runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Nedergaard (V), 2011-05-31:
Nu har fru Charlotte Dyremose spurgt til – og så er det ikke relevant for mig at gøre det – at det er så interessant, at SF godt vil kæmpe for dem, der er på efterløn.
Det er givetvis en aftale, der indgås med fagbevægelsen, men ikke for de mange ufaglærte, der ikke er tilmeldt efterlønsordningen.
Nu har jeg jo ikke så mange minutter, men jeg vil bare lige kort nævne et par af de falske myter, som hr. Villy Søvndal nævnte i sin egen ordførertale.
Først påstår han, at der ikke er flere, der kommer i uddannelse, hvilket er ukorrekt.
Der er flere danskere end nogen sinde, der kommer i ungdomsuddannelse og i videregående uddannelse.
Vi bruger flere penge på uddannelse end nogen sinde.
Vi er kommet igennem de gode år, hvor vi har afbetalt hele nettogælden i det danske samfund, og kom derfor ind i krisen bedre rustet en nogen andre lande.
Vi er kommet bedre igennem krisen end andre lande.
Der er vi jo heldigvis langtfra i Danmark.
Men det korte spørgsmål, jeg gerne vil stille hr. Villy Søvndal, er: Vil fru Helle Thorning-Schmidt kunne være statsminister med et økonomisk alternativt flertal bestående af Dansk Folkeparti, V, K og Det Radikale Venstre, og mener hr. Villy Søvndal, at det vil være rimeligt på det vilkår, at det er et alternativt flertal i Folketingssalen, der styrer den økonomiske politik, at man sætter sig i de meget omtalte ministerbiler?
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Jo, det skal man nok få.
Det giver man normalt, når man behandler forslag her i Folketinget.
Må jeg ikke godt sige, at det, som jeg synes var lidt specielt omkring Dansk Folkepartis holdning til efterlønnen, var, at man forestillede sig, at man kunne købe sig aflad på så groft et historisk løftebrud ved at gå ud og lave lidt grænsekontrol.
Der er ikke skygge af sammenhæng mellem de ting.
Så det var såmænd bare den påpegning, jeg lavede.
Jeg vil bare sige, at forvirringen blandt dem, der har siddet sammen i 6 uger og forhandlet det her, jo er total.
Først siger fru Pia Kjærsgaard, at der ikke bliver ændret på kriterierne for tildeling af førtidspension.
Det hænger jo slet ikke sammen.
Enten kan man få tildelt efter de nuværende kriterier, og så vil et menneske, der er nedslidt på ryg og knæ, få afslag, og så har fru Pia Kjærsgaard ret, eller også skal man ind og ændre kriterierne, og der spurgte jeg fru Charlotte Dyremose, om hun godt ville bekræfte, at kriterierne ikke bliver ændret.
Altså har fru Pia Kjærsgaard ret: Der bliver ikke ændret en sætning i kriterierne for tildeling af seniorførtidspension.
Og hvad betyder det?
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-31:
Jeg synes, Socialistisk Folkeparti virker lidt som en gammel vandmelon, som er grøn og frisk udenpå, men blodrød og rådden indeni.
Når man åbner den grønne, miljøvenlige skal, vælter det ud med røde misundelsesskatter, overbud, planøkonomi, kvindekvoter og en masse rovfugle, som er dresseret til først at sidde fredeligt på taget, som de gør nu, for derefter at dykke ned i borgernes lommer.
Skal borgerne i Tårnby og Dragør betale for at forlade Amager, når de skal ind til København?
Skal man betale 25, 50 eller 100 kr. og skal det også gælde murere, sælgere og andre erhvervsdrivende, som ingen som helst mulighed har for at klare sig uden en bil?
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Jeg svarer for tredje gang – i det håb, at det så trænger igennem – at det spørgsmål vil vi forholde os til, når lovforslagene kommer til behandling.
Hr. Karsten Lauritzen fejltolkede mig.
Jeg var slet ikke fornærmet.
Jeg sagde såmænd lige så blidt og på jysk, at jeg syntes, at hvis man var i tvivl om fru Helle Thorning-Schmidts bil, ville jeg anbefale, at man spurgte fru Helle Thorning-Schmidt.
