runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Dohn (EL), 2012-05-15:
Jeg har tidligere i debatten nævnt en ændret finansiering af den almene boligsektor med langstrakte lån, og det ved jeg da også er noget af det, som regeringen har inde i billedet.
Man kunne forestille sig en almengørelse af mange af dem, som er teknisk insolvente, og som sidder ude i deres huse.
I stedet for en ydmygende udsættelse fra deres huse, kunne man forestille sig en eller anden form for offentlig overtagelse, så de kunne fortsætte med at bo i deres huse på en anden finansiering.
Så der er rigtig mange måder, men det er helt tydeligt, at § 5, stk. 2, er så klart urimeligt, at det er det, vi gerne vil tage fat på først.
Karina Adsbøl (DF), 2012-05-15:
Mener ordføreren ikke, at når vi sidder og forhandler om § 5, stk. 2, er det sådan lidt mærkværdigt, at ordføreren stiller det her forslag, eller mener ordføreren bare, at det er meget relevant i forhold til de forhandlinger, vi er i gang med?
Lars Dohn (EL), 2012-05-15:
Nu er jeg ikke ung og uerfaren, jeg er kun uerfaren, og derfor har jeg forespurgt hos folk, der har forstand på noget af det her.
Det svar, jeg hidtil har fået, er, at det jo er drilleri, for det, at man accepterer § 5, stk. 2, i en sammenhæng, betyder ikke, at man så bredt skal affinde sig med, at f.eks. antallet af boliger for befolkningen er utilstrækkeligt.
Så foreløbig har jeg fulgt det råd, men jeg er selvfølgelig ikke interesseret i at lave noget, der hedder forligsbrud, så hvis der kommer mere velkvalificerede svar end dem, jeg har mødt, er vi selvfølgelig påvirkelige over for det.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om noget.
Man kan diskutere tallet lidt frem og tilbage, men antallet er i hvert fald faldet.
F.eks. i en by som København, hvor der hver måned kommer tusinde flere beboere pr. måned.
Har de, der flytter til København, efter ordførerens mening gode muligheder for at finde en bolig, hvis de tilhører lavindkomstgruppen?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-15:
Når vi har så stram en regulering af huslejerne i den ældre boligmasse, som vi har i Danmark, så får udlejerne selvfølgelig det problem, at det ikke kan betale sig at renovere boligmassen, fordi de ikke kan få en husleje ind, som kan forrente den investering, som de foretager i deres udlejningsbolig.
Derfor har man besluttet denne § 5, stk. 2, som giver udlejerne en mulighed for at tjene pengene hjem, når de gennemgribende renoverer deres udlejningsboliger.
Det giver så et andet problem, som Enhedslistens ordfører fint påpeger i det her beslutningsforslag: at der måske bliver renoveret i højere grad, end der ellers ville have været gjort, fordi det giver mulighed for at komme fra et reguleringsniveau af huslejerne op til et andet reguleringsniveau af huslejerne.
Taberne ved det her er selvfølgelig dem, der egentlig ville være villige til at bo i en bolig, der ikke var i tiptop moderne stand til gengæld for at have en billigere husleje.
Vinderne bliver dem, der har et større udvalg af moderne boliger til rådighed.
Løsningen på at få et boligmarked, der tilfredsstiller alle ønsker, er selvfølgelig at ophæve huslejereguleringen fuldstændig, sådan at udbud og efterspørgsel kan møde hinanden, sådan at unge studerende, der har lyst til at leje en billig bolig, der måske er uden bad, kan få det, og sådan at andre mere magelige mennesker, der gerne vil have bad i egen bolig og et ordentligt køkken, kan gøre det for det, det nu koster.
Til gengæld vil der være nogle flere boliger til de studerende, men det er så det dilemma, man kommer ind i, når man insisterer på, at der skal være en huslejeregulering som den, vi har i dag.
Løsningen er at fjerne den helt.
Vi kan ikke støtte det her forslag.
Vi ønsker ikke at stramme huslejereguleringen i Danmark endnu mere.
Lars Dohn (EL), 2012-05-15:
Det vil sige, at hvis ikke udlejerne har et meget kraftigt og meget stort incitament til at foretage moderniseringer, tror Venstre ikke på, at udlejerne vil gennemføre dem.
Jeg vil gerne bede om, at det her ses i lyset af mangelen på betalelige boliger, altså at antallet af betalelige boliger indskrænkes voldsomt i de her år.
