runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2007-12-14:
Jeg er bange for, at hr. Nick Hækkerup i skyndingen efter at komme på talerstolen ikke har fået læst hele udtalelsen fra Justitsministeriet.
Det var det, der blev spurgt om under førstebehandlingen, det er det, jeg har svaret på, det er det, der har været kommentarer om, altså, om ændringen vedrørende nedvejning har tilbagevirkende kraft.
Og der konkluderer Justitsministeriets notat ganske klart, at den foreslåede ændring i lovforslagets § 2 vedrørende betaling af vægtafgiften efter justitsministerens opfattelse således ikke indebærer lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Så er der nogle andre elementer i lovforslaget, det er § 29.
Dem diskuterede vi ikke under førstebehandlingen, og derfor har jeg heller ikke svaret på, hvorvidt der er tilbagevirkende kraft i forbindelse med dem.
Jeg vil sige, at det, vi gør med § 29 i det her lovforslag, er det, som der er god praksis for at gøre i skattelove, nemlig at man har virkning ved fremsættelsestidspunktet, for når man lukker huller, vil det være meget mærkeligt - nogle vil endda gå så langt som til at kalde det økonomisk uansvarligt - hvis man først siger, at her har man et hul, men man derefter siger, at det lader man i øvrigt stå åbent, indtil der har været tredje behandling og en offentliggørelse af loven efter vedtagelsen.
At det skulle være et nyt princip at gøre det på den måde, må jeg sådan set tilbagevise.
Jeg har ledt lidt i annalerne og kan - bare for at nævne et par eksempler - finde frem til, at den daværende skatteminister Carsten Koch i forbindelse med lovforslag nr. L 12 i samlingen 1997-98 benyttede den samme fremgangsmåde vedrørende forhøjelse af tinglysningsafgiften i forbindelse med pantebreve, og jeg kan sige, at daværende skatteminister Frode Sørensen i folketingssamlingen 2000-01 fremsatte lovforslag nr. L 51 med samme fremgangsmåde, nemlig at når man lukker et hul, så gør man det med virkning fra fremsættelsestidspunktet.
Jeg vil sådan set gerne spørge hr. Nick Hækkerup, om Socialdemokratiet nu ændrer holdning, altså om man mener, at når der skal foretages en lukning af et skattehul, så skal det ikke gøres ved fremsættelsen af lovforslaget, men først efter vedtagelsen.
Det ville i hvert fald være en ny - og må jeg sige det - økonomisk uansvarlig fremgangsmåde, hvis der er tale om et holdningsskifte fra Socialdemokratiet side.
Nick Hækkerup (S), 2007-12-14:
Under førstebehandlingen af lovforslaget tilkendegav skatteministeren, at det foreliggende lovforslag er uden tilbagevirkende kraft.
Nu har vi så Justitsministeriets ord for, at lovforslaget faktisk har tilbagevirkende kraft.
Enten har skatteministeren mod bedre vidende forsøgt at føre såvel offentligheden som Folketinget bag lyset, eller også vidste skatteministeren ikke bedre; ministeren var simpelt hen ikke klogere. Lad os nu, den forestående højtid taget i betragtning, lægge det andet til grund; det er trods alt bedre at være enfoldig end at være ondskabsfuld.
Når jeg beder om ordet, er det, fordi jeg gerne vil opfordre ministeren til i fremtiden at være mere opmærksom på grundlæggende retsprincipper også i skattelovgivningen.
Socialdemokratiet er betænkelig ved, at der bliver skaltet og valtet med borgernes retssikkerhed.
Følgespørgsmålet er naturligvis, om der er andre grundlæggende retsprincipper, som ministeren på samme måde har ladet hånt om.
Må jeg, som tilfældet var ved førstebehandlingen, påpege, at hele miseren kunne være undgået, hvis regeringen havde tænkt sig om i første omgang i stedet for at lave en lovgivning med et hul på størrelse med en ladeport, et hul, som er blevet udnyttet 42.000 gange det forløbne halve år, og som selvfølgelig nu skal lukkes.
Frank Aaen (EL), 2007-12-14:
Om lidt vil hele Folketinget på nær Enhedslisten stemme for det her lovforslag om at indeksere energiafgifter.
Det vil nok undre en del af dem, der sidder og hører eller kigger på, at det grønneste parti - det synes vi i hvert fald selv - i Folketinget ikke stemmer for en stramning af energiafgifterne.
De vil nok tænke: Hvad sker der her?
