runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2008-04-01:
Jeg kan bekræfte, at på en lang række områder er hr. Fabrin meget mere fornuftig end de Venstrefolk, der sidder her i Folketinget.
Han er indstillet på at foreslå nogle løsninger på de problemer, der er ude i kommunerne både på det sociale område og på det boligmæssige område, så jeg kan fuldt ud bekræfte det, fru Sophie Hæstorp Andersen her sagde.
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-01:
Jeg er ikke helt klar over, hvordan finansieringen skal finde sted, men det er i hvert fald ikke noget, Socialdemokraterne har sat penge af til i deres finanslovforslag.
Det er sådan, jeg ser det.
Så man kan sige, at Socialdemokraterne her kommer med et forslag, men ikke kommer med finansieringen af det, den må kommunerne selv finde ud af.
Det synes jeg egentlig er overraskende, taget i betragtning hvordan Socialdemokraterne har reageret på det sidste lovforslag, vi havde; der mente de ikke, at kommunerne kunne betale.
Jeg vil gerne spørge fru Sophie Hæstorp Andersen: Hvordan kan fru Sophie Hæstorp Andersen mene, at man kan have råd og løse problemerne på nogle områder, men ikke på andre rent boligmæssigt?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-01:
Nu er det jo sådan, at kommunerne i dag har mulighed for at lave en planlov, der skal sige, hvilke typer boliger eller erhverv eller hvilke andre formål de vil bruge den her grund til, hvis kommunerne ejer en grund.
Jeg kan bl.a. huske en meget berømt debat, der var om en bestemt byggegrund, som Københavns Kommune ejede i Brøndby, og hvor Brøndbys borgmester mente, at Københavns Kommune f.eks. kunne sælge den grund, så den kunne bruges til en muslimsk gravplads.
Og der var der så en stor diskussion om planloven, som kommunen havde vedtaget; om det var det, man ville bruge grunden til, om man fik nok indtægter osv. osv.
Det korte af det lange er jo, at en modnet byggegrund er et aktiv for en kommune.
Det er jo et spørgsmål om, hvor meget af dette aktiv, man vil bringe i spil.
Og der er det så, jeg siger, at det må man beslutte på demokratisk vis ude i den enkelte kommune.
Vi har nemlig stor tiltro til, at de mange mennesker, der rent faktisk stiller op for partierne og bliver valgt til kommunalbestyrelserne, godt kan finde ud af at træffe den her slags beslutninger, der handler om kommunernes økonomi.
Vi har stor tiltro til, at det skal de nok kunne styre, i modsætning til Venstre, som jo hele tiden mener, at der er flere opgaver, der skal centraliseres, og flere beslutninger, der skal tages på Christiansborg.
Vi mener faktisk, at kommunerne i dag har kompetencen til at sige: Vi mener, at det er så vigtigt for vores kommune, at vi kan tiltrække den her type folk, eller at der f.eks. er tag over hovedet til alle, der har brug for det i den her kommune, at vi godt vil bruge det her instrument - det betyder måske en lidt lavere indtægt på den her grund, end vi først havde beregnet, men vi er villige til at tage det tab på kommunens vegne.
Connie Hedegaard (KF), 2008-04-01:
Jeg ved ikke, hvem hr. Ole Vagn Christensen diskuterer med.
Jeg må sige, at jeg personligt overhovedet ikke føler mig ramt.
Jeg mener, at nogle af de ting, hr. Ole Vagn Christensen siger, bare er faktuelle, og det er det, jeg siger, også.
Det har ikke noget med praleri at gøre, det er bare en konstatering af, at alle partier i Folketinget har vedtaget en energiaftale, hvor der vil være en historisk stærk udbygning af vedvarende energi.
Det behøver slet ikke at gøre hr. Ole Vagn Christensen så vred.
Det var sådan set noget, vi alle sammen skulle være enige om, og da hr. Ole Vagn Christensens parti er en del af aftalen, tror jeg da også, hr. Ole Vagn Christensen har grund til at kunne glæde sig sammen med os andre over, at det er sådan, det forholder sig.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-01:
Jeg vil sige det på den måde, at det jo er sådan, at der som følge af regeringens politik i dag er rigtig mange kommuner, der efterhånden ligger inde med et rimelig godt, gedigent anlægsbudget, som de af forskellige årsager ikke har fået lov af regeringen til at benytte sig af.
