runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2010-03-24:
Kunne man forestille sig, at den redegørelse også kom til at omfatte, hvad der ikke ligger 15 år tilbage, men bare et par måneder tilbage, nemlig det, vi i den her sammenhæng kan kalde Ølstykkesagen, altså det forhold, at der var en medarbejder hos SKAT i it-afdelingen med ansvar for indkøb af systemer, der angiveligt har fået sponsorpenge fra et it-firma til en fodboldklub og angiveligt har modtaget fodboldbilletter?
Når nu vi er i gang med at undersøge, om der foregår sådan nogle ting, kan det problem, som er blevet bragt op, også blive omfattet af undersøgelsen?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-03-24:
Jeg vil sige, at jeg er helt enig med hr. Nick Hækkerup i, at det giver god mening at få en redegørelse om den her sag, som er 15 år gammel.
Jeg må så også sige, at jeg har noteret mig det, der står i Jyllands-Posten.
Det er nogle meget alvorlige anklager.
Dem bliver man nødt til at forholde sig til.
Men nu vil jeg så også gerne have belyst, hvad der er op og ned i sagen, og jeg kan sige helt klart til hr. Nick Hækkerup, som jo allerede har bedt om at få redegørelsen oversendt, at det sker helt naturligt.
Nick Hækkerup (S), 2010-03-24:
Det er selvfølgelig meget tilfredsstillende.
Jeg går ud fra, at Folketinget også får den redegørelse, så vi også kan blive betrygget i den viden, der er.
Jeg har også noteret mig, som skatteministeren nu også nævner, at SKAT's departementschef er blevet gjort opmærksom på, at det her er en meget gammel sag.
Det er jo også rigtigt, for så vidt angår det forhold, der er afdækket i avisen, at det var i den nævnte periode, hvor medarbejderen var ansat.
Men det er jo afgørende, at den redegørelse, som statsministeren får, ikke bare omfatter det årsspænd, men også det årsspænd, der ligger efter, fordi jeg også kan konstatere, at samme departementschef vistnok tror, at det omtalte it-firma også i dag er leverandør til SKAT, hvilket jo gør forholdet endnu mere penibelt, kan man sige.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-03-24:
Lad mig starte med at sige, at jeg har læst Jyllands-Posten, og at det jo er nogle meget alvorlige anklager, der i dag bliver fremsat af en tidligere medarbejder i SKAT.
Derfor har jeg også bedt om en udførlig redegørelse for, hvad der er op og ned i sagen.
Det har jeg sagt så sent som i Radioavisen her kl. 12, det har jeg også sagt til Ritzau.
Enigheden med hr. Nick Hækkerup om en redegørelse omfatter jo også den konstatering, at det er en konkret sag, som er 15 år gammel, og som fandt sted under Carsten Koch, altså en socialdemokratisk minister.
For mig er det ikke afgørende, hvem der var minister, for mig er det afgørende at få undersøgt, om der er noget i sagen eller ej, og det er også afgørende, at SKAT ikke skal anklages for at være i lommen på nogen som helst.
Derfor har jeg også bedt om en redegørelse, og det forventer jeg så at jeg får, så snart det kan lade sig gøre.
Nick Hækkerup (S), 2010-03-24:
Jeg står her med et eksemplar af Jyllands-Posten fra i dag, og jeg tør næsten antage, at skatteministeren også har set det.
Deri er en artikel med nogle ganske alvorlige anklager om, at medarbejdere i SKAT har modtaget bestikkelse fra en it-leverandør.
Når det er ganske alvorligt, er det selvfølgelig, fordi det, hvis nogle anklager står uimodsagt eller viser sig at være sande, jo vil svække tilliden til SKAT i almindelighed, men også fordi det piller ved den forventning, vi alle sammen har, om, at det offentliges penge selvfølgelig skal anvendes så effektivt som muligt, hvis der på den måde er kommet falske lodder i vægtskålen.
Socialdemokratiet ser meget gerne, at vi får undersøgt det her grundigt og kommer til bunds i det, og jeg vil bare høre, om skatteministeren er enig med Venstres skatteordfører, der i dag har sagt, at han også synes, at det her forhold skal undersøges.
Benny Engelbrecht (S), 2010-03-24:
For en af pointerne, som bliver fremhævet, et af de elementer, der bliver fremhævet fra hallernes side, er jo, at det er meget vanskeligt for dem at have de lange arbejdsprocesser.
