runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2013-06-03:
Jeg kan så godt lide, når ordføreren kommer op i det hjørne.
Med hensyn til anonymisering vil jeg sige, ja, det står der i lovforslaget, men teknisk vil jeg gerne se, hvordan det bliver håndteret.
Vi har set alt for mange tilfælde ude i regionerne, hvor cpr-numre og journaler har ligget og flydt rundtomkring, hvor andre har kunnet se dem, så derfor er jeg da interesseret i, hvordan det kan gøres.
Hvad angår it, har vi ikke været heldige på det her område.
Der tror jeg vist vi kan få mange ting frem.
Når det drejer sig om det med at være ligeværdig, mener jeg, at lægerne skal være ligeværdige i de forhandlinger, og at de er ligeværdige forhandlingspartnere, og det er de ikke, hvis de ikke får et eneste ord at skulle have sagt.
Det er også derfor, jeg siger, at jeg skal have nogle konkrete eksempler på, hvor det er, man mener, at lægernes – som hr. Flemming Møller Mortensen kalder det – vetoret har været.
Liselott Blixt (DF), 2013-06-03:
Jeg kunne da godt tænke mig at se nogle af de der tilfredse læger, for den sidste mail, jeg har modtaget, var faktisk fra en, som havde været tilfreds i starten, indtil man fik en jurist til at kigge på lovforslaget.
Så var vedkommende ikke så tilfreds med det mere.
Ordføreren nævner også, at nu skal vi sørge for, at der kommer læger ud i yderområderne, og det har vi jo gjort i lang tid.
Man har fra regionernes side kunnet oprette regionsklinikker, og det er åbenbart også det, man vil blive ved med.
Spørgsmålet er bare: Er det den vej, vi skal gå?
Ender vi så ikke bare med ikke så mange praktiserende læger, men med nogle regionsklinikker, som har læger on and off i et stykke tid, som man kan læse her.
En læge skriver: Lige ringet op af en patient, som er tilmeldt regionsklinikken i Nykøbing Falster.
Han har forsøgt at få genordineret en recept på epilepsimedicin, men der er ingen læge dér før på mandag.
Han har det seneste år haft ni forskellige læger, og altså indimellem er der ikke nogen til stede, da de åbenbart ikke kan skaffes.
Det er forholdene i Nykøbing Falster.
Hvordan bliver de bedre af det her forslag?
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-06-03:
Jeg sagde ikke, at der var mange læger, der var tilfredse.
Jeg sagde, at der var nogle få, der var tilfredse, og nogle af dem har også udtalt sig rundtomkring.
Som jeg kan forstå det, er logikken hos Dansk Folkeparti, at der er nogle steder, hvor regionale klinikker ikke fungerer, fordi man ikke har formået at skabe en høj kvalitet og sikre kontinuitet og sikre, at det er de dygtigste læger, der sidder på de poster – og så må vi hellere lade være.
Altså, den logik køber jeg desværre ikke, for jeg synes, at målet hele tiden må være, at vi sørger for, at der er lægedækning.
Og hvis det er, at PLO ikke selv vil løfte den opgave, kan jeg forstå, at det ligger i aftalen, at det kommer i udbud.
Og hvis det ikke lykkes, er det regionen, der opretter en klinik, og det er jeg faktisk ret tilfreds med.
Samtidig skal vi selvfølgelig blive ved med at holde fast i, at når de driver de her klinikker, skal der være en høj kvalitet.
Det kommer man bare ikke uden om, og det skal vi da i fællesskab være rigtig gode til at holde øje med for på den måde at se, om de lever op til lovens intentioner.
Liselott Blixt (DF), 2013-06-03:
Men jeg kan da godt fortælle, at logikken for Dansk Folkeparti er, at hvis man, når man ønsker at blive privatpraktiserende læge, investerer et par millioner kroner i en klinik og kommer ud og skal agere selvstændigt, så er det jo ikke rart, hvis man overhovedet ikke har noget at skulle have sagt.
Det vil jo gøre, at vi får færre og færre, der søger ind på almen medicin og kommer ud som praktiserende læger, og så ender det med, at vi får regionsklinikker med læger, der kun kommer en gang imellem og derfor ikke kan dække behovet.
Så når man gør tilværelsen sværere for de praktiserende læger, er det måske ikke derhen, de søger, og det er det, der er problemet.
Det er vores logik.
