runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Jespersen (V), 2008-04-02:
Hvis de siger, at de ikke kan klare sig uden det tilskud, de hidtil har fået, er der mulighed for at optage lån, og gælden skal først indfries, når man fraflytter lejligheden, så der er jo ikke noget med, at der bliver nogle, der ikke kan klare huslejen, mens de stadig sidder i lejligheden.
Nu lyder det lidt dramatisk med de stærkt bevægelseshæmmede og modtagere af § 96-hjælp, men i den gruppe er der jo netop nogle, som har en lønindkomst, selv om de er stærkt bevægelseshæmmede.
Der er jo heldigvis stærkt fysisk handicappede, som har et arbejde, men som samtidig får invaliditetsydelse og derfor også er omfattet af reglerne.
René Skau Björnsson (S), 2008-04-02:
Ja tak.
Men når man ser på tallene, synes jeg jo, det er store tal.
Man kan se i ministerens forslag, at over de næste 4 år bliver der sparet 217,8 mio. kr. i boligsikring, boligydelse.
Det er et meget højt beløb, og det berører vel at mærke - som ministeren selv skriver i bemærkningerne til forslaget - folkepensionister, førtidspensionister, stærkt bevægelseshæmmede og modtagere af døgnhjælp efter § 96.
Her er der nogle meget udsatte grupper, der ikke længere kan komme ind på det andelsboligmarked, som det kun bliver endnu færre beskåret at være på, end der er i dag.
Karen Jespersen (V), 2008-04-02:
Tak til de partier, der vil være med til at støtte forslaget, og også tak til dem, der er kritiske.
Jeg hørte, at der alligevel er nogle ting, de er med på at diskutere.
Jeg vil gerne sige til fru Line Barfod, at jeg beklager den korte tid til høring.
Hele forløbet omkring finansloven har jo været præget af folketingsvalget, og Folketinget har netop vedtaget nogle rammer for forløbet omkring finansloven for at undgå, at vi kommer i den slags situationer igen.
Jeg håber meget, det er en engangsforeteelse, så det er jeg meget opmærksom på.
Det er jo vigtigt at holde fast i, at forslaget ikke betyder, at man får større boligudgifter.
Man kan fastholde sine udgifter til andelsboligforeningen på nøjagtig det samme niveau, det er først, når man flytter fra boligen, man kan få en større gæld.
Men vurderingen er, at det ikke vil blive tilfældet for særlig mange.
I 1995, hvor den socialdemokratisk-radikale regering beskar tilskuddet, betød det faktisk, at en del af dem, der havde fået tilskuddet, ikke ville have det som lån, så de må jo have foretaget nogle personlige vurderinger, der gik ud på, at de faktisk godt kunne klare sig uden tilskud.
Når vi regner med, at der kan være en besparelse, er det baseret på, at ikke alle vil tage lån i samme omfang, som de har fået tilskud.
Det er selvfølgelig svært at sige noget helt konkret om den fordelingsmæssige profil, men her betyder det, at andre skatteydere betaler tilskud til nogle mennesker, som bor i en bolig, hvor der er en gevinst, der kan kapitaliseres, og det synes jeg er et argument for at harmonisere reglerne for ejerboliger og andelsboliger.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-02:
Forslaget her er jo en af de ting, som bl.a. Ny Alliance har indgået aftale med regeringen om.
Formålet med forslaget er selvfølgelig at skabe en øget harmonisering af reglerne for boligstøtte, altså en øget harmonisering mellem andelsboliger og ejerboliger.
Jeg har læst et par høringssvar, som giver udtryk for en del bekymring, og jeg vil sige, at Ny Alliance naturligvis ikke har noget ønske om at skævvride tingene, så det går ud over svage grupper.
Jeg håber, det er noget, der kan løses i den videre behandling, men foreløbig synes jeg, der er mange flere fordele end ulemper ved forslaget, så vi støtter det.
Line Barfod (EL), 2008-04-02:
Først vil jeg godt lige tage fat i problemet med høringsfristen, som Danmarks Lejerforening peger på i sit høringssvar.
Hvis man ønsker at give mulighed for det, som høringen er beregnet på, nemlig at der kan komme nogle relevante indsigelser, og at man også kan nå at tage højde for dem, inden man fremsætter lovforslaget, er det et problem, at forslaget bliver sendt i høring, samtidig med at det bliver fremsat i Folketinget.
