runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2012-02-01:
Det, der måske for alvor gør debatten om skat på transaktioner interessant, er, at der bliver diskuteret rigtig mange ting på samme tid, og der er i hvert fald en række af argumenterne, som kommer til at stimle sammen og måske også modsige hinanden lidt.
Enhver skat påvirker jo vores adfærd, og uanset på hvilken måde man får et provenu, er der jo nogle, der betaler det provenu, og derfor skal man selvfølgelig meget omhyggeligt afveje, når man pålægger en skat, hvem der kommer til at betale den, om det har skadelige effekter, eller om det har positive effekter, og det gælder jo, uanset om det er en skat på transaktioner, en skat på lønsum, en skat på balancer, en skat på arbejdsindkomst.
Den overvejelse må man gøre sig, uanset hvad det er for en skat, det handler om.
Så derfor må man jo gøre sig overvejelser om, hvad det her betyder for f.eks. vækst, fordi kapital kan blive dyrere, og hvad det dermed også betyder for den efterfølgende skabelse af arbejdspladser, som kunne komme ud af den vækst.
Så det er et af argumenterne.
Men nede under det ligger så, hvad det er, hvad vi vil, hvad vores formål er.
Og en af de ting, som jeg synes er meget vigtig, er at få en reel regulering af den finansielle sektor.
Ved den krise, som verden blev kastet ud i 2008, spillede den finansielle sektor en kedelig rolle, det tror jeg efterhånden der er relativ bred enighed om, der var sikkert også andre ting, men den finansielle sektor spillede en kedelig rolle.
Nu forsøger vi at få reguleret den finansielle sektor, så vi ikke får en gentagelse.
Det er én diskussion.
Det er det ene.
Det andet er så spørgsmålet, om man skal have et provenu, og hvis man har et ønske om at få et stort provenu, må man jo også i den forbindelse overveje, hvordan man så får det billigst muligt.
Der er det jo interessant at følge de overvejelser, der har været, som siger, at skat på transaktioner kan give ét provenu, det har nogle omkostninger, skat på f.eks. lønsum, altså en aktivitetsskat, kan også give et provenu, men med nogle andre omkostninger.
René Christensen (DF), 2012-02-01:
Ja, det er det.
Og det er måske endda en lille smule i forlængelse af det foregående spørgsmål, og det drejer sig om, hvordan vi skal udvikle mulighederne for dansk fødevareproduktion, både i forhold til primærproducenterne og i forhold til detailleddet.
Ministeren har flere gange været ud at sige, at man selvfølgelig gerne vil bakke op om det, at vi skal have nogle rammevilkår, at vi skal have muligheder for at udvikle os og fortsætte med at gå i en positiv retning.
Jeg står her med et citat fra ministeren, hvor ministeren siger: »Vi tror også på, at de små kvalitetsprodukter er noget, der kan vokse sig stort og måske blive den store eksportvare for Danmark ligesom bacon.«
Det er jeg sådan set meget enig med ministeren i.
Der har også netop lige været en konference, i anledning af at man vil kigge på lokale, gamle danske racer til kødproduktion og andet, og det er jo rigtig spændende.
Der er nogle, der vil give høje priser for det.
Det, jeg vil spørge ministeren om, er, hvad det er for nogle tiltag, ministeren vil komme med, hvordan vi kan få ført de her visioner, som jeg tror vi er meget enige om, ud i livet.
Hvad er det for nogle initiativer, ministeren går og barsler med?
Mette Gjerskov (S), 2012-02-01:
Nu er det fødevareministeren, der får spørgsmål, og ikke skatteministeren.
Jeg synes, der er en meget lang række relevante spørgsmål, som ordføreren kunne rette til skatteministeren.
Når det gælder fødevareområdet, vil jeg sige, at vi nu indfører en pesticidafgift, altså en afgift på sprøjtegift i Danmark, og det tror jeg er rigtig, rigtig klogt for at få mindre sprøjtegift.
Men derudover er vi da også dybt, dybt bekymret over den gæld, vi ser i landbruget, og de svage muligheder, der er for at udvikle sig.
De her grønne ordninger skal gøre det nemmere at få økonomi i den grønne omstilling, som vi gerne vil for landbruget.
Jeg mener, det er forkert, hvis man begynder at tale om, at det er skatteborgeren, der skal betale landbrugets gæld.
