runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Connie Hedegaard (KF), 2007-03-20:
Man kan da sige, at denne spørgetime ikke har været helt forgæves, hvis vi er kommet lidt nærmere hen imod, at hr. Johs. Poulsen faktisk forstår, at skattestoppet ikke er til hinder for, at man kan diskutere grønne afgifter.
Det er sådan, at jeg jo ikke vil foregribe, hvad konklusionen skal være ved nogle forestående meget, meget komplicerede energiforhandlinger, som ligger på en anden ministers ressort, på baggrund af en rapport, som jeg vil tillade mig at gå ud fra, at hr. Johs. Poulsen ikke har haft lejlighed til endnu at studere i alle detaljer – det har jeg i hvert fald ikke haft.
Men selve princippet er da interessant nok, nemlig at indimellem kan der være noget, hvor vi siger, at rent adfærdsregulerende er det fornuftigt at beskatte en knap ressource.
Og det kan sådan set være ligegyldigt, om vi gerne vil have folk til at lave substitution inden for ftalater, om vi diskuterer NOx'er, eller om vi diskuterer en bestemt adfærd inden for energi.
Og hr. Johs. Poulsen får altså fremstillet det, som om Danmark ikke er fyldt med energiafgifter.
Det er simpelt hen forkert.
Der er mange, mange milliarder kroner i spil i energiafgifter i Danmark, og det er en af årsagerne til, at vi har haft held til også at omstille i den grad, vi har, bl.a. til vedvarende energi.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 99
Svend Auken (S), 2007-03-20:
Ministeren har jo ret i, at det har været en kæmpefordel for Danmark, at vi har omstillet til vedvarende energi, at vi har holdt energiforbruget i ro, og at vi har kunnet opfylde vores internationale forpligtelser – bortset fra de sidste år.
Vi har aldrig været længere fra at opfylde vores Kyotoforpligtelser, fordi CO2-emissionerne er i meget kraftig vækst.
Og når vi ser på vedvarende energi, bliver der stort set nedtaget ti gange så mange møller, som der bliver sat op.
Det hele er gået i stå.
Og hvad angår de såkaldte energiforhandlinger, kom regeringen med sit udspil i juni sidste år, og forhandlingerne er først planlagt til at skulle gå i gang til maj.
Connie Hedegaard (KF), 2007-03-20:
At der bliver nedtaget flere, end der bliver sat op, sker jo med hr. Svend Aukens stemme, for det er jo en del af aftalen i energiforliget tilbage fra foråret 2004, hvor man sagde: Vi skal lave en udskiftningsordning, så vi får nogle af de mange små møller, der er ved at være udslidte og nedslidte, ned, og til gengæld skal vi have nogle større op.
Og der har hr. Svend Auken ret i, at det har taget lang tid at få først amterne til at lave det forberedende arbejde og nu kommunerne.
Men jeg ved jo også, at hr. Svend Auken ved, at jeg sammen med KL's formand har sagt til kommunerne: Nu har I indtil april, så skal der være fremdrift i det, og så vil jeg høre, hvad status er igen i august, og er der ikke fremdrift der, så indkalder vi forligspartierne, og så ligger det jo klart i kortene, at så har kommunerne fået en sidste chance.
Det blev meldt ud til dem den 2. januar som en af de allerallerførste hilsener fra mig til de nye kommuner for at gøre dem opmærksom på, at her har de et meget, meget stort ansvar.
Svend Auken (S), 2007-03-20:
Jeg gjorde opmærksom på, at nu stiger energiforbruget igen.
Det, vi tidligere har været stolte af, nemlig afkobling af væksten i energiforbruget fra væksten i økonomien, gælder altså ikke længere.
Vi kan også konstatere, at når vi ser på det faktiske udslip af klimagasser, så er vi længere i dag fra at opfylde vores forpligtelser i reelle termer, end vi har været på noget tidspunkt, siden Kyotoaftalen blev indgået i sin tid.
Og når vi ser på udbygningen af vedvarende energi, er det gået fuldstændig i stå i de sidste 5 år, også til trods for at der har været indgået aftaler.
Derfor beder jeg ikke ministeren om at svare på detaljer angående vindmøller, jeg beder ministeren om at vurdere, om hun ikke også er enig i, at nøgtern vurderet – ikke på ordene, men på tallene – går det dårligt og i den forkerte retning med klimaet.