Vi har som politikere rigtig mange store spørgsmål at tage os af – krise i verden, arbejdsløshed og den offentlige sektor, der ikke har det så godt – og derfor synes jeg, at når der er den type meget direkte spørgsmål, skal man henvende dem meget direkte til den, som tvivlen vedrører.
Så vil jeg igen sige om tryghedspakken, at den forholder vi os til, når lovforslagene kommer her i Folketingssalen.
Karsten Lauritzen (V), 2011-05-31:
Hr. Villy Søvndal blev sådan lidt fornærmet, da hr. Jacob Jensen tidligere spurgte, om han ville forholde sig til fru Helle Thorning-Schmidts bilfiduser.
Jeg vil godt sige til hr. Villy Søvndal, at det skal han sådan set ikke blive fornærmet over, men være glad for, for grunden til, at der blev spurgt, var, at hr. Villy Søvndal jo er motorsagkyndig.
Han har jo selv haft sådan en stor Rover, som slugte en masse benzin, og som hr. Villy Søvndal skilte sig af med, fordi han – hvis jeg ikke tager meget fejl – ikke syntes, at der var sammenhæng mellem at have sådan en benzinslugende bil og så at have en politik om, at man skulle køre fornuftigt og langt på literen, altså for at undgå dobbeltmoralen i det.
Så det var derfor, der blev spurgt.
Det, jeg vil spørge hr. Villy Søvndal om, er noget helt andet.
Så vil jeg give hr. Villy Søvndal mulighed for helt konkret at tage stilling til et andet spørgsmål: Vil SF og hr. Villy Søvndal i Folketingssalen stemme for de udlændingestramninger – altså de udvisningsregler, som ligger – hvor man gør det lettere at udvise hardcore kriminelle som f.eks. Fez Fez fra Vollsmose fra Danmark?
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Hr. Kristian Jensen har jo også været med hele vejen, fra dengang den daværende statsminister, hr. Anders Fogh Rasmussen, udtalte de berømte ord, nemlig at der var behov for at rydde op i antallet af råd og nævn.
Jeg tror oven i købet, han gjorde sig til talsmand for, at mennesker nogle gange også kunne vurdere ting selv.
Han gik måske lidt vidt i sin oprydning i råd og nævn, det ved jeg ikke, det kan være, hr. Kristian Jensen synes det i dag.
Nu har vi så været igennem et tiår, hvor der er opstået knopskud på knopskud, vi har fået stadig flere af den type af nye råd og nævn, og så siger vi såmænd bare lige så stille, om ikke det var en rigtig god idé at kigge det igennem for at se, om nogle af dem, som er blevet etableret i de sidste 10 år, har overlevet, men at holdbarhedsdatoen er udløbet.
Det er såmænd bare det, vi siger, og det er jo ikke et forsøg på at indsnævre ytringsfriheden eller debatten, for
det vil jeg selv være meget stærkt imod,
men det er for at få en sikkerhed for, at vi har et samfund, der hele tiden holder rigtig godt øje med, hvad vi bruger de offentlige udgifter til.
Kristian Jensen (V), 2011-05-31:
Det er rart med uafhængige rådgivere, men vil hr. Villy Søvndal så lytte til de råd, der bliver givet, vil hr. Villy Søvndal på linje med regeringen mene, at der skal være en tilbageholdenhed i væksten i den offentlige økonomi,
vil hr. Villy Søvndal på linje med regeringen gennemføre en tilbagetrækningsreform, der udvider arbejdsstyrken, vil hr. Villy Søvndal påbegynde en nedbringelse af underskuddet på den samme måde, som vismændene her roser, vil hr. Villy Søvndal ændre politik i forhold til at lave en pludselig udvidelse af de offentlige investeringsbudgetter på toppen af det, der er et historisk højt niveau, hvor der er planlagt et trecifret milliardbeløb af offentlige investeringer i de kommende 10 år?
Nej, det tror jeg ikke hr. Villy Søvndal vil.
Så lad mig bare vende tilbage til det spørgsmål, som hr. Villy Søvndal så ikke svarede hr. Anders Samuelsen på: Hvilke borgerlige debattører er det, der skal have frataget støtten?
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Nej, det vil jeg bestemt advare imod.
