runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2016-04-28:
Og der kan man sige, at i hvert fald når det gælder de kongeligt privilegerede kroer efter en ejer, der har fået det privilegium, så vil det ikke længere kunne være tilfældet, og det kan heller ikke længere være tilfældet i forhold til foreninger.
Så i den forstand er der vel klart tale om, at loven klargør noget, der betyder, at kongehusets mulighed for at bruge loven er blevet indskrænket.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-04-28:
Jeg vil kalde det en præcisering, og kongehuset kan jo fortsat vælge kongelige hofleverandører og dermed give dem ret til at bruge kongekronen.
Og så er kongekronen et statskendetegn, ud over at den tilhører kongehuset.
Så der er jo to ting i det.
Derudover har vi de kulturhistoriske hensyn, og jeg ved, at kongehuset også går op i at bevare kulturhistorien, så jeg er da sikker på, at de er lige så glade for forslaget, som vi er – fordi det netop tager hensyn til kulturhistorien.
Det er jo det, der er godt.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-28:
Det er da interessant, synes jeg, at høre Dansk Folkepartis i virkeligheden sådan lidt skjulte angreb på kongehuset her.
Det må jeg da sige.
Altså, partiet har stået i et valg mellem kongen og kroen, og der har man valgt kroen.
Det synes jeg da at man må indrømme.
Præcis, ikke sandt?
Først for kroerne og så efterfølgende for kongehuset
Jo, jo, vi har bemærket prioriteringen hos Dansk Folkeparti.
Vi konstaterer bare, at Dansk Folkeparti her er i et skjult angreb på kongehuset, fordi man hellere vil have kroerne.
Det synes jeg da virkelig at vi skal skrive os bag øret.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-04-28:
Måske er der det for SF og Enhedslisten, men ikke for Dansk Folkeparti.
Vi er glade for forslaget.
Det er en præcisering, og det er en hjælp for ejerne af de tidligere kongeligt privilegerede kroer, og den lever måske endda op til hensigten med loven fra 1912.
Jeg tror ikke, at man havde forestillet sig, at det kunne være endt sådan, som det gjorde med Grønhøj Kro.
Britt Bager (V), 2016-04-28:
Mange tak, formand.
Med det her lovforslag får kulturministeren hjemmel til at fastsætte regler for, hvornår kroer, foreninger og virksomheder må anvende den lukkede kongekrone.
For nogle mennesker kan det måske virke som en mindre sag, men lovforslaget skal ses i lyset af en række sager mod kroejere, som har fået bøder for at anvende den lukkede kongekrone.
Det synes vi i Venstre på ingen måde er rimeligt, og derfor er vi glade for, at loven nu laves om.
Vi anser de kongelige privilegerede kroer for at være en del af Danmarks kulturarv, fordi de fortæller kulturhistorien om de landevejskroer, som sikrede den omrejsende et overnatningssted med mulighed for forplejning.
Her blev kongekronen brugt som et symbol på kroernes særlig status.
Så der er kulturhistoriske hensyn, der taler for, at de kroer, der hidtil har anvendt den lukkede kongekrone, også fremadrettet kan gøre det, under forudsætning af at de opfylder en række krav.
Jeg tør godt sige, at den tidligere ordfører kom ind på stort set alt, hvad det her lovforslag omfatter, så jeg vil bare sige til slut, at Venstre mener, at det her lovforslag fint balancerer det kulturelle hensyn til brugen af den lukkede kongekrone og hensynet til at beskytte det, som vi anser for at være et statskendetegn.
Vi bakker selvfølgelig hundrede procent op om forslaget, og vi glæder os til, at lovforslaget forhåbentlig vedtages og loven træder i kraft, så der ikke er flere kroejere, der kommer i klemme.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-04-28:
Jeg har svært ved at se indskrænkningen.
Vi ser det som en præcisering, og vi er egentlig glade for, at dette lovforslag nu bliver vedtaget.
Jeg håber da også, at SF og Enhedslisten vil lade sig inspirere og støtte op om lovforslaget til gavn for kroerne og måske endda også til gavn for kongehuset.
Søren Søndergaard (EL), 2016-04-28:
Jeg bliver fuldstændig smittet af den glæde, som hr. Alex Ahrendtsen udtrykker over det her relativt begrænsede forslag, men jeg deler i øvrigt glæden.
Det, jeg bare tænker på, er, at det her forslag jo er en indskrænkning af kongehusets bestemmelsesret.
