runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2012-03-02:
Det er min klare fornemmelse, at en ansvarlig virksomhedsleder, der har brug for en højt specialiseret ingeniør, også har tid til at vente, til vedkommende kommer hjem fra Gardasøen.
Jeg tror ikke, det er noget stort problem, og jeg vil gerne bede ordføreren give bare en antydning af en sandsynlighed for, hvor tit det kiks ville ske, at en virksomhed ikke har tid til at vente, til den pågældende vender hjem.
Mai Henriksen (KF), 2012-03-02:
Det lyder jo helt barokt at skulle sige, at man skal vente på en hjemkomst.
Så lad mig give et andet eksempel.
Lad mig give et eksempel fra de danske gartnerier, som jo for manges vedkommende har højsæson i sommermånederne.
Kan de vente 2 måneder eller bare 1 måned på, at der kommer medarbejdere hjem, for at de så kan deltage i produktionen?
Det kommer jo an på, hvad det er for et job, der pludselig dukker op.
Det, jeg stillede som spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører, var, hvordan Socialdemokratiet – og man kan jo stille spørgsmålet til hele regeringen – kan garantere, at den kontanthjælpsmodtager, som er på ferie, rent faktisk kan blive matchet til et job, for det er jo ikke sådan, at man bare kan gå ud og vælge mellem alle de arbejdsløse, og så kan man ansætte den første den bedste, man lige synes.
Der er altså noget, der hedder kompetencer, og der er også noget, der hedder specialiseret arbejdskraft, og lad os forestille os en højt specialiseret ingeniør, som er arbejdsløs, som er på kontanthjælp – det antager vi også – og som er på ferie lige på det tidspunkt, hvor det rigtige jobtilbud lige opstår.
Hvordan får man så sikret, at den arbejdsløse ingeniør – hvis vi antager, at han ikke er medlem af en a-kasse – rent faktisk bliver matchet til det job?
Det er det, der har været udgangspunktet for mit spørgsmål.
Jeg kan ikke se noget svar på det nogen steder.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-03-13:
Jeg er ikke helt klar over, hvad hr. Bøgsted sigter til.
Vi har fået at vide af Sundhedsstyrelsen, at der ikke er videnskabelig dokumentation for, at overharmonisk strøm påfører mennesker helbredsskader.
Det kan jeg ikke selv se kan udlægges, som om vi har fået besked om ikke at udtale os i sagen eller noget i den retning.
Vi vil gerne have en redegørelse om sagen, det har vi bedt om, og det håber vi kan blive produktet af den her debat.
Bent Bøgsted (DF), 2012-03-13:
Jeg synes da, at det er bemærkelsesværdigt, at der ikke kommer mere fra regeringspartiernes ordførere.
Det er jo ikke ministrene, jeg klandrer.
De har været her, de er kommet her, som de er blevet bedt om, og har stillet op til debatten om det her problem, som mange folk har.
Det sker jo ikke bare lige på den ene villavej.
Jeg tror, at det er et generelt problem, vi har over hele Danmark, og som vi har behov for at få kortlagt og undersøgt til bunds.
Men jeg kan forstå, at De Radikale også har fået at vide af regeringen, at de ikke skal sige noget, fordi man ikke ved noget om det her.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-03-13:
Tak for ordet, og tak til hr. Bent Bøgsted for at rejse den her debat.
Vi kan jo konstatere, at Sundhedsstyrelsen ikke har nogen videnskabelig dokumentation for, at overharmonisk strøm påfører helbredsskader.
På trods af det – for der er anekdotisk bevis som de avisartikler, der bliver refereret til – vil vi gerne være med til at få foretaget en redegørelse i de relevante ministerier om sagen, og så vil vi på baggrund af den redegørelse se, om der er basis for at tage yderligere handling i sagen.
Så fra Radikale Venstres side støtter vi selvfølgelig det fremsatte forslag til vedtagelse.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-03-13:
Jeg skal blot læse regeringspartierne og Enhedslistens forslag til vedtagelse op.
Det lyder således:
Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer, at der ifølge Sundhedsstyrelsen ikke er videnskabelig dokumentation for, at overharmonisk strøm kan påføre mennesker helbredsskader.
Alligevel har Europarådets miljøudvalg opfordret til, at man reviderer de nuværende grænseværdier.
