runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2013-01-11:
Jamen vi har afsat 15 mio. kr. mere til færgedriften.
Hvordan de 15 mio. kr. skal bruges, må hr. Flemming Damgaard Larsen spørge økonomi- og indenrigsministeren om, for det er en forhandling, der foregår ovre i det ministerium.
Så bliver der spurgt yderligere om småøerne, og der mener jeg vi skal have set på, hvordan vi kan få dækket den sidste 0,1 pct. af danskerne, som ikke har ordentlig mobil- og bredbåndsdækning.
0,1 pct. lyder jo ikke af meget, men når det er 0,1 pct. af 5 millioner mennesker, har vi altså nogle tusinde mennesker i Danmark, bl.a. på de helt små øer, som ikke har mobil- og bredbåndsdækning, og det tror jeg at vi i teleforligskredsen, som omfatter alle partier undtagen Enhedslisten og Dansk Folkeparti, skal sætte os ned og diskutere, for det er et af de problemer, jeg oplever der er.
Karina Adsbøl (DF), 2013-01-11:
Det var da et lidt sjovt svar.
Det er jo nogle ordninger, der har givet arbejdspladser, og som har været med til at påvirke i en positiv retning; det må ordføreren da kunne bekræfte.
I forhold til visionsgruppen er der noget, der undrer mig lidt.
Visioner er jo gode at have, men man nedsætter en visionsgruppe og skriver på ministerens hjemmeside, at ministeren understreger, at visionsgruppen skal bidrage til samfundsdebatten og ikke formulere konkrete forslag, der skal omsættes til politiske initiativer, og ministeren har samtidig sagt til visionsgruppen, at det handler om deres visioner og ikke ministerens.
Så tænker jeg jo bare lidt: Hvad skal vi så bruge det til?
Altså, man kan jo altid debattere, men hvis det ikke følges op af handling, hvad skal man så bruge det til?
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre ordføreren om.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-01-11:
Der bliver jo vedtaget mange love i det her Ting, og jeg tror, at der også er mange af dem, der påvirker, hvad der sker både her i hovedstaden og i de store byer og også ude i landdistrikterne.
Om den diskussion om lige netop afgiften på lastbilkørsel har indflydelse på, om situationen bliver værre i landdistrikterne, er jeg ikke i stand til at vurdere, og det tror jeg heller ikke at spørgeren er.
Altså, der ligger jo ikke noget, så vidt jeg er orienteret, regnskab for, hvordan den situation vil udvikle sig; men derfor har man da lov til, som spørgeren også gør, at udtrykke bekymringen.
Anni Matthiesen (V), 2013-01-11:
Vi har jo allerede nu her i dag to gange hørt både ministeren og ordføreren på talerstolen remse op, hvad regeringen har gjort i forhold til landdistrikterne.
Det er jo fint nok, at der er blevet gjort nogle ting, men det, jeg synes er det største problem i det her, er jo, hvis man så samtidig vedtager nogle andre love, som faktisk modarbejder den udvikling, som man gerne vil have.
Der vil jeg gerne spørge ordføreren om f.eks. det lovforslag, man nu har fremsat, om øget afgift på lastbilkørsel: Er ordføreren ikke bekymret for, om det kunne påvirke landdistrikterne, yderområderne, ekstra, så man på den måde kan sige, at der er en fare for, at der jo så endnu en gang her er et lovforslag, hvor man faktisk er med til at gøre det dårligere for yderområderne?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-01-11:
De arbejdspladser, som ordføreren nævner, indgår jo i et samlet hele, når man kigger på statslige arbejdspladser.
Og hvis man uden at gå helt i detaljer med hensyn til det nøjagtige antal går ind og kigger på, hvordan udviklingen har været over de sidste år, tror jeg, ordføreren vil give mig ret i, at det er rigtigt, at der er nedlagt arbejdspladser, også ude i landdistrikterne, og også uden for Valby Bakke, men at langt, langt de fleste statslige arbejdspladser er nedlagt i København.
Erling Bonnesen (V), 2013-01-11:
Anstændigvis vil jeg starte med at sige tak for svaret, men jeg undrer mig da over indholdet af svaret.
