runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2009-11-12:
Tak hr. formand.
Jeg skal beklage, jeg var sent på den, men det var jo, fordi ordføreren lige pludselig sprang ned.
Jeg tænkte, at det jo kunne være, der kom en eller anden smuk og formfuldendt afslutning.
Nu talte Venstres ordfører om rettidig omhu.
Hvordan kan Venstres ordfører så forklare, at hvis vi eksempelvis tager strategien for tilpasning til klimaændringer i Danmark, som jo i allerhøjeste grad også har noget at gøre med oversvømmelser – det kan man jo bare se på forsiden – forekommer udtrykket ad hoc 26 gange?
Det vil sige, at det, der sådan set er tilpasningsstrategien indtil nu, er, at man skal springe fra tue til tue, og det kan i allerhøjeste grad blive aktuelt, når man tænker på de vandmasser, der kommer.
Hvordan kan Venstres ordfører så gå op på talerstolen og sige, at det er rettidig omhu, når den strategi, vi egentlig kan se her, dybest set indebærer, at der skal springes fra tue til tue, da det hele er ad hoc?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-11-12:
Det oversvømmelsesdirektiv skulle jo forhindre, at man skulle springe fra tue til tue, fordi der netop ikke skulle blive oversvømmelser, så det blev nødvendigt.
Jeg kan slet ikke følge tankegangen i hr. Torben Hansens indvending i den her sag.
Jeg har meget, meget svært ved at se, hvordan det kan dreje sig om at hoppe fra tue til tue; som jeg sagde, er det tværtimod rettidig omhu.
Jeg ved godt, at man jo kan stille spørgsmål til alle ting, men jeg synes ikke, det i denne sammenhæng er berettiget at stille spørgsmål til det, jeg har sagt i den sag.
Torben Hansen (S), 2009-11-12:
Tak hr. formand.
Jamen det er jo ikke, fordi det er noget, jeg står og opfinder direkte ud af det blå.
Hvis vi eksempelvis tager Dansk Industris kommentarer til den her klimatilpasningsstrategi, skal jeg citere, hvad Dansk Industri har skrevet i sit høringssvar
Den megen omtale af ad hoc i denne strategi giver imidlertid anledning til en vis bekymring for, at beslutningen om rettidige investeringer, der har et 30- til 100-årigt sigte, ikke bliver truffet.
De mangeårige diskussioner om utilstrækkelig investering i et kloaknet og en vandforsyning, der er i forfald, vidner om, at ad hoc-stillingtagen i forhold til klimatilpasninger er risikofyldt og derfor næppe kan stå alene.
Citat slut.
Det er jo ikke noget, som Socialdemokratiet står og opfinder.
Der gives jo rent faktisk udtryk for nogle bekymringer af dem, som har med det at gøre til daglig.
Nu er vi i gang med lovforslaget her, men kunne Venstres ordfører dog ikke strække sig så langt som til at sige, at når Venstres ordfører siger, at det her er rettidig omhu, må vi konstatere, at det er det altså ikke, når udtrykket ad hoc optræder 26 gange, og alle siger, at det her bare ikke duer.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-11-12:
Nu er det jo et lovforslag om at sikre borgerne mod oversvømmelser, og jeg har ikke kunnet tælle, at der står ad hoc 47 gange, eller hvor meget det nu var hr. Torben Hansen sagde.
I det lovforslag, vi diskuterer her, står der ikke ad hoc så mange gange.
Der står, at man skal planlægge, man skal vurdere, og man skal sikre borgerne, men der står ikke noget om, at man skal gøre det ad hoc.
Jeg ved ikke, om det er noget, hr. Torben Hansen står og finder på – nej, selvfølgelig er det ikke det – men hr. Torben Hansen blander tingene sammen, og det er jo et problem, når man debatterer seriøst i en Folketingssal, at man begynder at blande noget ind, der ikke nødvendigvis har noget med sagen her at gøre.
