runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-04-03:
Det kommer helt an på, hvilket værn det er.
For jeg synes, der skal være en balance i det her.
Vi skal ikke dæmonisere folk, der kommer fra Østeuropa; vi skal ikke dæmonisere folk, der kommer her for at arbejde; vi skal bare helt klart sige, at både EU-projektet og velfærdsstaten kræver en opbakning og en følelse af ret og rimelighed.
Det har vi vist alle sammen fået slået fast herinde.
Derfor skal der også være en tilknytning til arbejdsmarkedet, og derfor sagde jeg også helt konkret, at skatteministeren måske kunne se på, om de 9 timer ugentligt lige var i den lave ende, og om man ikke kunne få det op på et højere niveau, for det er jo en dansk vurdering, så vidt jeg har forstået de 9 timer ugentligt.
Noget helt andet konkret er jo social dumping, men der vil Venstre ikke være med, for Venstre er ligeglad med social dumping.
Der synes jeg Venstre skulle komme ind i kampen.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-03:
Jo tak.
I Enhedslisten mener vi ikke, at vi kan stemme imod et beslutningsforslag, der siger, at regeringen skal administrere i overensstemmelse med gældende dansk lov.
Den udtalelse står ved magt, og noget tyder på, at der bliver brug for at føre den ud i livet.
Vi er også enige i beslutningsforslagets kritik af regeringen for at lægge sig fladt ned, bare fordi man får en skrivelse fra Bruxelles.
Vi stemte imod dengang, og vi er stadig væk modstandere af den, men det er nu engang gældende lov, og det må man respektere, selv om man er uenig i den.
Det forhindrer os så ikke i at kæmpe for at få flertal for en anden linje.
Vi mener faktisk, at VKO's lovgivning er diskriminerende over for både danske og udenlandske statsborgere, der ikke lever op til optjeningskravet om at have haft ophold her i landet i 2 ud af 10 år.
VKO's budskab til disse mennesker er jo, at vi vil have deres skattekroner, men at de ikke kan få adgang til de samme ydelser som os andre, førend de har været her i længere tid.
VKO-lovgivningen gjorde jo heller ikke op med det problem, at EU har bestemt, at børnechecken skal udbetales, selv om børnene opholder sig i udlandet.
Det mener vi som hovedregel ikke at den skal.
Vi har derfor fremsat både et beslutningsforslag, B 50, som er til behandling under næste punkt på dagsordenen, og et lovforslag, L 160, som kommer til behandling i løbet af foråret.
Vi slår fast, at alle, der bor og betaler skat her i landet, har samme rettigheder til børnecheck, men at det er en forudsætning, at børnene opholder sig her i landet.
Fordi vi vil tvinge regeringen til at ændre kurs i denne sag.
Undskyld, jeg bruger ordet tvang, men der er noget, der tyder på, at det er det, der skal til.
Her er et beslutningsforslag ikke tilstrækkeligt.
Der skal et egentligt lovforslag til.
Både regeringen selv og en række eksperter i statsret har slået fast, at kun et lovforslag kan tvinge regeringen til at følge et folketingsflertal, hvis flertallets politik kan være i strid med EU-retten.
Så det er altså nødvendigt med et egentligt lovforslag, hvor det samtidig fremgår, at Folketinget er klar over, at det, man foretager sig, kan være i strid med EU-retten.
Men for at tvinge regeringen til det kræver det selvfølgelig, at vi kan få et flertal, og her har jeg til min store undren hørt både Venstre og Konservative sige i medierne, at de ikke vil støtte vores lovforslag, fordi vi skriver, at det kan være i strid med EU-retten.
Nu har de jo tid til at komme på bedre tanker, og det forslag er ikke til behandling her i dag.
Jeg håber virkelig, at de kommer på bedre tanker, for det er den eneste måde, hvorpå vi kan tvinge regeringen til at ændre kurs i denne sag og til at tage kampen op inden for EU for det synspunkt, at det er det danske Folketing og ikke EU, der skal bestemme reglerne for vores velfærdsydelser.
Så hvis V og K virkelig mener noget med deres udtalelse og forslag til vedtagelse, som vi fik her i salen for et par uger siden, om, at indretningen af de danske velfærdsydelser er national kompetence, må de jo bakke Enhedslisten op i det forslag, vi har fremsat.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-04-03:
Grundlæggende synes jeg jo, at det er flot, at hr. Finn Sørensen siger, at loven, som den er skrevet, må man respektere, også selv om man er uenig, og at Enhedslisten derfor vil stemme for et beslutningsforslag, der går ud på, at regeringen selvfølgelig skal følge dansk lov.
