runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-11-04:
Som de andre ordførere på området har sagt, er det egentlig nogle fine ændringer, der er i det her lovforslag, som består af tre dele.
Det er vi i SF selvfølgelig positivt indstillet over for.
Det er dog vigtigt, at befolkningen oplyses om den her ændring, så der ikke er nogen, der uforvarende kommer til at bryde loven.
I bemærkningerne til lovforslaget har vi ligesom hr. Nick Hækkerup set, at der står, at der skal bruges to årsværk ekstra hos SKAT, og vi synes, at det er rigtig vigtigt, at skatteministeren så er opmærksom på, at der enten skal fjernes nogle opgaver fra eller tilføres nogle ekstra midler til SKAT.
Og fra SF’s side vil vi faktisk rigtig gerne vide, hvad skatteministerens holdning er til det.
Ligeledes er der i bemærkningerne en kommentar om, at det elektroniske indberetningssystem, som skal bruges til registrering af de her likvide midler, vil koste cirka 0,5 mia. kr.
SF vil faktisk gerne vide, om det er realistisk, at et sådant elektronisk indberetningssystem kan være klar til lovens planmæssige ikrafttræden pr. 1. januar 2011; det er sådan primært set i lyset af, at andre it-systemer er blevet forsinket en del gange, ikke mindst i SKAT.
Den anden del af lovforslaget sidestiller landfaste grænseovergange med havne og lufthavne.
Den kontrol, der i dag foretages af SKAT, af personer og last i lufthavne og havne, skal altså også kunne finde sted ved landfaste forbindelser, f.eks. ved bro- og tunnelovergange, og for at SKAT kan udføre kontrollen, skal der stilles indretninger til rådighed af ejeren.
Som det også tidligere er blevet nævnt, vil det egentlig konkret kun få betydning for Femern Bælt-forbindelsen, og i den forbindelse vil vi gerne vide, hvad det her lovforslag vil komme til at betyde både økonomisk og i forhold til planlægningen af Femern Bælt-forbindelsen, som jo allerede nu ser ud til at blive noget dyrere end tidligere planlagt.
Den sidste del af lovforslaget giver mulighed for at erstatte kropsvisitering med kropsscanning af dem, som allerede i dag vil blive underlagt en kropsvisitering
; dette, for at indgrebet bliver så lidt indgribende som muligt for den rejsende, da det kan være meget grænseoverskridende at skulle gennemgå en kropsvisitering.
Som de andre ordførere på området har nævnt, er det selvfølgelig vigtigt, at man sørger for, at retssikkerheden er i orden på dette område, og samtidig kan det være relevant at belyse det, som hr. Nick Hækkerup også gjorde opmærksom på, nemlig hvor meget en kropsscanner koster, og hvornår det kan lade sig gøre at få de her kropsscannere opsat.
Generelt ser SF positivt på lovforslaget, og vi ser frem til at få belyst de ovennævnte forhold af skatteministeren.
Mikkel Dencker (DF), 2010-11-04:
Altså, den store forskel på Socialdemokratiets og Dansk Folkepartis engagement eller deltagelse i det parlamentariske arbejde gennem de sidste 10 år her i Folketinget har været, at Socialdemokratiet snakker og Dansk Folkeparti arbejder og skaffer resultater, så det forventer jeg da bestemt også at Dansk Folkeparti gør i den her sammenhæng.
Nick Hækkerup (S), 2010-11-04:
Men hvis vi er enige her, vil jeg da gerne på stående fod give den invitation, at her behøver Dansk Folkeparti ikke nødvendigvis være halehæng til regeringen.
Her er jeg sikker på at vi sagtens kan finde et flertal uden om regeringen, der pålægger regeringen at sikre, at der kommer flere toldere, og at toldindsatsen ved de danske grænseovergange bliver bedre.
Mikkel Dencker (DF), 2010-11-04:
Jeg kan sige, at i Dansk Folkeparti kerer vi os meget om, hvor mange toldere der er.
Vi har igennem flere år opfordret regeringen til at ansætte flere toldere inden for den samlede ramme af personale i SKAT, og det er også derfor, vi fremfører ønsket denne gang ved finanslovforhandlingerne, nemlig at vi ønsker, at der bliver ansat flere toldere, helt eksplicit flere toldere til at løse den opgave.
For vi vil gerne have en bedre grænsekontrol, ikke bare af passagen af mennesker, men også hvad angår passagen af varer ved landegrænserne.
