runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2015-10-29:
Nej, det her lovforslag handler om, at Venstre mener at kunne score nogle point på, at vi holder op med at have en kontrol, hvor man må gå ind på privat grund og kontrollere professionelt byggeri, og det har det været hele tiden.
I praksis er der jo ikke nogen, der er utilfreds med, at den her ordning findes.
Arbejdsgiverne på stribe siger i høringssvarene, at de synes, det er glimrende, at den her hjemmel har været hos SKAT.
Der er næsten ingen, der har klaget over det, jeg tror, der har været en enkelt klage, fordi man ikke tids nok havde fået et bestemt brev derude hos en borger.
Men der er en bred accept af, at har man, som min kollega sagde det før, inviteret arbejdsmarkedet indenfor, må det også kontrolleres, om der bliver lavet sort arbejde, eller om der er brud på arbejdsmiljøreglerne.
Louise Schack Elholm (V), 2015-10-29:
Jeg har også godt hørt Dansk Folkepartis indlæg, og jeg er da åben over for at se på, hvordan sådan noget kan lade sig gøre.
Er det også et ønske fra Socialdemokraternes side?
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
Jeg forstår, at ordføreren har været henne at læse på lektien og har lært alt det der om negative frihedsrettigheder og alle de andre rettigheder – fint nok – og at borgernes rettigheder ligger ordføreren og Venstre vældig meget på sinde.
Men nu er det jo altså sådan, at vi også har nogle myndigheder; vi laver noget lovgivning, og myndighederne er så sat til at kontrollere den her lovgivning.
Det finder jo sted på rigtig, rigtig mange områder.
Der er jo rigtig mange myndigheder, som har adgang uden dommerkendelse til at kontrollere borgerne i, havde jeg nær sagt, den ene og den anden ende – ja, det sagde jeg, men jeg havde nær sagt det andet dér!
Det har de jo adgang til, og så er det, jeg spørger: Hvorfor er det lige på det her felt, at SKAT ikke skal have den mulighed for at kontrollere, om lovgivningen rent faktisk overholdes, også uden dommerkendelse?
Har det ikke noget at gøre med, at det her bestemt kan ses som et redskab i kampen mod social dumping, i kampen mod unfair konkurrence, fordi der snydes med skat og moms hos nogle af de virksomheder, som arbejder i private haver?
Louise Schack Elholm (V), 2015-10-29:
Altså, jeg forstår ikke helt behovet for at tale ned til mig, som om jeg ikke kendte noget til negative og positive frihedsrettigheder.
Det, som Enhedslisten prøver at hentyde til, er, at positive frihedsrettigheder skal veje tungere end negative frihedsrettigheder, og det troede jeg egentlig ikke var Enhedslistens holdning.
Jeg troede faktisk, at Enhedslisten lagde enormt stor vægt på de negative frihedsrettigheder.
For mig er de negative frihedsrettigheder vigtigere, altså de grundlæggende rettigheder som den private ejendomsret i det her tilfælde, men det kan også være forsamlingsfrihed, ytringsfrihed og deslige.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
Jo, jo, men de forskellige former for frihedsrettigheder, negative eller ej, ligger os vældig meget på sinde
Der er også en anden ting, der ligger os vældig meget på sinde, og det er faktisk kampen mod social dumping, også fordi det er sådan, at hvis vi ikke er i stand til at kæmpe imod social dumping, er det i virkeligheden hele vores velfærdssamfund og hele vores retssamfund, der er truet af sammenbrud.
Hvis folk kan rende rundt i private haver og arbejde til, hvad de vil, og snyde i moms og i skat, har vi jo virkelig et kæmpestort problem.
Og det er sådan set bare det, vi siger, og derfor vi spørger: Hvorfor er det lige nøjagtig på det her område, at SKAT ikke skal have muligheden for at udføre kontrolvirksomhed?
Er det ikke, fordi der er et sammenfald med, at Venstre ikke er så voldsomt optaget af at bekæmpe social dumping og åbenbart heller ikke af at bekæmpe snyd med skat og moms?
Louise Schack Elholm (V), 2015-10-29:
Jeg kan love ordføreren, at jeg vil kæmpe for de negative frihedsrettigheder alle de steder, jeg kan komme til det, for jeg finder dem grundlæggende i et retssamfund.
Men jeg kan da høre, at Enhedslisten synes, det er vigtigere at bekæmpe social dumping, end det er at sikre de grundlæggende menneskerettigheder.
