runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2011-12-15:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg kan forstå på Venstre, at Venstre er enormt glade for den europagt, som ligger efter aftalerne i sidste uge.
Så derfor vil jeg spørge Venstre, ligesom andre også har gjort, hvorfor Venstre ikke kan støtte en folkeafstemning.
Hvis man mener, det er en god politik, så er det vel også en politik, som danskerne skal have lov at sige ja til.
Så derfor vil jeg høre Venstre, om man frygter danskernes dom over den borgerlige økonomiske politik.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-12-15:
Tak for det.
Jeg synes, det er en interessant betragtning, at hvis det er en god politik, er det vel også en politik, vælgerne skal tage stilling til.
Så kan vi jo aflyse det repræsentative demokrati og gå hjem alle sammen.
Nu har vi altså valgt nogle mennesker til at sidde herinde og varetage lovgivningsprocessen, og det tror jeg er den mest hensigtsmæssige måde at gøre det på i stedet for at mødes ved tingstedet hver aften kl. 20.00.
Derfor har vi nogle regler for, hvad der skal og hvad der ikke skal sendes til folkeafstemning.
De regler skal overholdes, og vi er helt sikkert mange, der vil holde regeringen op på, at de regler bliver overholdt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2011-12-15:
Nu er det jo sådan, at vi før har haft folkeafstemninger, selv når juristerne ikke har vurderet, at der har været tale om suverænitetsafgivelse.
Vi er selvfølgelig alle sammen enige om, at hvis der er tale om suverænitetsafgivelse, skal det til folkeafstemning, men det kan jo tit være noget, jurister kan tygge længe på.
Det bliver spændende at se.
Jeg havde håbet, at regeringen bare ville afvise det som den borgerlige politik, det nu engang er, men det bliver også spændende at se, hvad der sker der.
I 1986 havde vi jo en folkeafstemning om det indre marked, og jeg vil bare høre ordføreren, om han ikke er enig i, at danskerne to gange har stemt nej til at være med i euroen og derfor egentlig godt kunne få lov at tage stilling til en så afgørende vigtig ting som den nye vej for Europa, som jo udstikkes i den her europagt.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-12-15:
Det kan jeg helt sikkert berolige hr. Nikolaj Villumsen med, men det betyder jo ikke, at alle andre ting, der vedrører Den Europæiske Union, skal til folkeafstemning.
Det er en spøjs analogi, når man siger, at når vi nu har sagt nej til euroen, må noget andet nødvendigvis til folkeafstemning.
Den sammenhæng kan jeg ikke rigtig se, og jeg deler ikke den opfattelse.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-12-15:
Den gode og helt klare indrømmelse her er, at det jo er et bud, og heller ikke Det Radikale Venstre fik al sin politik igennem.
Der er afsat 10 mio. kr. ekstra til det her formandskab.
Det er immer væk et relativt godt beløb i betragtning af den meget slunkne kasse.
Nikolaj Villumsen (EL), 2011-12-15:
Tak for det.
Nu er det jo sådan, at lige præcis landbrugsstøtten, som vi taler om her, skal genforhandles under det danske formandskab.
Jeg håber, at vi kan være enige om, at det ville være en fordel for på længere sigt at få det ønske fremmet, at den danske regering indtager en position, der hedder, at man ønsker at afskaffe landbrugsstøtten, i stedet for at man accepterer den og har en linje, hvor det gælder om at få flest mulige penge hjem til danske landmænd.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-12-15:
Jeg synes, at den danske regering indtager en rigtig fornuftig position, i og med at vi siger, at landbrugsstøtten skal reformeres.
Det er også det oplæg, der ligger.
Det er et meget ambitiøst oplæg.
Men vi vil heller ikke male os op i et hjørne, hvor ingen kan forhandle med os.
Vi må også være realister.
Det er jo bl.a. også en det danske formandskabs prioriteter at indarbejde udviklingsmål; at man altså hele tiden sikrer, at udviklingspolitikken bliver mainstreamet ind i bl.a. landbrugspolitikken .
Det er jeg rigtig glad for.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-12-15:
Ordføreren kaldte i september den daværende regerings EU-formandskabs-planer for – og jeg citerer – det vildeste discountformandskab, vi nogen sinde har stillet med.
Og så krævede De Radikale ellers, at der blev lagt 100 mio. kr. oven i budgettet.
