runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2011-04-05:
Oppositionen foreslår at indføre en børneombudsmand, og det lyder meget som et forslag, som vi har hørt mange forskellige steder fra.
Børneombudsmanden skal sikre én indgang for børnene, føre tilsyn med institutioner og tage sager op osv.
Størstedelen af disse opgaver bliver i dag allerede varetaget, endda i højere grad end det, som der lægges op til med denne børneombudsmandsinstitution.
Ombudsmanden fører tilsyn med institutionerne, Ankestyrelsen kan tage sager op, endda af egen drift, Børnerådet skal tale børnenes sag, og kommunerne er forpligtet til telefonrådgivning.
Alle disse instanser udfører et omfangsrigt og kompetent stykke arbejde.
I Danmark har vi således grundlæggende et stærkt system, hvor børn har gode muligheder for at blive hørt, og hvor børn helst skal have den hjælp og støtte, som de har behov for.
Senest er denne indsats blevet styrket gennem Barnets Reform.
Men det er dog mange institutioner at holde styr på for børn.
For hvor skal de henvende sig, hvis de har et problem?
Derfor har Venstre også været med til at lave en aftale, som skal sikre børnene én indgang.
Vi ved, at 82 pct. af børnene fra 3. til 10. klasse kender Børns Vilkårs BørneTelefon, hvor kvalificerede rådgivere med børnefaglig baggrund sidder parat til at hjælpe og rådgive børn.
Det ligger lige for at gøre BørneTelefonen til denne ene indgang.
I aftalen udvider vi derfor BørneTelefonen, så den har længere åben.
Det skal være muligt at ringe til BørneTelefonen hver dag fra kl. 11.00 om formiddagen til kl. 23.00 om aftenen.
I dag har BørneTelefonen åben i kortere tid og er helt lukket i weekenden.
Der bliver også lavet en akutfunktion, hvor Børns Vilkårs rådgivere kan hjælpe børn med at komme i akut kontakt med de relevante myndigheder uden for kommunernes åbningstider.
Endelig bliver der etableret en hjemmeside, som på børnevenlig facon skal oplyse om Børns Vilkårs BørneTelefon og mulighederne for at få vejledning via telefon og chat og om børns rettigheder i det hele taget.
For at sikre denne styrkelse af BørneTelefonen bevilger vi fremover årligt 5 mio. kr. til ordningen.
Denne aftale sikrer efter Venstres mening, at børn har én overskuelig indgang til kompetent vejledning og rådgivning, uanset hvad de ønsker at tale om.
Derfor er det også rådgivernes opgave at hjælpe dem videre i systemet.
Børnene skal altså ikke have styr på systemet, de skal bare ringe til BørneTelefonen.
I Venstre mener vi altså ikke, at der er behov for en børneombudsmand.
Vi halter ikke bagefter, hvad angår kvalificerede instanser og aktører på børneområdet.
Venstre kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Mette Frederiksen (S), 2011-04-05:
Det er jo egentlig en interessant påstand, at Venstres ordfører i dag udtaler, at vi ikke halter bagefter.
Altså, vi har jo lige fået en tilbagemelding fra FN's Børnekomité, hvor det bliver understreget, at Danmark på centrale områder halter bagefter.
Det bliver problematiseret, at den kriminelle lavalder er blevet sænket, så børn nu kan fængsles.
Og det bliver problematiseret, at børn vokser op i fattigdom i Danmark.
Så egentlig er det jo en noget frisk konklusion, at vi ikke halter bagefter på nogen områder.
Jeg er af den overbevisning, at vi aldrig bliver færdige med at sikre børns rettigheder og betingelser for opvækst i Danmark.
Og når jeg ser på, hvor meget børn skal kunne overskue, også selv om man udvider mandatet for Børns Vilkår, så er det svært gennemskueligt.
Gør det slet ikke noget indtryk på Venstres ordfører, at Børns Vilkår er tilhængere af, at vi opretter en børneombudsmand i Danmark?
Er det egentlig ikke interessant, at samtidig med at man giver en ekstrabevilling til en af organisationerne, siger den organisation: Opret nu en børneombudsmand?
Er det ikke påfaldende, at samtlige børneorganisationer i Danmark er tilhængere af, at der bliver oprettet en børneombudsmand? Ville børneorganisationerne være det, hvis ikke der var et behov?