Så er sagen bare, at hvis regeringen så vælger at sige, at det er den ligeglad med, hvordan kan Enhedslisten så argumentere for, at det ikke skal have nogen form for konsekvenser?
Altså, hvordan kan Enhedslisten egentlig sige: Man har det grundlæggende synspunkt, at loven skal man respektere, også selv om man er uenig?
Det vedtager et flertal i Folketinget i givet fald så, men regeringen siger, at det sidder vi overhørig.
Hvordan kan Enhedslisten så mene, at det er ligegyldigt, at det ikke har nogen konsekvenser?
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-04-03:
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at man altid gemmer sig bag, at der er et eller andet jura.
Altså, vi er jo politikere for at have en holdning, for at stikke en linje ud for Danmark, for at vise, hvorhen vi synes det skal gå.
Det kunne også være en linje, hvor vi siger: Nu tager vi kampen op med EU på det her område.
Og der synes jeg, det er utrolig ærgerligt, at jeg ikke bare kan få et klart svar på, om man i Socialdemokratiet synes, at det her er rimeligt eller det ikke er rimeligt.
Jeg kan jo se, at hr. Jeppe Kofod, som er spidskandidat til Europa-Parlamentet for Socialdemokratiet, siger, at det ikke er rimeligt, at nogle skal kunne sende børnechecken ud af landet.
Men det synes Socialdemokraterne i Folketinget åbenbart, siden man forsvarer det.
Der synes man åbenbart det er rimeligt, at nogle med et fritidsjob 9 timer om ugen kan sende børnechecken hjem til Polen.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Det, der er tilfældet her, er, at det beslutningsforslag, vi nu behandler, jo lægger op til, at vi skal holde fast ved de gamle regler, som Europa-Kommissionen siger ikke ligger inden for forordningen; de ligger ikke inden for EU-retten.
Og det bliver vi da nødt til at forholde os til.
Så kan det da ikke nytte noget, at man stiller sig op og siger: Det er vi sådan set relativt ligeglade med; de kan sige lige så meget, de vil, det blæser vi højt og flot på.
Og derfor bliver vi nødt til at finde en anden løsning, der forholder sig til den EU-forordning og holder sig inden for EU-retten.
Og det er det, vi er i gang med i øjeblikket.
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-03:
For et par dage siden havde vi en debat, hvor fru Helle Thorning Schmidt sagde, at man vil gøre noget ved problemet omkring børnechecken, hvis det giver væsentlige økonomiske ubalancer.
Jeg hører den socialdemokratiske ordfører sige, at vi skal overholde forordningen.
Det kan man så have en holdning til om er rigtigt at gøre eller ej, men det er i hvert fald Socialdemokraternes holdning.
Skal man så ikke også overholde den ved væsentlige økonomiske ubalancer, eller er det først der, man vil prøve at ændre forordningen?
Jeg forstår ikke det der.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Der er vel to ting i det.
Det ene er, at vi selvfølgelig skal overholde EU-retten og de EU-aftaler, vi selv har skrevet under på.
Det mener jeg vi må være enige om.
Det andet er, at vi også skal holde os for øje, at det her er et spørgsmål om fri bevægelighed mellem arbejdsmarkeder og ikke fri bevægelighed mellem sociale systemer.
Og hvis det her begynder at få slagside, så det får karakter af fri bevægelighed mellem sociale systemer frem for fri bevægelighed mellem arbejdsmarkeder, så vil der jo være grund til at være rigtig bekymret og opmærksom, og så vil der være grund til at gøre en stor indsats i forhold til hele systemet. Lige nu oplever jeg bare ikke, at det meget er et spørgsmål om bevægelse mellem sociale systemer.
Jeg oplever, at fokus er på fri bevægelighed mellem arbejdsmarkeder, og der er altså nogle regler og nogle forordninger, som vi bliver nødt til at forholde os til og holde os inden for.
Men fokus er stadig på fri bevægelighed mellem arbejdsmarkeder, og det er det, der egentlig er hele ideen med EU-systemet.