Derfor vil jeg bare gøre opmærksom på, at begrundelsen for vores afstemning er, at vi under udvalgsarbejdet fik afdækket nogle ting.
Nu skal skatteministeren høre efter, for han har nogle gange svært ved helt at høre, hvad der bliver sagt.
Sammenlignet med, hvad indkomsten ville være steget med for pensionister og arbejdsløse med de gældende regler ikke, at de ikke stiger også med de regler, ministeren nu vil vedtage og så det, der sker nu på baggrund af de skattelettelser, man gennemførte forleden, og forhøjelsen af energiafgifterne, bliver pensionister og arbejdsløse ringere stillet med en halv milliard kroner om året frem til 2015 - altså på lang sigt.
Vi har i Enhedslisten sagt, at vi går ind for grønne afgifter af hensyn til miljøet, men de skal være socialt retfærdige og balancerede.
Og når man altså, som vi kan se her, indfører en energiafgift, der betyder, at pensionister og arbejdsløse vil have en halv milliard kroner mindre, end de ellers ville have haft, så er det ikke socialt afbalanceret, så er det ikke i orden.
Der er vi ret principfaste, og det agter vi altså at stemme imod.
Hvis energiafgifter vender den tunge ende nedad, er vi imod dem, og derfor
den - måske for mange - lidt overraskende afstemning, at vi stemmer imod en forhøjelse af de grønne afgifter.
Det er altså, fordi man i virkeligheden tager de penge fra pensionister og arbejdsløse, som de ellers ville have fået.
På den måde har vi altså en situation, hvor man tager penge fra pensionister og arbejdsløse, som er med til at finansiere skattelettelser for dem, der har meget i løn.
Det går vi ikke ind for.
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-12-14:
Dette lovforslag er et fantastisk eksempel på regeringens tvetungethed, når det drejer sig om energi- og klimapolitikken.
Lad os tage teorien først.
Teorien er, at i disse dage på Bali slås den danske klima- og energiminister for at nå ambitiøse målsætninger, der skal bygge op til ambitiøse vedtagelser på det globale klimatopmøde i København i 2009.
Ministeren slås for, at landene skal forpligte sig på at bekæmpe CO2-udslip med de midler, der nu står til rådighed for den sag.
Praksis er noget andet.
Praksis er, at vi her i dag i Folketinget vedtager, at i perioden fra 2008 til 2015 vil vi regulere energiafgifterne med 1,8 pct. om året ligegyldigt hvordan prisudviklingen er.
Den har i øvrigt været højere end 1,8 pct. i de sidste 2 år.
Sidste år var den 2,04 pct., og året før var den 1,98 pct.
Her afskærer man sig fra at bruge energiafgifterne som et aktivt redskab for at nedbringe CO2-udslippet og leve op til vores internationale forpligtelser.
Allerede i dag er vi bagud.
Energiafgifterne har som følge af regeringens skattestop indbragt 3,6 mia. kr. mindre.
Nu laver vi en mekanisme, der med sikkerhed vil udhule realværdien af energiafgifterne yderligere - og for en lang periode.
Er det klogt, er det gennemtænkt på et område som energi, hvor energipriserne har svinget så meget, at man her låser sig fast på en ganske bestemt procentsats i så lang en periode?
Vi finder det fra radikal side ikke ansvarligt.
Det er det praktiske.
Hvad er praksis?
Det 13 er øre.
I teorien er det fint, vi kæmper for de rigtige målsætninger, og praksis er, at vi her afskærer os fra at bruge energiafgifterne aktivt for at nå de mål, vi gerne vil nå.
Når Det Radikale Venstre alligevel vælger at stemme for, er det, fordi der med lovforslaget knæsættes et vigtigt princip om indeksering som princip - et princip, som vi får brug for, når vi skal lave en egentlig skattereform, hvor vi skal flytte beskatningen væk fra arbejdsindkomst og over på ressourceforbrug og energiforbrug.
Klaus Hækkerup (S), 2007-12-14:
Det drejer sig stadig væk om fortolkningen af regeringens skattestop.
Så spurgte vi en gang til ind til, hvordan det kunne være, og vupti, så fik vi en ny tabel, der viste, at de var konstante, og ministeren gik herop og sagde, at vi jo måtte forstå regeringens skattestop sådan, at man kunne sætte en afgift op og en anden ned, når det skete af hensyn til miljøet - når det skete af hensyn til miljøet.