Connie Hedegaard (KF), 2007-03-20:
Jeg må jo sige, at det er ved at være absolut sidste udkald for hr. Svend Auken til at kunne holde den tale på en dag, hvor DONG faktisk får udbuddet til en ny havvindmøllepark ved Horns Rev 2.
Det dementerer jo alt, hvad hr. Svend Auken står og siger.
Det er ikke, fordi det er gået i stå, det er, fordi det tager tid at lave de udbud, det tager tid at lave VVM-undersøgelserne.
Men i dag har DONG faktisk fået besked om, at de nu har fået det udbud, nu kan de gå i gang med Horns Rev 2.
Det er altså en megastor investering i størrelsesordenen 2,5-3 mia. kr. i vedvarende energi i Danmark.
Derudover er der jo så sat nye målsætninger, og hr. Svend Auken er en af dem, der er inviteret til at sidde med til helt konkret at finde ud af, hvordan planen så kan laves, så vi i år 2025 har minimum 30 pct. af den danske energiforsyning fra vedvarende energi.
Svend Auken (S), 2007-03-20:
Nu har den nuværende regering siddet i 5 år, og der er intet sket med hensyn til vedvarende energi.
Det eneste, vi har kunnet se, er stigende CO2-emissioner, stigende energiforbrug, og at vedvarende energiudbygninger er gået i stå.
Det er ikke rigtigt, at DONG Energy nu bygger på Horns Rev.
Det har virksomheden ikke taget stilling til.
Det statsejede DONG Energy har endnu ikke mig bekendt taget stilling.
Nej, det er rigtigt, at planlægningsarbejdet omsider efter 3 års smøleri er på plads.
Derfor gentager jeg igen mit spørgsmål til ministeren: Hvordan har hun det med, at man har alle de flotte mål med 30 pct., og at vi gør en stor indsats, og så viser det sig på samme tid, at de faktiske tal i Danmark, der bevæger sig, alle sammen bevæger sig i den gale retning?
Connie Hedegaard (KF), 2007-03-20:
Som hr. Svend Auken udmærket ved, har vi lige udsendt en CO2-allokeringsplan.
Den har først været i høring, og nu er den der så som lovforslag.
Og hvad står der deri: Der er en strammet kvote til samtlige virksomheder i Danmark, der er en markant strammet kvote til samtlige energivirksomheder i Danmark.
De får 57 pct. af den kvote, de har været vant til at have i perioden 2004 til 2006.
Jeg ved, at hr. Svend Auken som tidligere miljøminister er fuldstændig klar over, at det vil få virksomhederne til at gøre noget andet i morgen, end de gjorde i går, og at det er en meget, meget stærk måde at få adfærdsændringer ind på gennem hele industrien, gennem hele energibranchen.
Og så er det altså stadig væk ikke rigtigt at sige, at der ikke er sket noget som helst.
Der er vel ikke nogen, der som hr. Svend Auken ved, at man ikke fra den ene dag til den anden kan sætte store vindmølleparker op; det har meget, meget store konsekvenser.
Men hr. Svend Auken ved også, at der nu er lavet det forarbejde, der skal til, for at vi får en stor havvindmøllepark op.
Vi har andre forsøgsmøller stillet op rundtomkring i landet, det ved hr. Svend Auken også, og vi har altså udskiftningsordningen på plads, samtidig med at vi i øvrigt også har nogle tal for, hvor mange landvindmøller der skal til, for at vi kan nå et mål, der hedder minimum 30 pct. i 2025.
Man kan godt lave miljøafgifter, og man kan godt lave energiafgifter.
Danmark har masser af miljøafgifter, og Danmark har masser af energiafgifter, og det kan man godt – trods skattestop.
Den diskussion, vi så får, er: Når man går ud, som vi jo har gjort i Kyotoregi, og laver et system, hvor man i stedet for prøver at regulere virksomhederne ved hjælp af kvoter, skal man så samtidig opretholde den samme form for CO2-beskatning?
Det har der, som jeg tror spørgeren er klar over, siddet et udvalg og prøvet at komme med nogle bud på: Er det fornuftigt, eller er det en slags dobbeltregulering?
Der er ikke noget i skattestoppet, der siger, at man slet ikke kan tage de diskussioner.
Det tror jeg bl.a. Socialdemokratiet vil kunne bekræfte.
Jeg forstår, Socialdemokratiet også går ind for skattestoppet.
Så der må vi jo forhåbentlig være enige.
