runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2015-10-23:
Jeg er egentlig ked af, at Venstres ordfører har forladt lokalet, for jeg ville gerne have kvitteret for det her udtryk polterabendpartier.
Det må jeg indrømme at jeg ikke har hørt før, og jeg er lidt spændt på, hvornår vi kan se det optaget i den danske ordbog.
Lovforslaget omhandler ændringer af lov om valg til Folketinget, lov om valg af danske medlemmer af Europa-Parlamentet, lov om kommunale og regionale valg og lov om økonomisk støtte til politiske partier.
Der har bl.a. været en række uhensigtsmæssigheder ved tidligere valg, som vi mener kan afhjælpes ved de ændringer, der lægges op til med dette lovforslag.
Eksempelvis har der været kødannelser ved valgstederne sent om aftenen, og derfor giver det rigtig god mening, at vi nu udvider åbningstiden.
Vi mener derudover, at det til enhver tid er en fordel at lette de administrative byrder, der er i forbindelse med valg, og vi stiller os derfor også positivt til den del.
Så vi Konservative støtter forslaget.
Karen Ellemann (V), 2015-10-23:
Lad mig starte med at sige tak til alle ordførerne, også for de der meget præcise og korte taler.
Dem synes jeg er fornuftige.
Når nu man er enige om tingene, behøver man jo ikke nødvendigvis trække det i langdrag.
Det er et lovforslag, der, som alle siger, er kendt stof.
Det var efter en evaluering af kommunal- og regionalvalget i 2013 og med erfaringerne fra europaparlamentsvalget og folkeafstemningen i 2014, at vi kunne se, at der var behov for nogle justeringer af, hvordan vi afholder valg her i Danmark.
Og tilbage i 2014 var det netop, at alle daværende partier i Folketinget indgik en politisk aftale, som er udmøntet i det her lovforslag.
Så var det lige, der kom et folketingsvalg imellem, og derfor har ændringerne nu været lidt tid undervejs.
Men jeg ser frem til, at vi nu forhåbentlig snart får lovforslaget vedtaget, så vi kan få moderniseringen af hele valglovgivningen ført ud i livet.
Tak for bemærkningerne.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.
Lea Wermelin (S), 2015-10-23:
Tak for det.
Det er en stor fornøjelse at stå her i salen i dag, både på grund af det forslag, vi skal behandle, men også, fordi det er en fornøjelse at kunne stå her på talerstolen for første gang.
Danmark er kendt ude i verden for sin grønne omstilling.
Vi har længe haft førertrøjen på, når det handler om kloge, grønne løsninger, der både giver danske arbejdspladser, og som også er gode for miljø og klima, og vi har også været helt i front, når det handler om kraft-varme.
Vi Socialdemokrater ønsker fortsat at være med i front, når det handler om grøn teknologi, grønne arbejdspladser og grøn omstilling, men vi ved selvfølgelig også godt, at den grønne omstilling kan betyde udfordringer hen ad vejen, som vi bl.a. har kunnet se hos virksomheder og gartnerier med industrielle kraft-varme-værker, som lovforslaget i dag handler om.
For dem betyder lav pris på el ved produktion af meget vindmøllestrøm nemlig et mindre incitament til at fortsætte en samproduktion af el og varme, en kraft-varme-produktion, som ellers er meget energieffektiv og miljømæssig fornuftig.
Derfor er formålet med lovforslaget også en målrettet støtte til konkurrenceudsatte industrier og gartnerier med naturgasfyrede industrielle kraft-varme-værker.
Det er helt afgørende for os i Socialdemokratiet, at vi med støtteordningen giver en hjælpende hånd til at bevare danske arbejdspladser.
Men tilskuddet, som vi behandler i dag, har været længe undervejs.
Støtteordningen til de industrielle kraft-varme-værker frem mod 2020 blev nemlig allerede aftalt under den tidligere regering i energiaftalen i 2012 og blev udvidet med vækstaftalen i 2013.
Vi er derfor glade for, at Europa-Kommissionen nu endelig har godkendt støtteordningen, og vi kan godt bakke op om de præciseringer, der er i lovforslaget, og som bl.a. handler om, at tilskudsmodtagere og tilskudsbeløb bliver offentliggjort, og at der er en opgørelse af produktionsomkostningerne for at undgå overkompensation. Vi er glade for, at lovforslaget sikrer, at vi nu hurtigst muligt kan få udbetalt støtten med tilbagevirkende kraft til 2013, ligesom vi er glade for, at vi fortsat kan stå sammen om at hjælpe industrivirksomheder og gartnerier i Danmark og gøre det på en grøn måde.