Og der vil man da kunne forestille sig, at der i nogle af kommunekasserne vil være penge til at gå ind og træffe beslutninger om, at man vil tillade, at nogle af ens grunde sælges billigere.
Men som sagt har vi lige behandlet et forslag på det her område, der handlede om skimmelsvamp; der stod ministeren og sagde, at det skam drejede sig om en kan-bestemmelse og ikke en skal-bestemmelse.
Og så vil markedet finde sit rette leje, og nogle gange vil prisen blive lidt lavere end den, den måske ellers vil kunne blive solgt til.
Det vil jo så være den enkelte kommune, der skal bære tabet af den indtægt, den ellers kunne have fået på grunden, men det vil være en demokratisk beslutning, det vil være en beslutning, som medlemmerne af den enkelte kommunalbestyrelse tager på sig, fordi den ser, at den har en interesse i at kunne tiltrække nogle bestemte mennesker i kommunen og sikre, at der fortsat vil være en lang række mennesker, der har råd til at bosætte sig i den pågældende kommune.
Nu får Venstre det jo til at lyde, som om Ritt Bjerregaard skulle være den eneste borgmester her i landet, som har problematiseret det her med, at grundpriserne er høje.
Nu kender jeg selv en del borgmestre i omegnskommunerne, som sådan set er enige i det synspunkt.
Jeg vil høre hr. Frank Aaen, om ikke også han kan nikke genkendende til, at KL's formand, der jo er Venstremand og borgmester, hr. Erik Fabrin ham behøver vi vist ikke at kalde hr., men Erik Fabrin - også har været ude at sige, at maksimumsbeløbsgrænserne og grundpriserne er et kæmpeproblem for kommunerne rundtomkring, og at man vil gøre noget ved det.
Jeg kan da sige, at jeg selv har fundet et citat fra den boligpolitiske konference, som KAB holdt her i januar måned 2008, hvor man faktisk opfordrede ministeren til at kigge på området.
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-01:
Jeg kan forstå på hr. Frank Aaen, at han mener, at når en borgmester har lovet noget i en valgkamp, skal Folketinget træde til og sikre, at løfterne kan blive gennemført.
Er det sådan, at Folketinget rent faktisk skal tilsidesætte det mandat, det har fået fra hele befolkningen, og så gå ind på de præmisser, som en enkelt borgmester, der kun er blevet valgt i én kommune, stiller op?
Frank Aaen (EL), 2008-04-01:
Altså, hvis det er sådan, at der er et reelt problem i en kommune - og det er der altså, der mangler boliger, der er til at betale - bør Folketinget ikke forhindre den pågældende kommune i at løse det problem.
Der er altså nogle lovgivningsmæssige barrierer i dag, som gør, at kommunen ikke kan bidrage aktivt til at løse problemet.
Dem burde vi selvfølgelig afhjælpe her.
Der var engang, Venstre gik for at være et kommuneparti, som syntes, at kommunerne skulle have mulighed for at kunne løse de opgaver, som borgerne i området syntes de havde brug for at kommunen hjalp med.
Men desværre er Venstre blevet så ualmindelig topstyret, at man har lagt mange bånd ned over kommunerne og fastholder båndet her.
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-01:
Når han snakker om topstyring, vil hr. Frank Aaen så ikke mene, at det er en form for topstyring, hvis kommunerne kan sælge grunde til under markedsværdien og borgerne ikke har en jordisk chance for at vide, hvor mange penge de rent faktisk har støttet de forskellige projekter med?
Mener hr. Frank Aaen ikke, at det giver et gennemsigtighedsproblem for borgerne, fordi de ikke ved, hvad pengene rent faktisk er blevet brugt til?
Frank Aaen (EL), 2008-04-01:
Nu er det jo ikke topstyring, så længe vi bare giver kommunerne muligheden for at gøre det.
Så er der spørgsmålet om gennemsigtighed.
Der vil jeg da også foretrække, at man i stedet for at sælge lejer jorden ud til en billig pris, så kommunen har hånd i hanke med det på en måde, at borgerne også kan se, hvad der faktisk bliver givet af subsidier til de her almennyttige boliger, der så forhåbentlig bygges.
Jeg går ind for gennemsigtighed, men jeg går også ind for, at kommunerne får mulighed for at løse de opgaver, som kommunernes borgere vitterlig mener der er, og som kommunerne kan være med til at løse.
Anita Knakkergaard (DF), 2008-04-01:
Ja, det er til hr. Frank Aaen.