Svend Auken (S), 2007-03-20:
Jamen sandheden er, at da den nuværende regering tiltrådte, aflyste man tre havvindmølleparker, og så har vi senere aftalt to vindmølleparker.
Der er intet sket, der er ikke opført en mølle, og nu står vi her med tallene, som er offentliggjort i dag, der viser, at de faktiske udslip af CO2 er steget fra 49,4 mio. t sidste år til 57,3 mio. t i år.
Og selv når vi ser på den underliggende udvikling i de korrigerede tal, så viser den en faretruende udvikling, og det samme med bruttoenergiforbruget.
Kan ministeren så opretholde den påstand, at det går i den rigtige retning, når alle de faktiske tal bevæger sig i den gale retning, og når udbygningen med vedvarende energi er gået i stå?
Jeg tænker en gang imellem på, hvordan ministeren med hendes holdninger, som jeg på mange måder deler, har det i den nuværende regering.
Er det ikke en uriaspost at have de holdninger og sidde og se, at alle tallene bevæger sig i den gale retning?
Bjarne Laustsen (S), 2007-03-20:
I Socialdemokratiet kan vi ikke ligesom den øvrige opposition stemme for ministerens forslag.
Men det er nu for så vidt ikke det, der bringer mig op her, det er, fordi vores ordfører, fru Lene Hansen, ikke kan være til stede i dag.
Vi har diskuteret meget, at regeringen har lavet en aftale sammen med Dansk Folkeparti om at fordele dansk fiskeri og regulere det i fremtiden.
Jeg var til Fiskeriforeningens generalforsamling i Strandby i lørdags, og det er jo lidt underligt, at ministeren har brugt den spidse pen og sammen med ordførerne fra de tre partier har fortalt om, hvor godt det går i dansk fiskeri.
Så er det jo lidt beskæmmende at komme til at høre fra fiskerne, at de ikke er tilfredse med det lovforslag, der ligger her.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, at fødevareministeren i dag ville komme op og fortælle, hvordan han har tænkt sig at imødekomme de fiskere, som han ellers påstår bakker regeringen og Dansk Folkeparti op.
Der er jo nogle problemer i det her puljefiskeri.
Puljefiskeriet er noget nyt.
Det har hidtil været på sild og makrel, men nu kommer det på resten af fiskeriområdet her, og derfor er man meget usikker på, hvordan det her kommer til at virke.
Det er jo blevet solgt på den måde, at det kan være med til at redde alle de små kystsamfund, fordi man kan fiske i puljer.
Men rettighederne og konsekvenserne af at fiske i puljer er uklare, mener fiskerne.
Derfor er det jo rimeligt her ved andenbehandlingen, at ministeren fortæller fra Folketingets talerstol, hvordan de her regler skal opfattes.
En af de ting, fiskerne er bange for, er det, man kalder kollektiv afstraffelse.
Det indebærer, at man spærrer 30 fartøjer, der er sammen i en pulje, og er der en, der kommer til at overtræde reglerne, så bliver de andre 29 også straffet – altså, det, man kalder kollektiv afstraffelse.
Det kan være, ministeren synes, det er fint.
Det kan også være, han kan bekræfte eller afkræfte det.
Det er op til ministeren.
Men inden vi kommer videre og forslaget går til tredje behandling, synes jeg, det er rimeligt, at ministeren fortæller fiskerne, hvordan det kommer til at virke i fremtiden.
Hans Christian Schmidt (V), 2007-03-20:
Jeg synes, der er grund til i første omgang at takke for udvalgsbehandlingen af lovforslaget og for den engagerede behandling, som lovforslaget også har fået her i salen.
Under udvalgsbehandlingen har jeg jo fremsat et ændringsforslag til Folketingets Fødevareudvalg, og forslaget fremsættes i dag under lovforslagets andenbehandling.
Ændringsforslaget vedrører regler om puljefiskeri.
Jeg vil godt først knytte nogle bemærkninger til ændringsforslaget og derefter kommentere mindretallets bemærkninger, som fremgår af udvalgets betænkning.
Det er sådan, at ændringsforslaget indeholder regler om en større fleksibilitet for fiskere, der indgår i et puljefiskeri.
Baggrunden for de ændringer, som jeg nu foreslår, er, at der efter fremsættelsen af lovforslaget er kommet ønsker om, at det skal være muligt at skifte fra et puljefiskeri til et andet efter et år.