Der står ikke ad hoc 47 gange i det lovforslag, vi behandler her, og det er det, hr. Torben Hansen burde stille spørgsmål til.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-12:
Da vores ordfører på området ikke kan være til stede her i dag, skal jeg på vegne af Dansk Folkeparti sige følgende om det her lovforslag: Det er et lovforslag, som er fremsat på grundlag af et EU-direktiv, da man gerne vil have vurderet risikoen for oversvømmelser og set på, hvordan man i fremtiden kan styre tingene.
Vi vurderer samlet set, hvor stor risikoen er hvor og hvornår, og man er jo i gang med at lave vandplaner og kortlægge risici rundtomkring i landet, og selvfølgelig skal vi have planerne på plads så hurtigt, som det overhovedet kan lade sig gøre.
Set i lyset af risikoen er det godt at få taget hul på arbejdet, da vi jo også har spildevandssystemet, som vi ved er en udfordring for de danske kommuner.
Dansk Folkeparti er meget optaget af, at vi får problematikken drøftet i udvalget, og vi ser som udgangspunkt positivt på lovforslaget.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-11-12:
Det her lovforslag drejer sig om at implementere og gennemføre den del af servicedirektivet, som handler om miljøområdet.
I første omgang drejer det sig om at bemyndige ministeren til at fastsætte regler om, at myndigheder skal fastsætte og offentliggøre sagsbehandlingsfrister på det, der sker i kommunerne.
Der skal kun være mulighed for at forlænge sådan en frist en gang, og desuden skal borgerne have en kvittering for, at en sag er blevet afleveret, så de klart kan sige til kommunen, at sagen er afleveret, og her er der en frist.
Hvis ikke man får det inden for den frist, bliver der problemer.
Desuden skal der være en udvidet information om tjenesteydelser, altså tjenesteyderne bestemmer informationspligten.
Til sidst er det et spørgsmål om anerkendelsesdirektivet, som i denne sammenhæng drejer sig om en ændring af landinspektørvirksomhed.
Det drejer sig om, at landinspektører, som ikke kommer fra Danmark, også skal have mulighed for at udføre deres erhverv i Danmark.
Det er sådan set de tre elementer, som den her lov drejer sig om, altså implementeringen af servicedirektivet og anerkendelsesdirektivet.
Venstre støtter forslaget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-11-12:
L 50 er jo en særdeles bunden opgave for ministeren, og det er det i og for sig også for os andre.
Miljøministeren skal netop her sørge for at få omsat EU's service- og anerkendelsesdirektiv til de love, som ligger inden for ministerens område.
Der er flere af dem, som er påvirket af det her.
Det, det drejer sig om, er et spørgsmål om konsekvenstilretning i forhold til den danske lovgivning.
Forslaget skal også sørge for, at dele af servicedirektivet også bliver indpasset i forhold til de danske regler, og her drejer det sig, som hr. Eyvind Vesselbo netop har sagt, især om reglerne i forhold til sagsbehandlingen og pligten i forhold til oplysning.
Det er, at Kommunernes Landsforening finder, at det står forholdsvis uklart, om lovforslaget her vil give kommunerne nogle ekstra udgifter eller ej.
Ministeren bedes naturligvis sørge for at finde ud af, hvad der er korrekt og rigtigt i den her sammenhæng.
Det er naturligvis heller ikke rimeligt, hvis et forslag som det her, skulle komme til at belaste kommunernes i forvejen ganske udhulede ressourcer.
Ministeren har ellers svaret meget godt på de høringssvar, som er kommet, og også svaret landinspektørerne i forhold til deres usikkerhed om udøvelsen af deres virke med hensyn til skelforretninger.
Det må vi også sige har fået et godt svar fra ministerens side.
Samlet set må jeg sige, at vi fra Socialdemokraternes side støtter ministerens fremlæggelse af L 50, og jeg skal også bringe den samme besked fra Socialistisk Folkeparti.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-12:
Da Dansk Folkepartis ordfører på miljøområdet ikke kan være til stede her i dag, skal jeg på vegne af partiet sige følgende om det fremsatte forslag: Dansk Folkeparti kan støtte forslaget, da vi kan se, at det er for at lette virksomhedernes måde at servicere på, også på tværs af landegrænserne.
Det er vigtigt, at man ved, hvilke procedurer og regler der gælder for virksomhedernes områder.
