runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2010-05-20:
Jeg tror, man skal være SF’er og have været medlem af Folketinget i mange år for at synes, at 6,5 mio. kr. bare er en lillebitte klatskilling.
For almindelige mennesker er 6,5 mio. kr. utrolig meget.
Det er lige så meget, som mange mennesker tjener over 30 eller 40 år.
Og når fru Pia Olsen Dyhr siger, at det betyder, at der er 5.000 studerende, der måske må melde fra på deres studier, skal jeg gøre opmærksom på, at hvis man dividerer 5.000 studerende op i 6,5 mio. kr., får man 1.300 kr. om året.
Skulle en studerende ikke som hidtil kunne give 1.300 kr. om året, det er 108 kr. om måneden, når man får en SU på over 5.000 kr. om måneden?
Helt ærligt, hvis ens studium ikke er 108 kr. værd om måneden, kunne det være, at man ikke skulle deltage i det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-05-20:
Lad mig bare komme med et eksempel: Ida bor i Nakskov og køber et abonnementskort, når hun skal til København.
Hun har to små børn, er enlig mor på SU og tager til København for at læse, fordi hun gerne vil opkvalificere sig.
Det er jo noget, vi siger at vi gerne vil have at folk gør, især når de bor i de her områder.
Jeg tror, hr. Helge Adam Møller skulle prøve at være på SU, for så ville han finde ud af, at 3.500 kr. er ret meget ud af en SU, og det er jo det, der er pointen, nemlig at for nogle af de her mennesker er det en ret stor del af deres disponible indkomst.
Jeg noterer mig, at det også er en del af Venstres udkantsoplæg, og jeg noterer mig, at det er noget, regeringen snakker om, men pointen er bare, at man ikke er interesseret i at bakke op om det her forslag, og det er jo skizofreni på et højere plan.
Helge Adam Møller (KF), 2010-05-20:
Nu er jeg så heldig, at jeg kender lidt til Nakskov.
Det er nede i mit eget valgområde, og jeg skulle hilse og sige, at en enlig mor eller en enlig far i Nakskov, hvad enten man har to eller tre børn, får gratis daginstitutionspladser og udvidet børnetilskud, og så får de også SU.
Det er faktisk ikke så dårligt.
Men jeg synes, det er rimeligt, at man som studerende som hidtil også kan betale lidt, hvis man vil studere.
Vi er et af de få lande i verden, der overhovedet har SU, og det skal vi være glade for.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-05-20:
Den danske målsætning er, at 50 pct. af de unge skal tage en videregående uddannelse på en eller anden måde.
Det er vores målsætning, og vi har den målsætning, fordi vi ved, at Danmark skal konkurrere internationalt på, hvad vores unge har i hovederne.
Det er det, vi skal konkurrere på.
Derfor har vi en særlig forpligtelse til, at de bliver opkvalificeret og bliver dygtige og kan levere det, der engang skal være med til at betale hr. Helge Adam Møllers pension.
Det er det, jeg synes er problematisk.
I SF synes vi, at vi gerne vil gøre noget for de 5.000 studerende, der bor i Udkantsdanmark, fordi de også skal være en del af den udvikling, som Danmark er nødt til at gå i retning af.
Ellen Trane Nørby (V), 2010-05-20:
Jeg synes jo nok, at den her debat skal tilbage til det, den handler om, nemlig Udkantsdanmark.
Jeg må sige, at når man bor i det syd- og sønderjyske, kan man se, at udfordringen for rigtig mange af de unge mennesker, der gerne vil tage en videregående uddannelse, er, at der ikke er et kollektivt transportsystem, som vil kunne dække deres behov, fordi de bor steder, hvor det aldrig nogen sinde vil være rentabelt at have en jernbane lagt ud til deres hoveddør eller at have busser, der kører i pendulfart.
SF's ordfører må da meget gerne svare på det om Ida fra Nakskov, som skal til København for at tage en uddannelse.
