runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2008-11-05:
Når man hører ministeren, skulle man jo sådan set tro, at det var fuldstændig umuligt at lave veje og opføre virksomheder i Danmark, fuldstændig umuligt at drive landbrug, fordi naboerne altid var imod og aldrig ville acceptere noget, hvis de led nogen som helst skade.
Tror ministeren ikke, at folk dér måske alligevel har den holdning, at det har nogle omkostninger at bo i et samfund sammen med andre mennesker, bl.a. den omkostning, at der også skal drives virksomheder, hvilket måske somme tider kan være en lille smule besværligt for naboerne?
Tror ministeren ikke, at man ved at lave den her særlige erstatningsordning udsender to signaler, nemlig for det første, at vindmøller er en særlig grim ting at have i naboskabet, og for det andet, at den der accept, vi som borgere har af, at vi lever i et samfund sammen med andre mennesker og derfor må affinde os med, at der godt kan være en rimelig belastning ved det, forsvinder, fordi vi, hver eneste gang der kommer noget, der er en lille smule ubehageligt, siger, at vi så vil have en erstatning?
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-05:
Jeg ved ikke helt, hvad der egentlig er hr. Per Clausens ærinde her.
Hvis der nu skal være erstatningsordninger for alt mellem himmel og jord i det danske samfund - det kan være, det er det, der er hr. Per Clausens synspunkt - så er det jo et synspunkt, som jeg ikke kan tilslutte mig.
Det, vi har ønsket, er at prøve at fjerne en af de barrierer, som vi i energiforligskredsen har oplevet at der har været i forhold til at få mennesker, der skal leve med synet af møllerne, leve med dem sådan relativt tæt på, til at acceptere, at møllerne står der, fordi det er i det danske samfunds interesse, at vi har stadig mere vedvarende energi, herunder vindenergi.
Det er sådan set i al sin gribende enkelhed det, der har været drivkraften for alle os andre partier, der har indgået energiforliget.
Per Clausen (EL), 2008-11-05:
Nu er det jo rigtigt, som ministeren siger, at de ændrede ejendomsforhold, der er kommet i energisektoren, godt kan gøre det vanskeligere at få en lokal folkelig opbakning til opstilling af vindmøller, og jeg er da enig med ministeren i, at det, at man i et begrænset omfang åbner op for at sikre et større medejerskab, er en rigtig god idé.
Men tilbage står jo alligevel, at det kan virke lidt underligt, at borgerne ved én form for produktion, nemlig energiproduktion ved hjælp af vindmøller, får en særret til at få erstatning.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-05:
Ja - svaret er ja.
Det er udtryk for regeringens ønske om at udbygge den vedvarende energi, at vi har lavet det her, og som sagt i samarbejde med et overordentlig bredt flertal i Folketinget.
Det er fuldstændig korrekt, at det jo ikke først og fremmest er sket af hensyn til mølleopstiller, det er der andre dele af energiforliget, f.eks. de væsentligt bedre afregningspriser, der er.
Det er jo noget, som investorerne bliver glade for.
Det her er rettet mod borgerne.
Man kan sige, at Den Grønne Fond, som vi også laver, meget er rettet mod lokalsamfundet og kommunen, og medejerskabet, som vi så prøver at genetablere, er at sige, at alle, som vil sætte en mølle op, skal stille 20 pct. af den investering og det medejerskab til rådighed for de mennesker, der bor der.
Så jeg synes egentlig, vi har prøvet at tilgodese forskellige slags interesser her.
Lige den del, vi taler om her, er jo ikke den, investorerne vil elske mest, men som sagt er der jo andre ting, de kan glæde sig over, f.eks. betragtelig bedre afregningspriser.
Per Clausen (EL), 2008-11-05:
Er det udtryk for regeringens ønske om at udbygge den vedvarende energi, at der er etableret en særlig erstatningsordning for vindmøllenaboer, som gør det dyrere og vanskeligere at udvide anvendelsen af vindenergi i Danmark?
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-05:
Jeg ved ikke, om jeg kan få hr. Per Clausens stilfærdige undren til at blive til en forståelse, men altså, jeg mener sådan set ikke, at det holder særlig godt med parallellen til den luftforurening, der måtte komme fra en eller anden given vej.
