runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Må jeg ikke sige til hr. Jesper Petersen, som nu henviser til, hvordan skattelettelserne i 2004 og 2007 var fordelt, at ja, det er sådan, at forudsætningen for, at man kan se sine skattelettelser, er, at man betaler skat.
Det vil altid være sådan, at hvis man sætter skatter ned, vil den sidste tiendedel jo ikke i kroner og øre få ret meget ud af det, fordi de heller ikke betaler ret meget i skat.
Jeg fastholder fuldt ud det, jeg sagde før om skattelettelserne i 2004 og 2007, nemlig at de har en profil, hvor de kommer ganske almindelige danske skatteydere til gode i form af beskæftigelsesfradrag og i form af en lavere mellemskat.
Så vil jeg sige, at ja, skattelettelserne i 2007 var finansierede – det bliver en repetition – og både regeringen og oppositionen, her altså Socialdemokratiet, regnede med de penge.
Regeringen gav målrettede skattelettelser, og oppositionen fremlagde et finanslovforslag, hvor man brugte de samme penge – de samme penge – på at øge de offentlige udgifter.
Begge dele var vel finansierede.
Men det vil så være en alt for hurtig og alt for forkert hovedregning, for det er jo ikke de forudsætninger, vi gør os.
De forudsætninger, vi gør os, er der i øvrigt historisk belæg for, for vi er jo ikke de første, der har afkortet dagpengeperioden.
Det gjorde den tidligere socialdemokratiske regering også og med den effekt, at det opsving, man ellers så omkring det femte år for, hvornår folk så kom i beskæftigelse, mirakuløst blev rykket frem til omkring det fjerde år.
Og det er sådan set vores ambition at gentage det.
Det er også derfor, at den her beslutning træffes nu og fases ind, sådan at de første, der mærker en mulig effekt af den her periodeafgrænsning, vil gøre det i sommeren 2013, hvor vi bør være fri af krisen, og hvor vi bør være tilbage i det scenarie, som oppositionen jo også taler om her i dag, nemlig de langsigtede udfordringer, der handler om, at vi mangler hænder på det danske arbejdsmarked.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-06-02:
Så det, statsministeren siger, er, at vi ikke kan regne med de ting, der står i de lovforslag, der kommer fra regeringen, at de ting, man skriver i bemærkningerne, er noget vrøvl, fuldstændig forkert, og at vi ikke skal tage det alvorligt.
Så mit spørgsmål til statsministeren er: Er pointen, at befolkningen og Folketingets medlemmer ikke kan regne med de ting, regeringen selv skriver i sine lovforslag?
Er det det, vi hører statsministeren sige?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Det siger sig selv.
Hele formålet med den øvelse er jo ikke at ekspedere folk over på kontanthjælp.
Hele formålet med den øvelse er at sørge for, at arbejdsløs er man så kort en periode som overhovedet muligt.
Vi kan se, at efter den krise, vi nu er godt på vej ud af, og som vi kommer igennem med en lavere arbejdsløshed end det, vi havde frygtet, vil vi vende tilbage til et Danmark, hvor vi på ny er udfordret af, at der forsvinder flere fra arbejdsmarkedet end dem, der kommer ind på arbejdsmarkedet, hvor vi kommer til at mangle hænder, hvor vi derfor også kan skabe job til mennesker, og hvor folk ikke behøver at gå og være arbejdsløse i 4 år for at komme i beskæftigelse igen.
Det er dem med de laveste indkomster, og det er folk, der lever på kanten af samfundet, som for alvor bliver klemt og kommer ud at hænge, hvis ikke vi har orden i vores økonomi.
Hvis ikke vi sørger for at få balance og sørger for, at indtægter og udgifter kommer til at passe bedre til hinanden, så vil vi se – vi kan se det i en række andre lande – at man bliver straffet ved kasse et, så vil vi i en årrække komme til at gå og betale skattepenge til renter i stedet for at investere dem i børnehaver eller i uddannelsessystemet, og hvem kommer til at betale prisen for det i sådan en fremtid?
Det er da de svage, det er da de udsatte.
Yildiz Akdogan (S), 2010-06-02:
Som sædvanlig talte statsministeren udenom.
Jeg kan ikke forstå, hvordan det kan være, at statsministeren synes, at det er rimeligt og afbalanceret, at det er familier med et handicappet barn, der skal betale den højeste pris.