Så jeg beder ordføreren om at se på § 5, stk. 2, i det lys.
Louise Schack Elholm (V), 2012-05-15:
Det her er meget interessant.
For er det o.k., at folk får en billig bolig, hvis ikke det er en bolig, der er af en ordentlig standard?
Hvor ringe vil vi acceptere boligerne er?
Det synes jeg også er noget, man nogle gange skal overveje.
Vi ved, at med den her § 5, stk. 2, sikrer vi, at der bliver lavet de her gennemgribende renoveringer.
Vi har ikke set beviser for, at der er en masse fupmoderniseringer, som det bliver påstået.
Ergo er der behov for de renoveringer, der bliver lavet.
Så vi har en lov, der virker.
Den sikrer, at vi får nogle tidssvarende boliger, og så vil man afskaffe den.
Jeg forstår ikke logikken i det.
Er det meningen, at folk skal bo i utidssvarende boliger?
Skal de bo i noget, der bare bliver ringere og ringere?
Det mener jeg ikke.
Det mener jeg ikke er i nogens interesse.
Jan Johansen (S), 2012-05-15:
Så langt er vi helt enige med Enhedslisten.
Vi ønsker et variabelt boligmarked, hvor der er plads til alle.
Men det er ikke det samme, som at vi ikke skal modernisere.
Vi skal selvfølgelig også sikre, at lejerne kan få en moderne og tidssvarende bolig at bo i.
Derfor ser vi heller ikke en ophævelse af § 5, stk. 2, som vejen frem.
Vi mener, at ordningen giver nogle gode incitamenter til modernisering.
Ordningen skal selvfølgelig bruges til formålet, og derfor vil jeg også gerne se, om der skulle være dokumentation for spekulative moderniseringer eller lignende.
Indtil da synes jeg at vi gør det helt rigtige ved at forbedre ordningen, hvilket ministeren også var inde på.
Med den energipakke, som vi forhandler i øjeblikket, lægger vi jo op til, at § 5, stk. 2, skal gå hånd i hånd med energimæssige forbedringer.
Vi skal have grønne ambitioner, også på boligområdet.
Vi skal hele tiden blive bedre til energieffektivisering og til at mindske CO2-udslippet.
Det kommer både lejerne og samfundet til gode.
Og eftersom Enhedslisten selv har været med til energiaftalen, hvor der lægges op til forbedringer, undrer det mig lidt, at de i dag fremsætter et beslutningsforslag om netop § 5, stk 2.
Derfor kan Socialdemokraterne ikke støtte forslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2012-05-15:
Vi støtter ikke forslaget, og det har Venstre redegjort meget fint for.
Men jeg må sige, at jeg er helt uforstående over for det her forslag, da vi sidder i forhandlinger i øjeblikket.
Dem er vi i fællesskab ved at finde udmøntning af.
Det er jo sådan i dag med hensyn til § 5, stk. 2, at det handler om, at når man genudlejer, kan en udlejer fastsætte lejen efter princippet om det lejedes værdi.
Så det er jo sådan, at man ikke bare kan hæve huslejen til uanede højder.
Hvis det er sådan, at nogle udlejere gør det, har lejer en mulighed for at gå til huslejenævnet.
Vi kan ikke støtte det foreliggende forslag.
Lars Dohn (EL), 2012-05-15:
Som jeg tidligere har nævnt, medfører den her adgang til huslejestigning jo en forhøjelse ifølge den rapport fra Velfærdsministeriet, som er lavet i 2009.
Det er jo sådan, at man f.eks. ikke kender boligens standard forinden, det er jo ved genudlejning, at tingene sker.
Er det en ambition for Dansk Folkeparti, at en betalelig lejlighed – nogle boligordførere har været ude at se på lejligheder – til 2.800 kr. koster 6.000 kr., efter at der er kommet nyt køkken og bad ind?
Er det en rimelig udvikling på det danske boligmarked?
Louise Schack Elholm (V), 2012-05-15:
Ifølge § 5, stk. 2, er der en helt klar mulighed for at sikre, at vi får renoveret nogle af de her utidssvarende boliger, og vi har alt, alt for mange utidssvarende boliger – boliger uden toilet i lejligheden, boliger uden badeværelse i lejligheden, boliger, som vi efter nutidens standarder ikke synes er i orden.