Den bidrager vi jo alle sammen til.
Vi er alle sammen en del af det, at der skal være veje og transportmuligheder i samfundet.
Men det, der vel er det særlige ved den her mølle, er, at der er nogle investorer - i gamle dage var det måske bare landmanden, der stillede møllen op på sin egen mark - der kommer langvejs fra og siger: Her kunne vi godt tænke os at etablere nogle møller, som vi for nu at sige det direkte også kan tjene nogle penge på.
Så det er nogle andre, der kommer til at leve med de eventuelle ulemper, der er, end dem, der egentlig har interessen i at få stillet møllen op.
Det er så bare dér, vi siger: Lad os nu give investorerne et maksimalt incitament til at stille møllen op, hvor den generer færrest, stille den op på steder, hvor der bor meget få mennesker.
Og i tilfælde af, at man så må stille den op et sted, hvor den giver et dokumenteret værditab for nogle, får de det erstattet.
Er det egentlig ikke en meget god, pragmatisk løsning på et problem, når vi har måttet konstatere, at det kneb med at få velvilje over for møllerne derude?
Per Clausen (EL), 2008-11-05:
Alligevel synes jeg jo, at det er en smule mærkeligt, det her, for det er jo ikke, som ministeren siger, mig, Enhedslisten, som kommer og foreslår nye erstatningsordninger på alle mulige områder.
Nej, det er ministeren, der sammen med resten af Folketinget laver en erstatningsordning, som er fuldstændig anderledes end alt, hvad man ellers kender til i Danmark.
Ministeren har da sikkert ret i, at nogle mennesker, som føler, at deres ejendom falder i værdi, fordi de har luftforurening, hvad enten den nu stammer fra en svineproduktion eller en motorvej eller en øget trafik i den gade, som går forbi, hvor de bor - måske fordi der er sket nogle trafikomlægninger, som politikerne står bag - vel vil undre sig over, at de ikke også kan få erstatning.
Så der kan da sikkert godt komme et pres på med hensyn til at udvide mulighederne for at få erstatning også på andre områder.
Men det er sådan set ikke mit ærinde her.
Mit ærinde her er bare at vise en stilfærdig undren over, hvorfor man indfører en helt ny erstatningsordning ud fra en logik, som ikke findes i lovgivningen i forvejen.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-05:
Nu bevæger tingene sig jo i den gale retning, for hr. Per Clausen startede jo med at undre sig og synes nu decideret, at det er ubegribeligt.
Så jeg vil prøve igen: Det, der jo har været hele intentionen her, er at prøve at sørge for, at vi i Danmark får genetableret en eller anden slags medejerskab til de møller, som står derude i vores allesammens landskaber.
Vi har jo allerede i dag en forbudszone.
Man må simpelt hen ikke opstillet en mølle i en afstand af fire gange møllens højde, hvis der bor mennesker der.
Hvis møllen er 100 m høj, så er det 400 m derfra, at der ikke må bo mennesker.
Så siger vi nu, at hvis man bor i en afstand af fire til seks gange møllens højde, kan man helt gratis få bedømt, om man har lidt et kredittab, og i givet fald kan man få det erstattet.
Og vi siger, at bor man på den anden side af seks gange møllens højde, skal man altså lægge et gebyr på 4.000 kr., så har man ret til at få vurderet, om man har et værditab, og har man det ikke, så taber man de 4.000 kr. Jeg synes egentlig, at vi med alle de vanskeligheder, vi godt ved der er i det her, har forsøgt at finde en god og pragmatisk løsning, og det har alene det formål at genetablere en vilje udeomkring til at få møller op og acceptere, at de står i vores landskaber.
Benny Engelbrecht (S), 2008-11-05:
Mener ministeren, at forsøget med billetter via sms i hovedstadsområdet kan gøre rejsekortet overflødigt, inden det er klar til implementering?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Få billet til tog og bus vis SMS« der er bragt i Berlingske Tidende den 24. oktober 2008.
