runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-10-24:
Det er sådan set meget passende, at vi behandler det her lovforslag lige efter det, vi har været igennem, for ligesom ved det foregående lovforslag er der tale om, at vi nu får rettet op på en lang række steder, hvor vi får gjort tingene lidt mere klare, retfærdige og logiske, så det er jo sådan set ganske fornuftigt.
Lad mig kort tage nogle af de centrale elementer i forslaget og sige, hvorfor vi i Venstre bakker op om dem.
Det er særlig noget, der har været fokus på i tyndere befolkede egne af landet, nemlig at man er sikker på, at man ikke skal farte meget langt for at hente nummerpladerne, og at der er rig mulighed for, at folk kan blive godkendt som nummerpladeoperatør.
Det skulle gerne give en lettere sagsbehandling og nogle fordele for folk inden for branchen.
Ellers drejer forslaget sig om, at politiet får bedre adgang til at kontrollere, at registreringsafgiften er betalt, og at der bliver adgang for alle til køretøjsregisteret om de tekniske forhold, synsforhold og forsikringsforhold, der er gældende.
Et lille område, som nogle særlig entusiastiske mennesker er meget optaget af - og som jeg sagtens kan forstå har virket meget besynderligt - er motorcykler med sidevogne.
Det har været sådan, at hvis der blev monteret en sidevogn til en motorcykel, var det en helt ny afgiftsmæssig situation, på samme måde som hvis man havde afmonteret en sidevogn.
Nu bliver det sådan, at der ikke skal ske genregistrering, og det giver rigtig god mening.
Jeg er helt sikker på, at der er nogle, der har oplevet problemer på det her område, og som nu glæder sig over, at reglerne bliver lidt mere logiske.
Et andet element, som vi også tidligere har beskæftiget os med, er eksport af biler, hvor vi har strammet reglerne op, så vi er sikre på, at vi ikke får sendt en godtgørelse af sted, der ikke står mål med køretøjets sande værdi.
En måde at styrke den indsats yderligere på er at sikre, at de biler, der skal eksporteres, og som der dermed skal godtgøres registreringsafgift for, er i køreklar tilstand.
Der bliver også en ændring vedrørende nedvejede varebiler, som sidestilles med andre varebiler, også ved eksport.
Endelig har forslaget også et regelsæt med om prisen på papegøjenummerplader til varebiler, der er anmeldt til privat eller blandet privat og erhvervsmæssig brug.
Det er et rigtig godt lovforslag, der rydder op og forenkler og præciserer, så det kan vi i Venstre støtte.
Og jeg har lovet at hilse fra den konservative skatteordfører og sige, at Det Konservative Folkeparti også støtter forslaget.
Jesper Petersen (SF), 2008-10-24:
Jeg skælder absolut ikke ud på de skattemedarbejdere, som gør et kæmpestort og rigtig godt arbejde.
Problemet er jo, at der er for få af dem, og at regeringen på samme tid, som man iværksætter en kæmpe fusion og giver dem de opgaver, som skatteministeren nævnte, siger, at nu barberer vi, nu skal der skæres 8 pct. om året.
Medarbejdertallet rasler ned, og der er for få mennesker til at løse de opgaver, der ligger.
Derfor ser vi de kommunale restancer stige, som skatteministeren selv skriver i sine opgørelser.
Det er ikkeinddrivelig gæld, som skattemedarbejdere siger at de for at overholde måltallet bruger tid på at finde frem i stedet for at lave reel inddrivelse, ligningen er under kritik, og kontrollen er ikke god nok.
Indsatsstrategien kan være fin mere information og forebyggelse - men hvis der ikke bagved er nogen, der rent faktisk kontrollerer, at der er ressourcer til at føre den ud i livet, så kommer det ikke til at virke ordentligt.
Kristian Jensen (V), 2008-10-24:
Jeg har sådan set forstået på de udmeldinger, som Socialdemokraterne er kommet med efter de indledende drøftelser på finanslovforhandlingsområdet, at man ikke fra Socialdemokratiets side mente, at der var noget at komme efter.
Nick Hækkerup (S), 2008-10-24:
Jeg er ked af, at ministeren ikke har fundet tid til at læse vores finanslovforslag.
Nogle ville måske sige, at bemærkningen var arrogant.
Det vil jeg ikke gøre mig til dommer over.