Det er ikke rigtig sket, kan man sige.
Budgettet er stort set fastholdt, efter at De Radikale er blevet en del af den nye regering.
I stedet har man indført en fyringsrunde i Udenrigsministeriet.
Mener De Radikale så stadig væk, at det er det vildeste discountformandskab, vi nogen sinde har leveret?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-12-15:
Nej, det mener jeg bestemt ikke at man kan.
Men det er klart, at vi ikke kan få alle vores ønsker opfyldt, og det her er nok et af dem.
Per Clausen (EL), 2011-12-15:
Jeg synes altid, at det er spændende, når det i EU-debatter bliver beskrevet, hvilke ulykker der vil falde ned over os, hvis vi ikke tilslutter os et eller andet.
Jeg ved ikke, om hr. Jakob Ellemann-Jensen kan huske – ellers er jeg sikker på, at han kender nogen, der kan minde ham om det – hvordan debatten om euroen var i sin tid, debatten om, hvor mange ulykker der ville falde ned over vores hoved, hvis vi ikke kom med i euroen.
Og hvordan tror hr. Jakob Ellemann-Jensen at man ville have reageret fra tilhængerside, hvis vi havde sagt, at der ville ske det, at samtlige eurolandes kreditværdighed ville blive nedgraderet, mens Danmarks ikke ville blive det?
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad hr. Jakob Ellemann-Jensen ville have sagt til det argument dengang.
Det andet spørgsmål, jeg bare vil stille hr. Jakob Ellemann-Jensen, er: Mener han, at indførelse af automatiske sanktioner, hvis man ikke følger de regler, der er vedtaget i EU, kan gennemføres, uden at vi kommer i konflikt med vores euroforbehold?
Det synes jeg da også er lidt spændende at vide, for det er jo kernen i det, som er konsekvensen af hr. Jakob Ellemann-Jensens ubetingede tilslutning til den her europagt.
Lykke Friis (V), 2011-12-15:
Nu var ordføreren jo inde på vigtigheden af sprogkundskaber i den europæiske debat, i fransk og så også i dansk.
Så er der selvfølgelig også et tredje sprog: tysk.
Jeg sad og lyttede til, hvad Deutschlandfunk kunne berette om vores møde i Europaudvalget den anden dag, og det var under overskriften »Rückwärtsgang«, og det var Europakt »doch ohne Dänemark«.
Altså, er Danmark på vej tilbage, skal europagten alligevel være uden Danmark.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvad er egentlig ordførerens holdning – vi har også set det i Financial Times – til, at der sådan er usikkerhed i resten af Europa om, hvad Danmark egentlig mener i det her meget principielle spørgsmål, lige ganske kort tid inden Danmark sætter sig i formandskabsstolen?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-12-15:
Man kunne også sige, at det sammenholdt med de 100 mio. kr. er et relativt lille beløb.
Kunne man deraf udlede, at det måske – det blev sagt her den 13. september, så vidt jeg husker, altså tilfældigvis 2 dage før et folketingsvalg – var et lille drilleri til den siddende regering og ikke et reelt ønske fra Det Radikale Venstre?
Erling Bonnesen (V), 2011-12-15:
Jeg spurgte tidligere den socialdemokratiske ordfører, om man fra regeringens side var tilfreds med blot at være en slags protokolfører, for der syntes jo ikke sådan rigtig at være nogen nye initiativer.
Vi kan da også forstå, at regeringen selvfølgelig gerne vil have, at man kan få et godt formandskab nu i løbet af det næste halve års tid.
Det kan vi jo godt forstå; det havde vi også tidligere, og det vil vi også gerne se igen.
Så er det meget nærliggende at komme ind på det helt aktuelle spørgsmål, nemlig om De Radikale aktivt vil arbejde for og faktisk gerne vil melde ud: Ja, vi skal med i den her europagt rent politisk.
Det er fair nok, at der er nogle juridiske ting, der først skal afklares, men nu må vi have på bordet, hvad De Radikale rent faktisk synes: Skal vi med i den her europagt?
Hvad siger De Radikale til det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-12-15:
Tak for det.
Det er et rigtig godt spørgsmål.
Vi går såmænd stadig ind for at afskaffe landbrugsstøtten, men vi er også realistisk indstillet i forhold til at opnå kompromiser på tværs af 27 lande.
