runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2010-03-04:
Hvad er det, der gør, at man tror, at det virker, så folk bliver raske, hvis de mister deres indkomst?
Det ville være rart at få en ordfører på talerstolen, der kunne forklare det.
For det må jo være det, der er logikken, når man siger, at folk skal miste indkomsten uden at have noget andet at sætte i stedet.
Det må være, fordi man mener, at det vil gøre dem raske.
Man kunne også sige, at når nu regeringen mener, at den måde, vi skal komme ud af krisen på, er at øge privatforbruget, hvorfor er det så, at man for de her menneskers vedkommende siger, at de helt skal stoppe med at forbruge noget som helst, at de hverken skal have hus eller købe mad eller noget som helst, og at de skal klare sig uden noget?
Man kunne også nævne, at vi på mandag fejrer 100-året for 8. marts, som er kvindernes internationale kampdag, og et af de krav, der har været igennem mange år, er, at man skal behandles som et selvstændigt menneske.
Men hvis man mister sine sygedagpenge og dermed jo skulle have kontanthjælp, får man det altså ikke, hvis man er gift og ens ægtefælle har en indkomst.
Så er man pludselig ikke et selvstændigt menneske længere, så betragtes man bare som et påhæng til ægtefællen.
Det burde vi se at få afskaffet; det har vi haft 100 år til, og vi bør ikke skulle bruge 100 år yderligere på at fjerne det.
Jeg håber meget, at det snart vil lykkes os at få gennemtvunget, at vi får et valg og et nyt flertal, sådan at vi kan få gennemført det forslag, som hele oppositionen står bag, både Socialdemokraterne, SF, Radikale og Enhedslisten, om, at syge mennesker altså ikke skal være bange for ikke at kunne betale deres husleje og ikke skal være bange for ikke at kunne købe mad, men at de kan være sikre på at have en indkomst, indtil det er afklaret, om de bliver raske og kommer tilbage på arbejdsmarkedet, kommer i fleksjob eller får førtidspension.
Torben Hansen (S), 2010-03-04:
Til det her, som oppositionen, Socialdemokratiet, SF, Det Radikale Venstre og Enhedslisten, har stillet som ændringsforslag til regeringens lovforslag,
har der nu været fire ordførere oppe, en fra hvert af oppositionspartierne, at gøre opmærksom på, at det her rent faktisk er et forslag, der vil hjælpe de mere end 6.000 mennesker, der hvert evig eneste år falder ud af sygedagpengesystemet og dermed bliver frataget deres forsørgelsesmulighed.
Det er meget muligt, at Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti ikke er enige med oppositionen i den her sag, og det er regeringspartierne og Dansk Folkepartis ret, men når der er fire ordførere, der på rad og række er oppe at argumentere for det her forslag, der rent faktisk vil hjælpe mere end 6.000 mennesker
Jeg synes, det er sølle, og jeg synes, det er ærgerligt, og jeg synes, det er endnu mere ærgerligt for de mere end 6.000 mennesker, der hvert evig eneste år bliver berøvet deres forsørgelsesgrundlag.
Man kan i hvert fald ikke komme og beskylde regeringspartierne for, at de ikke har hørt, at det forholder sig sådan, for indtil videre er der fire ordførere, der har været oppe at gøre opmærksom på, at det her altså er galt.
Jeg synes, det mindste, man fra regeringspartiernes ordføreres side, fra Dansk Folkepartis ordførers side og fra beskæftigelsesministerens side kunne gøre, var at gå herop på Folketingets talerstol og forklare, hvorfor man ikke vil være med til at hjælpe de 6.000 danskere, der hvert evig eneste år falder ud af sygedagpengesystemet.
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-04:
Jeg vil sige til hr. Erling Bonnesen, at jeg vil ønske ham velkommen i fødevarekredsen.
Jeg er ikke tidligere fødevareordfører, jeg synes selv, jeg er aldeles nuværende.
Men bortset fra det handler det jo om ændringsforslagene, og det, jeg ikke hørte fra Venstres ordfører, var, hvorfor man ikke synes, det er en god idé at få nedsat en kommission, der kan kigge på alle de her ting.
Jeg tror heller ikke, hr. Erling Bonnesen ved, præcis hvor det danske landbrug er henne om 5, 10, 15 eller 20 år, og jeg tror, at alle Venstrefolk her i dette Ting og rundtomkring i landet har været med til at slå ring om og sætte værn op om landbrugsloven, og derfor er det jo underligt, at man sådan lige over en nat så finder på at lægge det hele ned.
