runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Nødgaard (DF), 2012-08-20:
Hr. Eyvind Vesselbo er jo også meget inde på, at det drejer sig om at få folk i arbejde, og jeg fuldt ud enig med ordføreren om, at det drejer sig om at få folk i arbejde.
Problemet lige nu er bare, at der ikke er så meget arbejde at få.
Derudover drejer det her sig jo også om nogle grupper, som vi ved ikke kan komme tilbage på arbejdsmarkedet, f.eks. førtidspensionister og nogle handicappede, en del af dem, som vi også kalder de udsatte grupper i Danmark.
Derfor synes jeg også, at det egentlig kunne være meget relevant at høre ordføreren, om man, når man ser i bakspejlet, også vurderer, at det her er det rigtige tidspunkt at gå ind og lave sådan nogle ændringer, som man nu gør, på.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-08-20:
Jeg mener egentlig, at det er noget af en laissez faire-holdning at have at sige, at der ikke er så meget arbejde, og derfor er de her mennesker nødt til at være på passiv forsørgelse.
Det mener jeg jo ikke er rigtigt.
Regeringen nævner jo dagligt, at man vil gøre en masse ting for at få flere folk i arbejde.
Derfor kan man jo ikke bare sige, at det er svært, fordi det problem skal selvfølgelig løses.
Jeg mener også, at det er en noget speciel holdning at have til folk, der er handicappede, og folk, der har nogle problemer, at de af den grund ikke skulle kunne få en plads på vores arbejdsmarked, hvis de gerne vil og har en mulighed for det.
Det ved jeg også at fru Karin Nødgaard mener.
Men det er, som om man bare slår ud med hånden og siger: Jamen der er en masse arbejdsløshed, og derfor kæmper vi for, at folk skal få så meget i sociale ydelser som overhovedet muligt.
Det er jo ligesom ikke det, der er pointen her, det er jo netop, at folk ikke skal være på sociale ydelser, fordi de skal være aktive, de skal være en del af det danske samfund, så mange af dem, der nu kan.
Jeg må konstatere oven på den her debat, at det, der implicit ligger i nogle af de spørgsmål og svar, jeg har fået – for jeg har jo også fået nogle svar – er, at man stort set er meget enig i den problematik, jeg har rejst, men at man ikke er så meget for at diskutere netop de problemer, som er så centrale i den her debat.
Finn Sørensen (EL), 2012-08-20:
Jeg kan forstå på ordføreren, at ordføreren ikke synes, at det er sjovt at tage fra grupper uden for arbejdsmarkedet, fra nogle af dem, der har mindst i det her samfund, for at nogle andre kan få nogle skattelettelser.
Det må jeg jo så tro på.
Men det ville jo overbevise mig, hvis ordføreren havde sagt, at så lader vi være, hvis vi ikke synes det er sjovt.
Hvorfor lod man så ikke være, når der nu faktisk var en mulighed for sammen med Enhedslisten at lave en aftale, hvor man ikke ramte disse grupper, men hvor man alligevel kunne gøre de gode ting, som ordføreren gerne vil gøre, og som vi er enige om, lettelsen til den enlige mor, muligheden for førtidspensionister på gammel ordning for at vælge den nye ordning.
Man kunne oven i købet sammen med Enhedslisten også helt have undgået at pille ved folkepensionens grundbeløb, for det er faktisk det, man også gør med den her aftale.
Det vil jeg gerne høre.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-08-20:
Ordføreren fik nævnt rigtig mange gange i sin tale, at man bl.a. har afskaffet starthjælpen.
Og det gjorde man jo med Enhedslistens mandater.
På et tidspunkt var der faktisk tvivl om, hvorvidt regeringen ville gøre det eller ej, og jeg er glad for, at de endte med at gøre det med Enhedslistens mandater.
Jeg vil så samtidig sige, at det er 10.000-15.000 mennesker, det her med fattigdomsydelserne i alt drejer sig om.
Alene blandt folkepensionisterne er der omkring 100.000, som økonomisk set taber på den her reform.
Så man skal altså bare lige have proportionerne i orden.
10.000-15.000 fik man løftet økonomisk ved at afskaffe fattigdomsydelserne, men det er jo et meget, meget større antal mennesker – af dem, der har mindst – som bliver ramt økonomisk af den her reform.