Vi tror ikke på, at det kan lykkes at afskaffe landbrugsstøtten, hverken i morgen, det næste år eller om 3 år.
Derfor arbejder vi hårdt for, at landbrugsstøtten for det første bliver skåret ned – der går lige nu rigtig meget mere til forskning og udvikling i det udspil, der ligger – og at der for det andet stilles grønne krav til en stor del af landbrugsstøtten.
Det synes jeg er en rigtig, rigtig god idé.
Det er ikke noget, som alle danske landmænd, skulle jeg hilse at sige, hilser velkommen, men det er den vej, vi skal.
Jeg er glad for, at det er det initiativ, der ligger på bordet.
Jeg tror, at det danske formandskab kan bidrage rigtig godt til, at det kommer videre.
Nikolaj Villumsen (EL), 2011-12-15:
Tusind tak for det og tak til ordføreren.
Jeg vil tale om en af de andre ting, som også skal diskuteres under formandskabet, nemlig EU's landbrugsstøtte, som jo skal genforhandles.
Der plejer vi jo at være enige her i Folketinget.
Alle partier har været imod landbrugsstøtten og er det på papiret sådan set stadig.
Enhedslisten og De Radikale har jo ofte påpeget, at den er til skade for verdens fattigste.
Nu kan jeg så forstå, at alle Folketingets partier undtagen Enhedslisten har den holdning, at det ikke er muligt at afskaffe landbrugsstøtten.
Så nu skal vi prøve at få mest muligt hjem til de danske landmænd.
De skulle nødigt snydes.
Så vil jeg bare gerne høre ordføreren, om ordføreren mener, at de fattige bønder i verdens fattige lande, som f.eks. Bangladesh og Cameron, har samme interesser som rige danske bønder.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-12-15:
Til det første, der blev sagt om, at der ikke er nogen nye initiativer, vil jeg sige, at jeg synes, at både statsministeren og europaministeren ridsede rigtig, rigtig mange af de opgaver, der ligger i formandskabet, op.
Men jeg er sådan set helt indforstået med, at det ikke er det danske formandskab, der skal komme med en lang liste over særlige danske kæpheste, som vi nu skal have ind på dagsordenen.
Det mener jeg ikke er en af de ting, der ligger i det at varetage formandskabet.
Der er en EU-dagsorden, som EU-landene er blevet enige om, og den skal vi løfte, og vi skal vise, at vi kan gøre det ordentligt, så vi får Europa tilbage på sporet for vækst og beskæftigelse.
Der var også et spørgsmål til, og jeg svarer gerne på det: Jeg er helt afklaret med, at det skal ske i god ro og orden.
Det, jeg helt tydeligt kan sige, er, at vi er glade for, at der er kommet en aftale.
Det er rigtig vigtigt for at sikre økonomisk stabilitet i Europa, og det er også vigtigt for den danske økonomi.
Erling Bonnesen (V), 2011-12-15:
Jamen jeg efterlyste sådan set ikke nogen særlige danske kæpheste, som man skulle arbejde med.
Men hvis man skal være formand for et foretagende, må det jo selvfølgelig være sådan i fællesskabets interesse, at man skal arbejde for nogle ting, og det er lidt derfor, jeg bruger det billede med, om man bare er tilfreds med at være protokolfører.
For der må jo være en mening med, at man sidder i formandsstolen, og der kan man vælge blot at være ordstyrer, eller man kan vælge at læne sig lidt frem i formandssædet og f.eks. sige: Ja, vi skal arbejde for at få så mange lande som overhovedet muligt med i den her europagt.
Der må jo ligesom være lidt mere skarphed og flere prioriteringer, eller vil man bare være protokolfører?
Det var sådan set også derfor, jeg spurgte, hvad man selv syntes.
Så det er da nogle fuldstændig aktuelle spørgsmål at få afklaret, og hvis det i givet fald er sådan, at man ønsker at komme med, så skal man have forudsætningerne i orden, og der kan vi jo forstå at den nye økonomiske politik fra regeringens side ikke opfylder kriterierne.
Så vil man feje for egen dør først?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-12-15:
Nu handler den her debat jo om formandskabet og ikke om finanspagten, og både statsministeren og europaministeren har opridset en række prioriteter for det her formandskab, nemlig et dynamisk, grønt, sikkert Europa, der opfører sig økonomisk ansvarligt.