Og når man ikke kan gøre rede for, hvad konsekvenserne vil være af det, er det er da fornuftigt at få nedsat en kommission.
Så jeg vil gerne høre Venstres ordfører, hvorfor det er, at man ikke vil være med til at stemme for Socialdemokratiets forslag om at få nedsat en kommission, så vi kan få kigget på det.
Erling Bonnesen (V), 2010-03-04:
Tak for det.
Jamen som jeg også markerede, er landbrugserhvervet jo nu i en historisk meget, meget vanskelig situation, og det kræver kort og godt handling, altså at man går ind og får rettet til på rammevilkårene og mulighederne for at udvikle sig.
Der er ikke brug for stilstand, og det er jo det, jeg synes Socialdemokraternes forslag signalerer, nemlig: Lad os trække i alle håndbremser, lad os stå stille, det skal være, som det altid har været i gamle dage.
Den måde kan man jo ikke drive landbrug på i fremtiden, og derfor handler det – vil jeg så kalde det – om at få sat nogle justeringer i forhold til rammevilkårene, sådan at man får en mulighed for at udvikle sig.
Der er jo ingen grænser for, hvor mange krav hr. Bjarne Laustsens parti også stiller op, og det stritter i alle retninger, for man prøver at sige, at man gerne vil nogle gode ting, men så kommer man med nogle bremseklodser, og når der så er brug for en udvikling, så vil man ingenting.
Så vi har ikke brug for udskydelse; vi har brug for handling.
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-04:
Jeg tror simpelt hen ikke, at Venstres nye ordfører forstår, hvad det her handler om.
Hvis regeringen vil lave om på rammevilkårene, vil jeg sige, at man har haft 9 år til det.
Og hvis man vil lave om på det med biogas, har man ligeledes haft 9 år til det, men der har man bare skåret ned.
Det var det, jeg spurgte om.
Hvorfor vil man ikke være med til at nedsætte en kommission?
Vi har fra førstebehandlingen og fremefter, hver gang vi har diskuteret det her, sagt, at vi gerne ville have nedsat en kommission, der kunne kigge på det.
Så spørger jeg om det, for jeg kan ikke høre det.
Venstre siger, at vi skal have kigget på rammevilkårene, og det vil jeg gerne være med til; jeg har presset den tidligere minister med kødkontrol og miljøgodkendelser og en lang, lang række forskellige ting, lige så snart jeg har kunnet komme af sted med det, for landbrugserhvervet skal behandles ordentligt.
Men det er da ikke det samme, som at man ikke vil kigge på det,
og derfor vil jeg gerne spørge en gang til: Hvorfor vil man ikke være med til, at vi bredt nedsætter en kommission, der kigger på det, og at vi så bagefter sætter os sammen, i stedet for at der kun er tre partier, der bestemmer, hvordan dansk landbrug skal udvikle sig i fremtiden?
Erling Bonnesen (V), 2010-03-04:
Jamen det er jo en meget velkendt taktik herinde, at hvis der er noget, man gerne vil forhindre, så prøver man at få lavet en syltekrukke til det, og så kan man jo så håbe på, at der ikke sker mere der.
Det er jo nøjagtig det, der er taktikken her, og det har vi gennemskuet for længst, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Og det kunne vi jo også høre at erhvervet selv er helt med på at prøve at medvirke til, sådan at vi også stadig væk kan passe godt på natur og miljø.
Men for at man kan gøre det, kræver det også, at man får muligheden for at kunne tjene nogle penge ind til erhvervet, og på den måde bidrager det her jo lige præcis til det med, lad mig sige det sådan, et lille skridt.
Kristen Touborg (SF), 2010-03-04:
Jeg synes, det er lidt sølle, hvis det virkelig er sådan, at Venstre ikke har gjort sig nogle overvejelser over, hvad det er, man vil med landbruget.
Er det i virkeligheden sådan, vil jeg sige til hr. Erling Bonnesen, at der er kommet en besked fra Axelborg om, at sådan vil Axelborg, og så siger Venstre bare javel, så gør vi det, uden i øvrigt at undersøge nærmere, hvad konsekvensen vil være af det hovedløse forslag, der ligger her?
Nu synes jeg, at Venstres ordfører skulle se at få svaret ordentligt på det i stedet for at snakke udenom.
Erling Bonnesen (V), 2010-03-04:
Jamen der er overhovedet ikke tale om udenomssnak i den sag her.
Vi står med en situation, hvor landbrugserhvervet som helhed kører med drønende underskud.