Jeg vil bare sige, at det kunne være, at man skulle ændre retorikken fra »der er ikke noget at komme efter« til en mere åben retorik om et samarbejdende folkestyre, hvor der måske var noget at komme med.
Kristian Jensen (V), 2008-10-24:
Jeg har nu ikke brugt meget tid på at studere Socialdemokratiets forslag til finanslovoplæg.
Jeg har ikke følt det som værende særlig relevant og har heller ikke tænkt mig at bruge meget tid på det fremadrettet.
Nick Hækkerup (S), 2008-10-24:
Tak for det.
Det er jo fuldstændig rigtigt, som ministeren siger, at den regulering, der er fremlagt i dag, er Socialdemokratiet enig i.
Det er også fuldstændig rigtigt, at det omstændighederne taget i betragtning ville virke underligt at dele det op i ni selvstændige lovforslag.
Det, der var min pointe i den her sammenhæng, hang selvfølgelig sammen med noget af det, jeg sagde tidligere, nemlig at det jo er vigtigt, når vi vedtager reguleringer, at se, hvad det er for en virkelighed, de skal virke i.
Er der tale om reguleringer, som vi faktisk tror vil komme til at virke, eller er der tale om symbolpolitik?
Før ministeren nu fortæller, hvordan han har nærstuderet Socialdemokratiets finanslovforslag, skal jeg bare oplyse, at der er sat ressourcer og penge af til at forøge ressourcerne i SKAT.
Så hvis det er sådan, at man mangler en bro mellem regeringen og SF til at få ansat de ekstra folk, som skal til for at sikre ligning og inddrivelse, skal vi meget gerne være dem, som sikrer, at det kommer til at fungere også på det her punkt.
Kristian Jensen (V), 2008-10-24:
Jeg skal så bare komme med den korte kommentar, at da de nuværende regeringspartier var i opposition, fremlagde vi et ændringsforslag til finansloven, som naturligvis ikke var et helt nyt finanslovforslag, men et ændringsforslag, og i det ændringsforslag havde vi de ting med, som vi ville prioritere og arbejde for, for ellers kunne vi jo ikke tillade os at arbejde for andre udgiftskrævende forslag.
Jeg kan også sige, at hvis det skulle ske om mange, mange år, at de nuværende regeringspartier kom i opposition, vil det også være udgangspunktet igen.
Jesper Petersen (SF), 2008-10-24:
Jamen vi kan da godt fortsætte med det.
Jeg er ikke bekendt med, om regeringen, da den ikke var regering, men opposition - og måtte den tid komme snart igen - selv lavede komplette finanslovforslag og optrykte samtlige forslag, når man behandlede finansloven i Folketinget, men jeg har nu svært ved at tro, at det var den måde, det foregik på.
SF fremlægger inden længe en 2015-plan, hvor forslaget er finansieret.
Og jeg kan i øvrigt sige, at jeg er overbevist om, at det at få flere medarbejdere i SKAT ikke er noget, der på en lidt længere bane - længere tid end bare 1 år - skal betragtes som en større udgift, men nok snarere noget, der kommer til at være en indtægt for staten og samtidig give en bedre retssikkerhed.
Så det løfte, jeg tidligere afgav, om gerne at ville hjælpe skatteministeren med at finde midler til 1.000 medarbejdere mere i SKAT til de hårdtarbejdende kollegaer dér, står ved magt, det kan jeg garantere.
Kristian Jensen (V), 2008-10-24:
Det vil nu være en overdrivelse at sige, at jeg brugte en anselig mængde tid på at gennemlæse den pamflet, som SF kalder sit oplæg til finanslovforhandlingerne.
Jeg synes da, det er et mærkeligt udtryk for nytænkning, hvis det er sådan, at SF på den ene side kommer med et oplæg, som de bruger til at bevise, hvor fantastisk økonomisk ansvarlige de anser sig selv for at være, og så på den anden side render rundt med en hel række udgiftskrævende forslag - og på hr. Jesper Petersen kan jeg forstå, at det må være sådan, det er.
Når man ikke medtager alt, men har en række andre udgiftskrævende forslag, kan vi altså ikke bruge SF's oplæg til finansloven til at vurdere, hvorvidt man reelt er blevet økonomisk ansvarlig.
Og det ligger vel egentlig også i god tråd med den hidtil førte politik fra SF's side.