Jeg kan forstå, at ordføreren interesserer sig rigtig meget for den enlige mor.
Lad os håbe, at den enlige mor ikke mister sit job eller bliver syg, for som ordføreren siger, er det ganske rigtigt sådan, at 10.000-15.000 kr. om året betyder rigtig meget.
Det lagde ordføreren vægt på.
Mit spørgsmål er: Hvorfor prioriterer man i Socialdemokratiet skattelettelser i toppen – altså til sådan nogle som fru Maja Panduro og jeg selv – højere end det at sikre f.eks. et ordentligt dagpengesystem?
For faktum er jo, at finansieringen til de her skattelettelser er taget fra dem, der har mindst.
Maja Panduro (S), 2012-08-20:
Man får en mindre stigning, end man ellers ville have fået.
Og fuldt indfaset om 10 år vil reformen for en dagpengemodtager betyde – om end det er sådan lidt af et pseudoeksempel, fordi man jo ikke kan være på dagpenge så længe – at man får en stigning i forhold til i dag på 43.500 kr.
Med den gamle regulering ville man eksempelvis have fået en stigning i forhold til den ydelse, man får i dag, på 56.500 kr.
Jeg startede også med at anerkende i min tale, at det betyder noget.
Det forsøger jeg ikke negligere.
Og så er det her jo også en skatteaftale, som skal løse mange ting, men den kan ikke løse alle udfordringer og problemer i dette land.
Derfor skal vi jo heldigvis også fortsætte med at lave politik og lave andre ting som f.eks. at fjerne fattigdomsydelserne, som vi gjorde med Enhedslisten.
Og det vil jeg gerne kvittere for at vi kunne gøre sammen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-08-20:
Ordføreren får det jo nærmest til at lyde, som om man har taget fra de grupper, som har meget lidt, alene med det formål at give til dem, der har endnu mindre.
Men faktum er jo, at man altså har taget 3 mia. kr. på det her område, altså førtidspensionister, folkepensionister, arbejdsløse, og det er jo altså penge, som for langt de fleste kroners vedkommende går til skattelettelser til bl.a. fru Maja Panduro og mig selv.
Det er bare lige, så vi får fakta på plads.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om det er Socialdemokraternes mål, at dagpengedækningen forbedres eller forringes, fordi med den her aftale forringer man dagpengedækningen.
Det har jo ellers været Socialdemokraternes politik i årtier, at man skulle have et stærkt sikkerhedsnet.
Selvfølgelig skal vi skabe arbejdspladser, det er alle jo enige om, og det bedste er, hvis alle kunne være i arbejde.
Men erfaringen viser, at der er perioder, hvor alle ikke er i arbejde, og der har det været Socialdemokraternes politik at have et stærkt sikkerhedsnet til at gribe de mennesker, der mister deres job.
Med den her skattereform forringer man dagpengedækningen.
Er det Socialdemokraternes mål at forbedre eller forringe dagpengedækningen?
Thomas Jensen (S), 2012-08-20:
Nu er det jo ikke nødvendigvis til mandetimer, at de her penge skal afsættes.
Nogle af dem skal selvfølgelig, men nogle af pengene kan f.eks. også bruges til, hvis der er nogle behandlingsformer inden for sundhedssektoren, der er dyrere; så kræver det jo flere penge.
For at leve op til den velfærd, som vi i fremtiden gerne vil skabe – og det gør vi jo frem til 2022 med den her reform – må vi jo se på, hvad der fremtidig er behov for, altså for at det råderum bliver skabt.
Og på den måde er vi sikre på, at vi i hvert fald har pengene, når vi får brug for dem i de kommende år til at skabe et ordentligt velfærdssamfund.
Frank Aaen (EL), 2012-08-20:
Som bekendt var der ret intense forhandlinger mellem regeringen og Enhedslisten om den her skattereform.
Vi var meget enige om, at der skulle gives skattelettelser til dem, der er i arbejde, og ikke mindst til dem, der er i arbejde og har en lav indkomst.
Vi var også enige, indtil Venstre kom på banen, om, at det ikke skulle betales af de arbejdsløse, og at det ikke skulle betales af pensionister og førtidspensionister.
Det, der stadig væk undrer mig en hel del, er, hvorfor regeringen vælger, at de skattelettelser, der skal gives til dem med lav indkomst, skal betales af folk, der er arbejdsløse, 100.000 pensionister samt førtidspensionister.