Man kunne næsten sige, at der er en tsunami på vej mod landbrugserhvervet, og hvis den skyller ind over os, som den truer med at gøre lige nu, så vil det jo påvirke resten af samfundet.
Jeg kan så forstå, at SF også støtter udskydelsessyltekrukketaktikken.
Det gør vi ikke.
Vi vil have handling og det nu.
Kristen Touborg (SF), 2010-03-04:
Jeg forstår jo så, at Venstre ikke ønsker at lave en ordentlig undersøgelse af, hvad konsekvenserne er, og det bestyrker mig i troen på, at der er en meget tæt forbindelse mellem Axelborg og regeringen, og den er ikke blevet mindre tæt på det seneste.
Hvornår stopper de?
Det er jo netop bærende i det her forslag, at man siger, at stort er godt, og at vi skal udnytte stordriftsfordelene.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor stordriftsfordelene er.
De seneste statistikker, vi har, er fra 2008, og der viser det sig jo, at ejendomme på mellem 30 og 50 ha har et underskud på ca. 80.000 kr. pr. år, og ejendomme på over 100 ha har et underskud, der nærmer sig 1 mio. kr.
Er det den form for økonomiske forhold, som Venstre synes er hensigtsmæssige?
Kan vi få et svar på, hvor stordriftsfordelene stopper?
Bente Dahl (RV), 2010-03-04:
Dansk Folkepartis ordfører siger, at Dansk Folkeparti gerne vil have et godt og rentabelt landbrug i Danmark.
Det vil Det Radikale Venstre også, det er vi fuldstændig enige i – et godt og rentabelt landbrug.
Så når Dansk Folkepartis ordfører spørger, hvad vore intentioner er, vil jeg sige, at det er dét.
Men hvordan kan Dansk Folkepartis ordfører vide, at L 39 vil føre til det resultat?
Hvad baserer Dansk Folkepartis ordfører det på?
Vi i Det Radikale Venstre vil have et oplyst grundlag for at kunne træffe kloge beslutninger, så vi får et godt, sundt og rentabelt landbrug.
Og så er mit spørgsmål til hr. René Christensen: Hvorfor vil Dansk Folkeparti ikke det?
René Christensen (DF), 2010-03-04:
Jeg håber da også, at langt de fleste ønsker, at vi skal have et rentabelt landbrug i Danmark.
Og så kan man spørge: Hvad kan L 39 bidrage med i forhold til det?
V har jo også hørt fra de deputationer og andre, vi har haft i udvalget, at landbruget selv siger: Vi kan faktisk fremlægge regnskaber, som viser, at hvis vi foretager den her investering, kan vi forrente pengene godt, det vil gavne virksomhederne.
Og alligevel viser det sig desværre, at pengeinstitutterne siger: Det tør vi ikke låne penge ud til.
Og derfor er vi jo nødt til at kunne skaffe kapital et andet sted fra, så disse landmænd kan udvikle deres virksomheder.
Det, der fik mig til at spørge, var, at hr. Kristen Touborg sagde, at det nu bliver kapitalen, der skal styre landbruget.
Så vil jeg bare spørge, om hr. Kristen Touborg ikke har en forventning om, at der måske også i dag er landmænd, som skal udvikle deres landbrug, og som er nødt til at gå op til deres lokale bankforbindelse og sige, at de skal foretage en investering på x millioner kroner for at få driftet deres landbrug.
Og det skal man måske op at spørge om en gang til, inden man drifter det i dag i den situation, landbruget er i.
Så vil jeg også godt lige spørge, om hr. Kristen Touborg ikke kan bekræfte, at den her lovgivning ikke åbner op for, at den daglige drift ikke bliver ledet af en landmand.
Det er netop præciseret i lovgivningen, at den daglige drift skal ledes af en landmand.
Kristen Touborg (SF), 2010-03-04:
For mig at se er der en meget stor forskel på, om man som bonde går hen og låner i kreditforeningen og banken, for så er der nogle betingelser, der gælder der, eller om man er ejet af et selskab, som har ét formål, nemlig at få landbruget til at give overskud til aktionærerne, for så er det en helt anden situation.
Det er selskabet, der har den – det er formanden, der har den, og det er den store forskel efter min opfattelse.
Med andelsbevægelsen fik vi faktisk muligheden for, at man kunne blive selvbestemmende i landbruget.
Det var et rigtig godt element, det var en rigtig god udvikling, og jeg mener sådan set, at det er det, man sætter over styr nu.