For når man taler om f.eks. udflytning af statslige arbejdspladser – hvor vi jo så også er meget enige – og man så har en situation, hvor det er lige det modsatte, der sker, altså hvor der sker en indflytning af arbejdspladser, i form af at man flytter arbejdspladser ind til København, altså tager dem fra resten af Danmark og flytter dem ind til København, så er det da lige det modsatte af, hvad man har af programerklæring. Så er det da her, det bare må konstateres, uanset hvor langt man som ordfører prøver at tale sig uden om spørgsmålet, at kæden er hoppet
helt af.
Men det er måske netop også konsekvensen af, at man ikke har en landdistriktsstrategi – så bliver det sådan lidt en hoppen fra sag til sag, når man skal se på, hvordan man kommer ud af det.
Men lige præcis med hensyn til sagen om jordbrugskommissionerne, der skulle rationaliseres og effektiviseres: Fint nok med det, det syntes vi også i Venstre var udmærket at gøre, men kæden hopper jo bare fuldstændig af, når man tager arbejdspladserne væk fra resten af Danmark og flytter dem til København.
Så er det jo sådan set at træde på landdistrikterne.
Så er det jo ikke at hjælpe dem og skabe nye arbejdspladser, vækst og beskæftigelse, så er det lige det modsatte.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-01-11:
Jeg er sådan set glad for, at spørgeren er på linje med det, som jeg og de andre ordførere indtil nu har sagt, altså at i tilgangen til hele diskussionen om landdistrikterne er vi nok nogenlunde enige om, at vi skal have en fælles indsats for at styrke landdistrikterne.
Når så hr. Erling Bonnesen kommer ind på hele diskussionen om de statslige arbejdspladser og udflytning eller nedlæggelse af statslige arbejdspladser i landdistrikterne, er det jo der, kæden hopper en lille smule af, synes jeg.
Det er jo meget sjovt her at høre hr. Erling Bonnesen tale sådan, for hvis man tænker bare 1½ år tilbage, ville situationen nok have været noget anderledes, hvor det var Venstre, der sad i regeringen og på det tidspunkt foretog beslutninger af samme karakter som dem, den nuværende regering har været nødt til at foretage her i december måned.
Så diskussionen om, hvorvidt en jordbrugskommissions medlemmer skal sidde det ene eller det andet sted, synes jeg ikke er afgørende for en strategi for landdistrikterne.
Erling Bonnesen (V), 2013-01-11:
Tak for det.
Den socialdemokratiske ordfører redegjorde fint for, at man gerne vil gøre det godt for landdistrikterne, og det tror jeg såmænd de fleste partier kunne skrive i den første linje af deres ordførertale – det tror jeg man vil høre i løbet af debatten.
Men så er det bare, at når vi begynder at kigge lidt på det og kommer lidt bag ved tingene og kigger på, hvad det så er, man lige har gjort, behøver vi kun at gå ganske få uger tilbage for at se det, nemlig tilbage til december måned, hvor der blev truffet en beslutning her i Folketinget om jordbrugskommissioner.
Hvad var resultatet af det?
Man flyttede arbejdspladser væk fra områderne uden for København og direkte ind til København – altså rent københavneri, kan man sige.
Det gjorde man i en situation, hvor man netop skulle rationalisere og effektivisere.
Og det er jo fint nok, at man skal det, men når det så får det slutresultat, at man flytter arbejdspladser væk fra landdistrikterne og provinsen og ind til København, så er kæden jo ligesom hoppet af.
Det må jo sådan set være en forkert beslutning.
Er ordføreren ikke enig i det?
Så skulle den ikke laves om?
Eigil Andersen (SF), 2013-01-11:
Det er jeg glad for at høre, og så vil jeg opfordre ordføreren til at nedtone det, som blev nævnt i talen nærmest som en hånlig bemærkning, nemlig at landdistriktsministeren kun havde fremsat, jeg tror, der blev sagt ét lovforslag.
Det blev nævnt af hr. Thomas Danielsen selv, og jeg vil opfordre til, at ordføreren tænker over ved fremtidige lejligheder at formulere sig på en anden måde, da jeg kan forstå, at vi er enige om, at spørgsmålet om, hvor meget den her regering gør i forhold til landdistrikterne, ikke kan måles på, hvor mange lovforslag landdistriktsministeren fremsætter, eftersom det ligger i sagens natur, at de nødvendige lovforslag er spredt på en hel stribe andre ministerier.