Inde på rejseplanen kan man se, at det hver vej tager 2 timer og 24 minutter.
Jeg vil gerne høre, om SF ikke mener, at vi, når en studerende bruger 5 timer på transport til et uddannelsessted, har et behov for en helt anden form for uddannelsespolitik i udkantsområderne.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-05-20:
Jeg synes, at der var nogle rigtig gode spørgsmål i det, fru Ellen Trane Nørby sagde.
For det første vil SF og Socialdemokratiet gerne prioritere mere kollektiv trafik, også i Udkantsdanmark.
Hvis ordføreren havde lyst til at læse »Fair Forandring«, ville hun kunne notere sig, at vi har lagt op til at bruge 1,5 mia. kr. på en opkvalificering af den kollektive trafik, heraf skal 0,5 mia. kr. bruges til bedre busforbindelser i Udkantsdanmark.
Det vil sige, at nogle af de busser, som er forsvundet under den her regering, faktisk vil få mulighed for at køre nogle af de steder, hvor vi i dag ikke har busser, for vi synes, at det er en vigtig prioritering, at der er busser til de her områder.
Det er den ene del.
For det andet handler det for os om Udkantsdanmark, og der bor folk i Nakskov, der bor den enlige mor med to børn, det er ikke en fiktiv person.
Jeg er helt enig i, at det er alt for lang tid, hun bruger på sin transport.
Derfor har vi også brugt kræfter i transportforliget på at sørge for, at der er penge til en opkvalificering af transporten til Nakskov, og det betyder, at vi får en hurtigere forbindelse fra Nykøbing og hele vejen op til København.
Så der kommer også til at være en forbedring i hendes rejsetid.
Den her regering er jo som sagt den, der i sin levetid har lukket allerflest uddannelsessteder i Udkantsdanmark, så jeg synes ikke rigtig, at der er noget at klandre SF for.
Måske skulle man klandre sine egne partikolleger i stedet for os.
Så vil jeg sige, at det er ganske korrekt, at jeg bor i København, men det er da ikke det samme som, at jeg ikke er interesseret i hele landet.
Og det er jo netop ved lejligheder – som da jeg i mandags var i Nordjylland for at diskutere kollektiv trafik med dem i Jammerbugt Kommune, som er et af de steder i Danmark, som har allermindst kollektiv trafik, fordi de ikke har nogen penge til det – at jeg diskuterer, hvad det er, der skal til.
Når Danske Regioner kommer til os og siger – og det er ikke bare til mig, det er til Trafikudvalget – at de har brug for 300 mio. kr., hvis de skal opretholde busdriften, som den er i dag, så siger vi, at det er vi faktisk villige til at lægge på bordet, fordi vi tager det alvorligt, fordi vi tager Udkantsdanmark alvorligt.
Jeg kan se i Jammerbugt Kommune, at det ikke er store busser, der kører rundt.
Man laver fleksture, man prøver virkelig at effektivisere systemet, og der er forskellige løsninger, der kan løse forskellige menneskers problemer.
Vi er bare nødt til at finde pengene til det.
Og jeg kan notere mig, at det er regeringen ikke villig til.
Jens Christian Lund (S), 2010-05-20:
Tak for det.
Jeg vil godt sige, at det her jo ikke er et uvæsentligt lovforslag.
Når vi ved førstebehandlingen udtrykte betænkelighed ved lovforslaget og egentlig sagde, at vi ikke kunne stemme for det på det foreliggende grundlag, var det, fordi den måde, som ministeren havde fremlagt lovforslaget på, både var arrogant og nedværdigende for demokratiet.
Derfor sagde vi, at vi ikke kunne støtte lovforslaget.
Senere – og derfor ville jeg jo gerne have haft, at ministeren havde været her – har ministeren så taget sig sammen og gennemført nogle tekniske gennemgange af ordentlig kvalitet.
Ministeren har fået lavet nogle forklarende notater og svaret ordentligt på nogle spørgsmål.
