Karen Ellemann (V), 2008-10-21:
En del af det foreliggende lovforslag er en konsekvens af Danmarks tilslutning i 2007 til rådsafgørelse og forordning om oprettelse, drift og brug af anden generation af Schengeninformationssystemet, det såkaldte SIS II.
Ved fremsættelsen af L 164 i år 2007 gjorde den daværende justitsminister opmærksom på, at gennemførelsen af SIS II ville kræve ændringer i udlændingeloven.
Det er dette løfte eller måske denne trussel, alt efter temperament, som regeringen nu opfylder.
Schengeninformationssystemet, som det ser ud i dag, anvendes til at dele informationer mellem landene i Schengensamarbejdet om f.eks. efterlyste personer, der begæres anholdt, uønskede udlændinge, der nægtes indrejse, og forsvundne personer.
Disse oplysninger vil også i fremtiden indgå i det fælles informationssystem, samtidig med at dette udbygges med f.eks. fingeraftryk, billeder, henvisninger til relevante myndighedsafgørelser og domme.
Det sigter alt sammen mod at gøre grænsekontrollen og udlændingemyndighedernes muligheder for at behandle sager bedre.
I forbindelse med de nye muligheder, som SIS II giver, foreslås det at indføre en hjemmel for optagelse af fingeraftryk og personfotografi af personer, der efter reglerne skal indberettes til SIS.
I samme forbindelse indføres der en regel om, at optagelsen af disse biometriske data om nødvendigt kan ske med den fornødne magtanvendelse.
Det er dog sådan, at optagelsen skal foregå så skånsomt som muligt.
Venstre støtter fuldt ud Danmarks tilslutning til SIS II og medvirker i den forbindelse naturligvis til at gennemføre de regler i vor hjemlige lovgivning, som er en følge af vores tilslutning til anden generation af Schengeninformationssystemet.
En anden del af lovforslaget vedrører et forslag om, at Ellebæk, der er Kriminalforsorgens institution for frihedsberøvede asylansøgere, kan benyttes til personer, der er udvist ved dom efter at have afsonet en frihedsstraf.
De venter i dag på fuldbyrdelse af udvisningen typisk i Københavns fængsler, der i forvejen har et højt belæg.
Venstre støtter derfor også denne del af lovforslaget.
Den sidste del af lovforslaget vedrører en udvidelse af anklagemyndighedens adgang til oplysninger i udlændingesager.
Efter forslaget bliver det muligt for Statsadvokaten for Særlige Internationale Straffesager at opnå adgang til oplysninger, der findes i udlændingemyndighedernes sager, og som kan have betydning i forhold til strafforfølgning af grove forbrydelser, som hører til statsadvokatens ressort.
Derfor er det afgørende for os, at der ikke er tale om en uhindret adgang til videregivelse af oplysninger til statsadvokaten, idet der opstilles en række krav.
Den pågældende forbrydelse, der efterforskes, skal have en strafferamme på mindst 6 års fængsel, og der skal være et vist grundlag for at antage, at den pågældende person, hvis oplysninger man ønsker, kan mistænkes for en forbrydelse.
Det er altså et krav, at det oplyses, hvilken forbrydelse der efterforskes, og hvilken konflikt forbrydelsen stammer fra.
Derudover er det vigtigt at holde sig for øje, at Statsadvokaten for Særlige Internationale Straffesager varetager anklagemyndighedens opgaver i forbindelse med efterforskning og retsforfølgelse af de grusomste forbrydelser, man kan forestille sig, bl.a. folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden, krigsforbrydelser og terrorhandlinger.
Kendetegnende for disse forbrydelser er typisk deres kompleksitet og deraf følgende vanskeligheder forbundet med efterforskning og retsforfølgelse.
Forbrydelserne er oven i købet oftest foretaget i lande, der geografisk ligger meget langt fra Danmark, og det besværliggør naturligvis efterforskningen og opklaringen yderligere. Statsadvokaten har selv påpeget, at der ligger ca. 100.000 sager, som ikke er blevet undersøgt systematisk med henblik på at finde oplysninger om mulige gerningsmænd til grov kriminalitet.
Det kan i yderste konsekvens betyde, at personer, der er ansvarlige for folkedrab og forbrydelser imod menneskeheden, finder et helle i Danmark.
Dette forsøger lovforslaget at hindre, og Venstre støtter ambitionerne på dette område.
Det foreslås endvidere, at statsadvokaten kan få adgang til oplysninger fra udlændingemyndighederne, der kan hjælpe til at identificere vidner til og ofre for de meget alvorlige forbrydelser, som statsadvokaten har ansvaret for at efterforske og retsforfølge.
For at sikre en strafforfølgning af de ansvarlige både i samfundets interesse og i lige så høj grad i ofrenes interesse finder Venstre det naturligt, at statsadvokaten efter anmodning får adgang til oplysninger, der kan hjælpe med til at identificere ofre og vidner, der kan være afgørende for at få de skyldige personer dømt for deres forbrydelser.
Som jeg indledningsvis anførte, er det Venstres opfattelse, at vi skal værne om fortroligheden af private oplysninger, som indgår i myndighedernes behandling af enhver type sag.
Eftersom der opstilles en række betingelser i forslaget, finder Venstre, at balancegangen mellem kravet om fortrolighed på den ene side og hensynet til at sikre strafforfølgning af de ansvarlige på den anden side er fundet med dette forslag.
Venstre kan således støtte det fremsatte forslag i sin helhed.