runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby Paulsen (S), 2008-03-28:
Jo, man kan sige, at alt andet lige er jeg enig i den betragtning.
Vi har såmænd ikke nogen problemer med, at man styrker aktiekulturen, hvis det også kommer de små opsparere til gode, det skal ikke være forbeholdt en lille rigmandsklub.
Så har vi ikke nogen problemer med det.
Men det, der springer i øjnene i den her sammenhæng, er det meget store provenutab, som ligger i det her lovforslag.
Det er ikke kost, som vi bryder os om.
Det vil jeg godt markere meget kraftigt.
Jacob Jensen (V), 2008-03-28:
Det står godt nok ikke i selve forslaget, som hr. John Dyrby Paulsen henviste til i sit spørgsmål til mig for lidt siden, men det står dog i fremsættelsespapirerne fra ministeren, at det faktisk vil medføre en styrkelse af aktiekulturen.
Så er Socialdemokraterne imod skattelettelsen, fordi det er en skattelettelse, eller fordi man ikke ønsker at styrke aktiekulturen i Danmark?
John Dyrby Paulsen (S), 2008-03-28:
Jo, det vil det, hvis ikke man kanaliserer det ekstra provenu, der måtte være, tilbage.
Det er ikke engang sikkert, at det er der, for det er jo ikke sikkert, at folk realiserer tabet, men hvis der er et ekstra provenu, skal det selvfølgelig kanaliseres tilbage, ligesom regeringen har gjort i andre sammenhænge.
Jacob Jensen (V), 2008-03-28:
Jeg vil gerne spørge hr. John Dyrby Paulsen om en enkelt ting.
Jeg kan forstå, at Socialdemokraterne kunne forestille sig, at man faktisk vil stramme op på fradragsretten i den her sammenhæng.
Vil det ikke ifølge hr. John Dyrby Paulsen være et brud på skattestoppet, som jeg kan forstå at Socialdemokraterne faktisk bakker op om?
John Dyrby Paulsen (S), 2008-03-28:
Endnu en gang har vi skattefolk fornøjelsen af at præsentere et lovforslag, som stort set er umuligt at forklare fra talerstolen i løbet af 5 minutter, sådan er det jo på skatteområdet.
Det kan godt være, at det er det, regeringen vil, det skal jeg ikke kunne sige, men jeg vil sige, at vi socialdemokrater i så fald ikke er enige.
Der vil altid være en form for skattetænkning, og folk vil vel på en eller anden måde forsøge at optimere deres skattebetaling.
Når man med det eksisterende lovforslag vil lave om på det, der hedder unoterede og noterede aktier, er det sådan set fornuftigt nok, for de to begreber har rod i en gammel lovgivning, og verden har ændret sig siden.
Så vi anerkender, at der er et behov for det, og vi anerkender også forsøget på at gøre det.
Der er såmænd også gode elementer i det her lovforslag, altså det her med, at vi har en situation - det anerkendes også i lovforslaget - i dag, hvor man kan glemme gevinster, men huske tab og få fradrag for tab, men ikke blive beskattet af en gevinst.
Det er faktisk muligt i dag, og det er ikke engang særlig svært.
Det tager lovforslaget hul på, det anerkender jeg, og det fortjener sådan set også ros.
Det, der er problemet med lovforslaget, er, at der opstår et meget stort provenutab som følge af det her.
Altså, Skatteministeriet beregner selv det her tab til 200 mio. kr. i 2009 og derefter til 50 mio. kr. om året hvert år derefter, og det er immer væk mange penge.
Skruer vi det tab tilbage til 2008-kroner, ja, så får vi faktisk noget, der nærmer sig 1,2 mia. kr.
Det er altså umanerlig mange penge i den her sammenhæng, og dem giver man til aktieejerne.
Hvis man ser på det konkrete indhold, er det meget teknisk.
Det, der sker i dag, er, at nogle af de aktier, der i dag er unoterede, handles på et reguleret marked, fair nok, og derfor skal der være den mulighed for alle aktier, når man har tab på aktier, at fradrage tabet i anden indkomst.
Det vil man gøre gældende for alle aktier.
Man kunne lige så godt gå den modsatte vej og sige: Den bestemmelse, vi har i forvejen for det, der hedder noterede aktier, nemlig kildeartsbestemmelsen, hvorefter man kun har fradrag for tab i anden aktieindkomst, er egentlig en meget god idé, og lad os udsprede den til også at gælde de aktier, der handles på et reguleret marked.
