runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-01:
Hvis jeg skal være lidt drilsk, kan jeg jo bare sige: Ja.
For det gør man.
Det er også det, der er så godt ved statistik eller spørgeundersøgelser, ikke?
Man kan stille spørgsmålene på en bestemt måde, så man får de svar, man gerne vil have.
Det er simpelt hen så dejligt, der er ikke noget bedre.
Og hvis man er rigtig dygtig til det – jeg ved ikke, om ordføreren for SF har set »Javel, hr. minister«, men der er der sådan et knaldgodt eksempel på det – så kan man få folk til at svare på den måde, man gerne vil have.
Det er det, undersøgelser nogle gange kan bruges til; så kan man bekræfte eller afkræfte det, man selv synes.
Det er det sådan lidt kvikke svar.
Jeg synes, det er et problem, hvis man laver det samme og ikke får det samme i løn.
Hvis man er mand, man er kvinde og står og laver præcis det samme, så skal man selvfølgelig også have det samme i løn.
Det giver sig selv, selvfølgelig skal man det.
Men jeg synes også, man forenkler debatten, når man tror, at to kontoransatte altid laver det samme, for det gør de ikke, og det tror jeg også ordføreren ved.
Det er det samme, når man har to sygeplejersker på et sygehus; de kan rent faktisk også lave noget forskelligt.
Nu er det så det offentlige, og der har man valgt at lægge folk ind i lønrammer, så de altid tjener det samme.
Sådan fungerer det altså ikke på det private arbejdsmarked, for der forhandler folk tit selv deres løn, medmindre der ligger en eller anden fastlagt overenskomst.
Og det er nok derfor, der måske er en forskel.
Men hundrede procent sikker på det kan jeg jo ikke være.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-04-01:
Nu har ordføreren flere gange stået med den her lange, lange indkøbsseddel, eller hvad det nu er, og har sagt, at det er alle de her ting, man skal dokumentere.
Vi har jo i dag Detektor – så man kan bare rejse det og få den påstand undersøgt.
Og det vil jeg rigtig gerne have gjort for at se, om det er rigtigt, når ministeren gentagne gange står og siger, at man med det her lovforslag lægger op til en regelforenkling.
Så jeg kunne godt tænke mig lige kort at spørge: Mener ordføreren, at det er et problem, at mænd og kvinder ikke får samme løn?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-04-01:
Hvis forudsætningen for det spørgsmål er, at der ikke er alle mulige andre bagvedliggende årsager til, at de ikke får samme løn, så vil jeg sige, at jeg også mener, det er et problem, at to mænd ikke får samme løn, altså hvis ikke der er en årsag til, at de ikke får samme løn.
Altså, hvis jeg får mindre i løn end en anden medarbejder, der udfører det samme som mig, er lige så dygtig som mig, har lige så meget erfaring som mig, så synes jeg, det er et problem, uanset om den anden medarbejder er en mand eller en kvinde.
Så selvfølgelig er det et problem, når nogle medarbejdere ikke får den løn, de burde få, for det arbejde, de udfører – uanset om de er mænd eller kvinder.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-04-01:
Hvis nu vi holder os til, at det er mænd og kvinder, altså at det er den forskel, vi snakker om, og hvis ordføreren er enig i, at det kan være et problem, hvis ikke de får samme løn for det arbejde, de laver, som er ens, hvad har Det Konservative Folkeparti så tænkt sig at gøre ved det?
Altså, har I nogle helt konkrete ideer til, hvad man kan gøre, ud over at vi bare skal bevare status quo?
Hvad for nogle konkrete ideer har partiet?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-04-01:
Jeg tror, der skal meget og noget helt andet til for at lave ligeløn mellem mænd og kvinder.
F.eks. ved vi jo godt, at kvinder har en lidt anden tilgang til det her med lønforhandlinger end mænd, og det kunne man måske hjælpe kvinderne med.
Det tror jeg kunne gøre rigtig meget andet og mere, end det her kan.