Thomas Danielsen (V), 2013-01-11:
Jeg er sådan set helt enig i hr. Eigil Andersens kommentarer, i forhold til at man ikke alene kan måle landdistrikternes udvikling på, hvor mange lovforslag der kommer fra det nyetablerede landdistriktsudvalg.
Heldigvis, kan man sige, for ellers så det for alvor rigtig galt ud.
Jeg er udmærket klar over, at det her er noget, som rækker ind i mange områder, og det er sådan set også det, som jeg har prøvet selv at fortælle i min ordførertale.
Jeg har ikke givet udtryk for, at man alene kan måle udviklingen og væksten i landdistrikterne ud fra, hvor mange lovforslag der er.
Så det er jeg ikke enig med ordføreren i, når han mener, at jeg har sagt det.
Eigil Andersen (SF), 2013-01-11:
Jeg vil gerne spørge hr. Thomas Danielsen, om det er ordførerens virkelige, alvorlige mening, at spørgsmålet om regeringens arbejde i forhold til at forbedre forholdene i landdistrikterne kan måles på, hvor mange lovforslag landdistriktsministeren har fremsat.
Sagens kerne er jo, at hvis vi f.eks. tager et spørgsmål som bredbånd, hvor der er truffet en beslutning om, at de forhold skal forbedres inden 2015 i mange områder, så hører det hjemme i et andet ministerium.
På samme måde er det med bedre kreditmuligheder til små og mellemstore virksomheder.
Der er også gennemført en kreditpakke, som skal hjælpe med til det.
Det hører hjemme i et andet ministerium.
Og med hensyn til redningshelikoptere, som lige blev nævnt, hører de også hjemme i et andet ministerium.
Det er pr. definition sådan, at en lang række lovforslag på det her område ligger i andre ministerier, men der sker jo noget.
Thomas Danielsen (V), 2013-01-11:
Det er ikke sikkert, at man har tradition for det i Enhedslisten, men jeg havde skrevet en ordførertale, som jeg egentlig synes afspejler, hvor vi står i dag.
Så jeg synes ikke, det er en utidssvarende ordførertale, men derfor er det jo glædeligt, at hvis der er nogle ting, som man ønsker yderligere belyst, kan man få lejlighed til det via de efterfølgende spørgsmål.
Men jeg synes netop, at jeg i min ordførertale kom ind på mange af de områder, som ministeren også selv var inde på.
Det er jo så ikke alle områder, vi er enige i, når vi f.eks. kigger på ministerens visionsgruppes arbejde i »Noget tyder på ...«.
Så derfor er det nogle af de ting, vi sætter spørgsmålstegn ved, som jeg håber at vi kan få en drøftelse af i dag.
Og som sagt havde jeg også et helt konkret ønske, og det var selvfølgelig at finde ud af, hvornår den samlede strategi kommer, som ministeren havde lovet at ville komme med i samarbejde med alle Folketingets partier.
Lars Dohn (EL), 2013-01-11:
Jeg synes, det er helt fint at lave en tale derhjemmefra, men når nu ministeren faktisk har brugt rigtig lang tid på grundigt at redegøre for konkrete tiltag, var det så ikke en god idé lige at tilpasse talen til det?
Nu kommer ordføreren selv oppe fra Vestjylland, så jeg vil høre, om f.eks. sådan noget som en helikopteraftale er fuldstændig ligegyldigt eller hvad.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-01-11:
Altså, jeg vil sige, at nedrivningspuljen nok ikke har bidraget ret meget til reelle arbejdspladser, andet end for de få mennesker, der har revet husene ned.
Boligjobordningen er der jo forskellige syn på.
Det er jo en lov, der gælder for hele landet, både i landdistrikter og i byer.
Thomas Danielsen (V), 2013-01-11:
Nulvækst har jo ikke noget med landdistriktsområdet at gøre isoleret set.
Det er det, vi i Venstre siger vi er parate til at indgå et samarbejde med regeringen om.
Det kan jeg jo ikke sige, men nu er jeg jo ny på det her område, og derfor var det vigtigt for mig som nyvalgt ordfører for Venstre at sætte mig ind i området, og derfor gik jeg ind og kiggede på, hvor mange lovforslag der er blevet fremsat.
Hvad man har diskuteret tidligere, har jeg desværre ikke haft mulighed for at være med til, fordi jeg ikke har deltaget.