Det er ligeledes vigtigt, at man ved, hvilke regler det drejer sig om, og at man offentliggør sagsbehandlingstiderne på de enkelte områder, samtidig med at ansøgerne får oplysninger om, hvornår man kan forvente at sagen bliver behandlet, og hvor lang en sagsbehandlingstid man kan forvente.
Alt i alt betyder det, at borgerne får mere gennemsigtighed, og det betyder igen, at man gerne skulle have et klart overblik over, hvordan det går med den enkelte sag.
Vi mener, at forslaget godt kan gå videre til udvalgsbehandling i en positiv ånd.
Endelig skal jeg, inden jeg går ned, sige, at vi har et spørgsmål, som ministeren meget gerne skulle komme med et svar på, og kan svaret ikke komme i dag, kan det måske komme under udvalgsbehandlingen.
Det er med hensyn til servicedirektivet, som jo er et direktiv, som vi ikke i Dansk Folkeparti har støttet i sin fulde udstrækning.
Der vil vi gerne have miljøministeren til at garantere, at netop det, der hedder oprindelseslandsprincippet, virker således, at vi kan være sikre på, at det er de danske regler, der gælder, og ikke reglerne i de lande, hvor man eventuelt kommer fra.
Med de ord kan vi anbefale lovforslaget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-11-12:
Tak for det.
Det er nok svært at starte en stor politisk debat på baggrund af det her lovforslag, så derfor vil jeg stilfærdigt sige, at Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Johs. Poulsen (RV), 2009-11-12:
Tak for det.
Jeg skal i lighed med den tidligere ordfører meddele, at Det Radikale Venstre også støtter lovforslaget.
Jeg synes i virkeligheden også, at vi kan glæde os over, at vi med det her lovforslag får et lovforslag, som man rent faktisk i Dansk Folkeparti mener, efter hvad vi kunne høre på den vikarierende ordfører, sådan i bund og grund og på de allerfleste indholdsmæssige områder er et fremskridt, og et eller anden sted skal man jo nu engang også bryde fjendebillederne.
Vi glæder os over, at Dansk Folkeparti på den her måde anerkender, at her er der to direktiver og udgangspunkter, som på alle måder letter forholdene og i højere grad sikrer gennemskueligheden for både erhvervsvirksomheder og folk i al almindelighed.
Det synes jeg er godt, og det synes jeg simpelt hen man skal glæde sig over.
Det er også et eller andet sted fint, at dem, der måske nogle gange siger, at de er modstandere af alting, den vej rundt også anerkender det, når der kommer noget rigtig godt.
Vi er i hvert fald tilhængere af det, fordi vi er enige i den bedømmelse, og i virkeligheden kan vi derfor heller ikke tilføre ret meget mere nyt andet end at sige, at vi bakker op om lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2009-11-12:
Nu synes jeg jo ikke, der er noget særlig nyt i, at Dansk Folkeparti stemmer for lovgivning, som er affødt af et EU-direktiv, det er helt almindeligt.
Det ærgerlige er, at Dansk Folkeparti som regel gør det, når det er dårlige lovforslag baseret på dårlige direktiver, hvorimod når Enhedslisten gør det, er det, fordi det er gode lovforslag, som er baseret på direktiver, der rent undtagelsesvis er fornuftige.
Så må jeg også sige, at Enhedslistens grundopfattelse er, at servicedirektivet er en dårlig ting, som på en lang række områder har været med til at markedsgøre nogle ting, som vi ikke synes skal markedsgøres, og som på en række områder er en trussel mod det velfærdssamfund, vi har i Danmark.
Man kan så sige, at når det kommer til det her lovforslag, vil jeg medgive Dansk Folkepartis ordfører, at det ikke er det, der er fyldt med de største problemer.
Derfor vil Enhedslisten i det fortsatte arbejde koncentrere sig om at finde ud af det, der sker på landinspektørområdet, for ligesom konkret at tage stilling til, om det, som bliver vedtaget her, er et fremskridt eller et tilbageskridt.
Det synes vi i modsætning til de tidligere ordførere ikke er helt indlysende, så det vil vi stille nogle spørgsmål om, så vi kan være fuldstændig sikre på, at vi ikke her får markedsgjort noget af det, som handler om myndighedsudøvelse eller er i tæt tilknytning til myndighedsudøvelse, for det vil vi faktisk ikke være med til.
