runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2008-05-22:
Jeg er sådan set ikke i tvivl om, at vi får en bedre socialpolitik, når vi får et andet flertal og får afskaffet nogle af de forfærdelige nedskæringer, der er gennemført.
Men vi har jo faktisk den situation i dag, at hvis Dansk Folkeparti står ved sine valgløfter, og hvis SF holder fast i, at de vil sørge for, at man får den fulde regulering fremover, er det Socialdemokraternes stemmer, der er afgørende for, om der er flertal for at regulere satserne fuldt ud.
Derfor synes jeg, det er lidt afgørende, om Socialdemokraterne har den holdning, at man skal fortsætte med at tage 0,3 pct. af reguleringen hvert år, og uligheden dermed fortsat øges.
Man sakker bagud med et større og større beløb, når man er på kontanthjælp, dagpenge osv.
Som dagpengemodtager mangler man efterhånden over 7.000 kr. om året, i forhold til hvis man havde fået den fulde regulering, og derfor synes jeg, det er væsentligt at høre, hvad der skal til, før Socialdemokraterne begynder at mene, at man skal have den fulde regulering af satserne.
Mette Frederiksen (S), 2008-05-22:
Jeg tror i hvert fald, det er vigtigt at huske hinanden på, at både Venstre og De Konservative sikkert fortsat vil være partier i Folketinget og desværre sikkert også partier af en vis fylde.
Jeg ville ikke turde - det kan jeg lige så godt sige ærligt - kaste overførselsindkomstmodtagerne i Danmark ud i en situation, hvor der ikke sker en automatisk opregulering, for jeg ville simpelt hen ikke føle mig tryg og ikke føle mig sikker på, hvis der ikke er en automatisk opregulering af overførselsindkomsterne, at en liberal finansminister en Venstrefinansminister eller for den sags skyld en konservativ finansminister - ikke pludselig kunne finde på at begynde at sætte nogle af overførselsindkomsterne ned, så jeg ville aldrig nogen sinde turde udsætte vores pensionister, vores førtidspensionister og vores kontanthjælpsmodtagere for den øvelse.
Derfor mener jeg faktisk, at satspuljeforliget har den afgørende pointe, at det lige præcis er satsreguleringen, der gør, at der sker en automatisk opregulering af alle overførselsindkomster hvert eneste år, og jeg ville aldrig turde udsætte modtagerne for det modsatte.
Line Barfod (EL), 2008-05-22:
Nu er ordføreren jo fuldstændig klar over, at vi ikke har foreslået at afskaffe den automatiske regulering.
Tværtimod har vi foreslået at sikre, at den automatiske regulering sker fuldt ud, frem for at noget af beløbet bliver taget og puttet over til gode initiativer.
Spørgsmålet er, om man tror, at satspuljeforliget forhindrer regeringen og Dansk Folkeparti i at skære ned på overførselsindkomsterne, og vi har jo tydeligt se, at det gør det ikke.
De har gennemført kontanthjælpsloftet, 300-timers-reglen, starthjælpen osv., som har betydet, at en række mennesker i Danmark i dag lever i reel fattigdom, så satspuljeforliget har ikke forhindret, at man skærer ned på overførselsindkomsterne.
Det er derfor, jeg spørger, om Socialdemokraterne ikke vil være med til at bruge det flertal, der ville være, hvis Dansk Folkeparti lever op til sine valgløfter, og sikre, at man får den fulde regulering af satserne, selv om de er skåret ned af det samme parti, som ville være med til at sikre en lidt højere regulering.
Mette Frederiksen (S), 2008-05-22:
Jamen der er jo ikke nogen som helst tvivl om, at nogle af de mest problematiske beslutninger, der er truffet siden regeringsskiftet i 2001 - og der er jo nogle at vælge mellem - og som har den mest alvorlige karakter, så absolut er beslutningerne om at sætte de sociale ydelser og overførselsindkomsterne ned.
Det står jo efterhånden klart, at hverken kontanthjælpsloftet eller starthjælpen bringer ret mange mennesker i beskæftigelse, men derimod skaber en økonomisk fattigdom, som jo på grund af andre faktorer også ofte vil betyde sociale problemer og dermed splittelsestendenser og en stigende ulighed i vores samfund, og det er der al mulig grund til at tage afstand fra.
Spørgeren har sådan set ret i, at det er betænkeligt, når vi har en aftale på tværs af de politiske partier om satsreguleringen, at et politisk flertal alligevel vælger at sætte en række ydelser ned.