Nu er det jo hverken arbejdsgivernes eller arbejdstagernes have, det er borgernes, og de er ikke høringspart.
Jeg synes sådan set, jeg skal tale på borgernes vegne, for jeg er valgt af borgerne, og det er dem, jeg vil repræsentere, og for mig er det grundlæggende, at vi sikrer deres rettigheder.
Jeg er klar over, at Socialdemokraterne kan finde alle mulige grunde til at underløbe den private ejendomsret, men jeg mener faktisk, at det er enormt vigtigt, at vi holder fast på de negative frihedsrettigheder, og derfor er det vigtigt, at vi får genetableret dem.
Jeppe Bruus (S), 2015-10-29:
Nu har vi hørt Dansk Folkepartis ordfører sige fra talerstolen, at de sådan set vil arbejde for, at SKAT får en nem og hurtig adgang til at få en dommerkendelse.
Det er noget af det, Dansk Folkeparti har tænkt sig at arbejde videre med i udvalgsarbejdet.
Så er det relevant at spørge Venstres ordfører, eftersom Venstre har imødekommet Dansk Folkepartis ønske om at pille to ting ud af dette lovforslag, om Venstre også er klar til at imødekomme Dansk Folkepartis ønske om en hurtig og nem adgang for SKAT til at kunne få en dommerkendelse.
Og hvordan forestiller Venstres ordfører sig, at det skal kunne lade sig gøre?
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-10-29:
Jeg synes jo, det er ganske udmærkede redskaber, som er blevet pillet ud af det her lovforslag.
Jeg vil gerne opsummere det, for det fremgår jo ikke af lovforslaget, hvad det er.
Det mærkværdige i det er jo, at Venstreregeringen ville have det fjernet som en administrativ lempelse for erhvervet.
Men vi kan jo se i høringssvarene, f.eks. i Dansk Byggeris høringssvar, at man faktisk synes, at det er en ret god idé, at vi har det her, og at de ikke vil af med det.
Så kan man godt sætte spørgsmålstegn ved, om man synes, at det er SKATs opgave at gøre det, men det bliver altså nemmere at se, om det er ulovligt arbejde, der foregår der, hvis vi trods alt kan se, hvem det er.
Er der ikke et skilt, der står ude ved grunden, så man kan se, hvem der arbejder, jamen så er der måske også en grund til, at SKAT skal bede om den godkendelse for at kunne gå ind og kontrollere det.
Merete Riisager (LA), 2015-10-29:
Jeg vil gerne præcisere det en gang til, for det er meget vigtigt, også for det arbejde, der forestår med retssikkerhed, og også at få styr på SKAT, som jo er en organisation i krise.
Vi drøfter jo selvfølgelig meget i den blå kreds, at SKAT lige i øjeblikket har virkelig svært ved at forvalte sine opgaver.
Derfor er det også vigtigt at præcisere, hvad der er SKATs opgave.
Så vil ordføreren ikke lige præcisere, om han mener, at det er en opgave for SKAT som myndighed at bekæmpe social dumping, der ikke har med skat at gøre, men som har med løn- og arbejdsvilkår at gøre?
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-10-29:
Det vil jeg egentlig bare afvise at det er.
Jeg tror ikke, at der er nogen bygherrer, der synes, at det er et retssikkerhedsmæssigt problem, at de skal sætte et skilt op i haven de steder, de arbejder.
Så jeg er lidt i tvivl om, hvorfor det egentlig er med i en retssikkerhedspakke, når branchen selv synes, at det er en rigtig god idé.
For mig handler det jo ikke alene om social dumping, men jeg synes da helt klart, at det er SKATs opgave også at fange folk, der ikke betaler deres skat.
Det er altså en grundlæggende opgave.
Jeg kan forstå på Liberal Alliance, at de ikke synes, at det er SKATs opgave at finde ud af, om folk betaler den skat, de skal.
Og det synes jeg bare grundlæggende logisk at det er.
Derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at man ved, hvem det er, der arbejder, så man kan få fat i dem på en eller anden måde.
Mattias Tesfaye (S), 2015-10-29:
Og dermed har vi et sammenstød mellem på den ene side privatpersonens ejendomsret og ejendomsrettens ukrænkelighed og på den anden side de rettigheder, en lønmodtager på en arbejdsplads har.