René Christensen (DF), 2010-03-04:
Noget af svaret kunne jeg rigtig godt lide: at et selskab vil have, at forretningen skal give et overskud.
Det er jo landmanden, der har den rigtige uddannelse.
Hvad er det, der giver et godt overskud, hvis man har med dyr at gøre?
Det er, at man har god dyrevelfærd, at man passer sine dyr ordentligt.
Hvad er det, der gør, at man kan have et godt afkast ude på sine marker?
Det er, at man sørger for, at man har sit sædskifte, at man passer sine marker ordentligt.
Det, at man er en dygtig landmand, at man passer på miljøet og man passer på sine dyreenheder, gør, at man får en god vækst i sit selskab, og det kan give overskud.
Det vil sige, at et interessentselskab eller nogle, som sidder der og ikke har forstand på landbrug, jo aldrig ved deres fulde fem ville foreslå noget, der ikke var til gavn for landbruget, for så ville man jo indirekte sige, at man ikke ønskede at få et godt afkast.
Så vi kan være helt sikre på, at den enkelte landmand vil arbejde for at opføre sig ordentligt, både i forhold til dyrene og i forhold til faunaen, for ellers giver det jo ikke overskud.
Kristen Touborg (SF), 2010-03-04:
Den store forskel på det system, vi har i dag, og det selskabseje, som Dansk Folkeparti ønsker indført, er jo, at bonden i dag har bestemmelsesretten over, hvad der skal ske på ejendommen inden for de økonomisk mulige rammer, men med selskabseje ligger den bestemmelsesret i fremtiden et andet sted.
Så ligger den bestemmelsesret nemlig ude ved direktøren i selskabet eller ved formanden eller i forening dér, og det er for mig at se det helt store, afgørende skred i det her, nemlig at man flytter beslutningsretten.
Det er det, jeg mener er en meget dårlig udvikling, og jeg mener, at vi dermed sætter de ting over styr, som vi fik fat i, og som vi fik fremelsket for over 100 år siden med andelsbevægelsen.
Tage Leegaard (KF), 2010-03-04:
Nu er vi jo ikke i tiden for 100 år siden, vi andre har bevæget os lidt væk derfra.
Jeg vil starte med at sige, at i går havde vi i Fødevareudvalget besøg af nogle unge landmænd, og jeg spurgte dem om, hvilket budskab de helst ville høre i radioavisen dagen derpå.
De svarede: Vi vil gerne have, at Danmark kan lide os.
Vi synes ikke, der er grund til at give det her lovforslag en timeout, som hr. Bjarne Laustsen foreslår.
Vi synes, at tiden er inde til handling og ikke til tale.
Vi synes, at problemerne er belyst, der er ingen grund til at nedsætte en kommission, som skal forhale tiden for det her et år mere.
I Det Konservative Folkeparti er vi optaget af at give landbruget nogle rammebetingelser, så de kan konkurrere med landmænd i andre lande.
I går hørte vi, at landmændene står og tæller på knapper, om de skal outsource eller de skal blive i Danmark.
Jeg stemmer for, at de skal blive i Danmark.
Jeg stemmer for, at de skal have nogle vilkår, som er rimelige, og som er tilsvarende dem i andre lande.
Jeg synes, L 39 er et godt forslag, som er med til at sikre nogle lige vilkår.
Det er med til at sikre en finansiering, som begynder at halte, og jeg kan slet, slet ikke sætte mig ind i de skræmmebilleder, som hr. Bjarne Laustsen stiller op, om, at en eller anden oliesheik med nogle kameler, og hvad ved jeg, skulle komme og overtage dansk landbrug.
Jeg kan ikke lide den slags skræmmebilleder, og jeg synes, det er skammeligt at føre den slags ting ind i debatten.
Jeg lagde derimod mærke til, at hr. Bjarne Laustsen forleden lod sig lokke af et forslag fra Enhedslisten om, at når nu landmændene var gået ned, ville man gerne overtage dem og socialisere landbruget.
Det gik han meget ind for.
Jeg synes, det er en omvendt tankegang af at sige: Vi vil gerne støtte landbruget, mens det lever.
Der er ikke noget nyt i, at det er muligt for udlændinge at købe dansk jord.
Det har der været længe, og det har der været succes med.
Det har været med til at give landbruget noget initiativ.
Nu er tiden så moden til at ændre på finansieringsformerne, så selskaber og kapitalfonde, og hvad ved jeg, kan komme ind og hjælpe landbruget med noget risikovillig kapital, noget langmodig kapital.
