runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-09-06:
Jeg vil sige to ting:
Den ene ting er, at da jeg gennemså Det Radikale Venstres skatteforslag, som man selvfølgelig også kommer med til sådan nogle forhandlinger, vurderede jeg ikke, at det ville blive nemmere at lave en skatteaftale, i forhold til det vi har siddet med i løbet af de seneste par uger.
Jeg tror også, at vi ville have fået sværere ved at komme igennem med vores ønsker om, at der ikke skulle ske en lettelse i eksempelvis topskatten, for jeg tror, at De Radikale ville have prøvet at arbejde for en lettelse i topskatten.
Det var ikke på vores ønskeseddel, for vi ønskede en bedre social profil i den her omlægning, så det i højere grad var de laveste indkomster og mellemindkomsterne, der fik glæde af den.
Den anden ting drejer sig om finansieringsdelen.
Jeg er ikke enig i det, hr. Morten Østergaard siger om finansieringen.
Man kan selvfølgelig godt sige, at man ikke skulle løse problemet med arbejdsmarkedsbidraget.
Man skulle annullere de løfter, man havde givet.
Jeg tror nu nok, at den tidligere radikale leder var en af dem, der stod hårdest på, at man skulle garantere danskerne, at på det tidspunkt, hvor ledigheden faldt, skulle bidraget også sættes ned.
Derfor kan man sige, at det egentlig er lidt paradoksalt, hvis Det Radikale Venstre nu giver det udseende af, at man faktisk slet ikke ønskede at give danskerne det, altså opfylde det løfte, som jeg tror Det Radikale Venstre stod allermest fast på i starten af 1990’erne, da man lavede den her ordning.
Per Clausen (EL), 2007-09-06:
Jeg kan forstå på Kristian Thulesen Dahl, at han sådan set er enig i, at tingene er kommet til at ske i den forkerte rækkefølge, i forhold til hvad Dansk Folkeparti havde lovet, nemlig at man startede med at give skattelettelser til de bedre stillede danskere i stedet for at starte med at sikre velfærden, men at det skal vi ikke være kede af, for det kommer nu, det med velfærd.
Så vil jeg bare sig spørge hr. Kristian Thulesen Dahl om to ting.
Det første drejer sig om de offentligt ansatte og deres lønninger.
Nu har jeg jo aldrig forstået, at Dansk Folkeparti synes, det er i orden, at mennesker, der arbejder med børn, stadig væk gerne må være lavtlønnede fremover, hvorimod de, der arbejder med ældre, ikke må være det, men lad det nu ligge.
Er det sådan, at jeg skal forstå hr. Kristian Thulesen Dahl på den måde, at der ikke bliver nogen finanslov og ikke nogen kvalitetsreform med Dansk Folkepartis stemmer, hvis der ikke afsættes ekstra penge til lønforhøjelser til de lavtlønnede offentligt ansatte?
Det andet er: Skal jeg forstå hr. Kristian Thulesen Dahl sådan, at pensionister ved de kommende forhandlinger skal have penge, som modsvarer de lettelser, der er givet til de højtlønnede danskere, sådan at de også får de penge, som de skulle have fået i en satsregulering, som fulgte lønningerne?
Altså, er der nogen realitet i hr. Kristian Thulesen Dahls løfter?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2007-09-06:
I Politiken den 28. august kræver Dansk Folkepartis sundhedsordfører, fru Birthe Skaarup, jo også, at statsministeren skal finde penge til den akutte kræftindsats.
Det har hr. Kristian Thulesen Dahl også gjort her i dag, og han har sagt, at det er lidt underligt, at regeringen ikke er kommet med finansieringsforslag i det forslag til finanslov, man har lagt frem.
Derfor vil jeg gerne høre hr. Kristian Thulesen Dahl, om de penge, som Dansk Folkeparti nu skal hjælpe regeringen med at finde, skal være nye penge til regionerne og sygehusene, eller om pengene skal tages fra de øvrige patienter, herunder de ældre medicinske patienter, hjertepatienterne eller de kronisk syge.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-09-06:
Ja, det er der da, og det plejer der også at være.
Jeg tror, at de fleste egentlig godt ved, at når Dansk Folkeparti går ud og siger, at vi ønsker noget, så bruger vi faktisk vores indflydelse på at få tingene igennem.