Og det er jo den balance, vi diskuterer nu.
I den forbindelse formoder jeg, at vi er enige om, at Arbejdstilsynet skal have adgang til en privat grund for at styrke lønmodtagernes arbejdsmiljømæssige forhold.
Er vi enige om det?
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-10-29:
Jeg forstår det sådan, at spørgeren siger, at man ligesom må acceptere, at alle myndigheder kan komme ind på ens grund, hvis man selv har inviteret nogle arbejdere ind.
Men som husejer har man jo også den mulighed, at man sådan set frivilligt vælger at sige, at SKAT godt må komme og se, om de arbejdere, der er på ens grund, nu betaler den skat, de skal.
Det kan man da godt have en interesse i.
Men jeg ville da foretrække at have muligheden for at kunne sige fra, og det principielle i det her er bare, at det er grundlovens bestemmelser, der er vigtigere end SKATs beføjelser til at gå ind på en grund uden en retskendelse.
Og der kan jeg så forstå vi har en principiel uenighed, og det er jo sådan set fair nok.
Der er en masse undtagelser fra grundloven, hvor Arbejdstilsynet så er en af dem, og det er et lidt andet hensyn, der er i det.
For der er trods alt folk, der kommer til skade.
Der kan være noget afskærmning og andre ting, der ikke er i orden, f.eks. i forhold til et stillads eller noget andet, hvor folk virkelig kan blive invalideret eller ligefrem dø, hvis det går helt galt.
Og der synes jeg altså der er nogle andre hensyn end SKATs ønske om at kunne gå ind og se, om der er nogen, der laver sort arbejde.
Jeg synes simpelt hen, det er for vidtgående, at SKAT skal have lov til at gå ind i folks haver uden en kendelse.
Mattias Tesfaye (S), 2015-10-29:
Tak for svaret.
Så når hr. Dennis Flydtkjær til min kollega hr. Peter Hummelgaard Thomsen siger, at det er et mindre vigtigt område, og at man derfor ikke bør give den her myndighed, altså SKAT, adgang til en privat have, så er det, fordi hr. Dennis Flydtkjær mener, at kontrollen med sort arbejde er et mindre vigtigt område.
Er det rigtigt forstået?
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-10-29:
Nu bliver det ligesom noget polemik, hvor man prøver på at mundhugges i Folketingssalen.
Så jo, det vil jeg gerne bekræfte.
Jeg synes, det er vigtigere, at folk har et sikkert arbejdsmiljø, og jeg synes, at hvis SKAT har mistanke om noget snyd, skal man lige som før 2012 have en tilladelse til at gå ind og kontrollere det.
Det betyder jo ikke, at jeg synes, det er i orden, at folk laver svindel eller social dumping.
Det betyder bare, at jeg synes, at der skal tages udgangspunkt i grundloven, som siger, at den private ejendomsret er ukrænkelig, og derfor skal man selvfølgelig have en tilladelse, hvis man skal ind og kontrollere noget.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
Jeg regner med, at ordføreren er enig med mig i, at hvis SKATs kontrol skal foregå effektivt, skal den ske forholdvis hurtigt og uvarslet, og nu har vi fået slået fast i adskillige svar, at det jo er politiet, der bliver udstyret med dommerkendelser.
Er det simpelt hen ikke åbenbart, at det, hvis SKAT skal kunne gøre det her uvarslet og hurtigt, er en vældig besværlig proces først at skulle have en dommerkendelse igennem politiet?
Vi risikerer jo lige nøjagtig den situation, at øjeblikket forspildes.
Der er faktisk en mulighed for at få en dommerkendelse, men det er stadig væk politiet, der skal have den, for det er jo ikke SKAT, der bliver udstyret med en dommerkendelse, så derfor besværliggør man jo i virkeligheden processen.
Og jeg forstår ikke, at ordføreren for et parti, som har social dumping øverst på dagsordenen, i den grad vil være med til at svække kampen mod social dumping, kampen mod skattesnyderi, momssnyderi, og hvad der ellers kan være tale om.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-10-29:
Så er det rigtigt, at der er den konkrete problemstilling, at tempoet betyder noget i de her sager.
Kommer man ud og oplever, at der er gang i noget ulovligt, i hvert fald noget formodet ulovligt, jamen så skal man gerne rykke hurtigt ud, for ellers er de jo væk, inden man når af komme forbi de forskellige instanser.
