runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (SF), 2008-12-16:
Kommunernes Landsforening siger om det her forslag, at det er et katastrofalt forslag.
Det hører vi endda fra formanden for Kommunernes Landsforenings Miljø- og Teknikudvalg, der er en Venstremand.
Jens Stenbæk siger, at det her er et virkelig, virkelig dårligt forslag, og vi diskuterer i dag et lovforslag, som man ikke engang rigtig kan begrunde er fuldstændig nødvendigt.
Vi er ved at vedtage et lovforslag, som man laver, fordi Justitsministeriet er tilbøjelig til at mene noget.
Det er ikke engang et hundrede procent nødvendigt forslag, vi står og vedtager i dag.
Det vil sige, at lige nu er vi ved at lave et lovforslag, der gør, at de kommuner, der har mange mennesker og lidt grundvand, får mange penge til en kortlægning.
De kommuner, der har meget grundvand og få personer, får meget få penge.
Hvad tror man så, at der kommer til at ske ude i de kommuner, som skal kortlægge grundvandet?
Tror man, at de begynder at tage penge fra skoler og fra ældrepleje osv. for at kortlægge grundvandet?
Nej, det er der ikke nogen, der tror.
Og derfor ved vi også godt, at det her kommer til at gå ud over grundvandsbeskyttelsen.
Det er fuldstændig det samme, som KL siger, og derfor synes jeg da også, at man må lytte til høringsparterne.
Da vi havde førstebehandlingen af det her lovforslag, var hr. Jørn Dohrmann også fuldstændig på den linje.
Jeg kan citere flere forskellige ting fra hans indlæg, hvor det lå hr. Jørn Dohrmann enormt meget på sinde at høre, hvad Kommunernes Landsforening så havde at sige, men Dansk Folkeparti har åbenbart så lidt indflydelse på regeringen og på dens miljøpolitik, at man intet kan få igennem, så det var nok, at regeringen ligesom bare holdt et kort møde med Kommunernes Landsforening og ikke engang vendte tilbage til dem.
Det er nok for hr. Jørn Dohrmann til at vende på en tallerken og nu gå med på et forslag, som han tidligere har kaldt både skævvridende og dårligt.
Det er ikke ret meget rygrad at have,
er jeg nødt til at sige til hr. Jørn Dohrmann.
Det synes jeg sådan set er pinligt.
Så er der altså hele processen omkring det her, nemlig at vi får et notat fra ministeriet, hvor man gengiver KL direkte uvederhæftigt.
Det synes jeg simpelt hen er inderlig pinligt.
Og så viser det sig, at Danmarks Naturfredningsforening har skrevet et høringssvar, som ikke er kommet med ud med lovforslaget.
Hvor blev det af?
Det vil jeg da gerne spørge ministeren om.
Hvor blev Danmarks Naturfredningsforenings høringssvar af?
Til sidst kan man jo spørge: Hvis det her er for at løse et problem, hvor man er bange for at komme i konflikt med grundloven og er bange for, at det her er en skat i grundlovsmæssig forstand, hvorfor lytter man så ikke til KL?
Hvad er der i vejen med KL's forslag, som løser det her problem, og som sørger for, at pengene kommer derhen, hvor opgaverne også er?
Jørn Dohrmann (DF), 2008-12-16:
Tak for muligheden for at få præciseret nogle af tingene.
Til dem, der har været meget opmærksomme i denne sag, skal jeg sige, at det er rigtigt, at jeg i starten var imod, at man lavede den her model.
Jeg ønskede, at KL fik et møde med regeringen for at få præciseret, hvad det egentlig var, man mente i KL, og vi ved alle sammen, at det møde har været afholdt.
Om man så er enig i det resultat, der foreligger nu, er en helt anden ting.
Det, vi må forholde os til, er, at regeringen her har fremsat et forslag til, hvordan tingene skal finansieres efter regeringens mening.
Og vi må jo også sige til hr. Per Clausen, at uanset hvem det er, der betaler, og uanset hvor man får pengene fra, bliver pengene jo lagt ind til fordeling i forbindelse med opgaven her.
Det må vi nok svare nej til, for ellers havde vi nok heller ikke behov for at diskutere den slags ting.
Jeg mener bare, at som situationen har udviklet sig, har KL sådan set snorksovet i timen efterfølgende.
De har i hvert fald ikke rettet direkte henvendelse til mig og sagt: Nu skal I høre, mødet forløb sådan og sådan, og vi ønsker, at der skal ske en anden fordeling.