Men vi ser frem til et spændende udvalgsarbejde.
Per Clausen (EL), 2009-11-12:
Jeg havde sådan set forestillet mig, da jeg startede med at læse det her lovforslag, at lige præcis implementeringen af et EU-direktiv, der handlede om, hvordan man kunne modvirke negative konsekvenser ved oversvømmelser, sikkert var et direktiv, der havde så mange gode ting i sig og efterfølgende ville føre til en række forbedringer i Danmark, så det var helt indlysende, at Enhedslisten måtte støtte det, også selv om det kom fra EU.
Så læste og læste jeg i det her lovforslag for at finde ud af, hvad det nu var for nogle forbedringer, der ville indtræffe i Danmark.
Det tætteste, vi kom på det, var vel nogle bemærkninger om, at det var lavet på baggrund af nogle oversvømmelser i Mellemeuropa, og at man sådan set ikke forventede, at det skulle bruges til noget i Danmark.
Det er sådan set pointen i det lovforslag, vi behandler i dag.
Det er et EU-direktiv, som man sådan set ikke forventer, at man får brug for i Danmark.
Jeg ved sådan set ikke, om den forventning er rigtig.
Jeg kunne godt have en opfattelse af, at med den klimapolitik, der bliver ført både i Danmark og i Europa og på verdensplan, så kan man næsten ikke forberede sig nok på oversvømmelser af dramatisk karakter.
Så derfor kunne det jo godt være, at det havde relevans.
Men jeg synes sådan set – når vi nu er der – at hvis vi kigger på, hvad der laves af klimatilpasning i det her land, så er det enestående ukonkret og fører ikke til nogen handling.
Og så går man så hen og vedtager et tilsyneladende meget ambitiøst forslag.
Jeg kan sådan set godt forstå, at hr. Eyvind Vesselbo mente, at det her var rettidig omhu, for hvis man læser de store ord, så ser det jo meget rettidigt ud, men pointen er jo bare, at der ikke er nogen substans i det.
Og Enhedslisten har nok den grundopfattelse, at medmindre der i vedtagelsen af implementeringen af et EU-direktiv kan findes nogle fordele, så er vi ikke sådan særlig tilbøjelige til at stemme for sådan en lov.
Man kan jo også stille sig selv spørgsmålet: Hvad er forklaringen på, at løsningen på, at man har nogle problemer med oversvømmelser i nogle af EU’s medlemslande koncentreret i Mellemeuropa, så er, at man laver et EU-direktiv?
Hvorfor er løsningen ikke, at man i de lande, det vedrører, finder nogle løsninger og så fører dem ud i livet, samtidig med at vi i Danmark finder nogle løsninger på de udfordringer og de problemer, som vi har, og så fører dem ud i livet, i stedet for at spilde tid på at diskutere et EU-direktiv, der i hvert fald i den form, som det er omsat til lovgivning her, ikke har nogen konsekvenser?
Hvis man er lidt i tvivl, så kan man jo kigge på den der udmærkede oversigt, der er over, hvilke konsekvenser det har.
Det koster næsten ingen penge, så det skader heller ikke så meget at vedtage det.
Så det er stort set spild af tid, og derfor er det vel ikke så mærkeligt, at de fleste talere har talt om noget helt andet end lovforslaget.
De har talt om mere relevante ting, og det er de jo sådan set tilgivet.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-11-12:
Det udvalgsarbejde, som SF's ordfører netop omtalte, kan gå hen og blive ganske morsomt, for jeg synes allerede nu – hvis jeg lige må knytte nogle få kommentarer til, hvad ordførerne allerede har sagt – at underholdningsværdien i debatten er ved at være ganske høj.
Altså, jeg ville da gerne have at vide af ministeren, hvordan vejret bliver i weekenden.
Jeg tror altså, at vi måske lige skulle prøve at se, hvad det her egentlig indeholder.
Jeg synes, man måske er en anelse ude på et skråplan.