Man kunne vel fristes til at sige, at det ikke burde kunne lade sig gøre, når man har den aftale, som går tilbage til 1990.
Line Barfod (EL), 2008-05-22:
Vi vil meget gerne tage ansvar for samfundsøkonomien.
Vi vil bare ikke tage ansvar for at lave nedskæringer, der betyder, at folk kommer til at leve i fattigdom, og at hele vores offentlige velfærd er ved at falde fra hinanden.
Nu siger hr. Christian H. Hansen selv, at Dansk Folkeparti indgår finanslovforlig.
Men Dansk Folkeparti har jo ikke brugt den situation til at afskaffe satspuljen og at stille det som krav, at der kommer en fuld regulering.
Det kunne Dansk Folkeparti jo have gjort, hvis man virkelig mener det alvorligt, at man ønsker at få afskaffet den her regulering.
Derfor vil jeg gerne høre - når nu hr. Christian H. Hansen siger, at hvis satspuljen skal afskaffes, så skal det ske i forligskredsen - om det betyder, at Dansk Folkeparti har lovet V og K, at man kun vil stemme for en ophævelse af satspuljen, hvis man får lov af regeringen?
Christian H. Hansen (DF), 2008-05-22:
Det ville være frygteligt.
Det er egentlig lidt det samme, der sker her med hensyn til fru Line Barfod.
Vi har sagt - det er jo sådan, det er - at vi ikke i forbindelse med en finanslovaftale kan sige til regeringen, at vi nu vil have satspuljen afskaffet.
Sådan er det jo ikke.
Det er jo noget, der skal foregå i forligskredsen af satspuljepartierne.
Det er virkeligheden, vil jeg sige til fru Line Barfod.
Nu er der heldigvis kommet nogle regler, som gør, at vi ikke kan blive ved med at stille det samme spørgsmål flere timer i træk.
Men nu har jeg svaret fru Line Barfod på det op til flere gange, og mit svar må igen blive: Hvis der kan blive enighed om at afskaffe satspuljen i kredsen af forligspartier, så vil Dansk Folkeparti ikke hindre, at det sker.
Line Barfod (EL), 2008-05-22:
Nu bliver beslutningen jo ikke taget for mere åbne døre, bare fordi Enhedslisten er med.
Det kommer alle de mange mennesker, som er berørt af det her, og offentligheden jo ikke mere ind i beslutningerne af, det vil stadig væk være bag lukkede døre.
Men i forhold til de mange gode projekter er det jo ikke projekterne som sådan, der bliver anfægtet af det her forslag.
Det er spørgsmålet om, hvem der skal betale dem.
Hvorfor er det de hjemløse, stofmisbrugerne, mennesker i prostitution osv., der skal betale for indsatsen mod menneskehandel?
Hvorfor er det dem med de allerlaveste indkomster, der skal betale for psykiatriindsats, hvorfor er det ikke noget, som dem med de højeste indkomster skal være med til at betale?
Spørgsmålet er jo, hvem der skal betale for den her indsats, hvorfor det kun er dem med de allerlaveste indkomster, der skal have endnu mindre, frem for at det er dem med de højeste indkomster, der skal være med til at betale?
Vivi Kier (KF), 2008-05-22:
Det kommer jo ikke som nogen overraskelse, at Enhedslisten meget gerne vil sætte overførselsindkomsterne op.
Det har vi jo også behandlet i tidligere beslutningsforslag i den her samling.
Jeg vil lægge vægt på at sige, at det for os er vigtigt, at den satsregulering, man er blevet enig om, fungerer.
Og her er man så blevet enig om, at vedrørende satsreguleringen tager man de der 0,3 procentpoint og bruger til særlig udsatte grupper.
Det synes jeg er rigtig fint og en god måde, men vel vidende, at Enhedslisten vældig gerne ville sætte overførselsindkomsterne endnu mere op.
Line Barfod (EL), 2008-05-22:
Det er sikkert slet ikke noget, fru Vivi Kier kan mærke i sit budget, men for en lang række af de her mennesker er det altså fuldstændig afgørende.
Det er det, der betyder, at der er nogle ting, de ikke har råd til længere.
Hvad enten vi snakker om en enlig pensionist, eller vi snakker om en familie på kontanthjælp, så betyder det altså, at der er nogle, der simpelt hen ikke har råd til at købe de mest betale ting.