Vi har brug for en vismandsinstitution, vi har brug for en uafhængig institution, vi har brug for rigtig mange uafhængige institutioner, der kommer med gode råd.
Sådan er virkeligheden også omkring den økonomiske politik, nemlig at der er mange forskellige vurderinger.
Jeg tror, det var i går, at der var seks fremtrædende økonomer, der i en artikel i Berlingske Tidende foretrak S og SF’s plan.
Der er andre – helt givet – der foretrækker VKO, sådan er det jo, og på den måde er økonomi jo ikke fri af den politiske debat.
Fremtrædende amerikanske økonomer synes, at vores plan er bedst, og sådan er det forskelligt, men det er der jo ikke noget unaturligt i.
Sådan orienterer også økonomer sig forskelligt, man kan jo ikke afpolitisere økonomi på den måde.
Kristian Jensen (V), 2011-05-31:
Det er egentlig lidt enerverende, for stort set uanset hvem der har spurgt, og hvad der er blevet spurgt om, har hr. Villy Søvndal behændigt undgået at svare.
Det er bare så enerverende og nærmest kedeligt at følge med i, at jeg kan se, at størstedelen af Socialdemokratiet er udvandret fra salen.
Jeg har så benyttet lejligheden til at sidde og læse lidt i den nye vismandsrapport, der er kommet.
Det er jo sådan set opmuntrende læsning, vil jeg sige til hr. Villy Søvndal.
De roser regeringens forslag til budgetloft, de roser den indførte tilbagetrækningsreform, der er blevet aftalt, de roser, at regeringen nu påbegynder at nedbringe underskuddet på statsbudgetterne, og de advarer mod Socialdemokratiet og Socialistisk Folkepartis plan om at lave en kraftig forøgelse af de offentlige investeringer.
Nu vil jeg ikke bare have et svar i lighed med det, den socialdemokratiske næstformand, hr. Nick Hækkerup, gav, da han sagde – og jeg citerer: Det er bare noget økonomipis.
Derfor vil jeg ikke spørge, om hr. Villy Søvndal er enig med vismændene eller ej, om hr. Villy Søvndal vil ændre politik på baggrund af vismændene eller ej, jeg vil sådan set bare helt forsigtigt stille et spørgsmål: Når vismændene nu kommer med så klart et borgerligt budskab, er de så på listen over de borgerlige debattører, der skal have frataget støtten?
Karsten Lauritzen (V), 2011-05-31:
Det er jo mærkeligt, vil jeg sige til hr. Villy Søvndal, at vi ikke får nogen svar i en afslutningsdebat, hvor partierne normalt lægger deres politik frem og man kan spørge ind til den, f.eks. til noget helt konkret som en tryghedspakke – noget, der har præget den politiske dagsorden de sidste 6 uger – om bl.a. at stramme reglerne for hjemmerøverier, så uskyldige mennesker, der får indbrud i deres hjem, i det mindste ikke oplever, at vedkommende, der gør det, kun idømmes få måneders fængsel, men derimod en alvorlig og lang fængselsstraf.
Det samme gælder spørgsmålet om udvisning af kriminelle udlændinge.
Nu strammer man op på udvisningsreglerne, så bundkriminelle udlændinge, som vender integrationen i det danske samfund ryggen, kan udvises.
Så spørger man hr. Villy Søvndal: Vil SF bakke op om de her stramninger, eller er man imod?
Og man kan ingen svar på – ingen svar.
Det er ikke godt nok, vil jeg sige til hr. Villy Søvndal.
Derfor spørger jeg igen: Ønsker SF, at man skal stramme udvisningsreglerne, så kriminelle udlændinge lettere sendes ud af landet?
Ja eller nej?
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Den ene er, at statsministeren udskriver valget i overmorgen, nej, undskyld, i morgen.
Det kan måske i virkeligheden godt være han gør det, for jeg tror, at når statsministeren i dag har lyttet til debatten, kan han jo godt høre, at der simpelt hen efterhånden er så stor en afstand mellem det skønmaleri, statsministeren laver af virkeligheden, og så den virkelighed, som senest Danmarks Statistik i dag har meldt ud om.