Så jeg vil egentlig bare fastholde, at jeg sådan set forventer, at man i sine publikationer optrykker det, der er partiets politik, og ikke har det drysset rundt alle mulige andre steder.
Jesper Petersen (SF), 2008-10-24:
Jeg må udtrykke min glæde over, at SF er blevet så stort, så vigtigt og så regeringsparat et parti, at regeringen er begyndt virkelig at nærstudere og bruge anselige mængder tid på at gennemgå vores forskellige forslag.
Det er jeg meget, meget glad for, for det siger jo noget om, at man er blevet vigtigere.
Skatteministeren er selvfølgelig bekendt med, at når vi her i Folketinget behandler finansloven og laver finanslovforslag, laver man ikke i sit eget forslag en helt komplet ny finanslov, og derfor må skatteministeren leve med, at ikke samtlige SF-forslag på alle områder er at finde i SF's finanslovforslag.
Men jeg kan berolige skatteministeren med, at han i SF's økonomiske plan, der er under udarbejdelse, vil kunne finde det her, så han også på skrift kan se, at vi altså mener det alvorligt, når vi siger, at det er vigtigt, at der er medarbejderressourcer nok i SKAT til at varetage de opgaver, som de skal varetage, med en ordentlig inddragelse, en ordentlig ligning og en god retssikkerhed for borgerne.
Kristian Jensen (V), 2008-10-24:
Jeg har kendskab til flere, der mener, at skulle jeg en sjælden gang erklære mig enig med hr. Frank Aaen, er jeg garanteret på forkert spor.
Nu kan jeg så forstå, at hr. Frank Aaen har det lidt tilsvarende, og at hr. Frank Aaen mener, at når jeg foreslår noget positivt, er hr. Frank Aaen nervøs, fordi der må være noget, hr. Frank Aaen har overset.
Det synes jeg er en ganske naturlig reaktion med så vidt forskelligt udgangspunkt med hensyn til verdensopfattelse, som hr. Frank Aaen og jeg har.
Men det kan alligevel være et forsøg værd at forsøge at berolige hr. Frank Aaen
: Med lovforslaget her besluttes der ikke at gennemføre en privatisering, det er besluttet at gennemføre en delvis privatisering af nummerpladehåndteringen.
Det, der vedtages med lovforslaget her, er de rammer, der så skal være, og efter hvilke kriterier de, der som private operatører har lov til at ligge inde med nummerplader, skal udvælges.
Så hvis det er de mange positive ord om privatiseringen, skal hr. Frank Aaen ikke gøre sig forhåbninger om, at et nej til det her lovforslag vil kunne stoppe en delvis privatisering, den er allerede vedtaget.
Jeg har ikke så meget at sige til det konkrete indhold i lovforslaget, det er blevet ganske glimrende gennemgået af op til flere ordførere.
Hr. Nick Hækkerup gjorde sig en kende spydig over antallet af regler, der vedtages, og også antallet af regler, der samles i et lovforslag.
Desuden noterede jeg egentlig ikke i forbindelse med spydigheden om antallet af regler, at hr. Nick Hækkerup var uenig i nogle af reglerne.
Og jeg har i hvert fald konstateret ved at lytte bredt, at langt de fleste partier her i Folketinget mener, at regelsættet, som vi lægger frem her i lovforslaget, er bedre end det eksisterende regelgrundlag, og det er jeg glad for.
SF fortsatte med i en sidemærkning til en diskussion, vi havde om et tidligere lovforslag, at nævne antallet af medarbejdere i SKAT.
Jeg benyttede mig af de muligheder, der nu er, for lige i mellemtiden at nærstudere SF's ændringsforslag til næste års finanslov for lige at undersøge, hvor mange penge SF egentlig har sat af til at ansætte flere skattemedarbejdere.
Men der må da være sket en fejl i den udgave, der ligger på SF's hjemmeside, for jeg kan ikke i den udgave, der ligger på SF's hjemmeside, finde en eneste krone afsat til flere medarbejdere i SKAT, og så hører det bare ikke sammen med det udgangspunkt og den tone, som hr. Jesper Petersen har haft her i dag i forbindelse med, hvor vigtigt det er at ansætte nogle flere, når ikke der er afsat en eneste krone.
Så jeg håber, at hr. Jesper Petersen kan berolige mig med, at det må være et helt forkert oplæg.