Jeg synes, at det er lidt mærkeligt, at fordi man selv har sit på det tørre, er man fuldstændig ligeglad med, at andre ender i den situation.
Vivi Kier (KF), 2008-05-22:
Som vi har hørt mange gange før, så mener Enhedslisten at have patent på at udvise social ansvarlighed.
Jeg kan ikke være mere uenig.
Den satsregulering, der ligger for overførselsindkomster, har der været enighed om, og den har man fulgt.
Den har indtil nu fulgt lønudviklingen, og det har faktisk været ret positivt.
Jeg skal gerne medgive, at vi lige nu oplever, at der sker en forhøjelse af madpriserne.
Vi skal selvfølgelig være meget opmærksomme på, om det er noget, der fortsætter, eller om det er et forbigående fænomen.
Men jeg mener, at den satsregulering, som vi har aftalt, ligger på et fornuftigt leje.
Og med hensyn til de grupper, som har færrest midler til rådighed, er det helt andre tiltag, vi skal tage for at få dem ud på arbejdsmarkedet og give dem mulighed for at tjene deres egne penge.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-05-22:
Nu er det jo sådan, at sidste gang, vi diskuterede forslaget i 2006, var regeringen meget villig til at lave en konference, hvor man kunne drøfte spørgsmålet mere åbent.
Derfor vil jeg godt høre: Den konference blev, så vidt jeg ved, aldrig nogen sinde til noget, og kan ministeren løfte lidt af sløret for, hvordan det kan være, og hvilke initiativer man har taget fra regeringens side til at komme i dialog med de mange forskelligartede islamiske trossamfund, der findes her i Danmark, om muligheden for at lave en teologisk uddannelse i islam?
Det er jo tydeligt for enhver, at der ikke findes ét repræsentativt organ i Danmark, der repræsenterer alle islamiske trosretninger, og derfor er det selvfølgelig ikke underligt, at man ikke har fået en fælles henvendelse.
Men hvad har regeringen selv gjort for at skabe den dialog med de islamiske trossamfund, der skal til, for at et ønske om at få en teologisk uddannelse bliver lidt mere end bare en diskussion, der er foregået i medierne med udvalgte imamer?
Helge Sander (V), 2008-05-22:
I integrationssammenhæng har regeringen foretaget en lang række forhold, som nok falder ind under det spørgsmål, som forslagsstilleren stiller her.
Men i forhold til det, jeg har ansvaret for, nemlig universiteterne, har vi ikke taget noget initiativ, for her ligger det helt klart, også i overensstemmelse med universitetsloven, at initiativretten er hos universiteterne, og når debatten har været oppe, både nu og tidligere, har vi sagt, at så må man også på området her som på alle andre områder og helt i overensstemmelse med universitetsloven og det universitetsforlig, som regeringen har indgået med Socialdemokraterne, lade universiteterne være initiativtagere.
Så kan man fremsætte ønsker om uddannelser og få dem akkrediteret.
Det er en helt klar og naturlig fremgangsmåde, som regeringen agter fortsat skal være gældende.
Vivi Kier (KF), 2008-05-22:
Enhedslisten har altid været og er fortsat modstander af satspuljen.
Det ses tydeligt med det her beslutningsforslag, der har til formål at afskaffe satspuljen.
Enhedslisten finder finansieringen af satspuljen dybt asocial.
Til det vil jeg fremhæve, at der ligger en aftale om, at satsreguleringen af overførselsindkomster i Danmark reguleres i takt med lønudviklingen.
I mange andre lande regulerer man i takt med prisudviklingen.
Det betyder, at købekraften for mennesker på overførselsindkomster faktisk vokser hvert år.
Det betyder også, at der hvert år tilføres satspuljen et puljebeløb, således at puljen år for år har vokset sig større.
Personligt kan jeg da godt frygte, at en afskaffelse af satspuljen vil medføre mange nye, vigtige projekter af socialpolitisk karakter.
Fra konservativ side er vi altid åbne over for nye vinkler på vante mønstre, men vi finder faktisk, at vi med satspuljen får virkelig meget for pengene.
Vi ønsker derfor ikke, at tiltag for de mest udsatte og svage grupper bare lægges over i finansloven.
Vi finder den grundlæggende tanke om konsensus bag aftaler for satspuljen overordentlig vigtig – noget, alle partier minus Enhedslisten hidtil har stået fast på.
Jeg hæfter mig ved Enhedslistens positive ord i bemærkningerne til forslaget.