Lars Barfoed (KF), 2008-11-05:
Jeg kan sige, at jeg agter kvartalsvis at mødes med Post Danmark, og ved hvert af de møder, hvor vi vil gennemgå, hvordan det står til i virksomheden, agter jeg at spørge ind til, hvordan deres interne forbrugertilfredshedsundersøgelser udvikler sig. Så det er et spørgsmål, jeg følger meget nøje, og det er som sagt sådan, at Post Danmark også selv finder det utilfredsstillende - naturligvis - at graden af tilfredshed i tilfredshedsundersøgelserne er faldende, og derfor har Post Danmark selv iværksat en række tiltag for at øge tilfredsheden med virksomheden blandt forbrugerne.
Og det har i høj grad noget med information af borgerne i de berørte områder, når der f.eks. er omlægninger, at gøre.
I det hele taget er den åbenhed, som hr. Benny Engelbrecht også selv henviser til at der i stigende grad har været fra Post Danmarks side, medvirkende til, at vi vel nu kan gøre os forhåbninger om, at forbrugertilfredsheden stiger igen.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-11-05:
Det undrer mig alligevel, at der er mange, der siger, de ikke rigtig ved, hvordan det er gået.
Nu kommer jeg selv fra et udkantsområde; jeg har selv siddet som kommunalpolitiker og været med til at gøre nogle ting, for man har været tvunget til det på grund af den dårlige økonomi.
Ministeren siger også, at vi også får at vide nu, hvor mange filialer der er blevet lukket.
Efter hvad jeg har hørt og set, er det 120 filialer rundtomkring.
Jeg mener rent faktisk, at biblioteket er et godt eksempel på noget, som virkelig er med til at formidle kultur og løfte områder, som måske i forvejen ikke har for mange med højere uddannelse.
De her områder kan virkelig blive vredet skæve nu, og det er en problematik, som ministeren også skal forholde sig til.
Men det kan vi jo så selvfølgelig kigge på, når den her redegørelse kommer.
Carina Christensen (KF), 2008-11-05:
Men det er i sidste ende dem, der skal sørge for at give det plads på deres egne budgetter.
Så vil jeg sige, at i stedet for at gætte en hel masse frem og tilbage om, hvordan det er gået med bibliotekerne efter kommunalreformen, synes jeg simpelt hen bare, vi skal konkludere, at nu kommer den her rapport inden for ganske få dage, og så har vi alle sammen mulighed for at blive meget, meget klogere på, hvordan det rent faktisk er gået, og så derudfra tage stilling til, om der skal sættes nye tiltag i værk.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-11-05:
Det får mig så til at komme videre til det næste, for ministeren nævnte også kommunalreformen, og ideen med kommunalreformen var jo egentlig at finde nogle effektiviseringsgevinster, der kunne hjælpe til en bedre service.
Men efter den her kommunalreform er der altså blevet fjernet en del filialer, bogbusser er blevet fjernet, og man har mærket store besparelser på det her område.
Nu ved jeg godt, at vi så afventer den her redegørelse, som jeg desværre ikke var helt klar over var på vej - det burde jeg måske være, og jeg glæder mig meget til at se den - men mener ministeren, at alle de her reaktioner, som vi nu ser, kan ses i lyset af den her kommunalreform?
Og er det så ikke ved at være dét?
Synes hun så ikke, vi skal komme med en melding herfra: Pas nu på, at I ikke gør det så meget, at det kører servicen fuldstændig ned?
Carina Christensen (KF), 2008-11-05:
Med hensyn til økonomien og det, der foregår ude i kommunerne, må jeg sige: Nu hører vi det her præsenteret, som om kommunerne skal skære, men det er jo kommunerne, der prioriterer deres egne budgetter og i givet fald også prioriterer, hvor mange penge de vil bruge på bibliotekerne.
Der må jeg bare henvise til det kommunale selvstyre, og jeg tror sådan set også, Socialdemokraterne og dermed også ordføreren støtter det kommunale selvstyre.
Derudover vil jeg sige, at jeg faktisk synes, at der generelt er grund til at rose bibliotekerne for den nyudvikling og innovation, der sker på området i de her år.
