Morten Østergaard (RV), 2014-05-08:
Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance har fremsat beslutningsforslag B 60 med det formål at pålægge regeringen at opretholde administrationen af det optjeningsprincip, der blev indført i 2010 af VK-regeringen og Dansk Folkeparti.
Forslaget er fremsat, på trods af at juristerne i det danske embedsværk på baggrund af to afsagte domme ved EU-Domstolen er nået til den glasklare konklusion, at den danske administration er i strid med EU's såkaldte sammenlægningsprincip.
Også i dag har vi lige hørt hr. Brian Mikkelsen gentage igen og igen, at Justitsministeriets juridiske vurderinger ikke kan påvirkes politisk, og dem må enhver regering følge, men det gælder så tilsyneladende ikke, når Det Konservative Folkeparti i dag i opposition er forfatter til et beslutningsforslag.
Så står de samme juristers juridiske vurderinger ikke længere til troende.
Det er heller ikke lykkedes at mønstre juridiske eksperter uden for regeringskontorerne og uden for Folketinget, som er uenige med den vurdering, som regeringens jurister har lavet.
Da EU-forordningen har forrang i forhold til dansk national lovgivning, har regeringen pligt til at administrere efter den.
Heller ikke det har jeg hørt juristerne hr. Lars Løkke Rasmussen, hr. Lars Barfoed og hr. Kristian Thulesen Dahl opponere imod.
Desto mere mærkværdigt er det derfor, at man insisterer på et beslutningsforslag, som ifølge de danske kronjurister opfordrer regeringen til at nægte borgerne de rettigheder, de har fået som følge af vores EU-medlemskab.
Regeringen har ikke – heller ikke selv om forslaget måtte blive vedtaget – mulighed for med åbne øjne at nægte borgerne rettigheder, som et flertal i Folketinget har givet dem ved at tilslutte sig en EU-forordning.
Det ville være direkte ulovligt.
Jeg erindrer da også om, at hr. Lars Barfoed som minister på et tidspunkt var i samme situation.
Man må også konstatere, at hr. Lars Løkke Rasmussen jo har anerkendt i sit brev til statsministeren fra 2. marts 2014, at der er problemer med lovmedholdeligheden i det, man opfordres til i beslutningsforslaget, fordi det fremgår af brevet til statsministeren, at De Konservatives beslutningsforslag efterlader en vis tvivl om, hvorvidt det er i overensstemmelse med EU-rettens grundlæggende principper.
Så meget desto mere kan det jo undre, at Venstre vil stemme for.
Regeringen er derimod nødt til at anerkende fakta, overholde regler og respektere juridiske vurderinger og agter derfor ikke at tilslutte sig beslutningsforslag B 60, ligesom vi ikke har mulighed for at opretholde den oprindelige administration af optjeningsprincippet på baggrund af beslutningsforslaget.
Regeringen har til gengæld gennem de seneste måneder søgt Folketingets opbakning til en lang række initiativer, som efter regeringens opfattelse vil udgøre et både lovligt og mere relevant værn om de danske velfærdsydelser end optjeningsprincippet.
Vi støtter, at EU-borgere har ret til at flytte sig efter arbejde, men ikke, at EU-borgere flytter for at opnå offentlig forsørgelse.
Vi har ligeledes forgæves søgt et mandat til at arbejde for at kunne indeksere børnechecken efter det bopælsland, hvor børnene opholder sig, når den relevante forordning skal genforhandles.
Men jeg håber, at på trods af dagens beslutningsforslag vil de traditionelle japartier være villige til at fortsætte forhandlingerne.
Man må jo sige, at forslagsstillerne bag beslutningsforslaget her ikke fremstår decideret enige.
På den ene side har vi Venstre, som anerkender, at der er klar usikkerhed om lovmedholdeligheden i det, man opfordrer til i beslutningsforslaget.
På den anden side har vi De Konservative – det kan være svært at blive klog på, men vi forstår i hvert fald, at hr. Brian Mikkelsen mener, at en fortsættelse af optjeningsprincippet er fuldt lovlig.
Over for det står Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, som ønsker sig et velfærdsforbehold, et klart opgør med det indre marked og de forpligtelser, Danmark har.
Det er så det sammensurium, som stiller op med et beslutningsforslag i dag på vidt forskellige baggrunde, og det må man sige er overraskende.
Vi håber i regeringen, at vi kan samle de traditionelle japartier, da vi tror, at det bedst vil understøtte danskernes opbakning til det europæiske samarbejde.
Blot står vi fast på, at løsningerne ikke må være ulovlige, og det må ikke være sådan, at regningen sendes videre til de svageste, f.eks. børnefamilier, studerende og arbejdsløse danskere i form af forringet velfærd.
SR-regeringen bakker op om det europæiske samarbejde, som både har sikret velstand og fred i Europa.
Regeringen drøfter som nævnt meget gerne alternativer til optjeningsprincippet, men vi vil ikke være med til at bruge EU som en undskyldning for at snige velfærdsforringelser ind ad bagdøren
, ligesom det selvfølgelig er en forudsætning, at løsningerne respekterer borgernes rettigheder, også de rettigheder, de har opnået gennem vores EU-medlemskab.
Det fremsatte beslutningsforslag B 60 vil umiddelbart føre til en administration af optjeningsprincippet, som ikke respekterer de rettigheder, som et flertal i Folketinget har givet borgerne, og på den baggrund kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.