Jeg kunne se, at man troede, at Dansk Folkeparti måske gjorde det for at genere fru Ritt Bjerregaard, i forbindelse med at hun ikke kunne få bygget sine boliger.
Tværtimod, det her er slet ikke meningen.
Jeg kan bare ikke lide princippet med, at man kan sælge til under markedspris, altså at man kan sælge grunde til under markedspris, og at man, eventuelt ligesom de gør andre steder, kan leje ud til under markedspris.
Det, jeg gerne spørge hr. Frank Aaen om, er sådan set: Mener hr. Frank Aaen virkelig, at man kan sammenligne Københavns Kommune, der har 625.000 indbyggere, med f.eks. London - der er 7,5 million indbyggere i London, ikke?
Mener hr. Frank Aaen egentlig ikke, at det ville gøre det, hvis man havde boliger nok i omegnskommunerne?
Vi var netop på besigtigelsestur i Ishøj, hvor der var mulighed for at få boliger, og hvor der var en måneds ventetid.
Ville det ikke være fint nok, hvis man havde boligerne i udkanten af hovedstadsområdet?
Frank Aaen (EL), 2008-04-01:
Det der med det partipolitiske drilleri var ikke så meget møntet på Dansk Folkeparti som det var møntet på Venstres ordfører, som adskillige gange i sit indlæg refererede til, at man under ingen omstændigheder ville hjælpe Ritt Bjerregaard med at løse de boligsociale problemer, der er i København.
Det synes jeg er politisk drilleri, og det var det, jeg tog udgangspunkt i.
Hvad angår det andet, så lad os da bare tale om de muligheder, der måtte være for at kunne leje boliger andre steder rundt om København, det er jeg helt med på.
Men jeg går ikke ud fra, at Dansk Folkeparti mener, at der ikke er mangel på billige boliger i selve Københavns Kommune.
Sådan hørte jeg i hvert fald ikke det, der blev sagt før.
Der kan være andre muligheder, men er vi ikke enige om, at der er brug for flere billige boliger i København?
Anita Knakkergaard (DF), 2008-04-01:
Jo, jeg synes, det var rart, hvis vi kunne få lavet det sådan, at alle kommuner og ikke bare Københavns Kommune fik en mulighed for, at huslejen kunne sættes ned netop på den måde, som Dansk Folkeparti foreslår - ikke ved at bruge den anden lovgivning, men ved at vi eventuelt sætter procentsatsen ned, via at vi forlænger løbetiden på lånene.
For man skal efter min mening ikke belønne de kommuner - og der tror jeg da hr. Frank Aaen er enig som ikke har bygget tilstrækkeligt, mens de, der har bygget tilstrækkeligt, faktisk ikke på nogen måde bliver belønnet, tværtimod.
Frank Aaen (EL), 2008-04-01:
Jeg er åben over for mange forskellige metoder til at sørge for, at vi kan få billigere boliger i kommunerne.
Det er korrekt, at det jo ikke bare er København, men også en lang række andre kommuner landet rundt, det drejer sig om.
Men så må fru Knakkergaard også love mig, at Dansk Folkeparti ikke forlover sig med regeringen og lover aldrig nogen sinde at lave boligpolitik uden om regeringen.
For hvis der ikke bliver lavet boligpolitik uden om regeringen, sker der ingenting.
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-01:
Tak for spørgsmålet.
Venstre har helt klart et ønske om, at alle kan få en bolig.
Derfor er vi også i gang med at arbejde på at finde ud af, hvordan vi kan sikre, at der kan blive bygget flere almene boliger.
Det er bare ikke en løsning at gå hen og sige, at man vil give en støtte, som ikke kan ses nogen steder.
For det er en utrolig ugennemsigtig måde at løse problemerne på.
Boligerne bliver ikke billigere af, at det skal betales med skatteydernes penge.
Det er bare en anden måde at finansiere det på.
Det er interessant at finde en måde at skaffe boliger, som lav- og mellemindkomstgrupper har råd til.
Og derfor har vi jo bl.a. også sænket grundskylden, som kommunen skal betale, til 7 pct. Så vi er kommet med en masse gode forslag, og vi vil arbejde videre på dem for at skaffe de her billigere boliger.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-01:
Jeg prøver altid at lytte rigtig meget efter, når den konservative ordfører, hr. Knud Kristensen, siger noget, og det, jeg forstod på det, var, at det her var et totalt overflødigt forslag, fordi skimmelsvamp er lejerens skyld; det er lejeren, der ikke ventilerer ordentligt eller laver andre ting, der gør, at der er skimmelsvamp i ejendommen.
