Hans Andersen (V), 2014-04-10:
Under halvdelen af alle danskere er i arbejde, og omkring 800.000 danskere i den arbejdsduelige alder er på overførselsindkomst.
Det skaber et betydeligt pres på de offentlige finanser, og derfor er det afgørende, at flere danskere kommer i arbejde, så der er flere til at bidrage til vores fælles velstand.
Derfor er Venstres udgangspunkt et udgiftsstop i den offentlige sektor, så der kan blive råd til skatteog afgiftslettelser, som kan være med til at forbedre virksomhedernes konkurrenceevne.
Det vil gøre det billigere og mere attraktivt at drive virksomhed i Danmark, og det vil være med til både at bevare arbejdspladser og at skabe nye danske arbejdspladser.
Den danske beskæftigelsesindsats hører til blandt verdens dyreste.
Alene i 2013 er der afsat 12 mia. kr. til aktivering og drift af jobcentrene, mens tallet vokser til 80 mia. kr., hvis vi lægger udgifterne til bl.a. dagpenge og kontanthjælp oveni.
Når vi hvert år bruger så mange penge på beskæftigelsessystemet, har vi også en forpligtelse til at sikre, at de bliver brugt bedst muligt.
Det er efterhånden bredt anerkendt, at vi ikke får nok for vores mange milliarder af kroner, og derfor skal beskæftigelsesindsatsen tilrettelægges, så den bliver mere effektiv.
Pengene i beskæftigelsessystemet bør bruges der, hvor de gør størst gavn, og derfor skal der ryddes op i, hvad der findes af ordninger, som der ikke er evidens for virker.
Carsten Koch-udvalget har her i februar afleveret deres første rapport, »Veje til job«.
Rapporten kommer som bekendt med 39 anbefalinger til omlægning af den danske beskæftigelsesindsats.
Carsten Koch-udvalget ser et klart potentiale for yderligere besparelser i de offentlige finanser.
Bl.a. viser udvalgets beregninger, at hvis ledighedsforløbene for de forsikrede ledige reduceres med blot 1 enkelt dag, vil det øge den strukturelle beskæftigelse med 900 personer og give en gevinst på de offentlige finanser på ¼ mia. kr., altså pr. dag.
Reduceres den gennemsnitlige ledighed derimod med 1 uge, vil det øge beskæftigelsen med 6.400 personer og styrke de offentlige finanser med 1,7 mia. kr.
Så der er jo i den grad noget at hente ved at forbedre vores beskæftigelsesindsats.
Der er jo kommet en række anbefalinger fra Carsten Koch-udvalget, 39 i alt.
En af anbefalingerne er, at man skal afskaffe retten til 6 ugers selvvalgt uddannelse for ledige.
Det hilser vi velkommen, for det er ikke den bedste måde at bruge beskæftigelseskronerne på.
Vi er sådan set optaget af at bruge penge på uddannelse, hvor det tilrettelægges på den måde, at den ledige kommer tilbage i job, og hvor der, kan man sige, er job i den anden ende.
Så er vi også optaget af, at beskæftigelsesindsatsen indrettes mere individuelt.
Det lyder det som om udvalget også anbefaler, og det anerkender vi; det er et rigtigt skridt på vejen.
Venstre præsenterede tilbage i august måned sidste år et beskæftigelsesudspil.
Vores budskab var, at ledige skal hurtigere i job.
Det skal bl.a. foregå, ved at man opprioriterer virksomhedskontakten, at man placerer rådighedsvurderingen i kommunerne, og at man giver den enkelte ledige et friere valg mellem det kommunale jobcenter, a-kassen eller andre private aktører.
Altså, vi er i den grad optaget af, at den ledige får et frit valg her.
Vi har diskuteret de tre af dem, som vi har behandlet.
Det handlede om frit valg.
Det handlede om, at vi mener, at jobcentrene skal være større, så de kan matche det behov, de ledige har.
Samlet set er konklusionen fra Venstre altså, at vi på den korte bane ønsker at spare 1,5 mia. kr. i forhold til det samlede beskæftigelsessystem, både når det gælder indsatsen og de penge, man bruger på folk, der er ledige, stigende til i alt 4 mia. kr. Hver krone, vi sparer her, vil vi bruge på at styrke den danske konkurrenceevne, altså at det skal gå målrettet til skatte- og afgiftslettelser for de danske virksomheder.
Nu vil jeg her til sidst bare glæde mig over, at der jo er andre end Venstre, der så har regnet på, hvad der er af mulige besparelser.
Altså, det tyder jo på, at regeringen også har foretaget beregninger af, hvilke mulige besparelser der er på beskæftigelsesområdet, og det hilser jeg sådan set velkommen.
Nu er spørgsmålet jo så, om beskæftigelsesudspillet kommer i år, eller om det først kommer efter nytår, men der er brug for, at vi får taget fat på det her område.
Tak for det.