Så et af de indsatsområder, som jeg mener også er værd at prioritere fra ministerens side, er rent faktisk at understøtte, at fødevareindustrien er med til at lave nogle convenienceprodukter, der er lige til at arbejde med, også i haller og alle mulige andre steder, i folkeskoler og andre steder, hvor man har brug for at have nogle sunde alternativer, som ikke tager lang tid at producere.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-03-24:
Jeg så jo i hvert fald på dagen, at der var udfordringer.
Det skal jeg ikke lægge skjul på.
Først og fremmest vil jeg sige, at der jo har været et rekordstort antal danskere, der i år har benyttet muligheden for at gå ind på TastSelv og få oplysningerne om deres årsopgørelse.
Det er jo i sig selv rigtig positivt, for det er en rigtig god service, en god fleksibilitet.
Når det er sagt, må jeg jo også notere mig, at der har været nogle udfordringer.
Derfor har jeg også bedt om en evaluering af, hvad vi kan gøre i forbindelse med nogle af de udfordringer, vi har set, for jeg er opmærksom på det spørgsmål, som hr. Mikkel Dencker rejser.
Jeg tror også, at hr. Mikkel Dencker rejste det på selve dagen, nemlig at der er problemer med nedbrud.
Der må vi så se på, hvad der kan være af løsninger.
Vi skal måske også blive bedre til at forklare, at der kan være en kø og lignende.
Men det er noget af det, som jeg vil forholde mig til, når jeg får nogle forslag til, hvordan vi kan forbedre det.
Per Clausen (EL), 2010-03-24:
Så synes jeg bare ikke, at det er rimeligt, at Venstreordførere rejser land og rige rundt og siger i forbindelse med de vandmiljøplaner, der nu er i høring, at det skal man ikke være nervøs eller bange for, for de vandmiljøplaner bliver reduceret i forhold til det, der er sendt ud.
For jeg går ud fra, at det, som regeringen har sendt ud, er det, som den forventer, at der skal til for at nå det, man har lovet vedrørende 2015, og at det, som man har lovet vedrørende 2027 altså kommer oven i det.
Det er der, forvirringen opstår.
Karen Ellemann (V), 2010-03-24:
Det er jo det, der gør den her spørgetime rigtig god, nemlig til lige at få ryddet nogle misforståelser af vejen, fordi den forhøring, der har fundet sted, er en teknisk forhøring, hvor man altså har haft behov for at få justeret og få tilbagemeldinger i forhold til det tekniske udgangspunkt.
Så der er slet ikke nogen, som kender udformningen af de endelige vandplaner endnu.
Det er simpelt hen for tidligt at sige, og det er derfor, at vi er i en situation lige nu, hvor dér, hvor man hører landbrugets bekymrede røster, jo er i forhold til de 10.000 t, og det er dér, hvor vi vælger at sætte et arbejde i gang for at finde den bedste og billigste model, men parallelt hermed jo også kigger på, hvad de andre EU-lande gør i forhold til implementeringen, i forhold til undtagelsesbestemmelser osv., for vi skal ikke skabe forringede konkurrencevilkår, og vi skal så sandelig holde fast i, at vi har en stor opgave at løse, fordi vi er et udsat land på den måde, at vi dyrker vores jord meget intensivt og har mange husdyr på få kvadratmeter.
Derfor er det en stor opgave, vi skal løse, og derfor er min klare anbefaling – og det er også det, vi ser i landbruget – at de er i gang og vil vedblive med at være i gang for at løse opgaven og holde fast i målet.
Igen er der sådan set kun grund til at takke hr. Benny Engelbrecht for de her vigtige oplysninger, for det handler jo netop om at finde de her intelligente løsninger, og lige præcis på cleantech-området er jeg fuldstændig enig i at der altså er et kæmpe vækstpotentiale – et vækstpotentiale, som jo i høj grad vil gavne miljøet på langt, langt sigt.
Så det kan jeg kun være enig i.
Benny Engelbrecht (S), 2010-03-24:
I Danmark alene har cleantech-området en samlet omsætning på 65 mia. kr. målt i 2008-tal.
Så det kan godt være, at landbruget er en stor sektor, men når man tager i betragtning, at man eksempelvis ikke er kommet i gang med at understøtte sådan noget som biogas inden for landbrugsområdet, så halter vi bagefter.
Det er et potentielt område med stor, stor vækst, og derfor må jeg indrømme, at jeg ikke kan forstå, at man ikke netop satser på områder som eksempelvis biogassen, som oven i købet har været fremhævet af sektoren selv.