Hvorfor vælger man, at pengene skal tages der i stedet for der, hvor vi forslog de skulle tages, det vil sige fra dem, der har mest, og som regeringen var enige i var dem, der skulle betale – ikke dem, der har mindst?
Hvorfor vælger man det?
Hvorfor tog man den linje, som V og K har stået for i årevis, nemlig at det er de rigeste, der skal have, og at det er de fattigste, der skal betale?
Hvorfor ændrede man ikke kurs?
Thomas Jensen (S), 2012-08-20:
Regeringen indgik en aftale med Venstre og Konservative, fordi Venstre og Konservative stort set tilsluttede sig regeringens udspil til en skattereform.
Det var ganske få ændringer, der blev lavet.
På den måde kunne regeringen få mest muligt af sin politik igennem med Venstre og Konservative.
Derudover er der også rigtig mange positive tiltag i den skattereform, der her er indgået aftale om, det er en rigtig, rigtig god skattereform.
Vi får nemlig skabt mere råderum til velfærd.
I den skitse, der forelå til aftale med Enhedslisten, var der ca. 1,8 mia. kr. til velfærd, og i den aftale, vi indgik med Venstre og Konservative, er der 2,7 mia. kr. til velfærd.
Fordelingsmæssigt er det f.eks. sådan, at med den reformaftale, vi har indgået med Venstre og Konservative, vil en SOSU-assistent få op til 1.000 kr. mere i skattelettelse på arbejdsindkomsten, end vedkommende ville få efter den skitse, der lå med Enhedslisten.
Så alt i alt er den skattereform, vi har indgået aftale om, simpelt hen bedre end den skitse, der lå med Enhedslisten, og derfor indgik vi aftalen.
Hr. Frank Aaen spørger ind til finansieringen, og der et det jo sådan, at det er bankerne, der bidrager, det er EU og forsvaret, der sammen med afgifter og overførsler bidrager til finansieringen.
Så det er ikke det der ensidige billede, som hr. Frank Aaen prøver at tegne.
Frank Aaen (EL), 2012-08-20:
Jamen der var mulighed for at lave en aftale med Enhedslisten, som gav skattelettelser til dem med lav indkomst – uden at tage pengene fra de arbejdsløse, uden at tage pengene fra de 100.000 folkepensionister, der taber på det her, uden at tage pengene fra førtidspensionisterne, der taber på det her.
Altså, det er det, jeg ikke forstår.
Man kunne lave en reform, som i al væsentligt opfyldte regeringens ønsker, nemlig om skattelettelser til folk med lav indkomst, uden at tage pengene fra dem, der er arbejdsløse, og det forstår jeg stadig væk ikke.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Det var, fordi det var et dårligt udspil.
Men hvorfor valgte man – og det synes jeg godt vi kan få svar på i dag – at lave en reform, som tager fra dem, der har allermindst i samfundet, for at kunne give skattelettelser til dem, der har allermest.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-08-20:
Det er jo ikke rigtigt, at det ikke er en del af skattereformen.
Og så er det bare, at jeg spørger: Hvorfor er det så vigtigt for bl.a. Socialdemokraterne, at der skal være 60.000 flere offentligt ansatte i 2020 og ikke blot f.eks. 52.000 flere offentligt ansatte i 2020?
For hvis man kunne nøjes med 52.000 flere offentligt ansatte i 2020, behøvede man slet ikke at finde nye finansieringskilder via forhøjelser af skatter i den her skattereform.
Hvad er det, de sidste 8.000 offentligt ansatte partout skal ansættes til?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-08-20:
Jeg vil egentlig også gerne rose ordføreren for nogle gode elementer i talen, bl.a. det her med, at flere skal arbejde, og at man er kommet til den erkendelse, at lavere overførselsindkomster betyder, at flere kommer i arbejde.
Det var også det, ordføreren lige hentydede til.
Jeg kan egentlig godt forstå, at man er lidt forvirret ovre i Enhedslisten, og det er der måske også mange vælgere der er, for det, man har lagt frem her, ligger jo ret langt fra det, man gik til valg på.
Og hvordan kan det hænge sammen, for ordføreren sagde lige, at man lavede den her aftale med V og K, fordi V og K stort set tilsluttede sig det, som regeringen har lagt frem?