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-06-03:
Som jeg har svært ved at dele.
Fru Liselott Blixt siger, at det jo ikke er rart, at de privatpraktiserende læger ikke har noget at skulle have sagt.
Over 8 mia. kr. får de for ydelser til regionerne.
Den største kunde er regionerne.
Det svarer lidt til, at man sagde til en grønthandler: Vi vil rigtig gerne have, at du skal levere grønsager, men det er op til dig, om det skal være tomater eller pærer eller agurker, og hvordan de skal være, hvilken størrelse, hvor stor en mængde.
Alle andre steder har man da en forventning om, at det, man køber, også lever op til det, man gerne vil have.
Derfor synes jeg, det er rigtig vigtigt også at understrege, at når privatpraktiserende læger går på barrikaderne på den måde, har jeg enormt svært ved at forstå logikken, for vi bruger over 8 mia. kr. på det her.
Det mindste, man kan gøre, er at prøve at holde en lille smule øje med, at de penge, man bruger til det, faktisk også reelt går til det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-06-03:
[Lydudfald]
... ministeren her i dag eller på skrift, og jeg vil da også glæde mig til at se oversigten.
Sophie Løhde (V), 2013-06-03:
Med den sidste bemærkning formoder jeg, at ordføreren hentyder til rigsrevisors beretning.
Jeg har i hvert fald ikke selv brugt rigsrevisors beretning som argumentation for noget i det, jeg har sagt fra talerstolen her i dag.
Så den del vil jeg ikke skulle forklare og forsvare, altså for noget, jeg i udgangspunktet ikke selv har brugt.
Men jeg mener grundlæggende, at det er tilfredsstillende, at myndighedsog finansieringsansvaret følges ad.
Det plejer faktisk at være et synspunkt, som langt, langt de fleste partier, herunder også ordførerens eget, normalt synes er en god idé på stort set alle områder inden for den offentlige sektor.
Jeg synes, det er en misforståelse, hvis man fra starten lægger op til, at praksisplanudvalget skal være sådan et kampudvalg, hvor man skal sidde og stemme sig frem til alle fremtidige løsninger, for så vidt angår almen praksis.
Det skal være et samarbejdsudvalg, hvor man i en god tone kan samarbejde om den fremtidige udvikling, og det er jo også derfor, at det nu er præciseret i lovforslaget fra sundhedsministeren, at for så vidt angår andre aftaler, som måtte ligge herudover – via sundhedsaftaler, forløbsprogrammer eller andet – skal det kunne forudsætte en underliggende aftale.
Benedikte Kiær (KF), 2013-06-03:
Ordføreren siger, det er afgørende, at der kommer praktiserende læger ud i alle hjørner af landet.
Det er vi jo fuldstændig enige i.
Så er det bare et spørgsmål om, hvordan man gør det.
Og en af de ting, der ligger i det her forslag, er, at man har mulighed for at lave udbud.
Der kan være tale om en praktiserende læge, der køber et ydernummer og har sin egen praksis eller måske går sammen med flere om at skabe et lægehus.
Men hvis det er en privat aktør – og nu vil jeg ikke sige noget som helst andet end en privat aktør – som køber nogle af de her ydernumre eller vinder dem i et udbud, så er der ikke de samme krav til uddannelse.
Mener ordføreren ikke, at det kan være et problem?
For der er jo kun krav om, at der skal være én med speciallægeuddannelse i almen medicin.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-06-03:
Jeg vil takke fru Benedikte Kiær rigtig meget for spørgsmålet, for det her må da være sidste chance for at prøve at aflive nogle af de myter, der er.
Andre private end alment praktiserende læger kan ikke købe et ydernummer.
Og jeg ved, at min kollega fra Venstre, fru Sophie Løhde, forsøgte at præcisere nøjagtig det samme.
De eneste, der kan eje ydernumre og praktisere, er privatpraktiserende speciallæger i almen medicin, som køber deres eget ydernummer.
De får til gengæld mulighed for at eje op til seks ydernumre fremover.
Hvis der er noget, der skal i udbud, sendes det i udbud i en 4-års-periode af regionerne.
Det er det, der ligger i det.
Det er også sådan, at regionerne – og det er måske det, der mere er sandheden – kan drive et ydernummer i 4 år, hvis det er sidste chance for at få læger ud i et område.
Benedikte Kiær (KF), 2013-06-03:
Det er ikke det, jeg spørger om.