Som sagt er tiden inde til handling, ikke til tale, og jeg kan ikke støtte det ændringsforslag, som hr. Bjarne Laustsen har stillet.
Derimod kan jeg støtte L 39, som det er fremsat, med de 17 andre ændringsforslag.
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-04:
I Socialdemokratiet kan vi lide alle erhverv i Danmark, og vi kan i særdeleshed godt lide de unge landmænd, der var herinde i går.
De ville ikke konkurrere på laveste fællesnævner.
De ville tage sig af dyrevelfærd, de ville investere i nye stalde, hvis ellers regeringen kunne sørge for at få miljøgodkendelserne frem.
Når hr. Tage Leegaard siger, at vi skal have mere kapital ind, og at vi skal have bedre rammevilkår, hvad har det med det her lovforslag at gøre?
Ikke det fjerneste, ikke en disse.
Det er simpelt hen udenomssnak.
Vi vil ikke forhale noget.
Vi vil have en grundig drøftelse af, hvordan dansk landbrug skal udvikle sig i de kommende år.
Det er jo ikke mindst både Venstre og Konservative, der har været med til at lave de forhold med hegn omkring dansk landbrug, som man nu lige pludselig vil have liberaliseret.
Bliver rammevilkårene anderledes af, at vi vedtager det her forslag i dag?
Tage Leegaard (KF), 2010-03-04:
Jeg tror, at de unge mennesker, vi havde inde i går, var frustrerede.
Og de var ikke bare frustrerede på grund af miljøgodkendelserne.
Hvis det går for langsomt med dem, må vi se, om vi kan få sat noget fut i dem.
De var bestemt også frustrerede over mangelen på finansieringsmuligheder, så det, der bliver sagt fra hr. Bjarne Laustsens side, er ikke rigtigt.
Jeg er vidende om, at regeringen har fokus på problemet med miljøgodkendelser.
Der er afsat midler til det samme, så det er noget, der bliver fremskyndet.
Jo, det vil den.
Den vil gavne landbruget sammen med alle de andre initiativer, regeringen vil sætte i gang, for at gavne erhvervets vilkår.
Jeg vil nævne veterinærlovgivningen som en af de ting, som er med til at gøre det lidt nemmere at være landmand.
Jeg er sikker på, at der vil komme en hel vifte af tiltag, som ligesom gavner landbruget.
Det her er bare et trin i den raket.
Landbruget skal have hjælp, og det skal ikke vare for længe.
Bente Dahl (RV), 2010-03-04:
Ordføreren for De Konservative siger, at problemerne er fuldt belyst.
Så er mit spørgsmål til hr. Tage Leegaard: Hvad er det, der er så fuldt belyst?
Hvad med sammenhængen i landdistrikterne?
Der bor 700.000-800.000 mennesker i landdistrikterne, og lovforslag nr. L 39, som vi behandler nu, har stor indflydelse på alle os, der bor i landdistrikterne.
Det er ikke kun landbruget, der kommer til at føle ændringer på grund af dette lovforslag.
Jeg vil meget gerne høre, hvad hr. Tage Leegaard mener med, at problemerne er fuldt belyst.
Så ja, handling, men på hvilket grundlag og i hvilken retning?
Tage Leegaard (KF), 2010-03-04:
Fru Bente Dahl udtrykker ængstelse for udviklingen i landdistrikterne, og den ængstelse kan jeg da godt forstå, men også der er der jo sat initiativer i gang.
Jeg er vidende om, at der bliver sat adskillige hundrede millioner af i LAG-midler til at støtte udviklingen i landdistrikterne.
På den omtalte høring fik vi faktisk at vide, at der var et væld af initiativer med gårdbutikker, økobutikker osv. osv. rundtomkring i landdistrikterne.
Det er godt nok nogle andre kulturformer, men de vil stadig være med til at give liv og virkelyst i landdistrikterne.
Bente Dahl (RV), 2010-03-04:
Det er rettidig omhu.
Vi behandler et lovforslag i øjeblikket, og som politikere er vi forpligtet til at belyse alle vinkler, før vi vedtager et lovforslag.
Derfor vil jeg gerne spørge igen: Hvordan kan hr. Tage Leegaard påstå, at problemerne er fuldt belyst?
Jeg er ganske medvidende om, at der tilflyder landdistrikterne nogle midler, men det var ikke det, jeg spurgte om.
Så hvordan kan ordføreren påstå, at problemerne er fuldt belyst?