At sende en pressemeddelelse her til morgen er lidt slapt fra KL's side, og det viser jo også helt tydeligt, at KL repræsenterer alle 98 kommuner, og at man ikke har det, jeg vil kalde et fælles standpunkt på området.
Det er nok sådan, at vi her i Folketinget ikke altid kan gøre alle lige tilfredse og ikke kan yde millimeterretfærdighed, og derfor har vi også DUT-princippet.
Men mødet er afholdt, så regeringen har holdt det løfte, den gav, bl.a. her fra talerstolen, om, at man ville afholde det.
Så er det altså op til parterne at blive enige, og ellers vil vi selvfølgelig lægge os op ad den måde at fordele pengene på, som man nu har fundet frem til, og som vi står med i dag.
Jeg indrømmer blankt, at ikke alle omkostninger i alle kommuner bliver dækket, og at det vil ramme skævt på nogle områder.
Men vi er også nødt til at se på, hvordan vi kommer videre, når to parter ikke kan blive enige.
Ida Auken (SF), 2008-12-16:
Nu gør jeg noget lidt utraditionelt.
Jeg tager min computer med på talerstolen, for der ligger sjovt nok en mail fra Kommunernes Landsforening til bl.a. hr. Jørn Dohrmann.
I den mail står der, hvordan mødet mellem regeringen og KL forløb, og det er ikke en pressemeddelelse, men en mail til hr. Jørn Dohrmann.
Der står, at KL mødtes med regeringen, som fik forelagt KL's forslag og ikke tog stilling til dem, men sagde, at de skulle drøfte dem med Justitsministeriet, og derefter aldrig vendte tilbage til Kommunernes Landsforening.
At acceptere en sådan grad af hånlighed og ligegyldighed over for kommunerne kan jeg simpelt hen ikke forstå at en person som hr. Jørn Dohrmann vil være bekendt - især ikke, når man har stået ved førstebehandlingen og ført sig frem som den store mand, der nok skal komme og redde kommunerne og også har sagt det til forskellige aviser.
Men når det kommer til stykket, løber man som en kylling, og så er det da ikke mærkeligt, at man ligesom hr. Per Clausen begynder at lave motivanalyse og spekulere over, om det kunne være f.eks. en tuneserlov osv., der er blevet byttet for det her.
Helle Sjelle (KF), 2008-12-16:
Jeg forventer naturligvis også, at retssikkerheden er tænkt med i det her forslag.
Og det er netop også derfor, at jeg er meget glad for, at Justitsministeriet melder meget, meget klart ud og siger, at der ikke er skygge af risiko for, at man bryder konventioner eller grundloven, for den sags skyld.
Det synes jeg er meget væsentlige ting.
Udgangspunktet er, at arbejdsgruppen skal være færdig til februar, men vi ved ikke, om den bliver forsinket.
Vi ved heller ikke, hvad de drøftelser munder ud i, som kommer ud af det arbejde, som arbejdsgruppen kommer med.
Og derfor synes vi egentlig, at det er meget rimeligt, at man på nuværende tidspunkt fremsætter det her lovforslag.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-12-16:
Jo, men jeg tror også, at hr. Per Clausen mener - også når han selv og Enhedslisten engang kommer i opposition - at man skal kunne føre nogle forhandlinger med ægte vilje og ikke kun på skrømt, uanset hvem det er, der fører dem på skrømt.
Det, man gerne skal forholde sig til, er jo, at man, når man har nogle møder, kommer frem til nogle resultater.
Vi står over for det samme problem med hensyn til batterierne, som jeg lige nævnte.
Vi kan nævne mange andre eksempler, hvor to parter jo aldrig ville opnå at blive enige, fordi den ene kunne have en større fordel ved ikke at blive det.
Jeg må derfor bare sige, at i det høringssvar, som KL jo selv har afleveret den 7. november, skriver de jo ganske tydeligt, at hvis de skal vælge en metode, når man ikke er enig, så er det DUT-princippet, man vælger.
KL har jo givet svaret her, og det forholder vi os til.
Vi må også sige, at KL havde chancen for at indgå en aftale med regeringen, og det har de ikke ønsket.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-16:
Der har nu været talt meget om grundlovsbrud og brud på menneskerettigheder osv., også fra hr. Morten Østergaards side, så jeg vil bare spørge, om hr. Morten Østergaard ikke kan bekræfte, at da der blev afholdt den her meget omtalte høring, hvor der var tre eksperter inde at udtale sig, var det sådan, at en af eksperterne udtalte, at det her var grundlovsstridigt, og at der så var to andre eksperter, som mente, at det var det ikke.