Det giver ikke nogen god mulighed for de mange organisationer for at behandle forslaget, og det giver heller ikke nogen mulighed for, at ministeren kan tage stilling til de indsigelser, der kommer, og eventuelt tilrette lovforslaget ud fra dem.
Det er helt klart et problem.
Med hensyn til selve indholdet af forslaget kan vi ikke støtte det fra Enhedslistens side.
Der har været noget debat om, hvorvidt det, at andelsboligerne er steget så meget, gør, at de nu skal sammenlignes med ejerboliger, og så skal der være samme regler for boligstøtte.
Man kunne jo også vende det den anden vej og sige, at det, at andelsboligerne er steget så meget på grund af de ændringer, regeringen har lavet i reglerne om andelsboliger, er et problem.
Jeg har oplevet, at det for rigtig mange er et kolossalt problem, at der har været så store prisstigninger på andelsboliger.
Det er et stort problem, fordi mange, især i København, jo har købt deres andelsbolig meget billigt.
Mange har boet i nogle billige lejelejligheder og har fået tilbudt, at de er blevet lavet om til andelsboliger for en billig pris, og pludselig er de steget fra at have en værdi på måske 10.000 kr. eller 20.000 kr. til at have en værdi på 1 mio. kr. eller mere, men uden at de mennesker har fået flere penge til at betale hver måned og derfor heller ikke har mulighed for at optage lån, hvis der kommer kreditorer efter dem for at opkræve gæld, og de så risikerer at blive sat ud af deres bolig.
Oven i det kommer regeringen så her og siger, at deres boligstøtte ikke længere delvis skal udbetales som støtte, men skal være 100 pct. lån.
Vi mener, man hellere skulle gå den anden vej og genindføre andelsboligen som boligform.
Reelt er den ved at være afskaffet, og vi synes, at det, der er behov for, er at genindføre andelsboligen, som vi mener er en rigtig god boligform, som mange har haft stor glæde af, og få fjernet de meget, meget høje priser, som giver folk store problemer, i stedet for som her nærmest at sidestille ejerboliger og andelsboliger.
Der er en række grupper, som har store problemer - fru Özlem Sara Cekic var også inde på det i sin ordførertale - og vi kan simpelt hen ikke støtte det her forslag.
René Skau Björnsson (S), 2008-04-02:
Jeg ønsker egentlig ikke at bevare status quo på boligmarkedet, men jeg synes, at man skal tage det i den rigtige rækkefølge.
Jeg vil gerne være med til at analysere den udvikling, der har været på boligmarkedet i de senere år.
Og jeg vil også gerne se på de tilskudsmuligheder, der er, og hvorvidt de bliver kapitaliseret til gevinst på boligmarkedet.
Men det er jo ikke det, der er udgangspunktet her.
Her er udgangspunktet bare, at man skal have nogle penge til at finansiere nogle skattelettelser i en finanslov, og det gør man så ved at finde 217 mio. kr. hos en meget svag gruppe på boligmarkedet.
Derfor kan vi ikke støtte det.
Knud Kristensen (KF), 2008-04-02:
Lovforslaget her ændrer støtten til private andelsboliger fra 40 pct. tilskud og 60 pct. lån til 100 pct. lån.
Jeg synes, det er det rigtige tidspunkt for en ændring af loven om finansiering af andelsboliger.
Udviklingen har været sådan, at i dag er andelsboligformen og ejerboligformen meget lig hinanden, og derfor må det være rimeligt, at støtte- og finansieringsordningerne også er ensartede, så tingene rent faktisk harmonerer med hinanden.
Ændringen får betydning fra den 1. maj 2008, hvor lovforslaget bliver implementeret.
Det betyder ganske enkelt, at det ikke er et spørgsmål om, at man rammer en bestemt gruppe, men ganske enkelt at de, som ønsker at få en andelsbolig, kender regelsættet, når de skal købe boligen.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget og skal varmt anbefale det.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-04-02:
Vi mener i SF, at det kan være en god pointe, at der ikke er brug for en høj boligstøtte til folk, der allerede tjener godt på værdistigningerne i deres andelsbolig.