Nu kommer rapporten som sagt om ganske få dage, men jeg håber, at den vil vise os, at der rent faktisk sker rigtig meget derude.
Det er rigtigt, at der er nogle steder, hvor man ikke har mulighed for at bringe samlingen up to date, der er filiallukninger, men det behøver ikke nødvendigvis at være en dårlig ting, fordi man jo via teknologien i dag har andre muligheder.
Bl.a. har man på internettet fået det, der hedder bibliotek.dk, hvor vi som borgere kan gå ind og bestille de bøger, vi vil have.
Så det behøver altså ikke at være negativt, at man gør tingene på en anden måde i dag.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-11-05:
Jeg glæder mig meget til den redegørelse, som ministeren snakker om.
Jeg er klar over, at det er en kommunal opgave, men jeg mener også, at vi herinde har et ansvar, når vi snakker om bibliotekerne, og det mener jeg også ministeren har.
15 kommuner skal skære meget, 1 kommune skal skære 10 pct., og flere kommuner skal skære 8 pct.
Det er ret meget for de her biblioteker, og det sker simpelt hen steder, hvor man har beskåret ret kraftigt før.
Vi snakker om forringelser såsom kortere åbningstider, nedgang i personalet og færre materialeanskaffelser.
Det er virkelig vigtige ting - ting, som betyder meget for borgerne og servicen til dem.
Ja, det er en kommunal opgave, men alligevel kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, når ministeren ligesom også kender de her tal: Er der ikke tale om store forringelser, og vil det ikke betyde en ringere service til borgerne?
Carina Christensen (KF), 2008-11-05:
Jamen jeg er helt enig.
For mig at se
er der to store udfordringer for bibliotekerne de her år: De skal sørge for hele tiden at udnytte den nye teknologi, udnytte de nye muligheder og sørge for, at vi har et innovativt og fremtidssikret biblioteksvæsen.
Og så skal de også tage hensyn til udkantsområderne selvfølgelig.
Jeg er ikke sikker på, at svaret er at sikre, at der ligger en filial åben på hvert eneste gadehjørne i hele provinsen.
Vi kan sammenligne det lidt med, hvad der sker på bankområdet, hvor vi jo alle sammen - flere af os i hvert fald - efterhånden bruger vores netbank og dermed ikke har behov for at gå ned til vores lokale filial, som man havde i gamle dage.
Jeg tror, det er en udvikling, vi også vil se på biblioteksområdet, men heldigvis hjælper internettet os også her, fordi vi som borgere kan gå ind på nettet på www.bibliotek.dk og bestille de bøger over nettet, som vi jo før ville gå ned i den lokale filial og bestille.
Men lad os vende tilbage til det, når rapporten kommer.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-11-05:
Hvad har ministeren tænkt sig at gøre ved det forhold, at op mod 60 pct. af de danske kommuners folkebiblioteker reelt får et fald i deres budgetter for 2009 sammenlignet med 2008?
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-11-05:
Vil ministeren sikre dansk deltagelse i fribyordningen ved at sikre statslig medfinansiering, eller vil ministeren allerede nu konkludere, at ordningen er aflivet/skrinlagt i Danmark?
Skriftlig begrundelse
Efterlever den aktuelle situation, for så vidt angår fribyordningen, ministerens opstillede succeskriterier og det positive signal, som Danmark gerne vil sende til forfulgte kulturarbejdere?
Skriftlig begrundelse
Elleve danske byer har tidligere udvist interesse for fribyordningen.
Nu tegner ordningen til at blive en total fiasko, da kun en by opretholder sin interesse, nemlig Århus, og dette på betingelse af en 50 pct. medfinansiering fra staten/Kulturministeriets side.
Søren Gade (V), 2008-11-05:
Jeg sagde til hr. Søren Krarup, at jeg deler hr. Søren Krarups synspunkter om værnepligten.
De står i øvrigt også i grundloven.
Vi har utrolig mange rettigheder i Danmark, og vi har ikke så mange pligter.
En af pligterne er for mændenes vedkommende værnepligten, og den bliver så tilbudt til kvinderne som værneretten.