SF's ordfører siger, at kommunerne sådan automatisk placerer bygninger lige præcis dér, hvor der er størst risiko for, at der kan ske store ulykker.
Det er måske ikke lige det, kommunerne overvejer – det tror jeg i hvert fald ikke.
Der har jeg så større tiltro til kommunernes fornuft.
Jeg synes, at vi måske lige skulle passe på, at vi ikke bringer den her debat op på et andet niveau end det, som denne udfordring jo selvfølgelig er på, men det er altså ikke sådan, at danskerne skal gå fra hus og hjem lige nu i en eller anden frygt for, at de kan lide druknedøden.
Det er bare for at sætte nogle ting reelt på plads.
Jeg synes faktisk, at det her lovforslag, også i relation til den klimatilpasningsstrategi, som regeringen har udsendt, har et fornuftigt sigte.
Hvis man ser på selve processen ved plantrinene, så er det Miljøministeriet, der foretager en vurdering af, i hvilke områder der er potentiel risiko for oversvømmelser.
Derefter sendes denne vurdering i høring hos kommunerne, og derefter udpeger man så de konkrete risikoområder, hvilket igen sker i Miljøministeriet.
Til sidst skal der så udarbejdes fare- og risikokort.
Det vil sige, at den viden, man har på baggrund af lokale erfaringer, vil blive bragt sammen med den viden, man har nationalt.
Det synes jeg da egentlig er en fornuftig procedure.
Alternativet er jo, at vi forudsætter, at hver eneste kommune er ens, og det er jo ikke tilfældet; risikobilledet fra kommune til kommune er selvfølgelig forskelligt.
Det er da lokale forhold, der gør sig gældende, og derfor er det da naturligt, at man sikrer det samspil på den måde, og at man netop også lader kommunerne komme til orde.
Så har der været meget kritik af, at regeringen har en plan, hvor ordet ad hoc indgår flere gange, men det er jo også igen en nødvendighed, fordi der ikke er to kommuner, der er ens på det her felt.
Kommunerne implementerer det derfor langsomt og laver planer i det tempo, som selvfølgelig er nødvendigt i forhold til den her problemstilling ud fra den konkrete situation i den pågældende kommune.
Det må være kommunerne, der påtager sig det ansvar, og det er kommunerne, der først og fremmest har viden om – på baggrund af de erfaringer, man selvfølgelig har – hvordan man skal gribe de her ting an.
Så jeg synes, jeg vil sige – trods den kritik, som bliver rettet mod os – at vi gerne vil deltage konstruktivt i det udvalgsarbejde, der følger på det her lovforslag, om de problemstillinger, der er blevet rejst.
Men skal vi ikke holde op med at skælde ministeren ud for, at han måske ikke lige ved, hvornår det regner?
Det er der vel ikke ret mange af os der ved, når alt kommer til alt.
Mette Gjerskov (S), 2009-11-12:
Jeg studser over, at ordføreren synes, det er morsomt, at jeg beder om at få nogle fremtidsperspektiver på klimaforandringerne.
Ha, ha, regner det på lørdag?
Det er vel nok morsomt.
Pointen er jo faktisk, at kommunerne hvert år skal investere 2,2 mia. kr. i kloakker, og på grund af klimaforandringerne forventes det, at de skal investere ikke kun 2,2 mia. kr., men faktisk ½ mia. kr. mere, altså 2,7 mia. kr.
Nu vil det jo være fuldstændig hovedet under armen, hvis kommunerne så får dimensioneret de her kloakker forkert.
Jeg beder ikke regeringen om at fortælle mig, om det regner på lørdag.
Jeg beder regeringen om at komme med et videnskabeligt dokumenteret fremskridtsperspektiv på klimaområdet med hensyn til, hvad det er, kommunerne kan forvente sig, hvad det er for nogle dimensioner, de skal lave kloakkerne i, hvordan vi undgår, at borgerne, uanset om det er i Greve eller i Grindsted eller i Gundsømagle, undgår at stå i vand til halsen lige pludselig.
Det er ikke bare, om der lige er lidt vand i haven.
Nej, det er meget alvorlige oversvømmelser, der sker på grund af klimaforandringerne.