Det er derfor, der er behov for § 5, stk. 2.
Lars Dohn (EL), 2012-05-15:
Jeg har hørt fra ankenævnet, hvor de svære sager går ind, at man uden større debat forleden dag har godkendt et lejeniveau på 1.200 kr. pr. m2 pr. år.
Det vil sige, at en 100 kvadratmeter bolig – ikke nogen speciel stor bolig, jeg tror, at de fleste her bor i noget, der er større – vil så koste 120.000 kr. plus forbrug.
Det er godkendt uden nogen større debat, uden dokumentation for, hvad der er lavet i lejligheden.
Føler Dansk Folkeparti, at det er en betryggende måde, boligmarkedet kører på for øjeblikket?
Karina Adsbøl (DF), 2012-05-15:
Altså, jeg synes, at præmisserne for hr. Lars Dohns spørgsmål er lidt komiske.
Nu skal jeg jo ikke stå her at bedømme, hvad der i en eller anden sag er afgjort i ankestyrelsen, i huslejenævnet eller andre steder.
Det er jo deres opgave.
Min opgave er at stå her at sige, at vi ikke støtter forslaget.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-05-15:
Når Enhedslisten med det her forslag ønsker at afskaffe § 5, stk. 2, i boligreguleringsloven, er Det Radikale Venstre ikke enig heri.
§ 5, stk. 2, er en attraktiv ordning, og derfor skal der selvfølgelig stilles krav ved brug af den.
De her krav skal vi naturligvis også turde ændre politisk, og det er vi jo ved at gøre i en kreds af partier, som Enhedslisten også sidder med i, nemlig den kreds af partier, som forhandler boligdelen af energiaftalen.
For blot at opsummere: Det Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget, for vi vil gerne beholde en balance mellem incitamenter og krav i forhold til vores boligrenovering.
Tak for ordet.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-05-15:
Beslutningsforslaget skal sikre, at borgere med almindelige indkomster fortsat har mulighed for at leje private udlejningsboliger, og det vil man gøre ved at ophæve boligreguleringslovens § 5, stk. 2, der indebærer, at det er muligt for udlejer at hæve huslejen ved modernisering af boligen.
Der er nogle uheldige konsekvenser ved den måde, Enhedslistens forslag er fremsat på.
Det er den ene ting, der gør, at vi ikke kan støtte forslaget, og den anden er, at man i øjeblikket er i gang med forhandlinger.
Energirenoveringer vil også betyde, at huslejen vil stige.
Vi er også lidt uforstående over for, at man tager det her op i Folketingssalen, når der samtidig føres forhandlinger.
Jeg har i hvert fald ikke tidligere været med til, at man både forhandler i ministeriet og forhandler her i Folketingssalen.
Vi kan desværre ikke være med til at støtte forslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2012-05-15:
Nu er jeg ikke boligudlejer, så jeg skal ikke gå ud at sige, hvad der er rimeligt eller ikke rimeligt, og jeg er heller ikke lejer.
Det, jeg mener, og det, der står i boligreguleringsloven, er, at der skal ske en sammenligning med tilsvarende boliger med hensyn til beliggenhed, art, størrelse, kvalitet, udstyr og vedligeholdelsestilstand.
Som hovedregel skal sammenligningen ske med boliger, hvor lejen er fastsat efter reglerne om det lejedes værdi.
Det er det, der står i loven.
Hvis det er, som ordføreren siger, at udlejerne benytter sig af det her, må ordføreren jo komme frem med beviserne.
Louise Schack Elholm (V), 2012-05-15:
Venstre ser med stor bekymring og alvor på stigningen i antallet af lejere, som bliver udsat.
Boligen er hjemmet, og hjemmet er vigtigt for enhver.
Samtidig ved vi også, at det er lettest at hjælpe folk, mens de stadig væk bor i deres bolig, og derfor er indsatsen vigtig over for de udsatte lejere.
Det var også årsagen til, at den tidligere VK-regering satte stort fokus på emnet.
Det var under VK-regeringen, at man begyndte at opgøre antallet af udsættelser.
Herefter satte VK-regeringen en undersøgelse i gang i regi af SFI.
Den undersøgte, hvor mange lejere der blev sat ud af deres bolig, den undersøgte, hvad årsagerne til udsættelserne var og kom med forslag til, hvordan man kunne imødegå udsættelsen af lejerne.