Thomas Jensen (S), 2012-08-20:
Den skatteaftale, der blev indgået, lever faktisk mere end fuldt ud op til de ambitioner, som de tre regeringspartier i fællesskab har formuleret i regeringsgrundlaget.
Det er sådan, at vi faktisk får et større jobudbud eller flere i arbejde med den her reform, vi har indgået, end hvad vi egentlig har sat os for, da regeringsgrundlaget blev skrevet sidste år i september måned.
Så på den måde synes jeg, det er ganske, ganske ambitiøst og et rigtig, rigtig flot resultat.
Der er selvfølgelig altid nogle ting, når der er flere partier, der indgår et forlig, hvor man siger, at det måske godt kunne have været lidt bedre.
Men når man alt i alt ser på, at vi har fået skabt et bredt forlig og en rigtig god og bred opbakning her i Folketinget til at skabe ro om skatten i de kommende år, så synes jeg, det er en rigtig, rigtig god skattereform.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-08-20:
Jamen nu spørger jeg ordføreren, som er socialdemokrat, og jeg henfører ikke til regeringsgrundlaget, jeg henfører til det, som ordførerens parti gik til valg på, og der lød der jo helt andre toner; der blev der ikke snakket om mindre satsregulering, for når forskellen mellem at være på overførselsindkomst og være i arbejde blev større, kom der flere i arbejde osv., der blev talt om, at der var flere, der skulle betale topskat.
Det her er jo noget, der er diametralt modsat i forhold til det, man gik til valg på.
Kan ordføreren forklare den danske befolkning, hvad det er, der har gjort, at Socialdemokratiet er blevet klogere på det område siden valget?
Forhandling
Thomas Jensen (S), 2012-08-20:
Socialdemokratiet gik sammen med SF til valg på et skatteudspil, og der var det helt klart, at bankerne skulle betale noget mere til fællesskabet, og det kommer bankerne til med den her skattereform.
Og jeg er rigtig glad for, at vi også har fået Venstre og Konservative til at bakke op om det.
Derudover får vi også forsvaret til at bidrage med 2,7 mia. kr., mindre EU-bidrag, og så er der også nogle afgifter og forskellige ordninger rundtomkring i det danske skattesystem, som der bliver ryddet op i.
På den måde er der en lang række forskellige danskere, der bidrager til den her skattereform, og det synes jeg er godt, for det er det, der kendetegner Danmark, når vi står i en krisetid, nemlig at alle skal bidrage til, at vi kommer ud af krisen, og det gør danskerne med den her skattereform.
Jeg prøvede også i mit svar til hr. Frank Aaen at konkretisere, hvad det er for nogle fordele, der er ved den aftale, vi har lavet med Venstre og Konservative, og jeg kan godt prøve at gentage dem.
Der bliver mere råderum til velfærd.
Der er flere, der kommer i job – der er 6.500 flere, der kommer i job, ved den aftale, vi har lavet med VK.
Når hr. Frank Aaen kerer sig om de svageste og fattigste mennesker i det danske samfund, synes jeg også, at han skal fæstne sig ved, at vi rent faktisk går ind og løfter de førtidspensionister, som er på den gamle ordning.
De får mulighed for at komme over på en ny ordning, og de førtidspensionister, som har været på førtidspension i mange, mange år og ikke haft mulighed for at spare op ved siden af, fordi de ikke har haft nogen arbejdsindkomst, får også mulighed for at få en forøget ældrecheck på op til 4.500 kr.
Det synes jeg er nogle virkelig gode velfærdstiltag over for nogle af de fattigste mennesker i det danske samfund.
Jeg vil også gerne understrege i forhold til overførslerne, at det jo er sådan, at der ikke er nogen, der bliver sat ned i overførsler.
Overførslerne stiger jo stadig væk, men bare ikke i samme takt, og på den måde bliver købekraften jo ikke udhulet.
Jeg ved godt, at der er nogle i Enhedslistens folketingsgruppe, der i diskussionen har haft lidt svært ved at anerkende det, men det er rent faktisk de faglige, objektive fakta, der gør sig gældende, og det tror jeg også godt hr. Frank Aaen ved som uddannet fagøkonom.