Men hvis vi så til slut skal hæve blikket lidt, kan jeg ikke undgå at tilføje, at det derfor også er så ærgerligt, at regeringens ambitioner på det grønne område ikke rækker så meget videre; at regeringen ser ud til at udskyde reformen af skatte- og afgiftssystemet på energiområdet, som også skal fremme den grønne omstilling, og at regeringens finanslovsforslag og udmeldinger på det grønne område i det hele taget lægger op til, at vi smider den grønne førertrøje.
Men i forslaget her er regeringen heldigvis på rette kurs, og der vil vi selvfølgelig arbejde på at holde regeringen.
I Socialdemokratiet støtter vi forslaget, og vi ser frem til en hurtig udvalgsbehandling.
Jeg har lovet på vegne af Radikale Venstre at sige, at de også støtter forslaget.
Villum Christensen (LA), 2015-10-23:
Tak for det.
Den lovændring, vi her behandler, er jo et rigtig godt eksempel på, hvad der sker, når man laver et energiforlig, der forudsætter, at politikerne kan vide noget som helst om prisudviklingen på brændsler og de tilknyttede teknologier 8 år frem i tiden.
Jeg er holdt op med at tælle alle disse mange reparationsforslag, hvor solcelleskandalens stop and go-regime nok er det bedst kendte eksempel.
Igen og igen skal vi ændre takster og satser, så ingen her i kongeriget kan gennemskue, hvad der er op og ned.
Her behandler vi altså et nyt tilskud, som vi må give til naturgasfyrede anlæg under ganske bestemte vilkår, som er fastsat af EU.
Vi er hverken vilde med tilskud eller EU, lad det være sagt med det samme.
Vi er heller ikke vilde med den planøkonomi, som energiaftalen er udtryk for.
Vi er nu i den situation, at skal man reparere på en dårligdom, er man næsten nødt til at gøre det med en ny dårligdom, så længe man opererer i dette tilskuds- og afgiftsregime, som allerede har været omtalt.
Liberal Alliance støttede den vækstaftale, der banede vejen for denne mulighed, for at hjælpe nogle bestemte erhverv, og det gjorde vi, fordi en række sektorer, herunder ikke mindst gartnerierne, var i klemme og havde rigtig vanskelige tider.
Og det er den centrale del af elementerne i vores argumentation.
Vi synes også, at samproduktion af el og varme som udgangspunkt er fornuftigt, og vi ser gerne, at denne mulighed kan fastholdes og ikke forplumres af de mange tilskuds- og afgiftsforhold.
Og det er grunden til, at vi ender med at stemme for forslaget.
Og hold nu ørerne stive!
Af § 1, stk. 2, altså den helt centrale bestemmelse, fremgår følgende: »Når den gennemsnitlige månedlige markedspris som nævnt i § 59, stk. 2, er 13,453 øre pr. kWh eller derunder, indekseres grundbeløbet med faktoren 1,7122.
Grundbeløbet reduceres lineært ved en markedspris over 13,453 øre pr. kWh, således at det bortfalder, når markedsprisen er 41,582 øre pr. kWh.
Grundbeløbet udgør 3 øre pr. kWh pr. 1. januar 2013 og stiger pr. 1. januar 2014 til 7 øre pr. kWh.
Grundbeløbet opgøres på baggrund af anlæggets elproduktion i 2011 med fradrag af det nødvendige egetforbrug til elproduktionen.
« Så skal jeg nok lade være med at trætte medlemmerne yderligere.
Men det er altså sådan, vi opfører os, når vi har mistet overblikket over energiafgifter og -tilskud.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-10-23:
Det, som ordføreren læste op, indikerer jo, at man ikke skal give for meget tilskud.
Og det er jo sådan set rimeligt nok, at hvis elprisen er meget høj, skal man ikke give tilskud.
Alt det her stof kan godt virke kompliceret – det synes jeg også selv – men det er jo rimeligt, at vi hele tiden ser kritisk på, hvad det er for nogle tilskud, vi giver.
Det er også derfor, jeg ser frem til en udvalgsbehandling, hvor vi går dybere ind i, om det her er strikket sammen på den rigtige måde, og meget gerne ud fra den analyse, som vi ikke har fået forelagt.