Vi tror også, der kan være en effekt af, at når der alligevel er toldere, der kontrollerer varer, kan de også lige kontakte politiet, hvis de mener, der er nogle mistænkelige personer, som er ved at snige sig over grænsen.
Samlet set vil toldbemandingen også give en bedre kontrol med de personer, der passerer grænsen, så jeg tror faktisk, det er noget, vi er enige med hr. Nick Hækkerup om, nemlig at vi gerne vil have flere toldere.
Nick Hækkerup (S), 2010-11-04:
Når jeg har bedt om ordet, er det, fordi jeg synes, at vi lige så godt allerede på nuværende tidspunkt i behandlingen af lovforslaget kan slå fast, at der jo er faciliteter ved Øresundsbroen.
De står bare ovre på den svenske side, men der er også danske faciliteter.
Men de besparelser, som Dansk Folkeparti kontinuerligt har hjulpet regeringen med at gennemføre på SKATs område, har betydet, at der ingen danskere sidder ovre i de faciliteter, vi har bygget på den anden side.
Mon ikke det kommer til at gå på samme måde med de faciliteter, der nu skal bygges ved den bro, som på et eller andet tidspunkt kommer?
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-11-04:
Det første element i forslaget om at udvide pligten til anmeldelse til også at gælde for uledsagede forsendelser, altså forsendelser pr. post eller med kurer omfattende større pengebeløb, kan jeg helt tilslutte mig.
Det er mit parti enig i.
Det andet element om at indføre hjemmel til at sidestille broforbindelser og tunnelforbindelser med havne og lufthavne er også, så vidt jeg kan se, uproblematisk.
Det er der flere grunde til.
For det første undrer det mig, at denne del af forslaget tilsyneladende ikke har været sendt til høring, der er i hvert fald ingen høringssvar på det.
Jeg synes, det i hvert fald ville være relevant at vide, hvad lufthavnsmyndighederne mener, og også rejsebranchen kunne have problemer med det.
Det forekommer, som om der slet ikke har været høring om dette forslag, der er i hvert fald ingen bemærkninger om det i lovforslaget.
Her ønsker man så – og det er det næste – en bemyndigelse til at indføre noget, som man ikke ved om man vil indføre, som man ikke ved hvornår man i givet fald vil indføre, og ikke ved hvad det vil koste at indføre.
Og der synes jeg, det er lidt problematisk at give ministeren en bemyndigelse, ikke af mistillid til ministeren, men fordi Folketinget, når det så bliver anskaffet – hvis det på et tidspunkt bliver anskaffet – så jo altså ikke får mulighed for at diskutere det til den tid, når det er aktuelt.
Derfor forekommer det lidt præmaturt at give en bemyndigelse til at bruge noget, som man ikke ved om man vil bruge, og ikke ved,hvornår man i givet fald vil bruge.
Så vi ønsker grundigt at diskutere med ministeren under udvalgsarbejdet, om det er nødvendigt at give en sådan bemyndigelse på dette tidspunkt.
Peter Madsen (V), 2010-11-04:
Så vi kan forstå det på den måde, at mens man i 2007 medgav, at det kunne være fornuftigt at sætte et loft, så har man nu valgt, idet regeringen har fremsat et forslag, i stedet for at køre fuldstændig på frihjul og sige, at man slet ikke kan sige noget om, hvor man selv står, og man kan kun kritisere det, regeringen har lagt frem.
Det er rigtigt forstået, ikke sandt?
René Skau Björnsson (S), 2010-11-04:
Nu skal man jo ikke ødelægge en god ordning, fordi andre lande har en ringere ordning.
Venstres ordfører gjorde meget ud af at sige, at forslaget ikke rammer de familier, som er på ordningen i dag, men jeg har fået et hav af henvendelser fra forældre til børn med handicap og fra patientorganisationer, som samstemmende udtaler sig kritisk om det her – ikke i forhold til dem selv og deres egen situation og de nuværende modtagere, men i forhold til alle de familier, der også fremover kommer i en situation, hvor de står med et barn, der har et handicap.
Jeg har her høringssvaret fra Dansk Epilepsiforening, der jo også siger, at børn med epilepsi kan opleve pludselige anfald, pludselige indlæggelser, medicinomstillinger og afbrydelser i en omskiftelig dagligdag.
Efter min mening er det usselt i en tid og i et samfund, der er et af verdens rigeste, at vi skærer ned over for de familier og rammer nogle af de svageste grupper.
