Lene Espersen (KF), 2007-01-23:
Efter beslutningsforslaget fra Enhedslisten pålægges regeringen at gennemføre de nødvendige ændringer af love og bekendtgørelser for at sikre, at alt kvæg, der er ældre end 3 måneder, skal på græs i sommerhalvåret, ligesom kvæget skal ud fra stalden og luftes dagligt resten af året.
Jeg vil gerne starte med at takke forslagsstillerne for, at de har taget initiativ til, at vi i dag får lejlighed til at drøfte dette emne nærmere.
I den forbindelse vil jeg også gerne slå fast, at vi fra regeringens side lægger afgørende vægt på en høj prioritet af dyrs velfærd.
Dette indebærer, at vi i et dyrevelfærdsmæssigt perspektiv må være særlig opmærksomme på de forhold, som dyrene holdes under, og vi må løbende vurdere, om reglerne på området er tidssvarende, hensigtsmæssige og tilstrækkelige.
Som forslagsstillerne nævner i bemærkningerne til beslutningsforslaget, har Det Dyreetiske Råd i februar 2006 afgivet en udtalelse om malkekvæg.
I udtalelsen foretager Det Dyreetiske Råd en gennemgang af forholdene for malkekvæg og den deraf afledte kalveproduktion.
I udtalelsen påpeger Det Dyreetiske Råd også en række problemområder, som efter rådets mening bør indgå i overvejelserne omkring en lovmæssig regulering af velfærden for malkekvæg.
Jeg kan oplyse, at jeg i overensstemmelse med anbefaling fra Det Dyreetiske Råd netop har nedsat en arbejdsgruppe, der skal foretage en nærmere vurdering af forholdene for malkekvæg og udarbejde forslag til regler om hold af malkekvæg.
Som formand for arbejdsgruppen er udpeget professor Hans Houe fra Institut for Produktionsdyr og Heste på Københavns Universitet, og arbejdsgruppen består i øvrigt af repræsentanter for de relevante myndigheder og organisationer på området.
Arbejdsgruppen skal behandle de forskellige problemområder, som er beskrevet af Det Dyreetiske Råd i udtalelsen om malkekvæg, herunder problemstillingen vedrørende kvægs adgang til afgræsning.
Jeg er overbevist om, at arbejdet i arbejdsgruppen om hold af malkekvæg vil give os det bedste grundlag for de videre overvejelser på området, herunder overvejelser om en nærmere lovmæssig regulering af kvægs adgang til at komme på græs.
Det fremgår af kommissoriet for arbejdsgruppen om hold af malkekvæg, at arbejdsgruppens undersøgelser og vurderinger skal tage udgangspunkt i den tilgængelige videnskabelige forskning på området.
Af helt ny forskning på området findes en rapport fra november 2006 fra Danmarks Jordbrugsforskning.
Rapporten handler om velfærd hos malkekøer og kalve.
I rapporten foretages en nærmere gennemgang af den tilgængelige viden om malkekøers og kalves adfærd, fysiologi og sundhed, der samlet måtte være af relevans for en vurdering af husdyrvelfærden i dansk mælkeproduktion.
Rapporten tager udgangspunkt i de danske produktionsforhold og bygger på den videnskabelige litteratur inden for området.
Hertil kommer resultater fra en række undersøgelser, der er lavet specielt med henblik på at beskrive forholdene i den danske mælkeproduktion.
Ifølge rapporten tyder den eksisterende viden om fordele og ulemper ved afgræsning på, at velfærden for kvæg generelt vil være bedre ved afgræsning, forudsat at der tages højde for vejrforhold og andre ting.
Denne videnskabelige rapport vil naturligvis indgå i grundlaget for arbejdsgruppens overvejelser.
Som jeg startede med at sige, prioriterer regeringen dyrenes velfærd meget højt, og det gælder i særlig grad forholdene for produktionsdyr, hvor vi jævnligt kan konstatere et særligt behov for at sætte ind med initiativer, der giver et velfærdsmæssigt løft.
Jeg har derfor også umiddelbart sympati for de intentioner, der ligger bag beslutningsforslaget om kvæg på græs.
Det er dog samtidig min opfattelse, at et eventuelt lovgivningsmæssigt initiativ bør afvente resultatet af arbejdet i arbejdsgruppen om hold af malkekvæg, som jeg netop har nedsat.