De skriver: Den store og gode indsats, som absolut lægges i de mange sociale og sundhedsmæssige projekter.
Det er jo netop dækkende ord for de mange brede og gode aftaler, der er indgået år efter år blandt satspuljepartierne.
Det er aftaler, der betyder, at der gennem årene er finansieret en række store og væsentlige indsatser målrettet udsatte og svage grupper.
Så har vi i forligskredsen snakket om de rigtig, rigtig mange private ansøgninger, som vi får, og som kan være svære at overskue.
Fra konservativ side er vi da indstillet på - som vi også har sagt under forhandlingerne - at vi i forligskredsen sætter os ned og snakker om, hvordan vi kan gøre det her mere tydeligt for alle dem, der gerne vil søge ind, så de kan se, hvad det er, vi vil med det her.
Endelig finder Enhedslisten det kritisabelt, at fordelingen af satspuljemidlerne foregår i en lukket kreds.
Jeg kunne så sige, at Enhedslisten jo kunne vælge at deltage.
Man har ved gentagne lejligheder tilkendegivet ikke at ville indgå i fælles beslutninger for de svagest stillede borgere i forbindelse med satspuljen.
Line Barfod (EL), 2008-05-22:
Nu ved jeg ikke, om hr. Ole Sohn har læst vores forslag, men vi foreslår jo, at man skal have fuld regulering, altså at det er det, der skal vedtages i Folketinget, og at man skal fortsætte med at have penge sat af på finansloven til sociale projekter.
Jeg kunne forstå, at det, hr. Ole Sohn tænker, er, at regeringen og Dansk Folkeparti lige pludselig vil ændre opfattelse i forhold til dem med de laveste indkomster, og at de vil begynde at sige: Ja, vi skal gøre noget ved uligheden i samfundet, og så giver vi dem den fulde regulering.
Det skulle forhindre dem i at lave nedskæringer, som vi har set gang på gang, værst med hensyn til kontanthjælpen, men som vi jo også ser med hensyn til dagpengene, hvor man tager den ene salamiskive efter den anden, hvad angår mulighederne for at få dagpenge.
Jeg forstår ikke helt, hvad det er, hr. Ole Sohn ønsker at opnå ved at sige, at det ikke er noget, der skal diskuteres her i Folketingssalen, men kun diskuteres bag lukkede døre i forligskredsen.
Ole Sohn (SF), 2008-05-22:
Naturligvis skal det diskuteres i Folketinget, for på et tidspunkt, hvor man ændrer satspuljeloven, skal den selvfølgelig gennemføres med de tre behandlinger, som foregår i Folketinget.
Men når man har et forlig, er det også forligskredsen, der skal regulere det og ændre det.
Det er klart, at man kan vælge at bryde et forlig, men vælger man at bryde et forlig, er der intet sikkerhedsnet, og det er der trods alt i dag.
Det sikkerhedsnet er mere værd end den usikkerhed, der ville være, hvis V og K skulle fastsætte den økonomiske politik over for de socialt dårligst stillede uden et sikkerhedsnet.
Derfor mener vi faktisk, at fordelen er, at vi på det grundlag, som den nuværende satspulje er funderet på, arbejder for at sikre en fuld regulering og så finder en alternativ finansieringskilde til at etablere en tilsvarende pulje til sociale projekter, som er solidarisk finansieret af hele samfundet.
Line Barfod (EL), 2008-05-22:
Jeg skal bare være sikker på, at jeg forstår det.
Og det skal ikke være dem med de laveste indkomster, der finansierer socialpolitikken, den skal finansieres solidarisk.
Vi synes så, at det skal på finansloven.
Hr. Ole Sohns synes, at man skal have en eller anden særlig afgift til at finansiere det.
Det kan man jo så diskutere.
Men hvad er det, der får hr. Ole Sohn til at tro, at Venstre og De Konservative pludselig skulle holde op med at skære ned på kontanthjælp og dagpenge, for det er jo det, de har gjort indtil nu?
Jeg har svært ved at se, hvordan satspuljeforliget forhindrer de nedskæringer, der er kommet.
Jeg synes tværtimod, at de er blevet gennemført i stort omfang.
Der er folk, der lever i reel fattigdom i dag, på trods af at man har satspuljeforliget.
Ole Sohn (SF), 2008-05-22:
Det er der mig bekendt ikke nogen der har benægtet.