Så jeg vil bare høre, om hr. Morten Østergaard ikke kan bekræfte, at der var en ekspert, der mente, at det var grundlovsstridigt, og at der så var to eksperter, der ikke mente det.
Morten Østergaard (RV), 2008-12-16:
Der var en ekspert, der var blevet bedt om at forholde sig til, om det var grundlovsbrud.
Det sagde han så at det var.
Det kunne vi ikke engang få integrationsministeren til at forholde sig til.
Vi stillede spørgsmål og spurgte, om vi ikke kunne få en reaktion på den her eksperts udtalelse.
Nej, det kunne vi ikke.
Først i fredags, da justitsministeren mødte op i Integrationsudvalget, var det muligt at få en diskussion om det, som den ekspert havde bragt frem.
Det er så rigtigt, at de andre eksperter ikke forholdt sig til grundlovsspørgsmålet, for det var de jo heller ikke blevet bedt om.
Og det er rigtigt, at de også gjorde opmærksom på, at der kunne være andre vurderinger af det.
Men jeg vil gerne understrege, at det, som bl.a. Henrik Rothe fra Advokatrådet jo klart sagde, var, at det er besynderligt, at man, når vi er herude i gråzoneområdet for, hvad der er frihedsberøvelse, og hvad der ikke er, end ikke i bemærkningerne til lovforslaget har valgt at behandle det her spørgsmål.
Derfor må man sige, at var der en ting, der gik igen på tværs af de tre oplæg, var det, at det her er hastelovgivning, at det er lovsjusk, og at det er den ringeste lovkvalitet, der er set meget, meget længe.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-16:
Jeg kvitterer selvfølgelig for, at hr. Morten Østergaard kan bekræfte, at der var tre eksperter, og at to af dem ikke var enige med den første ekspert i, at det her er grundlovsstridigt.
De blev jo faktisk spurgt direkte under høringen, om de var enige med professor Henning Koch i, at det var grundlovsstridigt.
De var altså ikke enige med ham, og det synes jeg trods alt er meget sigende.
Der er så også det her med, at der ikke er nogen, der har forholdt sig til de her påstande fra professor Henning Koch om, at det her skulle være grundlovsstridigt.
Det siger hr. Morten Østergaard at der ikke er nogen der har, og hr. Morten Østergaard refererer så fra et samråd, hvor der har siddet en minister og forholdt sig til de påstande, som Henning Koch har fremført.
Så kan hr. Morten Østergaard ikke i tråd med det, som vi har hørt fra andre partier i oppositionen - Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti - se, at argumentationen slet ikke hænger sammen, at der ikke er noget hold i den?
Hvorfor siger hr. Morten Østergaard ikke bare, at vi nu har været igennem en demokratisk proces, som har medført, at der højst sandsynligt ikke er flertal for hr. Morten Østergaards synspunkt - og så kan et flertal selvfølgelig beslutte det, som et flertal ønsker at beslutte, nemlig at skærpe vilkårene for personer på tålt ophold - og så stoppe med at sige det der med, at vi bryder grundloven og menneskerettighederne, når der ikke er noget belæg for det?
Morten Østergaard (RV), 2008-12-16:
Men jeg er klar over, at man i Dansk Folkeparti mente, at den demokratiske proces sådan set stoppede, da man blev enige med regeringen om, hvordan lovforslaget skulle være.
Og så kunne vi sådan set bare afskaffe Folketinget, for det er der jo i virkeligheden ikke brug for.
Jeg rejser her helt legale, synes jeg, tvivlsspørgsmål på baggrund af den demokratiske proces, som vi står midt i.
Jeg har ikke i dag talt om, at der er dokumentation for grundlovsbrud, for det, som professor Henning Koch sagde, var jo også netop, at det først er i det øjeblik, den skal administreres, at der er risiko for det, afhængigt af hvordan den bliver administreret.
Der må man sige, at det er klart, at man ikke ud af forslaget kan læse, at det ikke kan administreres i strid med grundloven, men som også flere har gjort opmærksom på, bliver der bidraget til fortolkningen i nogle af de svar, der er givet, f.eks. om, hvordan der er mulighed for weekendophold, og hvordan meldepligten skal fastsættes.