Jeg nævnte også i min ordførertale og i svar til tidligere spørgere, at vi meget gerne i forbindelse med udvalgsarbejdet vil kigge på, om man kan lave det på en måde, så SKAT enten selv kan få de her dommerkendelser eller på anden måde hurtigere kan få de her tilladelser.
Det vigtige er bare, at man skal have en tilladelse forinden, for man skal respektere folks ejendomsret.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
Ordføreren bliver ved med at henvise til den her balance mellem kampen mod social dumping – i virkeligheden kampen mod skattesnyderi osv. – og hensynet til retssikkerheden, og så må vi i hvert fald konstatere, at ordføreren for Dansk Folkeparti mener, at kampen mod social dumping i den her forbindelse skal nedprioriteres.
Der er nævnt Arbejdstilsynet, og man kunne nævne fødevaremyndighederne, fiskerikontrollen osv. osv. Så hvorfor gælder det lige nøjagtig SKAT i kampen mod social dumping og skattesnyderi?
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-10-29:
Jeg forstår ikke, hvorfor man prøver på at skabe en polemik, med hensyn til at der skal være en balance imellem kontrolbeføjelser og så retssikkerhed, for det skulle der sådan set gerne være på rigtig mange områder.
Og hvorfor havde man ellers sat grænsen til kun at gælde haven?
Hvorfor ikke også inde i huset?
Altså, der er jo trods alt nogen, der har tænkt på, at det så var for meget, men at haven ikke var for meget.
Jeg synes også, haven er for meget.
Men hvis der ikke er nogen grænse for det, jamen hvorfor så ikke ende med en eller anden politistat, hvor man bare kan gøre, hvad man vil, hvis man er myndighed og er fuldstændig ligeglad med borgernes rettigheder?
Det er jo for at afsløre en masse ting, og så må det jo være i vores alle sammens interesse.
Altså, selvfølgelig er der da en grænse og en balance, som man er nødt til at finde, og der har man bare efter Dansk Folkepartis opfattelse overskredet grænsen i forhold til den balance.
Louise Schack Elholm (V), 2015-10-29:
Den tidligere regering gennemførte i 2012 en lovgivning, der gjorde, at SKAT ved mistanke om sort arbejde kunne gå ind i private haver uden forudgående dommerkendelse.
Det bekymrede Venstre dengang, og det har det gjort lige siden.
Derfor foreslår vi nu at fjerne SKATs adgang uden kendelse.
Rationalet fra den daværende skatteminister, Thor Möger Pedersen, var dengang, at havde man intet at skjule, hvad var så problemet?
Det er ikke en tankegang, som vi i Venstre deler, og derfor glæder jeg mig meget over, at dette forslag bliver det første i retssikkerhedspakke I.
Venstre så den daværende regerings tiltag som en overtrædelse af den private ejendomsret.
Dette var blot én af flere måder, hvorpå den tidligere regering underløb den private ejendomsret til stor bekymring for Venstre.
Og det skyldes, at den private ejendomsret er en såkaldt negativ frihedsrettighed, altså en ret, man kan have uden at krænke andres ret til samme.
En anden negativ frihedsrettighed er f.eks. ytringsfrihed.
Jeg kan ytre mig uden at hindre andre i at ytre sig.
Det kan også være religionsfrihed, forsamlingsfrihed og altså den private ejendomsret.
Jeg opfatter negative frihedsrettigheder som universelle og som menneskerettigheder.
Dem bør man ikke sådan uden videre krænke i et retssamfund, fordi man skal vide, om en terrasse nu bliver lavet med eller uden moms.
Og derfor er det her et rettighedsspørgsmål; det er et spørgsmål om, hvorvidt man vil underløbe de fundamentale rettigheder, der er i et demokrati.
Og den private ejendomsret er med til at betegne de negative frihedsrettigheder, og dermed hvad et demokrati er.
Nogle vil nok mene, at når man afskaffer SKATs udvidede beføjelser, vil det gøre købere og leverandører af sort arbejde en tjeneste, og det er ikke hensigten.
Sort arbejde er ikke i orden, men det retfærdiggør ikke en krænkelse af den private ejendomsret.
Hvis myndighederne har mistanke om noget ulovligt, må de skaffe sig en retskendelse.
På vegne af Venstre skal jeg meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-29:
Det giver mig jo så lejlighed til at slå fast, at der intet ulovligt er i at få udført arbejde hos en virksomhed, som ikke har nogen overenskomst.