Jeg synes, hr. Peter Madsen skulle tage og læse S og SF's forslag til finanslov, hvor vi siger, at det her skal tilbageføres.
Vi vil ikke være med til så voldsomme og drastiske forringelser på det her område, og det taler egentlig for sig selv.
Vi vil ikke være med til at give skattelettelser til de rigeste og lade nogle af de mest udsatte grupper betale for det gilde.
Så klare er ordene, så klar er vores politik, og jeg ved, at man rundtomkring i patientorganisationerne også er opmærksom på, at det er en af de store forskelle i dansk politik.
Benedikte Kiær (KF), 2010-11-04:
Som jeg nævnte, er der en lang række muligheder, hvis man står i en situation, hvor barnet akut bliver ramt af en sygdom, som strækker sig over 3-4 måneder.
Det er § 118, det her drejer sig om.
Hvis det er en terminal patient, og det kan sådan set også være en, der er over 18 år, er det § 119.
§ 42 vedrører tabt arbejdsfortjeneste, hvor vi nu sætter et loft, sådan så vi sørger for, at der sådan set er en eller anden form for ligestilling mellem de mange forskellige former for hjælp, såfremt man skal være i hjemmet eller skal med på hospitalet og passe et sygt barn under 18 år.
Dertil er der en lang række kompenserende ydelser.
Ud over at man kan få lavet om på indretningen i sit hjem, er der mulighed for aflastning, der er mulighed for at få hjemmehjælp i hjemmet osv. osv., og det ændrer vi ikke, fordi vi sætter et loft over, hvad man kan få i tabt arbejdsfortjeneste.
Meta Fuglsang (SF), 2010-11-04:
Jeg forstår ministerens svar sådan, at der er en række andre ydelser, man så vil kunne bruge i stedet for, så spørgsmålet er, om økonomien til de andre ydelser så er indregnet i den økonomi, lovforslaget her bygger på.
Benedikte Kiær (KF), 2010-11-04:
Som jeg sagde for lidt siden, er det jo langtfra alle, for at sige det mildt, der er på fuldtids tabt arbejdsfortjeneste.
Hvis man bliver ramt akut, f.eks. fordi ens barn har fået en kræftsygdom,
er der jo en lang række muligheder i serviceloven.
Der er sådan set muligheden efter § 118, som giver plejevederlag, hvis man har et barn, der har fået en kræftsygdom og har brug for, at forældrene kommer med på hospitalet, og der også er brug for, at forældrene er derhjemme.
Man har sådan set også § 119, hvis det, som det er blevet nævnt tidligere i dag, drejer sig om et dødssygt barn, der desværre er i den terminale fase.
Her har man § 119, hvorefter man også kan få noget plejevederlag.
Det, vi sådan set går ind og gør med lovforslaget her, er, at vi kigger på de forskellige ordninger, vi har, også efter § 42, som vedrører tabt arbejdsfortjeneste, og ligesom laver en ligestilling i forhold til, at vi har sat et loft på tabt arbejdsfortjeneste.
Meta Fuglsang (SF), 2010-11-04:
Jeg vil gerne knytte et par bemærkninger til det om den del af forældrene, som ikke har et valg mellem, om de selv skal passe deres barn, eller det skal på en institution, altså forældre til alvorligt syge børn, som mere eller mindre akut står i en situation, hvor man er nødt til at passe sit barn, enten under en indlæggelse eller derhjemme, fordi barnet ikke kan passes i en institution.
Mit spørgsmål til ministeren er, hvilke overvejelser ministeren har gjort sig omkring de familiers muligheder for at indrette sig økonomisk på den ydelse her, særlig de familier, som måske har en væsentlig højere løn og har indrettet deres driftsøkonomi og deres omkostninger efter det.
Hvordan vil ministeren overveje, hvad de familier skal gøre for at indrette sig på det her?
Benedikte Kiær (KF), 2010-11-04:
I forhold til den første del af spørgerens bemærkning må man jo også huske, at det langtfra er alle, som modtager tabt arbejdsfortjeneste på fuld tid.
I forhold til den anden del af det spørgsmål, der kom fra spørgeren, er det sådan, at hvis man har modtaget tabt arbejdsfortjeneste her i 2010, vil man fortsat være på den gamle ordning, uanset om der skal justeres op eller ned i forhold til visitationen.
