Annette Vilhelmsen (SF), 2012-11-29:
Tak for ordet og alle de mange positive og velbegrundede bemærkninger.
Mere konkret gennemfører vi bl.a. en ny tilgang til håndhævelse af solvenskrav, vi etablerer tilsyn med fastsættelse af referencerenter og opretter Det Systemiske Risikoråd, samtidig med at vi gennemfører en sammenlægning af Det Finansielle Virksomhedsråd og Fondsrådet.
Derudover indføres der regler som følge af internationale regelsæt, herunder EU-forordninger og EU-direktiver, som følger op på den finansielle krise.
For så vidt angår forslaget om indførelse af ny tilgang til håndhævelse og solvenskrav, indebærer det, at et pengeinstituts manglende efterlevelse af det individuelle solvensbehov i første omgang alene har dispositionsbegrænsende virkning.
Det betyder, at manglende efterlevelse af solvensbehovet ikke umiddelbart udgør et grundlag for en lukning af instituttet, sådan som det ville være tilfældet i dag.
Et pengeinstitut vil i stedet for blive mødt med krav om at indsende en genopretningsplan, indføre forbud mod udbetaling af udbytte, bonusser m.m.
Den nye tilgang indebærer en mere afbalanceret og tålmodig tilgang til pressede pengeinstitutter, som på den måde får bedre tid til at reetablere deres kapitalgrundlag.
Finanstilsynet vil derfor følge et sådant pengeinstitut tæt og i sidste ende fortsat have mulighed for at reagere ved at trække tilladelsen tilbage og dermed lukke instituttet, hvis der ikke er fornøden fremdrift i genopretningen.
Når det gælder fastsættelse af referencerenter, som er den rentesats, som et pengeinstitut er villig til at låne penge ud til en anden bank for, foreslår vi, at der skal føres tilsyn med det.
Lovforslaget tager sit afsæt i Erhvervs- og Vækstministeriets CIBOR-redegørelse fra september i år.
I redegørelsen måtte vi konstatere, at systemet til fastsættelse af CIBOR-renten har en række svagheder, samt at pengeinstitutternes egenkontrol og procedurer har været utilstrækkelige.
Da CIBOR-renten er en helt central referencerente for finansielle virksomheder såvel som erhvervsvirksomheder og husholdninger, har det naturligvis stor betydning, at fastsættelsen af CIBOR-renten er retvisende, og at vi kan have tillid til renten.
Derfor indfører vi med lovforslaget et offentligt tilsyn for at sikre en stærkere kontrol med ikke bare fastsættelsen af CIBOR-renten, men også fastsættelsen af øvrige referencerenter.
Fremover skal Finanstilsynet føre tilsyn med, at rammerne for fastsættelse af referencerenter er betryggende og at stillerne af renten på tilstrækkelig vis kan redegøre for de forhold, der ligger til grund for indberetninger til referencerenterne.
I den forbindelse får Finanstilsynet mulighed for at indsamle materiale, der vedrører forhold, der ligger tilbage i tiden.
Det skyldes, at Finanstilsynet skal have mulighed for at undersøge, om CIBOR-renten har været retvisende eller ej, og om der eventuelt skal ske en opfølgning på det grundlag.
Hensigten med lovforslaget er, at Finanstilsynet bliver i stand til at udføre et helhedsorienteret tilsyn med, om rammerne for fastsættelse af referencerenter er betryggende.
Som jeg nævnte indledningsvis, er det vigtigt, at vi i Danmark har fokus på systemiske finansielle risici.
Derfor etableres Det Systemiske Risikoråd.
Rådet skal have en rådgivende funktion, og det skal adressere systemiske risici på det finansielle område, som vi f.eks. har set med boligbobler.
Rådet vil således skulle identificere og overvåge systemiske finansielle risici med henblik på at tage initiativer til at imødegå, at sådanne risici opstår.
Rådet vil kunne udtale sig om finansielle forhold, som efter rådets vurdering kan lede til opbygning af systemiske risici og dermed true den finansielle stabilitet.
Rådet vil i den sammenhæng kunne komme med observationer, advarsler og henstillinger om initiativer på det finansielle område, hvilket kan reducere eller forebygge opbygningen af systemiske risici.
Henstillingerne vil som hovedregel blive offentliggjort, og såfremt disse ikke følges, skal der offentligt redegøres for baggrunden herfor i overensstemmelse med følg eller forklar-princippet.
Etableringen af Det Systemiske Risikoråd lever op til henstillingerne fra Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici, ESRB, fra december 2011.
Derudover har flere EU-lande såsom Storbritannien og Tyskland taget initiativ til at styrke håndteringen af systemiske risici.
Med lovforslaget sker der endvidere en sammenlægning af det Finansielle Virksomhedsråd og Fondsrådet til et nyt råd, som kaldes Det Finansielle Råd.
Det skal behandle principielle sager inden for lov om finansiel virksomhed.
Rådet skal i udgangspunktet varetage de samme opgaver som de nuværende råd, men med sammenlægningen opnås en optimering af ressourceforbruget.
Med ændringen sikres det også, at rådets medlemmer fremover bliver udpeget i kraft af deres professionelle kompetencer og personlige egenskaber frem for i kraft af at være repræsentanter for interesseorganisationer.
Der indføres endvidere mulighed for at oprette et underudvalg til Det Finansielle Råd, som skal forberede sager vedrørende regnskabskontrol.
Forslaget om sammenlægning af rådene skal ses i sammenhæng med forslaget om at etablere Det Systemiske Risikoråd.
Med en sammenlægning sikres det, at der fremover er et samlet råd, der behandler sager rettet mod enkelte banker, mens Det Systemiske Risikoråd mere beskæftiger sig med generelle systemiske risici.
Til sidst vil jeg nævne, at der med lovforslaget tillige indføres en række regler som følge af et internationalt regelsæt, herunder en række EU-forordninger.
Forordningerne har direkte virkning i Danmark, men indeholder bestemmelser om, at medlemsstaterne skal udpege kompetente myndigheder, der skal føre tilsyn med overholdelsen af reglerne, og at der er sanktioner for overtrædelse af disse.
Med lovforslaget sikres det, at Finanstilsynet kan føre tilsyn med og sikre håndhævelse af disse forordninger.
Jeg ser frem til en konstruktiv udvalgsbehandling.