Det her møde er rent faktisk mit allerførste møde.
Jeg kan bare konkludere, at der er fremsat ét lovforslag af teknisk karakter, og så kan jeg bare gøre opmærksom på, at vi ikke alene måler landdistrikternes udvikling ud fra, hvor mange lovforslag der vil komme fremadrettet.
Anni Matthiesen (V), 2013-01-11:
Jeg synes jo egentlig netop, at det er os i landdistriktsudvalget, som på en eller anden måde skal være lidt vagthund, når der pludselig kommer sådan nogle lovforslag på banen.
Jeg kan så fortælle ordføreren, at der er nogle tal, som siger, at netop de her kørselsafgifter vil belaste fødevareerhvervet med omkring 300 mio. kr. ekstra.
Der kan man sige, at det jo primært er i yderområderne, at landbruget og fødevareerhvervet ligger i forvejen, og, ja, så er der måske en større fare og risiko for, at det ikke kan betale sig at etablere nye job i yderområderne på de her områder.
Der vil jeg bare høre, om ordføreren ikke også deler de bekymringer, og om ordføreren ikke godt kan se, at problemet lidt er, at man, samtidig med at man egentlig gerne vil gøre noget for yderområderne, så laver nogle beslutninger og nogle love her i Folketingssalen, som gør, at det bliver sværere at etablere nye job i yderområderne.
Karina Adsbøl (DF), 2013-01-11:
Tak for ordet.
Jeg undrer mig lidt over, at ordføreren sagde, at det, der er blevet gjort indtil nu, ikke har hjulpet.
Jeg vil godt have ordføreren til at fortælle, om han ikke mener, at boligjobordningen også har hjulpet den lille håndværker ude i landdistrikterne.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-01-11:
Det er fuldstændig rigtigt.
Jeg kan næsten ærgre mig lidt over, at ordføreren så ikke har hørt helt efter, hvad jeg læste op fra forslaget til vedtagelse, for det handler netop om at kigge på, hvordan udviklingen har været, og hvordan man, netop i lyset af at der er mulighed for at have hjemmearbejdspladser, så tilrettelægger placeringen af de statslige arbejdspladser.
Det er jo noget af det, som regeringen skal fremlægge her sidst på året.
Det kan man jo se i sammenhæng med resten af de tiltag, der tages, for at øge hastigheden på nettet derude og også udbygge det til alle dele af Danmark.
Så selv om Dansk Folkeparti måske ikke ønsker det, tror jeg i virkeligheden, at vi dér faktisk ligger ret meget på linje med hinanden.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2013-01-11:
Jeg er lidt ked af, at regeringens tilgang til det her handler om, at vi skal sylte handling yderligere ved at lave nogle analyser af, hvorvidt der er behov for statslige arbejdspladser i yderområderne, for det kan der næppe være nogen tvivl om at der er.
Vi har netop i Dansk Folkeparti i vores udviklingsplan for landdistrikterne skrevet, at vi ønsker, at 5.000 statslige arbejdspladser skal frigøres til hjemmearbejdspladser.
Det skyldes simpelt hen, at på mange af de 80.000 statslige arbejdspladser, som vi har alene i hovedstadsområdet, består jobbet primært i at tale i telefon og sidde foran en computer, og det kan man gøre alle steder fra.
Det er derfor, det er så vigtigt at få rykket de statslige arbejdspladser ud, og det har vi muligheden for.
Vi har også menneskerne.
25 pct. af befolkningen vil gerne bo ude på landet, men de føler sig forhindret i det qua deres arbejde.
Dem har vi mulighed for at hjælpe, så vi behøver ikke at analysere.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-01-11:
Jo, det vil jeg sådan set give ordføreren fuldstændig ret i.
Når vi taler om Danfoss, kan man sige, at de jo er groet op af mulden der, hvor de er, og de har så valgt ikke at flytte sig derfra.
Det er jo årsagen til, at de ligger, hvor de gør.
Det synes jeg havde været rart, hvis de andre spørgere havde bifaldet det, for jeg synes da, at det er en af de afgørende ting for, at vi kan få et klart billede af, hvordan udviklingen netop skal være i forhold til de statslige arbejdspladser.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2013-01-11:
Tak for indlægget.