Det kunne man også gøre.
Der står direkte i lovforslaget, at den her kildeartsbestemmelse ikke har givet anledning til tab.
Det spørger vi ind til i udvalget.
Men jeg vil allerede nu indikere, at vi har adskillige problemer med det her lovforslag, specielt og navnlig i relation til det meget store provenutab, der opstår.
Frank Aaen (EL), 2008-03-28:
Ministeren brugte to argumenter for det her forslag om at forære aktionærerne 200 mio. kr. Det ene var, at der vil opstå nogle skatteproblemer, hvis vi ikke giver aktionærerne 200 mio. kr. med den ene hånd, for ellers ville de bare tage dem selv med den anden hånd.
Det argument kan jeg sådan set godt forstå, men selv om vi selvfølgelig ikke er enige om det, jeg siger nu, vil jeg bede skatteministeren bekræfte, at man så bare kunne fjerne retten til fradrag for tab; hvis en lønmodtager bliver arbejdsløs og mister lønindkomst, får vedkommende jo ikke fradrag i skatten for den mistede lønindkomst, og derfor kunne man indføre akkurat det samme princip på aktieområdet.
Det var den ene ting.
Kunne man ikke løse det problem ved bare at skærpe regnskabslovgivningen, så vi på den måde kunne få de samme oplysninger, som vi kan få i dag på grundlag af aftaler på fondsbørsen?
Kristian Jensen (V), 2008-03-28:
Det er sådan, at regnskabskravene ligger på en bred kreds af virksomheder, og den går vidt ud over den kreds af virksomheder, der i dag er børsnoterede.
Derfor vil hr. Frank Aaens andet forslag øge det administrative arbejde i tusindvis af danske virksomheder. Med hensyn til hr. Frank Aaens første forslag kan jeg kun bekræfte, at hr. Frank Aaen garanteret altid kan finde på en beskatning, der er højere end den, jeg vil tillade, herunder også at fjerne fradragsretten for tab på aktier; det vil man rent lovteknisk godt kunne gøre, men det mener jeg så ville være forkert
Jeg vil mene, at det ville være et brud på det parallelitetsprincip, vi har i dansk skatteret, nemlig at når der er beskatning af en gevinst, er der også ret til fradrag for et tab.
Klaus Hækkerup (S), 2008-03-28:
Det er angående spørgsmålet om administrationsomkostningerne.
Jeg har her fået en opgørelse.
Den hedder fakta om vejbenyttelsesafgifter i Tyskland og Danmark, og det er ikke en, der er skabt i et socialdemokratisk sekretariat, kan jeg sige.
Der står: En direkte kopi af Mauten overført til danske forhold vil derfor kunne give en bruttoindtægt på 1 mia. kr.
De administrative omkostninger i Tyskland var ca. 17 pct., men da Danmark ikke vil have samme produktudvikling og - i gåseøjne - blot skal indføre et kendt system, vil de administrative omkostninger formentlig være mindre i Danmark, men baseret på erfaringerne fra andre lande vil et bud være 10 pct. til administration og afbetaling på etablering af systemet.
Det er jo, hvad vi generelt kender fra etablering af den slags systemer.
Og det synes jeg ikke er afskrækkende, og vi kunne jo eventuelt undersøge, hvordan det ser ud i Tjekkiet, og høre, hvilke overvejelser man gør sig i Holland.
Henriette Kjær (KF), 2008-03-28:
Det her er jo et eksempel på, at man kan blive godt inspireret fra udlandet.
Det blev man også i Det Radikale Venstre i sidste samling.
I denne samling foreslår Socialdemokraterne så, at vi skal indføre et nyt afgiftssystem, der svarer til det tyske Maut, som jo går ud på, at lastbilerne skal have en brobizz-agtig ting i forruden og registreres, når de kører på vejene, alt efter hvor meget de kører.
Der kan jo være meget fornuft i, at man betaler efter, hvor meget man bruger vejene.
Men vi Konservative mener, det er en større sag, hvis man skal indføre noget sådant.
Det kræver nogle analyser af, hvad det vil betyde for hele erhvervet, og hvad det vil betyde for hele vores afgiftssystem, og vi skal også have undersøgt, hvad det vil medføre af udgifter til administration.
Vi ved det fra de bomordninger, man har lavet i Stockholm, hvor halvdelen af indtægterne bliver brugt til administration af hele anlægget, så jeg synes, der er mange udestående ting i forslaget.