Med undersøgelsen under armen gik Venstre til forhandlingsbordet og var med til at sikre en pakke, der skulle imødegå udsættelser.
Den gav bl.a. kommunerne mulighed
for bedre at kunne hjælpe lejerne, så udsættelserne kunne undgås.
Desværre stiger antallet af udsættelser stadig væk, og derfor igangsatte den daværende VK-regering en ny undersøgelse af udsættelser af lejere.
Denne undersøgelse forventes færdig til efteråret.
I mellemtiden har vi sikret, at der blev sat penge af i satspuljen til økonomisk rådgivning af lejerne, og det til trods for, at kommunerne allerede er forpligtede til at sikre dette.
Den økonomiske rådgivning i de almene boligorganisationer har vist sig at fungere rigtig godt.
Der er et andet sted, hvor vi også har gjort noget, mens vi har ventet.
Jeg noterer nemlig med glæde, at det nu bliver til virkelighed, at boligsikringen nu skal betales direkte til lejeren for beboere i almene boligorganisationer – noget, der har været en af mine små mærkesager.
Det tror jeg kan hjælpe på at modvirke nogle af udsættelserne.
Det er en af de sager, jeg har taget med videre fra et af mine besøg i de almene boligorganisationer.
I beslutningsforslaget nævnes desuden, at der skal sikres bedre og billigere lejeboliger.
Det gjorde Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti i øvrigt heller ikke.
Jeg forstår godt, hvis lejere og Enhedslisten er skuffede over den røde regering i denne problemstilling.
Det er jo kun godt et år siden, at den nuværende beskæftigelsesminister bebudede et forbud mod at udsætte børnefamilier, og statsministeren lovede stort set det samme i et brev til Lejernes Landsorganisation den 12. september lige op til valget.
Nu er Socialdemokraterne kommet i regering, og nu har piben fået en anden lyd, nu er der ikke noget forbud på vej.
Men når den nye SFI-undersøgelse er færdig, forventer vi at blive indkaldt til forhandlinger om udmøntning af nye initiativer, og da vil vi have det bedst mulige informative grundlag og dermed de bedste muligheder for at skabe den bedste løsning.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Carsten Hansen (S), 2012-05-15:
Altså, jeg ved ikke, hvordan fru Karina Adsbøl har hørt, hvad jeg har sagt, men jeg har ikke bekræftet, at de initiativer har virket, og jeg har heller ikke bekræftet, at der er sat en masse initiativer i gang.
Jeg vil sige, at der er sat nogle initiativer i gang, og det skal man selvfølgelig altid anerkende.
Men jeg må bare sige, at de jo ikke har virket.
Med de her meget store stigningstakter, der har været frem til 2007, i en tid, hvor velfærden og lønsomheden i det danske samfund nærmest er eksploderet, har vi set flere og flere bliver udsat af deres boliger, og det synes jeg ikke er rart.
Morten Bødskov (S), 2012-05-15:
Jeg føler ikke anledning til at gå ind i en diskussion af konkrete sager, uanset hvor langt de ligger tilbage.
Jeg vil bare sige, at de regler for medvirken, som vi har i dag, finder regeringen er ganske udmærkede, og de principper, som Dansk Folkepartis beslutningsforslag bygger på, rykker helt grundlæggende ved de principper, som bør være gældende i et retssamfund.
Det er baggrunden for, at regeringen ikke kan støtte forslaget.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-15:
Jeg synes, at ministeren skal holde op med at viderebringe de gode intentioner, som embedsværket har, om, hvordan lovgivningen skal strikkes sammen på det her område, og se fuldstændig fordomsfrit på de konkrete sager, hvor det har vist sig, at man ikke har kunnet bruge de medvirkenbestemmelser, som vi har i dag i straffeloven.
Jeg har nævnt Blekingegadesagen som et meget sigende eksempel på, at der er det problem, at gerningsmændene til et drab slipper fri, i øvrigt med det resulta,t at de samme personer formentlig på et senere tidspunkt har lavet rigtig meget alvorlig kriminalitet, men der er også aktuelle sager.
Vi har for øjeblikket en sag på Frederiksberg, som politiet efterforsker, hvor 8-10 personer har tæsket en ung mand ihjel.