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-03:
Men så står det jo også bare lysende klart, at Socialdemokraterne synes, det er helt i orden at sende børnecheck til børn, der ikke bor i Danmark, så længe det ikke giver en væsentlig økonomisk ubalance.
Og selv om det gav en væsentlig økonomisk ubalance, går jeg ud fra, at Socialdemokraterne stadig væk har den holdning, at forordningen skal overholdes – eller det behøver man måske ikke?
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Jo, vi skal overholde de internationale aftaler, vi har indgået.
Det vil sige, at vi også skal holde os inden for EU-retten og inden for den forordning – den skal overholdes.
Men derfor kan man jo godt sætte sig ned med partierne i Folketinget og se på, om der kan findes en anden vej for det her.
Og en af de ting, som er blevet foreslået som løsning, er at indeksere børnechecken, hvis den ryger uden for Danmarks grænser.
Det er måske noget, vi kan komme igennem med i EU-systemet, og derfor prøver vi ad den vej.
Det var også det, statsministeren meget klart sagde.
Vi vil gerne gå den vej, hvis det viser sig, at der er en mulighed for det.
Statsministeren har sagt: Jeg vil gerne undersøge, om der er en mulighed.
Det er jo et meget godt eksempel på en af de ting, der kan komme ud af det, men det kræver jo, at partierne i Folketinget sætter sig ned og er lidt pragmatiske og har lyst til at forhandle sig frem til en løsning på det her frem for bare at bruge det som polemik.
Lars Barfoed (KF), 2014-04-03:
Jamen jeg vil høre, om det måske var muligt at lokke hr. John Dyrby Paulsen til sådan at diskutere lidt politik.
For jeg har lagt mærke til, at hver gang man spørger hr. John Dyrby Paulsen om noget i den her sag, bliver der henvist til, hvad man mener er gældende ret og sådan noget.
Men lad os nu lige løfte os over det, for politik handler jo om at lave om på gældende ret og lave om på lovgivning – det er det, vi er her for, vi er lovgivere.
Derfor vil jeg spørge: Hvad er egentlig Socialdemokratiets politik på det her område?
Altså, min tilgang til det er jo, at det her er ved at gå for vidt.
Man kombinerer alle mulige velfærdsydelser med arbejdskraftens fri bevægelighed, og det behøver jo ikke at være sådan, at fordi man er vandrende arbejdstager, har ens familie, som bor i et andet land, krav på stort set alle de velfærdsydelser i det land, man arbejder i.
Vi kunne jo godt i fællesskab arbejde politisk i EU for at få lavet om på de her ting, så det kun var nogle få velfærdsydelser, man knyttede så snævert sammen med vandrende arbejdskraft, at medlemslandene var tvunget til at sende de her velfærdsydelser til familiemedlemmer, som bor i helt andre lande end der, hvor vedkommende arbejder, og så man som land egentlig var mere ansvarlig for de borgere, der bor i landet.
På den måde ville det også være meget lettere at kontrollere og administrere.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Jo, men det starter vel egentlig med, at vi sætter os ned og prøver at finde ud af, om vi kan finde en vej gennem de forordninger, der er i systemet.
Er det muligt at finde et eller andet, hvor vi siger, at det her kan vi egentlig godt se os selv i?
Og der mangler jeg stadig det der konstruktive indspil fra De Konservative.
Det kan jo ikke nytte noget, man stiller sig op og siger: Det der, I siger, er ikke politik.
Det, vi siger, er politik.
Og når der så ikke kan opnås enighed, beskylder man os for at være tekniske hele vejen igennem.
Jeg synes, at det, regeringen har gjort i den her sag, er at tage det meget, meget alvorligt, at Danmark havde nogle regler, som Europa-Kommissionen i april 2014 sagde ikke var i overensstemmelse med de forordninger, der gælder.
Det forsøger vi så at finde en vej igennem, og indtil videre må jeg forstå, at Konservatives holdning er, at vi bare skal se stort og flot på den henvendelse fra EU.
Der må jeg sige, at det er vi som ansvarlig regering ikke enige i, og det mener vi ikke man kan gøre.
Lars Barfoed (KF), 2014-04-03:
Jeg må konstatere, at det ikke er muligt at få hr. John Dyrby Paulsen til at diskutere politik.
Det, man får som svar, er, at vi må diskutere, hvad vi kan gøre inden for gældende regler.