Og det vil jeg bare gerne have hr. Alex Ahrendtsen til at bekræfte, for det er jo ikke så tit, Dansk Folkeparti deltager i vedtagelse af et forslag, der indskrænker kongehusets bestemmelsesret.
For det er jo det, der er tale om, og det vil jeg bare have hr. Alex Ahrendtsen til at bekræfte.
Søren Søndergaard (EL), 2016-04-28:
Nu er det jo formentlig ministeren, der har ansvaret for, at det her bringes frem til endelig behandling her i Folketinget.
Men skal det så forstås på den måde, at ministeren ikke kan udelukke, at man vil køre hen over den grønlandske beslutningsproces og træffe en beslutning her, før det er afgjort i Grønland?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-28:
Da der er tale om to regeringer, da der er tale om to parlamenter, vil vi naturligvis gøre vores yderste for, at disse processer hænger sammen.
Mere kan jeg ikke sige nu, da jeg ikke kender tidspunkter og detaljer i de videre processer.
Bjarne Laustsen (S), 2016-04-28:
Der er jo to spørgsmål i det her.
Det ene er et procedurespørgsmål om, hvordan vi lovbehandler herinde, og der har vi som folketingsmedlemmer selv mulighed for at sige, at vi ikke vil afgive en betænkning, før vi har fået svar på alle de relevante spørgsmål – hvilket stort set alle ordførerne var inde på – fordi det er vigtigt i samarbejdet mellem Danmark og Grønland, når vi ændrer på nogle regler.
Så kommer vi til sagens kerne, og det er, at vi ikke ønsker, at sagsbehandlingstiderne, som er lange nok i forvejen, bliver yderligere forlænget.
Det er sådan set bare det.
Jeg tror, at hvis ministeren giver svar på de spørgsmål, som vi stiller i udvalgsarbejdet, så kan det også være, det hjælper på, at det grønlandske parlament hurtigere kan komme frem til en beslutning om, hvorvidt de bakker op om ændringerne.
Det håber jeg ministeren er enig i.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-28:
Det kan jeg så til gengæld give et meget klart svar på: Ja, det vil vi i den grad bidrage til.
Bjarne Laustsen (S), 2016-04-28:
Intentionen er helt klar, og det er, at der ikke skal skæres ned på medarbejderantallet, og at der er et helt klart fokus på, at sagsbehandlingstiderne ikke skal blive længere.
De skal blive kortere.
Så hele manøvren med at decentralisere her handler om at få en hurtigere sagsbehandlingstid.
Så tror jeg også, det kan hjælpe på procedurerne.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-28:
Der sker ikke rettighedsforringelser for nogen.
Der skal ikke ske nedskæring af medarbejderstab.
Der skal ikke ske flytning af medarbejderstab.
Altså, ud over det formål, der er med det samlede lovforslag, nemlig at sikre sammenhængskraft i Danmark, er det her jo også et projekt, der køres igennem med henblik på at forbedre sagsbehandlingen, at få reduceret sagsbehandlingstiderne, at få udviklet de it-systemer, der skal til, hurtigt og effektivt, for at de mål kan nås.
Marcus Knuth (V), 2016-04-28:
Mange tak.
Det er bare en kort kommentar.
Jeg vil sige, at jeg synes, det er lidt ærgerligt, at debatten er slået over i proces, i forhold til hvordan behandlingen foregår.
Vi har jo allerede diskuteret rammerne i Grønlandsudvalget.
Så der er ikke noget her, som ikke er et hundrede procent inden for rammerne af de aftaler, vi nu har på plads.
Jeg synes nærmere, at hvis man skulle have en debat her, skulle den handle om substansen i lovforslaget, i stedet for om en proces, hvor reglerne bliver fulgt.
Orla Hav (S), 2016-04-28:
Tak for det.
Med det fremsatte lovforslag om ændring af arkivloven lægger regeringen op til at sætte punktum for en situation, der længe har været uholdbar og har kaldt på en løsning.
Derfor er det godt, at vi i dag har lejlighed til at behandle lovforslaget i Folketinget.
Lovforslaget drejer sig om kroers, virksomheders og foreningers brug af kongekronen med baggrund i en historisk begrundelse.
Indledningsvis vil jeg godt slå fast, at vi fra Socialdemokratiets side mener, det er vigtigt, at vi er bevidste om kongekronens symbolik.
Kongekronen er et statskendetegn, der er forbeholdt statslige myndigheder og kongehuset.