Det bliver nævnt i beslutningsforslaget, og det er selvfølgelig også meget interessant, at der alt i alt flyttes 7 pct. mere gods fra vej til bane i Tyskland.
Jeg synes dog, det er et tal, vi måske ikke kan bruge til så meget i den danske debat.
Det ville være dejligt, hvis det ville være konsekvensen af en sådan omlægning, en sådan indførelse af Maut i Danmark, men igen: Danmark er et mindre land end Tyskland, derfor er der længere strækninger at køre på i Tyskland, og derfor kan det også bedre betale sig.
Her i Danmark skal man inden for en rimelig kort afstand omlade fra lastbil til tog og omvendt.
Vi hæfter os ved, at skatteministeren har sagt, at forslaget her vil indgå i regeringens skattekommissions arbejde.
Så må vi få nogle vurderinger af, hvordan det vil virke i Danmark, om der er en farbar vej for det, og så vil vi tage debatten efterfølgende.
Hanne Agersnap (SF), 2008-03-28:
Jeg vil give hr. Klaus Hækkerup ret i, at der er penge i statskassen.
Men dertil er der jo også et kæmpebehov for investeringer i den kollektive trafik, og at omlægge afgifterne, så mindre forurende biler bliver afgiftsfri, kan være en fordel med hensyn til forureningen, men er det ikke med hensyn til trængsel på vejene.
Så jeg vil stadig væk fastholde, at det ville være en fordel, hvis det eventuelle merprovenu kunne komme godstransport med jernbane til gode.
Klaus Hækkerup (S), 2008-03-28:
Tak for tilslutningen til beslutningsforslaget.
Jeg vil bare gøre ordføreren opmærksom på, at vores tanker om det merprovenu, der kommer ind, er, at det skal tilbageføres til borgerne.
Med et overskud på 76 mia. kr. for finansloven for i år ser vi sådan set ikke noget behov for at komme flere penge i statskassen, og derfor synes vi, at det er fornuftigt at tilbageføre det.
Med de meget, meget store miljøproblemer, vi står over for, synes vi selvfølgelig, at provenuet bør tilbageføres til transportsektoren på en sådan måde, at man fremmer miljørigtige biler, så vi sikrer, at biler, der kan køre rigtig mange kilometer på literen, bliver billigere end biler, der kører få kilometer på literen.
Det er det, der ligger i vores forslag, og det er en rigtig god måde at forbedre miljøet på, for vi ved jo, at det er transportsektoren, der leverer den meget store CO2-forurening.
Hanne Agersnap (SF), 2008-03-28:
Tak til Socialdemokraterne for at fremsætte forslaget her, som vi kan støtte.
Om det er en del af en salamimetode, ved jeg ikke, men jeg håber, det er et af en række forslag, der gør, at vi kan indføre roadpricing på flere områder end godstransporten.
Jeg håber også, det bliver sådan, at det ikke er bompenge, der bliver indført senere, men roadpricing, som er et nyere teknisk system til at beskatte kørsel og forhindre forurening.
En vejafgift er positiv for miljøet, hvis provenuet hentes de steder, hvor der forurenes, frem for fra de steder, hvor der ikke forurenes.
Den kan være positiv for fremkommeligheden og modvirke trængselsproblemer, hvis den opkræves de steder, hvor der er mest trængsel.
Det bedste ville selvfølgelig være, hvis provenuet blev brugt til at skabe nogle alternativer til at køre med gods på veje, og derfor er jeg ked af, at forslaget lægger op til overholdelse af skattestoppet, fordi provenuet skal anvendes til at sænke andre afgifter.
Provenuet skulle snarere gå til at sikre alternativer, altså andre muligheder for at transportere gods, f.eks. ved at opgradere jernbaneterminaler, så der var et reelt alternativ til at betale miljø- og trængselsafgifter for kørsel på veje.
I bemærkningerne til forslaget er der nogle overvejelser om, hvilke veje der skal medtages.
Det er teknisk fuldt ud muligt med de GPS-muligheder, der er for at registrere kørsel i dag.
Angående diskussionen om overvågning vil jeg sige, at Trafikudvalget for nylig var på studietur i Singapore, hvor de har et roadpricingsystem, som er meget veludbygget og meget velfungerende.
Det kan reguleres hver halve time, alt afhængigt af trængslen, og vi spurgte meget om overvågning, som man også har arbejdet meget med i Singapore.