Der kan der med de bestemmelser, som vi har i dag, være en risiko for, at de pågældende slipper for straf, fordi de jo kan påstå, hvis de overhovedet bliver fanget, at det ikke var dem, der havde noget med det at gøre, og hvis de dækker over hinanden, slipper de for straf.
Er det virkelig rimeligt?
Morten Bødskov (S), 2012-05-15:
Uanset hvor alvorlige de sager, som hr. Peter Skaarup nærmest har for vane at fremmane i den her type diskussioner, er, ved han ganske udmærket godt, at det ikke tilkommer mig som justitsminister at kommentere sager, som er under efterforskning af politiet.
Det kan næppe komme som nogen overraskelse.
Det her forslag er et skråplan.
Jeg synes, at hr. Peter Skaarup mangler at reflektere over, om det virkelig er principper, Dansk Folkeparti ønsker skal være bærende for et godt og veludviklet retssamfund som det danske.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-15:
Jamen ligesom Venstres ordfører ser vi selvfølgelig også frem til, at Rigsadvokaten bliver færdig med de forskellige undersøgelser, som vi i fællesskab har pålagt Rigsadvokaten at gennemføre, særlig om bandekriminalitet, hvor det selvfølgelig er rigtig vigtigt, at medvirkensbestemmelserne er så stærke som muligt, så politiet har de bedste redskaber til at undgå, at bandemedlemmer dækker over hinanden.
Man har selvfølgelig haft en klar viden om, hvem der gjorde det, man har bare dækket over hinanden, og dermed slap man for straf.
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-15:
Jeg tror faktisk, at det er svært at finde nogen i Folketinget, som ikke synes det.
Når en politibetjent blev skudt i forbindelse med røveriet mod Købmagergade Postkontor, som blev udført af Blekingegadebanden, og man ved, at der var tre personer til stede, og at det var en af de tre personer, der affyrede det skud, der førte til en politimands død, er jeg sikker på, at der ikke er et folketingsmedlem, der ikke synes, at det var uretfærdigt, at vedkommende ikke blev dømt, det tror jeg ikke der er.
Men det ændrer ikke ved, at man ikke sådan lige kan ændre straffelovens bestemmelser, uden at man kommer i en situation, hvor uskyldige risikerer at blive dømt og vil blive dømt.
Man havde en lang proces, som også førte til enkelte lovændringer efter Blekingegadesagen, men der var en grund til, at man ikke gennemførte det, som Dansk Folkeparti her ønsker.
Det var, fordi det var i konflikt med nogle grundlæggende principper i vores retssamfund og retsstaten.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-15:
Jeg lytter selvfølgelig interesseret til, hvad Venstres ordfører siger, men jeg har dog svært ved at se, hvad der lige præcis skulle være i konflikt med de grundlæggende retsprincipper.
Hvis man læser det beslutningsforslag, B 55, som vi har udarbejdet, igennem, kan man se, at der i høj grad er taget højde for, i hvilke situationer det skulle kunne bruges; det har vi gjort i bemærkningerne.
Vi samarbejder selvfølgelig meget gerne med Venstre og andre partier om en bedre udformning af det, som kan opnå et flertal,
det er klart.
Men i de alvorlige sager ser vi det som meget vigtigt, at man giver de allerbedste redskaber for at få dømt nogle, der står bag drab, nogle, der står bag rigtig alvorlig kriminalitet, særlig i en situation som nu, hvor Rigspolitiets rapport viser, at antallet af klubber, bander og medlemmer af bander er højere end nogen sinde.
I den situation er det ekstra vigtigt, at det her er i orden.
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-15:
Jamen jeg synes egentlig, at jeg redegjorde for det i min ordførertale.
Og det vil føre til, at der er nogle uskyldige, der vil blive dømt.
Men vi er jo enige med Dansk Folkeparti og i øvrigt også i det, som jeg tror der står noget i beslutningsforslaget om, altså det, filosof Eva Selsing har sagt om, at vi ser en anden type forbrydelser nu og også ser forbrydere, der i højere grad tænker i at udnytte den lovgivning, som vi som politikere sætter op.
Det skal vi gøre ved at give politiet øgede beføjelser og gå efter de her mennesker på en anden vis, end der bliver lagt op til her.
Ole Hækkerup (S), 2012-05-15:
Tak, formand.
Som det allerede er nævnt, ønsker Dansk Folkeparti med det her forslag, at man ved overtrædelse af straffeloven skal kunne dømme alle medvirkende for den konkrete forbrydelse, hvor det ikke er muligt at udpege gerningsmanden.