Det må man jo logisk forstå på den måde, at så ville der komme et bedre miljø ud af det, fordi det ville påvirke forbruget, at man ændrede på det.
Men hvis vi ser på det svar, vi har fået, og f.eks. tager kulafgiften, så er kulafgiften steget fra 2004 til 2005, fra 2005 til 2006.
Man skulle så tro, at det var lavet for at begrænse kulforbruget, men samtidig har regeringen nedsat CO2-afgiften på kul, således at afgiften er fuldkommen det samme; summen af afgiften plus CO2-afgiften er fuldkommen den samme: 1.667 kr. pr. ton i 2004, 1.667 kr. pr. ton i 2005, 1.667 kr. pr. ton i 2006.
Jeg vil så bare spørge skatteministeren: Hvad er rammerne for regeringens skattestop?
Her sætter man en afgift op og en anden ned, uden at det kan påvises at have den mindste betydning for miljøet.
Er det bare sådan noget, regeringen tilfældigvis kan gøre, eller hvad?
Det vil jeg gerne have et svar på.
Det drejer sig stadig væk om fortolkningen af regeringens skattestop.
Med hensyn til det her lovforslag spurgte vi først, hvordan afgifterne også under denne regering havde udviklet sig kulafgiften, elafgiften, stenkulsafgiften osv. - og så fik vi en tabel, der viste, at afgifterne var stigende.
Så spurgte vi en gang til ind til, hvordan det kunne være, og vupti, så fik vi en ny tabel, der viste, at de var konstante, og ministeren gik herop og sagde, at vi jo måtte forstå regeringens skattestop sådan, at man kunne sætte en afgift op og en anden ned, når det skete af hensyn til miljøet - når det skete af hensyn til miljøet.
Det må man jo logisk forstå på den måde, at så ville der komme et bedre miljø ud af det, fordi det ville påvirke forbruget, at man ændrede på det.
Men hvis vi ser på det svar, vi har fået, og f.eks. tager kulafgiften, så er kulafgiften steget fra 2004 til 2005, fra 2005 til 2006.
Man skulle så tro, at det var lavet for at begrænse kulforbruget, men samtidig har regeringen nedsat CO2-afgiften på kul, således at afgiften er fuldkommen det samme; summen af afgiften plus CO2-afgiften er fuldkommen den samme: 1.667 i 2004, 1.667 i 2005, 1.667 i 2006.
Jeg vil så bare spørge skatteministeren: Hvad er rammerne for regeringens skattestop?
Her sætter man en afgift op og en anden ned, uden at det kan påvises at have den mindste betydning for miljøet.
Er det bare sådan noget, regeringen tilfældigvis kan gøre, eller hvad?
Det vil jeg gerne have et svar på.
Jesper Petersen (SF), 2007-12-14:
Ja, vi behandler L 8, men det er svært at lade være med at kommentere det om børnefamilieydelsen, især når hr. Lars Barfoed bliver så ophidset, for så får man jo lyst til at blande sig i den diskussion.
, at børnefamilierne faktisk mangler 10.000 kr. over et 18-årigt forløb, fordi regeringen lavede den nedskæring af børnechecken, som de gjorde i 2003.
Samtidig valgte man forleden at trække en forhøjelse af børnechecken på 2.000 kr. om året
tilbage
, en forhøjelse, der koster 400 mio. kr. om året.
400 mio. kr. er jo et ganske andet beløb end 3,6 mia. kr.
3,6 mia. kr. er det beløb, som vi mangler, fordi regeringen først nu vælger at indeksere energiafgifterne og ikke gjorde det tilbage i 2001.
Nu ligger vi så fast på, at der skal indekseres med 1,8 pct., men i 2005 var udviklingen altså 1,98 pct., og i 2006 var den 2,04 pct.
Vi er allerede nu bagud på en udvikling, hvor vi langt fra er ambitiøse nok i forhold til at gøre noget ved de udfordringer, vi står over for i forbindelse med klima- og miljøpolitikken.
Så mens regeringen taler om overophedning og økonomisk ansvarlighed, om, at man vil gøre en masse for børnefamilierne, trækker man en check tilbage, der er 400 mio. kr. værd, men laver en indeksering her, der ikke er tilstrækkelig, og hvor man i øvrigt mangler 3,6 mia. kr., i forhold til hvor mange penge vi kunne have haft i kassen, hvis ikke regeringen havde siddet på hænderne.