På den baggrund opfordrer Folketinget de relevante ministerier til at komme med en redegørelse om de undersøgelser, der er gennemført omkring sammenhængen mellem overharmonisk jordstrøm og eventuelle helbredsskader, og herudfra tage stilling til, om der er brug for at tage administrative eller lovgivningsmæssige initiativer.«
Bent Bøgsted (DF), 2012-03-13:
Jeg kan godt forstå på det hele, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil har en ordførertale.
Det er da også fair nok, men det er lidt bemærkelsesværdigt, for jeg synes, det her er en omfattende sag.
Når den i løbet af en uge kan frembringe otte-ni hele sider i Nordjyske om problemet – det er godt nok kun der, og det er nok ikke en avis, som ordføreren læser – var det så ikke værd at beskæftige sig med det her og gå lidt ind i sagen?
Jeg ved godt, at det her fremkalder sådan en mild latter, hvor man siger: Det er nok sådan noget fikumdik, det er ikke noget, der rigtig er noget i.
Men jeg er ret så overbevist om, at de folk, der vil blive berørt af det her, føler sig lidt tilsidesat.
Der er også det, at vi jo kan stå med forklaringen på, hvorfor vi har så mange blodtryksstigninger, der ikke kan helbredes med medicin.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-03-13:
Jeg har såmænd skrevet en ordførertale, og hr. Bent Bøgsted kan godt få lov til at læse den, men eftersom vi har haft to ministre oppe at tale på talerstolen, er der ikke nogen grund til at trække sagen yderligere i langdrag.
Vi lægger op til at lave en redegørelse, og den glæder jeg mig rigtig meget til at se resultatet af.
Og jeg er sikker på, at vi får rig anledning til i Folketingssalen at tage en drøftelse af, hvad vi stiller op med resultaterne af den redegørelse.
Jeg mener, at vi mangler noget viden i forhold til at tage stilling til den her problemstilling, og det mener jeg sådan set at den redegørelse, vi lægger op til, fint kommer til at afdække.
Bent Bøgsted (DF), 2012-03-13:
Jeg skal bare lige høre, om ordføreren i det hele taget har sat sig ind i sagen – når man ikke synes, at sådan en sag her er en ordførertale værd.
Er det ikke at nedgøre de folk, der bliver ramt af det her og synes, at de har det rigtig dårligt med overharmonisk jordstrøm, at man så ikke engang har lyst til at lave en ordførertale og komme med Socialdemokratiets synspunkter?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-03-13:
Nu synes jeg måske alligevel, det er en tilsnigelse, at Dansk Folkepartis ordfører siger, at det ikke er at gå ind i sagen at sende to ministre i Folketingssalen og lægge op til at lave en redegørelse.
Altså, det er alligevel relativt sjældent, at relativt få mennesker udløser så stor parlamentarisk omhu, som det sker lige præcis her.
Så det synes jeg måske alligevel er at tage munden for fuld.
Grunden til, at jeg grinede, var egentlig mest ordførerens konstatering af, at jeg nok ikke læste Nordjyske.
Det har ordføreren ret i, jeg læser mest Fyens Stiftstidende.
Så det var alene derfor, jeg smilede.
Bent Bøgsted (DF), 2012-03-13:
[Lydudfald]
... for det er fint med en redegørelse, og så må vi se, hvad vi kan bruge den til, når det kommer til stykket
Jeg håber, at jeg kan få lov at tale med energiministeren, inden den redegørelse kommer på plads.
Men det er bare det, at vi står hernede i en forespørgselsdebat om et problem, som vitterlig eksisterer.
Sundhedsstyrelsen siger, at der ikke er nogen dokumentation, og så tænker man: Så er der ingen grund til at skrive nogen lang ordførertale, så er der ingen grund til at sætte sig ind i problemerne.
Det er det, jeg kan konstatere, men tak for det.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-03-13:
Jeg kan sige til hr. Bøgsted, at jeg selvfølgelig har læst det fremlagte materiale omhyggeligt, og jeg må endnu en gang henvise til mit svar.
Så jeg synes egentlig ikke, at der er basis for den skuffelse fra hr. Bøgsteds side, særlig ikke hvis produktet af den her forespørgsel bliver, at der kommer en redegørelse.
Bent Bøgsted (DF), 2012-03-13:
Jeg skal beklage, at jeg ikke lige havde fået det her med i første omgang.