Louise Schack Elholm (V), 2011-04-05:
Jeg mener, det er vigtigt, at vi altid styrker børnenes situation, men jeg mener ikke, at vi halter bagefter, hvad børnenes sag angår.
Jeg synes, vi er langt fremme, når det gælder børnenes sag, men vi skal jo altid være opmærksomme på, hvad vi kan gøre for at gøre det endnu bedre, selvfølgelig skal vi det, for det er aldrig slut med at tale børnenes sag.
Vi skal jo blive ved med det.
Mette Frederiksen (S), 2011-04-05:
Men det ændrer jo ikke på, at den økonomi, der omgiver landets kommuner, bestemmes fra centralt hold.
Det er det politiske flertals ansvar, om der er midler nok til at tilvejebringe det velfærdssamfund, som jeg egentlig tror at de fleste af os danskere gerne vil have og ønsker at opretholde.
Der er heller ikke nogen tvivl om, at når Danmark står i en økonomisk krise, er vi alle sammen forpligtet til at overveje, om vi bruger vores skattekroner godt nok.
Jeg vil bare til enhver tid forsvare, at når man bliver ældre i Danmark, når man har betalt skat i mange år, når man har gjort sin pligt og måske også mere til, skal man være sikker på, at der er et ordentligt socialt sikkerhedsnet; at der er en ældrepleje, der fungerer; og at man selvfølgelig ikke bliver pålagt besøgsrestriktioner, fordi man har pårørende, der måske tillader sig at stille sig kritiske over for besparelser eller andre beslutninger.
Louise Schack Elholm (V), 2011-04-05:
Vi lytter meget til, hvad organisationerne siger, og det, de jo meget samstemmende siger, er, at der skal være én indgang for børnene.
Det har vi jo lyttet til, og vi har skaffet én indgang, så jeg synes bestemt, vi har lyttet til, hvad de har sagt.
Jeg synes, vi skal sikre, at der er den ene indgang, for det er vigtigt, at børnene kan finde ud af, hvor det er, de skal henvende sig.
Dermed får vi jo også en mere ensartet behandling, og vi får en bedre koordinering af, hvordan tingene fungerer, kan man sige.
Mette Frederiksen (S), 2011-04-05:
Jeg vil egentlig gerne fortsætte dialogen omkring børneorganisationerne, for jeg skal ikke lægge skjul på, at når vi fra oppositionens side finder det vigtigt, at der bliver oprettet en børneombudsmand, så gør vi det ikke bare ud fra nogle politiske argumenter, nemlig at vi gerne vil styrke børns rettigheder, at vi gerne vil sikre børn en ordentlig klageadgang, og at vi gerne ser, at børns forhold i det hele taget kommer højere op på den politiske dagsorden, vi gør det også, fordi alle landets børneorganisationer for første gang nogen sinde enstemmigt kommer med et fælles ønske til Christiansborg, nemlig at vi opretter en børneombudsmand.
Når Børns Vilkår, Børnerådet, Mødrehjælpen, Red Barnet, DUI-LEG og VIRKE og mange andre organisationer enstemmigt siger, at vi har behov for en børneombudsmand, så gør det indtryk hos os, fordi vi ved, at det er dem, der er tættest på børnene og børnenes hverdag.
Derfor vil jeg egentlig gerne gentage mit spørgsmål: Gør det slet ikke noget indtryk på Venstres ordfører, at alle børneorganisationerne i Danmark ønsker en børneombudsmand?
Martin Henriksen (DF), 2011-04-05:
Nu var det jo i høj grad Dansk Folkeparti, der pressede på for, at netop det her lovforslag skulle komme, og vi er glade for, at det er blevet fremsat af regeringen.
Jeg er helt med på, at det er svære økonomiske tider.
Hvordan kan det være, at de gør det lokalt, når man står herinde og siger, at vi skal bruge flere penge på ældreområdet?
For der er faktisk nogle eksempler på, at man derude lokalt har haft mulighed for at gøre det, for man har fået penge til ældreområdet og valgt at bruge dem på noget andet.
Det er jo fru Mette Frederiksens partikammerater, der gør det.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-04-05:
Jeg kommer meget gerne ind i den her kamp, for jeg synes faktisk, det er interessant.
Nu bliver Kristendemokraterne så beskyldt for, at det her er valgkampsretorik.
Må jeg lige minde om, at hr. Jens Peter Vernersen, som var sundhedsordfører ved sidste folketingsvalg, kørte rundt i en ambulance med udrykning i 3 uger for at profilere det her forslag?