Og dette ønske imødekommes jo med ændringsforslaget.
Der bliver også mulighed for større fleksibilitet med hensyn til at kunne udtræde af et puljefiskeri eller udtage fangstrettigheder af puljen, bl.a. i forbindelse med fartøjsskifte, bytning af fangstrettigheder og sygdom.
Efter lovforslaget er udgangspunktet, at puljefiskeri løber i 13 måneder fra den 1. januar til den 1. februar i det følgende år, og at de enkelte deltagere er forpligtet til at lade 2 års fangstrettigheder blive i puljefiskeriet i hele perioden.
De undtagelser, som ændringsforslaget lægger op til, kan så opdeles i tre grupper, som jeg nu, når den socialdemokratiske ordfører beder om det, gerne vil gennemgå i hovedtræk.
Først bliver det muligt at skifte fra et puljefiskeri til et andet efter udløbet af de 13 måneder, fra den 1. januar til den 1. februar i det følgende år, på den måde at indtræden i det nye puljefiskeri vil få tilbagevirkende kraft fra den 1. januar i det pågældende år.
Det andet års fangsttildelinger for det første puljefiskeri kan således tages med ind i det nye puljefiskeri med de reduktioner, der måtte være, bl.a. hvis der har været overfiskeri i puljen.
Det vil i den forbindelse blive krævet, at der i begge puljefiskerier, altså både det, der forlades, og det nye, fiskeren indtræder i ...
Connie Hedegaard (KF), 2007-03-20:
Nej, men vi kan jo høre på tonefaldet, at det smerter hr. Svend Auken, at det ikke er ham, der sidder og får lavet resultaterne i EU og får præget med danske holdninger internationalt.
Nu skulle hr. Svend Auken jo være blevet glad.
Hr. Svend Auken skulle jo juble nu.
Tænk, vedvarende energi er sat på dagsordenen, ikke bare i Danmark, det er også sat på dagsordenen i Europa, og så har vi endda også fået en allokeringsplan sendt ud fra den her, synes hr. Svend Auken, frygtelige regering, der sort på hvidt dokumenterer, at, ja, Danmark kommer til i 2012 at have reduceret sit CO2-udslip med 21 pct.
Der er kun én anden økonomi i verden, nemlig den tyske, der i bedste fald kommer til at reducere med noget, der bare minder om så meget.
Skulle hr. Svend Auken da ikke være stor nok til at glæde sig bare en lille smule over det?
Hvis det ikke er politisk fnidder, det hele handler om, men reelle resultater i den reelle verden, så burde hr. Svend Auken jo være en glad mand.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Johs. Poulsen (RV), 2007-03-20:
Jeg synes nu, svaret fra ministeren hviler på en gal præmis.
Det, der er problemet i ministerens svar er, at hun ikke forholder sig til den del, der vedrører skattestoppet.
Det, undersøgelsen viser, og de resultater og konklusioner, der er meget tydelige, er jo, at hvis man anvender et højere afgiftsniveau til at nedsætte skatten på arbejde f.eks. i forhold til virksomhederne, opnår man de her gevinster.
Det er sådan, at i fem af de seks lande har man opnået gevinsten ved at kunne påvise den her sammenhæng, nemlig højere afgifter, lavere skatter af andre typer, bl.a. f.eks. skat på arbejde.
Der er ingen tvivl om, at det her jo er revolutionerende ny viden, og jeg spørger sådan set bare miljøministeren i en åben debat, om miljøministeren med sådan en ny viden, som jo er enorm glædelig, fordi den viser, at man kan få den dobbelte dividende, nemlig økonomisk vækst, samtidig med at man opnår miljømæssige gevinster, altså forbedringer i kampen mod den globale opvarmning, vil gå til resten af regeringen og sige, at her må vi så bruge det her våben, ikke bare afgiftslettelserne – det har jeg forstået at man godt må tale om – men altså også bruge skattenedsættelser på arbejde, fordi det er på den måde, man opnår den dobbelte dividende.
Det gav mig jo ikke meget svar på spørgsmålsdelen, nemlig om miljøministeren vil forsøge at påvirke resten af regeringen til at opgive skattestoppet, der jo er en hindring for, at man kan anvende det redskab, der nu er dokumenteret som virkningsfuldt for at opnå bedre vilkår for dansk erhverv, bedre vilkår for dansk økonomi og samtidig en miljøforbedring.