Så det kan godt være, at han, når han kommer hjem i aften og kommer til at overveje situationen, siger: Nej, nu er der alligevel blevet for langt mellem virkeligheden og mit skønmaleri.
Det vil jeg ikke udelukke som den ene mulighed.
Men ellers kommer valget jo til efteråret.
Så har hr. Per Clausen ret i, at så har vi desværre meget kort tid.
Vi er meget opmærksomme på den situation, at rigtig mange mennesker, der er blevet ledige – specielt i nogle geografiske områder, hvor ledigheden rammer rigtig hårdt – vil blive ramt rigtig hårdt til juli næste år, og der har vi selvfølgelig en pligt til at gøre, hvad vi kan.
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Jeg synes, det er et godt tilsagn, hr. Villy Søvndal kommer med.
Men man kan godt risikere, at valget kommer sent.
Og derfor kunne det komme lidt sent.
Så har jeg et spørgsmål til hr. Villy Søvndal.
Hvis man nu ikke kan nå at få et nyt dagpengesystem på plads og mennesker kommer tættere og tættere på den falddato, ville det så ikke være fornuftigt at sige: Hør nu her, vi vedtager, at der ikke er nogen, der falder for de regler, som Venstre, De Konservative, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre har indført, før vi har fået det nye system på plads?
Det synes jeg ville være et godt signal.
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Jeg er helt enig i hr. Per Clausens indledende påpegning af, at der er noget forunderligt ved den her diskussion om regeringsmagten.
Af en eller anden grund synes de samme, at der er et eller andet mistænkeligt ved det, hvis venstrefløjen går efter magten og har ministerbiler, men lad det nu ligge.
Vedrørende dagpengesystemet er vores udgangspunkt, at vi præcis har de penge, som man i forliget mellem V, K, R og O sparede på dagpengene.
Dem har vi til rådighed.
Jeg deler fuldstændig hr. Per Clausens vurdering.
Når man er rundt i landet og taler med dem, der falder ud af dagpengesystemet den 1. juli næste år, er de dybt bekymrede, for hvis de er gift med en, der har en normal indkomst, betyder det, at den familie, der indtil nu har haft to indkomster, nu kun får en indkomst.
Derfor er det en hasteopgave at sikre, at vi får et moderne dagpengesystem skruet sammen, så vi sikrer, så langt vi kan, at de mennesker ikke bliver ramt af det, der blev vedtaget af V, K, O og R.
Det er vi fuldstændig enige i.
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Jeg synes, at det er dejligt at høre i den her debat, at mennesket er i stand til at tilpasse sig nye vilkår og dermed overleve.
Jeg synes jo, at det er fremragende, at Venstres og De Konservatives repræsentanter nu nærer en så afgrundsdyb foragt for ministerbiler, som de giver udtryk for.
Det er godt, at det er kommet dertil.
Når nu det er så dejligt for Venstre og De Konservative at slippe ud af ministerbilerne, håber jeg da, at hr. Villy Søvndal og fru Helle Thorning-Schmidt har en større forkærlighed for ministerbiler, så Venstre og De Konservative ikke skal pines med at køre rundt i dem.
Det er sådan, at der sidste år blev gennemført en forringelse af dagpengesystemet, som betyder, at tusindvis af arbejdsløse i dag kan se frem til at ryge ud af dagpengesystemet i juli måned næste år.
Socialdemokraterne og SF vil lave dagpengesystemet om, sådan at det bliver bedre.
Det vil man gå i gang med umiddelbart efter et valg.
Men det, jeg vil spørge hr. Villy Søvndal om, er: Vil SF også være med til at sikre, at der faktisk ikke er nogen, der falder ud af dagpengesystemet i juli måned på grund af de forringelser, som Venstre, De Konservative, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre gennemførte sidste år, også selv om det kommer til at tage lidt tid at få ændret dagpengesystemet grundlæggende?
Altså, vil man sikre, at de mennesker, der ellers bliver ramt af de borgerliges politik, bliver reddet?
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Først en kvittering for, at hr. Anders Samuelsen rettede sin første fejlagtige tale, nemlig at det er 17,8 mia. kr., vi forhøjer vores skatter og afgifter med i »En Fair Løsning«.