Og det, der også er at sige til det, er, at det statistiske grundlag, som det hedder, på den enkelte virksomhed med tre medarbejdere er meget, meget usikkert, for en enkelt faktor, der spiller ind for en enkelt medarbejder, kan gøre et kæmpestort udsving i den statistik på den enkelte virksomhed, hvorimod det er sådan, at hvis man er oppe på et noget højere plan, kan de udsving nemmere jævnes ud.
Christian Juhl (EL), 2014-04-01:
Mange tak.
Jeg ved ikke, om ordføreren kender begrebet klassekamp eller for den sags skyld klasseinteresser.
Det er noget, der er ude i virkeligheden, også på arbejdspladserne.
Nogle gange har arbejdere og arbejdsgivere fælles interesser, andre gange har de modsatrettede interesser.
F.eks. er der lidt forskel på, om man synes, at lønnen skal være høj eller lav.
En arbejdsgiver har en tendens til at synes, at den skal være sådan rimelig lav,
og arbejderen synes måske, at den skal være højere.
Der vil jeg høre, om ordføreren vil give et svar på, om hun synes, at det er en fordel eller en ulempe for de ansatte, hvis man har en kultur, hvor man hemmeligholder sin løn.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-04-01:
Nu håber jeg først og fremmest ikke, at vi skal til at indføre en klassekamp mellem mænd og kvinder, for så får vi [Lydudfald]
... ligestilling i det her land.
Så må jeg advare mod sammenligningen med klassekamp.
Det ville dog være grusomt.
Jeg vil i hvert fald nødig føre klassekamp mod det modsatte køn.
Er det så en fordel eller ulempe?
Altså, jeg vil betragte det som en betydelig fordel, når jeg engang kommer derud, hvor man kan få lov til ikke at have sin løn stående på internettet, at jeg ikke behøver at dele den information med min nabo eller min kollega.
Så længe vi sikrer den anonymitet, giver vi faktisk medarbejderne mulighed for selv at vælge.
Det må være en fordel.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-04-01:
Jo, det er det sikkert.
Men jeg synes, at det, der er vigtigt at holde fast i her, er den overordnede problemstilling.
Og jeg synes, at det ikke at være for det her forslag, når det gælder de øvrige virksomheder, sådan lidt er at køre ned ad en blindgyde for få en undskyldning for at slå automatpiloten til.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-04-01:
Nu nævnte jeg f.eks. lige, at det her redskab kunne bruges i en anden form og med 5-årige intervaller.
Jeg nævnte også tidligere, at vi ved, at noget af det, kvinder generelt har sværere ved end mænd, er det her med forhandlingssituationen.
Så der kan man jo gå ind og bidrage, altså ved at hjælpe kvinderne med, hvad det er for nogle redskaber, man skal bruge i den situation.
Så tror jeg faktisk også helt overordnet på, at hvis nu vi kunne være meget bedre til herinde fra Christiansborgs side at holde op med at bruge de her kasser og hele tiden sætte mænd og kvinder i hver deres kasse, så kunne det jo også være, at man holdt op med at have den tilgang til tingene i resten af samfundet.
Og hvis ikke det kunne, så kunne vi da i det mindste gå foran herinde.
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-01:
Jeg vil godt sige, at når man sidder ude på en arbejdsplads og man har den samme stillingsbetegnelse, behøver lønnen jo ikke nødvendigvis at være ens, for man kan godt lave nogle forskellige ting, selv om jobbetegnelsen er den samme.
Jeg brugte to kontorassistenter som eksempel, men vi kan også bare tage to, der går med 200 aviser, to, der har en avisrute, nogenlunde samme distance, nogenlunde samme antal.
Den ene er 1 time om at knalde alle de her aviser ind i postkasser, og den anden er 3 timer om det.
Nej, ikke i min bog, det gør man ikke.
Man får den samme afregning, fordi det er akkord, men man tjener jo ikke det samme i timen.
Så hvordan kan man bruge det til noget som helst?
Når det drejer sig om det løngab, som vi har, der er uforklarligt, vil det være rigtig godt at finde en forklaring på det, men det har vi forsøgt i rigtig mange år, og jeg ved ikke, hvordan vi skal finde forklaringen.