Det er der intet – intet – ulovligt i.
Det er ulovligt, hvis der bliver snydt i skat, eller hvis der er regler, der ikke bliver overholdt i forhold til selve sikkerheden af byggeriet.
Det ville være ulovligt.
Men sagen er den, at Socialdemokratiet åbenbart finder det vigtigere, at skatteopkrævningen altid er hundrede procent effektiv, også når skatteopkrævningen kolliderer med nogle principper, som vi finder er meget, meget vigtigere, og som er en langt større kilde til vores velstand i øvrigt, end skatteopkrævning er, nemlig det, at vi har privat ejendomsret i Danmark, og at den bliver respekteret.
Jeppe Bruus (S), 2015-10-29:
Ja, og der har vi så en principiel diskussion med hinanden, og det er jo sådan set fair nok; det er det, politik handler om.
Jeg er citeret for, hvad det egentlig er, lovgivningen handler om, og den handler netop ikke om kontrol af dig – her taler jeg ikke personligt om eller taler direkte til hr. Joachim B. Olsen – eller om den borger, som får udført arbejdet, men det handler om kontrol af den virksomhed og de medarbejdere, der render rundt på det, der er professionelt byggeri.
Og det er jo netop for at forhindre, at den lille håndværksmester bliver udkonkurreret af en anden, der har medarbejdere gående rundt til løn- og arbejdsvilkår, som ligger langt uden for det, som den overenskomst, der er på området, tilskriver.
Jeg er helt med på, at det finder Liberal Alliance sådan set bare som en konkurrencefordel, men der er vi andre, der har den opfattelse, at det er fornuftigt, at der er nogle spilleregler på det danske arbejdsmarked, som bliver overholdt og dermed også er nødt til at blive kontrolleret.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-29:
Nu har hr. Ole Birk Olesen snildt taget ét ord og gjort det til to ord og stillet det samme spørgsmål igen og håber så at få et andet svar – tror jeg nok, hvis jeg forstår spørgsmålet korrekt.
Men jeg gentager bare en gang til: Hvis der bliver spurgt til min moralske følelse af, hvad en landsforræder er, og om man kan begå landsforræderi, vil jeg sige, at jeg synes, det er irrelevant i den her sammenhæng.
For det, jeg synes er vigtigt, det, som gør mig vred, og som jeg synes vi skal kriminalisere og straffe – fange forbryderne og sørge for at få dem for en domstol og smidt i kachotten, på godt gammeldags dansk – er ikke forræderi mod ens land.
Det er lige så meget forræderi mod demokratiets tankegang og alt muligt andet.
Det er helt konkret de strafforbrydelser, de begår, altså vold, mord, børnesoldaters hvervning, etnisk udrensning, massevoldtægter.
Det er da det, man skal straffes for.
Det er det, jeg kerer mig om.
Den juridiske betegnelse har vi en lang redegørelse om.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-10-29:
Jeg forstår, at det for fru Pernille Skipper er ligegyldigt, om landsforræderi er noget, der findes, ikke kun i juridisk forstand, men også sådan ud over juraen.
Men det er det ikke for mig, og derfor spørger jeg, om fru Pernille Skipper mener, at man kan begå forræderi mod sit land.
Og hvis fru Pernille Skipper ikke mener, at man kan det, fordi fru Pernille Skipper ikke tror på betegnelsen landsforræderi eller ikke går ind for den, så kan fru Pernille Skipper jo bare sige det.
Fru Pernille Skipper kan bare sige, at hun ikke mener, at forræderi mod et land er noget, der eksisterer.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-29:
Jeg har svaret adskillige gange på det samme spørgsmål.
Derfor har jeg ikke en holdning.
Steen Holm Iversen (LA), 2015-10-29:
Det synes jeg også går lidt igen i de spørgsmål, der nu er blevet besvaret.
Det er vel moralsk angribeligt at drage til et andet land og skyde på danske soldater eller deltage i krigshandlinger, som er rettet mod danske soldater.
Det vil jeg gerne have at ordføreren bekræfter at ordføreren er enig i.
Dernæst er det vel også moralsk angribeligt, at vi som samfund ikke sikrer, at vores soldater, når de kommer hjem, ikke risikerer at møde kombattanter – eller nonkombattanter, vi kan kalde dem lige, hvad vi vil – altså folk, der har deltaget i krigshandlinger imod dem, i de danske gader.