Villum Christensen (LA), 2015-10-23:
Til det kan man sige, at analysen har vi jo ventet på i årevis, som hr. Søren Egge Rasmussen også var inde på i sit indlæg.
Også den tidligere regering har vi jo spurgt om den, jeg ved ikke hvor mange gange.
Og jeg tror, at forklaringen er, at den her analyse jo ikke kan komme med en forklaring på, hvad man skal gøre.
Vi er jo i en sump på det her område – forsøger man at løse ét problem ét sted, får man straks to andre et andet sted.
Havde det nu været så enkelt, var den analyse nok kommet for længe siden.
Det er altså med andre ord meget ubekvemt at skulle komme med en endnu tydeligere illustration af, at det her er et makværk.
Christian Poll (ALT), 2015-10-23:
Tak for det.
Danmark står midt i en vigtig omstilling fra et fossilt forbrændingsbaseret energisystem til et elbaseret vedvarende energisystem, og i den omstilling er det helt centralt at Danmark investerer minimalt i yderligere fossile teknologier og i stedet altovervejende i vedvarende energiteknologier samt i en systemudvikling, der kan understøtte en stigende andel af ujævne kilder.
I overgangsperioden frem til 2050 er der imidlertid behov for en velovervejet satsning på de rette overgangsteknologier, hvoraf nogle bygger på fossile energiteknologier.
Her tænkes især på skiftet til varmepumper i alle størrelser fra husstandsjordvarmeanlæg i tyndtbefolkede områder til store varmepumper i fjernvarmen i tætbefolkede områder.
Derfor agter Alternativet at støtte forslaget, men lægger vægt på, at man kigger på tilskudsordningen og evaluerer den efter 1-2 år med henblik på at sikre, at der ikke overkompenseres.
Det kan have den effekt, at omstillingen til især varmepumper bliver udskudt.
I støtteperioden bør der også udarbejdes en plan for, hvilke anlæg der bør fortsætte som gasfyrede kraft-varme-anlæg til back up-funktion i energisystemet, og hvilke der bør udfase gas og omlægge til andre mere vedvarende løsninger.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-23:
Da SF's ordfører ikke kunne være her i dag, tager jeg talen, men hilser selvfølgelig spørgsmål velkommen.
Det her lovforslag er en opfølgning på energiforliget fra 2012, som havde og har SF's fulde opbakning.
Dengang var en af begrundelserne for en tilskudsordning den NOx-afgift, som Venstre og regeringen nu vil afskaffe.
Vi støtter lovforslaget, fordi vi mener, at en samtidig produktion af varme og el generelt er den samfundsøkonomiske og miljømæssigt bedste måde at udnytte brændsel på.
SF mener også, at det er vigtigt at sikre, at tilskud ligesom afgifter har den rigtige udformning.
Vi vil derfor sikre os, at der er taget højde for, at NOx-afgiften med stor sandsynlighed fjernes af det nuværende folketingsflertal.
Det er selvfølgelig dybt beklageligt, at den analyse af afgifter og tilskud, som også blev aftalt i energiaftalen for 3½ år siden, ikke offentliggøres af den nye Venstreregering, selv om den er færdig, og selv om den nuværende minister som ordfører før valget efterlyste analysen flere gange.
Så vi står nu desværre i den situation, at Folketinget skal tage stilling til en tilskudsordning uden at have adgang til resultaterne af en analyse af de nuværende afgifter og tilskudsordninger.
Derfor vil vi i udvalget stille nogle spørgsmål, for hvad betyder det for tilskudsordningen, at regeringen vil fjerne NOx-afgiften?
Det synes jeg absolut ikke er uvæsentligt.
Mette Abildgaard (KF), 2015-10-23:
Dette lovforslag er jo udmøntningen af en aftale indgået i energiforligskredsen, der er blevet udsat, da man ganske rigtigt afventede Europa-Kommissionens godkendelse af ordningen.
Dette lovforslag indeholder jo i sådan overskrifter tre forskellige elementer, dels præciseres det i lovteksten, at støtten er øremærket de værker, som fyrer med naturgas, dels gives ministeren en række bemyndigelser, bl.a. til at fastsætte regler om tilsyn og kontrol med udbetaling af støtte og krav til ansøgningernes indhold, og dels rettes der op på en fejl vedrørende gyldigheden af den bestemmelse, som regulerer netvirksomhedernes mulighed for at gardere sig imod dårlige betalere.