Der skal være yderligere incitamenter til at opføre sig miljørigtigt, forbruge lidt, og derfor er det her kun et første skridt.
Vi stemmer for L 8, javel, men det er kun et første skridt.
Der er brug for en endnu bedre indeksering, hvis vi tager vores udfordring i forbindelse med klimapolitikken alvorligt.
Frank Aaen (EL), 2007-12-14:
Jamen det er muligt, at regeringen blev så bange for det, som skatteministeren gjorde, at den ændrede signaler.
Men der er da en grund til, at man tog det af dagsordenen i dag.
Det skulle have været vedtaget i dag at give 400 mio. kr. til børnefamilierne til udbetaling den 20. januar.
Det bliver de ikke.
Nu overvejer man, om man vil lave en lov lidt senere, som med tilbagevirkende kraft giver pengene til børnefamilierne.
Men det ved vi heller ikke noget om endnu, for det her lovforslag har vi ikke set.
Det er da at tage penge fra børnefamilierne.
Det, der skulle have været vedtaget i dag, sådan at børnefamilierne i dag vidste, at de kunne gå ud og bruge de penge, som de havde fået bevilget, kan de ikke gå ud og bruge i dag, fordi de ikke har fået bevilget pengene.
De kan håbe på, at de får dem senere, fordi man er blevet bange for sin egen skygge, man er blevet bange for den protest, der har været i befolkningen.
Det var meningen, at det skulle have været aflyst, og det er aflyst, og det er taget af dagsordenen.
Det kan være, at det bliver sat på igen.
Men lad være med det dér.
Jeg spurgte også om, hvor kritikken blev af forleden dag, da lovforslaget blev taget af.
Da hørte jeg ikke noget om, at det her bare var en diskussion om, hvorvidt det som planlagt skulle ske i dag eller skulle ske en anden dag.
Da bøjede man jo nakken, fordi skatteministeren sagde, at det var aflyst.
Lars Barfoed (KF), 2007-12-14:
Jeg bad om, at hr. Frank Aaen kom herop og fortalte, hvor der blev taget penge fra nogen.
Hvor er det minus henne?
Det kan hr. Frank Aaen altså ikke forklare os.
Der er nemlig ikke taget penge fra nogen.
Vi støtter lovforslaget om at forhøje børnefamilieydelsen, og vi støtter også skatteministerens udtalelser fra forleden dag om, at vi venter med den endelige vedtagelse, til vi er på den anden side af nytår.
Men det er jo ikke at tage penge fra nogen!
Vi diskuterer bare, hvornår vi skal vedtage et lovforslag om at forhøje børnefamilieydelsen.
Vi diskuterer kun forhøjelser; forringelser er slet ikke på tale, må jeg sige til hr. Frank Aaen, og det ved hr. Frank Aaen i øvrigt udmærket.
Frank Aaen (EL), 2007-12-14:
Hvis man ser på dagens dagsorden, som er omdelt i Folketingssalen, er forslaget ikke med.
Det, der skulle have været vedtaget i dag, nemlig en forhøjelse af børnechecken, blev forleden aflyst.
Jeg hørte ikke hr. Lars Barfoed protestere over det forleden dag, og det var da mærkeligt.
Hvis hr. Lars Barfoed og Det Konservative Folkeparti har den klippefaste holdning, at børnechecken selvfølgelig skal hæves, og det skulle den i virkeligheden have været i dag, sådan forstod jeg talen, hvorfor hørte vi så ikke en protest forleden dag, hvor skatteministeren jo satte spørgsmålstegn ved, om børnefamilierne skulle have flere penge?
Det er da at tage penge fra børnefamilierne, alt andet er da at snakke udenom.
Lars Barfoed (KF), 2007-12-14:
Jeg er ked af at forlænge debatten.
Men Det Konservative Folkeparti lægger vægt på, at vi har en god familiepolitik, vi lægger vægt på, at vi styrker børnefamiliernes vilkår.
Derfor støtter vi også skatteministerens lovforslag om at øge ydelsen til børnefamilierne i overensstemmelse med regeringsgrundlaget.
Derfor bliver jeg også nødt til at anholde, når hr. Frank Aaen nu siger, at der bliver taget penge fra børnefamilierne.
Jeg vil godt bede hr. Frank Aaen om at komme herop og fortælle, hvor det minus er.
Hvor er det, der bliver taget nogle penge fra børnefamilierne?