Hvorfor er det, at det lige præcis er den her gruppe, det skal gå ud over?
Er det rimeligt?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Men det er da heller ikke lige præcis den gruppe, der skal betale.
Det er jo en bred vifte af initiativer, hvor vi ikke skubber nogen grupper foran os, men hvor vi beder alle danskere om hver især at være med til at samle den her regning op, fordi alternativet er så skræmmende.
Det vil man slet ikke tale om, det lader man være usagt.
Julie Rademacher (S), 2010-06-02:
Hvis vi ikke får orden i vores økonomi – siger statsministeren.
Vi har hørt om de ufinansierede skattelettelser og regningen.
Belæringer og forkludringer, ja, forkludrede forklaringer, alt muligt skal man høre på.
Økonomisk ansvarlighed gør statsministeren sig til fortaler for.
Derfor mener jeg også, at det ville være et relevant spørgsmål at stille statsministeren, om det er korrekt, som den prominente HA-rocker Brian Sandberg siger i bogen »Gangster«, at statsministeren, hr. Lars Løkke Rasmussen, roste Stein Bagger for at være et økonomisk geni.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Jeg må altså sige, at jeg synes, at det er en mageløs fejring af det høje debatniveau i Socialdemokratiet, at man nu trækker en efter mine oplysninger fængslet, drabssigtet rocker ind i den politiske debat og åbenbart vil opstille sådan et: Hvem har ret her?
Er det statsministeren eller en drabssigtet rocker?
Jeg kunne simpelt hen ikke drømme om at bevæge mig ned på det niveau, som tegner Socialdemokratiet.
Julie Rademacher (S), 2010-06-02:
Nu er det jo sådan set statsministeren, der omgikkes disse mennesker.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig så opfølgende at få at vide, om statsministeren mener, at Brian Sandberg taler usandt.
Eller er det korrekt, som Brian Sandberg udtaler, at statsministeren, tidligere finansminister – i øvrigt på det tidspunkt – har sagt og udtrykt, at Stein Bagger var et økonomisk geni?
Det er et relativt simpelt spørgsmål, man kan svare ja eller nej til.
Har statsministeren udtalt dette, eller taler Brian Sandberg usandt?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Altså, jeg håber da, at Socialdemokratiets formand på et eller andet tidspunkt har sin værdighed i behold og får irettesat dem, der nu taler fra bageste række her.
Det er ikke, fordi jeg har nogen problemer med det i sin substans, overhovedet.
Jeg omgås heller ikke rockere.
Men altså, hvad er det så for en præcedens, vi skaber?
Er det sådan, at alle mulige voldsdømte, drabsdømte, voldtægtsforbrydere og alle mulige andre, der sidder rundtomkring i landets fængsler, kan skrive læserbreve med løsagtige påstande, og så skal jeg stå her og svare på det?
Det er jo da helt urimeligt.
Jeg kan give den garanti som formand for mit eget parti Venstre, at uanset hvem der sidder i den der stol efter næste folketingsvalg, vil vi aldrig nogen sinde trække den politiske debat ned på så lavt et niveau som det, vi ser her.
Jesper Petersen (SF), 2010-06-02:
Jeg vil gerne bringe diskussionen tilbage til skattepolitikken, og jeg vil starte med en rettelse.
Statsministeren har flere gange sagt, at de skattelettelser, man gav tidligere, i modsætning til dem, man lige har givet nu, hvor alle vist er enige om, at de er pilskævt fordelt, var givet til mellemindkomsterne.
Og det er jo altså forkert.
Det er jo sådan, at med den skattelettelse, der blev gennemført i 2007, fik de nederste 10 pct. i indkomstgrupperne 70 kr. i skattelettelse, og de øverste 10 pct. fik 5.300 kr. i gennemsnit.
Der er jo da noget af en forskel, og billedet er lidt det samme med den skattereform, man senest har lavet.
Det er en meget, meget socialt skæv fordeling, og det er jo det gennemgående i regeringens skattepolitik.
Det, jeg så vil spørge om, er det her med finansieringen af de skattelettelser, der er givet, for statsministeren forsøgte at snakke udenom, da hr. Villy Søvndal spurgte om det for lidt siden.
Der er jo i dag en professor, der har sagt, at oppositionen har ret i, at skattelettelserne fra 2004 og 2007 er ufinansierede.