Alt dette kan vi tilslutte os i Det Konservative Folkeparti.
Vi er glade for at være med til at sikre vilkår, som betyder, at vi opnår de miljømæssige fordele, der er ved at have en samproduktion af varme og el på de industrielle kraft-varme-værker.
Som det også fremgår af lovmaterialet, vurderes det at give en betydelig brændselsbesparelse.
Med disse positive bemærkninger ser vi frem til det videre arbejde.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-10-23:
Tak for det.
Lovforslaget handler jo om at implementere et øget tilskud til industriel kraft-varme på 30 mio. kr. Er det rimeligt at øge tilskuddet?
Det er svært at svare klart på, fordi vi stadig mangler den tilskuds- og afgiftsanalyse, som skulle have været færdig i 2014, og som den nye energiminister ikke vil oplyse hvornår kan foreligge.
Jeg vil opfordre ministeren til at fremlægge de dele af analysen, som har betydning for dette lovforslag.
Der står i lovforslaget, at det både er en udløber af energiforliget fra 2012 og vækstplanen fra 2013.
Er det ud fra elprisens og gasprisens udvikling siden 2012 rimeligt at ændre tilskuddet?
Nu vil regeringen fjerne NOx-afgiften.
Hvilke konsekvenser for økonomien i de naturgasfyrede industrielle kraft-varme-værker, som lovforslaget omfatter, får NOx-afgiftens eventuelle afskaffelse?
Ville det ikke være bedre at målrette tilskuddet til anlæg, som indgår i løsninger, hvor el- og varmeproduktionen styres under hensyn til produktionen af vindmøllestrøm?
Det er de aspekter, som Enhedslisten vil have behandlet i Energi-, Forsynings- og Klimaudvalget inden andenbehandlingen af forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-23:
Det er et rigtig godt lovforslag, regeringen er kommet med.
Det virker jo som Gøg og Gokke og helt hul i hovedet, at man skulle betale fuld grundskyld for en grund i op til 2 år, selv om grunden er ramt af kystnedbrydning.
Det er jo bureaukrati og embedsmandsvælde af allerværste skuffe.
Tænk, at man har kunnet lade det passere, uden at nogen har grebet ind over for det.
Det er altså også en skamplet for os politikere, at vi ikke har grebet ind over for det.
Men det bliver der så rettet op på nu og heldigvis for det.
Vi er helt enige med Dansk Folkeparti, når de foreslår, at det skal være en »skal«-paragraf og ikke en »kan«-paragraf.
Her skal vi jo huske altid at være på borgerens side, og derfor er alle de der kunstige skel med kommunalt selvstyre og alt muligt andet jo en teoretisk snak, for her må vi jo beskytte borgeren, og derfor skal det selvfølgelig være en »skal«-paragraf.
I forbindelse med det spørgsmål, som jeg stillede Dansk Folkepartis ordfører, hr. Dennis Flydtkjær, vil jeg godt her annoncere, at vi har lavet et ændringsforslag, som vi stiller nu her – der skulle bare lige være en første behandling først af sagen – som i sin ordlyd simpelt hen lyder: Vi sikrer, at ejendomme, hvor der er hjemfaldspligt, udelukkende vurderes til det, som grunden er værd med denne hjemfaldspligt, og således ikke underlægges SKATs ejendomsvurdering.
Jeg har hørt en masse positive tilkendegivelser fra både Dansk Folkeparti, Alternativet og SF og forhåbentlig også andre partier, for her må vi jo igen også være på borgerens side.
Det virker jo helt komisk, at man har et system, hvor man har en ejendom, et hus eller en virksomhed, hvor der er en hjemfaldspligt på det, og hvor man skal betale x antal kroner tilbage, og så skal man betale en astronomisk sum i grundskyld, fordi der er en nabogrund, som er blevet udviklet, og som er mange flere penge værd.
Men man skal altså aflevere sin ejendom tilbage om eksempelvis 5 år til en bestemt sum penge, men man bliver vurderet ud fra en helt anden sum.
Så selvfølgelig skal man vurderes ud fra, hvad man får for den ejendom, når hjemfaldspligten bliver taget tilbage.