Derfor er vi enige i, at det er væsentligt, at vi får vedtaget det her lovforslag.
Siden førstebehandlingen har vi erkendt, at det er endnu vigtigere, at vi kommer til at se på ledelsernes og bestyrelsernes egnethed og hæderlighed, og at vi får en hjemmel til kontrol af de finansielle virksomheder.
Så vi skal nok stemme for lovforslaget og håber så, at ministeren vil sikre, at kontrollen med de finansielle virksomheder, når lovforslaget bliver gennemført, kommer til at være på et ordentligt niveau.
Vi stemmer for forslaget, og jeg skal nok lade være med at sige noget om alder i denne debat.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-05-20:
Det ville have været glædeligt, hvis det rent faktisk havde været tilfældet,
men jeg må konstatere, at der intet blev sat på plads af hr. Karsten Lauritzen.
Tværtimod var det jo en gentagelse af det, vi oplevede ved første behandling, og så må jeg bare stille hr. Karsten Lauritzen et enkelt spørgsmål: Hvis en udlænding, som arbejder, deltager for fuldt knald på arbejdsmarkedet og gør alt, hvad man kan, men så har en sygdom – det kunne eksempelvis være astma – som betyder, at man får medicintilskud, bliver vedkommende forhindret i at få permanent opholdstilladelse.
Er det en fair behandling, er det fast og fair?
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-20:
Det er jo sådan, at der er opstået en ganske stor misforståelse – en misforståelse, der rækker helt ind i kredsen af de fineste juridiske eksperter, der er ansat ved Institut for Menneskerettigheder – om, at de krav, man stiller nu, med hensyn til 2½ års fuldtidsbeskæftigelse, er nogle fuldstændig nye krav.
Det er rigtigt, at man har ændret måden.
Man har måske strammet op på nogle ting i perioden, hvor den pågældende skal have fuldtidsarbejde.
Tidligere var det 2½ års fuldtidsbeskæftigelse inden for 7 år, men nu er det 2½ års fuldtidsbeskæftigelse inden for 3 år.
Men selve princippet er, at vi sætter fokus på beskæftigelse, og hvis man ikke er i arbejde grundet f.eks. sygdom, bliver man også dårligere stillet i forhold til at få permanent opholdstilladelse.
Det er ikke noget nyt, sådan har det været i lovgivningen hidtil.
Jeg er enig i, at vi har strammet op på nogle ting, men selve principperne er ikke nye, og derfor har jeg svært ved at forstå, at Socialdemokraterne ikke bakker op om principperne bag det.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-05-20:
Jeg tror, jeg vil foreslå journalistuddannelserne, hvad enten det er på RUC eller i Århus, eller hvor det er, at studere hr. Karsten Lauritzens svar, for det er virkelig en opvisning i, hvordan man prøver at komme uden om tingene, dels ved at angribe, dels ved at være usaglig.
Men jeg skal gøre hr. Karsten Lauritzen den tjeneste at gentage et meget, meget simpelt spørgsmål:
Synes hr. Karsten Lauritzen, at det er fair, at man, hvis man i øvrigt passer sit job på arbejdsmarkedet, men eksempelvis har astma og modtager tilskud til astmamedicin, så ikke kan få permanent opholdstilladelse?
Er det ordentligt, og er det fair?
Det kan jo besvares med et ja eller et nej, der behøver hr. Karsten Lauritzen ikke endnu en gang opvise behændigheder, som journaliststuderende kan henvises til at drage lære af.
Er det fast og fair – ja eller nej?
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-20:
Det er sådan – og det kan man så have en politisk uenighed om, men det er det korte svar – at det er den linje, som regeringen vil på udlændinge- og integrationsområdet.
Det var mit indtryk, at det var den samme vej, som Socialdemokratiet egentlig ville.