Og så er ansvaret jo placeret der.
Og når det drejer sig om byfornyelse, er det de private, der har ansvaret for at sørge for, at facaden og taget ikke er utæt, at grundvandet er ledt væk osv. osv., og så er der slet ingen grund til, at det offentlige skal gå ind her.
Det plejer at være meget, meget klasserent, og det forstod jeg også det var.
Skulle jeg forstå det sådan, at lovforslaget er totalt overflødigt, fordi det alligevel ikke retter sig mod de 10.000 boliger, som hr. Ole Vagn Christensen spurgte om?
Det virker næsten som en skrædder et vist sted.
Så derfor er det de helt rene linjer, hr. Knud Kristensen og Det Konservative Folkeparti kører efter.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-01:
For det første vil jeg godt takke Venstres ordfører.
Det er jo en klar udmelding, at man ikke ønsker at bygge billige boliger i Danmark, som borgerne har råd til at bo i.
For det andet er det jo også dejligt at høre, at man nu melder klart ud omkring de problemer, som de omkring 500.000 mennesker, der bor i hovedstaden, har med at finde ordentlige boliger, nemlig at det heller ikke er Venstres problem.
De kan rage dem en høstblomst.
Derudover må man så sige, at når man skal konkludere videre, er de 1,6 millioner borgere i Danmark, der bor i hovedstadsområdet, og som oplever nøjagtig de samme problemer, og hvis kommuner oplever de samme problemer med, at der ikke kan bygges billige boliger, heller ikke Venstres bord.
Det er da en klar melding fra Venstre om, hvad deres boligpolitik egentlig er.
Så mit spørgsmål er: Har vi overhovedet en boligpolitik i Danmark, eller er det det billede, som jeg nu har tegnet, der i virkeligheden er Venstres politik?
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-01:
Venstre kan ikke støtte dette beslutningsforslag fra Socialdemokraterne, ligesom vi heller ikke kunne støtte forslaget, da Socialdemokraterne fremsatte det sidste gang.
Forslaget er bl.a. et forsøg på at dække over Københavns overborgmester Ritt Bjerregaards løftebrud om 5.000 boliger til 5.000 kr. Overborgmesterens troværdighed hænger i laser, og nu skal partifællerne på Christiansborg så forsøge at få skylden lagt over på regeringen.
Det spil tager vi ikke del i i Venstre.
Hvis kommunerne må sælge grunde til under markedsværdien, når det drejer sig om alment boligbyggeri, er der tale om indirekte offentlig støtte.
Borgerne vil dog ikke kunne se, hvor meget støtte det almene boligbyggeri vil få, og det vil derfor ikke indgå i regnskaber eller lignende.
Det er altså en skjult støtte, og der er ikke brug for mere uigennemsigtighed på boligmarkedet.
Der er bygget flere almene boliger under VK-regeringen end under SR-regeringen.
I perioden 2001-2007 blev der i gennemsnit givet tilsagn om 8.000 boliger om året, mens der under SR-regeringen i 1990'erne i gennemsnit blev givet tilsagn om 6.800 boliger om året.
Venstre anerkender, at det er vigtigt at sikre kommunerne mulighed for at føre en aktiv boligpolitik, der sikrer, at borgere med lav- og mellemindkomster kan få en bolig.
Med L 44 har regeringen også givet mulighed for, at der kan bygges almennyttige boliger på lejet jord m.v.
Kommunerne har allerede i dag mulighed for at føre en aktiv boligpolitik, kommunerne har meget stor indflydelse på det almennyttige boligbyggeri, og kravet om kommunal medfinansiering er nedsat til 7 pct. her i 2008.
Der er stor støtte til almennyttige boliger i Danmark, og Socialdemokraterne vil her øge støtten ved at lade kommunerne sælge boliger til under markedsprisen.
Det lugter som sagt af et forsøg på at hjælpe overborgmester Ritt Bjerregaard med at sende aben videre efter hendes brud af sit valgløfte om 5.000 boliger til 5.000 kr.
I kommunalvalgkampen i 2005 sagde Ritt Bjerregaard intet om, at hendes forslag krævede hjælp fra Christiansborg.
Hun kunne løse alt selv, og det må hun gøre.
I Venstre vil vi ikke være med til at lade kommunerne give skjult støtte og sælge byggegrunde til under markedsprisen, og Venstre kan derfor ikke støtte forslaget.