Det er akkurat det samme forslag vedrørende maksimalt 30 minutters køretid til et sygehus, som Socialdemokraterne gik til valg på i 2007.
Hvad er det egentlig, Socialdemokraterne ikke kan støtte i det her forslag?
Hvad er det, der adskiller sig fra det, som Socialdemokraterne har sagt?
Med hensyn til den anden debat, der har været, vil jeg bare sige, at forudsætningen for støtte det forslag til vedtagelse, som Socialdemokraternes ordfører hentyder til, sådan set var, at man også skulle være imod privathospitaler.
Der var nemlig flere elementer i det forslag til vedtagelse.
Det, der bare ærgrer mig i dag, er det løftebrud, vi har oplevet fra fru Helle Thorning-Schmidt og Socialdemokraterne, sådan at det, man havde sagt var partiets politik, ikke længere er partiets politik.
Og det ville faktisk klæde Socialdemokraterne at stå ved det i stedet.
Frank Aaen (EL), 2011-04-05:
Der har som bekendt været en del sager, hvor Danmark under militære operationer har været med til at tage fanger.
I et tilfælde har vi udleveret dem til amerikanerne, selv om vi vidste, at amerikanerne ikke ville behandle dem som krigsfanger – og der verserer i øjeblikket en sag om fangemishandling.
Der har været en anden type sager, hvor det danske militær har været med til at tage fanger, men så har man proforma fået en soldat fra et andet land til at stå for selve arrestationen – rent proforma, men hidtil har man tolket det sådan, at det betyder, at det er det land, der har ansvaret for fangerne, og at vi ikke har noget ansvar.
I en af de sager, vi også har haft, har jeg i mere end 1 år haft et spørgsmål liggende hos forsvarsministeren om, hvad der er sket med fanger, som Danmark har udleveret til englænderne.
For det er sådan, at når man udleverer fanger, skal man kunne redegøre for deres videre skæbne.
Se, det er i den situation med behandling af fanger, som vi direkte eller indirekte er med til at tage, når vi er ude i militære operationer, at vi så har stillet – og det er så blevet ændret i dag – det enkelte forslag sammen med S, SF og Radikale Venstre
: »Folketinget pålægger regeringen at indføre et regelsæt for dansk krigsdeltagelse, der sikrer, at fanger, som pågribes eller tilbageholdes under operationer ledet af danske styrker eller i danske styrkers nærvær under operationer med betydelig dansk deltagelse, behandles i overensstemmelse med Genèvekonventionerne og menneskerettighederne.« Det forslag vil højrefløjen i Folketinget om lidt stemme ned.
Jeg synes, det er fantastisk, når vi har set den stribe af sager – det er jo menneskeskæbner, det drejer sig om, det er måske endda mennesker, der helt er forsvundet – at man der kan se, at højrefløjen bare stemmer det ned og siger: Vi gør i forvejen alt, hvad vi kan, for at beskytte de fanger, som Danmark har et ansvar for.
Jeg synes, det er beskæmmende.
Jeg ser frem til, at der kommer et nyt flertal i Folketinget, hvor vi kan gennemføre det, som i dag bliver stemt ned.
Frank Aaen (EL), 2011-04-05:
Jeg vil bare sige, som jeg også nævnte ved førstebehandlingen, at det er fint, at regeringen er begyndt at indse, at der er et problem, hvor Danmark måske ikke har det formelle ansvar, men har et medansvar for, hvordan fangerne bliver taget, som andre måske formelt set har ansvaret for.
Det er jo et fremskridt.
Det er derfor, jeg ikke kan forstå, at man ikke kunne være med til at lave en fælles beretning i Forsvarsudvalget, men absolut skulle skrive sin egen, hvor der altså står, og jeg citerer: Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti finder samlet set, at Danmark gør, hvad der er muligt for at sikre, at personer, der tilbageholdes under operationer, hvor danske styrker medvirker, bliver behandlet i overensstemmelse med internationale regelsæt.
Altså, ministeren står her og siger, at der er noget, vi skal kigge på i forbindelse med en manual, og så får man vedtaget her om kort tid, at Danmark gør, hvad der kan gøres i den her anledning.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-04-05:
Nu kunne vi selvfølgelig godt gentage hele debatten fra førstebehandlingen, hvor jeg så også remsede alle de tiltag op, som vi rent faktisk gør.