Man har i hvert fald stemt for en række lovforslag her i Folketingssalen, hvor man har sagt, at man ønsker det samme på udlændinge- og integrationsområdet, at man også vil en fast og fair udlændinge- og integrationspolitik.
Nu får vi svaret her i dag, og det er, at man ikke ønsker den samme vej.
Det er jo fair nok, så tager vi den politiske diskussion derfra.
Per Clausen (EL), 2010-05-20:
Kendsgerningen er, at de skattelettelser, man giver i 2010, er ufinansierede i 2010, 2011 og 2012.
Det betyder, at i den 3-års-periode, hvor regeringen siger, at der skal bringes orden i vores økonomi, har man ufinansierede skattelettelser for et tocifret beløb, skattelettelser, som primært går til de rigeste.
Det er sandheden.
Så er det rigtigt, at i 2020 er skattelettelserne formentlig finansierede.
Det er kendsgerningen.
Det andet, jeg kan sige, er, at jeg aldrig kunne drømme om at omtale ret mange politikere fra den her talerstol som useriøse.
Derfor har jeg heller ikke brugt den betegnelse om SF i den her sag, men jeg sagde, at det er rigtigt, at vi må finde en løsning på finansieringen.
Den løsning har vi fundet, og hvad er problemet så?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-05-20:
Jeg husker det, som om hr. Per Clausens ord var, at det var en uskik, at man fremsatte et forslag, som ikke var finansieret.
Sandheden er, at de skattelettelser, der er givet, den skattereform, man har lavet, samlet set medfører, at der kan bruges 5 mia. kr. ekstra om året til velfærd.
Det er økonomiske fakta.
Ellers er det en falsk påstand.
Per Clausen (EL), 2010-05-20:
Jeg behøver sådan set ikke at tilkalde nogen økonomer for at læse det, der er indholdet i regeringens eget finanslovforslag og i regeringens egne forslag til en skattereform, hvoraf det klart fremgår, at skattereformen er ufinansieret i starten, i hvert fald i 2010, 2011 og 2012, med et tocifret milliardbeløb.
Det, der så sker, er, at man hævder, at der vil være nogle dynamiske effekter, nogle mennesker vil begynde at arbejde mere, og det vil i 2020 betyde, at der vil være lidt flere penge i statskassen, end der ellers ville have været.
Men det vil sige, at de 5 mia. ekstra kr., man snakker om, er betydelig mere usikre, end de meget usikre tal, man påstår ligger i Socialdemokraternes og SF's sidste nye udspil.
Kendsgerningen er, at i 2010, 2011 og 2012 har man ufinansierede skattelettelser for et tocifret milliardbeløb.
Og det er derfor, at man nu vil tage pengene fra de mennesker, der er på overførselsindkomster.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-05-20:
Det, som var særlig interessant under førstebehandlingen, var, at selv Enhedslisten ved hr. Per Clausen indrømmede, at det var dybt useriøst, at man fremsatte et forslag, som der ikke var finansiering til.
Så vil jeg bare lige sige her, at hr. Per Clausen kom til at lave en fortalelse.
Han sagde, at vi har givet nogle ufinansierede skattelettelser.
Det ved hr. Per Clausen jo godt ikke er rigtigt.
Vi kan ikke bare tolerere, at den slags usandheder bliver sagt fra talerstolen her.
Det har hr. Per Clausen selvfølgelig mulighed for at korrigere, eller han kan henvise til nogle økonomer, som kan bekræfte ham i, at skattelettelserne ikke har været finansierede.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-20:
Liberal Alliance har ikke været en del af de tidligere aftaler om lukkeloven, og vi vil gerne inden vedtagelsen her tilslutte os regeringens aftale med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre.
Vi så gerne, at man lukkede lukkeloven helt, men vi synes omvendt, at vi med nærværende liberalisering er nået langt mod mål, også i forhold til forenkling af loven.
Derfor kan vi tilslutte os.