Jeg vil også sige til hr. Søren Krarup, at netop værnepligtsmodellen og det, at mange fortsætter, sikrer den brede rekruttering.
Og de soldater, vi har udsendt, vil jeg også sige på mange måder adskiller sig fra andre landes soldater.
Det er jo ikke alene forsvarets fortjeneste, men skyldes den danske model; den måde, vi har vores børnehaver og vores folkeskole og andet på, gør jo de her mennesker til helstøbte mennesker, som er i stand til at virke som diplomater, men også som soldater, og de har et helhedssyn på den mission, de er ude i som soldater, som gør, at de danske soldater kan løse opgaven til ug.
Det er ikke bare noget, jeg siger som forsvarsminister, men det er også noget, jeg hører fra mine kollegaer.
Og en del af det skyldes værnepligten.
Søren Krarup (DF), 2008-11-05:
Nu var det jo i og for sig ikke et spørgsmål, jeg har villet stille, men jeg har villet drøfte et emne med forsvarsministeren, også fordi jeg har fuldstændig tillid til, at vi egentlig ser ens på det, gudskelov, for det er jo ikke kun noget specielt for os.
Og så er der samtidig altså også det, at man dermed skaber soldater, som har et niveau, som den kun professionelle hær ikke har.
Jeg kan glæde mig over, at ministeren – det kommer ikke bag på mig udtrykker sig så folkeligt loyalt, som han gør, og dermed udtrykker lige præcis den forståelse, jeg synes jeg ville indføre i spørgsmålet, nemlig det, at det at være dansk soldat er, at man ved sig i tjeneste for andet end sin egen pengepung.
Det er det, jeg fornemmer, der netop ligger i værnepligten, og dermed altså også i den hær, som heldigvis forsvarsministeren vil være talsmand for.
Søren Gade (V), 2008-11-05:
Det er vigtigt for mig at sige, at vi jo har et fuldt ud professionelt dansk forsvar med et islæt af værnepligt, og de unge mænd og kvinder, vi sender ud, er jo fuldt ud professionelle soldater.
Vi udsender ikke værnepligtige.
Vi har ikke fastholdt værnepligten alene af hensyn til rekrutteringen, men jeg må medgive hr. Søren Krarup, at det jo er en vigtig basis for vores rekruttering, og det sikrer, at vi rekrutterer bredt i det danske samfund.
For mange af de unge, som kommer ind som værnepligtige, vil hellere brække en arm på langs end gøre sig tanken om, at de skulle blive i forsvaret.
Og efter nogle få måneder i forsvaret, kommer de til denne erkendelse: Jeg kunne faktisk godt tænke mig at blive her, måske i en livstidsstilling, eller få en udsendelse, altså blive professionel i 1 eller 2 år.
Jeg mener, at det er en stor styrke, at vi har folk, jeg er lige ved at sige høj og lav og klog og dum i det danske forsvar, og at det ikke er én type mennesker, vi har.
Carina Christensen (KF), 2008-11-05:
Biblioteksloven fastlægger faktisk en ret klar arbejdsdeling mellem stat og kommuner på biblioteksområdet.
Statens opgave at sikre et sammenhængende biblioteksvæsen, der fortsat udvikler sig i takt med tiden, og det er staten, der fastlægger de overordnede rammer for det biblioteksvæsen, vi har i Danmark.
Ifølge loven er det imidlertid kommunernes opgave at drive og dermed finansiere driften af folkebibliotekerne.
Derfor er det også en kommunal opgave at prioritere ressourcerne på området, naturligvis inden for bibliotekslovens rammer.
Det korte svar på hr. Leif Lahn Jensens spørgsmål om, hvad kulturministeren har tænkt sig at gøre ved et fald i nogle af kommunernes budgetter, er derfor, at det ligger inden for kommunernes beføjelser og altså ikke inden for mine beføjelser at fastlægge disse budgetter.
Men jeg vil gerne, hvilket jeg også fornemmer ligger bag spørgsmålet, minde kommunerne om, at de løser nogle meget, meget vigtige opgaver på biblioteksområdet, og derfor kan det da også bekymre mig, hvis nogle kommuner ikke prioriterer opgaven tilstrækkelig højt.