Fru Mette Frederiksen og jeg selv har stået og sagt, at den her regering fører en social nedskæringspolitik med Dansk Folkeparti.
Det er jo ikke nyt.
Der er jo heller ikke noget nyt i, at SF går ind for en fuld regulering.
Vi anerkender bare, at der er et forlig, og vi anerkender den historiske baggrund, som viser, at før det forlig blev etableret, var der ingen automatisk regulering i en lang periode.
Det var det, vi fik kæmpet tilbage igen.
Ikke den fulde regulering, men tæt på.
Nu skal vi have nået det sidste nøk, for vi er kommet i en situation, hvor overførselsindkomsterne er sakket så langt agter ud, at gabet mellem det at være i arbejde og det at være på overførselsindkomst er vokset urimeligt, hvilket specielt er aktualiseret af de stærkt stigende fødevarepriser.
Derfor er vi nødt til at gøre noget.
Marianne Jelved (RV), 2008-05-22:
Nu har ordføreren for SF et par gange brugt formuleringen en fuld regulering.
Jeg vil egentlig gerne vide, hvad SF mener en fuld regulering er.
Ole Sohn (SF), 2008-05-22:
Det er sådan set den regulering, vi har i dag - minus de 0,3 pct., som bliver taget af reguleringen og ført over i satspuljen.
Marianne Jelved (RV), 2008-05-22:
Jamen hvad er det for en lønudvikling, der skal gøre det ud for at være en fuld regulering?
Er det en gennemsnitsbetragtning, eller hvad er det?
Er det det, vi kender, plus 0,3 pct.?
Ole Sohn (SF), 2008-05-22:
Ja, det var det, jeg svarede i første omgang.
Og det vil jeg også gerne svare i anden omgang.
Undskyld.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-05-22:
Den danske regering er til stadighed opmærksom på menneskerettighedssituationen i Kina.
Det påpeger alle ministre, når vi har samtaler med officielle kinesiske repræsentanter, og jeg er også sikker på, at man lytter til det, så holdningen er sådan set klar.
Det, som vi kan se har hjulpet, er den politiske manifestation fra en bred koalition at politikere fra hele den frie vestlige verden, som har været tung og stærk, og som har sagt til Kina: Nu vil vi altså have forbedret dialogen med Tibet.
Det handler om religionsfrihed, det handler om ret til egen kultur, og det er en dialog, som ser ud til at være kommet i gang, bl.a. som følge af det pres, den frie vestlige verden har lagt på Kina.
Jeg har selvsagt ikke nogen idé om, hvem der har søgt om akkreditering til noget ved OL, for det er jo noget, som DIF, Danmarks Idræts-Forbund, må styre.
Per Clausen (EL), 2008-05-22:
Jeg ved ikke, om det står helt lysende klart for alle, hvad kulturministerens udlægning af regeringens politik er, men det bliver næppe mere præcist.
Så vil jeg spørge kulturministeren: Nu talte kulturministeren om Tibet, betyder det, at regeringens holdning til deltagelse eller ikke deltagelse i åbningsceremonien udelukkende handler om dialogen med Tibet?
Pernille Frahm (SF), 2008-05-22:
Jeg vil så stille et par spørgsmål til hr. Troels Christensen ud fra ting, som han sagde i sin tale, f.eks. at han var glad for, at dialogen var genoptaget med Dalai Lama.
Er hr. Troels Christensen klar over, at det netop ikke er tilfældet?
Dalai Lama vil de kinesiske ledere jo netop ikke tale med.
Det andet er, at hr. Troels Christensen synes, at det er et godt træk, at man bruger kinesisk arbejdskraft og citerede en eller anden person, som sagde, at det var vældig godt for udviklingen.
Vil hr. Troels Christensen i forhold til det så være med til at stille nogle krav om de her arbejdstageres arbejdstid, arbejdsløn, arbejdsmiljø osv. osv.?
Det er jo et af de problemer, vi har i forhold til Kina.
Det tredje er, at hr. Troels Christensen sagde, at vi skal holde fast i den kritiske dialog.
Når hr. Troels Christensen læser Amnesty Internationals rapporter, hvordan synes han så selv lige det går?
Troels Christensen (V), 2008-05-22:
Ja tak.
Det første, der blev spurgt om, var, om der var genoptaget forhandlinger.
Det er der rent faktisk.
Så nævner ordføreren noget om ordentlige arbejdsvilkår.
Altså, det er jo et helt andet spørgsmål, som vi selvfølgelig skal følge op på de rette steder.