Vi synes ikke, der er forskel på, om den er aktiveret eller ej, her er der nogle principper, og her bør vi være på borgerens side uanset hvad, og det håber og forventer vi selvfølgelig også regeringen vil være, men vi stiller altså et ændringsforslag nu og her, lige så snart debatten er færdig.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-23:
Den her talerpult er altså meget høj, når man kommer efter en vis herre fra Enhedslisten.
I Alternativet synes vi, det er vigtigt, at skatter og afgifter er gennemsigtige og logiske, og hvis jeg lige skal følge op på den debat, vi lige har haft nu, så er vi som udgangspunkt i Alternativet meget for det kommunale selvstyre, men her synes vi altså, det er vigtigt, at borgerne kan være helt sikre på, hvad det er, de skal betale skatter og afgifter af.
Det er selvfølgelig ulogisk, at man skal betale skat af en grund, som reelt ikke kan bruges, fordi havet har spist den.
I dag kan man sige, at det er et problem, som har et ringe omfang, men vi er af den overbevisning, at det er et problem, der bliver af større omfang, så snart klimaforandringerne gør, at vi får vildere vejr og højere havvandstande også i Danmark.
Derfor synes vi i Alternativet også, at det er vigtigt, at vi tager hånd om den her problemstilling nu, og derfor støtter vi lovforslaget.
Når vi så nu er i gang med at rette ulogiske aspekter af grundskylden, vil jeg sige, at der, som det også er blevet nævnt her i dag, har været omtalt en artikel i Politiken om et autoværksted.
Det handler jo om, at der er hjemfaldspligt inden for en kort periode.
Og som reglerne er i dag, så risikerer visse grundejere at komme i klemme, fordi de skal betale grundskyld af hele grundens værdi, selv om værdien for grundejerne i realiteten er meget lavere på grund af hjemfaldspligten.
Det synes vi er rigtig ulogisk, og det vil vi gerne være med til at lave om.
Derfor synes vi, at det vil være relevant, hvis vi kan stille et ændringsforslag, som gør, at der skal være mulighed for at sænke grundskylden for grundejere, hvor der er hjemfaldspligt på deres grund inden for få år.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-23:
Det er selvfølgelig fuldstændig urimeligt at opkræve grundskyld af noget, der ikke eksisterer.
Det er ligesom at opkræve skat eller afgifter af noget, der ikke eksisterer.
Jeg synes faktisk, at lovforslaget er skruet rigtig godt sammen, som hr. Rune Lund også var inde på, ved netop at sige, at man frem til den næste ejendomsvurdering selvfølgelig stiller det i bero.
Der sker jo nogle meget dramatiske ting ude i landet ved vores kyster, hvor huse og grunde falder i havet, og jeg vil sige, at fra SF's side mener vi ikke, at det skal være til diskussion, om man skal betale grundskyld eller ej for en grund, der ikke eksisterer.
Men det er fuldstændig klart, at der er nogle kommuner i det her land, som i langt højere grad er udfordret af, at dele af kommunen simpelt hen falder i havet.
Det er meget, meget alvorligt, og det har meget, meget store økonomiske konsekvenser.
Så gør det det ikke nemmere, når regeringen så oven i købet lænser kommunerne for milliarder med såkaldte omprioriteringsbidrag og deslige, for der burde man i højere grad kigge på, hvordan man kan kompensere nogle af de kommuner, som ligger i dele af landet, hvor der i forvejen er andre udfordringer med arbejdsløshed osv., for, at vi har nogle voldsomme klimaforandringer og andre ting, der gør, at man simpelt hen får huse og grunde, der falder i havet.
Det synes jeg vi skulle diskutere, altså hvordan vi kan kompensere kommunerne for det.
Men der er ikke nogen tvivl om, at man selvfølgelig ikke skal betale grundskyld for en grund, der ikke eksisterer.
Nu da mine kolleger også har været inde på det, vil jeg også sige, at vi fra SF's side i forbindelse med den omtalte artikel i Politiken også støtter, at vi får kigget på, at man, når der er hjemfaldspligt, selvfølgelig ikke skal betale grundskyld for en værdi, som ikke kan præmieres, eller som ikke er reel på den måde.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-10-23:
Tak for det.
Og først tak til ministeren, som jo siger, at hvis der er flertal for det i Folketinget, vil man godt være med til at ændre det fra en »kan«-ordning til en »skal«-ordning.