Derfor er det også i SF's ånd, at boligstøtten skal gå til dem, der reelt har brug for den, ligesom vi i SF heller ikke mener, at der behøver at være børnecheck til de rige.
Men når det så er sagt, er det også vigtigt at understrege, at den nye ordning ikke må resultere i, at der er grupper, som kommer i klemme.
Når man læser høringssvarene fra de relevante organisationer, kan man læse, at det er noget af det, de er bekymrede for.
Det bliver nævnt, at lovforslaget ikke tager højde for, at der fortsat findes andelsboligforeninger, der har valgt ikke at opskrive andelshavernes andelsværdier.
De kan let risikere at komme til at sidde i gæld, der overstiger det, andelen er sat til.
Det synes jeg er en vigtig pointe, som vi mener at loven bør tage højde for.
De kan ikke blive på den gamle ordning, men kommer nu til at få hele støttebeløbet som lån.
Vi skal sikre os, at ordningen ikke kommer til at betyde, at ældre og gangbesværede undlader at flytte internt i andelsboligforeningerne af den grund.
Lovforslaget må ikke ramme skævt, så det går ud over de svage grupper.
René Christensen (DF), 2008-04-02:
Jeg skal sige meget kort, at når man køber en andelsbolig i dag, er jeg sikker på, at vi fremadrettet stadig væk vil have en gevinst på boligområdet og også på andelsboligområdet.
Derfor vil de nye ejere også få glæde af den gevinst, der er på boligområdet.
Den sidste ting, jeg vil sige, er, at det er en del af finansloven for 2008.
Der er vi med - det er der så nogle der har valgt ikke at være og det her er så en del af den.
René Skau Björnsson (S), 2008-04-02:
Den handicappede førtidspensionist, som nu gerne vil ind i en andelsbolig, oplever jo ikke, at det her hjælper ham, eller at det er godt, for han skal jo af med en højere pris for den andelsbolig, og nu får han mindre i tilskud.
Det er rigtigt, at han kan få et lån, men oven i det lån, han nu skal have til sin meget dyre andelsbolig, skal han også have et lån for at få huslejen til at hænge sammen eller økonomien til at hænge sammen, for at få et huslejetilskud.
Jeg synes, det er ærgerligt, at Dansk Folkeparti støtter det.
René Christensen (DF), 2008-04-02:
Hvis man sådan skal se på det tekniske i det, så man ikke bliver forvirret over det, er det jo ikke hele beløbet, vi laver om på.
Det er jo de sidste 40 pct., vi laver om på, og som førhen blev udbetalt som tilskud, og hvor de 60 pct. også førhen blev udbetalt som lån; så det er jo ikke hele beløbet, vi snakker om.
Det er også vigtigt, at de, som er støtteberettigede, selvfølgelig stadig væk kan få det samme forløb, men udbetalt som lån.
Og det, man kan sige kan være redningen i det, er jo, som jeg også gav udtryk for, at der har været boligstigninger også på selve andelen, og derved har de pågældende jo nemmere ved at kunne betale det eventuelle lån tilbage.
René Skau Björnsson (S), 2008-04-02:
Nu ved jeg godt, det ikke er hovedordføreren, og at ordføreren i dag også er ny - første tale her på talerstolen - men alligevel vil jeg gerne stille et spørgsmål, for Dansk Folkeparti går og bryster sig meget af at ville støtte pensionister, førtidspensionister og de svage grupper.
Og her har vi et forslag, hvor der over de næste 4 år bliver skåret 217 mio. kr. lige præcis på den her gruppe.
Jeg har meget svært ved at forstå, og det synes jeg heller ikke at ordføreren siger i sin tale, hvordan Dansk Folkeparti kan være med til at lave den her nedskæring og være med til at ramme den gruppe.
René Christensen (DF), 2008-04-02:
Jeg kan starte med at sige, at da vores ordfører på området desværre ikke er til stede, skal jeg på Dansk Folkepartis vegne kommentere dette lovforslag, som er en del af finansloven for 2008.
Dette lovforslag har til formål at harmonisere reglerne for boligstøtte til andelsboliger og ejerboliger, men det er ikke med tilbagevirkende kraft, og det vil sige, at de, som er støtteberettigede i dag, også fortsat er støtteberettigede og har samme udgangspunkt, som de hele tiden har haft.
Derfor er det kun nye støttemodtagere, som denne lov kommer til at berøre.