Så er det rigtigt, at regeringen har nogle skatteforslag fra genopretningspakken, som vi overtager, men det er jo regeringens forslag, om man så må sige.
Så jeg siger tak for den præcisering i forbindelse med debatten.
Så insinuerer hr. Anders Samuelsen, at vi skulle have et ønske om at lukke munden på borgerlige debattører.
Det kunne aldrig falde os ind.
I SF har vi hele tiden i fantastisk grad været tilhængere af et pluralistisk samfund, hvor mennesker med forskellige opfattelser diskuterer.
Vi tror, at det er det, der gør vores samfund klogere og bedre.
Det, vi har opponeret imod, er, at man udnævner nogle smagsdommere, tror jeg hr. Anders Fogh kaldte dem, da han var statsminister, der vidste bedre end andre folk, hvad der er rigtigt og forkert, f.eks. en hr. Bjørn Lomborg.
Det er derfor, vi siger, at det er et af eksemplerne, vi kan kigge på.
Men vi tror, at der er rigtig god grund til efter så mange år at kigge hele rækken af råd og nævn igennem.
Jeg er glad for, at jeg ikke kom til at genere hr. Anders Samuelsen ved at sige, at Liberal Alliance går ind for at sænke skatten.
Det var også mit bestemte indtryk, at det opfatter man som et hæderstegn når man siger det.
Så kom hr. Anders Samuelsen til at lave en fejl, det kan jo ske i skyndingen.
Han kom til at sige, at vi ville hæve skatten for 31 mia. kr.
Det rigtige tal, som er det, vi spiller ud med at ville hæve skatten for, er jo 17,8 mia. kr., men lad det nu ligge.
Så er det rigtigt, at vi synes, at det er rigtig klogt at gennemgå den vilde skov af råd og nævn, der er dukket op under den nuværende regering.
Prøv lige at skrue tiden tilbage til, da den nuværende regering startede med den nuværende statsminister som minister.
Der var der en tese om, at man skulle rydde op i den byge af råd og nævn, der var.
Det gjorde man så.
Man ryddede op, men etablerede endnu flere nye, hvor man bare indsatte nogle folk, der passede mere til det, man gerne ville høre.
Der siger vi bare, at der tror vi, at der er rigtig god grund til at kigge rækken af råd og nævn efter, kigge efter nogle steder, hvor vi synes at pengene kunne anvendes bedre, end tilfældet er i dag.
Anders Samuelsen (LA), 2011-05-31:
S og SF vil øge skatterne med 17 mia. kr., ud over hvad regeringen har planlagt af skatteforhøjelser.
I regeringens egen Økonomisk Redegørelse står der på side 190: Samlet set hæves skatterne med omkring 21 mia. kr. i årene 2010-2013.
Vi har altså to planer, som begge to går ud på at hæve skatterne ganske betragteligt.
Det er som at få lov til at vælge mellem, om man vil drukne på 2 eller 4 meter vand.
Det er garanteret ubehageligt, og konsekvensen er ganske fatal.
Men hr. Villy Søvndal taler uden om det, der var spørgsmålet.
Spørgsmålet gik på at få nogle konkrete eksempler på, hvordan man vil nå op på 100 mio. kr. i det her forsøg på at få tavsheden til at sænke sig over de borgerlige debattører – nogle helt konkrete forslag.
Vi har hørt noget med Bjørn Lomborg, og det er det.
Men kom nu bare med tre konkrete bud på noget, som skal nedlægges, eller fem, hvis man skal være ambitiøs, hvor der skal spares, og lad det nå op på et beløb på 100 mio. kr.
Lad os nu få det bud, for ellers er der bare tale om fugle på taget.
Charlotte Dyremose (KF), 2011-05-31:
Nu minder jeg hr. Villy Søvndal om, at den efterløn, som han vil knokle sådan for, jo udelukkende er til mennesker, som for det første har indbetalt til ordningen – og det udelukker en del – og for det andet er fuldt arbejdsdygtige.
Så det er et vælgerbedrag, at det her handler om, at en hel masse mennesker, der er nedslidte, skal kunne gå på efterløn; det er jo ganske enkelt ikke tilfældet.