Karen Ellemann (V), 2010-03-24:
Jamen jeg kan ganske kort erklære mig fuldstændig enig i, at det ikke vil være en farbar vej.
Jeg vil igen slå fast, at der altså ikke er grund til at tale om skizofreni her.
Der er nogle fuldstændig klare målsætninger, og dem står vi fast ved.
Det er aftalt i hele aftalen om »Grøn Vækst«.
Benny Engelbrecht (S), 2010-03-24:
Nu bliver jeg måske en lille smule i tvivl.
Er det, miljøministeren indikerer her, at man søger at lave en så bred tænkelig aftale som muligt?
For jeg kan godt allerede nu afsløre, uden at vi behøver at sætte os i et lukket kontor, at det i hvert fald ikke bliver tilfældet.
Vi er oprigtigt bekymret for, at den grønne linje, som den tidligere statsminister lagde for Venstre og dermed for landets regering, har vi sagt farvel til.
Og derfor synes jeg også, at det er meget rimeligt, at vi får en bekræftelse på, at i hvert fald med hensyn til den del af det, der handler om pesticider, bliver det ikke sådan, at vi får en afgiftslettelse.
Karen Ellemann (V), 2010-03-24:
Nej, jeg kan ikke lige tilslutte mig, at det skulle være udgangspunktet for regeringens politik.
Og i øvrigt må jeg sige om de gisninger, der måtte køre i landets aviser i dag i forhold til, hvordan vi nu her arbejder på at sammensætte en landbrugspakke, at jeg synes, det er upassende at starte en forhandling om elementer i den i forbindelse med en spørgetime, for det er sådan set noget, der foregår på vores kontorer.
Benny Engelbrecht (S), 2010-03-24:
Jeg vil tillade mig at springe tilbage til det emne, vi har beskæftiget os med tidligere, jeg vil nemlig springe tilbage til, at man, hvis man læser aviser som Weekendavisen og Børsen, godt kan komme lidt i tvivl om, hvorvidt regeringen og særlig Venstre er ramt af sådan en miljøskizofreni, som i øvrigt bliver meget godt beskrevet i bogen »Løkkeland« af Kirsten Jacobsen, netop denne miljøskizofreni, der handler om, hvad det egentlig er, vi vil.
Jeg skal nok lade være med at hive sider ud af bogen.
Der kommer meget forskellige udsagn fra regeringens talsmand, fra statsministeren og ikke mindst fra medlemmer af regeringspartiet Venstre.
Og når jeg læser i dagens Børsen, kan jeg se, at nogle af de ting, der er i spil i forhold til en kommende lempelse over for landbruget, er elementer som afgifter på spildevand og afgifter på pesticider.
Og det synes jeg ikke helt harmonerer med de meldinger, der kommer her fra miljøministeren.
Kan ministeren ikke afvise, at de lempelser på afgifter på spildevand og pesticider, som Børsen i dag beskriver, skulle være i spil i regeringens pakke for landbruget?
For ellers bliver det udsagn, der kom tidligere i dag fra ministerens ministerkollega fødevareministeren, sat i et helt nyt perspektiv; fødevareministeren sagde tidligere i dag i Fødevareudvalget i forbindelse med en hævelse af grænseværdierne på pesticider, at man jo også kan bruge for lidt gift.
Jeg håber da ikke, at det er det, som er udgangspunktet for regeringens politik.
Karen Ellemann (V), 2010-03-24:
Nu er det altså ikke sådan, at Folketinget har smækket døren i og har sagt: Nu går vi på sommerferie.
Og derfor er der jo altså også allerede taget en lang række initiativer, som viser sig at bære frugt.
Det er ganske rigtigt, at miljøzonerne, som de er nu, har reduceret partikeludledningen fra trafikken i miljøzonebyerne med godt en fjerdedel.
Og der er netop alt det her med tilskud til partikelfiltre osv., hvor jeg selvfølgelig deler fru Ida Aukens ønske om, at det vil være dejligt, hvis de bliver udbredt.
Men med hensyn til ligefrem at gøre det til tvang vil jeg sige, at det måske er der, hvor vi ideologisk set kan være uenige.
Ren luft i byerne er i hvert fald en prioritet, og Folketinget er ikke gået på sommerferie endnu.
Det må være svar på det spørgsmål.
Ida Auken (SF), 2010-03-24:
Så må jeg bare sige, at i regeringens eget lovkatalog har man lovet i februar i år at fremsætte en ændring af lov om miljøbeskyttelse.
