Marianne Jelved (RV), 2015-04-24:
Enhedslistens beslutningsforslag om, at civilregistreringen skal overgå for folkekirken til kommunerne, er begrundet i, at civilregistreringen foregår i folkekirken og ikke hos en offentlig myndighed, men også med, som det udtrykkes i forslaget, »at folkekirken har en aftagende betydning for befolkningen i Danmark«.
Synspunktet om, at civilregistreringen ikke foregår hos en offentlig myndighed, bliver jeg nødt til at afvise.
Civilregistreringen skal ifølge lovgivningen ske ved anmeldelse til den elektroniske kirkebog, også kaldet cpr, altså central personregistrering, og personregisterføreren er derfor den offentlige myndighed, der behandler anmeldelsen, og uanset hvilket arbejde, som den personregisterfører, der varetager opgaven, har, så uddannes man også til at være offentlig myndighed i den her funktion.
Fra december 2013 har det været obligatorisk for borgerne at anvende digitale løsninger på en række områder.
Et af områderne er netop civilregistreringen, hvor der er lavet løsninger til anmeldelse af fire forhold: Faderskab, navngivning, navneændring samt anmodning om begravelse eller ligbrænding.
Regeringens målsætning om, at mindst 80 pct. af henvendelserne skal ske digitalt inden udgangen af 2015, er ved udgangen af 2014 allerede opfyldt på to af de fire områder, mens de resterende to ligger på mere end 70 pct. Alt taler derfor for, at henvendelsen om civilregistrering vil være fuldt digitaliseret i løbet af de nærmeste år.
Det er desuden sådan, at fødsler siden 2010 udelukkende er blevet registreret på grundlag af jordemoderens anmeldelse, mens dødsfald tilsvarende registreres på grundlag af lægernes digitale indsendte dødsattester.
Kirkeministeriet og folkekirken, som har udviklet de løsninger, som også anvendes af kommunerne i Sønderjylland, er i øvrigt i færd med at se på muligheden for, at borgerens henvendelse falder på plads i CPR, uden at en personregisterfører skal foretage nogen sagsbehandling.
Det kan eksempelvis ske, når et barn skal have et navn, der allerede er godkendt.
Der vil derfor i løbet af de nærmeste år være tale om, at civilregistreringen under alle omstændigheder vil ske meget mere centralt end nu, hvor den finder sted i alle sogne, og derfor må det være folkekirkens ambition at samle opgaven ét sted.
En mere central placering skal dog afbalanceres med begravelsesmyndighedernes lokalt forankrede opgaver i forbindelse med dødsfald og begravelser.
Skulle et flertal ønsker at flytte opgaven fra folkekirken og i den forbindelse også de sønderjyske kommuner, bør der være vægtige grunde til det, og det bør i givet fald være til en central myndighed som f.eks. Økonomi- og Indenrigsministeriet, som CPR-kontoret hører under.
Det ville efter min opfattelse være det mest logiske at gøre i en verden, der er så digitaliseret, som det danske samfund er.
Men det er også vigtigt at nævne, at der endnu er ca. 800.000 borgere, for hvem de retsgyldige oplysninger om bl.a. slægtskab stadig kun fremgår af de håndførte ministerialbøger, som endnu befinder sig i sognene.
Og det arbejde med digitalisering, der forventes at tage nogle år, bør færdiggøres, inden opgaven eventuelt flyttes.
Derfor kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.