Der vil jeg bare spørge, om ministerens eget parti så også vil være med til det og være en del af det flertal.
For der er jo forskel.
Der kunne være et flertal uden om regeringen, og så vil ministeren gerne være med til det.
Men jeg er selvfølgelig også interesseret i og håber meget at høre, hvad Venstres holdning er, altså ministerens partis holdning til det er, om man også gerne vil være med til at finde en løsning, som gør en »kan«-ordning til en »skal«-ordning.
Så vidt jeg har kunnet høre på det, som de andre partier har sagt her i debatten, er der jo et flertal, hvis ministerens parti er med på at lave den ændring.
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-23:
Jamen det vil vi umiddelbart være indstillet på.
Altså, vi har jo lagt en linje og ønsket, at det skal være en »kan«- ordning, det var vores linje i forbindelse med afgivelse af betænkningen under den tidligere lovbehandling i Folketinget før folketingsvalget.
Jeg tror, at de eneste, der havde det synspunkt, i hvert fald ud fra de ordførertaler, som jeg har læst, var Dansk Folkeparti.
Men nu breder ønsket sig, og det ser jeg ikke nogen problemer i.
Sådan et ændringsforslag støtter vi gerne, hvis vi lige kan finde en måde at håndtere afgrænsningen af det på.
Så det er med det forbehold, men det må vi jo se på i den udvalgsbehandling, som der kommer, og der stiller Skatteministeriet sig selvfølgelig til rådighed med hensyn til at yde teknisk bistand, hvad angår afgrænsningsproblemstillingen.
Villum Christensen (LA), 2015-10-23:
Så vil jeg gøre det ganske kort og sige: Skal vi ikke lade roen falde over Folketinget denne fredag eftermiddag?
Jeg kan forstå, at det er en meget teoretisk diskussion, vi er ude i, at Enhedslisten vil gøre den bekymring, man har om kommunernes indtægter, til en mulighed for at sige, at kommunerne skal beskatte noget, der er faldet i vandet.
Så med den ro i maven vil jeg nu forlade talerstolen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-23:
Men hvis man mener, de er meget begrænsede, kunne man vel godt kompensere kommunerne for de her konsekvenser.
Specielt hvis der skulle være en Hjørringborgmester, andre nordjyske eller vestjyske borgmestre eller andre borgmestre, der nu har det her problem, så synes jeg da, at de skulle skrive til ministeren og sige: Det her er faktisk en udfordring for vores kommune.
Det er jo noget, vi ikke selv er skyld i.
Det er klimaforandringer og andre ting, der gør, at vi tilfældigvis ligger et sted, hvor vores kystlinje styrter i havet.
Så jeg synes, at ministeren skulle genoverveje det her forslag, specielt hvis det i ministeriets beregninger er i småtingsafdelingen.
Økonomisk set kunne man jo godt gøre det over for kommunerne, at man kompenserede dem efter noget lovgivning, som vi laver herinde.
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-23:
Det har fru Lisbeth Bech Poulsen fuldstændig ret i at man godt kunne, men jeg tror bare, det ville være uklogt at etablere sådan en praksis, for der er masser af lovforslag, hvor det kan få konsekvenser for nogle enkelte kommuner.
Jeg tror, det er klogt, at der er en eller anden bagatelgrænse, og så må man jo samle det sammen i kommuneregi, og når man forhandler kommunernes økonomi, håndterer man det spørgsmål.
Når der er tale om større udgifter, har vi det her DUT-princip, hvorefter kommunerne skal kompenseres.
Men jeg tror, man skal være varsom med at flytte den der bagatelgrænse og i øvrigt røre ved systemet.
Men det er fuldstændig rigtigt, at man godt kunne gøre det, hvis man ville.
Der er altså tale om – heldigvis, kan man sige – meget få huse og meget begrænsede beløb.
Det her er jo en mere generel problemstilling, som Folketinget, hvis Folketingets partier ønsker det, kan håndtere, i forbindelse med at man jo til foråret skal lave et nyt vurderingssystem for ejendomsvurderinger, hvor en række ting jo kommer i spil, også den her særskilte problemstilling.
Så min anbefaling vil være, at vi vedtager det her lovforslag og sikrer, at de husejere og sommerhusejere, der i øjeblikket er udsat for den slags uretfærdighed, kan få pengene tilbage for den grundskyld, som de har betalt, men ikke skulle have betalt den 1. januar.