Det er og skal være udgangspunktet.
Vi ønsker at holde fast i, at der ikke er frit slag, når det kommer til, hvem der kan og ikke kan anvende kongekronen.
Samtidig må vi konstatere, at den lovgivning, der i dag findes på området, ikke er rimelig.
Sidste år var der pressehistorier fremme om Grønhøj Kro, der tidligere var kongeligt privilegeret og derfor anvendte kongekronen.
Ligeledes findes der en række virksomheder og foreninger, der tidligere har fået tilladelse af medlemmer af kongehuset til eksempelvis at kalde sig kongelige eller at anvende kongekronen i deres logo.
Denne praksis har lovgivningsmæssigt dog ingen sammenhæng med den lovgivning, som vi har fået forelagt her i dag.
Derfor giver det god mening, at der gives lovgivningsmæssig mulighed for brug af kongehusets symbolik fremover og dermed gives tilladelse til at bruge denne symbolik.
I Socialdemokratiets optik er det klogt.
Vi skal ikke spænde ben for, men i stedet understøtte muligheden for at værne om og fremhæve den danske kulturarv.
Derfor kan Socialdemokratiet støtte regeringens lovforslag om, at der gives tilladelse til, at kroer, virksomheder og foreninger kan anvende kongekronen, når særlige historiske hensyn taler for det.
Det er fornuftigt, at vi i denne situation sætter de kulturhistoriske hensyn i centrum.
Samtidig er det dog afgørende, at ministeren i det videre arbejde med lovforslaget sikrer, at kriterierne for, hvornår kongekronen kan anvendes af andre end statslige myndigheder og kongehuset, fastsættes og udformes på en måde, der reelt vil understøtte bevaringen af Danmarks kulturarv.
Jeg ser frem til, at ministeren involverer udvalget i fastlæggelsen af disse kriterier.
Vi ser frem til det arbejde og vil følge og tage aktivt del i det, og som nævnt kan vi støtte lovforslaget.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-28:
Det vil jeg mene man så i givet fald skal afklare i samklang med for vores vedkommende den grønlandske regering.
Da jeg ikke er bekendt med, præcis hvornår og hvordan den videre behandling foregår i Grønland, må vi lade det stå åbent.
Jeg vil naturligvis gøre, hvad vi fra regeringens side kan gøre, for at hele denne proces også fortsat afstemmes med den grønlandske regering i respekt for de processer, der skal foregå imellem den grønlandske regering og det grønlandske parlament.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-28:
Jamen jeg tror også, at samarbejdet der foregår på bedste vis.
Jeg vil bare gerne sikre mig, som vi har gjort mange gange fra Grønlandsudvalgets side, at vi ikke skrider til endelig vedtagelse af et lovforslag, førend der ligger en klar melding fra den grønlandske regering om, at man støtter det lovforslag, vi behandler.
Jeg vil gerne lige minde ministeren om, at vi har haft mange diskussioner om det her, og at den tilkendegivelse, der er kommet fra Grønlandsudvalgets medlemmer og Grønlandsudvalget, er, at vi faktisk slet ikke bør skride til første behandling af lovforslag, førend vi kender indstillingen fra den grønlandske regering og det grønlandske Landsting.
Så jeg vil håbe, at ministeren kan svare klart ja til, at vi ikke skrider til endelig afstemning, førend vi har en melding fra Grønland.
Kim Christiansen (DF), 2016-04-28:
Jamen det er jeg jo sådan set fuldstændig enig i, men lige så lidt, som jeg ikke har beregninger, der viser, hvad det vil give af tab for både privatpersoner, men også for erhvervslivet, har Henning Hyllested vel heller næppe beregninger på, hvad det her koster på sundhedsområdet i forhold til folk, der er støjplagede.
Jeg har i hvert fald ikke set nogen beregninger for folk, der har støj fra motorvejen.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-28:
Så det er ligesom der, jeg ankede, og det var sådan set også det, jeg var inde og spørge ministeren om.
Jeg synes, vi får skævvredet debatten, hvis man ikke ligesom tager det hele med.
Kim Christiansen (DF), 2016-04-28:
Men så havde det måske været betimeligt at sige, om vi ikke skulle prøve at sætte os ned og få lavet nogle beregninger på, hvad der egentlig er af omkostninger ved det her, både for den ene og den anden part, for så har vi måske et lidt mere oplyst grundlag at gå ud og beslutte sådan noget på.