Samtidig er det vigtigt for Dansk Folkeparti, at boligstøtten fortsat kan udbetales efter gamle regler, hvis en tilbageblivende ægtefælle ikke har været den, der har været støttemodtager.
Den gamle ordning var fordelt på 40 pct. i tilskud og 60 pct. som lån.
Det bliver ændret, så hele beløbet nu bliver udbetalt som lån.
Det kan ligne den samme ordning, som mange ældre boligejere benytter sig af i forhold til at indefryse ejendomsskatter.
Boligmarkedet i Danmark har i en årrække været ude i en meget positiv udvikling med hensyn til priser.
Det er dog op til den enkelte andelsboligforening, om de ønsker, at dette skal komme til udtryk i prisen for en andel, men det er min vurdering, at der har været en væsentlig stigning de senere år på andelsboliger.
Undersøger man priserne på ejerlejligheder og andelsboliger f.eks. i hovedstadsområdet, er det tydeligt, at priserne er ved at nærme sig hinanden.
Det, som har haft stor betydning for Dansk Folkeparti, er, at forslaget ikke berører eksisterende modtagere af boligstøtte.
Det er vigtigt, at personer, som har indrettet deres økonomi efter de gældende regler, ikke pludselig oplever en ændring i boligstøtten.
Samtidig er det også vigtigt at påpege, at størrelsen af boligstøtten, som personer bliver tildelt, ikke vil blive berørt af disse ændringer.
Med disse bemærkninger ser vi frem til udvalgsarbejdet, og vi vil selvfølgelig også se på de høringssvar, som er kommet til sagen.
Marianne Jelved (RV), 2008-04-02:
Da Det Radikale Venstres boligordfører ikke kan være til stede, skal jeg sige følgende: I Det Radikale Venstre er vi fuldstændig klar over, at lovforslaget er en del af udmøntningen af finansloven for 2008, som er aftalt mellem regeringen og Dansk Folkeparti. Det har Det Radikale Venstre altså ikke del i, men vi finder, at dette lovforslag er rimelig fornuftigt og interessant, og det gør vi, fordi vi kan se en tendens, en udvikling på hele boligmarkedet, der gør, at private andelsboliger bør paralleliseres med ejerboliger.
Derfor er vi interesserede i at støtte forslaget.
Vi synes, det er en rimelig afbalanceret måde, det er udformet på.
Vi er selvfølgelig opmærksomme på nogle af de problemstillinger, der vil være, og dem vil vi følge under udvalgsbehandlingen.
Karen Jespersen (V), 2008-04-02:
Problemet har jo været, at man ikke bare har kunnet tage den permanente ordning og udstrække den til hele området, i hvert fald ikke hvis man ligesom vil tage rapporten alvorligt.
Den peger jo netop på nogle ting, som også kunne laves anderledes i den permanente ordning.
Det er derfor, jeg siger, at det altså er skaldede - havde jeg nær sagt - halvandet år, vi forlænger ordningen.
Ydermere har vi så det her udvalg vedrørende den almene sektor siddende, der jo forhåbentlig inden alt for længe kommer med nogle anbefalinger.
Så jeg håber på, at der faktisk er grundlag for at lave nogle ting, som i det hele taget vil gøre den almene sektor mere robust.
Det vil fru Sophie Hæstorp Andersen og andre ligesom have en stor skepsis over for, det er jeg helt med på, men lad os nu se, hvordan verden ser ud om et år, og se, om ikke den ser bedre ud efter fru Sophie Hæstorp Andersens vurdering.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-02:
Det bliver jeg bare nødt til at kommentere igen, for forslaget om at tømme en hel opgang er stadig væk et forslag i den permanente ordning.
Det er jo formentlig ikke et forslag, som kommer til at indgå i en kommende forsøgsordning med den øvrige del af det.
Så ministeren kan jo tygge på det forslag, så længe ministeren har lyst til det, og så fremsætte et ændringsforslag til den permanente ordning, der findes, og som handler om en helhedsorienteret indsats - eller andet - og så må vi jo til den tid tage diskussionen om, hvorvidt det er en god idé eller ej.