Hvorimod seniorførtidspension netop er for dem, der er nedslidte, er for dem, der ikke magter at have et arbejde, og også for dem, som ikke er tilmeldt en ordning, hvilket vil sige over halvdelen af de ufaglærte, som vel burde være dem, vi alle sammen skulle knokle for – frem for at knokle for, at mennesker, der sagtens kan arbejde, skal have lov at trække sig tidligt tilbage.
Jacob Jensen (V), 2011-05-31:
Nu taler hr. Villy Søvndal og SF jo generelt meget om solidaritet og om, at de bredeste skuldre, altså de mest velstillede her i landet, skal betale mest til velfærdssamfundet.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Villy Søvndal, om han mener, det er udtryk for solidaritet, at fru Helle Thorning-Schmidt – hr. Villy Søvndals foretrukne statsministerkandidat her i landet – med alle midler forsøger at undgå at betale moms, skatter og afgifter til velfærdssamfundet i Danmark.
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Jeg vil gerne holde et kursus i Venstres gruppeværelse om solidaritet, for jeg er godt klar over, at det må være svært.
Derfor kan det være rigtig, rigtig svært grundlæggende at forstå, hvad solidaritet drejer sig om.
Så vil jeg i øvrigt foreslå, hvis man har nogle ting vedrørende fru Helle Thorning-Schmidt, at man spørger fru Helle Thorning-Schmidt.
Jeg er ikke bekendt med, hvordan fru Helle Thorning-Schmidt kører rundt, så det vil jeg anbefale man tager med fru Helle Thorning-Schmidt.
Det ville jeg også gerne, hvis det ikke var snyd.
Men jo nærmere vi kommer den dag, hvor det her skal omsættes i lovgivning, jo tydeligere vil det jo fremgå, at det her er det totale bedrag.
Det er rigtigt, at man får et hurtigere afslag end før; man får en hurtigere afgørelse, men kriterierne er præcis de samme.
Hvad betyder det?
Det betyder – det tror jeg enhver med kendskab til det sociale område vil sige – at mennesker, der bare er nedslidte i almindelig forstand, på den måde at knæene er ødelagt og ryggen er ødelagt, aldrig kommer i nærheden af en førtidspension, for betingelserne for at få tildelt førtidspension er sådan, at de aldrig opnår den.
Derfor vil jeg bare sige til fru Charlotte Dyremose: Jeg vil ikke være med til at snyde folk.
Man måske kan fru Charlotte Dyremose bare bekræfte, at der ikke bliver ændret en sætning i kriterierne for at få tildelt pension.
Charlotte Dyremose (KF), 2011-05-31:
Som konservativ har jeg den grundlæggende holdning, at vi skal målrette hjælpen til dem, der har mest behov, og derfor ærgrer det mig lidt, at hr. Villy Søvndal i sine annoncer kun vil knokle for, at dem, der tilfældigvis er i en efterlønsordning, kan trække sig tilbage.
Derfor må jeg spørge hr. Villy Søvndal: Hvorfor vil hr. Villy Søvndal ikke være med til at knokle for, at de allermest nedslidte, som tilfældigvis ikke er med i en efterlønsordning, kan komme på en seniorførtidspension?
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Det helt afgørende er jo, at dengang da regeringen oprindelig fremkom med forslaget her gennem sin arbejdsmarkedskommission, gik statsministeren ud og sagde, at det her var en rigtig, rigtig god idé, og hr. Kristian Jensen skrev på sin facebookside, at det her var en rigtig god idé, men fordi han jo er humanist, foreslog han så, at man kun skulle arbejde 5 minutter mere om fredagen, så man kunne nå hjem til konen og børnene og sådan noget.
Men altså, alle jublede og sagde, at det her var en rigtig god idé.
Hvad er der så sket, siden den idé kom frem?
Der er sket det, at S og SF har gjort det, som er forudsætningen for at kunne få det her til at lykkes: Vi har snakket med fagbevægelsen for at høre, om man vil være med til det her.
Det har vi fået håndslag på, og derfor er det klart, at en kommende regering i løbet af de første 60 dage vil indkalde til trepartsforhandlinger – det står beskrevet i »En Fair Løsning« – hvor vi vil sikre, at Danmark arbejder lidt mere, for vi tror jo, at det er vejen ud af krisen.