På vegne af Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Konservative vil jeg hermed fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget pålægger regeringen at undersøge forholdene omkring problemerne med overharmonisk jordstrøm som f.eks. på Hesthavevej i Linderum i Hjørring Kommune og herunder foretage en samlet vurdering af eventuelle sundhedsrisici forbundet med overharmonisk jordstrøm.«
Jane Heitmann (V), 2012-03-13:
Ministerens sidste bemærkning kan jeg i den grad tilslutte mig.
Jeg synes jo, at en redegørelse bestemt er et skridt i den rigtige retning, og jeg glæder mig sådan set over, hvad skal man sige, de positive takter.
Jeg vil bare tillade mig at spørge ministeren, om ministeren ikke kunne uddybe, hvad det præcis er for en vinkel, man godt kunne tænke sig at lægge på den redegørelse.
Bent Bøgsted (DF), 2012-03-13:
Jamen jeg synes, det er positivt, og ministeren skal også have ros, når der er grund til det.
Det er da positivt, at ministeren vil gå mere direkte ind at se på sagen.
Det var bare lige for at høre, om ministeren vil tage det med og vurdere, om der kunne være noget i den forbindelse.
Jeg tror ikke, at det her bare lige er et lokalt problem; det er noget, der er mange steder.
Vi ved, at der er landmænd, der har problemer med deres dyr.
Vi ved, at der er mennesker rundtomkring, der opgiver at kæmpe imod elselskaberne, fordi de bare får at vide, at det er dem, der er syge.
Det er måske også nogle af de problemer, der er årsag til, at vi har en stigning i antallet af psykiske lidelser – det ved man jo aldrig.
Jamen jeg vil da trods alt sige tak til ministeren, for det her er jo altså et løfte om en redegørelse, og det er trods alt et skridt i den rigtige retning.
Det er også anderledes end det udkast, vi i Dansk Folkeparti blev præsenteret for af regeringen i første omgang om, hvad man ville gøre.
For i det første udkast afviste man blankt, at der var nogen problemer, og der ville man egentlig ikke gøre noget.
Så er man så blevet klogere, så nu vil man se på det alligevel.
Det takker jeg trods alt for, for det er bedre end ingenting.
Spørgsmålet er så: Hvornår skal den redegørelse være færdig?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-13:
Jeg skal på vegne af Liberal Alliances ordfører på området udtale følgende: Der er, som beskrevet i Nordjyske, en gruppe borgere, der lider under generne ved overharmonisk jordstrøm, og vi mener, at man bør tage disse borgeres problemer seriøst. Vi undrer os over, at man i regeringen har ladet sagen flyve fra minister til minister – de kommer også løbende, som vi kunne se, og er stærkt forpustede – og først afviste klima-, energi- og bygningsministeren, at sagen havde noget med hans ministerområde at gøre, dernæst gjorde erhvervs- og vækstministeren det samme, og siden hen havnede sagen så i sundheds- og forebyggelsesministerens område.
Vi havde gerne set, at man i stedet for at sende sagen rundt havde taget ansvaret på sig og fra starten havde sørget for at få undersøgt forholdene omkring sagen og få foretaget en samlet vurdering af de eventuelle sundhedsrisici, der er forbundet med overharmonisk jordstrøm.
Jeg skal på vegne af Liberal Alliances ordfører meddele, at vi støtter forslaget til vedtagelse.
Jonas Dahl (SF), 2012-03-13:
Jamen det er jo også det, der er baggrunden for, at vi har sagt, at de respektive ministerier nu vil komme med en redegørelse i forhold til de undersøgelser, som findes på området.
Jeg har også med interesse læst de artikler, som har været fremme i Nordjyske, vedrørende den her problemstilling.
Det, der jo bare er udfordringen, er, at det, hvis vi skal komme med et andet forslag til vedtagelse, så kræver, at der i givet fald skal være noget evidens, og det må vi bare konstatere desværre ikke er tilfældet.
Derfor synes jeg sådan set også, at det forslag til vedtagelse, der her lægges op til, er et forslag, der er glimrende, altså som netop siger, at man nu kommer med en redegørelse på baggrund af de undersøgelser, som findes på området.
Og så skal vi da være åbne over for det, hvis der kommer nogle nye undersøgelser, og så må vi læne os op ad dem.