Men det, som ministeren nu ukritisk forlænger, er en salgslov, som har været med til at gøre, at nogle boliger - ikke mange - i de ressourcestærke områder, ikke i de problemramte områder, er blevet købt af nogle borgere, nogle beboere, som i forvejen har et udtalt ejerforhold til deres bolig, og som faktisk bor i nogle boligafdelinger, hvor man ikke har haft de store problemer og derfor måske heller ikke den helt store grund til at ville ønske sig en blandet beboersammensætning.
En blandet beboersammensætning kan jo være mange ting.
Det kan både være, at man er ejer, andelsejer eller lejer, og det kan være det, at man sikrer sig, at der både kan være ressourcestærke lejere og knap så ressourcestærke lejere i det samme boligområde.
Det er vel det, der egentlig er målet med en blandet beboersammensætning i boligpolitikken, frem for bare hovedløst og ideologisk at ville sælge de almene boliger.
Karen Jespersen (V), 2008-04-02:
Altså, det er ikke blevet nogen succes.
Men det er jo også derfor, at jeg ikke gør det til en permanent ordning.
Jeg synes, at både evalueringsrapporten og det, der står om både kommunerne og boligselskaberne, lægger op til, at det er en god idé at have salg af boliger som et instrument blandt flere til både at styrke ejerfølelsen og til at sikre en mere varieret beboersammensætning i den almene sektor.
Derfor kan man sige, at hvis jeg syntes, at det var en succes med forsøgsordningen, kunne jeg jo bare have gjort den permanent.
Men det vælger jeg jo netop ikke at gøre.
Jeg forlænger den, fordi jeg ærligt og redeligt synes, at de forslag, der står i evalueringsrapporten, ikke er så lige at gå til.
Det er jo faktisk forslag, der kræver ret mange overvejelser - f.eks. forslaget om, at man skal tømme en hel opgang.
Nanna Westerby (SF), 2008-04-02:
Jeg har svært ved at forstå, hvorfor man gerne vil forlænge en ordning, når ministeren selv siger, at der er meget store problemer med den.
Der står i rapporten, at der ikke har ligget egentlige bypolitiske eller boligsociale overvejelser til grund for ønsket om at sælge; det, der åbenbart er et af formålene, nemlig at ændre beboersammensætningen, er ikke lykkedes; og det, at man skulle give folk større ejerfølelse, er ikke lykkedes, fordi dem, der køber, ifølge rapporten, har stor ejerfølelse i forvejen, men ministeren vil åbenbart alligevel gerne forlænge ordningen.
Karen Jespersen (V), 2008-04-02:
Nu er det med halvandet år, den bliver forlænget - og der er jo også en revisionsbestemmelse i loven.
Jeg kunne også se, at der var nogle problemer med, at hvis man havde én ordning i de såkaldte ghettoområder, der nogle gange bliver trukket ud og ind, så kunne man sige, at vi nu har fået den dom fra Højesteret, og så forlænger vi det med halvandet år.
Hvis der er den bekymring for, at der bliver solgt for mange af de attraktive boliger, må jeg sige, at det tror jeg simpelt hen ikke kan lade sig gøre inden for halvandet år.
Så derfor tror jeg ikke, at de halvandet år betyder, at det kan ændre udviklingen i den retning, som jeg også meget nødig ser.
Nanna Westerby (SF), 2008-04-02:
I forlængelse af det, som fru Sophie Hæstorp Andersen også har været inde på, vil jeg sige, at den her rapport viser, at det netop er de attraktive boliger, der bliver solgt fra.
I rapporten står der sort på hvidt, at det er relativt attraktive boliger med en mere ressourcestærk beboersammensætning end normalt for den almene sektor, der deltager i disse salg.
Jeg vil gerne høre, hvorfor ministeren synes, at det er hensigtsmæssigt at forlænge en ordning, hvor vi netop gør det, som ministeren er nervøs for, nemlig sælger de gode almennyttige boliger fra og står tilbage med en almen boligsektor, hvor der ikke er attraktive boliger tilbage - og på den måde forstærker ghettoiseringen.
Karen Jespersen (V), 2008-04-02:
Det mener jeg da er noget, man skal være meget opmærksom på.
Vi ved jo også fra boligselskabernes egen holdning, at det at styrke - hvad skal vi sige? - ejerfølelsen i den almene sektor, er noget, man har arbejdet på på forskellig vis.