Jeg spørger til, når man sender noget i udbud, og der er nogle andre private aktører, der skal drive det her sted.
Nu vil jeg ikke sige andet, end at der er andre aktører, der skal drive det her sted.
Så står der altså i lovforslaget, at der skal sikres en bemanding med én læge med specialuddannelse i almen medicin.
Nu må ordføreren forholde sig til det, jeg siger: Der stilles ikke de samme uddannelseskrav, hvis man har noget i udbud, som skal drives af en anden privat aktør, i forhold til hvordan det ellers skal drives af en praktiserende læge.
Mener ordføreren ikke, der er et problem i den forskel?
Jeg taler om speciallægeuddannelsen; jeg taler om de praktiserende læger og hvad de kan, i forhold til at vi har vores egen praktiserende læge, hvad ordføreren lagde meget vægt på i sin ordførertale.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-06-03:
Specialet i almen medicin er grundlaget for at drive almen praksis.
Kigger man på, hvordan en almen praksis bliver drevet i dag, vil man se, at der også er yngre læger, der kommer ind og arbejder.
Men udgangspunktet er, at den, der står i spidsen for det, er speciallæge i almen medicin, og det ændres der ikke på i forhold til det her lovforslag.
Liselott Blixt (DF), 2013-06-03:
Hr. Flemming Møller Mortensen nævnte, at lægerne tidligere havde haft vetoret – et lidet flatterende ord.
Jeg tænkte på, om ordføreren har nogle konkrete eksempler på, at lægerne har brugt den her form for spænden ben for nedsættelse af en praksis.
Kunne vi så ikke til anden behandling få de her konkrete eksempler?
Én ting er, at man siger det, men jeg vil gerne have nogle konkrete eksempler, så jeg kan efterprøve dem.
Benedikte Kiær (KF), 2013-06-03:
Når man lytter til ordføreren, lyder det nærmest, som om det er sådan en omgang wild west derude, hvor man bare har en masse praktiserende læger, der slet ikke gør det, som de egentlig er sat i verden for, nemlig at tage sig af patienterne og sørge for deres ve og vel, og at de overhovedet ikke gider at arbejde sammen med regionerne.
Sådan opfatter jeg nu ikke det, der foregår derude uden for de tykke mure på Christiansborg.
Ordføreren siger jo, at PLO ikke har løftet opgaven, og at det her forslag sikrer læger i hele landet, og så vil jeg lige spørge ordføreren: Vil det sige, at ordføreren mener, at det ikke har kunnet ske i dag, at man faktisk har kunnet etablere de her regionsklinikker, hvorefter man har haft drøftelser med PLO?
Vil det sige, at PLO har stoppet det, hver gang man gerne har villet have en regionsklinik?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-06-03:
Jeg synes ikke, at hr. Christian Langballe svarede på spørgsmålet.
Kan jeg ikke godt få et klart svar på, om det, Dansk Folkeparti har gjort i den her sag, og om den måde, man har ageret på, har været hjælpsomt for PET eller ikke har været hjælpsomt for PET?
Christian Langballe (DF), 2013-06-03:
I alle andre tilfælde tager man PET's advarsel alvorligt, og personen bliver simpelt hen bare fjernet fra lovforslaget.
I det her tilfælde er der PET's advarsel, men personen står også på lovforslaget.
Hvorfor? Fordi personen er omfattet af en støvet statsløsekonvention.
Og vi mener simpelt hen, at det skal kunne drøftes her i Folketinget, hvad der er ved at ske nu, hvilket uhyrligt skridt Folketinget er ved at tage nu.
Tom Behnke (KF), 2013-06-03:
I forhold til, hvad der er blevet nævnt tidligere i debatten, vil jeg bare høre, om hr. Christian Langballe kan bekræfte, at Folketinget faktisk tidligere har behandlet et beslutningsforslag fremsat af De Konservative m.fl., der netop gik ind og pålagde regeringen, at man enten skulle træde ud af statsløsekonventionen eller i det mindste tage forbehold i lige nøjagtigt den type sager, som vi taler om i dag, men at der var et flertal i Folketinget, der stemte beslutningsforslaget ned.
Christian Langballe (DF), 2013-06-03:
Jamen er det da ikke mageløst!
Der er et stort flertal i Folketinget, som nu beslutter sig for at tildele en potentiel terrorist statsborgerskab.