De har altså en del tekniske løsninger, som jeg synes vi skal se meget på, når roadpricing bliver indført i Danmark.
De teknologiske muligheder er der, og princippet om at forureneren og den, der forårsager trængslen, betaler, tror jeg der vil kunne samles flertal for.
EU’s rammedirektiv er kommet, og på sigt - fra 2012 - kan vi også gå med til, at det skal omfatte mindre lastbiler helt ned til 3½ t.
Det kunne også være rart at få det med i forhandlingerne.
Mikkel Dencker (DF), 2008-03-28:
Jeg vil sige, at når formålet er godt nok - nemlig beskyttelse af dyr mod alt for langvarige transporter - så ja.
Så er det i orden at bruge den her form for overvågning, også fordi det er konstateret, at der er mange, der desværre ikke har overholdt reglerne.
Så der er det godt nok.
Men vi vil ikke ud i, at man begynder at overvåge alle mennesker, der sætter sig ind i en bil og kører en tur til bageren eller til supermarkedet, for det er det, der lægges op til.
Nu er det bare lastbiler, man starter med, og så tager vi resten hen ad vejen.
Og jeg er også bange for, at den her salamimetode, der skal bruges på et senere tidspunkt, hvis det her bliver indført, betyder, at vi så også lige tager bompengene i København med i samme ombæring.
Det er farligt at bevæge sig ind på det her med at beskatte den konkrete køretur, og det er et snævert flertal her i Folketinget, der står i vejen for, at der bliver indført bompenge i Københavns Kommune.
Så vi skal ikke ud ad den der glidebane, som fører til bompenge.
Klaus Hækkerup (S), 2008-03-28:
Javel.
Jeg skal altså forstå det sådan, at hvis formålet er godt nok, som f.eks. med dyretransporter, vil Dansk Folkeparti godt stemme for, at der er GPS-overvågning af køretøjer.
Sådan forstod jeg svaret fra hr. Mikkel Dencker.
Det andet, jeg godt vil kommentere på, er spørgsmålet om bompenge.
Jeg kan ikke rigtig se, hvordan det her skulle lægge op til indførelse af bompenge.
Det her lægger op til en afgift, i første omgang for lastbilerne, der giver os mulighed for at sige, at hvis de kører på nogle tidspunkter, hvor der i øvrigt ikke er trængsel, slipper de billigere, men hvis de kører på et tidspunkt, hvor der er trængsel, og kører ad nogle veje, hvor der er god plads, slipper de billigere, end hvis de kører på veje, hvor der er meget lidt plads.
Det er bare nogle af de instrumenter, som et GPS-baseret afgiftssystem vil give os.
Al erfaring fra udlandet viser - og nu nedgør man jo de tyske erfaringer, det gjorde ministeren også - at det her virker, og at det virker effektivt.
Henriette Kjær (KF), 2008-03-28:
Jeg fik ikke fat i, hvem der har skrevet notatet, men det lyder jo interessant.
Vi ved også, at sådan går det bare ikke altid, for tingene skal tilpasses, og her er min pointe, at Danmark og Tyskland er meget forskellige, hvad det angår.
I Tyskland må de også have nogle stordriftsfordele, fordi landet er større, hvorimod vi er et mindre land, der skal købe et mindre system, så der er forskellige ting, der skal tages hensyn til.
Som jeg siger: Vi er pragmatiske og parate til at diskutere det.
Mikkel Dencker (DF), 2008-03-28:
til det sidste spørgsmål kan jeg sige, at det forslag, som jeg forstår er kommet fra fødevareministeren, er et forslag, der er møntet på nogle helt konkrete dyretransporter, mens Socialdemokratiets forslag går ud på helt generelt at indføre en form for overvågning af lastbiler i almindelighed.
Og der synes jeg der er meget stor forskel på at overvåge nogle konkrete køretøjer og så udvide det til at omfatte alle køretøjer i en bestemt kategori.
Så jeg synes, der er stor forskel på det.
For at vende tilbage til hr. Hækkerups indledning kender jeg da godt forskel på bompenge og sådan noget roadpricing, som der foreslås her.
Det, jeg sagde, var, at jeg frygter, at indførelse af roadpricing for lastbiler også kunne bruges som løftestang til at indføre bompenge rundt omkring København.
Vi ønsker ikke, at der skal være nogen form for beskatning af den konkrete køretur i et køretøj, så vi afviser ikke bare det her beslutningsforslag, men også Københavns Kommunes idé om bompenge, nemlig ud fra et ønske om fuldstændigt at afvise beskatning af den konkrete køretur.