Formålet var at justere reglerne for miljøzoner med henblik på yderligere at styrke og effektivisere indsatsen mod luftforurening i større byer.
Jeg hører simpelt hen miljøministeren sige i dag, at i forbindelse med de lovforslag, der bliver fremsat i den her uge, skal vi ikke længere regne med at se en revision af miljøzoneloven.
Det synes jeg da er noget af en nyhed.
Det er noget, som den tidligere miljøminister, hr. Troels Lund Poulsen, gentagne gange har garanteret os for ville ske her i foråret, og som han har slået fast var helt afgørende i kampen mod de her sundhedsskadelige partikler.
Og det skal vi nu ikke længere forvente os bliver fremsat under den nye miljøminister.
Det er trist, at det går tilbage for regeringen på alle vigtige miljøområder.
Det er bare ærgerligt.
Eller kan jeg få et løfte om, at det er et af de lovforslag, der vil blive fremsat nu?
Karen Ellemann (V), 2010-03-24:
Det er også korrekt, som fru Ida Auken ganske rigtigt påpeger, om tankerne om miljøzoner osv. i virkeligheden løser det her sundhedsskadelige problem.
I efteråret fremlægger vi simpelt hen en luftkvalitetsplan, som vi vil sende i offentlig høring, og som viser, hvordan man når målet for grænseværdierne med hensyn til NO2, som jo skal være nået i 2015.
Det er vigtigt for mig at sige, at der kan miljøzonerne være et af de virkemidler, som det så kan være relevant at se på i forhold til NO2.
Ida Auken (SF), 2010-03-24:
Nu har miljøministeren ikke været så længe i den her branche.
EU's grænseværdier handler om de store partikler, om dem, der hedder 2,5.
De, der er sundhedsskadelige, er de ultrafine partikler, det er egentlig dem, det handler om.
Så lad os nu lade være med at sidde og snakke om EU's grænseværdier, når det handler om, at man i regeringens egen folkesundhedsrapport siger, at der dør 500 mennesker i gaderne herude, og at der er 2 millioner sygedage, som samfundet mister milliarder af kroner på.
Skal det nu ikke være udgangspunktet?
Så lad os nu kigge på det igen.
Med hensyn til partikelfiltrene vil jeg sige, at 77 mennesker ud af 225.000 har valgt at sætte et partikelfilter på.
Det er et svar fra ministeriet selv, jeg står med.
Er det godt nok? vil jeg spørge miljøministeren.
Skal der ikke nogle nye tiltag på bordet?
Hvornår kommer f.eks. det nye lovforslag til miljøzoner, som vi er blevet lovet i regeringens eget lovkatalog?
Karen Ellemann (V), 2010-03-24:
I forbindelse med i det hele taget at starte hele diskussionen her om luftforurening er det ret vigtigt lige at få slået fast, hvad det er for en virkelighed, vi står i i dag.
For vi overholder altså EU's grænseværdier for partikelforurening.
Det synes jeg sådan set er helt afgørende vigtigt, nemlig at vi er fuldstændig klar over, hvad udgangspunktet er, og hvad udfordringen er.
Dermed ikke være sagt, at jeg siger, at der ikke er noget, der skal arbejdes med, og som kan forbedres osv.
Men jeg synes, at det er vigtigt at slå fast, at vi altså overholder EU's grænseværdier.
Ida Auken (SF), 2010-03-24:
Nu kunne man godt fristes til at spørge videre, nemlig spørge om, hvorfor det lige præcis er miljøforslagene, man har valgt at tage bordet, men det vil jeg lade ligge.
Jeg vil i stedet for snakke om luftforurening i dag.
For det er jo sådan, at der her omkring os i København dør omkring 500 mennesker hvert år på grund af luftforurening.
Hvis folk døde i trafikken, havde vi nok grebet ind over for det lidt før.
Regeringens egen folkesundhedsrapport siger, at der er 2 millioner sygedage og 100.000 astmatilfælde.
Derfor havde vi i efteråret en lang diskussion med skatteministeren og miljøministeren om partikelfilter på personbiler.
Nu har skatteministeren så svaret Skatteudvalget, at her den 1. april, hvor det nye lovforslag træder i kraft, har hele 77 bilejere valgt at sætte partikelfilter på deres bil.
Det er 77 ud af 225.000, det vil sige, at der altså nu kører 224.923 biler rundt uden partikelfilter.
Man må sige om den diskussion, vi havde i efteråret, at hvis det drejer sig om, hvem der tabte – om det var skatteministeren, der skulle skumme alle pengene til sin skattereform, eller om det var miljøministeren, der skulle skumme alle sundhedseffekterne – så tabte miljøministeren.