Den person skulle aldrig nogen sinde have været på listen.
Det er der en, der er ansvarlig for, og det er justitsministeren.
Så jeg synes faktisk, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt skulle spørge ham.
Det er jo fuldstændig rigtigt.
Det var jo regeringspartierne og regeringens støtteparti, der, så vidt jeg husker, stemte imod det.
Vi syntes, at det var et enormt godt forslag.
Vi ville godt have været medforslagsstillere, fordi det selvfølgelig er rimeligt.
Det er så i øvrigt det, vi altid har hævdet.
De her konventioner er mellemstatslige aftaler, og selvfølgelig kan de laves om, og selvfølgelig kan vi træde ud af dem.
Tom Behnke (KF), 2013-06-03:
Men når det er sagt, er det så ikke også et faktum, at vi rent faktisk stadig væk er med i konventionen?
Også selv om ordføreren og jeg er uenig i konventionens ordlyd og mener, at vi skulle træde ud af den eller i hvert fald få den modificeret eller tage forbehold for den, er det vel rent faktisk sådan, at i og med at et flertal i Folketinget har sagt, at man stadig ønsker at være med i den konvention, er Danmark stadig omfattet af konventionen?
Er det ikke korrekt?
Christian Langballe (DF), 2013-06-03:
Det er selvfølgelig korrekt.
Men på den anden side vil vi jo fastholde, at grundloven står over konventionen, og det forhold, at det er Folketinget og Folketinget alene, der tildeler statsborgerskab, er det afgørende.
Det er ikke konventionerne.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-06-03:
Folketingets Forsvarsudvalg har her til morgen haft et samråd med forsvarsministeren, hvor vi har stillet yderligere spørgsmål til L 200, som vi nu diskuterer, og på den baggrund vil vi foreslå, at vi afbryder tredjebehandlingen, indtil Forsvarsudvalget har fået svar på alle de spørgsmål, som er stillet.
Forslag om standsning af sagens behandling
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-06-03:
Jeg undrede mig lidt over hr. Christian Langballes ordførertale.
Jeg har jo siddet i Indfødsretsudvalget tidligere.
Jeg sad i Indfødsretsudvalget i 2006.
Dengang var der en journalist, der havde fået fat i nogle sager, som var fortrolige.
Hvordan vedkommende havde fået fat på dem, ved man ikke.
Jeg kan huske, at Dansk Folkeparti sagde, at det er for galt.
F.eks. sagde ordførerens far og dennes fætter, at de syntes, at det var utroligt, at man kunne komme med nogle fortrolige oplysninger til pressen, så derfor vil jeg prøve at stille et spørgsmål til hr. Christian Langballe.
Jeg har forstået, at han synes, at det er fortrolige oplysninger, men at det jo er ministeren, der siger, at de er fortrolige, og at hr. Christian Langballe vil ikke overholde det.
Derfor skal jeg spørge hr. Christian Langballe: Synes han, at fortrolige oplysninger skal holdes tæt til kroppen, eller skal man udbasunere dem for hele befolkningen?
Christian Langballe (DF), 2013-06-03:
Nu er det jo gode og noble mænd, der nævnes.
Men jeg vil bare sige noget, og jeg er i fare for at gentage mig selv, jeg ved det godt: Når det drejer sig om § 44 i grundloven, skal alle relevante forhold kunne diskuteres her i Folketinget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-06-03:
Så vil jeg prøve at præcisere det lidt mere.
Mener hr. Christian Langballe, at fortrolige oplysninger skal holdes som fortrolige oplysninger, eller mener han, som han har gjort det nu, at de skal siges offentligt?
Går han ind for fortrolige oplysninger også som udvalgsformand i Indfødsretsudvalget?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-06-03:
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg synes, Dansk Folkepartis kampagne denne gang er gået for vidt.
Men jeg vil gerne spørge hr. Christian Langballe, om han ikke synes, at man med den opmærksomhed, som man fra Dansk Folkepartis side har givet det her lovforslag, har kunnet risikere at besværliggøre den efterforskning, som faktisk kunne føre til, at en person kunne blive dømt.
Altså, tænker Dansk Folkeparti ikke over, at det her faktisk kunne have givet den person på listen gode kort til at beskytte sig mod PET's interesse i ham?
Christian Langballe (DF), 2013-06-03:
Det har jeg da vist svaret på.
Det er jo meget, meget enkelt.