Det fremgik ikke af lovforslaget, og derfor kan man sige, at den demokratiske proces allerede har haft en vis effekt.
Der spørger jeg bare stille og roligt: Hvad er det, der står i den undersøgelse, siden den ikke kan tåle dagens lys?
Står der, at man ikke kan skærpe yderligere og alt det her symbollovgivning, eller står der, at hvis man skærper yderligere, kommer vi på kant med konventionerne, og det har man så valgt at gøre alligevel?
Vi ved det ikke, for vi kender ikke undersøgelsen.
Naser Khader (LA), 2008-12-16:
Jeg skal gøre det kort, for der er blevet sagt rigtig mange fornuftige ting, som er blevet gentaget rigtig mange gange.
I øvrigt har vi en meget, meget spændende debat bagefter om demokratiernes FN, så jeg gør det meget kort.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi i Liberal Alliance vil bakke op om og stemme for alle initiativer til at stramme op om bekæmpelse af ekstremisme og terror - også hvad angår mennesker på tålt ophold, som er til fare for landets sikkerhed - men det vil vi først gøre på et oplyst grundlag, og det synes vi ikke der er i forhold til L 69.
Det er også derfor, vi flere gange har opfordret til, at man udsætter behandlingen af lovforslaget til efter den 1. februar, for der kommer arbejdsgruppen med nogle anbefalinger med hensyn til hele området vedrørende administrative udvisninger og tålt ophold, og efter det synes vi, det vil være relevant at se, hvad de anbefaler.
Derfor har vi flere gange opfordret til en udsættelse, men det vil man ikke høre på. Så forsøgte vi med underskriftindsamlingerne at bruge grundlovens § 41 til beskyttelse af mindretallene, men så begyndte Socialdemokraterne, der ellers i starten gav udtryk for, at de ville støtte det, at trække i land, og det er vi meget, meget skuffede over.
Så jeg tror desværre på, at L 69 bliver vedtaget her på fredag.
Vi synes, det er dybt problematisk af forskellige årsager, og især fordi det handler om retsstatens grundlæggende principper.
Vi mener, at L 69 er udtryk for symbolpolitik.
Når PET mener, at tuneseren er farlig, så tror jeg på dem, men jeg tror samtidig på, at de nok skal holde øje med ham, og derfor er L 69 unødvendig på nuværende tidspunkt.
En anden begrundelse for at udsætte behandlingen af loven er, at de lærde strides om juraen.
Vi har heller ikke endnu set regeringens jurister vurdere højesteretsdommen i forbindelse med sagen, og så mener jeg også, at man gør grin med arbejdsgruppen, der er i fuld gang med deres arbejde, ved at vedtage en lov halvanden måned før, de kommer med deres anbefalinger.
Og ikke mindst kan man faktisk allerede i dag gøre alt det, man gerne vil med L 69 med hensyn til at skærpe meldepligten, så det er lidt en hastelov, og det tangerer en særlov, hvilket vi grundlæggende er imod.
Men vi vil alligevel opfordre til, at man besinder sig, at man klapper hesten, at man tænker sig om, og at man venter med at tredjebehandle L 69, til efter arbejdsgruppen er kommet med sine anbefalinger.
Høgni Hoydal (T), 2008-12-16:
Jeg må sige, at jeg ikke havde ventet, at jeg nogen sinde her i Folketinget skulle opleve, at man behandlede et lovforslag, som klart var møntet på en person, et forslag til en særlov, som så i virkeligheden handler om frihedsberøvelse uden dom, også for en lang række andre personer.
Og dette skridt tages over night på baggrund af en artikel i en avis og med henblik på politisk markering fra i hvert fald et enkelt, måske to partier.
Jeg må erkende, at jeg ikke følger med i personers gøren og laden i det danske samfund - det troede jeg at man havde politiet og domstolene til, hvis de havde gjort noget ulovligt - så derfor vil jeg tillade mig at betragte dette lovforslag ud fra en rent principiel vinkel.
Har ret magt, eller har magt ret?
Det må være spørgsmålet, når vi behandler sådan et lovforslag som det i dag.
Det at forvalte magten uden at sætte sig ud over eller undergrave dens præmisser og dens legitimitet er vel forudsætningen for en retsstat og for et demokrati, ja, det er vel grundlaget for moderne civilisation.
Jeg oplever et klart, hvis ikke sammenbrud, så i hvert fald klare rystelser i disse retskonstruktioner og i de demokratiske institutioner, et forløb, som er sket over de seneste år, og som vel kulminerer med dette lovforslag.