Selvfølgelig er der gjort overvejelser, men som sagt er det blevet skitseret i lovforslaget, hvad man mener, det her vil kunne betyde af besparelser, og det er jo sådan set noget, vi stadig væk kan stå inde for.
Det, som KL har været fremme med i deres høringssvar, er sådan set meget rituelt i forhold til, at vi skal indgå i en DUT-forhandling med dem, men derudover har de jo været ude og sige flere gange, også i pressen, at de støtter op om forslaget og om, at der bliver sat et loft.
Der var en række forslag fra ordføreren, men familierne har jo stadig væk muligheden i forhold til en lang række af de handicapkompenserende ydelser og den hjælp, man kan få, når man har et barn under 18 år, som har fået et handicap.
Man har også stadig væk mulighed for at blive visiteret til tabt arbejdsfortjeneste.
Det, vi blot ændrer, er, at vi sætter et loft.
Som jeg hørte tidligere i dag, er Socialdemokraterne i øvrigt også interesserede i at diskutere et loft, og jeg synes da, det er skønt, at Socialdemokraterne nu er med på, at der bør være et loft.
Med hensyn til hvad Kommunernes Landsforening har været fremme med i deres høringssvar, har de jo også været fremme med, at de støtter, at der sådan set skal være et loft for tabt arbejdsfortjeneste, og at de generelt støtter lovforslaget.
Noget af det, som jeg ser i deres høringssvar, ud over at de skriver, at de støtter det, er jo lidt den rituelle stammedans omkring, at vi nu skal til at forhandle DUT, altså det udvidede totalbalanceprincip.
Her spiller kommunerne altid ud på den måde, for det gør man jo, når man er i en forhandlingssituation, så det ser jeg sådan set som noget meget rituelt.
Det, der er værd at hæfte sig ved i KL's høringssvar, er i øvrigt også, at det, de foreslår i stedet for, er, at man sådan set skulle lave en overgangsordning for eksisterende modtagere af tabt arbejdsfortjeneste, og det er jo egentlig en forringelse.
René Skau Björnsson (S), 2010-11-04:
Jamen der, hvor det her forslag ændrer på mulighederne for familierne, er jo – og det er det, som rigtig mange patientorganisationer peger på, som Ole Pass og socialcheferne peger på, og som KL peger på – ved mulighederne for familien til at foretage et valg i forhold til deres egen situation.
Og som fru Vivi Kier også var inde på, bliver valget meget, meget svært for den enkelte familie med den nye ordning.
Der vil være rigtig mange, der ikke længere vil kunne vælge at sige: Jeg vil tage mig af mit barn derhjemme, jeg vil lave hjemmetræning med mit barn, og jeg vil tage mig af det og sørge for, at det ikke kommer ud og får virussygdomme eller andet.
Derfor bliver der jo en økonomisk problemstilling, som ministeren ikke har forholdt sig til i forhold til det alternativ, familierne så har, og det er jo et kommunalt dagtilbud eller en kommunal døgninstitution, som bliver meget dyrere.
Hvorfor er det lige, ministeren ikke har regnet den meromkostning, som kommunerne og patientorganisationerne også peger på, ind i det her forslag?
Benedikte Kiær (KF), 2010-11-04:
I forhold til, hvorvidt det skulle være et tilbageslag, drejer det her sig jo ikke om, som jeg nævnte i mine indledende bemærkninger, at vi gør op med kompositionsprincippet.
Det gør vi sådan set ikke.
Det, som vi gør med det her forslag med hensyn til tabt arbejdsfortjeneste, er at sætte et loft over ydelsen.
Visitationskriterierne ændrer vi ikke ved, og vi ændrer heller ikke ved alle de ting, man derudover kan opnå, hvis man har et handicappet barn i hjemmet, som er under 18 år.
Det er jo både i forhold til indretning af bolig, aflastning osv. osv. I forhold til det med at se på lovforslaget, hvis det bliver vedtaget, og hvordan det efterfølgende har effekt i samfundet, er det jo ligesom med alle mulige andre ting, at selvfølgelig følger man, hvordan tingene udarter sig, når man har vedtaget et forslag.
Det gør vi jo også med andre lovforslag, der bliver vedtaget.
René Skau Björnsson (S), 2010-11-04:
Tak til ministeren, fordi hun vil være med til at opdele forslaget.
Det er jeg glad for.