Men det har været Sundhedsstyrelsens meget klare vurdering, at det her er noget, der bygger på evidens, og derfor er der ikke så meget andet at sige om den sag.
Bent Bøgsted (DF), 2012-03-13:
Det var lidt svært at finde ud af, hvor ordførertalen endte; jeg har næsten 4 minutter til en kort bemærkning, og det er fint nok.
Nu ændrede det sig.
Hr. Jonas Dahl sagde trods alt, at de ville gå ind og se lidt på det her problem, som er der.
Men jeg synes bare, der er noget, der er lidt bemærkelsesværdigt, for man kunne jo godt prøve at sætte sig lidt ind i detaljerne ved det her problem og se på, hvad det er, de har forsket i i andre lande.
Socialistisk Folkeparti plejer jo ellers altid at være et parti, der er meget miljøbevidst, og når miljøudvalget i Europa anbefaler, at vi egentlig skulle gå ned i grænseværdier, så er det egentlig mærkeligt, at man afviser det helt og siger, at Sundhedsstyrelsen siger, at der ingen problemer er.
Et eller andet må der være; ellers ville Europarådets miljøudvalg jo ikke begynde at se på, om man skulle gå ned i grænseværdier.
Jonas Dahl (SF), 2012-03-13:
Tak for ordet.
Som flere allerede har været inde på, har det jo været Sundhedsstyrelsens vurdering, at der ikke på det her område findes eksisterende dokumentation for, at det skulle medføre helbredsskader, så længe apparaterne og brugen af disse overholder de internationalt fastsatte standarder.
Det er selvfølgelig også baggrunden for teksten i det forslag til vedtagelse, som jo tidligere er blevet læst op, og som vi fra SF's side kan tilslutte os.
Jeg kan godt forstå hr. Bent Bøgsteds frustration over det, men der læner vi os jo bare op ad den videnskabelige dokumentation, der findes, og derfor er det også, synes jeg, fuldstændig berettiget, at vi i dag må sige, at vi i hvert fald ikke på det foreliggende grundlag kan være med på et andet forslag til vedtagelse end det, som regeringspartierne nu har fremsat.
Men vi er selvfølgelig åbne over for at undersøge, hvad der kan være af andre ting, og det er jo også det, der lægges op til.
Derfor giver vi også fuld opbakning til det forslag, der blev læst op af fru Pernille Rosenkrantz-Theil.
Ole Sohn (SF), 2012-03-13:
Det er klart, at der altid vil være fortolkninger, og som der er lagt an til, er det Erhvervsstyrelsen, der skal tage stilling det, og det tror jeg sådan set er klogt.
Jeg tror, det er klogt, at det ikke kommer ind på ministerens bord, for så ender det med, at hver dispensation skal i samråd.
Så alene det tror jeg er meget klogt.
Altså, jeg forsøger bare at tilkendegive her fra talerstolen, at vi har fulgt dispensationsreglerne fra den tidligere lukkelov relativt tekstnært, men der er kommet en række spørgsmål her under førstebehandlingen, og dem synes jeg man skal se på under udvalgsbehandlingen i respekt for, at der er et bredt forlig.
Og kan man se på det i fællesskab, er jeg også åben over for det.
Thomas Danielsen (V), 2012-03-13:
Venstre støtter lovforslag nr. L 96.
Forslaget er en ændring af en revisionsbestemmelse, der stammer tilbage fra christianialoven fra 2004.
I 2004 blev christianialoven vedtaget af et bredt flertal af partierne i Folketinget, og formålet var, at Christiania fremover ikke skulle omfattes af en særlov, men af landets almindelige love og regler.
Der var i christianialoven indsat en bestemmelse med henblik på revision af loven senest i folketingsåret 2010-11.
På det tidspunkt havde man en forventning om, at formålet med loven ville være udtømt, og at revisionen derfor ville bestå i en ophævelse af loven.
I juni 2011 indgik staten en aftale med Christiania om implementering af christianialoven.
Aftalen skulle være gennemført den 1. juli 2012.
Og på det tidspunkt vil der naturligvis være grundlag for en mere omfattende revision og en eventuel ophævelse af christianialoven.