For det kan vel ikke være sådan, at hr. Jesper Petersen udtaler sig i modstrid med det oplæg, hans parti har lagt frem.
Jeg takker for den brede tilslutning, og jeg håber, at selv Enhedslisten vil være med til at stemme forslaget hjem ved tredjebehandlingen.
Frank Aaen (EL), 2008-10-24:
Vi er ikke helt afklarede i forhold til, hvad vi vil stemme til det her lovforslag.
Men udgangspunktet er negativt, og det er, fordi når en liberal skatteminister siger, at her er et godt forslag, hvor hovedformålet er at fremme privatisering, siger vi umiddelbart i Enhedslisten, at vores hovedformål er at undgå privatisering.
Og selv om der i virkeligheden er andre udmærkede og meget simple ændringsforslag i det her meget omfattende lovforslag, tror jeg, at det peger i en negativ retning, men vi giver en endelig melding inden tredjebehandlingen.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-10-24:
Ministeren fremhæver i fremsættelsestalen, at det primære formål med forslaget er at forberede digitaliseringen og den delvise privatisering af registreringen af køretøjer, den såkaldte digitale motorregistrering.
Det er et formål, som har Det Radikale Venstres fulde sympati.
Vi mener, at det er rigtigt at gå den vej, og at der er betydelige gevinster at hente.
Forslaget har jo været sendt i omfattende høring, og der er i høringssvarene nogle forskellige kritiske bemærkninger.
Vi må under udvalgsarbejdet nøje se til, at vi får gennemarbejdet de indvendinger, der er fremkommet.
Men vort udgangspunkt er positivt.
Vi mener, at der er gevinster ved at gå den vej, som ministeren her foreslår.
Mikkel Dencker (DF), 2008-10-24:
Lovforslaget her har til formål at være med til at implementere den såkaldte digitale motorregistrering, som i fremtiden vil være en stor lettelse både for offentlige myndigheder og for den enkelte borger i registreringen af motorkøretøjer.
Desuden er der en længere række af små justeringer af området for motorkøretøjers registrering og reglerne deromkring, som bliver ændret med lovforslaget.
Noget af det, som vi i Dansk Folkeparti har lagt meget vægt på her i foråret, har været at få afskaffet den såkaldte klistermærkeordning til gulpladebiler, der må bruges til privat kørsel, og få den erstattet af nogle særlige nummerplader.
Der er vi jo glade for, at regeringen gik med til her i foråret at indføre såkaldte papegøjenummerplader til at dække det behov.
I lovforslaget fastsættes der også, hvad de her nye papegøjenummerplader skal koste, i det tilfælde at man omregistrerer en allerede eksisterende gulpladebil til papegøjenummerplader.
Desuden indføres der jo så også mulighed for, at private kan komme ind og se i de mest vigtige oplysninger, der ligger i motorregisteret, om køretøjer, og det er såmænd også ganske fint, at man kan se, hvornår et køretøj sidst har været synet, og hvor det er forsikret henne, hvis man skulle komme ud for uheld, eller hvis man står og skal købe køretøjet.
Alt i alt er der tale om en lang række af små fornuftige justeringer af lovgivningen for registrering af motorkøretøjer, så det er noget, som vi i Dansk Folkeparti kan bakke varmt op om.
Nick Hækkerup (S), 2008-10-24:
Det foreliggende forslag er bredt betragtet både fornuftigt og relevant.
Jeg skal ikke slavisk gennemgå de enkelte forslag, men blot give et par stykker af dem nogle kommentarer med på vejen. Forslaget om syn af køretøjer, der eksporteres, er relevant, fordi der i dag er betydelige muligheder for at snyde sig til en større afgiftsmæssig godtgørelse, end der er grundlag for, f.eks. ved en for høj værdiansættelse eller ved at påstå, at bilen er køreklar, selv om det ikke tilfældet.
Forslaget om prissætningen af papegøjenummerplader til kostprisen har også vores støtte, og det er jo, fordi ordningen med papegøjenummerplader vil give en mere robust form for synliggørelse på de varebiler, der må bruges privat, og fordi mærkningsordningen, som jo er forløberen for papegøjenummerpladerne, har haft en præventiv effekt og har styrket kontrollen med varebilernes anvendelse.
Så er der forslaget om at give politiet og SKAT hjemmel til at standse køretøjer og kontrollere, at de er registreret korrekt, at afgiften er betalt, som den skal, samt at føreren kan legitimere sig over for politiet og oplyse, hvem bilens ejer er.