Der er det selvfølgelig rigtig vigtigt, at vi har fået den her pagt på plads.
Vi skal finde ud af, hvad det betyder for Danmark, hvis vi skal tilslutte os, altså hvis vi skal tilslutte os det hele eller dele af det, og om vi skal tilslutte os.
Det har vi endnu ikke afklaret, fordi der endnu ikke ligger en juridisk aftale.
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-15:
Jeg undrer mig altid over, at man får et svar, når man spørger, om et parti er indstillet på at tilslutte sig.
Der synes jeg Venstre var rimelig klare i mælet.
Så kan vi altid diskutere, hvor jeg synes det ikke var så klart.
Men ordføreren siger, at man skal have en vurdering, så man kan finde ud af, om man skal tilslutte sig det hele eller dele af det.
Mit spørgsmål går vel egentlig på, hvorfor ordføreren siger sådan.
Er det, fordi man synes, at pagten er god – altså det hele, selv om den ikke er juridisk vurderet og det stadig væk er i overskriftsform og alt det her?
Synes man den er god?
Synes man det vil være godt for Danmark, eller synes man, at det kun er nogle punkter, og kan ordføreren så ikke udpege de punkter, der skulle være gode?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-12-15:
Det er af samme grund, som det, jeg svarede før, nemlig at vi er nødt til at få pindet ud, hvad der er de politiske, de økonomiske og de juridiske konsekvenser af aftalen.
Jeg kan sige helt klart og tydeligt, at jeg er glad for, at der er kommet en aftale i stand i Europa.
Som jeg sagde før, havde det været bedre, hvis vi havde kunnet samle Europa fuldt og helt, men det her er den næstbedste løsning.
Det er godt for dansk økonomi.
Det er rigtig godt, også for dansk økonomi.
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-15:
Det, som undrer mig, er, at der under punkt 9 i topmødeerklæringen ordret står, at vi er fast besluttede på at arbejde hen imod en fælles økonomisk politik.
Synes ordføreren, det er en god ting eller en skidt ting?
Jeg forstår det godt.
Det kan godt være, man kan skrive det fint med juridisk sprog, men så forstår jeg det ikke.
Så det her er faktisk klokkeklart.
Er det noget, ordføreren vil?
Er det noget, Radikale vil?
Er det noget, Radikale vil, når der under punkt 4 står, at det årlige strukturelle underskud generelt ikke må overstige 0,5 pct. af det nominelle BNP?
Og så står der lige nedenunder, at en sådan bestemmelse også indføres i medlemsstaternes retssystemer på forfatningsniveau eller tilsvarende niveau.
Synes ordføreren, synes Radikale, det er godt eller skidt?
Jeg forstår det godt, jeg behøver ikke en jurist til at vurdere det.
Og det er det, jeg bare savner et klart svar på.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-12-15:
Jeg synes, det er rigtig godt, at der er kommet en aftale i eurolandene, for det er det, der er, så vi får en ansvarlig linje i eurolandene.
Vi ved endnu ikke, hvad det kommer til at betyde for ikkeeurolande, herunder for Danmark.
Selv om jeg gerne ville være med, er vi det ikke, og det respekterer jeg fuldt og helt.
Derfor kan vi ikke sige præcis, hvad der allermest er i Danmarks interesse, men vi er rigtig glade for, at der er kommet en aftale.
Jens Joel (S), 2011-12-15:
Jeg kan bekræfte, at det hverken blev til nogen appelsin i Durban'en eller nogen solbrun krop.
Det foregik i et meget, meget kedeligt konferencecenter i meget, meget lang tid, og desværre var resultatet ikke helt, som vi havde håbet.
Men det var faktisk en udmærket oplevelse at være i Durban set med EU-briller, fordi EU faktisk var med til at skabe nogle af de fremskridt, der trods alt kom.
Og jeg tror også til en vis grad, at man kan gå ud med oprejst pande og sige, at EU jo netop har markeret, at vi er villige til at binde os for det, der hedder en 2. forpligtelsesperiode under Kyotoprotokollen – også selv om det kun bliver et lille udsnit af verdens lande, der kommer med i den.
Derfor har det jo også været en ambition – som det er anerkendt i Bruxelles og i Europa – at der faktisk både er god klimapolitik og god økonomisk politik i at gå forrest og vise vejen på det grønne område.