Jeg skal lige sige, at den konservative ordfører ikke har mulighed for at være til stede, og at De Konservative heller ikke støtter forslaget.
Bente Dahl (RV), 2008-04-01:
Når jeg kører gennem landskabet, kan jeg heller ikke undgå at se de der forfaldne bygninger rundtomkring.
De pynter ikke, de giver indtryk af forfald og ødelæggelse og bringer uvægerligt mere ødelæggelse med sig.
I en ellers levende og aktiv landsby er det deprimerende med sådanne bygninger.
Ejeren bor måske langt væk og skal ikke selv gå og se på dem i det daglige, og så er der også de ejere, der lejer de forfaldne huse ud uden at sætte dem i stand, det er værre endnu.
Der er flere ordførere, der har været inde på den problematik, den behøver jeg ikke at uddybe.
De her huse ses i landdistrikterne, de ses ikke kun i Sønderjylland, hvor jeg bor.
I 2007 blev der behandlet et beslutningsforslag her i salen, der vedrørte skimmelsvampproblematikken.
Det, vi behandler i dag, omfatter mere end skimmelsvamp.
Der er en række redskaber i det her lovforslag, som går ud på at undgå forskellige former for forfald - en lang række redskaber.
De problemer, vi har i landdistrikterne,
skal løses.
Det er helt klart, at kommunerne ikke har tilstrækkelige redskaber nu til at korrigere.
L 110 giver nogle muligheder, men vi mener nu, at lovforslaget i grunden godt kunne være mere omfattende.
For det første mener jeg, at vi rimeligvis skulle sætte en undersøgelse i gang for at få afdækket det ordentlige, det reelle behov for, hvad det er for nogle områdefornyelser, vi snakker om.
Hvad er det, kommunerne skal have, hvad skal de have tilført?
Hvad er det for tiltag, der skal foregå derude, for at vi får løst problemerne?
Vi har hørt tallet 10.000, og vi har hørt andre tal, men det virkelige er, at vi ikke præcis ved, hvad det drejer sig om på landsplan.
Sådan en undersøgelse ville være ønskværdig.
For det andet kunne jeg fint forestille mig en lokalplan ført ned til den enkelte ejendom, således at ejere af ejendomme i landdistrikterne pålægges, skal pålægges, kunne pålægges at lave en plan for deres ejendom, om den skal være til småerhverv, om den skal bruges til turisme, om den skal lejes ud, om de selv skal bebo den, og endelig, hvis der ikke er nogen, der bor der, og hvis der ingen plan er: nedrivning.
Det skal være det absolut sidste.
Det her sidste scenarium, nedrivning, giver L 110 mulighed for.
Men jeg kunne nu fint forestille mig den procedure, før det endelige nedrivningsscenarium sættes i værk.
Kommunen skulle i så fald kontrollere, at ejerens plan overholdes.
De to ting, jeg foreslår her, vil jeg arbejde med i udvalgsarbejdet, men som udgangspunkt er vi Radikale positive over for det her lovforslag.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-01:
Ny Alliance kan i udgangspunktet støtte det her forslag, der i hvert fald på nogle måder giver et værktøj til at rette op på det, vi alle sammen vil undgå: Det skæve Danmark.
Men når det er sagt, synes jeg godt, at jeg vil bemærke, at når man i Velfærdsministeriets rapport fra 2007 peger på, at de her dårlige boliger på landet er et kæmpeproblem for kommunerne, så forstår jeg da godt, at det er problem for borgmesteren, at attraktionsværdien falder, og at skatteudskrivningsgrundlaget viger, men samtidig synes jeg godt, at man må tænke ind, at det jo også er et problem for de mennesker, der er så ringe stillet, at de er tvunget til at bo i så usle boliger, som man jo mener er mest nedrivningsegnede.
Jeg kunne jo ikke lade være med at lytte til den radikale ordfører, som blev stødt på øjnene, når hun kørte igennem et smukt landskab og så de her boliger, men jeg synes nok, at en ting er det æstetiske, en anden ting er at skulle bo i dem.
Det håber jeg at vi kan i det videre forløb.
Jeg vil gerne have mennesket med ind i det.
Vi støtter forslaget.
Karen Jespersen (V), 2008-04-01:
Jeg oplever, at der har været rigtig mange spørgsmål til lovforslaget her, som har været båret af et ægte engagement i de problemer, som lovforslaget handler om.