Martin Henriksen (DF), 2012-08-20:
Jeg har jo med interesse fulgt debatten om skattereformen hen over sommeren og har kunnet lytte mig til, at Venstre er modstander af dele af skattereformen.
Så vil jeg høre, om ikke Venstres ordfører, hr. Torsten Schack Pedersen, kan ridse alle de elementer af skattereformen op, som Venstre er modstander af.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-08-20:
Jeg brugte en god del af min ordførertale til at fremhæve nogle af de væsentligste elementer.
Det, der var drømmescenariet for Venstre, var jo, at vi kunne have lavet en skatteaftale, hvor vi kunne have brugt de reformmilliarder, som regeringen selv har anvist i 2020-planen, for så kunne vi jo have undgået at skulle have generet danskerne med en række af de her finansieringsforslag på skatteområdet.
Det er sjældent, man kan opkræve 100 eller 200 eller 300 mio. kr. i skat, uden at der er nogen, der opdager det, og uden at det har nogle negative konsekvenser.
Men man må jo gøre regnestykket op, og vi måtte jo så bare sige: O.k., godt 20 mia. kr. i ekstra skattelettelser og undgå, at regeringen forringede rentefradraget, at folkepensionens grundbeløb blev udsat for en barbering på over 20 pct., og at man indførte en aldersdiskriminering på arbejdsmarkedet.
Det gjorde så, at vi måtte sige, at så slår vi til, selv om vi ikke fik det, præcis som vi ville.
Lad mig så bare gentage, hvad jeg også sagde i min ordførertale: Det er ikke i Venstre, at vi har haft krisemøder i baglandet på baggrund af den her skatteaftale.
Martin Henriksen (DF), 2012-08-20:
Hvis succeskriteriet er, at man ikke har haft krisemøder i baglandet, er det trods alt et lidt lavt succeskriterie, synes jeg.
Jeg synes, at Venstres ordfører, når nu han har lejligheden til det, altså har taletiden til det, jo lige så godt kan sige klart og tydeligt, hvor det er, at Venstre er modstander af skattereformen.
Altså den snak, som ordføreren lige kom med, har vi jo hørt et par gange, og jeg synes, at det kunne være interessant, hvis Venstre helt præcist sagde: Det er vi modstander af, det er vi modstander af, og det er vi modstander af.
Så har vi andre også noget, som vi kan forholde os til, og hvorfra vi kan diskutere politisk i salen, om man f.eks. kan trække Venstre i en anden retning.
Man har jo nævnt et par gange her den ekstraskat på ægteskab, men jeg synes også, at det kunne være interessant, om der er andre områder, som ikke har været fremme endnu, hvor Venstre faktisk ønsker at lave skattereformen om.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-08-20:
Jeg må jo sige, at vi har lavet en aftale på godt og ondt, og den står vi ved.
Når man laver aftaler med Venstre, ved man, at det kan man regne med, og derfor er der jo elementer, vi er meget begejstret for, som jeg har redegjort for flere gange, og jeg tror ikke, at hr. Martin Henriksen kan finde eksempler på, at nogle af de finansieringselementer, der i øvrigt ligger i skattereformen, er nogle, vi sådan har gået og barslet med i Venstre og tænkt, at det lige var det, vi stod og ventede på, og det ville være helt uproblematisk.
Jeg tror, og det kan man jo også se, at der selvfølgelig på alle finansieringselementer, det fremgår af høringssvarene, er forskellige, der påpeger, at det ikke er uproblematisk, og det er det desværre ikke.
Det tror jeg også at hr. Martin Henriksen kan huske, når vi tidligere har lavet skatteaftaler, hvor vi sørgede for, at finansieringen var i orden, hvor vi jo også måtte lave nogle finansieringsforslag, som vi jo heller ikke, nogen af os, var synderlig begejstrede for.
Vi forsøgte at finde dem, der var mest skånsomme, som så kunne opveje de fordele der, hvor vi kunne sænke skatten, men finansieringsforslag på skatteområdet bliver man sjældent populær på, og jeg kan sige, at det er ikke noget, vi har haft liggende i posen og sagt: Tjek det her, det er lige, som vi vil have det.
Vi måtte gøre regnestykket op og sige, at samlet set fik vi så en aftale, som vi mente var bedre for Danmark end det, regeringen lagde op til, og det, regeringen vil lave med Enhedslisten.