Men jeg tvivler på, at det at presse en masse virksomheder til at lave statistik på noget på DISCO-koder, hvor man altså har den samme jobbetegnelse, men ikke nødvendigvis laver det samme, skulle hjælpe noget som helst.
Merete Riisager (LA), 2014-04-01:
Jeg vil spørge fru Liv Holm Andersen: Er der overhovedet ikke noget, som Det Radikale Venstre vil afstå fra at snage i?
Eller med andre ord, kan ordføreren se en værdi i, at løn er noget, der aftales mellem en medarbejder og en arbejdsgiver, og at det så er deres private opgave at gøre det, og at det sådan set ikke angår fru Liv Holm Andersen eller andre, hvad den aftale går ud på?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-04-01:
Men man svarer udenom, for lønstatistik bruges på den enkelte arbejdsplads – det har vi jo allerede.
Og det, der undrer mig meget, er: Hvad er forskellen på en virksomhed, hvor der er 35 ansatte, og en, hvor der er 10 ansatte?
Så som udgangspunkt skal vi vel ned, hvor der er få mennesker ansat, fordi det er den eneste måde, vi kan lave ligeløn på mellem mænd og kvinder på.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-04-01:
Om der overhovedet er noget, som Radikale Venstre vil afstå fra at snage i?
Bum, bum – det er godt nok svært.
Jeg bruger lige lidt taletid til at tænke i.
Vi synes faktisk, at det uforklarlige løngab mellem mænd og kvinder er vigtigt nok til, at politikere gerne må bekymre sig om det, ja.
Merete Riisager (LA), 2014-04-01:
Er der overhovedet nogen værdi i det, at løn er en privatsag, og alle de dynamikker, der kan være på en arbejdsplads, som handler om, at det her er en aftale, der er lavet mellem en medarbejder og dennes chef – alt det, som det kan afstedkomme af mærkværdigheder?
Ser fru Liv Holm Andersen ikke nogen værdi i den privathed, der er omkring løn?
Liv Holm Andersen (RV), 2014-04-01:
Jo, jo, sådan set, og nuancer er jo altid velkomne, således også nuancerne fra Liberal Alliance og fru Merete Riisager.
Det, som bare godt kan undre mig, er, at de nuancer, der bliver smidt ind i debatten, på en eller anden måde så hele tiden er kvinder til ulempe.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-04-01:
Fru Charlotte Dyremose startede jo med at sige, at statistik ikke kan bruges.
Så derfor vil jeg spørge den konservative ordfører: Synes ordføreren, at kønsopdelt lønstatistik kan bruges, ja eller nej?
Eyvind Vesselbo (V), 2014-04-02:
Tak, og nu må vi så se, om vi kommer nærmere noget konkret.
Vil ministeren redegøre for, om det er acceptabelt, at visse kommuner sender svækkede og demente plejehjemsbeboere til læge eller på hospital uden ledsagelse?
Og det synes jeg er helt fint, for det viser jo, hvor lidt regeringen egentlig interesserer sig for handicappede og demente mennesker, når man kan stå og grine ad en debat som den her.
Jeg synes, det er pinligt.
Men det er helt klart, vil jeg sige til ministeren, at det her ikke drejer sig om den milliard, som er blevet givet til de ældre; jeg prøvede at spørge ministeren om de mange, mange penge til ledsageordningen, der er i satspuljen.
Mener ministeren, at ledsageordningen fungerer optimalt, når demente ikke kan få ledsagelse, når de skal fra det ene sted til det andet, altså til lægen eller på hospitalet?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-04-02:
Tak for det.
Det gør, at vi kan komme lidt dybere ned.
I Kristeligt Dagblad den 13. marts siger Ældre Sagen: Vi har mange henvendelser om problemet, og det er vores klare opfattelse, at det er praksis at sende demente ældre og andre ældre ramt af andre problemer og svækkelser af sted uden ledsagelse, plus at der er et problem med et uklart retsgrundlag i både servicelov og sundhedslov.
Så spørger vi igen: Er det sådan, at ministeren kunne overveje seriøst at få lavet en løsning, så fru Camilla Hersom også kan blive tilfreds, for det kunne blive nogle ærgerlige gruppemøder, man holder i partiet, hvis ikke man er enige om tingene?