Vores soldater uddannes i, hvordan man overholder folkeretten, de uddannes i, hvordan man overholder menneskerettighederne, de uddannes i Genèvekonventionerne, vi har soldatens kort, som er en mulighed.
Det, jeg påpegede med militærmanualen, var, at hvis der overhovedet var noget, der skulle kigges på, ville det være oplagt at gøre det i forbindelse med udarbejdelse af militærmanualen, og der var jeg meget glad for, at det sådan set også var det, Det Radikale Venstre havde lagt vægt på i forbindelse med førstebehandlingen.
Men der skal ikke herske nogen tvivl om, at vores soldater allerede i dag gør alt, hvad de overhovedet kan, for at de her konventioner bliver overholdt, og derfor er der ingen grund til at vedtage det her beslutningsforslag.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-04-05:
Jeg synes, det var lidt underligt at høre det, forsvarsministeren sagde i den her sammenhæng, på baggrund af det, der lægges op til i beslutningsforslaget.
Jeg medgiver ministeren, at forslaget er væsentligt ændret i forhold til første gang, det blev fremsat.
Jeg synes, vi har fået nogle rigtig gode ting ind i det, og vi har også haft den fornødne fleksibilitet i formuleringen af forslaget, som gør, at der åbnes op for, at man kan lave noget, der er lidt mere vidtrækkende end det, vi har nu.
Vi er jo alle sammen enige om, at vi skal lave den her militærmanual; det er forsvarsforligskredsen enig om.
Så derfor er det jo lidt underligt, at man ikke kan stemme for det her forslag, for indholdet af forslaget, som det foreligger nu, er sådan set bare, at der skal laves nogle danske regler, og det er vi jo enige om at der skal laves i militærmanualen.
Der er sådan set ikke andet i det, end at det ville være fornuftigt, og det ville være et godt signal, hvis et flertal i Folketinget sagde: Ja, vi er enige i, at den her militærmanual skal laves, og ja, vi er enige i, at der er behov for at få samlet de her regler – også til gavn for danske soldater.
Og det er jo ikke en kritik af nogen som helst, det er i virkeligheden bare et udtryk for, at vi alle sammen tilkendegiver, at vi gerne vil have samlet de her ting.
Det er sådan set det, der ligger i det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-04-05:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at det her beslutningsforslag fra Kristendemokraterne er designet til at skulle være det, som man skal køre valgkamp på.
Vi har i Socialdemokratiet foretaget en afvejning og er kommet frem til, at der er dele i det her beslutningsforslag, som vi ikke kan støtte.
Det interessante er jo, at ugen efter at det her beslutningsforslag var til første behandling, havde vi en forespørgselsdebat i Folketinget – det var ikke Kristendemokraterne, der havde stillet den forespørgsel, det var derimod Enhedslisten – og der var det sådan, at en fælles opposition gik sammen om et forslag til vedtagelse, hvor vi faktisk opfordrede regeringen til at gå i dialog med regionerne for at sikre en sygehusstruktur, hvor der ikke nedlægges akutmodtagelser, da dette fører til, at der bliver en sundhedsmæssig uforsvarlig transporttid til nærmeste akutmodtagelse.
Det siger jo lidt om, hvad det her forslag handler om: Det handler om at profilere Kristendemokraterne.
Men når man har en reel chance for her i Folketinget at stemme for et forslag til vedtagelse, der pålægger regeringen at gøre noget, så er man forsvundet, så er man et andet sted henne.
Så jeg vil sige til hr. Per Ørum Jørgensen og Kristendemokraterne: Kom nu ind i kampen og vær med til at være der, hvor beslutningerne tages og hvor tingene kan ændres, frem for at komme med de her slag i luften, som dette beslutningsforslag jo er.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-04-05:
Tak for det.
Vi havde rigtig god debat om det her i forbindelse med førstebehandlingen.
Jeg kan så se, efter at der er blevet afgivet betænkning af Sundhedsudvalget i torsdags, at bl.a. Socialdemokraterne vil stemme imod det her forslag, og jeg må sige, at det undrer mig ret voldsomt, for det er da i hvert fald et eklatant løftebrud fra fru Helle Thorning-Schmidts side.