Jeg synes også, det er vigtigt at holde fast i, at landbruget har brug for indtægter fra biogas.
Det koster jo noget i energiafgift.
Ellers kan vi ikke betale biogassen.
Sådan er det.
Erling Bonnesen (V), 2012-02-01:
Det er fuldstændig korrekt, at den rammevilkårsanalyse, som den tidligere regering fik iværksat, er afrapporteret.
Man vil gerne de gode ting, men kommer faktisk med nogle andre tiltag, som faktisk begrænser det.
Det kunne give mig anledning til det sidste spørgsmål: Vil fødevareministeren garantere, at der ikke kommer nye skatter og afgifter til fødevareerhvervet ud over det, som vi selvfølgelig ved allerede er annonceret i forhold til pesticidomlægningen?
Der er jo ikke brug for flere andre afgifter nu.
Mette Gjerskov (S), 2012-02-01:
Jamen jeg synes faktisk, det er en del skibe, vi allerede har sat i søen i forhold til at hjælpe landbruget til en grønnere fremtid, til en fremtid med flere job og til en god udvikling.
Den tidligere regering iværksatte en undersøgelse af landbrugets rammevilkår, og den rapport har vi nu fået.
Af denne rapport fremgår det sådan set tydeligt, at de to rammevilkår, som egentlig er dem, der har størst betydning, er produktivitetstilvæksten, som er faldende, og så ansættelsesvilkårene, altså at det simpelt hen er dyrt at ansætte folk i Danmark.
Det er jo nogle vilkår, som gælder for alle virksomheder i det her land, altså det, at man har et problem med hensyn til produktiviteten, og det, at man har nogle høje lønninger, og det er noget, som vi i regeringen prøver at tage hånd om på et generelt plan.
Men det er jo ikke et spørgsmål, der specifikt handler om landbruget.
Erling Bonnesen (V), 2012-02-01:
Tak, og her kunne man jo så også takke lidt for ikkesvaret.
Med hensyn til den anden ting, altså de 600 mio. kr., der bliver flyttet rundt, vil jeg sige, at det jo er ganske rigtigt: Det er en omflytning af nogle penge.
Men der er jo ikke noget nyt; altså, det skaber ikke i sig selv nogen udvikling, der er ny i forhold til dengang, da regeringen tiltrådte.
Det er det, jeg sådan set siger, når vi så prøver at se på, hvad der er af konkret handling – der var der de her skatter og afgifter – i forhold til de her programerklæringer, der kom fra starten, som jo faktisk var fine .
Vi kan se, at priserne, f.eks. også med hensyn til afregning af svinekød, jo både kan stige og falde lidt, og vi glæder os selvfølgelig over det, hver gang de stiger, fordi det da trods alt hjælper, men når vi kigger på erhvervet samlet set, kan vi se, at det er et erhverv, der er trængt.
Det ses jo tydeligt derved, at der f.eks. i dag er projekter, man ikke kan få finansieret, selv ikke projekter, der er sunde.
Store bedrifter, der skal have finansieret systemerne med hensyn til løsgående søer og andet for at kunne komme videre, kan ikke få det finansieret, selv om det faktisk er sunde bedrifter.
YJ-ordningen vil ministeren ikke være med til nu ...
Mette Gjerskov (S), 2012-02-01:
Det var godt nok noget af en pose blandede bolsjer, der var, altså alverdens ting, der kan have en indvirkning på landbruget.
Jeg vil sige, at jeg har høje ambitioner på landbrugets vegne.
Jeg tror på, at den grønne omstilling, vi er i gang med, vil medføre job ude i landbruget, at den vil medføre job ude i landområderne, og at vi i fremtiden vil kunne få en bedre eksport, og at vi fremtidssikrer dansk landbrug til en produktion, som er bæredygtig.
Så jeg har høje ambitioner på landbrugets vegne, og vi er allerede i gang med den grønne omstilling.
Vi har lavet en handlingsplan for økologien, der er meget, meget ambitiøs, og der er også blevet flyttet 650 mio. kr. i landbrugsstøttesystemet over mod en mere grøn omstilling.
Så jeg synes, vi hjælper landbruget.
Vi hjælper landbruget i den rigtige retning, og det har jeg høje ambitioner om at ville blive ved med.
Erling Bonnesen (V), 2012-02-01:
Tak for det.