Jeg kan forstå, at hun er enig med mig i, at der da vist er noget, der skal rettes op i loven her, sådan at der er et retsgrundlag, så der er en klar og tydelig fortælling om, hvem der har mulighed for at have en ledsager med, og ja, her er det i hvert fald meget tydeligt, at de demente har et stort problem.
Hvornår er førstkommende lejlighed?
Jeg kan jo forstå, at hvis man er minister for børn, ligestilling, integration og så til allersidst – som sådan noget afsluttende – sociale forhold, har man mange agendaer, og man har rigtig meget, man skal nå.
Hvornår er førstkommende lejlighed?
Hvor mange flere skal afleveres ved kantstenen og ikke kunne finde vej og altså være ramt af, at der ikke er nogen, der overhovedet tager hånd om dem?
Eyvind Vesselbo (V), 2014-04-02:
Nu sagde integrationsministeren, at han havde været meget konkret.
Det eneste konkrete, der er blevet sagt i den her sammenhæng, er, at ministeren vil tale med KL, men ikke om hvad.
Og det er jo egentlig om hvad, der er det vigtige; det er nemlig at finde ud af, hvad det er, der skal laves om her, og hvad der skal justeres, for at det her kommer til at fungere.
Det har vi ikke hørt noget om.
Jeg har stillet ét konkret spørgsmål, som ministeren ikke har svaret på, nemlig om ledsageordningen fungerer optimalt, når demente ikke får ledsagelse, som de har krav på – og jeg har ikke stået og sagt, at de ikke har krav på det, jeg har sagt, at de har krav på det; det er jo det, det hele drejer sig om.
Så jeg spørger helt konkret: Fungerer ledsageordningen optimalt, når demente ikke får ledsagelse?
Og hvad vil ministeren snakke med KL om?
Vil man justere lovgivningen, så det kommer til at fungere?
Og det sidste spørgsmål er: Vil ministeren indkalde partierne til forhandlinger om det her, så vi kan få ordning på det her, sådan at demente nu også kan få de krav igennem om at få ledsagelse, som de har ret til?
Frank Aaen (EL), 2014-04-02:
Mange tak.
Vil regeringen sikre, at statens aktier i Nets, altså det selskab, der administrerer Dankort og NemID osv., ikke sælges til en ny ejer, der ikke på forhånd kan garantere, at den danske lovgivning på området overholdes, og at selskabet ikke er underlagt udenlandsk lovgivning, der er i strid med dansk lovgivning?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-04-02:
Så kan der jo laves om i serviceloven, men det kunne også bare være, at vi skulle lytte til det, fru Camilla Hersom sagde den 25. februar.
Vi har nu den 2. april, men hun siger den 25. februar
: »Demente skal selvfølgelig have en ledsager med, hvis de skal til lægen eller andre ting af væsentlig betydning.
Hvis der er et hul i loven, så skal det stoppes«.
Det siger fru Camilla Hersom, og det er 2 måneder siden.
Så det med at tale med KL kunne godt have været nået, det ved jeg.
Kunne vi måske lige komme lidt mere i action her?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-02:
Det er ikke regeringens rolle, at aftvinge private firmaer forskellige garantier for det ene eller det andet.
Men regeringen forventer selvfølgelig, at virksomheder følger lovgivningen, og vi må derfor også gå ud fra, at den lovgivning, der gælder i Danmark, vil blive fulgt af Nets.
Jeg kan heller ikke garantere for, hvad der måtte være eller komme af udenlandsk lovgivning, der på den ene eller den anden måde eller på et givent tidspunkt kan tænkes at være i konflikt med dansk lovgivning.
Det er der ingen der kan give garanti for, og det har salget af Nets ikke ændret på.
Men regeringen kan sørge for, lovgivningen vedrørende Nets' produkter er tilstrækkelig og betryggende, og at der føres tilsyn med, at den overholdes.
Det har vi fokus på både før og efter salget af Nets.