Beboerdemokrati er jo én vej, men i det hele taget er det også det her med, at man har nogle store frihedsgrader til selv at indrette sin lejlighed, bygge nyt køkken osv. osv.
Så den der følelse af, at man har et medejerskab, er et vigtigt element i forbindelse med at styrke den almene sektor.
Men omvendt skal vi jo være meget opmærksomme på, at man ikke laver en ordning, der betyder, at man får solgt de mest velfungerende afdelinger fra og på den måde i virkeligheden fremmer en ghettoisering.
Jeg kan godt se ideen med det, jeg er heller ikke afvisende, men omvendt ved man jo også godt, at det ikke er så ligetil.
Og derfor synes jeg faktisk, at det er nogle forslag, som vi er nødt til at have temmelig god tid til at få undersøgt både med hensyn til, hvordan vi gør det rent teknisk, og hvem der vil være med til hvad.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-02:
Jo, men derfor bliver jeg alligevel nødt til så at spørge ministeren: Hvad mener ministeren om, at der i forbindelse med den her forsøgslov alene er blevet solgt boliger i ikkeproblemramte områder?
For det er jo det, der er et faktum.
Alt det, ministeren står her og fortæller om, med helhedsorienterede indsatser og Vollsmose, der har været interesseret
, og det ene og det andet, vedrører jo alt sammen den permanente ordning, som findes, hvor det kan være et led i et boligsocialt arbejde.
Og der er jo i øvrigt ikke solgt en eneste bolig.
Altså, der har måske været ytret noget interesse, men det er dét.
Der har ikke været nogen problemstillinger oppe, der skulle have gjort, at man ikke kunne være gået i gang med det her, og alligevel har vi set, at den ordning, som ministeren taler om, slet ikke er blevet brugt, mens den forsøgslov, som nu ukritisk bliver forlænget halvandet år, trods alt har været medvirkende til, at der er blevet solgt lige omkring 20 boliger - i ikkeproblemramte områder.
Hvad mener ministeren egentlig om, at det er boliger i attraktive boligafdelinger med lejere som jeg selv, som har en større indkomst, end den almindelige almene lejer har, som bor i en større lejlighed, end den almindelige almene lejer gør, og som i det hele taget måske på mange måder egentlig ikke ligner det store flertal i den almene boligsektor?
Karen Jespersen (V), 2008-04-02:
Jeg er enig i, at det ikke kan stå alene, men det fremgår jo faktisk af rapporten, at der blandt boligorganisationerne er en voksende positiv holdning til også at bruge salg af boliger som et instrument, men også som led i en mere helhedsorienteret indsats, og det synes jeg er en meget interessant melding.
Man har jo også i hvert fald i Vollsmose, ved jeg, overvejelser om, hvorvidt man kan bruge det her instrument til at ændre beboersammensætningen, og der er meget, der tyder på, at det også kan være en vej til at gøre noget ved nogle af de andre problemer, fru Sophie Hæstorp Andersen peger på, altså dårlig økonomi og besvær med at blive integreret i det danske samfund.
Rockwool Fonden lavede for nogle år siden en undersøgelse, der viste, at kontakten til danskere var det vigtigste parameter, når det gælder en vellykket integration.
Hvis man bor i et område kun med mennesker med indvandrerbaggrund, så er det svært at blive integreret, så er det også svært at få et arbejde, og så vil man også have en lav indkomst.
Så jeg mener, at det at få ændret beboersammensætningen faktisk er utrolig vigtigt, når det drejer sig om f.eks. at få integrationen til at fungere og dermed også give nogle lavindkomstgrupper mulighed for at tjene noget mere.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-02:
Nu kan der være mange gode initiativer for at fremme en mere robust almen sektor eller rettere sagt for at styrke de mennesker, som i dag bor i den almene sektor, og regeringen har jo så den opfattelse, at salg af almene boliger er en af dem.
Jeg mener, at evalueringsrapporten meget klart peger på, at salget med den forsøgslovgivning, der har været, alene har været af interesse for ressourcestærke beboere, som har kunnet købe i områder, som i øvrigt ikke er specielt problemramte.
Regeringen har fået lavet en evalueringsrapport, der viser, at det her jo ikke er vejen frem.
Hvorfor så forlænge en forsøgslovgivning, hvis man ikke tænkt sig at lytte til de anbefalinger?