, så kan de jo altid sige nej igen.
Så vil jeg i forhold til nogle af de lande, der blev refereret til, sige, at selve prisudviklingen tager markedet sig nok af, uanset om møntfoden hedder kroner eller euro, og de problemer, som nogle af de sydeuropæiske lande har, er også fuldstændig uafhængige af euroen.
Jeg vil nærmest sige, at f.eks. Grækenland nok har haft mere glæde af at være en del af euroen, end hvis de havde stået helt alene.
Mette Frederiksen (S), 2010-10-07:
Vi står jo i en ret speciel situation.
Vi har nu to ministre, der er i konflikt med ministeransvarlighedsloven.
Vi har en regering, der har givet mangelfulde oplysninger til Rigsrevisionen.
Vi har en statsminister, der, da statsministeren var sundhedsminister, bevidst har overbetalt de private sygehuse.
Det får nok mange mennesker til at tænke: Hvorfor er det så svært for regeringen at kommunikere i den her sag?
Er det måske, fordi den overbetaling, der har fundet sted til de private sygehuse, i virkeligheden er en meget ukorrekt måde at bruge skatteydernes penge på?
Er det måske, må jeg sige til hr. Peter Christensen, at når man som regeringen vælger at overbetale de private sygehuse, går pengene sådan set kun fra en eneste gruppe, nemlig patienterne?
For de patienter, som i dag måske ikke har fået den behandling, de skulle have haft, kunne måske have fået den behandling, hvis ikke det var, fordi man havde valgt at forgylde nogle private hospitaler.
Peter Christensen (V), 2010-10-07:
Det tror jeg altså ikke vi behøver nogen kommission for, for udenrigsministeren har selv truffet den beslutning.
Men jeg synes, det var et meget ærligt spørgsmål, for det bliver indledt med at sige, at vi har bygget et absurd system op.
For de vil ikke engang være ved, at de vil forringe de patientrettigheder, vi har givet, men det vil SF.
Det synes jeg sådan set er meget ærligt: et absurd system.
Det system, som er absurd, er altså, at vi har givet danskerne en rettighed til, at de efter 1 måned, hvor de venter i det offentlige, kan tage pengene med over i privat regi.
Det er det, SF kalder absurd.
Astrid Krag (SF), 2010-10-07:
Hold nu op, vil jeg sige til hr. Peter Christensen.
Jeg tror, at det er sådan helt almindelig sund fornuft at sige sig selv – med 25 pct.s overbetaling til privathospitalerne eller 17 pct., hvis vi nu skal tage ordførerens egne tal – at hvis det offentlige sundhedsvæsen havde haft mulighed for at behandle danskere for det beløb, så ville man have kunnet behandle flere danskere.
Men regeringen har bestemt, at der er et loft for, hvor effektiv man må være på de offentlige sygehuse.
Jeg vil faktisk gerne have svar på mit spørgsmål.
Jeg synes, at det her minder om en rigtig dårlig spionfilm med skæg og blå briller, og der kommer nye afsløringer frem hver dag.
Jeg ved ikke, hvad morgendagen bringer af afsløringer om ministre, der prøver at lyve den ene og den anden oplysning væk.
Vi ved alle sammen, at det er meget nemt at fange de små fisk, men at det er relativt sværere at få fat på bagmændene.
Sådan er det i de fleste sager, og jeg må sige, at det også er en fornemmelse, jeg står med her.
Derfor vil jeg bare spørge ordføreren, om han fuldstændig vil afvise, at der er nogen former for systematik i den her sag, der bliver ved med at oprulles og bliver stadig værre for regeringen.
Peter Christensen (V), 2010-10-07:
Jeg vil sådan set ikke forholde mig til de urimelige påstande, men bare igen tage fat i det politiske indhold.
Det bliver igen sagt, at hvis ikke vi havde haft det udvidede frie sygehusvalg, kunne man have opereret flere danskere i offentligt regi for de penge, der bliver taget med over til private.
Det er ikke sandt.
Jeg har også mere tillid til en af Danmarks førende sygehusøkonomer, Kjeld Møller Pedersen, der sådan set har beskrevet det her meget grundigt, og det, han siger, bygger på en nøgtern tilgang til, hvordan vi får mest ud af de sundhedskroner, vi har, og ikke på SF's ideologiske modstand, som alene bygger på, at det, at vi overhovedet bruger private aktører til at gøre danskerne raske, er det, man grundlæggende er imod og har været imod hele tiden.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-10-07:
Jeg tror, at det er ved at blive en tradition i Venstre, at den politiske ordfører har et sådan forholdsvis løsagtigt forhold til sandheden.
I hvert fald står jeg og tænker tilbage nu – for hr. Peter Christensen nægter igen og igen, at de private hospitaler skulle være blevet overbetalt – på fru Inger Støjberg, da hun var politisk ordfører, og da hun igen og igen nægtede, at hr. Anders Fogh Rasmussen skulle være på vej til NATO.
Det kan være, at vi skal omdøbe Komiske Inger til Komiske Peter, eller hr. Komiske Peter måske.
Jeg for et forholdsvis simpelt spørgsmål til hr. Peter Christensen.
Hr. Peter Christensen siger, at ordføreren er optaget af mennesker frem for systemer.
Er det ikke korrekt, at hvis man ikke havde overbetalt de private hospitaler, kunne man have brugt de penge på mennesker?
Man kunne have brugt flere penge på behandling i sundhedssystemet, man kunne have udbygget de fælles offentlige hospitaler.
Peter Christensen (V), 2010-10-07:
Jeg synes, man skal tage det alvorligt, at vi sådan set har fået bygget et system op, hvor vi giver danskerne nogle unikke rettigheder.
Og jeg glæder mig sådan set over, at danskerne ikke skal stå på venteliste i mere end 1 måned.
Derfor står jeg gerne på mål for den diskussion.
Det er bare ikke rigtigt, at hvis man ikke havde haft det system, kunne vi have behandlet flere danskere – altså hvis man sagde, at der ikke må gå offentlige kroner til private sygehuse.
Jeg er bare nødt til at sige: Det er ikke sandt.
Jeg håber sådan set, at journaliststanden vil dykke ned i det og beskrive det forhold, for det står ikke ret klart, når man lytter til den her debat.
Jeg tror egentlig heller ikke rigtigt, at oppositionen ønsker, at det skal stå klart, og det er fair nok, det vil jeg ikke skælde ud over.
Men jeg håber, at der er andre, der vil forholde sig nøgternt til, om man kunne have fået flere operationer ved at have beholdt ressourcerne i de offentlige sygehuse.
Svaret er nej.