Det lød sådan set godt, og der var jo også brug for det, netop for at sikre arbejdspladser, eksport osv.
Hvis man så prøver at kigge lidt på, hvad der sker rent konkret, kan man se, at der er tre ting.
Der kommer f.eks. som det ene NOx-afgifter til gartnerierne, og her er de vurderinger, der kommer fra erhvervet selv, jo også, at man, hvis det, der nu ligger i pipelinen med hensyn til NOx-afgifter, energiafgifter, m.v. bliver fastholdt, så kan risikere, at det vil fjerne op til 80 pct. af gartnerierne, hvilket altså er ganske dramatisk.
Det forlyder nu så også, at der skulle være nye afgifter på vej til landbruget, f.eks. stramninger i forhold til dieselafgifterne, og at der skulle være de her kvælstofafgifter på vej, kvoter med afgifter, endda i milliardklassen.
Så har vi som det andet også lige set, at regeringen har kørt vandplanerne igennem, hvilket jo også har begrænset landbrugets muligheder.
Som det tredje kunne man nævne, at der er en voldsom forhøjelse af fedtafgiften.
Med hensyn til de her tre konkrete emner, der er, og som vi sådan kan sige er det, der konkret sker, så er det jo noget, man pakker ind, ved at man prøver at sige, at det er en grøn omstilling.
Men faktum er jo, at man sådan set kommer med nogle nye krav, at man kommer med nogle nye skatter og byrder, som man prøver at pakke ind ved at sige, at det er en en grøn omstilling.
Så siger man også, når vi prøver at diskutere udviklingen,
at der skal komme en landbrugskommission – det er noget, der kommer på lidt længere sigt, og vi har ikke set så meget til det endnu – og der må vi jo så spørge: Hvor bliver den kommission egentlig af?
Hvad er det, der skal komme ud af den?
Eller er det bare en syltekrukke?
Så mit spørgsmål til fødevareministeren er: Hvordan synes fødevareministeren det går, når man prøver at kigge på de konkrete handlinger, der har været indtil nu, og man så sammenligner det med de programerklæringer, der kom kort tid efter tiltrædelsen?
Margrethe Vestager (RV), 2012-02-01:
En af de ting, som måske er lidt undervurderet i debatten om, hvordan vi får vækst igen, er spørgsmålet om, hvordan virksomhederne får kapital.
Det siger jo noget om, hvor meget kapital betyder.
Derfor er jeg fuldstændig enig i, at det er vigtigt at have et meget stærkt fokus på, hvordan vi sørger for, at de ting, som er sunde og i orden, også kan få den kapital, de skal have.
Så det er jo en hyberrelevant debat, og derfor er det også godt, at der bliver kastet lys på det og vi får diskussionen.
Og når der er noget at diskutere, er det jo bl.a., fordi man i Kommissionens forslag om transaktionsskat selv skønner, at provenuet kan variere mellem, tror jeg, 16 mia. euro og 400 mia. euro.
Det er en ret stor forskel i provenuskøn.
Så vurderer man, at det måske lander på 57 mia. euro.
Spørgeren har været skatteminister.
Jeg kender ikke detaljerne så godt, men jeg vil tro, at den tidligere skatteminister også synes, at det er et ret stort spænd at lande på.
Det kan være uhensigtsmæssigt, ligesom man selvfølgelig må diskutere, hvem det så i virkeligheden er, der ville komme til at betale en skat på europæisk plan på op mod 400 mia. euro, hvis det blev det element, eller 16 mia. euro, hvis det blev det andet.
For der er altid nogle, der betaler skatten, ligesom der forhåbentlig er nogle, der måtte få glæde af den.
Man bliver bare nødt til at diskutere det første først.
Kristian Jensen (V), 2012-02-01:
For det første – og det tror jeg ikke vi bliver enige om – er det at være liberal i min optik i forvejen at være social, og derfor behøver man ikke at sætte yderligere tillægsord på.
Når vi for det andet bliver ved med at spørge om regeringens holdning på det her område, er det jo, fordi der kommer blandede signaler, også fra udenrigsministeren, der jo så at sige roste sine partifæller i Europa-Parlamentet for at stemme for en Tobinskat, selv om han som en del af den danske regering er modstander af en Tobinskat.
Så ministeren må undskylde, hvis vi bliver ved med at spørge, men vi får bare forvirrende signaler fra regeringen.