I forhold til den del, som vi Socialdemokrater ikke kan støtte, vil jeg gerne spørge ministeren, om hun ikke bliver bekymret, når formanden for socialcheferne siger, at det her er et alvorligt tilbageskridt i forhold til handicappolitikken, og at man drastisk forringer forholdene for familier til børn med handicap i årene fremover.
Benedikte Kiær (KF), 2010-11-04:
Jeg vil først begynde med at sige tak for partiernes bemærkninger til lovforslaget.
Omkring tabt arbejdsfortjeneste har regeringen lagt vægt på, at familier, som i dag modtager ydelsen, får en uændret økonomi efter en eventuel vedtagelse af lovforslaget.
Derfor gælder forslaget kun nye ansøgninger indgivet efter den 1. januar 2011.
De nye familier, der visiteres ind i ordningen, vil således kende reglerne på forhånd og kan dermed rette sig efter dem.
Familier, der i løbet af 2010 har fået udbetalt tabt arbejdsfortjeneste, vil fortsat være omfattet af de nugældende regler, hvis betingelserne i øvrigt er opfyldt for at få tabt arbejdsfortjeneste.
Jeg vil også gerne understrege, at ordningen oprettesholdes med uændrede visitationskriterier.
Forslaget drejer sig alene om at lægge et loft over ydelsen.
Jeg mener derfor ikke, at forslaget strider mod kompensationsprincippet, som jo netop ikke er et udtryk for et krone til krone-princip, men derimod siger, at borgerne i videst muligt omfang skal have stillet handicapkompenserende ydelser til rådighed.
Det er også vigtigt at sige, at vi stadig har en rigtig god kompensationsordning, der fortsat vil ligge over, hvad der gælder i de lande, vi normalt sammenligner os med.
Det gælder også de nordiske lande.
Omkring høreapparater er en nedsættelse af tilskuddet et udtryk for, at regeringen ønsker at tilpasse tilskuddet til privat udleverede høreapparater til prisudviklingen på høreapparater generelt.
Baggrunden for indførelsen af tilskudsordningen var at sikre borgere med hørenedsættelse en hurtig og fleksibel adgang til at få kompenseret deres høretab.
Derfor er det også dybt beklageligt, hvis ordningen er blevet misbrugt, som det fremgår af nogle medier.
Samtidig er det vigtigt for os, at frit valg-ordningen opretholdes, så borgerne ikke igen kommer i en situation, hvor de bliver parkeret på en venteliste i årevis.
Vi er imidlertid også opmærksomme på væksten i udgifterne og den høje aktivitet på området, og indenrigs- og sundhedsministeren og jeg har derfor igangsat en kulegravning, som skal bruges til at vurdere behovet for yderligere tiltag, ud over hvad der ligger i dette forslag.
Dermed kan jeg således glæde en række ordførere, der har spurgt til det.
Jeg vil se frem til behandlingen i udvalget.
Der har været flere ordførere, der har forespurgt, hvorvidt vi kunne dele forslaget op i to.
Det ser jeg sådan set ikke noget problem med.
Birgitte Josefsen (V), 2010-11-04:
I Venstre prioriterer vi sundhedsområdet højt, og derfor har vi også støttet op om regeringens linje og er glade for, at det har kunnet lade sig gøre at finde 5 mia. kr. mere til sundhedsområdet.
Det betyder så alligevel ikke, selv om vi prioriterer det højt, at vi ikke skal ind at kigge på, hvordan vi disponerer de økonomiske midler.
Det indebærer, at man går ind og siger, at vi skal prioritere i forbindelse med behandlingen i forhold til kunstig befrugtning.
Det er sådan i dag, at man i det offentlige sundhedsvæsen kan få gratis hjælp til kunstig befrugtning; det gælder barnløse ægtepar, par, enlige og lesbiske.
I forbindelse med regeringens genopretningspakke blev sundhedsområdet som sagt ramt og skulle finde 200 mio. kr., og det er så det her område, det er faldet på.
I Venstre er vi i den situation, at vi som sagt prioriterer sundhedsområdet højt, vi har haft mange overvejelser om den prioritering, men vi er også af den holdning, at vi ikke vil ind at prioritere på områder, hvor det handler om folks liv og førlighed.
Det indsnævrer jo handlemulighederne, og nu står vi så med første behandling af et forslag, som betyder, at vi går ind og kigger på den skattefinansierede kunstige befrugtning.
Lovforslaget er nu udformet på en sådan måde, at den eller de, der er barnløse og søger hjælp, fortsat får vederlagsfri udredning og diagnosticering, og når man kommer til selve behandlingsforløbet, skal man til at se på egenbetaling.