Selvfølgelig skal det foregå under ordentlige forhold, når vi handler med kineserne.
Men det mener jeg ikke har så meget med den her forespørgsel at gøre.
Per Clausen (EL), 2008-05-22:
Hr. Troels Christensen nævnte, at Kina var på vej ud af mørket.
Jeg vil spørge hr. Troels Christensen, om han ikke er enig i, at det er dybt problematisk, at som et vigtigt led i at forberede den fest, hr. Troels Christensen skal ned og deltage i, har den kinesiske regering valgt at skærpe undertrykkelsen i forhold til menneskerettighederne.
Man har ikke valgt at lempe den for at skabe en festlig stemning i Kina.
Man har valgt at fjerne dem, der kunne give et dårligt indtryk, og man har valgt at skærpe undertrykkelsen af menneskerettighederne.
Så bare det sidste: Jeg forstår, at hr. Troels Christensen har det ligesom statsministeren, nemlig at den kritiske dialog under OL sker, hvis kineserne indbyder til et møde, hvor det ville være relevant at tage den op.
Så er man nok nogenlunde sikker på, at man ikke får meget besvær med det.
Troels Christensen (V), 2008-05-22:
Nu er det ikke den samme præmis, jeg har på det her felt, som Enhedslistens ordfører har.
Jeg mener rent faktisk, at vi får langt, langt mere ud af at sikre, at vi har meget samhandel med Kina, og at vi via samhandelen sikrer, at der ikke er så meget fattigdom.
Kineserne får mere at gøre godt med, og ud fra det vil de jo også stille større og større krav til demokrati og menneskerettigheder.
Vi har set mange andre steder rundtomkring i verden, at det jo følges ad.
Så mere samhandel, mere åbenhed og at der er 30.000 journalister, der som nævnt sidder på lægterne, bidrager jo også til at få mere åbenhed og mere fokus på deres land.
Her inviterer kineserne jo også til at få mere fokus på den måde, de organiserer sig på, så jeg kan kun gentage, at det er en styrke, at vi får OL til Kina, når det drejer sig om menneskerettighederne.
Vi får så meget mere fokus på de forhold.
Det er jo sådan set en invitation, som ligesom har sit eget liv.
I forbindelse med at jeg er idrætsordfører, vil jeg godt sige ja tak til den.
Jeg vil godt vise idrætsudøverne, at vi har stor respekt for det arbejde, de gør.
Vi vil godt følge alle 80 idrætsudøvere til de resultater, de kan nå, og forhåbentlig få rigtig mange medaljer med hjem til Danmark.
Med hensyn til den kritiske dialog: Ja, vi skal føre en kritisk dialog alle de steder, hvor det er naturligt at gøre det, og når vi bliver inviteret til det.
Som jeg også nævnte i min ordførertale, er det jo den kritiske dialog, som er i gang, vi massivt fortsat skal sikre vil ske, og vi ved jo, at både EU, vores ministre og masser af delegationer fra Danmark er derovre, og så nævner vi det hver gang.
Det vil jeg selvfølgelig også gøre, når jeg er med i de delegationer.
Jeg er overbevist om, at jo mere vi handler med kineserne, desto bedre er det, når det drejer sig om menneskerettigheder.
Jeg må gentage mig selv endnu en gang: Jeg er overbevist om, at det store fokus, journalisterne, som kommer til OL, sætter på de kinesiske forhold, vil bringe os den rigtige vej.
Det er jo sådan, at jo mere åbenhed vi kan have om de her forhold, og jo mere fokus vi kan få på forholdene i Kina, desto bedre forhold bliver der også for kineserne.
Anders Samuelsen (NY), 2008-05-22:
Jeg vil godt takke for en god og engageret ordførertale, som meget klart ridsede op, hvorfor det ville være forholdsvis håbløst at boykotte, når det er den anden vej, vi skal gå.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at stille det enkle spørgsmål til ordføreren: Når vi kommer frem til EU-topmødet og der er kommet en anden afklaring, kan Venstres ordfører så overhovedet forestille sig, at han på den baggrund vil vælge at blive hjemme?
Troels Christensen (V), 2008-05-22:
Det kan jeg næppe forestille mig.
Anders Samuelsen (NY), 2008-05-22:
Det synes jeg sådan set er et interessant og godt svar.
Men er det sådan, at ordføreren har en holdning til den konservative ordførers udmeldinger om, at vedkommende vil boykotte?