Jeg tror, at man bredt har en opfattelse af, at antallet af biler på vores veje, der er indregistreret uden for Danmark, er stigende, og jeg tror, at de fleste folketingsmedlemmer løbende får oplysninger om, at det er muligt at misbruge de her regler.
Også forslaget om, at alle får adgang til såvel historiske som aktuelle oplysninger om registrerede køretøjers tekniske forhold, deres synsforhold og forsikringsforhold i det kommende køretøjsregister, støtter Socialdemokratiet.
Oplysningerne er relevante for såvel borgere som virksomheder, og det gælder navnlig i forbindelse med handler med biler. Af hensyn til privatlivets fred er det så anført i forslaget, at oplysninger om ejere og brugere af køretøjer ikke umiddelbart vil være tilgængelige via kørselsregisteret.
I den sammenhæng må man sige, at lovforslaget stikker hovedet i busken og i realiteten åbner for en mulighed, som det selv lægger afstand til.
Jeg synes, at vi i udvalgsarbejdet bliver nødt til at forholde os til, om det her er den rigtige måde at gøre det på eller ej.
Man kan med det her lovforslag som det sidste i dagens behandling i Folketinget sige, at den her samling skattemæssigt er åbnet på samme måde, som sidste samling blev afsluttet, nemlig med en meget stor reguleringsiver.
Substantielt er der tale om ni forslag indeholdt i det foreliggende forslag.
Opgjort på enkeltændringsforslag er der tale om i bare det her lovforslag - 107 nye lovændringer.
En af de mere omfattende ændringer sker oven i købet i en lovgivning, som til trods for sin vedtagelse i 2006 endnu ikke er trådt i kraft, nemlig muligheden for at autorisere forskellige virksomheder til at registrere køretøjer og uddele nummerplader.
Med de bemærkninger skal Socialdemokratiet kaste sig ud i en spændende kamp i endnu en - kan man roligt sige - toptunet reguleringssæson.
Hanne Agersnap (SF), 2008-10-24:
Det er bare for at takke for tilsagnet om at sende forslaget i høring til interessenter inden for SU-politik.
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-10-24:
Jeg sagde i mit svar til ordføreren i første omgang, at det hovedsagelig var rettet mod de gamle lån, og det gælder selvfølgelig også de nye, det er jeg ganske med på.
Jeg synes, det ville være fint, at vi under udvalgsbehandlingen får kigget på, hvad omfanget af det her er og får det belyst, men udgangspunktet er, at jeg synes, det er naturligt, at vi får ensartede regler.
Men vi kigger gerne på det i udvalgsbehandlingen, og så tager vi den derfra.
Line Barfod (EL), 2008-10-24:
Jeg går ud fra, at ordføreren er enig med mig i, at den eftergivelsesordning, der er i dag, ikke kun vedrører de statsgaranterede banklån, men at man i dag også kan få eftergivelse af statslån.
Derfor vil jeg gerne høre, om ordføreren vil være med til, at vi under udvalgsarbejdet ser på, hvad omfanget er, og hvad det er for nogle problemer, vi kan forudse, hvis man afskaffer den særlige eftergivelsesordning for studiegæld, som jo bl.a. gør, at man kun ser på skyldnerens egne forhold, at man har mulighed for straks at søge eftergivelse, hvis man bliver førtidspensionist, at man har mulighed for at have nogle regler for, at man normalt ikke skal betale mere end 15 år osv. Er ordføreren villig til, at vi ser på det, og hvis det viser sig, at der altså er nogle særlige grunde til at have en særlig ordning for studiegæld, så tager vi det ud af det her forslag?
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-10-24:
Den ordning, der er gældende nu, har i høj grad været målrettet de statsgaranterede studielån, der var gældende indtil 1993, og det er dér, hvor fokus har været.
Nu er der gået 15 år, og derfor er behovet måske knap så presserende, som det har været tidligere, og så vil jeg gerne slå fast, at der selvfølgelig er mulighed for eftergivelse af gæld efter de generelle regler, således at hvis man er fanget i en stor SU-gæld uden mulighed for at betale tilbage, så er der altså de generelle principper for, at man kan få eftergivet gæld.