Det, hr. Per Clausen var inde på, er jo ikke nogen hemmelighed.
Det har vi jo sagt igen og igen, det har vi også sagt under debatten her i dag – det har vi sådan set gjort alt muligt for at sige, også efter at vi lavede aftalen – at vi hellere havde set, at regeringen havde valgt en fremgangsmåde, hvor man først lavede en finanslov og en kvalitetsreform her i efteråret og så tog en skattedebat.
Derfor var det jo også, da vi forhandlede den her skatteaftale, afgørende for os, om vi vurderede, at vi gjorde det sværere for os selv med hensyn til at komme igennem med vores krav i forbindelse med efterårets forhandling om finansloven, hvis vi gennemførte sådan en skatteaftale nu.
Vores vurdering var klart, at det ikke ville blive sværere, måske endda tværtimod.
For hvis ikke vi havde lavet en aftale, så kunne det være, at vi hele efteråret fortsatte skattedebatten med bidrag fra Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet og andre, der så lige pludselig havde en helt anden, tredje eller fjerde model for, hvordan man i øvrigt lige skulle omlægge skatten, hvorfor jeg egentlig tror, det tjener alle bedst, at vi nu har haft den skattedebat.
Nu ligger der en kendt pakke, den kan vælgerne også forholde sig til, og så tager vi diskussionen om vores velfærdssamfund, vores kerneydelser, pleje af vores ældre, vores sygehusbetjening osv. osv., og det er nok i bund og grund den rigtige måde at gøre det på.
Så kan hr. Per Clausen jo også her i Folketingssalen, også i løbet af efteråret, også når vi mødes fra starten af oktober, begynde at gå i kødet på os om, hvad det så konkret er vi gør, efterhånden som forhandlingerne skrider frem.
Per Clausen (EL), 2007-09-06:
Ja, det løfte kan jeg da godt give hr. Kristian Thulesen Dahl.
Det skal jeg nok gøre.
Nu er hr. Kristian Thulesen Dahl i den lidt specielle situation, at når det handler om at skaffe penge til lønstigninger til de offentligt ansatte, så vil han og Dansk Folkeparti jo ikke benytte sig af det flertal, der er i Folketinget, som umiddelbart kunne gøre det muligt.
Han vil lave en aftale med to partier, som klart har sagt, at det ønsker de ikke.
Så er det vel rimeligt at spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, om hans udtalelse i dag og også tidligere skal forstås på den måde, at der ikke bliver nogen finanslovaftale med Dansk Folkeparti, og at der ikke bliver nogen kvalitetsreform med Dansk Folkeparti, hvis der ikke kommer statslige midler til forhøjelse af de lavtlønnede offentligt ansattes løn.
Og ligesådan med førtidspensionisterne: Skal jeg forstå hr. Kristian Thulesen Dahl sådan, at finanslovforhandlingerne skal sikre, at førtidspensionisterne mindst får samme velfærdsstigning, som de højtlønnede danskere allerede har fået i form af skattelettelser?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-09-06:
Nu har jeg jo været finansordfører for Dansk Folkeparti i en del år, og jeg tror ikke, vi har haft en finanslovdebat endnu, hvor Enhedslisten ikke har forsøgt at afkræve helt ultimative formuleringer fra mig.
Det er jo helt fair, sådan må det være.
På tilsvarende vis har jeg også hvert eneste år sagt, at forhandlingerne altså ikke finder sted her i Folketingssalen.
Her kan vi formulere vores ønsker og vores krav, og man kan også give omverdenen en viden om, hvad det er, man går til forhandlinger ud fra.
Leif Mikkelsen (NY), 2007-09-06:
Nu indledte hr. Kristian Thulesen Dahl jo sin tale her i dag med at sige, at alt er ved det gamle.
Jeg ved ikke, om det er udtryk for en drøm eller ønsketænkning, at alt nu skal være ved det gamle, så man kan fastholde en blok for lukkede døre og have forhandlinger, som man så senere kan fortælle andre om, men som ingen andre har kunnet deltage i, så man dermed har holdt andre fornuftige partier ude.