Og så kan det da godt være, at der kunne være enkelte strækninger, hvor man ikke skal køre 130, men kun køre 100.
Det er i øvrigt noget, man gør trafiksikkerhedsmæssigt så mange andre steder på motorvejen.
Men bare at gå ud og sige, at nu kan kommunerne komme med en bred vifte af ønsker om, hvor de kunne tænke sig vi skulle snegle os af sted, mener jeg simpelt hen ville være en glidebane.
Louise Schack Elholm (V), 2016-04-28:
Da vores normale ordfører ikke har mulighed for at være til stede, har jeg lovet at holde talen her.
Trafikstøj er et alvorligt problem for mange danskere, der bor tæt på en motorvej eller en jernbane.
Jeg vil derfor gerne takke SF for med dette forslag at sætte fokus på begrænsning af trafikstøj.
Beslutningsforslaget indebærer, at regeringen pålægges at fremsætte et lovforslag, der giver kommunerne mulighed for at anmode transportministeren om at nedsætte hastighedsgrænsen på udvalgte strækninger på baggrund af støjmålinger.
Venstre kan ikke støtte dette forslag.
Hvis man ønsker at opnå en væsentlig og tydelig ændring af støjen, kræver det, at hastighedsgrænsen nedsættes med ca. 50 km/t.
Det vil give bilister en markant længere rejsetid, og ifølge Vejdirektoratets analyse vil det også have store samfundsøkonomiske omkostninger med en sådan reduktion i mobiliteten.
De samfundsøkonomiske omkostninger er væsentlige faktorer i lovgivningsprocessen, og i dette tilfælde vil det betyde et væsentligt samfundsøkonomisk tab at sænke fartgrænserne.
Derimod er Venstre optaget af, at vi også ved kommende trafikaftaler får afsat midler til en målrettet reduktion af trafikstøj langs statens veje.
Desuden skal vi ved fremtidens trafikale anlægsprojekter have fokus på reduktion af støjgener fra naboer.
Villum Christensen (LA), 2016-04-28:
Der er naturligvis ikke nogen her i Folketinget, som ikke mener, at støj er et kæmpe problem.
Det har vi også hørt fra alle sider – i hvert fald indtil nu.
Så det er sådan set ikke det, vi diskuterer.
Det, vi diskuterer, er, om de midler, man bringer i anvendelse her, er at foretrække i forhold til mange af de andre ting, vi gør.
Der må vi nok fra vores side sige, at vi tror, at det at gå ind og sige til kommunerne, at nu skal de begynde at blande sig i, hvor hurtigt man skal køre på motorvejen med henblik på at sætte hastigheden ned, er en dårlig idé.
Jeg kan forstå på mange af de røde partier – i hvert fald Enhedslisten og så også SF – at det ikke betyder ret meget, hvor hurtigt man kommer frem.
Når jeg nævner det, er det, fordi 1 minut i forbindelse med togfond til 28,5 mia. kr. og en bro ved Vejle til 4 mia. kr. koster mellem en halv og en hel milliard, hvis man kører i tog.
Og det beløb er vel at mærke spredt ud på de ganske få, der kører med det tog.
Så det her med, at tidsfaktoren ikke betyder noget, tror jeg vi skal passe på med.
Det er rigtig vigtigt, at vi har en høj mobilitet i Danmark, altså at man kan komme frem og tilbage forholdsvis hurtigt, så det er nogle andre midler, der skal tages i brug.
Jeg synes faktisk, at Rasmus Prehn meget tydeligt redegjorde for alle de andre alternativer, der er.
Men at begrænse mobiliteten synes jeg også er underligt kommer fra folk, som går stærkt ind for, at timemodellen er fantastisk, uanset hvad den koster.
Så det skal være min hovedpointe.
Så siger vi ellers nej til det her forslag med at sætte hastigheden ned, men ja til rigtig meget kraft på anstrengelserne for at sætte støjværn op.
Jeg er glad for at synes at kunne huske, at ministeren for noget tid siden har nævnt, at et trecifret millionbeløb til støjbekæmpelse ligger lige for, lige så snart vi kan få lov til at bruge de penge, som ligger i Infrastrukturfonden.
Det vil vi rigtig gerne være med til, men vi vil ikke være med til at rode kommunerne ind i det og ikke som udgangspunkt at sænke hastigheden.