Nu er det, jeg gerne vil spørge den nye miljøminister, hvad man har tænkt sig at gøre på luftforureningsområdet, når nu det her med den afgift er slået fuldstændig fejl og den viser sig at være en skatteskrue og ikke et miljøtiltag.
Karen Ellemann (V), 2010-03-24:
Jeg har ikke selv været til stede ved det pågældende møde, som hr. Per Clausen refererer til, men jeg har vanskeligt ved at forestille mig, at der står nogen og siger, at vi først går i gang med at se på opgaven i 2027 eller måske den 31.12.2026.
Det er der selvfølgelig ikke nogen der siger.
Men erkendelsen af, at det her er en stor opgave, og at opgaven ikke er løst og der kan sættes kryds ved den allerede ved de første 19.000 – det er ligesom første del af det – deler alle.
Det, der stadig væk er vigtigt for mig at holde fast i, er altså, at der heldigvis er fuldstændig klarhed omkring målsætningen, klarhed omkring nødvendigheden af, at vi rent faktisk leverer på det her område.
Det er altså vigtigt igen at slå fast, at »Grøn Vækst« altså er en samlet plan for landbruget, hvor vækst og miljø går hånd i hånd.
Per Clausen (EL), 2010-03-24:
Jeg ville nu alligevel være en lille smule bekymret for, hvad der kan sprede sig af forventninger hos landbruget, når ledende Venstrefolk, ledende Konservative og ledende medlemmer af Dansk Folkeparti klart siger: I kan tage det fuldstændig roligt; det, der ligger i det udspil, der er kommet nu, bliver ikke til noget før tidligst i 2027.
Her er det ikke mit indtryk, at det er, fordi Venstres ordfører og Konservatives ordfører og Dansk Folkepartis ordfører ved mere om teknikken i det her end andre.
De har bare besluttet sig til, at landbruget skal beskyttes.
Men der må jeg bare konkludere, at det er miljøministeren helt afvisende over for.
Det er ikke det, det handler om.
De løfter, man er kommet med både i forhold til miljødelen og »Grøn Vækst« og i forhold til vandmiljøet, vil man overholde.
Det er jeg sådan set glad for, vil jeg sige.
Mikkel Dencker (DF), 2010-03-24:
Det er jeg selvfølgelig glad for at høre.
Så vil jeg lige her til sidst bruge min sidste taletid på at stille et spørgsmål om et lidt andet emne.
Det er, at for godt 14 dage siden blev det muligt at gå ind på SKAT's hjemmeside og se sin årsopgørelse for 2009.
Der skete jo det, som helt rituelt og traditionelt plejer at ske, at hjemmesiden brød sammen.
Det er selvfølgelig utilfredsstillende, at de mange danskere, der interesserer sig for at få deres skat på plads, ikke kan komme til det, fordi der simpelt hen er for lidt kapacitet på SKAT's hjemmeside.
Jeg vil høre, om ministeren påtænker nogen initiativer til at undgå, at man fortsætter den her kedelige tradition med, at SKAT's hjemmeside bryder sammen hvert år, når årsopgørelsen kommer.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-03-24:
Jamen jeg siger altid tak for en mulig hjælp og ikke mindst fra Dansk Folkeparti.
Jeg har ikke en endelig løsning på spørgsmålet i dag, men jeg regner med, at jeg i løbet af kort tid kan vende tilbage, og jeg vil også drøfte de indsatser, jeg mener der skal til, med Folketinget og ikke mindst med Dansk Folkeparti.
Så jeg kan sige til hr. Mikkel Dencker, at jeg er helt opmærksom på det.
Jeg er også villig til at tage flere initiativer for netop at sikre, at vi ikke er i den situation, som vi nu ser, hvor vi har udfordringen.
Bertel Haarder (V), 2010-03-24:
Hvis Socialdemokraterne da bare ville støtte alle vores forenklingsforslag, hvis de bare ville støtte kommunernes ønsker om at få friere adgang til fælles ledelse, hvis de bare ville støtte os i, at udfordringsretten også skal kunne bruges over for hellige køer, som Socialdemokraterne værner om, så kunne vi komme et langt stykke.
Når jeg nu skal høre for min lange erfaring, vil jeg sige, at det jo altså også er en lang erfaring med socialdemokrater, og min erfaring med socialdemokratiske ordførere er, at det er usandsynlig svært at få dem med til forenklinger – og hvorfor er det det?