Men politik er da, at vi diskuterer, om vi skal lave om på reglerne, og om det er rimeligt, at reglerne er, som de er.
Og hvis nu vi lægger til grund, at reglerne er sådan, som hr. John Dyrby Paulsen siger, og at vi ikke kan gøre det, vi gjorde, indtil regeringen lavede forvaltningen om – så må vi jo diskutere, om vi ikke synes, det ville være rimeligt lave om på reglerne. Synes vi ikke, at det i det hele taget ville være rimeligt at sige, at i EU er det sådan, at et land først og fremmest har ansvaret for de mennesker, der bor i landet – det kan også være nogle, der er kommet hertil sammen med den arbejdstager, som arbejder i landet?
Og skulle vi ikke stoppe den trafik med at sende alle mulige velfærdsydelser til den pågældende arbejdstagers familiemedlemmer, som bor i helt andre lande?
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Nu kender jeg ikke det konkrete citat fra hr. Jeppe Kofod; normalt er jeg meget enig med ham.
Men det, vi skal tilbage til, er det svar, som jeg også gav til hr. Kristian Thulesen Dahl.
Vi er meget optaget af, at vi overholder de internationale spilleregler, vi har skrevet under på, og at vi inden for den ramme finder vores vej igennem det her.
Og igen går jeg tilbage til at sige: Man må dog være lidt konstruktiv i den her debat.
Jeg ved jo, at Dansk Folkeparti har en speciel holdning til hele EU-systemet.
Det respekterer jeg, men jeg synes bare, at vi meget klart og enkelt må konstatere, at vi bliver nødt til at følge den opfordring fra Europa-Kommissionen.
Vi bliver nødt til at finde en anden vej end de regler, vi har haft tidligere.
Det er det, der er opgaven.
Og lige nu synes jeg helt ærligt, at vi står temmelig alene med den opfattelse.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-04-03:
Tak for det.
Hr. Kristian Thulesen Dahl spurgte tidligere den socialdemokratiske ordfører, om han synes, det er rimeligt, at man med et fritidsjob på 9 timer om ugen kan sende en fuld børnecheck hjem til sit hjemland, altså til børn, der aldrig nogen sinde har været i Danmark.
Og det var umådelig svært, synes jeg, at få et klart svar ud af Socialdemokratiet på spørgsmålet om, hvad man nu synes om det her, om man synes, at det er rimeligt.
Så jeg vil egentlig bare ganske stilfærdigt spørge hr. John Dyrby Paulsen, om han er enig med sit eget partis spidskandidat til Europa-Parlamentet, hr. Jeppe Kofod, som siger i en artikel: Det er ikke rimeligt, at man skal kunne sende børnechecken ud af landet.
Er ordføreren enig med sit partis spidskandidat til Europa-Parlamentet?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Men det er jo bedrøveligt, for regeringens løsningsforslag er et lovforslag, der er sendt i høring, og som inden for rammerne er en totalkapitulation, hvor man ikke vil forsvare optjeningsprincippet, og hvor man ikke har søgt at sætte andre værn op.
Man har lavet en juridisk løsning, som løser et juridisk problem, men som jo ikke indeholder et eneste værn mod, at folk med kort ophold i Danmark kan få fuld adgang til en børnecheck.
Der må jeg bare sige, at jeg da er ked af, at det også ind i Socialdemokratiet er den eneste farbare løsning, til trods for at statsministeren i hvert fald tilkendegiver, at hvis problemet bliver større, vil man gøre noget.
Derfor forstår jeg bare ikke, hvorfor man ikke vil gøre det noget nu.
Det er der jo også langt ind i Socialdemokratiets egne rækker et udtalt ønske om at man gør, og man mener, at det, der foregår nu, på ingen måde er acceptabelt.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Jamen det, der er situationen, er jo, at vi har sagt, at vi nu har sendt et lovforslag i høring, og de høringssvar har vi modtaget.
Men vi har også indkaldt partierne til forhandlinger.
Og det, jeg igen vender tilbage til, er, at det da er ærgerligt, at Venstre sætter sig ud på sidelinjen og siger: Kære regering, I må komme med de forslag, vi på en eller en måde kan tilslutte os.
Vi fik intet svar – intet svar fra Venstres ordfører.
Der var ingen svar.