Derfor vil jeg begrænse mig til at stille et sådan meget håndfast spørgsmål.
Er ministeren enig med mig i, at den beskatning, som en Tobinskat vil være, vil være hæmmende for finansiel bevægelighed, finansiel mobilitet?
Er ministeren enig med mig i, at finansielle liberaliseringer overordnet set – selvfølgelig kan man gå for langt – har været med til at skabe et positivt bidrag til vækst og beskæftigelse, og at vi dermed skal være påpasselige med at indføre beskatningsformer eller andet, der for kraftigt regulerer kapitalens frie bevægelighed, og at en Tobinskat dermed vil være med til, uanset om den bliver europæisk eller global, at bremse vækst og velstand?
Margrethe Vestager (RV), 2012-02-01:
Lige præcis der fik vi så begge diskussioner igen.
Jeg er sådan set også tilhænger af, at man har en ideologi.
Jeg betegner mig selv som socialliberal.
Og det forsøger jeg at lade være retningsgivende for de overvejelser, som jeg gør mig, for så har man nogle principper, som man kan bruge til at veje for og imod.
Så det var ikke i den forstand en afsværgelse af ideologi som værende noget bras eller unyttigt.
Det er kun for sige, at jeg sådan set ikke har noget ideologisk imod at beskatte en ting.
Spørgsmålet er, hvad effekterne er.
Hvordan virker det?
Kommer det det rigtige sted hen, hvis vi laver en type af beskatning?
I Danmark har vi f.eks. en lønsumsafgift, og det er jo en beskatning af finansiel virksomhed.
Det er bare på en meget anderledes måde end at beskatte transaktioner.
Det er for at give et eksempel på, at man selvfølgelig også kan beskatte den finansielle sektor.
Det, som er den interessante diskussion, er, hvordan vi får en styring af den finansielle sektor.
Det mener jeg må stå øverst på dagsordenen.
Og jeg synes, at der er en række ting, som vi senest har fået enstemmighed for i Det Europæiske Råd for Økonomiske og Finansielle Anliggender, nemlig hvordan vi får handel med det finansielle produkt, der hedder derivater, bragt frem i lyset.
Det er et rigtig godt eksempel på det.
Så er der en anden diskussion, som handler om provenu, men det er bare en helt anden diskussion.
Og sådan som Kommissionen har forelagt sine beregninger, er der jo meget, der tyder på, at hvis man vil have provenu, skal man altså gå en anden vej end transaktionsskatten, for så kan en aktivitetsbaseret skat give det provenu på en så at sige billigere måde målt i væksttab.
Kristian Jensen (V), 2012-02-01:
Nu deler jeg ikke ministerens afstandtagen fra ideologi.
Det er med til at gøre partierne troværdige og debatten interessant.
Jeg vil først sige, at jeg er enig i, at der er behov for en forandret finansiel regulering, når man kigger tilbage på den finanskrise, vi har været igennem.
Det skal der ikke herske tvivl om.
Men at tro på, at en Tobinbeskatning er svaret, er ligesom at slå sin skulder og så lægge gips på foden.
Det virker ikke, det hæmmer tværtimod.
Det, der er interessant her, er jo, hvorvidt regeringens modstand er en modstand, der er begrundet i, at man ønsker et frit kapitalmarked, og at man er modstander af en skat, der i nogle regnestykker vil koste pensionsopsparere op over 100.000 kr.
– det er altså for almindelige lønmodtagere, der sparer op, og sådan har vi set det fra f.eks. PFA's regnestykker – eller om det er et spørgsmål om, at man bare ikke praktisk har fundet den rigtige model, for så vil man egentlig gerne have en skat, selv om man erkender, at den koster vækst og koster arbejdspladser.
Margrethe Vestager (RV), 2012-02-01:
Det kommer an på, hvad en europæisk skat på transaktioner i givet fald ville skulle indebære.
Der er et spørgsmål, som står meget højt på regeringens dagsorden, som handler om, hvordan vi får en reel regulering af den finansielle sektor.
For den finansielle sektor havde en række dispositioner, som var medvirkende til den krise, vi havde i 2008, som var meget skadelig for vækst og beskæftigelse i Europa – i mine øjne i hvert fald.
I hvert fald synes der at være mere direkte veje til at få en reel regulering, som også kan gøre, at man får udlån til virksomheder, sådan at de kan finansiere deres projekter, have ordentlige kreditter osv.