Jeg ved godt, at Enhedslisten forsøger at mørklægge det forhold, at Folketinget her inklusive Enhedslisten er i færd med at give en potentiel terrorist statsborgerskab.
Så enkelt er det.
Mette Bock (LA), 2013-06-03:
Tak for det.
Vi er enige i, at det er forkert, at Danmark er bundet af konventioner, som gør, at vi ikke kan udskyde ansøgning om statsborgerskab, når vi får en meddelelse som den, vi her har fået fra PET.
Jeg vil derfor spørge, om Dansk Folkeparti er med på, at vi igangsætter et arbejde for at få ændret de konventioner, der tilsyneladende gør, at vi ikke kan udskyde ansøgninger af den karakter.
Christian Langballe (DF), 2013-06-03:
Vi er meget interesserede i at se på den her støvede statsløsekonvention fra 1961, som tiden for længst er løbet fra, og da særligt, når vi så ender i en situation som nu, hvor konventionerne står over grundloven og man derfor tildeler en potentiel terrorist statsborgerskab.
Det er helt klart, at vi er villige til at se på det forhold.
Så vil jeg da i øvrigt sige, at vi også nu med hensyn til justitsministeren vil granske, om der er fortilfælde, hvad angår de her sager.
Vi vil ned og kigge i dokumenter.
Vi vil finde ud af, hvad der er sket tidligere, sådan at vi har helt klarhed over, om der måske skulle være et tilfælde, der ligner det her, hvor det er gået den anden vej, og hvor man har fået de oplysninger, man havde brug for.
Mette Bock (LA), 2013-06-03:
Det glæder mig meget, og det arbejde synes jeg vi må prøve at få sat i system.
Det næste, jeg vil spørge om, er, om ordføreren synes, det er moralsk korrekt generelt, at vi bryder fortroligheden, når vi får tilsendt papirer i Folketinget.
Dernæst vil jeg spørge, om det er moralsk i orden, at man faktisk udsætter flere hundrede mennesker for en mistanke, som de ikke kan forsvare sig imod.
Christian Langballe (DF), 2013-06-03:
Jamen altså, det, vi har gjort, er, at vi har understreget sagens alvor.
Vi har sagt, at der er en potentiel terrorist på indfødsretsloven.
Alle kan se dem.
Der er navn, og der er bopæl, og der er alder.
Det er alment tilgængeligt.
Ja, i sidste instans kan det føre til en sag ved Rigsretten.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-06-03:
Hvad angår hele spørgsmålet om offentlighedsloven, er der blevet svaret på en lang række spørgsmål.
Det får man jo rig lejlighed til at diskutere i morgen.
Jeg kan bare konstatere, at det, at man gør forsvarsministeren til den person, der skal vurdere, hvilke militærfaglige råd der skal oversendes til Folketinget, gør jo, at Folketinget får meget svært ved at finde ud af, hvilke råd forsvarschefen giver.
Det synes vi selvfølgelig er dybt beklageligt.
Det kommer også til at påvirke forsvarschefens arbejde, det er der ingen tvivl om.
Med hensyn til bemyndigelser er jeg jo helt enig i, at bemyndigelser gør, at der ikke på samme måde bliver et forslag til vedtagelse her i Folketinget, som man så kan holde ministeren op på.
Det er jo en meget, meget vid form for magt, der gives til ministeren.
Det mener jeg også at den nuværende regering var meget imod, da den sad i opposition.
Pia Adelsteen (DF), 2013-06-03:
Jeg er lidt glad for at høre det om Venstres holdning til ministerbemyndigelser.
Det kan bare godt undre mig, for Dansk Folkeparti har faktisk fremsat et forslag om at fjerne en ministerbemyndigelse i forhold til Bruxelles 1-forordningen, hvor Venstre stemte imod, så det afhænger altså åbenbart også af sagen, og der er ikke så meget tale om et princip.
I Dansk Folkeparti synes vi faktisk, at tingene skal vedtages i Folketinget.
Det er ret væsentligt, også selv om det nogle gange er småændringer, men så ved vi alle sammen, hvad der foregår, og så er det, hvad kan man sige, et flertal hernede, der ligesom vedtager det.
Det er derfor, jeg studser lidt.