Det var også det, som ministeren gjorde rede for.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-28:
Jeg er jo fuldstændig enig i hr. Villum Christensens betragtning om, at tiden da selvfølgelig betyder noget.
Det er det helt klart, og det er, uanset om man kører i tog, bus eller bil.
Det er klart.
Men det, vi har med at gøre her, er den der afvejning mellem ulemperne.
Selvfølgelig vil der være en ulempe ved, at man kommer til at køre langsommere.
Det er jo indlysende.
Men vi står bare over for nogle enorme udfordringer i nogle særlige områder, hvor man har anlagt motorveje og andre veje meget tæt på der, hvor tusindvis af mennesker bor, og det har nogle dramatiske omkostninger for de mennesker, der lever og bor de steder.
Villum Christensen (LA), 2016-04-28:
Jeg forstår udmærket pointen, og jeg forstår også udmærket dilemmaet.
Det er jo hele tiden det felt, vi er i som vi politikere.
Der er fordele og ulemper.
Men ellers er jeg helt enig i det, som ordføreren nævner, og ikke mindst det her med, at motorvejene ligger meget tæt på de steder, hvor folk bor.
Men husk også på, at det nogle gange går den anden vej: Folk bosætter sig meget gerne tæt på motorvejen, fordi det er attraktivt og hurtigt at komme på motorvejen.
Det ved jeg fra den kommunale planlægning.
Så det går lidt begge veje.
Det er ikke bare staten, der kommer og plastrer en motorvej forbi et boligkvarter.
Det viser jo netop begge sider i dilemmaet.
Kim Christiansen (DF), 2016-04-28:
Det sidste vil jeg så give hr. Karsten Hønge ret i.
Og jeg kan i hvert fald ikke angribes for, at jeg skulle stået heroppe på talerstolen og hævdet, at det var dumme folk, vi havde til at sidde ude i kommunerne.
Men hvis vi pludselig skal have alle kommuner til at melde ind på det her, udbreder der sig, som hr. Rasmus Prehn var inde på, en eller anden konkurrence om, hvem der kan byde ind med flest strækninger i forhold til at få sænket hastigheden.
Vi har Vejdirektoratet, der vurderer det her, og mange gange vurderer de det også på grund af borgerhenvendelser, der kommer.
Og det behandler vi jo selvfølgelig seriøst.
Men jeg vil gerne medgive hr. Karsten Hønge, at vi endelig skal få fyldt nogle penge i, når vi engang skal mødes og forhandle.
Altså, når der kommer nogle penge, er vi meget positive over for at sætte penge af til yderligere støjbekæmpelse.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-28:
I går var det galt, at der var alt for mange forslag og det var alt for stor en pakke og Enhedslisten burde have fokuseret på nogle få konkrete forslag.
Det var så med hensyn til miljøbelastning og omstilling til grøn transport.
Nu er det pludselig galt, når vi snakker støjbelastning, at SF fremsætter et meget konkret forslag.
Det er et enkelt forslag om støjbekæmpelse.
Det synes jeg ikke helt hænger sammen.
Ellers vil jeg spørge: Hvad er forskellen på det, ordføreren siger om intelligent trafikstyring, som har til formål at nedsætte hastigheden, og SF's beslutningsforslag?
Det går ud på det samme.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-28:
Nu er det jo ikke mængden af forslag i sig selv, der gør, om forslagene er kvalificerede eller ej.
Det er jo heldigvis indholdet, vi fokuserer på.
Da jeg rejste kritikken i går, var det, fordi de var temmelig ufokuserede.
Der var nogle ting, der var masser af, og så var der nogle ret vigtige forslag, der ikke var så mange af.
Når vi vender os imod det her konkrete forslag, er det, fordi det vil lægge et kolossalt pres på de enkelte kommuner for at henvende sig til ministeren og presse ham til at dæmpe støjen der, frem for at det helt stille og roligt er nogle objektive kriterier, der spiller ind.
Er der støj svarende til så og så mange decibel, vil den her intelligente trafikstyring kunne være med til at dæmpe trafikken, samtidig med at intelligent trafikstyring vil have en masse andre formål.
Jeg ser da for mig, at en bilist, der kører hjem en meget sen aften eller nattetime en sommer, godt kan køre noget hurtigere, end man kan i dag.
Det kan man så være med til at måle, og så kan man så opjustere den anbefalede hastighed, hvorimod hvis det er glat, vådt eller vinter eller noget andet, så kører man hastigheden lidt ned, så trafiksikkerheden er større.