Jeg er lidt ked af at høre, at ordføreren, når han har svaret nogle af de tidligere spørgere, flere gange lidt har negligeret det her med, hvilken betydning udflytning af statslige arbejdspladser har.
Man hører ordføreren sige: Nå ja, når en jordbrugskommission flytter, er det nok ikke der, det rykker.
Men kan ordføreren ikke give mig ret i, at arbejdspladser jo netop er kilden til liv på landet?
Det kan man jo se forskellige steder.
Det er jo en rigtig god og dynamisk virksomhed, en af de største i Danmark, og de har valgt at placere sig i et landdistrikt, hvor de kan skabe liv, og hvor de kan få det lokale til at blomstre.
Vil ordføreren ikke også anerkende, at når vi rykker arbejdspladser ud til landdistrikterne, er det ikke noget problem at få folk til at rykke med?
Kan ordføreren ikke være enig med mig i det?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-01-11:
Der har været nedsat masser af arbejdsgrupper, og der har været masser af eksperter, der har udtalt sig og kloget sig, med hensyn til hvordan man udvikler landdistrikter i Danmark, og indtil nu har det i hvert fald ikke ført til noget positivt resultat.
Jeg bor selv på landet, derude, hvor der er udsyn alle steder hen, og jeg er sikker på, at hvis man skal have skabt udvikling i landdistrikterne i Danmark, er man nødt til at spørge dem, der er der, dem, der ved noget om, hvordan det er at være der.
Og det synes jeg ministeren har gjort et rigtig godt forsøg på i forhold til den gruppe, der har været nedsat her.
Jeg synes ikke, der er noget galt med den, for der taler man med dem, der er derude.
I forhold til det, som de så foreslår, vil jeg sige, at det da er rigtigt, at der er noget af det, der er temmelig kontroversielt, og det kan da kun netop være et udtryk for, at det er nogle mennesker, som tænker anderledes og ud af boksen, netop for at komme et andet sted hen, end hvad gælder alt det, vi har set indtil nu; som jeg sagde før, har det jo ikke virket.
Jeg synes, det er rigtig godt, at der kommer nogle andre tanker ind, der måske kan bidrage til en lidt anderledes diskussion end den, vi har været vant til.
Thomas Danielsen (V), 2013-01-11:
Jamen så bliver jeg nødt til at sige, at hr. Thomas Danielsen ikke imødekommer ordføreren, som han siger, for jeg deler ikke hans opfattelse.
Jeg synes, at det havde været mere oplagt, at ministeren havde sammensat et bredt udsnit af repræsentanter, så man ikke bare blev repræsenteret af Bonderøven eller Niels Hausgaard, som lever i en lidt anden verden, end et moderne menneske gør, og end dem, som normalt ønsker at bo i moderne landdistrikter.
Derfor vil jeg gentage mit spørgsmål, som jeg gerne vil have svar på den her gang, for det er mit sidste spørgsmål: Jeg kunne godt tænke mig at få at vide, hvad det er, som hr. Thomas Danielsen synes gør det her til et godt oplæg, og som gør, at vi kan se frem mod nogle moderne landdistrikter med højtuddannet arbejdskraft, god infrastruktur og alle den her slags ting og sager, som vi jo gerne vil have i landdistrikterne; det gælder i hvert fald, når jeg taler med de fleste herinde i Folketinget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-01-11:
Allerførst vil jeg sådan set godt imødegå den måde, som spørgeren, ordføreren, omtaler de mennesker, som har deltaget i arbejdet med at lave visionsrapporten.
Sådan som jeg ser det, er det nogle kloge og tænksomme mennesker, der har sagt ja til at deltage i det her, og sådan som jeg har hørt dem, taler de ud fra den virkelighed, de er i, og det er nok rigtig fornuftigt.
Med hensyn til den måde, som ordføreren for Dansk Folkeparti lægger op til at man skal lytte til, hvad der bliver sagt ude i virkeligheden, vil jeg sige, at det også er at lytte til virkeligheden at lade mennesker, der er ude i virkeligheden, få lov til at komme til orde i sådan et arbejde, som er sat i gang med den visionsrapport, der er lavet.
Thomas Danielsen (V), 2013-01-11:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at få belyst af ordføreren, hvad hans holdning er til bl.a. »Noget tyder på ...«.
Grunden til, at jeg spørger, er, at jeg synes, det er nogle lidt farlige og uheldige personer, som vores minister lader sig inspirere af.