Det håber jeg også at ordføreren er enig med mig i, men jeg vil gerne have det bekræftet.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-29:
Selvfølgelig er det moralsk angribeligt at tage af sted og kæmpe sammen med Islamisk Stat, og det er det sådan set, uanset om det er mod danske styrker eller de demokratiske kræfter, der er i både Syrien og Nordirak, peshmergaerne og kurderne, som forsøger med al kraft at beskytte civilbefolkningen.
Det er også moralsk angribeligt.
Og det er moralsk angribeligt at udføre de konkrete handlinger, de udfører dernede – selvfølgelig, det vil jeg da meget gerne bekræfte.
Det, vi så taler om, er, hvad det er vigtigt at kriminalisere, hvad det er vigtigt at man får folk straffet for, og det er jo netop de handlinger.
Det er netop, at man skyder mod mennesker, at man begår overgreb og krigsforbrydelser.
Det er det, der er moralsk angribeligt, og derfor også det, vi skal gå efter og straffe.
Men det der med det moralske svigt, der ligger i det, fordi man gør noget mod nogens følelser, altså landsforræderiet, ligger simpelt hen bare så langt nede på listen af, hvad jeg synes er vigtigt at diskutere, når vi taler om de mennesker, som tager ned og tilslutter sig Islamisk Stat.
Steen Holm Iversen (LA), 2015-10-29:
Så lad mig nævne det, som vi beder nye statsborgere om at skrive under på, altså at de i virkeligheden skriver under på, at de vil være loyale over for den danske stat.
Ser ordføreren ikke en kobling imellem det lovforslag, vi sidder og behandler, og så det, vi i virkeligheden har bedt nye statsborgere om at bekræfte, nemlig at de vil være loyale og tro imod den danske stat, dens konstruktion og demokratiet?
Pernille Skipper (EL), 2015-10-29:
Det tror jeg muligvis er en kobling, jeg skal have forklaret i en ekstra sætning eller to.
Det er jo også en erklæring, som kun nye statsborgere underskriver, og ikke noget, som dem, der er født til et statsborgerskab, underskriver.
Og den lovgivning, vi taler om i dag, og det her lovforslag gælder jo altså for alle danske statsborgere, født i Danmark eller ej.
Heldigvis, kan man sige, skelner man ikke her.
Vi skal bare sørge for, at vi rammer de rigtige med det.
Trine Bramsen (S), 2015-10-29:
Grunden til, at vi er samlet i Folketingssalen i dag, er jo netop for at lave en skelnen mellem følelser og jura.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-29:
En af mulighederne er jo den anden halvdel, der ligger i det lovforslag, som vi behandler i dag, altså at man kriminaliserer det at tilslutte sig væbnede styrker, der kæmper mod Danmark.
Der er nogle uklarheder, som vi meget gerne vil have opklaret, sådan at vi er sikre på, at alle forstår, præcis hvad lovgivningen handler om, og er sikre på, hvad det er for nogle handlinger, de må foretage sig og ikke foretage sig.
Forhåbentlig kan det da også føre til, at man slet ikke gør det, altså tilslutter sig væbnede styrker, der kæmper mod Danmark eller andre.
Det næste, man kunne gøre, og noget af det, vi rigtig gerne vil, er faktisk at forsøge at blive bedre til at indsamle beviser mod de mennesker, der rent faktisk drager af sted, sådan at de bliver retsforfulgt for de handlinger, de egentlig begår dernede, og ikke bare – kan man sige – for det faktum, at de tager af sted.
Når vi har diskussionen om landsforræderi, er det jo, fordi man har sådan en idé om, at hvis man sætter ordet landsforræderi ind i toppen, i overskriften af et bestemt kapitel, og det er jo det, det handler om her, så skulle det have en bestemt effekt i sig selv.
Det mener jeg ikke at det har.
Men at det står der, er jo heller ikke noget, der sårer mig dybt.
Trine Bramsen (S), 2015-10-29:
Forslaget her handler jo om at skærpe straffene og kunne retsforfølge flere, kunne dømme dem som landsforrædere og dermed give en højere straf.
Har Enhedslisten nogen forslag til, hvordan man kan øge straffen på anden vis end ved at bruge betegnelsen landsforræderi?
Hvilke andre områder vil Enhedslisten alternativt skærpe straffene på?