Tage Leegaard (KF), 2010-03-04:
Jeg synes, der er al mulig grund til at være tryg ved at gennemføre den her lovgivning.
Det er i hvert fald et gammelt konservativt ønske om at få lavet landbrugsjorden mest mulig liberal.
Det er et gammelt ønske, og det har jeg overhovedet ingen problemer med at tilslutte mig.
Men jeg kan fornemme, at Det Radikale Venstre ikke synes, at det haster med at hjælpe landbruget; det haster ikke med at give landbruget nogle ordentlige betingelser, og det har jeg noteret mig.
Bente Dahl (RV), 2010-03-04:
Det var da meget heldigt, for så kan jeg starte med at sige, at hastværk er lastværk.
Ny kapitaltilførsel sammenholdt med ophævelse af bopælspligten er en uberegnelig cocktail.
Landbruget har store problemer.
Vi mener ikke her hos os i Det Radikale Venstre, at det er tilstrækkeligt; der skal mere til.
L 39 er ikke tilstrækkeligt belyst, så vi ved ikke, hvad der præcis skal til for at løse de komplekse problemer, som landbruget står i.
Danske landmænd er dygtige.
Det er der heller ingen tvivl om, det anerkender vi.
Dansk landbrug er i en ulykkelig situation.
Det er også derfor, at vi vil have, at man støtter ændringsforslaget, så det kan blive undersøgt, hvordan kompleksiteten hænger sammen, og så vi kan sætte ind med effektive løsningsmodeller.
Der er lidt hovsa over det lovforslag, vi behandler i dag, for det går kun på at lade markedskræfterne få friere spil.
Det er ikke nok.
Vi vil have belyst forholdene for landbrugene for at få de rigtige løsninger frem.
Vi vil have belyst forholdene for alle, der bor i landdistrikterne for at få de rigtige løsninger frem for hele landdistriktsområdet.
Vi vil altså undlade at stemme for de første 17 ændringsforslag, og vi vil stemme for nr. 18.
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-04:
Det ville jo have klædt De Konservative, Venstre og Dansk Folkeparti at have sørget for det, uanset om det er en privat mand, der skal have bygget en carport, eller om det er en svineproducent, der skal have bygget en ny stald for at få en bedre dyrevelfærd.
De personer, som fortalte om det i går, har ventet op imod 3 år på det.
I mellemtiden har nogle af dem faktisk fået mindre lyst, og vi har finanskrise, der gør, at det i det hele taget er vanskeligere at få kapital, ikke bare til landbruget, men også til en lang række andre erhverv.
Det skal jeg være den første til at beklage.
Der vil vi gerne være med til bankpakker og alle mulige andre forskellige ting, der kan være med til at hjælpe det på vej.
Men det, der her er interessant, er, om man tror, at ved at man fjerner alle de ting, der er i landbrugsloven, og liberaliserer den hundrede procent, så får man mere rentable vilkår, bedre rammevilkår osv., som ikke har noget med det her lovforslag at gøre.
Derfor sker der for mig at se ikke noget ved at vente et år.
Tværtimod ville det være klogt at gøre et grundigt arbejde.
Kristen Touborg (SF), 2010-03-04:
Jeg mener sådan set, at jeg sagde rimelig klart, at jeg har respekt for landbruget.
Jeg har respekt for landmænd, ligesom jeg har respekt for andre erhverv; men det betyder jo ikke, at man hovedløst skal gå ind at lave en lovgivning, som ødelægger det for de unge landmænd i fremtiden.
Tage Leegaard (KF), 2010-03-04:
Jeg synes ikke, at hr. Kristen Touborg svarede på spørgsmålet om landbrugets store indsats for at skaffe arbejdspladser.
Bente Dahl (RV), 2010-03-04:
Jeg er nødt til at spørge Dansk Folkepartis ordfører, om Dansk Folkeparti anerkender, at landbrugets problemstillinger er mere komplekse end blot at dreje sig om det at få tilført kapital.
Spørgsmålet er altså, om Dansk Folkeparti anerkender, at der er flere problemer i det danske landbrug end blot kapitalmangel.
René Christensen (DF), 2010-03-04:
Og derfor er det vel også rimeligt, at man giver et erhverv mulighed for at skaffe midlerne til at udføre det, som erhvervet nu bliver pålagt i forhold til det, vi ønsker i forbindelse med dyrevelfærd og miljø.
Og derfor må man sige, at landbruget har udfordringer, men desværre kræver alle udfordringer midler – også i landbruget – og det er dem, der også skal til.