Der bliver ikke taget én krone fra nogen børnefamilier, det er tværtimod regeringens plan - og det støtter vi i Det Konservative Folkeparti - at børnefamilier med børn under 3 år skal have flere penge, skal have mere i børnefamilieydelse.
Det eneste, der er til diskussion, er, hvornår vi skal vedtage det lovforslag om, at de skal have flere penge.
Det er altså ikke at tage penge fra nogen.
Der bliver ikke taget penge fra nogen.
Det er ren demagogi fra hr. Frank Aaens og Enhedslistens side.
Frank Aaen (EL), 2007-12-14:
Hvad har den her regering egentlig gang i?
Op til valget strømmede pengene ud til skattelettelser til de bedst stillede og til erhvervslivet.
Før valget var der en trussel om at gribe ind over for velfærden i kommunerne, den blev lige pludselig aflyst.
Der var penge nok til både velfærd og skattelettelser, hed det.
Straks efter valget fik piben en anden lyd.
Så blev der truet med kartoffelkur.
I dag holdes der møde med kommunerne, fordi man mener, de bruger for mange penge.
Man kommer med et diktat om, hvordan man kan få dem til at rette ind, og det afvises skarpt af regeringen i dag, at der overhovedet skulle være råd til en særlig lønforhøjelse til de grupper i samfundet inden for velfærdsarbejdet i det offentlige, der har lavest løn, og forleden dag kom skatteministeren og aflyste børnecheckens forhøjelse for de 0-3-årige.
Meget overraskende var det lige pludselig et valgløfte, der blev aflyst.
Det var faktisk den ændring af børnechecken, der affødte det ændringsforslag, som er til behandling i dag, hvori vi siger, at hvis regeringen vil tage penge, så skal den jo ikke tage pengene fra børnefamilierne, så skal den f.eks. tage pengene fra dem, der kører i store dieselbiler og forurener.
Derfor foreslår vi at sætte dieselafgiften en anelse op for på den måde at få de penge ind, regeringen åbenbart mener at den mangler, fordi den aflyste forhøjelsen af børnechecken.
Det vil så også være til fordel for miljøet at gøre sådan, så det er alt i alt et godt forslag, man skulle tage at stemme for.
Før et valg loves der, efter valget gøres der det modsatte, men vi blev selvfølgelig lidt rundtossede, da vi i går aftes skulle høre finansministeren sige, at børnechecken selvfølgelig da bliver hævet, selv om den er taget af Folketingets dagsorden.
Hvad har man egentlig gang i?
Asociale stramninger af økonomien eller ikke, det er jo svært at se.
Er det ikke lidt ærgerligt den ene dag i offentligheden, i fjernsynet, her fra Folketingets talerstol at blive udråbt som en skurk, der tager penge fra børnefamilierne, for 2 dage efter at få at vide af finansministeren, at der selvfølgelig ikke tages penge fra børnefamilierne?
Er det ikke lidt træls først at være en skurk og så bagefter blive underkendt af julemanden, der kommer susende ind fra højre og efter et gruppemøde oppe i Venstres gruppelokale siger: Nej, selvfølgelig?
Er det ikke træls at blive underkendt på den måde?
Jeg anbefaler altså, at man stemmer for ændringsforslaget, dels for at undgå, at man så kommer en anden dag og siger, at man er nødt til at tage penge fra børnefamilierne, og dels af hensyn til miljøet.
Lars Barfoed (KF), 2007-12-14:
Nu tror jeg nok, at det er sidste gang, jeg tager ordet i den her sag, medmindre jeg en gang til bliver voldsomt provokeret.
Jeg sagde for lidt siden, at vi støttede skatteministerens udtalelser forleden dag om, at vi skulle vente med den endelige vedtagelse.
Vi har fuldstændig støttet skatteministeren.
Det er fornuftigt, og derfor har vi ikke protesteret, og derfor har vi heller ikke bøjet nakken, for vi er fuldstændig enige med skatteministeren i hans dispositioner.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-01-08:
Jeg vil gerne allerførst understrege, at Danmark selvfølgelig bør leve op til sine forpligtelser i henhold til EU-retten og indrette vores lovgivning efter EU-retten, også når der som her er tale om en dom fra EF-Domstolen, som har fundet, at danske momsregler er i strid med direktiverne.
Det er en selvfølge for os, og jeg kan jo ikke lade være med at undre mig over, at regeringens parlamentariske grundlag, Dansk Folkeparti, ikke indtager den grundlæggende holdning, at vi selvfølgelig skal leve op til vores internationale forpligtelser.
