Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-01-12:
Og tak til ordførerne.
Baggrunden for forslaget er jo bekendt af alle.
Den barselsudligningsordning, som blev vedtaget og etableret i 2013, viste sig ikke at kunne holde til virkelighedens test.
Målgruppen var ikke afgrænset på en holdbar måde, og det skyldtes bl.a. ønsket om, at også freelancere blev omfattet af ordningen.
Men netop dette ønske resulterede i, at alt, alt for mange personer blev opkrævet et bidrag til en ordning, de ikke med nogen rimelighed burde bidrage til.
Det betød, at Beskæftigelsesministeriet sammen med ATP i efteråret 2015 blev nødt til at se på, om ordningen kunne målrettes bedre.
Samtidig vedtog et enigt Folketing at stoppe opkrævningerne til ordningen fra 2015 og i stedet lade staten afholde udgifterne til bidragene, og det vil jeg gerne kvittere for her i dag.
Det har efter regeringens opfattelse ikke været muligt at finde en hensigtsmæssig ordning som afløsning for den eksisterende ordning.
En målretning af ordningen ville bl.a. forhøje den enkeltes bidrag dramatisk fra godt 300 kr. til omkring 1.500 kr. Grunden til, at jeg ridser baggrunden op i dag, er, at uanset om man politisk mener, at der bør være en barselsudligningsordning for selvstændige erhvervsdrivende i Danmark, så kan det ikke blive den ordning, som regeringen nu foreslår afskaffet.
Den virker ikke efter hensigten, og den kommer ikke til det.
Jeg siger ikke dette for at kritisere dem, der står bag ordningen; jeg siger det i en erkendelse af, at det simpelt hen er uhyre kompliceret at tilrettelægge en sådan udligningsordning for selvstændige, hvilket også arbejdsmarkedets parter og skiftende regeringer har måttet sande igennem nu ca. 10 år, hvor man har forsøgt.
Og i lyset af dette har regeringen ikke aktuelle planer om at etablere en alternativ ordning.
Afslutningsvis vil jeg understrege, at vi ikke med dette lovforslag ændrer på selvstændiges ret til barselsdagpenge på de ca. 115 kr. i timen.
Det, der ændres på, er de selvstændiges forpligtelse til at udligne barselsudgifterne for hinanden i spændet mellem de 115 kr. og ca. 167 kr. i timen.
Derfor er det spørgsmålet om, hvorvidt den antidiskriminationstænkning, der ligger bag barselsudligningsordninger for lønmodtagere, en antidiskriminationstænkning, der er bygget op over, at vi ikke ønsker, at erhverv målrettet går efter at ansætte mænd for at slippe for barselsudligningsomkostningerne – dem har vi håndteret for lønmodtagere – er grundlæggende forkert.
Hele det hensyn og den grundtænkning, der ligger i de her konstruktioner, har jo ikke rigtig nogen mening for selvstændige, der selv beslutter, hvad de vil beskæftige sig med, og om de vil være selvstændige.
Og derfor er spørgsmålet, om ikke det grundlæggende er en forkert tænkning, at det er andre selvstændige, der skal finansiere det der lønspænd eller indtjeningsspænd for selvstændige.
Vi har lavet masser af kalkulationer i denne regering om det, men alle de kalkulationer, vi har lavet, har altså vist, kan vi sige, at jo tættere, man kommer på en meningsfuld afgrænsning af de selvstændige, jo dyrere bliver det, og jo mere koncentrerer man sig om en gruppe af virksomheder, som ikke ønsker at være omfattet af ordningen.
Med de ord ser jeg frem til det videre arbejde i Beskæftigelsesudvalget.