Nu havde vi i hvert fald i Færøerne for mange år siden et alting, og det var jo en lidt mærkelig konstruktion, som både var dømmende, lovgivende og udøvende.
Og det har virket lidt for mig, som om det også er sket med Folketinget i dag, i hvert fald når jeg hører hr. Peter Skaarup, nemlig at man står og dømmer personer fra Folketingets talerstol og fortæller, hvor de skal være.
Altinget havde også mulighed for at sende folk i eksil, i landflygtighed, og det virker, som om man har lyst til at indføre de gamle altingsprincipper igen.
Så jeg ser helt klart et sammenbrud i magtens tredeling.
Det smuldrer, og når det sker, opretholdes og legitimeres magten jo bare i og for sig selv, og det synes jeg er dybt problematisk.
Vi hører, at ministre er begyndt at definere grundloven i opposition til eksperter, man fælder dom, man irettesætter eksperter og domstole offentligt, og politimyndigheden har i virkeligheden fået dømmende magt.
Så man kunne sige, hvis man skulle være helt ekstrem, at det næsten ligner en undtagelsestilstand med den lovgivningspraksis, man gennemfører nu.
Jeg ser også den politiske udvikling som meget absurd.
Hvis jeg ikke helt har misforstået årsagen til dette lovforslag og til så mange andre i det danske Folketing i de seneste 6-7 år, er det altså en minoritet i det danske Folketing, som har så stor magt over en regering, en majoritet, at de presser majoriteten til efter min mening i hvert fald at lægge et meget stort pres på en minoritet i samfundet.
Så efter min mening er der ingen tvivl om, at dette lovforslag bør forkastes, ikke bare på grund af sin åbenlyse mangel på legitimering, men fordi jeg slet og ret ser det som en del af den virus, som jeg synes er kommet ind i demokratiets celler i det seneste par år og ikke mindst efter Irakkrigen og terrorlovgivningen.
Der må være en grænse, og det må være på tide at sætte foden ned og sige stop for det.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2008-12-16:
Problemet er vel, at når man gør det på den måde, at man i udgangspunktet skal melde sig i stedet for at gøre det efter en konkret vurdering, så er der en risiko for, at man kommer på kant med grundloven - det har vi haft diskussioner om - og der er risiko for, at man kommer på kant med den europæiske menneskerettighedskonvention.
Det Konservative Folkeparti er jo et borgerligt parti, som bygger på borgerlige retsstatsværdier, sådan som jeg har lært det i hvert fald.
Hvorfor er det, at Det Konservative Folkeparti ikke kan sige: Der er nedsat en arbejdsgruppe, den kommer med noget i begyndelsen af februar måned?
Der er intet som helst, der haster i det her, hvis det ikke er for den konservative leders tidligere udmeldinger om, at det i virkeligheden er en tuneserlov.
Ellers er der ikke noget, der haster.
Så giv dog tid, og sørg for at gøre arbejdet ordentligt, og vær sikker på, at retssikkerheden er tænkt med.
Helle Sjelle (KF), 2008-12-16:
Jeg kan så forsikre fru Karina Lorentzen om, at vi går lige så meget op i retssikkerhed, som vi hele tiden har gjort, og det mener vi ikke det her lovforslag ændrer på.
Ole Sohn (SF), 2008-12-16:
Jeg forstår godt, fru Helle Sjelle er en smule irriteret over alle de her spørgsmål.
Men det er i hvert fald en kendsgerning, at årsagen til, at vi har debatten i dag, er, at regeringen har fjernet retssikkerhedsprincipperne fra lovgivningen med terrorloven, for havde de opretholdt retsprincipperne, havde den pågældende tuneser, den pågældende dansk-marokkaner og den tredje person siddet i fængsel.
Så det er sådan set regeringen, der har hovedansvaret for, at vi har folk, der er mistænkt af efterretningstjenesten for at være potentielle terrorister, gående frit rundt, fordi man har lavet en lovgivning, som hindrer, at de kan dømmes.
Men mit spørgsmål er sådan set mere simpelt.
Jeg blev meget forundret over, at det her ikke skulle have noget at gøre med Kurt Westergaard.
Integrationsministeren sagde krystalklart på samrådet i fredags, at hovedformålet med loven var at hindre tuneseren i at nærme sig Kurt Westergaard.
Så er det da et naturligt spørgsmål: Hindrer loven tuneseren i at nærme sig Kurt Westergaard?