Lovforslaget indebærer også, at der bliver en egenbetaling på sterilisation og refertilitetsbehandling.
Her har man muligheden for selv at vælge, om man løbende vil købe prævention, eller om man vil betale engangsudgiften til en sterilisation.
Så vi lægger åbent det her forslag på bordet med udgangspunkt i, at det handler om økonomi, og vi har sagt ja til at støtte op om forslaget.
Julie Skovsby (S), 2010-11-04:
Tak for det.
Jeg synes, der i den grad mangler at blive svaret på de spørgsmål, der bliver stillet, særlig den socialdemokratiske ordførers, fru Sophie Hæstorp Andersens, spørgsmål om, hvad det næste område bliver, og hvem der bliver de næste patienter, der bliver ramt af en brugerbetaling på de danske sygehuse.
For det er jo lige præcis et historisk brud, der lige nu sker, med den frie og lige adgang til de danske sygehuse, og de ufrivilligt barnløse er altså de første.
Ordføreren siger så, at ordføreren holder fast i og står ved sin udtalelse om, at man ikke dør af ikke at få børn, og at det altså er et spørgsmål om livstruende sygdomme og ikkelivstruende sygdomme.
Så kan jeg jo fortælle, hvilket jeg går ud fra ordføreren er enig i, at man heller ikke dør af at føde børn, det er altså heller ikke nogen livstruende sygdom.
Skal man til at betale for at føde på sygehusene?
Birgitte Josefsen (V), 2010-11-04:
Nu kender jeg spørgeren rigtig godt, så jeg vil sige velkommen i Folketinget.
Jeg kan sige til dig, at vi har været meget optaget af, at ...
Derfor vil jeg sige: Man kan altid finde de værste eksempler, men det er måske mere aktuelt at gå ind og se på, hvad gennemsnittet er.
Og det er altså nogle andre tal end dem, der bliver lagt på bordet fra spørgerens side.
Anna Kirsten Olesen (S), 2010-11-04:
Jeg vil gerne starte med at sige, at du må undskylde, at jeg bruger papirerne, Birgitte Josefsen.
Det er sådan set min første tale her i Folketinget, så jeg håber, at du kan tilgive mig.
Men ellers vil jeg gerne sige noget om de tal, som du kommer med derfra, for nede i noterne på det, du står og siger, lægges der op til, at det kan blive endnu dyrere end som så, nemlig op til 30.000 kr.
Jeg ved ikke, om det stadig væk er Venstres holdning, at de synes, at vi skal have nogle flere børn her i landet på en eller anden måde, for det er det modsatte, I gør lige nu.
Op til 30.000 kr.
Hvad med unge studerende?
Birgitte Josefsen (V), 2010-11-04:
Jeg kan godt høre, at det er svært at læse de præfabrikerede spørgsmål op, men jeg er nødt til at sige, at vi ikke har nogen forventning om, at fødselstallet vil falde betragteligt, i forhold til det vi debatterer her i dag.
Det er helt klart, at der er nogle, der vil tænke sig om.
Men vi har været meget optaget af at få det her lovforslag meget, meget grundigt gennembearbejdet, og derfor har vi faktisk også bedt ministeriet om at komme med nogle beregninger på, hvad man kan forvente af egenbetaling på det her område.
De ligger på ministeriets hjemmeside, så alle kan gå ind og se dem.
Det betyder, at i bedste fald koster en insemination omkring 1.800 kr.
En ægdonation koster 13.000 kr. Og så ligger det op mod et niveau i nærheden af de 30.000 kr.
Hvis vi snakker 1.800 kr. for en insemination, så tror jeg også, at den, der ønsker at få et barn, kan finde dem.
Anna Kirsten Olesen (S), 2010-11-04:
Tak for det.
Nye tal fra Nordisk Statistisk Årbog 2010 viser, at det danske fødselstal er det laveste i Norden.
Det danske fødselstal ligger på 1,8 barn pr. kvinde, hvilket betyder, at danske kvinder føder for få børn, til at vi kan opretholde befolkningstallet.
Sidste år blev 6.185 børn født efter en eller anden form for fertilitetsbehandling, og det ser ikke ud til, at den udvikling vender, sådan at færre får brug for hjælp til at blive gravide.
Hvilke konsekvenser mener fru Birgitte Josefsen det vil få for antallet af fødte børn i Danmark, når der indføres brugerbetaling?