Så må jeg skuffe hr. Kristian Thulesen Dahl: Vi står altså over for en fremtid, hvor der i hvert fald bliver mulighed for at danne nye alliancer, så alt er ikke ved det gamle og bliver det heller ikke.
Derfor er det interessant for os, der sådan set markerer, at vi gerne vil have indflydelse på tingene og ikke vil fremme disse blokdannelser.
Det spørgsmål, der svæver lidt i vinden, er, hvor lang tid man nu har bundet hinanden bag de her lukkede døre.
Hr. Thulesen Dahl henviser til, hvad statsministeren har sagt, når han bliver spurgt, men jeg spørger ham, der virkelig svinger taktstokken, når de her forhandlinger foregår, nemlig hr. Kristian Thulesen Dahl: Har man vetoret i skatteforhandlingerne, sådan som det har været fremme i pressen, frem til 2015?
Det er ret interessant at vide med hensyn til, om det bliver muligt at bryde blokke i fremtiden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-09-06:
Jeg synes, at statsministeren har sagt det krystalklart: Vi har en skatteaftale, der er ingen udløbsdato på den, så den løber, indtil et parti vælger at sige den op.
Her på Christiansborg siger man normalt et forlig op – og det ved hr. Leif Mikkelsen jo godt – i forbindelse med et folketingsvalg, hvis man ønsker at frigøre sig, så man har andre muligheder for også at lave aftaler med andre på det område, som er forligsbelagt efter et valg.
Så siger hr. Leif Mikkelsen i øvrigt alt det her med, at man ikke skal holde nogen ude.
Nej, nej, det mener vi bestemt heller ikke.
Når han bruger formuleringen, om vi vil have en situation, hvor vi holder andre fornuftige partier ude, kunne der næsten ligge i det, at hr. Leif Mikkelsen mener, at Dansk Folkeparti er et fornuftigt parti.
Det ville jo være en nyskabelse, hvis det kom frem her under finanslovforhandlingerne, at Ny Alliances holdning i virkeligheden er, at Dansk Folkeparti er et ret fornuftigt parti, og det vil jeg da gerne kvittere for, for det lover da godt.
Så er der jo ikke nogen problemer.
Jeg havde bare forstået, at Ny Alliance ligesom så mange andre partier – altså ligesom Det Radikale Venstre – havde sagt, at det, der er helt afgørende i dansk politik, sådan set er at holde Dansk Folkeparti uden for indflydelse.
Nu skal jeg svare på spørgsmål om, om jeg ikke synes, det kunne være godt, at vi bryder blokke og samarbejder, og vi skal alle sammen være sammen og sådan noget, så jeg synes da, det er en nyskabelse, hr. Leif Mikkelsen kommer med i dag.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-06:
Den her aftale er udtryk for det, som vi i Det Konservative Folkeparti mener vi kan gå ind for og stemme for.
Det er en aftale, vi står ved.
Det er en aftale, som indeholder en balanceret profil.
Den indeholder et jobfradrag, den indeholder lettelser i mellemskatten, og den indeholder et stop for antallet af topskatteydere, og det er Det Konservative Folkeparti tilfreds med.
Hvad angår retorikken med at mure sig inde, og at det er hemmeligt osv., er det jo åbent for enhver at give sin mening til kende, og i dag kan man så give sin utilfredshed til kende, hvis det er det, man vil.
Aftalen er lavet, og jeg mener, den er ordentlig og fornuftig.
Frank Aaen (EL), 2007-09-06:
De Konservative er glade for den her skatteaftale, der er indgået.
Jeg synes godt, at de kunne prale endnu mere af den, end de gør, for sådan var det jo også med de forrige skatteaftaler: at de gav mest til de rigeste.
Så det skal jeg ikke spørge mere til.
Jeg vil bare forholde mig til det, som jeg hele tiden hører fra De Konservative, nemlig at det ikke er et spørgsmål om skattelettelser eller velfærd, men et spørgsmål om skattelettelser og velfærd.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-06:
Så længe vi har et skattesystem, som forhindrer folk i at yde en ekstra indsats, og som stadig væk beskatter den sidst tjente krone meget højt, har vi også en situation, hvor nogle vil holde sig tilbage fra at yde en ekstra indsats.
Derfor er det, som hr. Frank Aaen er inde på, den gale melodi.
Det er fuldstændig forkert listet op.