Tager den her økonomiprofessor fuldstændig fejl?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Jeg ville da ønske, at vi havde været krisen foruden, jeg ville da synes, det var rarere, at vi ikke var ude i den her genopretningsøvelse oven på en succesrig krisehåndtering, hvor vi har holdt arbejdsløsheden lavere end det, man kunne frygte.
Det er da ikke sjovt.
Det er nødvendigt.
Når vi igennem det, er vi jo tilbage på kurs, og så vil det jo være sådan, at man hvert år, når man laver finanslov, forhåbentlig kan vende tilbage til det, der er en mere spændende øvelse, nemlig at tage stilling til år for år, hvor vi eventuelt kan bruge nogle flere penge.
Og jeg vil da ikke stå her og sige, at nogle af de tiltag, vi har lavet her, kunne vi aldrig drømme om at komme tilbage og lave om på, i den gode retning – det vil jeg da ikke stå og sige at vi ikke vil.
Men det er klart, at det, vi laver med f.eks. børnechecken, jo alt andet lige, som det hedder med et frygteligt ord, har den karakter, at vi så nu laver et nyt børnepengesystem, et nyt børnechecksystem, og så gælder det jo, indtil vi måtte vælge at lave det om.
Det er i øvrigt stadig væk et rimelig fint system, og nu bliver det faset ind på en sådan måde, at de mennesker, der har fået børnene og indrettet sig i tillid til de børnecheck, vi giver, får god tid til at tilpasse sig det nye system i.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-02:
Dagen har jo vist, at der er en hel kø af valgløfter, som er blevet brudt.
Den daværende beskæftigelsesminister, Claus Hjort Frederiksen, sagde til Ritzaus Bureau den 31. maj 2007: Vi rører ikke ved dagpengeperioden.
Nu bliver dagpengeperioden for arbejdsløse så helt uacceptabelt skåret ned fra 4 til 2 år.
Selv en elev i 5. klasse kan jo se, at det er et brudt valgløfte.
Danmark står så i en krise, og vi mister 10.000 arbejdspladser.
For at vi kan klare os i fremtiden, er det vigtigt med både efteruddannelse og uddannelse; der er brug for ny kreativitet, ny viden.
Og hvad gør regeringen så?
Den skærer ned på voksen- og efteruddannelse med 914 mio. kr. næste år.
Det bliver til knap 3 mia. kr., man sparer på voksen- og efteruddannelse i løbet af de kommende 3 år.
Jeg mener, at Dansk Folkeparti og regeringen her er ved at forringe Danmarks muligheder for at komme ud af krisen ved at undergrave de her efteruddannelsesmuligheder, og jeg vil gerne spørge statsministeren, hvad han mener.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Det, der ville være socialt skævt, var at svigte sit ansvar for at føre en økonomisk politik, der gør, at Danmark hurtigst muligt kan komme på fode igen, få vækst og velstandsfremgang, komme til at stå stærkt i den internationale konkurrence, så vi kan trække arbejdspladser til Danmark.
Det er det, det handler om.
Konsekvenserne af, at man falder ud af dagpengesystemet, vil være de samme, som før vi lavede dagpengereformen, nemlig at man så har mulighed for at få kontanthjælp.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-06-02:
Statsministeren sagde tidligere på dagen, at når man sætter skatten ned, vil det altid være sådan, at dem, der tjener mest, også får mest ud af det.
Det er et citat fra statsministeren.
Det ville vel have været sådan, at hvis man i stedet for at fjerne mellemskatten, havde ændret mellemskatten, sådan at dem med en indkomst under 1 mio. kr. fik den fjernet og dem med en indkomst over 1 mio. kr. fortsat skulle betale mellemskat,
så ville bankdirektøren ikke have fået den store skattelettelse.
Så ville bankdirektørerne, der har de store lønninger, have fået en skattelettelse på omkring 40.000 kr. i stedet for 400.000 kr.
Statsministeren må være enig i, at sådan kunne det være gjort.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Men hvis man vil det og har flertal for det, kan man selvfølgelig godt gøre det.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-06-02:
Nu har det jo ikke noget med fantasi at gøre.
Nu drejer det sig altså om, hvordan det ville være i virkeligheden, hvis man havde gjort det på den måde, og statsministeren bekræfter altså, at man kunne have gjort det sådan.