Kristian Jensen (V), 2008-03-28:
Jeg vil blot berolige hr. Klaus Hækkerup med, at når skatteministeren tilkendegiver, at det vil være et emne, der bliver taget op under Skattekommissionens arbejde, så bliver det taget op.
Jeg vil derudover sige, at det jo ikke bare er i Skattekommissionen, men også i den arbejdsgruppe vedrørende virkemidler til at nedbringe CO2-udledningen fra transportsektoren, at et emne som det her kunne tages op.
Man kunne forestille sig, at der i den arbejdsgruppe ville kunne udarbejdes forslag, som kunne spille sammen med det arbejde, som Skattekommissionen har med at lave det endelige udspil.
Så jeg kan forhåbentlig berolige ordføreren ved at sige, at der nok skal blive taget hånd om at få kigget på, hvad der er mest virkningsfuldt for at nå målet.
Jeg synes, at det, der må være væsentligt, er, at vi kigger på, hvorledes vi sikrer, at vi når målet, og ikke på, hvilke håndtag der kan skrues på.
Jeg synes, vi skal bruge dem, der har størst virkning.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-03-28:
Jeg er ked af, hvis jeg har misforstået hr. Dencker.
Men det, der så - forstår jeg - også kan være enighed om,
er, at dette spørgsmål behandles videre i Skattekommissionen, og så må vi se, hvad de finder ud af, og så tager vi det derfra.
Mikkel Dencker (DF), 2008-03-28:
Jeg må lige korrigere hr. Helveg Petersen.
Jeg har ikke sagt, at Dansk Folkeparti ikke ønsker at deltage i at løse nogle konkrete problemer.
Vi har blot sagt, at vi må afvise beslutningsforslaget her, både på grund af den måde, Socialdemokratiet vil løse problemerne på, og på grund af tidspunktet.
Jeg har ikke afvist, at der skal findes en løsning på et tidspunkt, men lige nu skal der ikke indføres nogen nye afgifter på bilkørsel i Danmark.
Hvis det skal gøres, skal det i hvert fald ske i forbindelse med en større omlægning af afgiftssystemet, og det ligger altså ikke lige for.
Så det ligger altså ikke lige for med en omlægning af bilafgifterne med Dansk Folkepartis deltagelse.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-03-28:
Jeg lyttede opmærksomt til skatteministerens dygtige og pædagogiske indlæg, hvor han omhyggeligt redegjorde for forskelle mellem forskellige typer af vejafgifter.
Jeg kunne jo konstatere en vis uenighed mellem forslagsstillerne og skatteministeren, men det vigtigste af det hele var der jo enighed om, nemlig at dette spørgsmål skal viderebehandles i Skattekommissionen.
Den enighed vil jeg gerne tilslutte mig.
Men så vil jeg tilføje den betragtning, at vi i Det Radikale Venstre er helt overbevist om, at afgifter på trafik, vejafgifter af den ene eller anden form, f.eks. roadpricing, eller hvordan man teknisk vælger at indrette det, vil vise sig både at være et nødvendigt middel og et effektivt trafikpolitisk og miljøpolitisk instrument.
Der er for os radikale ingen tvivl om, at det kommer hos os, som det er kommet eller er på vej i mange andre lande.
Jeg lagde mærke til, at hr. Mikkel Dencker fra Dansk Folkeparti sagde, at det ville Dansk Folkeparti under ingen omstændigheder være med til.
Men det er jo det samme som at sige, at man så vil være med til en fortsættelse af det nuværende system, hvor trafikken simpelt hen går i stå.
Det er jo en helt given konsekvens af ikke at gribe til nogen af de instrumenter, der står til vores rådighed, at trafikken vil klumpe sig mere og mere sammen til stor skade for trafikanterne, til stor skade for vores økonomi og fleksibilitet.
Det er vi helt overbevist om i Det Radikale Venstre.
Henriette Kjær (KF), 2008-03-28:
Jeg er enig i, at der skal være nogle gode omladningsterminaler, og at de skal forbedres, og det er vi også i gang med at undersøge i Transportministeriets regi.
Det mener jeg nu ikke hænger så meget sammen med Mauten, for det er jo en øvelse, vi under alle omstændigheder skal have gjort.
Men igen må jeg sige, at på nuværende tidspunkt er der for mange udeståender i forslaget til, at vi kan sige ja til det.