Vi ønsker derfor at stemme for lovforslaget, som vi er klar over er en forbedring for forbrugerne, ikke mindst fra oktober 2012, hvor der kan holdes døgnåbent på alle hverdage.
Frank Aaen (EL), 2010-05-20:
I dag starter der jo forhandlinger mellem Dansk Folkeparti og regeringen, og de går bl.a. ud på at skære i bistanden til udviklingslandene.
Det her forslag tager også penge fra bistandsmidlerne – i mindre målestok, men det er det, der sker.
Og meningen med forslaget er at støtte demokratiudviklingen i udviklingslandene.
Det er jo et tilsyneladende fint formål, men vi tror ikke på det, og det er derfor, vi stemmer imod her om lidt.
Det er sikkert godt for partierne, men det har en meget tvivlsom effekt i forhold til at udvikle demokratiet i ulandene.
Det er bistandsmidler, der spises op af de danske partier; spises op af nogle enorme administrationsudgifter.
Det har erfaringer fra de lande, der har gennemført flerpartistøtteordningen, fuldt dokumenteret, og vi har også fået belyst i svar fra ministeren, at administrationsudgifterne er ganske enorme.
Ud over at danske partiers interesser gavnes i forhold til at kunne besøge deres søsterpartier, som jo typisk er etablerede partier i de pågældende udviklingslande, så kan der også sættes et stort spørgsmålstegn ved, om det er den danske demokratimodel, der på den måde skal eksporteres og styrkes i de pågældende udviklingslande.
Vores forslag er, at man i stedet for at bruge penge på den her måde tager udgangspunkt i det, der er befolkningens ønsker i forhold til at udvikle deres demokrati.
Det kan ske, ved at vi støtter fagforeninger, kvindeorganisationer, miljøorganisationer og andre græsrodsorganisationer i det hele taget, så det bliver demokrati, som kan udvikles på deres egne betingelser og ikke bare som en kopi af vores demokratimodel.
De bliver inviteret hertil og får lejlighed til at diskutere og fortælle, hvilke problemer de oplever i deres demokratiudvikling; hvad der er deres ønsker i forhold til at støtte en demokratiudvikling.
Så kan det blive deres ønsker, der bliver tilgodeset, og ikke vores partiers ønsker, der som udgangspunkt tilgodeses.
Det synes vi kun er ret og rimeligt, når der er tale om bistandsmidler, altså at det er deres interesser og deres ønsker, der støttes, i stedet for at det er Folketingets partier, der støttes.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-05-20:
Jeg vil gerne sige tak til ministeren.
Det er jo rigtigt, som ministeren startede med at konstatere, at der ikke var meget nyt – det er jeg sådan set meget enig i – i øvrigt heller ikke fra ministerens side.
Det nye var måske, at ministeren undervejs i realiteten bevægede sig fra Folketingets talerstol og ud i forsamlingshusene og jo tog forskud på den valgkampsdebat, som må forventes at komme.
Jeg er måske lidt skuffet over, at ministeren ikke forholdt sig til den kritik, som vi tog nogle runder på under førstebehandlingen, men som vi også er nogle, der har antydet her i forbindelse med andenbehandlingen, hvor der er nogle grundlæggende principper vedrørende de demokratiske forhold omkring Folketinget.
Jeg vil også rent ud sige, at det var med velberådet hu, at jeg påpegede nogle dårlige svar, der var i udvalgssamarbejdet.
Og endelig – nu går tiden – skal jeg sige, at den grundlæggende kritik, lige præcis den kritik, der handler om dem, der gerne vil det danske samfund, men som får astma og medicin osv., var der ingen svar på fra ministeren.
Det vil sige, at det, vi hele dagen har sagt fra oppositionens side, altså står ved magt.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-05-20:
Jeg skal først sige noget om noget andet.
Nu kan jeg godt lide en skarp diskussion, også at vi er lidt frække over for hinanden.
Men vi skal også være fair.