Så ville det jo i hvert fald have betydet, at man nu ikke skulle være så hård ved folk, der er uden arbejde, folk, som er i uddannelse, og folk, der er på andre ordninger.
Man ville ikke have været så hård ved dem, hvis man havde valgt den model.
Man har altså ladet de højestlønnede få skattelettelser, og de lavestlønnede betaler regningen.
Det er jo altså virkeligheden.
Når man taler om, at der er en underfinansiering, er der jo ikke nogen som helst tvivl om, ifølge regeringens egne papirer, at der er en underfinansiering i 2010, 2011 og 2012, der ligger i størrelsesordenen 26 mia. kr.
Det står ganske præcist i den aftale, der blev lavet med forårspakke 2.0.
Der er vel ikke nogen som helst tvivl om, at sådan er det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Først vil jeg sige nej til det første spørgsmål.
For hvis man ikke havde lavet den skatteaftale sidste år, ville vi have stået et andet sted, og hvis vi havde stået et andet sted, ville det have været et værre sted.
For den aftale, vi lavede sidste år, hvor vi fuldt finansieret beskatter mere af det, vi vil have mindre af – forurening, energi, cigaretter og usunde fødevarer – og beskatter mindre af det, vi vil have mere af, nemlig arbejde, virkelyst og foretagsomhed, er en pakke, som gør Danmark rigere.
Det er en pakke, der gør Danmark rigere, og derfor ville det da have været en dårlig idé ikke at have lavet den.
For så var det altså ikke kun 12 minutter mere, vi skulle ud at arbejde.
, og når man tænker på de besværligheder, der kan være ved at løfte det der med, at vi skal arbejde 1 time mere om ugen, så synes jeg da, at det er fint, at vi ikke gør den udfordring større, end den allerede er.
Hvad angår tallene, gav jeg dem faktisk før, og jeg vil tro, at de også kan oversendes skriftligt.
De viser, at der er et positivt bidrag fra skatteaftalen med genopretningspakken både i 2012 og 2013.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-02:
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om der er en kvote for, hvor mange forligsbrud man vil begå i hver folketingsperiode, for i september måned 2002 indkaldte regeringen til forhandlinger om en opfølgning på den tredje fase af arbejdsmarkedsreformen.
Forligspartierne var Det Radikale Venstre, det var Socialdemokratiet, og det var Venstre og Konservative.
Vi satte os sammen og lavede aftalen »Flere i arbejde«.
Det var helt klart ting, som vi skrev under på...
Jeg gentager lige, at i »Flere i arbejde«, som fire partier indgik aftale om, og som Dansk Folkeparti efterfølgende tilsluttede sig, afhandlede man spørgsmålet omkring skolepraktikydelsen og produktionsskoleydelsen.
Det har regeringen jo skrevet under på.
Og i alle svar, der er givet til de fire partier, kaldes vi forligskredsen.
Hvordan kan så være, at man laver en anden aftale nu om at forringe selv samme ydelser, når man har indgået forlig?
Når jeg spørger om en kvote, så tænker jeg bare på, hvad man så kan finde på i den næste periode, hvis det er sådan, at man bare kan bryde de forlig, man har indgået og skrevet under på.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Jeg kan sige helt principielt, idet jeg jo helt ærligt også må sige, at jeg ikke vil kunne redegøre for en hvilken som helst detalje af regeringens genopretningsplan og de lovforslag, der flyder af den ned på paragraf- eller betænkningsniveau, at man kan sige helt overordnet, at regeringen selvfølgelig står ved de forligsaftaler, vi har.
Det er regeringens tilgang.
Og med det i baghovedet kæmper vi i øvrigt en hård kamp for at komme igennem med så meget af vores politik som overhovedet muligt, også i en situation, der er svær, ved at oppositionen på et tidspunkt, hvor alle egentlig burde trække i arbejdstøjet og sige: Danmark er i en vanskelig situation, vi er kommet bedre igennem end mange andre lande i Europa, skulle vi nu ikke hjælpe hinanden med at komme fri af det her på en ordentlig måde, melder sig ud og er gået i ren valgkampsmode og laver valgkampsbrochurer i stedet for konkrete politiske forslag.