Klaus Hækkerup (S), 2008-03-28:
Jeg helt enig i, at Danmark er et lille land i forhold til Tyskland; at påstå noget andet, ville være at vove sig ud på glatis.
Om det så også betyder noget for godstransporten, kan vi selvfølgelig godt overveje, men jeg synes, der er to observationer, der er værd at gøre.
Den ene er, at de to store godsterminaler, vi har i Danmark, hvor godset omlastes fra lastbil til tog og omvendt, har fungeret meget dårligt, og fra Socialdemokratiets side har vi givet regeringen tilsagn om, at vi gerne være med til at se på strukturen og ændre på den, så tingene kan blive bedre.
Det andet, vi ved, er, at en meget, meget stor del af vores afsætning af gods går over grænsen.
Kristian Jensen (V), 2008-03-28:
Se, det, vi skal til at digitalisere, er en ordning, som er lavet i samarbejde med fire andre lande, og som er så tæt knyttet sammen, at vi faktisk overlader det til hollænderne at stå for den administrative del af det.
Derfor er det klart, at vi ikke med en fælles løsning pludselig kan sige, at vi nu vil have en særlig dansk model.
Derfor kan digitaliseringen af vejbenyttelsesafgiften, som den kører nu, og som er en rigtig god idé og en meget mere effektiv måde at sørge for administrationen og sikkerheden af, at der bliver betalt vejbenyttelsesafgift, ikke rumme det at skulle ændres til at blive en vejafgift med bestemte afstandskriterier.
Og jeg må bare igen minde om, at de erfaringer, der er blevet refereret til mig, om den tyske indførelse af Mauten, var, at det var en af de store, omkostningstunge opgaver at få indført den for enkeltdagskørsler.
Klaus Hækkerup (S), 2008-03-28:
Nu er det bare sådan i det tyske system, at hvis en vognmand skal på en enkelttur, kobler han sig op, og han har endda to muligheder for at kunne købe.
Han kan sige, at han hopper på et sted, og at han står af et andet sted, og så betaler han for den strækning, han vil køre.
Hvorfor kan man ikke lige så godt bruge det ene system som det andet system, når man har bygget det op til at kunne give en elektronisk formidling?
Den danske vognmand, der kun skal på en enkeltdagstur gennem Tyskland, har jo det system, at han enten kan betale over internettet, eller at han kan køre ind og trække en billet, som så viser, at han står på i f.eks. Stuttgart og stiger af et andet sted på motorvejen, og så betaler han for det.
Hvorfor kan man ikke lige så vel anvende det system, som vi nu skal til at modernisere elektronisk, til også at give den anden kørselsinformationsformidling?
Kristian Jensen (V), 2008-03-28:
Det er et meget godt spørgsmål.
For det rammer ned i hele forskellen på en vejbenyttelsesafgift og en vejafgift.
En vejbenyttelsesafgift betyder, at du en gang for alle betaler for at benytte vejen i et bestemt tidsrum, og så behøver du ikke registrere, hvor mange kørte kilometer det måtte dreje sig om.
En vejafgift, som foreslået af Socialdemokratiet, kræver, at du kan registrere, hvor mange kørte kilometer det drejer sig om.
Det kræver altså en anden teknisk enhed, der følger med det køretøj, hvis fører skal betale afgiften.
Der kan man bare se fra de erfaringer, som f.eks. Tyskland har gjort sig, at det har været utrolig omkostningskrævende at finde en løsning for den chauffør og det køretøj, som kun har enkeltstående ture gennem landet.
Derfor er det vigtigt at lære af de erfaringer og få dem gennemarbejdet, inden der eventuelt skal træffes en beslutning om indførelse af vejafgift i Danmark.
Klaus Hækkerup (S), 2008-03-28:
Der er flere ting i det, ministeren var inde på, som kunne kræve en bemærkning.
Så vil jeg bare spørge ministeren, hvordan det adskiller sig fra den nuværende ordning og det, vi skal debattere i forbindelse med digitalisering af eurovignetafgiften.
Dér kommer jo også biler fra udlandet, der kommer biler fra Polen, Tjekkiet og andre lande, der skal ind og køre inden for området.
Hele systemet med, hvor de skal købe deres eurovignet, står beskrevet.
Hvorfor kunne man ikke bruge det system til også at betale her, ligesom de i Tyskland har et system, hvor de betaler for biler, der ikke har en elektronisk opkobling til GPS?