Det synes jeg ærlig talt at den konservative ordfører skulle tage lidt mere alvorligt.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-11-12:
Jeg synes, at det er en meget dramatisk retorik.
Det er klart, at vi har en udfordring, men lad nu være med at jage folk en skræk i livet på baggrund af den problemstilling, vi har.
Det er jo rigtigt, at kommunerne har et stort ansvar, og det er rigtigt, at klimaforandringerne selvfølgelig også giver kommunerne en større udfordring, end mange måske har været bevidst om, men der er jo ikke noget nyt i, at det her er et område, som kommunerne skal tage sig af, og det er et område, som kommunerne skal tage hensyn til.
Derfor har jeg fuld tillid til, at kommunerne også kan løse den opgave, og sådan som lovforslaget er strikket sammen her, er der jo en tæt dialog også med Miljøministeriet, så man får koblet viden sammen, de lokale erfaringer med den nationale viden.
Det må være den rigtige måde at gøre det på.
Mette Gjerskov (S), 2009-11-12:
Jeg er bestemt ikke ude på at jage borgerne en skræk i livet.
Jeg tager det bare alvorligt, når jeg har fået henvendelser fra borgere i Greve, som har fået deres huse oversvømmet, ikke kun kældrene, men langt op i selve huset.
Jeg taler om borgere, som ikke har kunnet flytte tilbage i deres hus.
Et helt år efter stod de stadig væk uden tag over hovedet.
Vi har set det der, hvor jeg selv kommer fra, i Jyllinge Nordmark, med oversvømmelser på grund af vandløb, der løber over, og kloakker, der ikke kan håndtere det, og pludselig er der vand ikke bare i folks kældre, men også på vejbanerne til fare for trafikanter og alt muligt andet.
Det er den virkelighed.
Jeg laver ikke nogen skrækscenarier.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-11-12:
Jeg medgiver da, at der har været situationer, men lad nu være med at køre det ind i en stor klimadebat, at nu er der store klimaforandringer, så nu står det halve af Danmark i vand til halsen.
Det er det, jeg anfægter.
For det er jo rigtigt, at der har været de her situationer, og det tager jeg meget alvorligt.
Det er jo netop de steder, hvor man på baggrund af de lokale erfaringer koblet sammen med den viden, som er i staten – og som jo egentlig er den procedure, som det her lovforslag sikrer – må have en tæt dialog om at få lavet nogle gode og sikre planer om, hvordan man imødekommer de her situationer.
Men jeg vil bare appellere til, at man, når man vælger sprogbrug i den her debat, ikke går ind og giver et fuldstændig forvrænget billede.
Eigil Andersen (SF), 2009-11-12:
Nu er det her et hjørne af hele sagen – det indrømmer jeg gerne – men det er dog et hjørne, som berører en hel del mennesker.
Mener ministeren så, at det er en privatsag, hvad man bliver udsat for?
Altså, i den udsendelse, som blev vist i DR1, kunne man bl.a. se, at der var strid om, at en bestemt medarbejder var blevet fyret af en arbejdsgiver – det sagde arbejdsgiveren selv – men tillægsforsikringsfirmaet sagde, at vedkommende havde lavet en fratrædelsesaftale.
Og der var simpelt hen mangel på mandskab i det pågældende firma, sådan at de ikke kunne nå at behandle sagerne, selv om arbejdsløsheden steg.
Så mit spørgsmål er, om ministeren vil være med til at kigge på, om der kan gøres noget for at forbedre den enkeltes retssikkerhed i forhold til de forsikringer.
Inger Støjberg (V), 2009-11-12:
Altså, for det første kan jeg naturligvis ikke tage stilling til konkrete sager, og for det andet kan jeg jo kun sige, at oplysningsgrundlaget selvfølgelig skal være i orden.
Der er selvfølgelig også på det her område nogle helt generelle spilleregler, og de skal overholdes.
Hvorvidt de er overholdt i den konkrete sag eller ej, kan jeg selvfølgelig ikke komme ind på i dag, for det har jeg overhovedet ikke nogen forudsætninger for at tage stilling til på nuværende tidspunkt.
Men selvfølgelig skal spillereglerne overholdes; så enkelt er det.