Det er jo både dårlige boligforhold fremkaldt af skimmelsvamp mere præcist og i det hele taget faldefærdige huse rundtomkring i landet.
Det, jeg så også hører, er, at der bag en række relevante spørgsmål er en vilje til at støtte forslaget - det er klart, at det må vi se, når vi kommer helt frem til målsnorene - men det, som jeg tror hr. Flemming Bonne sagde, nemlig at det er et skridt i den rigtige retning, hørte jeg i virkeligheden stort set alle ordførere sige, og det er jeg glad for.
På baggrund af de rigtig, rigtig mange spørgsmål, der har været rejst, er jeg faktisk ret overbevist om, at vi under udvalgsarbejdet får tydeliggjort, at i hvert fald en betydelig del af bekymringerne for lejernes rettigheder, frister, upræcise beskrivelser af sundhedsfaren, ekspropriation osv., er ubegrundet, og at lovforslaget rummer mere.
Det er rigtigt, som hr. Frank Aaen siger, at der ikke er flere penge i det.
Der blev spurgt om, hvorfor der ikke var krav om DUT, altså at man skulle forhandle.
Det er, fordi det er en »kan«-bestemmelse og ikke en »skal«-bestemmelse.
Hvis der stod, at de skulle det her, ville det udløse DUT, men når det er et redskab, de får som en mulighed, så gør det det ikke.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-01:
Jeg forstår, at ministeren ikke vil svare på de spørgsmål, der er blevet stillet i aftenens debat, og hellere vil svare på dem skriftligt i udvalget.
Men jeg synes alligevel, at der er nogle principielle spørgsmål, som ministeren bør forholde sig til.
Nu har det været nævnt, om det her rykker noget.
Der er op mod 10.000 boliger, som det tidligere socialministerium fik udarbejdet en rapport om, og som ligger i den zone her, hvor der er behov for at gøre en ekstra indsats.
Er de 12 ½ mio. kr., der er afsat til det her område, noget, man kommer ret langt med?
Dernæst har jeg konkret spurgt om, hvor de penge, der er tale om her, kommer fra.
Er det udelukkende skattefinansierede kroner, eller er der også landsbyggefondsmidler i de byfornyelsesmidler, vi taler om her?
Så om det der med kommunerne.
Jeg har jo læst kommunernes høringssvar, og der siger man
: »KL mener dog godt, man kan argumentere for, at forslaget vil betyde øgede udgifter for kommunerne - i hvert fald hvis kommunerne skal have reelle chancer for at benytte de nye muligheder og de muligheder, der ligger i forslaget.« Det vil sige, at vi står i den situation, at det her ikke får nogen praktisk konsekvens, hvis kommunen ikke har råd til det.
Vi ved, at kommunerne er styret meget, meget stramt, og hvis de ikke har penge til det her, kan de ikke gøre det.
Så kommer der ingen forbedringer for lejerne, og så kommer der ingen forbedringer af de huse på landet, der har behov for byfornyelse.
Karen Jespersen (V), 2008-04-01:
Som jeg har forstået det, er det sådan, at der ikke er penge fra Landsbyggefonden i de penge her.
KL vil næsten altid sige, at noget koster flere penge.
Det er klart, at kan de påpege, at der efter de regler, vi har aftalt, skal udløses nogle flere penge til kommunerne, så retter vi os selvfølgelig efter det.
Ellers synes jeg da, at det er helt fair at sige, at der er nogle flere redskaber.
Og der er altså mange penge at hente ude i kommunerne i en mere effektiv administration.
Nu har jeg særlig opmærksomhed på Københavns Kommune, i forbindelse med at der har været de her tragiske hændelser.
F.eks. ligger Københavns Kommunes administrationsudgifter tårnhøjt over gennemsnittet, og der er lige lavet en analyse af jobcentrene, der konkluderer, at man kunne spare ½ mia. kr. om året tror jeg det var - ved en mere effektiv udnyttelse.
Sådan er der jo på mange måder rigtig mange penge at hente ved en mere effektiv udnyttelse.
Det synes jeg vi er nødt til hele tiden at have med i betragtning, plus at det her jo også er en forebyggende indsats, der betyder, at nogle ting kan blive billigere for kommunen, altså så kommunen kommer til at fungere bedre, end den ellers ville gøre. Så det er ikke bare det der med, at man hele tiden skal tage nye penge for at få tingene til at fungere bedre.
Jeg tror simpelt hen, at man skal passe på med at overdrive den filosofi.