Derfor vil jeg sige, at når fru Marianne Jelved ikke i resten af debatten giver lyd fra sig, er det, fordi hun er gået.
Hun skal noget.
Jeg kan ikke huske det, men jeg tror, at hun er formand for et udvalg.
Så det er altså ikke udtryk for, at hun ikke tør eller ikke kan svare.
Hr. Henrik Dam Kristensen siger, at der ikke er noget nyt fra regeringen i dag.
Så dem holder vi selvfølgelig fast ved.
Jeg synes, vi har givet gode svar, men jeg synes, at mange af spørgsmålene er gengangere, der kører lidt i ring, og derfor har vi også måttet henvise til svar på spørgsmål nr. 68, og hvad vi nu ellers har svaret den ene gang efter den anden.
Hvis man kommer med præcise spørgsmål, skal man også nok få præcise svar.
Men det er klart, at det er mere af faktuel karakter.
Det politiske, altså de politiske begrundelser,
må man overlade til os her i Folketingssalen.
For det andet er jo, det ved vi godt, formuleret af embedsmændene, men selvfølgelig med min underskrift og under mit ansvar.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-20:
Der har vi alle sammen bidraget til at sikre.
Og det er en værdi, som jeg sætter utrolig højt.
Når der kommer en krise, er det klart, at der også er en regning, der skal betales.
Der synes jeg, at det forslag, som regeringen har fremsat, om, at vi nu alle sammen afstår fra regulering, er en god måde at løse det her på, fordi så er regningen betalt, så kan vi se fremad og begynde at diskutere, hvordan vi kan skaffe fornyet vækst og fremgang i det danske samfund.
Per Clausen (EL), 2010-05-20:
Jeg tror da, at finansministeren er enig med mig i, at lønningerne vil fortsætte med at stige.
Det vil nogle af de mest velhavende danskeres lønninger formentlig også gøre.
Jeg tror da også, at finansministeren er enig med mig i, at de skattelettelser, som vi er nogle der har fået i år, ikke mindst har været til gavn for de mest velhavende.
Er det i den situation ikke paradoksalt, at dem, der skal betale den allerstørste pris, er dem, der i forvejen blev hårdest ramt af krisen, nemlig dem, der blev arbejdsløse, og de andre mennesker, der er på overførselsindkomster?
Er det ikke en lille smule paradoksalt, eller er det bare sådan god, gammel, traditionel Venstrepolitik – selvfølgelig skal dem, der har mindst, også aflevere mest?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-20:
Det er, fordi vi har en opfattelse af, at kriser altid går ud over de svageste i et samfund.
Og det bedste, man kan gøre for at sikre alle borgere i Danmark, er at sørge for, at der er en sund økonomi, og at vi ikke har en galopperende gæld, som vil gøre, at vi skal betale en stigende renteudgift gennem årene, en renteudgift, som virker som en gøgeunge, der fortrænger alle mulige andre fornuftige ting, som vi gerne vil bruge vores penge til.
Per Clausen (EL), 2010-05-20:
Jeg kan forstå på finansministeren, at dem, der er arbejdsløse, skal betale for krisen, for ellers vil der være andre, der også bliver arbejdsløse.
Er det ikke logisk nok, hvis vi siger, at alle skal være med til at betale, og at de mennesker, der var med ved festen, de mennesker, der har fået en skattelettelse, de mennesker, der har fået enorm stor lønfremgang i de senere år, betaler i hvert fald deres andel?
Vi kan se nu, at de mennesker, der er på overførselsindkomster, kommer til at betale en langt, langt større andel af det her end den andel, de udgør af befolkningen.
Og hvis man taler om, at alle skal bære byrder i fællesskab, er det vel ikke rimeligt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-20:
Som hr. Per Clausen kan se i regeringens udspil, er det altså rent faktisk også dem, der er i beskæftigelse og tjener mange penge, som bidrager mest til det her.
Et funktionærægtepar med to børn skal således bidrage med 1.000 kr. om måneden.