Et andet spørgsmål, som man kunne stille, er, om vi har brug for finansiering, altså om vi har brug for et provenu.
Hvis man ser på det, vil man sige, at med hensyn til provenuspørgsmålet vil man jo altid som lovgiver overveje, hvis man virkelig vil beskatte nogen, hvordan man kan gøre det på den mildeste måde i forhold til det provenu, man gerne vil have.
Inger Støjberg (V), 2012-02-01:
Mener ministeren, at indførelse af en europæisk Tobinskat vil gavne vækst og beskæftigelse i Europa?
Margrethe Vestager (RV), 2012-02-01:
Jeg er meget ked af, hvis det bliver opfattet som en aktiv bestræbelse på ikke at svare på spørgsmålet, men for mig er det ikke et spørgsmål om forskellige holdninger.
Regeringen har én linje.
Vi synes, at der skal være en global transaktionsskat, fordi det er den mest effektive måde at forhindre, at transaktioner flytter sig.
Altså, i givet fald skulle de jo være på månen for at blive fri for beskatningen.
Det illustreres meget godt af, at det forslag, som er lagt på bordet af Kommissionen, ikke i vores øjne er tilstrækkelig robust.
Alt efter hvilke skøn man anlægger på effekterne, kan det give et provenu fra 16 mia. euro til 400 mia. euro, og måske er et kvalificeret skøn 57 mia. euro.
Det er et meget stort spænd at arbejde inden for, og det siger jo noget om, at det i hvert fald ikke er robust over for de argumenter, der er mod at gøre det regionalt.
Jeg er bare i den situation, at hvis folk kommer med gode argumenter for noget, lytter jeg til dem, og det håber jeg også at spørgeren gør.
I den her situation er der ikke et anliggende mellem statsministeren og mig, for regeringen har én linje.
Inger Støjberg (V), 2012-02-01:
Jeg beklager meget.
Jeg har meget, meget stor respekt for økonomiministeren, det vil jeg gerne sige, og derfor undrer det mig egentlig også, at økonomiministeren i dag på den her måde taler udenom.
Omvendt er det jo et kendt trick – jeg kender det selv – når der er interne spændinger i en regering.
Derfor synes jeg faktisk, at vi er kommet dertil, hvor ministeren må forholde sig til, om ministeren vil kræve af statsministeren, at statsministeren ikke på den måde, som det er sket, lader sig rive med og siger et i Bruxelles og siger noget andet, når hun er i Danmark, for jeg kan vel godt konkludere, at fra Det Radikale Venstres side og også fra økonomiministerens side er der en reel modstand imod en Tobinskat på europæisk plan.
Spørgsmålet er derfor det helt simple: Vil ministeren kræve af statsministeren, at det hører op, at statsministeren går og siger et, når hun er i Bruxelles, og noget andet, når hun er i Danmark?
Nu spurgte jeg jo alene til, om det vil fremme vækst og beskæftigelse i Europa, hvis man indfører en europæisk Tobinskat.
Margrethe Vestager (RV), 2012-02-01:
Den her debat synes jeg sådan set er meget interessant både politisk og indholdsmæssigt.
Indholdsmæssigt går det på, hvordan man styrer en finansiel sektor bedre, så man ikke bliver kastet ud i det samme kaos som i 2008, og hvordan man, hvis man vil beskatte, så gør det på en ordentlig måde.
Det er jo en debat, som i Danmark antager højder, så man skulle tro, at det var Danmark, der var udslagsgivende for, at Kommissionens forslag ville blive vedtaget.
Det er ikke tilfældet, for da det er et skatteforslag, skal der være enstemmighed blandt alle EU-landene om at gennemføre forslaget.
Den debat, vi har herhjemme, har vi også i det europæiske, og den tror jeg man kan genfinde i flere forskellige lande.
Som spørgeren sikkert ved, er England meget imod, Sverige er meget imod, og en række andre lande har spørgsmål og skepsis, ligesom nogle lande er rigtig meget for.
Det synes jeg måske er en meget væsentlig diskussion at tage, for regeringens holdning er entydig.
Vi arbejder for en global transaktionsskat, og vi mener sådan set, at Europa kunne gøre noget ved at sætte det på den internationale dagsorden og sige: Der vil vi gerne hen.