Vi har stadig væk det synspunkt, at vi respekterer vores forlig, men vi kæmper så altså for at få det maksimale af vores politik igennem, og det gør vi også på området her.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-02:
Vi vedstår til fulde den aftale om flere i arbejde, og det forstår jeg så også at regeringen vil.
Det betyder, at der er en række af de elementer, som regeringen har foreslået i sin genopretningsplan, som man ikke kan gennemføre, medmindre man snakker med bl.a. os om, hvordan man skal gennemføre det.
Det håber jeg så at statsministeren vil leve op til.
Jeg forstår også, at det jo er et stort problem, og derfor vil jeg godt høre lidt om konsekvenserne.
Regeringen siger jo selv i forhold til L 222 og L 224, som skal førstebehandles på fredag, at det er flere tusinde mennesker, der mister deres dagpengeret.
Hvad skal de mennesker leve af?
Hvad skal de mennesker leve af, når regeringen presser dem ud af arbejdsmarkedet?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Må jeg ikke sige, at jeg før svarede helt principielt og helt overordnet på, hvad regeringens tilgang til spørgsmålet om, hvad et forlig er.
Det er jo så i øvrigt en dialog, der kan folde sig ud mellem de ministre, der har de konkrete lovforslag, og oppositionen, hvor oppositionen mener der må være nogle forligsmæssige bindinger.
I det kan jo ikke læses nogen garanti for, at regeringen så i alle situationer vil være enige med Socialdemokratiet eller andre om, hvordan man nu afgør de her spørgsmål om forlig eller ikke forlig.
Men vores tilgang er naturligvis, at vi respekterer de aftaler, vi har indgået.
Må jeg så ikke helt generelt sige, at det, danskerne skal leve af – også dem i a-kasse – er arbejde og beskæftigelse. Det skal vi have igen, og det er sådan set det, hele den her debat i dag har handlet om: Vi ramte krisen på et tidspunkt, hvor vi havde en historisk høj beskæftigelse i Danmark og en historisk lav arbejdsløshed, hvor vi havde afdraget gæld, hvor vi havde overhørt alle ønsker om at bruge mere og mere og mere, og hvor vi derfor også havde råd til at lave en offensiv krisestyring, der gør, at vi nu kommer fri af krisen med en markant lavere arbejdsløshed end det, vi frygtede, med et arbejdsløshedsniveau, som fremkalder misundelse i resten af Europa, og med et behov for at konsolidere sig, som også fremkalder misundelse i alle de lande, hvor man skærer de offentlige lønninger ned, i alle de lande, hvor man nærmest omkalfatrer sine samfund, fordi krisen i den grad har fjernet benene under dem.
Det er ikke situationen herhjemme.
Det gør ikke, at det er let, men det gør det nødvendigt.
Ved at samle den her kriseregning op effektivt, kontant, realistisk, og konkret – også selv om det er svært – skaber vi forudsætningerne for, at vi på ny kan komme ind på et spor, der er præget af fremgang og vækst og jobskabelse, og hvor folk ikke skal frygte, at de bliver kastet ud i arbejdsløshed, og hvor folk kan regne med, at bliver de arbejdsløse, er der også mulighed for at få et nyt job, og hvor man derfor ikke skal gå rundt på dagpenge i 2 år, før man kommer i beskæftigelse igen.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-06-02:
Jeg er selvfølgelig meget glad for, at ordføreren siger, at det er et samfundsproblem.
Så undrer jeg mig lidt over noget andet.
Der er jo en lang række andre sygdomme i Danmark, som man også godt kunne forebygge.
Der er mange sygdomme i Danmark, som kunne forebygges, hvis vi gjorde noget bedre og var bedre til at oplyse.
Alligevel er det ikke sådan, at vi går ind og lægger brugerbetaling på de områder, ligesom man nu gør med fertilitetsbehandling.
Man rammer de rigtig, rigtig mange mennesker, som i fremtiden står over for problemer, når de skal have børn.
Er der andre områder, hvor De Konservative ser at det er helt o.k. at lægge brugerbetaling på, fordi en sygdom kan forebygges?
Skal vi forvente et forslag om, at der bliver brugerbetaling på alkoholbehandling, stofmisbrugsbehandling eller i forbindelse med folk, der tager på skiferie og kommer til skade med knæene?
Eller hvor skal vi ellers lægge brugerbetaling ind i det danske sundhedsvæsen, når man nu har taget ét område ud og sagt, at det er o.k. her?