Det er jo det, der er det revolutionerende nye.
Nu kan jeg forstå, at ministeren ikke har haft lejlighed til at sætte sig ind i hele rapporten, og det skal jeg bestemt ikke klandre ministeren for.
Jeg ved, der er et langt program, men hovedoverskrifterne og hovedkonklusionerne er jo dog rimelig tilgængelige, f.eks. at analysen viser, at selv om afgifterne er relativt beskedne, har de bidraget til den reduktion, der har fundet sted i landene, og de bidrager til, at reduktionen kommer op på 7 pct. i forhold til Kyotoaftalens målsætninger, og så kommer det interessante: Samfundsøkonomisk har skatteomlægningen set under et givet en beskeden, men signifikant positiv effekt.
Derfor er det vel ikke mærkeligt at spørge miljøministeren, om hun vil påvirke regeringen til at bruge det her redskab, således at man med højere afgifter og lavere skat på arbejde i virkeligheden i en kombination kan opnå alle fordelene på én gang.
Ville miljøministeren tage fat på den opgave i den siddende regering, eller er det for ømtåleligt et emne?
Jens Kirk (V), 2007-03-20:
Jeg må sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg ikke rigtig forstår, at hr. Bjarne Laustsen nu kommer med de udfald.
For først har man jo sådan set faret rundt – mest nordenfjords – og sagt, at det her var meget farligt, og fået mange små fiskere til at sige, at det her ikke duer.
Men i de samråd, vi har haft derefter, og ikke mindst det sidste, kommer man næsten i stedet for og siger, at det var det, man ønskede.
Det kunne man godt fristes til at tro.
Der er lagt budgetter for det, så enhver ved, hvad man har at holde sig til.
Og nu ved man jo nogenlunde, hvor mange fisk man kan fange; man ved ikke, hvilke TAC'er man får, men man ved, hvilken procent eller promille man har af fiskekvoterne.
Torben Hansen (S), 2007-03-20:
Den 8. december 2004 sagde miljøministeren i et samråd i Folketingets Miljøudvalg, at det ikke kunne komme på tale, at der skulle udlægges sommerhuse i internationale naturbeskyttelsesområder.
I slutningen af 2006 opdager vi så pludselig, at nu har ministeren udstedt et landsplandirektiv, der bl.a. indebærer, at ministeren vil give tilladelse til at etablere 50 splinternye sommerhuse i et internationalt naturbeskyttelsesområde på Årø.
Connie Hedegaard (KF), 2007-03-20:
Det er for det første ikke korrekt, at der er udstedt et landsplandirektiv.
Det er simpelt hen positivt forkert.
Der er sendt et bud i høring, så alle mulige mennesker har en mulighed for at forholde sig til: Vil det her være en god idé, eller vil det ikke være en god idé?
Vil det være en god idé de steder, der er foreslået, eller kunne det være, at der var nogle andre steder, der var mere interessante, og som kunne komme i betragtning?
På et tidspunkt spurgte vi Kammeradvokaturen, og den har vurderet, at det er rigtigt nok, at det i den lov, der ligger til grund for alle de her udstykninger, var en del af forarbejdet, at man ikke ønskede, at det skulle ligge i internationale naturbeskyttelsesområder, men Kammeradvokaturen sagde krystalklart: Det er ikke det, der står i loven.
Så de, der har lavet loven i foråret 2004, har haft denne intention.
Den er ikke reflekteret i loven, og derfor kan man ikke sige, at der pr. definition ikke kan udlægges i de givne områder.
Torben Hansen (S), 2007-03-20:
Jamen det er da korrekt, hvad ministeren siger, nemlig at man pr. definition ikke kan sige, at der ikke kan udlægges i områderne.
Men kan ministeren så ikke bekræfte, at ministeren er i sin gode ret til at sige: Jeg vil ikke have sommerhuse i et internationalt naturbeskyttelsesområde?
Det har vi jo set har været meldingerne både fra den her minister tidligere og fra den tidligere miljøminister, altså at man ikke ville have sommerhuse i internationale naturbeskyttelsesområder.
Så selv om ministeren måske har en ret til at udlægge dem, kan ministeren så ikke herfra over for Folketinget bekræfte, at ministeren ikke har pligt til at udlægge 50 sommerhuse i et internationalt naturbeskyttelsesområde?
Connie Hedegaard (KF), 2007-03-20:
Ministeren kan naturligvis bekræfte, at det er der ikke nogen, der har pligt til.