Jeg vil gerne rette opmærksomheden hen på den sidste valgkamp i 2007, hvor den socialdemokratiske sundhedsordfører, hr. Jens Peter Vernersen, faktisk kørte rundt i 3 uger i en ambulance med fuld udrykning og det hele i det vestjyske netop for at gøre opmærksom på det her forslag om, at der maksimalt må være 30 minutters transporttid til et sygehus.
I 2008 gik fru Helle Thorning-Schmidt så ud bl.a. i de vestjyske aviser og sagde meget klart, at hr. Jens Peter Vernersen gav udtryk for socialdemokratisk politik på det område, nemlig at der maksimalt må være 30 minutters kørsel til et sygehus, fordi afstand betyder noget.
Vi har ikke under førstebehandlingen hørt, hvad det er, der gør, at Socialdemokraterne har skiftet holdning.
Hvad er det, der gør, at Socialdemokraterne i dag siger, at afstand ikke betyder noget?
Det synes jeg er meget, meget interessant, og derfor vil jeg da også opfordre Socialdemokraterne til at deltage i den her debat.
Hvad er det egentlig, der gør, at det, der var et stort slagnummer op til sidste valg, i dag ikke er noget, der betyder noget for Socialdemokraterne?
Det synes jeg vi fortjener at få et svar på: Hvad er det, der gør det?
Lars Barfoed (KF), 2011-04-05:
Altså, jeg ved ikke, hvordan man kan have et foreløbigt resultat af sådan en undersøgelse.
Enten vurderer man jo, at der er grundlag, eller også vurderer man, at der ikke er grundlag, og jeg har svært ved at se, hvordan man lave en midtvejsstatus med en foreløbig vurdering, så sådan en har jeg ikke fået.
Men det er, som jeg siger, sådan, at Københavns Politi nu efterforsker sagen og vurderer, om der er grundlag for en straffesag.
I givet fald vil sådan en blive ført, og det vil muligvis føre til en dom.
Og det vil jo så give anledning til, at Rigsadvokaten genovervejer sagen, i lyset af at der er en dom på baggrund af de begivenheder og de udtalelser, der faldt ved det møde, som kan føre til, at man kan forbyde foreningen.
Frank Aaen (EL), 2011-04-05:
Folk, der har læst betænkningen, vil nok undre sig over, at Enhedslisten og Radikale Venstre står som nogle partier, der siger ja til en udvidet anvendelse af anonyme vidner.
Det er en fejl i betænkningen, kan jeg sige, og begge partier vil stemme nej.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-04-05:
Det er sådan set ikke det, beslutningsforslaget drejer sig om, heller ikke efter at man har vedtaget ændringsforslaget.
Nej, vi mener, at hvis man vedtager det her beslutningsforslag, giver det nogle uklarheder og nogle afgrænsningsproblemer i forhold til det, som vi allerede har i dag.
Og vi overholder alle de regelsæt, som vi skal, og vi skal overholde alle regelsættene, vi skal overholde Genèvekonventionen, vi skal overholde menneskerettighederne, og det gør vi sådan set også.
Derfor vil jeg sige, at det jo ikke er et spørgsmål om at ignorere de problemstillinger, som forslaget behandler.
Til det her med et eventuelt medansvar – det er det, der tidligere har været kredset lidt om – siger jeg: Lad os se på det i forbindelse med militærmanualen.
Men alle de øvrige tiltag, som vi rent faktisk gør allerede i dag, dækkes fint, uden at man vedtager det her beslutningsforslag.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-04-05:
Jeg må så bare konstatere, at det, ministeren siger, er, at det sådan set er et udmærket forslag, som man bare ikke kan stemme for, fordi vi allerede i dag laver alt det, som beslutningsforslaget indeholder – og så er der nogle usikkerhedsmomenter, underforstået at de usikkerhedsmomenter ikke er der i dag, og der må jeg bare sige til ministeren, at det er de altså, og at dem kommer vi ikke uden om.
Det er bl.a. derfor, vi har vedtaget at lave militærmanualen.
Men jeg har altså indtryk af, at det mere går ud på, som ministeren kom til at sige under førstebehandlingen, at det her er et forslag fra Enhedslisten, og stort set uanset hvad Enhedslisten vil lave om, så vil blå blok i den her forsamling ikke kunne stemme for det her forslag.
Jeg har desværre indtryk af, at det mere handler om, at nu har man principielt sagt nej, og så kan man ikke komme videre.
Derfor har det også været lidt underligt i det her forhandlingsforløb, at der ikke rigtig har været nogen forhandling; der har bare været nej, nej og atter nej, og det synes jeg er ærgerligt.