Det er sådan, at når vi gennemfører denne skattepakke, vil flere yde en ekstra indsats, og dermed bliver der mere til velfærd.
Så vi går ind for vækst og ikke for omfordeling i gammeldags forstand.
Frank Aaen (EL), 2007-09-06:
Det får kommunerne jo bare ikke flere penge af.
Man holder fast i, at kommunerne ikke må bruge flere penge.
Det er derfor, at vi næste år får nedskæringer i en lang række af landets kommuner.
Derfor har man jo valgt.
Man har jo valgt primært at give de 10 mia. kr., man havde, og som man kunne have brugt til at styrke kommunernes økonomi, til landets rigeste, og så har man sagt til landets kommuner, at de ikke har lov til at bruge de penge, de har brug for.
Er det ikke korrekt forstået?
Man har valgt at give pengene til de private lommer, ikke at give flere penge til kommunerne.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-06:
Det er ikke rigtigt forstået.
Det er sådan, at for kommunernes vedkommende har vi en økonomisk aftale, som giver kommunerne mulighed for at øge budgetterne med 1,6 mia. kr. i 2008, plus at de kan hæve skatten inden for en ramme på 750 mio. kr.
Det er med til at give en markant vækst.
Og Kommunernes Landsforening er jo ude at sige, at de er godt tilfredse med den økonomiske aftale, der er indgået med staten, og som danner rammen for aktiviteterne i 2008.
Og så må jeg bestride, at skattepakken har noget med det at gøre.
Skattepakken er fuldt finansieret.
Der er ikke taget én krone fra råderummet.
Der er ikke taget af de penge, som anvendes i kommunerne.
Det er en fuldt finansieret skattepakke, som ikke har noget med det at gøre.
Leif Mikkelsen (NY), 2007-09-06:
Når man sådan genkalder sig det forløb, der har været omkring skattepakken, er vi jo nogle, der erindrer De Konservatives jubelscener på landsmødet, hvor man lige havde vundet over statsministeren.
Jeg behøver ikke at citere alle de fremtrædende konservative, der nævnte det fortræffelige i at få rørt ved topskatten.
Det var virkelig det eneste, der battede noget med hensyn til arbejdspladser.
Så siger ordføreren her i dag, at der ikke er hænder nok.
Derfor har jeg et meget enkelt spørgsmål: Har Det Konservative Folkeparti ændret synspunkt?
Er det ikke længere en ændring af topskatten, der virkelig giver de her arbejdspladser og flere hænder, som ellers har været en konservativ mærkesag?
Er det en ændring, der er sket nu, siden man kan bruge energi på at berømme det fantastiske, der er kommet her, som jo ifølge alle beregninger ikke giver nogen af de her hænder, der mangler?
Har Det Konservative Folkeparti ændret politik?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-06:
Nu er det jo en fantastisk situation, at hr. Leif Mikkelsen stiller kritiske spørgsmål her.
Jeg husker den tid, hvor hr. Leif Mikkelsen og jeg var forkæmpere i kommunalreformsammenhæng, hvor vi kæmpede mange store slag sammen, og nu står hr. Leif Mikkelsen her og stiller kritiske spørgsmål.
Men jeg vil meget gerne svare på hr. Leif Mikkelsens spørgsmål.
Det Konservative Folkeparti har ikke ændret politik.
For os var det afgørende, at der kom et øget arbejdsudbud, og det kommer der også i forbindelse med den her skattepakke.
Det arbejdsudbud bliver på 7.000-8.000 personer.
Og som jeg også sagde, har en skattelettelse jo også noget at gøre med at skabe optimisme og investeringslyst i samfundet og give folk et incitament til at yde en ekstra indsats.
Hvis bare 10 pct. at befolkningen yder 1 time mere om ugen, får vi 9.000 flere fuldtidsbeskæftigede.
Leif Mikkelsen (NY), 2007-09-06:
Skal vi nu ikke have afklaret, om Det Konservative Folkeparti stadig væk mener, at det, der virkelig batter noget, er at ændre i topskatten?
Det har Konservative sagt et utal af gange, og derfor er det jo interessant at vide, om Det Konservative Folkeparti fortsat mener det, for vi har jo fået udbasuneret i dag, at den her aftale gælder, indtil en af parterne siger den op.