Vi mente, at det tilbud, vi fik, var et skridt i en retning, der var bedre for Danmark, og derfor slog vi til.
Stine Brix (EL), 2012-08-20:
Det er jo et meget hæderligt formål, og jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det er den absolutte hovedopgave for os som Folketing.
Det er det absolut bedste bud på, hvad vi skal gøre for de mennesker, som er uden for arbejdsmarkedet i dag, og som så gerne vil ind.
Men der er jo intet til hinder for, at vi sammen laver en indsats for at skabe nogle flere arbejdspladser, uden at vi beder dem, som har været så uheldige at miste deres arbejde som følge af krisen, om at betale for skattelettelser til de rigeste.
Hvorfor kigger vi ikke på dem, som allerede har rigtig meget i forvejen, og beder dem om at være med til at sørge for, at vi kan lave en ekstra indsats?
Hvorfor beder vi ikke f.eks. erhvervslivet om at være med til at skabe nogle arbejdspladser, sådan at der kan blive bedre plads?
Hvorfor er det de arbejdsløse, som skal af med penge, for at de kan komme i arbejde?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Thomas Jensen (S), 2012-08-20:
Den her skattereform sørger for, at mange helt almindelige lønmodtagere kan mærke en kæmpe skattelettelse, ved at vi øger beskæftigelsesfradraget.
Det er i særdeleshed en lettelse for enlige forsørgere, fordi vi nærmest tredobler det.
Der er nogle, der vil opleve en rigtig stor lettelse.
Jeg synes også, vi skal have fokus på, at retorikken med, at det kun er de rigeste, der får noget ud af den her skattereform, lyder, som om retorikken fra de tidligere skattereformer bliver viderebragt.
To tredjedele af lettelserne i den her skattereform bliver simpelt hen brugt til at øge beskæftigelsesfradraget, og på den måde sikrer vi, at folk med helt almindelige indkomster får en skattelettelse.
Derudover er jeg sikker på, at den store indsats, vi gør for at skabe en masse nye arbejdspladser, vil bidrage til, at mange af de folk, der er på dagpenge i dag, i fremtiden vil komme i arbejde, så de ikke skal være på dagpenge i så mange år, som fru Stine Brix går og kalkulerer med, når hun tager ændringen for hele perioden fra 2016 til 2023, som er på omkring 13.000 kr.
Det er jo sådan, at dagpengeperioden, det ved vi jo alle herinde, er på 2 år nu, og inden for den periode er ændringen i dagpengene begrænset.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-08-20:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til hr. Thomas Jensen for en tale, der faktisk over lange stræk var ret god.
Den betonede vigtigheden af, at danskerne arbejder, og den betonede, at det er det, at danskerne arbejder meget – i hvert fald tidligere har gjort det – og at mange arbejder, der har gjort, at Danmark er blevet et velstående land.
Det er lidt nogle andre toner end dem, man f.eks. senest har hørt fra finansministeren, om, at en af grundene til, at Danmark er et rigt land, er, at der er meget omfordeling.
Der har man med det her skattereformforslag jo erkendt, at omfordelingen er for stor, at skatterne er for høje, hvis man gerne vil have velstand her i Danmark; så der går man den anden vej.
Så det er nye toner fra Socialdemokraterne.
Jeg vil gerne have, at Socialdemokraterne også går det sidste stykke vej.
Det er jo sådan, at f.eks. 2,5 mia. kr. til finansieringen kommer fra afgiftsforhøjelser, og det er jo også afgifter, som betales af det arbejdende folk, og som gør, at det mindre kan betale sig at arbejde, altså fordi man skal betale så høje afgifter.
Det kunne regeringen have sparet, hvis regeringen ikke havde så store ambitioner om, at der skulle ansættes flere personer i den offentlige sektor.
Regeringen vil øge det offentlige forbrug med 0,8 pct. om året.
Det svarer til cirka 60.000 flere offentligt ansatte end i dag.
Hvis regeringen blot ville nøjes med at ansætte 52.000 flere, kunne man helt have sparet at hæve nogen skatter i forbindelse med denne skattereform.
Jeg vil bare gerne spørge hr. Thomas Jensen: Hvorfor er det nødvendigt at have 60.000 flere offentligt ansatte og ikke 52.000 flere offentligt ansatte?