Anders Samuelsen (LA), 2011-12-15:
Venstres ordfører siger helt klart, at han ønsker, at Danmark skal deltage i en europagt, som kommer til – jeg forstod det sådan, at det var det, der var ønsket – at inkludere automatiske sanktioner over for medlemslande, som bryder de regler, som kommer til at ligge i pagten.
Automatiske sanktioner må betyde, at vi afgiver suverænitet.
Vil Venstres ordfører så også anerkende, at når det er tilfældet, skal vi også have en folkeafstemning?
Jens Joel (S), 2011-12-15:
Jeg har det dog med.
Jeg undskylder min nybegynderfejl her.
Jeg fremsætter et forslag til vedtagelse på vegne af Venstre, Socialdemokraterne, Radikale Venstre, SF og Det Konservative Folkeparti.
Det lyder som følger:
Forslag til vedtagelse »Danmark overtager formandskabet, mens EU står over for sin største udfordring nogensinde.
Den økonomiske krise vil være det altoverskyggende emne under formandskabet, og Danmark vil påtage sig en ansvarlig og konstruktiv rolle i de løsninger, der skal findes i lyset af den netop indgåede europagt for at sikre finanspolitisk ansvarlighed.
Derudover opfordrer Folketinget regeringen til især at: - fremme målsætningerne om vækst og beskæftigelse i EU, bl.a. gennem reformer af det indre marked - fremme målsætningerne om grøn vækst, fremme af energieffektivitetsdirektivet, en langsigtet energistrategi og en ambitiøs europæisk dagsorden for Rio+20 - fremme forhandlingerne om EU's fremtidige budget mest muligt samt arbejde for et restriktivt budget, hvor en større andel af EU's midler investeres i uddannelse, forskning, innovation og jobskabelse
- lede forhandlingerne om sikkerhed og tryghed for borgerne i EU.«
Det er sådan set ikke bare den politik, nemlig det at investere og skabe ny vækst, som regeringen gik til valg på.
Det er sådan set også den politik, som regeringen sammen med Enhedslisten har gennemført efter valget.
Så det er selvfølgelig klart.
Når hr. Per Clausen spørger, om jeg tror, at det her er løsningen, læser jeg ind i spørgsmålet, at hvis man gennemfører det her, kan man ellers lægge sig hjem i hængekøjen.
Jeg synes bestemt ikke, at det her er hele løsningen.
Netop derfor er det danske formandskab helt afgørende, fordi vi skal være med til at præge nogle af de andre ting, som ikke står i den her aftale, nogle af de ting, der fremadrettet kan skabe vækst og beskæftigelse.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Per Clausen i, at det har vi også brug for.
Må jeg slutte af med ...
Per Clausen (EL), 2011-12-15:
Er det derfor ikke lidt underligt, at Socialdemokraterne vil binde sig til et tæt samarbejde med Venstre og disse konservative magthavere ude i Europa, når man skal præsentere den politik, som skal være den socialdemokratisk ledede regerings bud på, hvordan et formandskabsland skal opføre sig?
Jens Joel (S), 2011-12-15:
Man skal huske, at i den nuværende situation, vi har i Europa, er der nogle meget akutte gældsproblemer, der skal tages hånd om.
Og når jeg siger, at jeg synes, det er godt for Europa, at man har fået lavet en aftale, er det jo, fordi jeg tror, at det er et helt fuldstændig afgørende fundament for, at vi kan komme videre, og at vi igen kan begynde at bevæge os i den rigtige retning.
Det er jo ikke det samme som at sige, at jeg er enig i hvad som helst, som hr. Lars Løkke, fru Angela Merkel eller en eller anden anden måtte finde på.
Det er bare for at sige, at jeg faktisk synes, at den aftale, der er blev indgået, har vist et lederskab, har vist en handlekraft og har vist et nødvendigt skridt på vejen til at genoprette den europæiske økonomi og til at sikre, at der bliver styr på butikken.
Det er klart, at vi stadig væk har en stor opgave at løse, for, som jeg også gjorde meget ud af i min ordførertale, kriser løses ikke alene ved at skære ned; de løses også ved at sikre, at vi i fremtiden investerer mere i jobskabelse, grøn energi og alle de her ting, som vi heldigvis med formandskabet har mulighed for at præge.