Jamen det har jeg opdaget.
Det er, fordi hvis man kan lave nogle forenklinger, som frigør nogle lederstillinger, vil Socialdemokraterne straks blive kontaktet af den pågældende lederforening, som vil få Socialdemokraterne til at lade være med at støtte den forenkling.
Derfor har vi ikke fået fælles ledelse på folkeskoleområdet: Socialdemokraterne synes, det er vigtigere at støtte nogle lederforeninger end at støtte samfundets interesser.
Det er det, jeg har oplevet, og det kunne jeg fortælle meget mere om, hvis hr. Rasmus Prehn ønsker det.
Rasmus Prehn (S), 2010-03-24:
Nu er det ikke sådan, at det, jeg havde forestillet mig med den her debat i dag, skulle være sådan: Hvem er bedst til at regelforenkle?
Det bliver en meget lang kamp, hvor jeg tror at det bare bliver påstand mod påstand.
Sagen er jo her, at vi har at gøre med en regering, som går ud og siger, at der er en hel masse penge at spare på det her område.
Hvis bare vi regelforenkler lidt, så bliver der en hel masse penge frigjort, så vi ikke behøver at spare.
Vi fra socialdemokratisk side har sagt, at vi også gerne vil være med til at regelforenkle.
Vi har også lagt forslag frem i Folketingssalen, nogle, som regeringen ikke har stemt for, og også nogle, som de har stemt for.
Vi vil også gerne være med til regelforenkling, men vi har ikke sagt, at der er et kæmpe uforløst potentiale.
Det forekommer jo noget spøjst, at man går ud her senest i torsdags op til Kommunernes Landsforenings møde, og der siger indenrigsministeren, at man vil af med bøvlet.
Det bliver sagt her i talen: Vi skal bare af med bøvlet.
Ja, det kan vi alle sammen blive enige om.
Dagen efter om fredagen kommer så landets finansminister ud med, at her kan spares 10 mia. kr. Så er der ellers digitalisering af dokumenter, koordinering af indkøb, nedbringelse af sygefravær, administrativ effektivisering osv. og en hel masse med regelforenklinger.
Det har vi jo bare hørt tidligere.
Det er jo sådan – det kan vi så høre her fra kommunalforsker Roger Buch, som har udtalt til Ritzau: »Kommunerne kan ikke spare godt 10 milliarder kroner, som regeringen foreslår.
Regeringen har tidligere forgæves forsøgt at forenkle kommunernes regler.
Det var jo så med den nuværende indenrigsminister, men den daværende undervisningsminister i spidsen.
Det er 19 år siden, hvor den nuværende indenrigsminister sad og var »Operation regelstorm«.
Han var simpelt hen topscoreren, når det handlede om regler.
Ekstra Bladet kunne så også endvidere konstatere, at det, der på overfladen måske lignede en regelsanering, i virkeligheden var et stort svindelnummer.
Nu har man altså siddet i 30 år i politik, hvor man har været minister i 20 år, og man har stået i spidsen for »Operation regelstorm«.
Nu bliver man ved med at påstå, at det kan regne ned med manna fra himlen, hvis bare man udnytter det her potentiale.
Lyder det ikke lidt hult?
Vi er jo begge to enige om det med regelforenkling, men er der virkelig så mange penge at spare, som finansministeren giver udtryk for, og som også indenrigsministeren bakkede op om at der kunne spares, da ministeren holdt tale i KL?
Bertel Haarder (V), 2010-03-24:
Jeg har været med til både at forenkle og at indføre nye regler.
Folkeskoleområdet er et godt eksempel.
I 2005 var jeg med til at indføre regler om kvalitetsrapporter og elevplaner og nationale obligatoriske test og forskelligt andet.
Så har jeg samtidig sidste år været med til at fremsætte et meget stort antal forenklingsforslag.
I alt fremsatte vi 105 konkrete forslag til forenkling af de statslige regler, og en fjerdedel af dem vedrørte folkeskoleområdet.
Så det er nok os alle, der har brug for at se i øjnene, at indimellem er der nogle ting, vi vil, og så indfører vi regler, og når vi så synes, der er for mange regler, gennemfører vi en regelsanering.
Hvis jeg nu skal være helt ærlig, tror jeg, at sådan vil det køre til evig tid, uanset hvem der sidder i regering.
Jeg vil bare hævde, at de regeringer, jeg har været medlem af, har været mere ivrige efter at forenkle, end det parti, som hr. Rasmus Prehn repræsenterer.