Derfor er jeg meget interesseret i at vide, om Det Konservative Folkeparti fortsat vil forfølge sin oprindelige politik, og om vi dermed kan forvente, at Det Konservative Folkeparti vil opsige den aftale efter et kommende valg, hvor der er mulighed for nye alliancer osv.
Derfor er det interessant med et svar på, om man har ændret politik, eller om vi kan regne med, at Det Konservative Folkeparti er på banen den dag, vi skal arbejde med det egentlige problem, nemlig topskatten.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-09-06:
Så kan jeg forstå, at topskatten heller ikke er en del af det videre forløb, uagtet hvordan det her forløb og den her proces så har set ud – og det har ikke været noget kønt syn.
Mit spørgsmål til den konservative ordfører er så: Det her med at mure sig inde sammen med Dansk Folkeparti med henblik på at lave en skattepakke, hvor man ikke har sine egne prioriteter med hensyn til topskat og den slags ting med, er det udtryk for den form for politik, som De Konservative gerne vil føre i den resterende del af valgperioden?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-06:
Vi mener, at vi har lavet en fornuftig aftale, hvor vi hæver energiafgifterne som en del af finansieringen af skattepakken, og vi har ikke nogen aktuelle planer om at gå videre med at hæve de grønne afgifter.
Derfor kan man sige, at det ikke er indeholdt i det videre forløb.
Energiafgifterne er en del af finansieringen, ligesom spørgsmålet om arbejdsmarkedsbidraget er en del af forløbet, og det er det, der er det aktuelle på nuværende tidspunkt.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2007-09-06:
Det synes jeg selvfølgelig lyder ganske fantastisk og som en god idé.
Men flere steder, f.eks. i Region Hovedstaden, er det sådan, at man har vurderet, at man mangler 19-25 CT- og MR-scannere, og at der også er 25-50 pct. af den nuværende vognpark af scannere, der skal udskiftes.
Det kræver jo nye penge, og det kræver mere end de investeringer, som regeringen har lagt an til.
Derfor kunne det jo være interessant at høre, nu hvor Dansk Folkeparti går ind for, at der skal findes nye penge, hvilke størrelsesbeløb man så mener man vil gå til forhandlinger for at få.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-09-06:
Vi ved simpelt hen ikke endnu, hvor mange penge der er behov for, for at vi kan give det løft, vi gerne vil.
Det er vi ved at undersøge, og vi vil så selvfølgelig også komme med et mere konkret bud.
Vi har selvfølgelig et bud, hvad angår nogle mere afgrænsede hjørner, der altså omfatter nogle af de kræftsyge.
Vi har vurderet, at det er 300 mio. kr., hvis vi skal kunne løfte det inden for de kategorier.
Så vil jeg dog i forhold til den der kræftdiskussion sige, at det har været paradoksalt for mig at følge Socialdemokraternes ageren i forhold til de kræftramte.
Jeg kan simpelt hen ikke mindes et eneste udspil til finanslov inden for de senere år, hvor Socialdemokratiet har foreslået flere penge til kræftområdet.
Derfor har det altså været mærkeligt at følge de sidste 2 måneders debat, hvor Socialdemokraterne pludselig harcelerer over, at andre ikke har gjort det godt nok.
Selv om man ikke selv har leveret noget som helst, men bare har kunnet se på, at vi andre har leveret, giver man alligevel os kritikken.
Jeg tror altså, at der er noget i den socialdemokratiske tankegang, man skal gøre sig ekstra umage for lige at vende en ekstra gang.
Ole Sohn (SF), 2007-09-06:
Man skal aldrig være bleg for at kvittere over for en politisk modstander, når vedkommende har opnået en sejr.
Jeg synes, det må være en glædens dag for Det Konservative Folkeparti, fordi det med 18 mandater er lykkedes at få gennemtvunget, at regeringen bruger 10 mia. kr. til ufinansierede skattelettelser, som gavner dem, der i forvejen har de bedste økonomiske forudsætninger, og som ikke gavner dem, som ingenting har.
Jeg synes også, det er interessant, at Det Konservative Folkeparti har fået ind i skatteaftalen, at der ikke skal være flere topskatteydere.