Det, det vender tilbage til igen, er, at Venstre åbenbart ikke har noget konstruktivt at spille ind med i den her debat, og det ærgrer mig, for jeg tror godt, vi kunne have sat os ned og fundet en løsning på det her, som gjorde, at vi i hvert fald kunne komme et stykke ad vejen.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-04-03:
Jeg ved jo godt, at den socialdemokratiske ordfører er presset, og jeg skal spare ham for spørgsmålet om Olsenbanden og operation Daisyland, som ministeren havde problemer med tidligere.
Men jeg vil derfor driste mig til at spørge – og jeg håber på et klart svar – om ordføreren er enig med sin socialdemokratiske kollega formanden for Europa-Parlamentet, Martin Schulz, i, at selvfølgelig skal medlemslandene have ret til at overholde og indføre optjeningsprincipper for at skærme deres nationale velfærdssystem.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Må jeg ikke starte med at sige, at jeg egentlig ikke føler mig specielt presset.
Jeg hørte godt det lidt underlige spørgsmål om Olsenbanden og sammenhængen med Daisyland og det før fra hr. Engel-Schmidt.
Jeg synes nu i øvrigt, at ministeren svarede ganske udmærket på det, nemlig at dem, der mangler en plan, er Venstre.
Og det har vi jo fået demonstreret adskillige gange, sidst ved at Venstres ordfører ikke kunne nævne ét eksempel på, at Venstre havde fremlagt et forslag, der holdt sig inden for EU-forordningen.
Men tilbage til spørgsmålet.
Jeg synes, at den måde, der blev svaret på i forbindelse med den her optjeningsret, var meget nuanceret, nemlig at det, vi stræber efter, er fri bevægelighed mellem arbejdsmarkeder, ikke fri bevægelighed mellem sociale systemer.
Og hvis det er et problem, skal vi da have kigget på det, og én mulighed kunne være, at man kiggede på: Giver det mening på nogle områder at lave noget, der ligner et optjeningsprincip?
Det tror jeg man skal kigge på, men man skal bare stadig tage udgangspunkt i, at i den her sammenhæng er der kommet to domme.
Europa-Kommissionen har vurderet, at de danske regler ikke ligger inden for skiven, og derfor bliver vi nødt til at kigge på dem.
Vi er jo tilbage ved mit svar fra før, for det, hr. Lars Barfoed foreslår, er, at når vi nu ikke kan lide den forordning og nogle af dens konsekvenser, skal vi da bare lade være med at følge den, og så må vi se, om vi på lang sigt kan lave det om.
Det kan man ikke.
Som ansvarlig regering bliver man nødt til at regere i forhold til de internationale aftaler, man har indgået.
Det kan godt være, at man så på lang sigt og i andre fora kan forsøge at lave reglerne om, men det betyder jo ikke, at vi bare holdes fri af de internationale aftaler.
Det er to forskellige spor.
Jeg er ikke fuldstændig afvisende over for at forsøge at lave nogle af de her ting om i EU-systemet.
Det fritager os bare ikke for at følge reglerne, og det gør ikke, at vi kan sige til Europa-Kommissionen: Vi er sådan set relativt ligeglade med, hvad I mener, vi gør bare, hvad vi selv vil.
Det kan man ikke som ansvarlig regering.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-04-03:
Hvis vi nu antager, at det, ordføreren siger, er et hundrede procent korrekt, hvornår kan vi så i Folketinget forvente at blive præsenteret for et socialdemokratisk forslag, der vil løse problemet til alles interesse?
Jeg er jo klar over, at man beskylder os for at mangle at fremsætte konstruktive forslag, men jeg synes nu, vi har gjort vores for både at tale om mulige fradrag, udbetalingsniveauer jævnfør levestandardomkostninger osv. osv., og hver eneste gang er vi blevet hældt ned af brættet, hvilket er ganske ærgerligt.
Men i virkeligheden er problemet måske, at man i over 8 måneder har arbejdet med det her uden at finde en løsning.
Så kunne ordføreren svare mig på: Hvad mener han det optimale løsningsforslag er, og vil han være enig med mig og Venstre i, at problemernes højde og størrelse og bredde skyldes, at man har været meget lang tid om at erkende, at det her rent faktisk er et politisk problem?
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Jeg vil sige, at da vi fik den her henvendelse fra Europa-Kommissionen for et år siden, gik vi i gang med at undersøge hos vore egne jurister, topjurister, i fem forskellige ministerier: Hvor bringer det her os hen?