Der er mange flere fordele ved den intelligente trafikstyring, end ved at kommunerne skal sidde og skrive ind til ministeren.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-28:
Det er jo lige nøjagtig ofte om natten, at problemet er værst, for det er der, man får forstyrret sin nattesøvn.
Og er der noget, der er ødelæggende for et liv og helbred og den måde, man i øvrigt kan fungere på dagen efter på sit arbejde, er det at få forstyrret nattesøvnen, blive vækket flere gange om natten.
Jeg synes nu, det giver meget god mening at lave en generel hastighedsnedsættelse de steder, hvor der er, som hr. Karsten Hønge sagde, tusinder af mennesker, der er generet af støj fra motorvejene.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-28:
Hvis man skulle have en generel regel om natten, mener jeg, det kunne være, at netop for sådan noget som godstransport, der er meget larmende, kunne man have de her lidt lavere hastigheder, som også spiller sammen med det, jeg nævnte i ordførertalen om grøn transport.
For privatbilismen ser jeg nogle udfordringer i det.
Jeg ser den her enlige mor, der har været på nattevagt som SOSU-assistent eller som sygeplejerske på et hospital eller noget andet og gerne vil hjem.
Så er der en helt fri motorvej, og der er i øvrigt sommervejr og tørt på vejen, så der er ingen usikkerhed, og så skal man ligge og køre 80 eller 90 km/t. på motorvejen, når man gerne vil hurtigt hjem.
Det tror jeg mange vil synes er helt galt.
Det er derfor, jeg er imod det her forslag.
Kim Christiansen (DF), 2016-04-28:
Det er et forslag, som ikke ret mange ikke kan have sympati for, om at bekæmpe støj og vejstøj.
Det gør vi jo heldigvis også via forskellige puljer.
Det her er jo et meget, meget snævert forslag, synes jeg.
Vi har jo støjpuljer ved nyanlæg af veje, hvor man bruger støjfri asfalt, hvor det er nødvendigt for dem, der bor tæt op ad anlæggene.
Men at gå ud og mindske fremkommeligheden ved at sænke hastigheden på nogle højt klassificerede veje, som vi bruger milliarder på at anlægge for at løse nogle transportproblemer og bringe folk hurtigt fra A til B, er i Dansk Folkepartis optik fuldstændig hul i hovedet.
Det er så ikke det samme, som at vi ikke interesserer os for at dæmpe støjen og hjælpe de mennesker, der er plaget af den.
Men resultatet af, at en masse kommuner kommer med krav om at sænke hastigheden på forskellige strækninger, vil sikkert kun være, at politiet kunne have endnu flere steder at stille deres fotovogne.
Så foreslår SF, at det her primært skulle være i aften- og nattetimerne.
Men der er jo ingen trafik.
Det er jo ikke der, støjproblemerne er.
Det er jo et myldretidsproblem.
Det er jo der, støjen er.
Det er jo ikke kl. 2.00 om natten, fordi der kommer en enkelt bil.
Det tror jeg ikke vækker nogen.
Når vi nu taler om, hvad der kan være skadeligt for helbredet, vil jeg sige, at det jo ikke er, fordi der kommer en motorcykel forbi, der larmer lidt for meget, for den er væk i løbet af 10 sekunder.
Nej, det er den her summende støj, der er hele tiden i forbindelse med bl.a. myldretid.
Så det er støjvolde, det er asfalt og sådan nogle ting, vi skal kigge på.
Vi skal ikke mindske fremkommeligheden ved at sænke hastigheden.
Jeg kunne jo spørge SF om noget.
Der er jo masser af landevejsstrækninger, som folk bor klos op ad, 3 m fra landevejen.
Der må man altså godt køre 80 km/t.
Jeg tror, de er mere plaget af støj end mange er i forbindelse med motorveje.
Men det er ikke, fordi vi ikke anerkender, at der kan være et problem på motorveje.
Det gælder måske specielt nogle af dem, der er blevet anlagt for mange år siden, og man byggede måske lidt for tæt på, fordi det ikke var så slemt dengang, og i mellemtiden er trafikmængderne så steget, og der er så opstået et støjproblem.
Det er så derfor, vi har de her puljer til at kunne lave støjværn og måske skifte asfaltbelægningen nogle steder.
De er bygget til at skabe fremkommelighed, de er bygget til, at man kan køre lidt hurtigere end andre steder, og det skal man selvfølgelig kunne blive ved med.