Som det allerede er nævnt, går forslaget jo i virkeligheden på kompromis med retssikkerheden, man tilsidesætter fuldstændig nogle fundamentale principper i vores retssamfund.
Med den inledning kan jeg starte med at sige, at det forslag kan Socialdemokraterne selvfølgelig ikke bakke op om.
Man kan i dag dømmes for medvirken, også selv om andre medvirkende eller hovedgerningsmanden ikke kan identificeres.
Tilsvarende kan man dømmes for medvirkenshandling.
Ministeren har desuden gennemgået, hvordan det er muligt at dømme folk kollektivt.
Der findes altså i virkeligheden allerede regler for at dømme folk, hvis de har begået en forbrydelse i forening.
Det, som Dansk Folkeparti lægger op til, er, at hvis der er en gruppe, der har begået en forbrydelse i forening, og man ikke har aftalt, at det, der skulle ske i forbindelse med den forbrydelse, var, at man ville ende op med at tage livet af nogen, skulle der, hvis det havde været en gruppe, der havde været oppe at slås, og der pludselig var en, der havde trukket en pistol eller en kniv, efter Dansk Folkepartis opfattelse i yderste konsekvens være grundlag for, at samtlige fire, hvis der havde været fire i den her bande, kunne dømmes for drab, for mord, hvis der ikke var nogen, der angav, hvem den reelle gerningsmand var. Man kan altså komme i den situation, at der kan være en i en gruppe, der vil blive uretmæssigt dømt, måske en, der ikke engang ved, hvem den reelle gerningsmand er.
Dermed står vi også og siger: Jamen vores straffelov vil så være ændret fra, at man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist, til at man er skyldig, indtil man selv har bevist, at man er uskyldig.
Det går selvfølgelig ikke.
Så derfor kan Socialdemokraterne uden at blinke klart afvise det her forslag.
Ministeren har så også redegjort for, hvilke muligheder der er for at dømme, når der er blevet begået forbrydelser i forening, og det kan jeg selvfølgelig bakke op om.
Vi siger derfor nej til Dansk Folkepartis forslag.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-15:
Hvis vi nu tager Blekingegadebanden som eksempel, så sætter den bande sig sammen for år tilbage og planlægger et røveri på Købmagergade Postkontor.
Det, de sidder og aftaler, er: Vi skal af sted, vi skal have den bil, og vi skal gøre det og det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge den socialdemokratiske ordfører, om han og Socialdemokraterne virkelig synes, det er rimeligt, at man i en sådan situation kan være straffri for det drab, der finder sted på en politibetjent, når alle de tilstedeværende jo ved, hvem der begik det pågældende drab.
Er det virkelig rimeligt over for retsbevidstheden, at man bare lader stå til her og ikke kan stramme loven på en måde, der forbedrer den, så man kan dømme alle de involverede parter?
Det er jo ikke ukendt for dem, der er til stede ved skyderiet, hvem der har gjort det, og man dækker altså over hinanden og vil ikke ud med sproget.
Ville det faktisk ikke medføre, at man kunne presse dem, der er skyldige, til at træde frem, i og med andre kan vidne imod dem, fordi de ikke ønsker at blive dømt for drab?
Jeg er selvfølgelig ærgerlig over, at regeringen ikke kan støtte det her forslag, for jeg anser det for meget vigtigt, at vi gør, hvad vi kan, fra samfundets side for at markere over for voldelige kriminelle, at vi ikke vil finde os i det.
Og det er også vigtigt, at man kan presse dem til at komme ud med sproget ved at have en bestemmelse som den her i en udbygget udgave set i forhold til de muligheder, der er i dag.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om justitsministeren virkelig mener, at det er rimeligt, at en gruppe kriminelle, som f.eks. Blekingegadebanden, der i øvrigt i øjeblikket undersøges af en kommission, kan drage af sted på togt til et postkontor, røve rigtig mange penge, og at de, når der så sker det, at et af medlemmerne skyder en politibetjent, der prøver at fange de pågældende, i sådan en situation slipper for straf.
Det var jo i virkeligheden det, der skete med Blekingegadebanden; de slap alle for straf, selv om det jo helt sikkert er en af dem, der trykkede på aftrækkeren, hvilket medførte det drab på politimanden.