Det er f.eks. folk, som går ind for struktureret nedlukning af samfund, sådan at man bare skal flytte borgere fra et område til et andet, så det vil blive billigere at indsætte busser, sørge for børnepasning og den slags ting og sager.
Derudover er der kommet et visionsoplæg – hvilket det absolut ikke er, men det kalder man det.
Det er lige blevet lanceret, og her får man ligesom landdistrikterne til at stå tilbage som nogle, der skal leve af gårdbutikker og virkelig er slået tilbage til 1900-tallet.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren om hans holdning til det i det her oplæg: Hvad vil ordføreren fremhæve som de ting, som han tror på kan skabe vækst i et moderne landdistrikt, højtuddannet arbejdskraft og den slags ting og sager?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-01-11:
Jeg er af den opfattelse, at uanset hvor man bor i Danmark, skal man behandles ordentligt.
Omvendt er jeg også helt sikker på, at Lolland Kommune og andre kommuner handler fornuftigt og rigtigt ud fra den virkelighed, de er i.
Nu kender jeg ikke det konkrete tilfælde, som spørgeren spørger ind til her, men hvis det er sådan, at der er noget, der ikke er lovligt, eller at tingene ikke er i orden, så går jeg stærkt ud fra, at der bliver taget hånd om det over for Lolland Kommune andre steder fra.
Jeg tror ikke på, at Lolland Kommune forsøger at lave noget, der er ulovligt, og jeg håber rigtig meget, og det kan jeg jo også forstå at spørgeren gør, at de mennesker, der bor der, får den behandling, de skal have.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-01-11:
Nu er det således med hensyn til penge, at der åbenbart er penge nok i systemet, for i den nye udligningsordning, som regeringen har gennemført, er der givet 400 mio. kr. ekstra til de store byer – ekstra til de store byer!
Man kunne bare have taget nogle af de penge, f.eks. 100 mio. kr., og brugt dem til at forhøje de 15 mio. kr.
Så var vi nået et langt stykke af vejen.
Jeg har et andet spørgsmål.
Den socialdemokratiske kommune Lolland Kommune har nu besluttet, at man vil indskrænke plejen af de ældre på Askø, Femø og Fejø, således at de ikke kan få hjælp om eftermiddagen, om aftenen og om natten.
Synes ordføreren ikke, at det er forkasteligt, at vores ældre medborgere på de små øer skal behandles på den her måde?
Tak for det.
Hverken ordføreren for Socialdemokratiet her eller den socialdemokratiske minister kom med nogen konkrete politikker, man vil gennemføre i år og fremover, men kun med nogle positive ord.
Men yderområderne og de små øer kan jo ikke leve af positive ord alene.
Vi er nødt til at have noget helt konkret på bordet, vi kan forholde os til.
Jeg vil tage fat i, at ordføreren var inde på, at der er givet 15 mio. kr. til småøernes færgedrift.
Men det er jo en narresut uden lige.
15 mio. kr. rækker meget, meget lidt i forhold til de udgifter, der er til at have en færgetrafik til alle de 27 småøer i Danmark.
Ydermere er det således, at disse 15 mio. kr. skal dække flere områder, ikke bare til at sætte ekstra færger ind i april og september måned, men også til, at man skal have gratis godstransport, lave færgesekretariat osv.
Når man lægger alle de her ting sammen, får man nogle udgifter, der ligger langt, langt over de 15 mio. kr.
Kan ordføreren fortælle mig, hvordan det her hænger sammen?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-01-11:
Det sidste kan jeg sådan set meget nemt gøre, fordi vi jo er i den situation i Danmark, at pengene ikke bare falder ned fra træerne.
Vi er i en økonomisk situation, der gør, at man skal prioritere, hvad det er, man bruger penge til.
Spørgeren ved jo også godt fra sin tid med regeringsmagten, at pengekassen er slunken.
Hvis det var, at der var så mange penge til transport til små øer, havde Venstre jo nok dengang besluttet sig for at bruge rigtig mange penge på den del.
Jeg synes, man skal tage de 15 mio. kr. som udtryk for, at regeringen har tanker i den rigtige retning, og at den er klar over, at der er en problemstilling, som man skal gøre noget ved, og så er de 15 mio. kr. det, der er muligt i den økonomiske situation, som vi har.