Jeg glæder mig så også over, at jeg har modtaget et brev fra oppositionen, hvoraf jeg kan se, at man da ikke afviser, at et eller andet antal sommerhuse i det pågældende område muligvis godt kan komme på tale; det er i hvert fald ikke udelukket i det brev, jeg har modtaget.
Og jeg vil så sige, at det jo nærmest er givet, at sommerhusene ikke kommer til at ligge nogle steder, hvor de er til gene for naturen.
Men som hr. Torben Hansen også ved, er der nogle af de områder, vi taler om i forbindelse med den konkrete ø, hvor man godt vil kunne placere nogle sommerhuse, som kan styrke det grundlag, som øen har og fungerer som lille ø fra; det kan også styrke muligheden for at holde gang i skibsbetjening, og hvad det ellers kan være.
Så sådan som jeg også har forstået beboerne derovre, er det ikke sådan, at sommerhuse i sig selv er noget negativt.
Må jeg så ikke sige, at vi jo i øvrigt også planlægger at lave et særligt naturgenopretningsprojekt på Årø.
Så det skal også tænkes ind i den samlede plan.
Torben Hansen (S), 2007-03-20:
Jeg kan forstå, at ministeren nu trækker beboerne ind.
Jeg er overbevist om, at ministeren kender den samme skrivelse, som jeg har her fra den 13. november fra beboerne på Årø, og der kan man da i hvert fald rolig sige, at det ikke er sådan, at de klapper i hænderne over, at der nu bliver mulighed for flere sommerhuse på Årø.
Men det er da ganske fantastisk, at vi rent faktisk her skal opleve en minister, der vender hundrede og firs grader, og som er i sin gode ret og har pligt til at sige nej, og vi er da fra Socialdemokratiets side selvfølgelig bange for, hvad der så bliver det næste internationale naturbeskyttelsesområde, som den her minister kommer med et landsplandirektiv om, altså, at man siger, at nu skal der også ligge sommerhuse dér.
Der er rigtig mange internationale naturbeskyttelsesområder at tage af, så jeg vil spørge ministeren: Hvilken et bliver det næste?
Connie Hedegaard (KF), 2007-03-20:
Jamen det er jo et meget fint demagogisk indlæg, vi lige har hørt.
Det, der er den fuldstændig normale procedure, er, at der er det her bud: Kunne man lægge nogle sommerhuse på den ø, som vi konkret taler om?
Et konkret forslag bliver sendt i høring, og der kommer nogle svar.
Der kommer også svar fra mennesker, der bor på Årø eller har sommerhus på Årø, og de siger jo ikke entydigt: Det vil vi slet ikke have.
De siger: Vær meget, meget opmærksom på, hvor mange I kommer med, og vær opmærksom på, hvor de bliver placeret.
Det er lige præcis det, man har en høringsfase til, og det er selvfølgelig derfor, vi nu også efter høringsfasen overvejer, hvordan et endeligt bud så skal se ud, og i givet fald også, hvor mange huse der så skal udlægges.
Nej, det er det ikke, fordi, som jeg siger, det gør vi jo allerede.
Der er en lang række energiafgifter.
En af forklaringerne på, at Danmark er så langt, når det gælder vedvarende energi, er f.eks. hele vores afgiftsstruktur, og hr. Johs. Poulsens spørgsmål hviler jo simpelt hen på en gal præmis, nemlig at når man har skattestop, kan man ikke gå ind og øge miljøafgifterne.
Skattestoppet undtager lige præcis for miljøafgifter.
Torben Hansen (S), 2007-03-20:
Nu kan jeg jo forstå, at ministeren så efter landsplandirektivet – nu er høringsfristen overstået – vil tænke sig om, kigge på det igen og finde ud af, hvilket tal man ender på.
Kunne man forestille sig, at ministeren kommer og siger over for Folketinget: Det var en fejl, jeg kan godt se, at jeg vendte hundrede og firs grader, og jeg vil selvfølgelig ikke være med til at lægge sommerhuse i et internationalt naturbeskyttelsesområde, da jeg selvfølgelig kan se, at det åbner en ladeport i forbindelse med de sidste godt og vel 250-300 internationale naturbeskyttelsesområder i Danmark?
Kunne man forestille sig, at ministeren sagde: Det her trækker jeg tilbage, fordi vi skal beskytte vores særegne og gode natur?