For så kan vi modvirke nogle af de ulemper, der er ved at gøre det regionalt, nemlig at transaktioner flytter sig, og at det kan være en dyr måde at opkræve skat på.
Inger Støjberg (V), 2012-02-01:
Det var en meget lang forklaring på et helt andet spørgsmål end det, jeg egentlig stillede.
For det spørgsmål, jeg stillede, var, hvordan vi skal forholde os til, at vi har en statsminister, der lader sig rive med, når hun er i Bruxelles, og pludselig er mere positiv.
Og nej, det er ikke en eller anden opfattelse af en parallel- eller dobbeltverden, for det er jo gengivet i en stribe artikler her igennem de seneste dage.
Derfor synes jeg faktisk, at det er på sin plads, at vi får et svar på, hvordan vi undgår, at statsministeren lader sig rive med, når hun er i Bruxelles, og dermed får sig rodet ud i nogle ting, som jo slet ikke harmonerer med det, man siger i Danmark.
Jeg vil gerne sige, at det her faktisk kan få fatale konsekvenser, altså ikke det, at statsministeren lader sig rive med og lader sig rode ud i noget i Bruxelles, og at det bliver opdaget, men det – og det er jo essensen – at det koster arbejdspladser i Danmark, hvis statsministeren netop lader sig rive med og lader sig at rode ud i noget.
Margrethe Vestager (RV), 2012-02-01:
Jeg ved ikke, hvem der lever i parallelle verdener, for jeg kan i hvert fald ikke genkende spørgerens beskrivelse af verden.
Regeringen har én holdning, nemlig at vi gerne vil arbejde for, at der indføres en global skat på transaktioner.
Det er der argumenter for, og et af argumenterne er jo, at der er risiko for, at transaktioner flytter sig, og at der er risiko for tab af vækst og dermed også arbejdspladser.
Altså, det forslag, som er lagt på bordet, og som er til konkret debat, er ikke særlig robust over for nogle af de argumenter, der er for at gøre transaktionsskatten global og mod at gøre den regional.
Det, jeg synes er vigtigt, er at holde fast i diskussionen om, hvad man vil opnå.
For regeringen er det meget vigtigt, og det står allerøverst på dagsordenen, at få en reel regulering af den finansielle sektor.
Man må også sørge for, at de kommer frem i lyset.
For nogle af de produkter, også kaldet derivater, blev jo nærmest som en del af den udløsende faktor for den finansielle krise til produkt på produkt på produkt i en sammenhæng, som slet ikke kunne gennemskues.
Derfor er det vigtigt at få kastet lys over det, og det skal sådan set med i debatten om, hvorvidt vi kan nå derhen.
Inger Støjberg (V), 2012-02-01:
Det er, som om regeringen tror, at man kan leve i en dobbeltverden, og det gælder især statsministeren.
For når statsministeren er i Danmark, taler hun imod Tobinskatten, men så snart hun sætter sine ben i Bruxelles, er hun mere positiv over for Tobinskatten.
I Venstre har vi det sådan, at vi er imod Tobinskatten, både når vi er i Danmark, og når vi er i udlandet.
Det er vi, fordi vi mener, at den hæmmer væksten – og det er jo bevist, at den hæmmer væksten – og at den derfor også koster arbejdspladser og i det hele taget gør os fattigere.
Det er jo sådan noget, som regeringen foregiver at være enig i, i hvert fald hvis ministrene er i Danmark.
Jeg synes ærlig talt, at det er på sin plads, at ministeren forholder sig til det her, for vi står efter min mening faktisk i en ualmindelig skadelig situation, når statsministeren vandrer rundt i EU og siger et, men siger noget andet, når hun er i Danmark.
Margrethe Vestager (RV), 2012-02-01:
Regeringen ønsker, at EU skal fremme, at der indføres en skat på transaktioner på globalt plan, og når det skal være på globalt plan, er det jo for at værne sig mod nogle af de ulemper, som der er ved at gøre det på regionalt plan, nemlig især at kapital kan flytte sig.
Det er sådan set et argument, der ligger til grund for regeringens politik på det her område, og ikke, hvad skal man sige, en ideologisk modstand mod at beskatte transaktioner, hvilket jo meget klart kan ses ved, at vi går ind for en global skat på transaktioner.
Inger Støjberg (V), 2012-02-01:
Vil ministeren bekræfte, at regeringen er imod at indføre en Tobinskat, hvis en sådan alene omfatter EU?