Ole Sohn (SF), 2012-03-13:
Jeg vil sige, at som udgangspunkt er jeg glad for, at det er formuleret sådan i lovforslaget, at det ikke er ministeren, men Erhvervsstyrelsen, der skal tage stilling til det, for det er jo selvfølgelig et fortolkningsspørgsmål.
Men jeg synes, man skal tage det under udvalgsbehandlingen, hvis man enten skal have præciseret dispensationsmulighederne eller gøre dem lidt mere fleksible.
Men man kan sige, at udgangspunktet er, at det er relativt tekstnært, og det vil sige, at som udgangspunkt er det der, hvor arrangementet finder sted.
Og hvis man tager Giro d'Italia som udgangspunkt, er det, som jeg er blevet informeret, i Herning og Horsens, det starter den fredag, hvor der er traditionel helligdagslukning.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-03-13:
Jeg har et spørgsmål i forhold til afgrænsningen, altså hvornår man kan søge en tilladelse, for Giro d'Italia er jo et arrangement, som går igennem mange forskellige kommuner.
Det er Horsens og Herning, der er værtsbyer, og de kører f.eks. igennem Ringkøbing-Skjern Kommune, Holstebro Kommune og Lemvig Kommune.
For mange af turisterne vil jo også bo i de kommuner og følge arrangementet rundt på ruten.
Så det er bare for at få afgrænset det, så vi ved, hvordan de vil komme til at ligge.
Vi forventer jo forhåbentlig, at der kommer så mange turister, at de ikke kan bo i Herning alene, og at det faktisk er hele området, der kommer til at få gavn af det her.
Så spørgsmålet til ministeren er bare, om han kan svare nu eller i hvert fald i udvalgsarbejdet på, om de andre kommuner også kan søge tilladelse i forhold til det her arrangement.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-03-13:
Så vil jeg lige spørge, når vi nu har den her lillebitte ordveksling: Har vi så også mulighed for at være lidt mere friske i at give de svar tilbage, så man kan påregne, at man så har den dispensation hjemme i tide?
Ole Sohn (SF), 2012-03-13:
Lige nøjagtig fortolkningen af, hvad særlige begivenheder er, er jo sådan noget, der kan være meget elastik i.
Det vil sige, at en kommunalbestyrelse kan indsende en ansøgning til Erhvervsstyrelsen, som så vurderer den.
Så er der gjort opmærksom på, at en borgmesters 60-års-fødselsdag ikke er en særlig anledning, men det er Giro d'Italia.
Jeg vil sige det på den måde, at det, der er afgørende for mig som minister, er, at vi respekterer det forlig, der ligger, og hvis man under udvalgsbehandlingen kan se på andre relevante spørgsmål, er jeg åben over for det.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-03-13:
Jeg vil gerne have, at vi kan få uddybet – det kan selvfølgelig også klares som et udvalgsspørgsmål – det der med ganske særlige lejligheder.
Når man er valgt lokalt et sted, betragter man jo også nogle af de aktiviteter, der foregår der, som særlige lejligheder.
Der er det også sådan, at man kan have en festival hen over en weekend eller en helligdagsperiode.
Er det så der, hvor det bliver sagt: O.k. kære Danmark, nu er muligheden der for at søge dispensation?
Ole Sohn (SF), 2012-03-13:
Den aktuelle anledning til, at det ligesom blev påtrængende at diskutere det igen, er opstarten af Giro d'Italia, og jeg vil godt lige supplere den socialdemokratiske ordfører, som håbede, at det vil ske noget oftere.
Jeg tror, at vi har et fælles ønske om, at Danmark kan få et så godt et brand som arrangør af store internationale begivenheder, at det ikke er en enkeltstående begivenhed, men at vi netop får et så godt brand i Danmark, at det bliver interessant for arrangører af store begivenheder at afholde deres arrangementer her i landet.
Ordføreren for SF havde en række spørgsmål, som vedrører en tidligere havnedispensationsbestemmelse.
Jeg synes da bestemt, at man må se på i udvalget, om det kan være relevant.
Men selve lovforslaget her handler i udgangspunktet om dispensation ved store internationale begivenheder, så må vi jo se på, hvad der kommer frem under udvalgsbehandlingen.
Jeg takker for tilkendegivelserne og støtten til forslaget.
Mette Reissmann (S), 2012-03-13:
Dette lovforslag er af teknisk karakter.