Christian H. Hansen (UFG), 2010-06-02:
Jeg kan så forstå, at man ikke ønsker at give en jobgaranti.
Kan statsministeren så forklare, hvad der vil ske personer, som er ledige efter 2 år?
Hvad vil konsekvenserne for dem og deres familier – det kan være familier, der har hus eller andre ting – være?
Vil de ikke være, at de her familier bliver trukket fuldstændig ned i sølet, og er det, regeringen har foretaget sig her, derfor ikke socialt meget skævt?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
I et åbent samfund som det danske kan der jo ikke gives jobgarantier.
Der kan man føre en økonomisk politik, som fremmer vækst, beskæftigelse og velstand og dermed jobmuligheder.
Det er sådan en politik, regeringen fører, og det er også derfor, vi tager ubehageligheden ved at åbne den her rudekuvert, som ligger til os efter en succesrig krisestyring, og få den regning høvlet af med det samme.
Så er det i øvrigt helt rigtigt observeret, at når vi sætter dagpengeperioden ned til 2 år, er det, fordi vi ikke synes, vi skal leve i et samfund, hvor man skal gå arbejdsløs længere end det.
Altså, en arbejdsløs er en for mange, en dag som arbejdsløs er i princippet en dag for mange, og derfor skal vi have et effektivt dagpengesystem og en effektiv arbejdsmarkedspolitik, der sørger for, at folk kommer tilbage i beskæftigelse.
Jeg mener, at den bedste måde at sikre, at vi kommer ordentlig fri af krisen med orden i tingene, så vi kan få sat en vækstdagsorden, er at have styr på økonomien, så vi som en lille, åben økonomi ikke løber risikoen for, at der bliver spekuleret mod vores krone eller vi pludselig får nogle rentehop, som påvirker boligejerne og virksomhedernes muligheder for at låne og forrente nye investeringer og skabe nye arbejdspladser.
Det er det, jeg mener.
Når man mener det, må man altså også tage ansvaret for at finde pengene.
Og jeg har ikke det privilegium, som spørgeren har, nemlig at kunne lade, som om det hele bare går væk, hvis man udgiver en flot firefarvet publikation.
Det har jeg ikke.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-02:
Hvis der her hentydes til Socialdemokratiet og SF's plan, vil jeg sige, at den jo er fuldt finansieret, og den indeholder bl.a. 400 mio. kr. ekstra til voksen- og efteruddannelse.
Det, der er tale om her, er jo, at regeringen ikke vil tage initiativer til at skabe nye job – der skal fyres 8.000 i kommunerne på grund af nulvæksten – og man vil i det hele taget gøre nogle ting, der medfører færre job i samfundet.
Og man vil så heller ikke sætte efteruddannelse i gang, men man vil forringe den efteruddannelse, som allerede eksisterer i dag, ved f.eks. at sætte voksen- og efteruddannelsesgodtgørelsen ned fra dagpengeniveauet til 80 pct. af dagpengeniveauet.
Det betyder mindre uddannelse.
Kan statsministeren ikke få øje på, at der her er tale om, at den dårlige cirkel, den nedadgående spiral, forstærkes af regeringen, sådan at det i virkeligheden uddyber krisen?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
En dårlig cirkel, en nedadgående spiral – det er sådan en, man får, hvis man lever for lånte penge og reaktionen så bliver, at man siger: Lad os fortsætte med det, lad os da skynde os at låne nogle flere.
Det er en dårlig nedadgående spiral, og det er desværre det, som Socialdemokratiet og SF foreslår i den ikkefinansierede plan, der er lagt frem, som opererer med mere gældsstiftelse og større udgifter til renter de kommende år.
Sådan er det desværre.
Jeg har ikke det privilegium at kunne lede landet med den type overskrifter.
Vi må tage ansvaret for at træffe også de alvorlige beslutninger.
Og man kunne jo helt retorisk spørge: Hvis ikke det var nødvendigt, hvorfor skulle vi så gøre det?
Hvis vi kunne styre Danmark helt fri er det her ved at udgive en flot firefarvet regeringspublikation med en smart overskrift, hvorfor søren da så have al den her ballade med at prøve at forklare alle danskere, at vi godt ved, at det gør lidt ondt, men at vi er nødt til at samle den her regning op?