Line Barfod (EL), 2008-10-24:
Jeg er enig i, at der er mange gode ting i det her lovforslag, men jeg vil gerne høre Venstre i forhold til det her med at afskaffe de særlige regler for eftergivelse af studiegæld.
Er Venstres ordfører enig i, at studiegæld er en helt anden type offentlig gæld end alle de andre typer gæld, vi snakker om man kan have til offentlige?
For om alle de andre typer offentlig gæld kan man sige, at folk ikke burde være kommet i gæld, men for studiegæld opfordrer vi faktisk de studerende til at tage lån, og der ligger derfor et helt andet rationale bag, at man også har mulighed for at få eftergivet studiegæld, hvis det nu viser sig, at man ikke får så høj en løn, eller man bliver syg, eller hvad der nu kan være årsag til, at man ikke er i stand til at betale tilbage.
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-10-24:
Historisk set
har reglerne for inddrivelse af borgernes gæld til det offentlige været placeret i en lang række forskellige love - hvert område sin egen lov.
Og med disse to forslag samles regelgrundlaget i én samlet lov.
Det skal sikre en mere effektiv og ensartet gennemsigtighed på området.
Forslagene ligger i forlængelse af en tidligere beslutning om at samle inddrivelse af gæld under Skatteministeriet.
Ud over at samle reglerne i én samlet lov, justeres visse inddrivelsesregler. I forhold til lønindeholdelse opdateres reglerne, således at lønindeholdelse fremover kan ske på baggrund af den aktuelle løn og ikke som i dag, hvor det sker på baggrund af oplysninger fra den seneste årsopgørelse.
Det er på grund af eIndkomstregistret, at det er muligt, og dermed er det de aktuelle lønforhold, der kan anvendes, når procentsatsen for lønindeholdelse skal opgøres.
Anvendelsesområdet for eftergivelse af gæld til det offentlige udvides, og det betyder bl.a., at der kan ske eftergivelse af sagsomkostninger i straffesager og af afsoningsomkostninger.
Fremover vil det være de almindelige eftergivelsesregler, der vil være gældende.
I Venstre er vi også meget optaget af, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Socialt udsatte med gæld til det offentlige har stået i den besynderlige situation, at en indkomstfremgang som følge af ordinært arbejde, revalidering eller lignende vil kunne blive fulgt op af et krav om at afdrage på en eventuel gæld til det offentlige, ofte i et omfang, som vil betyde, at det vil være en dårlig forretning at komme ud på arbejdsmarkedet.
Og det er jo helt ude i skoven.
Hvis folk, der gennem en længere årrække har været væk fra arbejdsmarkedet, igen har en mulighed for at komme ud på arbejdsmarkedet, skal det naturligvis kunne betale sig.
Som liberal synes jeg naturligvis, at enhver bør svare sit, sine forpligtelser, men hvis det offentlige system er indrettet således, at en tilbagebetaling af en eventuel gæld til det offentlige vil betyde, at man får mindre ud af at være på arbejdsmarkedet, er der altså noget galt.
Og derfor har regeringen indført en mulighed for eftergivelse af gæld til socialt udsatte.
Ordningen har desværre vist sig kun at blive benyttet i et temmelig begrænset omfang, og med det forslag, vi nu behandler, lægges der op til, at flere kan få gavn af muligheden for eftergivelse af gæld.
Så vi lægger i Venstre meget stor vægt på, at de offentlige systemer fremmer social mobilitet.
En gæld til det offentlige skal ikke være en bremse for, at socialt udsatte bryder ud af en fastlåst situation, og derfor bakker vi i Venstre naturligvis op om denne udvidelse.
Ellers indeholder forslaget en række ændringer af mere teknisk karakter, men alle med det formål at forenkle og samle reglerne i én lovgivning, og derfor støtter vi det naturligvis i Venstre, så vi siger ja til begge forslag fra skatteministeren.
Frank Aaen (EL), 2008-10-24:
Enhedslisten kan heller ikke tilføje andet, end at vi må støtte det her lovforslag, selv om vi ved, at skatteministeren nogle gange bliver helt nervøs, når også Enhedslisten støtter hans forslag, men det gør vi altså i det her tilfælde.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-10-24:
Det Radikale Venstre støtter denne ændring om indgåelse af tillægsaftale til den dansk-grønlandske dobbeltbeskatningsaftale.
Det er glædeligt, at Danmark og Grønland har kunnet blive enige om denne udmærkede justering af aftalen.