Helt konkret skal vi ændre revisionsbestemmelsen fra sidste folketingssamling, hvor et stort flertal vedtog at udskyde revisionen af christianialoven.
Christiania har eksisteret i mere end 40 år, og det er en helt unik konstruktion.
Socialdemokraterne går ind for at bevare området som det eksperimentelle fristed, det hele tiden har fungeret som.
Derfor er Socialdemokraterne også glade for, at der nu er stiftet en fond, der skal varetage den fremtidige genopretning, drift og vedligehold af bygninger, grønne områder, forsyning, stier og veje.
Det ser vi som en rigtig god løsning i forhold til at sikre Christianias fortsatte eksistens.
Aftalen mellem staten og fonden skal være gennemført i Folketingets sommerferie, konkret den 1. juli i år, og først når denne aftale er på plads, ved vi helt konkret, hvordan den nye ordning, hvor Fonden Fristaden Christiania overtager ansvaret for området, kommer til at se ud.
Det giver derfor ikke mening at lave en ny christianialov nu, når der om ganske kort tid foreligger en aftale, der skal danne rammen om Christianias fremtidige virke.
Socialdemokraternes ser frem til den endelige aftale og støtter i mellemtiden forslaget om at udskyde revisionen af loven til næste folketingsår.
Martin Lidegaard (RV), 2012-03-13:
Jeg beklager forvirringen.
Det skyldes jo, som man kan høre, at det er en sag, som mange ministerier er involveret i.
Det er synd for de mennesker, der ikke har det godt, og det er en kedelig situation, som fortjener en afklaring.
Den sag i Nordjylland, som er årsag til forespørgslen, indeholder to væsentlige aspekter: på den ene side de helbredsmæssige forhold og på den anden side de mulige tekniske fejl ved elforsyningen.
Sundheds- og forebyggelsesministeren har på udmærket vis gennemgået den første del omkring mulige helbredsmæssige konsekvenser, og jeg vil forsøge at opridse de forhold, der har betydning for den anden del af sagen vedrørende elforsyningen.
De selskaber, der ejer distributionsnettene, opererer under en bevilling og efter de vilkår, der gælder her.
Det vedrører bl.a. forpligtelse til at tilslutte nye kunder og til at udbygge og vedligeholde nettet.
Udstedelse af bevillinger og de forhold, der følger heraf, hører under Klima-, Energi- og Bygningsministeriet, men jeg skal understrege, at bevillingerne ikke er fulgt af vilkår om, hvordan nettet skal drives og indrettes i forhold til personsikkerhed.
Det følger af bekendtgørelse af lov om elektriske stærkstrømsanlæg og elektrisk materiel, også kendt som stærkstrømsloven.
Denne lov hører under Erhvervs- og Vækstministeriet og administreres af Sikkerhedsstyrelsen, der fører tilsyn med netselskaberne.
Strøm fra elforsyning kan løbe ud i jorden, hvis strømførende ledninger ikke er ordentligt isoleret, eller ved andre fejl, og derfor er det et krav, at boliger er forsynet med en automatisk afbryder, en såkaldt fejlstrømsafbryder, der slår fra, hvis det sker.
Den reagerer hurtigt og er fintfølende, så det er kun ved meget små strømme og kun helt kortvarigt, at det kan opstå.
Sikkerhedsstyrelsen har enten selv foretaget eller har foranlediget inspektion og målinger på tre niveauer omkring de boliger, som det her drejer sig om.
For det første er der foretaget tilsyn på det offentlige elforsyningsnet i området, og her er der ikke fundet nogen fejl.
For det andet har Sikkerhedsstyrelsen målt på stikledningerne fra forsyningsnettet ind til den enkelte installation – det svarer til at trykprøve en vandinstallation – hvor der måles, om der skulle løbe strøm ud i jorden.
Her er der ikke fundet fejl.
For det tredje er husenes fejlstrømsafbrydere kontrolleret, og det er kontrolleret, om der er fejl på boligernes elforbrugende apparater.
Her er der heller ikke fundet fejl.
Der er således ikke noget, der indikerer, at elforsyningen til de omhandlede boliger skulle afvige fra forsyning af andre boliger i Danmark.
Så selv om jeg synes, det lyder ubehageligt for de mennesker, det drejer sig om, har jeg desværre ikke noget yderligere at bidrage med fra Klima-, Energi- og Bygningsministeriet.