Jeg kan sagtens forstå, at man har et ønske om at ændre ting i EU-samarbejdet, men at man ikke skulle have en interesse i at være med til at sikre, at lovgivningen er i overensstemmelse med EU-direktiverne, har jeg svært ved at forstå.
Lovforslaget indeholder jo flere forskellige forslag.
Det ene er forslaget, der vedrører flyselskaber, der hovedsagelig flyver i udenrigsfart, og momsreglerne for disse flyselskaber.
Reglerne om kantinemoms er vi nødt til at se på i udvalget og også på konsekvenserne af det her ændringsforslag.
Endelig vil jeg da fremhæve det forhold, at vi nu ikke længere i Danmark kan følge de hidtidige regler for kollektiv trafik, og det skønnes at give en provenugevinst for statskassen på ca. 475 mio. kr.
Så det er en ganske betydelig provenugevinst, staten her har.
Der står i bemærkningerne, at man i vidt omfang vil kompensere den kollektive trafik for denne fordyrelse af den kollektive trafik.
For Det Radikale Venstre er det vigtigt under udvalgsbehandlingen at sikre, at vi får nøje belyst, hvilke mekanismer man her kan bruge både over for den offentlige kollektive trafik for at kompensere og over for den private kollektive trafik.
Det mener vi er et hovedspørgsmål for udvalgsbehandlingen af dette lovforslag.
Vi har en positiv holdning, en meget positiv holdning, til forslaget, men det er også et forslag, der på nogle punkter har så store konsekvenser, at det siger sig selv, at vi nøje må vurdere, om man har fundet den rigtige tekniske løsning.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-08:
Den Konservative ordfører, hr. Lars Barfoed, kan ikke være til stede, og jeg skal derfor kort redegøre for De Konservatives holdning til lovforslaget.
Ligesom det var tilfældet for lovforslag, nr. L 31, der netop er blevet behandlet, drejer dette forslag sig i sin væsentlighed om en række forskellige tilpasninger af lovgivningen med den hensigt at bringe danske regler og praksis i overensstemmelse med EU-retten; der er her tale om momsregler og regler om energiafgifter.
Det Konservative Folkeparti mener naturligvis, at retstilstanden i Danmark skal være i overensstemmelse med EU-retten.
Så skal vi selvfølgelig også selv gøre det.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti støtte lovforslaget.
Vi er opmærksomme på, at det fra nogle sider har været gjort gældende, at lovforslaget går videre, end hvad der er nødvendigt i forhold til EU.
Som udgangspunkt må vi imidlertid lægge Skatteministeriets vurdering til grund.
Men fra konservativ side vil vi som altid se på de henvendelser, der kommer til udvalget og medvirke til et grundigt og konstruktivt arbejde med lovforslaget i udvalget; det gælder bl.a. de bekymringer, nogle har udtrykt om, at lovforslaget kan risikere at forringe sunde madordninger i virksomhederne. Samtidig skal jeg også her hilse fra Ny Alliances ordfører, hr. Anders Samuelsen, som ikke kan være til stede, og meddele, at Ny Alliance støtter forslaget.
Jesper Petersen (SF), 2008-01-08:
Generelt mener SF, at der i L 32 ligger en række fornuftige opstramninger og tilpasninger til EU-retten.
Den hidtidige rabat, der har været givet i forbindelse med kantinemoms, er reelt et udtryk for at lade andre skatteydere give tilskud til kantinedrift, og der vil det med nye regler som konsekvens af L 32 blive mere retfærdigt.
Det er stadig muligt at stå for billig kantinedrift for sine medarbejdere, som der ikke skal tjenes penge på, men man skal tage indkøbs- eller fremstillingsprisen, og der skal betales en tilsvarende moms.
Også vedrørende brugen af omvendt betalingspligt for moms kan vi forhåbentlig se frem til, at der bliver mindre risiko for momsunddragelse, og at det bliver nemmere at administrere reglerne.
Miljømæssigt er det positivt, at spildevandsafgiftrabatten til særlig forurenende erhverv med L 32 nedsættes.
SF vil dog i udvalgsarbejdet se nærmere på specielt de miljømæssige aspekter i forslaget og sikre, at det ikke bliver til skade for den kollektive trafik.
Kompensationen til de regionale busselskaber skal være tilstrækkelig og hellere være direkte til selskaberne end via bloktilskud.
Så SF forholder sig afventende, men absolut ikke afvisende over for forslaget.