Helle Sjelle (KF), 2008-12-16:
Jeg kan godt forstå, at oppositionen forgæves prøver på at lede efter nogle ting, hvor den kan stikke kniven ind.
Indtil nu må man bare sige, at det altså ikke lykkes særlig godt.
Vi kan åbenbart ikke engang få Socialdemokratiet til at skrive under på, at man udsætter og forsinker debatten.
Så det ser jo ikke så lovende ud for en kommende socialistisk regering, og det er jo så meget godt.
Jeg vil bare sige, at det naturligvis gør det bedre for Kurt Westergaard med den her lovgivning, fordi man skærper vilkårene for de mennesker, der er på tålt ophold; man skærper meldepligten, og der bliver også en højere straf, i det øjeblik folk overtræder meldepligten, og folk på tålt ophold skal også som udgangspunkt overnatte i Center Sandholm.
Ole Sohn (SF), 2008-12-16:
Man kan godt forsøge at bortforklare virkeligheden, men de instrumenter, som fru Helle Sjelle her redegør for at den ny lov giver, er også gældende i den eksisterende lovgivning.
Ergo er det ikke argumentet.
Argumentet, som statsministeren kom med, og som fru Sjelles formand kom med, og som integrationsministeren er kommet med, er: Formålet med loven er at hindre tuneseren i at nærme sig Kurt Westergaard.
Det er hele formålet.
Det var jo derfor, man afbrød finanslovforhandlingerne, det var derfor, økonomi- og erhvervsministeren midt i det hele gik ud og sagde: Nu må vi stramme loven, så vi hindrer, at Kurt Westergaard bliver opsøgt af tuneseren.
Så er det simple spørgsmål, jeg stillede, må den konservative ordfører vel kunne svare på - eller jeg kan stille det på en anden måde: Er den konservative ordfører enig med integrationsministeren i, at formålet var at hindre tuneseren i at opsøge Kurt Westergaard?
Og er hun enig med integrationsministeren i, at det hindrer man ikke?
Helle Sjelle (KF), 2008-12-16:
Uanset hvor lang tid den her debat varede, tror jeg, man stadig væk ville stille spørgsmål på mange, mange finurlige måder for ligesom at prøve på at finde nogle hår i den her suppe.
Men det finder man altså ikke.
Det her lovforslag går jo ud på, at man skærper vilkårene for de mennesker, der er på tålt ophold, som tuneseren også er.
Og det gør det naturligvis mere vanskeligt for ham at opholde sig i nærheden af Kurt Westergaard, end det har været tidligere.
Kenneth F. Christensen (S), 2008-12-16:
Jeg må indrømme, at jeg simpelt hen er blevet forvirret på et højere plan nu.
Jeg troede rent faktisk efter vores samråd med ministrene her i fredags, at jeg havde rigtig godt og grundigt styr på den her lovgivning.
Jeg troede, det var gået op for mig, hvorfor det hed en tuneserlov.
Det synes jeg er rimelig interessant.
Det kunne man i hvert fald forstå på den konservative ordfører.
Mit konkrete spørgsmål er: Vil den konservative ordfører vedkende sig, at det med indgåelsen af det her lovforslag rent faktisk bliver garanteret Kurt Westergaard, at han kan blive opsøgt af tuneseren i weekenden?
Helle Sjelle (KF), 2008-12-16:
Nej, det er da ganske klart, at jeg ikke vil stå her og garantere, at Kurt Westergaard kan blive opsøgt af tuneseren i weekenden.
Det vil jeg da overhovedet ikke garantere.
Kenneth F. Christensen (S), 2008-12-16:
Godt, så fik vi det på det rene: ingen garantier i det her lovforslag.
Mit næste spørgsmål vil så gå på, at vi hørte hr. Peter Skaarup fra Dansk Folkeparti sige, at Kurt Westergaard med det her lovforslag føler sig mere tryg.
Deler den konservative ordfører den opfattelse?
Og såfremt ifald den konservative ordfører deler den opfattelse, kan jeg undre mig over et indlæg på bt.dk fra den 9. december kl. 7.53, hvor Kurt Westergaard meget præcist siger: Jeg har det fint nok med det, fordi PET har styr på sagerne.
Der er altså ikke et eneste ord om tuneserloven.
Deler fru Helle Sjelle hr. Peter Skaarups opfattelse af, at Kurt Westergaard er mere tryg med det her lovforslag?