Samtidig vil jeg også gerne understrege, at mit generelle indtryk er, at vi har et velfungerende biblioteksvæsen i Danmark, som er i fuld gang med at tilpasse sig udfordringerne i vidensamfundet.
Jeg tror med andre ord, at rygterne om patientens død er noget overdrevne.
Styrelsen for Bibliotek og Medier er nemlig netop ved at lægge sidste hånd på en rapport om folkebibliotekerne efter kommunalreformen.
Når vi har den rapport i hus, vil den blive sendt over til Kulturudvalget, og det forventer jeg faktisk vil ske en af de nærmeste dage.
Med den rapport i hånden får vi alle sammen et meget mere kvalificeret grundlag at diskutere folkebibliotekerne på.
Så derfor ser jeg frem til at studere styrelsens analyse nærmere og til herefter at diskutere folkebibliotekernes meget vigtige rolle i vidensamfundet.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-11-05:
Hvordan vil ministeren sikre, at musikskolerne også er for almindelige børn, som ikke nødvendigvis har særlige talenter?
Benny Engelbrecht (S), 2008-11-05:
Jeg er sikker på, at ministeren også vil være bekendt med, at der - ud over at vi har haft samråd med ministerens forgænger om netop brevkvaliteten og den ret dramatiske nedgang, der netop var i kvaliteten i begyndelsen af 2008 - også er blevet holdt møder med Post Danmarks ledelse, hvor dette bl.a. er blevet påpeget.
Så til spørgsmålet omkring klageadgang: Det er jo altid godt at se, at der er færre klager end tidligere.
Det må jo bidrage til at kunne give en vis optimisme, men det er vel heller ikke uvæsentligt, at der er sket en væsentlig forøgelse af åbenheden i virksomheden, og det skyldes vel bl.a. den politiske bevågenhed på postområdet, der har været fra hele Folketingets side?
Lars Barfoed (KF), 2008-11-05:
Det er sådan, som jeg sagde indledningsvis, at man måler på tillid, gennemsigtighed og klageforhold, og det er de to første parametre, der er faldet, mens man med hensyn til klageforhold faktisk er steget lidt i graderne, heldigvis, og det skyldes tilsyneladende, at der er færre klager, sådan som jeg lige erindrer forbrugerredegørelsen.
Hvis man så skal se på, hvad der mon er årsagen til, at der er sket det, vil man se, at Post Danmark i begyndelsen af 2008 havde problemer med brevkvaliteten, og det skyldtes sådan set, at man lavede en strukturomlægning i omdelingstjenesten, som gav problemer - i hvert fald i en startperiode - og så skyldtes det rekrutteringsproblemer, altså simpelt hen et spørgsmål om at få mandskab nok til at få brevene ud til tiden.
Det er baggrunden.
Benny Engelbrecht (S), 2008-11-05:
Tak, hr. formand.
Det er jo dejligt at vide, at vi er så energiske i oppositionen, at teknikken er ved at blive helt slidt.
Det er jo en forholdsvis ny minister, vi har at gøre med her, og det er første gang, vi mødes her i salen til den her type spørgsmål, så jeg regner da med, at der går lidt endnu, før ministeren er slidt op.
Jeg går ud fra, at ministeren også er bekendt med de samråd, vi bl.a. har haft om hele Post Danmark-området omkring servicen og selvfølgelig ikke mindst omkring de problematiske forhold, der har været om reklameordninger.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til, om ministeren kan pege på nogle bestemte elementer, som man kan vurdere at have været en medvirkende årsag til placeringen.
Det er jo ikke nok bare at kigge på en analyse og se, hvad der er op, og hvad der er ned, det er vel også væsentligt at dykke lidt ned i tallene, og man må i hvert fald sige, at hverken selve postservicen eller omtalen af Post Danmarks reklameordninger har været særlig tilfredsstillende.
spørgsmålet selvfølgelig også: Er det ikke lidt sølle alene at kigge på de analyser og de redegørelser, der bliver lavet
Skal der ikke mere til end det?
Er der mere konkret handling at forvente fra ministerens side?