Konklusionen var entydig: Vi er uden for skiven i den her sammenhæng.
Så må vi jo se, om vi kan komme inden for skiven.
Derfor har de her forhandlinger også taget så lang tid, for det er ikke nemt, det medgiver jeg.
Og nu er hr. Jakob Engel-Schmidt jo ny i Folketinget, så det skal være tilgivet, at han ikke ved det, men det er ikke sådan, at man kommer ned i Folketingssalen og fremsætter forslag og så håber, at der er flertal.
Man forhandler jo først om, om man kan finde en løsning, og så går man ned i Folketingssalen og siger: Har vi en bred løsning, så stemmer vi for det.
Den her forhandling har taget temmelig lang tid, og grunden til, at den har taget temmelig lang tid, er bl.a., at Venstre ikke har været særlig konstruktiv i den her proces.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-04-03:
Nej, jeg synes nu ikke, at forhandlingerne har taget så lang tid, men det har taget lang tid at komme i gang med forhandlingerne.
Men jeg vil egentlig spørge til, at der jo i offentligheden har været lidt uenighed internt hos Socialdemokraterne.
Mange i baglandet har sagt, at de ikke kunne genkende deres parti og syntes, det var ærgerligt, at deres parti ikke tog det her problem alvorligt nok, men bare stod bag ved en radikal skatteminister, som tydeligvis ikke synes, det er et rigtigt problem.
De Radikale synes jo, det er sådan, at når man rejser fra det ene land til det andet, skal man fra dag et have udbetalt en masse sociale ydelser.
Men der har man i Socialdemokraternes bagland sagt, at det synes man faktisk ikke at Socialdemokraternes holdning burde være, og man har efterlyst, at socialdemokrater kom ud og sagde: Nej, vi vil faktisk ikke have, at der skal være denne frie rejse hen over grænserne efter sociale ydelser.
Har vi her i dag i hr. John Dyrby Paulsens tale fået den endelige vælgen side til fordel for det radikale standpunkt om, at der ikke er nogen problemer, så man nu har hældt det socialdemokratiske bagland ned ad slisken?
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Jeg har i de sidste par måneder været til en række generalforsamlinger i mine partiforeninger og min kreds, og jeg har ikke noget sted hørt en opfordring fra mit bagland til at bryde EU-retten eller at vi ikke skulle holde os inden for de forordninger.
Jeg har hørt en bekymring om, at det her ikke er et spørgsmål om arbejdskraftens fri bevægelighed mellem arbejdsmarkeder.
I den her sammenhæng har vi ikke grundlag for bare at sætte os ned og sige: Ja, vi har fået en henvendelse fra Europa-Kommissionen, den sidder vi da bare overhørig, den behøver vi ikke at tage hensyn til.
Tværtimod bliver vi jo som ansvarlig regering nødt til at agere på de henvendelser, vi får, og undersøge, hvor vi ligger henne i forhold til skiven på det her område, og undersøge, om et flertal i Folketinget vil være med til at finde nogle ansvarlige og pragmatiske løsninger.
Det mangler jeg stadig at få bekræftet.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-04-03:
Altså, det er jo to forskellige tilgange til den her problemstilling.
Og i løbet af den her debat har jeg troet, at nu havde Socialdemokraterne endegyldigt valgt side til fordel for det radikale standpunkt imod Socialdemokraternes bagland, som tydeligvis har problemer med det radikale standpunkt.
Men nu bliver jeg lidt i tvivl igen.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Men svaret bliver jo det samme, for spørgsmålet er nøjagtig det samme.
Regeringen står samlet om linjen i den her debat – punktum.
Vi er meget optaget af, at den her fri bevægelse er mellem arbejdsmarkeder, og at det ikke er en fri bevægelighed mellem sociale systemer.
Men vi er også meget optaget af, at vi overholder de internationale forpligtelser, som vi selv har skrevet under på, og derfor skal de løsninger, vi finder, være inden for den ramme, og de løsninger, vi finder, skal vi finde med et flertal i Folketinget.
Og jeg synes, det kom meget klart til udtryk i den måde, som Venstres ordfører ikke svarede på det meget konkrete spørgsmål på, han fik stillet tre gange, nemlig: Hvilke løsninger har Venstre spillet ind med?
Svaret var: Ingenting.