Manu Sareen (RV), 2011-04-05:
Tak for det.
Da mit partis ordfører, hr. Niels Helveg Petersen, ikke kan være til stede, skal jeg i hans sted komme med en enkelt bemærkning til beslutningsforslaget: Det Radikale Venstre støtter forslaget i den ændrede form. Vi finder, at erfaringerne fra Afghanistan fortæller, hvor vigtigt det er, at der tilvejebringes størst mulig klarhed over, hvilke regler der gælder, når og hvis danske soldater fanger eller overværer tilfangetagelse, når de løser internationale opgaver.
Radikale Venstre støtter B 7 i den ændrede form, og vi stemmer for ændringsforslaget og for forslaget i sin helhed.
Erling Bonnesen (V), 2011-04-05:
For det første fastsættes der klare regler, der skal sikre beboernes selvbestemmelsesret, i forhold til hvem de vil have besøg af, og det sker bl.a. på baggrund af arbejdsgruppens rapport fra oktober sidste år.
Af den fremgår det, at der er behov for klare regler om, hvornår og i hvilke situationer besøgsrestriktioner helt undtagelsesvis kan indføres.
I sådan en situation må der ske en afvejning af på den ene side hensynet til den enkeltes selvbestemmelsesret og på den anden side hensynet til beboernes pleje, tryghed og trivsel samt plejepersonalet.
Formålet med lovforslaget er at gøre det klart for såvel personale som kommunalbestyrelse, beboere og besøgende, hvilke typer og grader af adfærd der betragtes som så uacceptable, at de kan føre til besøgsreguleringer.
Det skal sikre, at alle kommuner lever op til deres forpligtelser til at føre tilsyn med hjemmeplejen.
Vi lægger stor vægt på, at ældre modtager den personlige og praktiske hjælp i hjemmet, som de er visiteret til, og at hjælpen svarer til den enkeltes behov, og det kommunale tilsyn med og opfølgning på, at dette sker, er derfor en vigtig kommunal opgave.
Samlet set vil forslaget være med til at tydeliggøre opgaver og rettigheder i ældreplejen til glæde for både ældre, ansatte og pårørende, og Venstre støtter forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2011-04-05:
Jeg synes selvfølgelig, det er glædeligt, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Det, jeg bed mærke i, var, at den socialdemokratiske ordfører, fru Mette Frederiksen, flere gange henviste til besparelser i ældresektoren – underforstået, at regeringen og Dansk Folkeparti bærer et stort ansvar for det.
Vi tager selvfølgelig ansvaret for den overordnede økonomiske politik.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan det, at man herinde står og siger, at der bliver brugt for få penge ude i kommunerne på ældreplejen, hænger sammen med, at Dansk Folkeparti f.eks. har været med til at få afsat en ældrepulje på 300 mio. kr., der er blevet fordelt ud til kommunerne.
Heraf gik ca. 10 mio. kr. til Odense Kommune, og der var så et flertal i Odense Kommunes byråd bestående af Socialdemokratiet og SF, som besluttede, at de 10 mio. kr., de fik fra Christiansborg til bedre ældrepleje, skulle bruges til alt muligt andet.
Hvordan hænger det sammen med det, som fru Mette Frederiksen står og siger her?
Mette Frederiksen (S), 2011-04-05:
Jeg nævnte faktisk ikke Dansk Folkeparti i min ordførertale, og det gjorde jeg ikke, fordi jeg synes, at det at diskutere ældrepolitik er noget mere interessant end at diskutere Dansk Folkeparti.
Der er jo ikke nogen som helst tvivl om, at den kommunale nulvækst og de besparelser, der ruller over det ganske land, også rammer på ældreområdet.
Derfor tror jeg ikke, at der er nogen som helst tvivl om, at når vi oplever, at ældreområdet også rammes af besparelser, vil der selvfølgelig være pårørende, der tager afstand fra det, altså som er kritiske over for besparelserne, og det er jo noget, den enkelte medarbejder så skal stå og tackle.
Det er jo ikke altid, at Dansk Folkeparti hører, hvad det er, der bliver sagt ude i den virkelige verden.
Derfor er der for mig at se ingen tvivl om, at på et tidspunkt, hvor der er store besparelser, vil der også potentielt være større konflikter, og det er jo noget af det, der danner grundlag for, at besøgsrestriktioner kommer på tale.