Per Clausen (EL), 2011-12-15:
Jeg er selvfølgelig lidt skuffet over, at hr. Jens Joel ikke klart kan sige, at man ikke vil være med, hvis betingelsen for at komme med i den her europagt er, at der bliver mulighed for at give flere, hurtigere og nemmere sanktioner mod Danmark.
Det har jeg forstået at Socialistisk Folkeparti har sagt, og jeg har forstået, at man er enig i regeringen.
Derfor er jeg skuffet over, at hr. Jens Joel ikke siger det.
Til et andet spørgsmål.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Jens Joel, om han ikke synes, det er lidt interessant, at når vi kommer til det politiske indhold af europagten, er han enig med Merkel, han er enig med Sarkozy, og han er enig, når EU-politikken skal formuleres, med hr. Lars Løkke, men han er ikke enig med de svenske socialdemokrater, han er ikke enig med de tyske socialdemokrater, og han er ikke enig med de franske socialdemokrater.
Er det ikke lidt underligt, at den danske socialdemokratisk ledede regering vælger at alliere sig med dem, som vil løse krisen ved at spare sig ud af krisen, i stedet for at alliere sig med dem, som ønsker at investere sig ud af krisen?
Jens Joel (S), 2011-12-15:
Jeg er meget enig i, at det er en meget vigtig problemstilling, og som ordfører på det her område er jeg også rigtig glad for, at den her debat bliver blandet ind i det.
Der er ingen tvivl om, at der bliver skelet til EU, og der er ingen tvivl om, og det har fru Lykke Friis også selv oplevet som minister tidligere, at det er utrolig afgørende, hvad EU gør.
Derfor er min fornemmelse fra det netop overståede topmøde, at der er stor villighed til i Europa at satse på det her område, at drive det fremad og hæve ambitionsniveauet.
Jeg kan ikke se, at vi skulle have nogen som helst grund til ikke at skubbe på den vogn, og derfor håber jeg også, at vi gør det i Danmark, og det er jo, fordi vi tror, det kan give os en fordelagtig position i Europa.
Lige så vel tror vi, at hvis vi presser på i Europa, kan det give os en fordel i forhold til resten af verden.
Så det er både klima- og erhvervspolitik, og jeg synes bestemt, at vi skal arbejde målrettet for at få så højt et ambitionsniveau som overhovedet muligt.
Lykke Friis (V), 2011-12-15:
Jeg kan bekræfte, at til klimatopmøder får man sjældent meget sol på maven eller i ansigtet – det gjorde jeg personligt heller ikke i Cancun.
Det, jeg sådan set var lidt ude efter, var, hvilke konsekvenser det her får for ambitionsniveauet, for jeg synes, at noget af det, der er vigtigt i den her debat, er også at komme lidt tættere på, hvad succeskriteriet egentlig er for regeringen på de forskellige punkter, som vi nu har hørt om.
Med de resultater, vi nu har set i Durban, ved vi jo, at vi ikke kommer i mål med hensyn til 2-graders-målsætningen.
Så hvad vil Danmark som formandskabsland reelt gøre inden for den her meget vigtige problemstilling?
Jens Joel (S), 2011-12-15:
Hvad angår det om, hvilken form for kriseløsning man gerne vil have, vil jeg sige, at vælgerne næsten lige er blevet spurgt, og at hr. Nikolaj Villumsen jo har fuldstændig ret i, at det, den nye regering har gjort, er noget andet end det, som den tidligere regering gjorde.
Vi er rigtig glade for og stolte af, at vi i regeringspartierne sammen med Enhedslisten har lavet en finanslov, som tager det alvorligt, at der også skal investeres for at skabe ny vækst og fremgang, det er ganske enkelt den bedste medicin i den nuværende situation, og det er heldigvis noget, vi gør med stor glæde og stolthed.
Det står heller ikke i modsætning til det at ville føre en ansvarlig politik.
Tværtimod.
Lige præcis den finanslov, som Enhedslisten og regeringen har indgået aftale om, er jo et udtryk for en ansvarlig politik.
Der er simpelt hen styr på butikken, og derfor kan vi også gøre, som vi gør.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-12-15:
Jeg er ikke i tvivl om, hvad regeringens linje er.
Regeringens linje er, at nu afventer vi de økonomiske, juridiske og politiske afklaringer af den her finanspagt for at se, hvordan et ikkeeuroland stiller sig i den sammenhæng.