Som punkt 2 vil jeg bare sige med hensyn til det med offentlighedsloven, at det undrer mig lidt, at man synes, at det er så stort problem, når det drejer sig om gode råd fra Forsvarskommandoen til ministeren, som Folketinget så ikke kan få, når man f.eks. på beskæftigelsesområdet synes, at det er helt i orden, at der lukkes ned for de gode råd, som Arbejdsmarkedsstyrelsen osv. sender beskæftigelsesministeren.
Det gør man jo, når man siger ja til offentlighedsloven.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-06-03:
Angående det sidste synes jeg først og fremmest, at det er vigtigt at huske på, at det nu engang altså er Folketinget, der sender danske soldater i krig.
Det er her, beslutningen bliver taget.
Hvis Folketinget ikke er orienteret om, hvilke militærfaglige råd der er blevet givet fra forsvarschefen, bliver det også svært for politikerne at tage de rigtige beslutninger og i hvert fald gøre det på et oplyst grundlag.
Med hensyn til bemyndigelser er der aldrig en regel uden undtagelse.
Jeg vil også tro, at spørgeren kunne have fundet eksempler på, at den tidligere regering har lavet bemyndigelseslovgivning.
Det er ikke godt.
Pia Adelsteen (DF), 2013-06-03:
Jeg vil måske spørge lidt mere overordnet til Venstres generelle holdning til to spørgsmål.
Dels vil jeg spørge om Venstres holdning til, at ministre får de her bemyndigelser.
Det er den ene ting, som jeg gerne vil høre Venstres generelle holdning til.
Synes Venstre, at det er i orden?
Dels vil jeg gerne høre Venstres generelle holdning til den her manglende åbenhed, som ordføreren også påpegede.
Når man lægger det sammen, er det ministeren, der ligesom afgør, hvornår Folketinget kan få at vide, hvilke faglige råd der er blevet givet i den endelige form.
Her tænker jeg selvfølgelig på offentlighedsloven.
Men er der også en principiel holdning til det, eller er det blot, fordi det er i forsvaret, det er et problem, og ellers er det ikke noget problem?
Trine Bramsen (S), 2013-06-03:
Hr. Troels Lund Poulsen kom ikke med et konkret svar til min kollega, hr. Bjarne Laustsen, så derfor må jeg jo prøve at spørge igen.
Har Venstres ordfører skiftet holdning til effektivisering af forsvarets øverste ledelse, siden han foreslog en sammenlægning i sin bogudgivelse fra 2003?
Troels Lund Poulsen (V), 2013-06-03:
Jeg kan henvise fru Trine Bramsen til at læse kapitlet i sin fulde længde, for så vil der findes et svar på spørgsmålet der.
Trine Bramsen (S), 2013-06-03:
Det er det, jeg har gjort, og der blev jeg ikke meget klogere.
Men hr. Troels Lund Poulsen svarede faktisk heller ikke på hr. Nikolaj Villumsens spørgsmål: Er det en erklæret politisk målsætning for Venstre at genansætte de forsvarsgeneraler, som måtte blive afskediget som følge af en effektivisering af forsvarets øverste ledelse?
Troels Lund Poulsen (V), 2013-06-03:
Mig bekendt har forsvarsministeren for få timer siden – og jeg tror, at også fru Tine Bramsen var til stede i hvert fald under dele af samrådet – svaret, at han slet ikke har nogen idé om, hvordan og hvorledes man skal udnytte den bemyndigelse, der er givet.
Jeg er helt overbevist om, at ministeren vil være klog nok til ikke at lave fremtidig forsvarspolitik baseret på Enhedslisten.
En ting er, at man gør det med en bemyndigelse, noget andet er, hvis man vælger at lave den deciderede indretning med Enhedslisten.
Det håber jeg og tror også ministeren vil være klog nok til lade være med.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-06-03:
Det er jo rørende og lidt tankevækkende at høre, at hr. Troels Lund Poulsen bekymrer sig for en ministers politiske indblanding i en underliggende myndigheds arbejde, men lad det nu ligge.
Jeg vil godt høre ordføreren om en meget konkret formulering i det betænkningsbidrag, som ordføreren formentlig har været forfatter til.
I betænkningsbidraget nævner de tre partier, der stemmer imod, at såfremt forsvarsministeren udnytter sin bemyndigelse i lovforslaget, vil partierne betragte det som et brud på det eksisterende forsvarsforlig.
Hvordan skal man forstå den formulering?
Hvad er konsekvenserne, hvis forsvarsministeren udnytter den her mulighed?