Hvis man tager de seneste år, så kommer der 35.000 flere topskatteydere om året, men Danske Bank har beregnet, at der fremover kun vil komme 10.000.
Hvor skal de 170 mio. kr., det koster årligt, tages fra, hvis der ikke må komme flere topskatteydere?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-09-06:
Vores vurdering er, at der er behov for ekstra midler til at løse den specielle opgave, det er, at vi sørger for, at de kræftramte får en bedre og hurtigere behandling.
Vi vil meget nødig se, at man skal prioritere de kræftramte, ved at man så skal nedprioritere andre.
Jeg nævnte også lige for et øjeblik siden, for at nævne det som eksempel, at vi synes, at de ældre medicinske patienter har for dårlige vilkår.
Noget er møntet på, at sygehusene simpelt hen er blevet for gammeldags, altså at indretningen er for dårlig og der ikke er plads nok og den slags.
Så vores vurdering er, at det samlet set betyder, at vi taler om nye penge.
Ole Sohn (SF), 2007-09-06:
Jeg mener, der er grund til at rose Det Konservative Folkeparti, for det var jo alene Det Konservative Folkeparti, som ønskede, at der skulle gives skattelettelser.
Venstre har sagt, at de ikke skulle gives, men så rystede statsministeren lidt på hånden og tilføjede: i hvert fald kun til de laveste indkomster.
Udtrykket de laveste indkomster er så blevet ændret til de lavestlønnede.
Og Dansk Folkeparti sagde kategorisk, at der ikke ville blive tale om skattelettelser, før velfærden var på plads.
Men Det Konservative Folkeparti fik sin vilje.
Det eneste, man kan sige, er, at Det Konservative Folkeparti også fik sin profil med, hvor de bedst stillede får de store skattelettelser, og pensionisterne får nul.
Måske kan de købe en enkelt pakke Ga-Jol, men mere bliver det ikke til.
Det Konservative Folkeparti har virkelig fået sin profil igennem, og det synes jeg er fint.
Det, man måske kunne have ønsket, var, at De Konservative havde tænkt lidt mere på dem, som kommer til at betale for det.
Det er dem, der bl.a. kommer til at opleve en manglende velfærd på ældreområdet.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-06:
Vi synes, at den skattepakke, der er vedtaget, har den rigtige profil, og vi vil gerne kvittere over for Venstre og Dansk Folkeparti for samarbejdet om det her.
Vi synes, at det er det rigtige, der er vedtaget, og vi står naturligvis hundrede procent ved aftalen.
I aftalen står der jo bl.a., at vi har stoppet for stigningen i antallet af topskatteydere, at vi har sat en prop i, hvad angår antallet af topskatteydere, og at et stort antal personer slipper for at betale mellemskat.
Det mener vi er ordentligt og ansvarligt.
Det giver et øget arbejdsudbud på 7.000-8.000 personer, og det er det, der er behov for.
Derfor er det en fornuftig og afbalanceret skattepakke, vi har vedtaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-09-06:
Jeg synes, at man i allerhøjeste grad kan sætte spørgsmålstegn ved, om tingene er finansieret ansvarligt, jævnfør Nationalbankens kritik i sidste uge, som den konservative ordfører også er udmærket bekendt med.
Den konservative miljøminister har tidligere været ude at sige, at grønne afgifter skal stige i fremtiden.
Det synes vi i Det Radikale Venstre er spændende, fordi vores egne ideer til skattereformer i allerhøjeste grad går på at hæve grønne afgifter med henblik på at kunne sætte indkomstskatten ned.
Er det fortsat konservativ politik, at grønne afgifter kan og skal sættes i vejret med henblik på at sætte indkomstskatten ned?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-06:
Jeg vil gerne sige, at Det Konservative Folkeparti har haft en vision på skatteområdet.
Den har været bærende for vores indsats, men resultatet er jo et fælles resultat.
Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti har lavet en skattepakke, som er fuldt finansieret, og som indeholder en række elementer, og den står vi sammen om.
Det er da selvfølgelig dejligt, at man roser Det Konservative Folkeparti, men det er jo ikke Det Konservative Folkeparti, der alene har lavet den her aftale.
Det er en aftale, vi har lavet sammen med de to andre partier, og som betyder, at 575.000 personer slipper for mellemskatten.