Jeg vil gerne understrege, at den regulering, der i dag gælder for en række af Nets' forretningsområder, stadig finder anvendelse, uanset om Nets er blevet solgt og dermed har fået nye ejere.
Jeg har noteret mig, at køberne lægger stor vægt på at investere og udvikle Nets' eksisterende produkter, herunder Dankortet, Betalingsservice og NemID, samt på beskyttelsen af personlige data.
Nicolai Wammen (S), 2014-04-02:
Den måde, vi har valgt at indrette arbejdet på her i Folketinget – og det her er en helt generel bemærkning om efterretningstjenesternes virksomhed – er sådan, at de spørgsmål, som Folketinget måtte have, for så vidt angår efterretningstjenesternes nærmere arbejde, er noget, der foregår i det Kontroludvalg, som er nedsat af Folketinget, og som fører den parlamentariske kontrol.
Og derfor er det ikke i Folketingssalen, at jeg som minister kan gå ind i diskussioner om efterretningstjenesternes nærmere samarbejde, og det håber jeg man vil have respekt for, også fra spørgerens side.
Og det var en generel kommentar, i forhold til hvordan opgavefordelingen er, og det går ikke på den konkrete problemstilling.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-04-02:
Jeg har selvfølgelig fuld forståelse for, at der kan være fortrolige oplysninger, som ministeren ikke kan stå og fortælle om i dag i Folketinget.
Men hvis det her ikke finder sted, er det jo ikke en fortrolig oplysning, så er det bare noget, der ikke sker.
Så det ville berolige mig, og jeg tror, det ville berolige rigtig mange danskere, mange borgere, hvis man kunne få en afvisning af, at den danske efterretningstjeneste, FE, udleverer oplysninger om danskere til udenlandske efterretningstjenester i dag.
Nicolai Wammen (S), 2014-04-02:
Jamen som jeg netop har redegjort for, gør det sig gældende, at de danske efterretningstjenester selvfølgelig skal følge de regler, der gælder, men også, at de videre spørgsmål, som Folketinget har om konkrete ting på efterretningsområdet, er noget, der ikke foregår i Folketingssalen, men i Kontroludvalget, og derfor vil jeg af principielle grunde ikke, hverken i forhold til det konkrete spørgsmål eller lignende spørgsmål, gå ind i en besvarelse her i dag.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-04-02:
Men jeg har jo ikke hørt, at de har sagt, at det er ledsageordningen, de prioriterer.
Jeg har hørt, det er velfærdsteknologi og eventuelt en ekstra time til rengøring.
Det her handler om borgere, der ikke kan udtrykke sig.
Hvordan vil ministeren tage det ansvar op og præcisere over for kommunerne, at der altså er ældre, der er ladt i stikken?
Nu kan jeg jo se, at ministeren kryber helt uden om ansvaret, så vi kan sådan set afskaffe det ministerium, for kommunerne klarer det hele selv – de klarer det bare ikke godt nok.
Jeg vil da vurdere, at ministeren har et ansvar, også i denne sag.
Det er meget smukt at tale om de gode ting, for dem er vi jo alle sammen enige om, men her har vi nogle, der ikke engang kan tale selv, og som er blevet svigtet voldsomt.
De bliver sendt af sted alene, ender på forkert adresse, står ved kantstenen og ved ikke, hvor de skal gå hen.
Der må da være nogle flere, der skal ind at have fat her, vil jeg sige til ministeren.
Eyvind Vesselbo (V), 2014-04-02:
Mange tak.
Ja, det er jo fint, at ministeren er meget bekymret.
Og det er fint, at ministeren også synes, at det er frygtelig, frygtelig ulykkeligt.
Det er sådan noget, man kunne forvente ministeren ville svare.
Og så svarede ministeren også, som ministeren plejer at gøre, altså uden egentlig at svare, men alligevel tilkendegive, at han ikke har noget ansvar for det her.
Det er KL og kommunerne, som har ansvaret for det her.
Og det er pinligt.
Men ministeren er også socialminister.
Ministeren står her og giver et ganske klart svar.
Det er næsten som at hælde vand ud af ørerne at sige: Det er synd for alle de her mennesker, men jeg vil ikke gøre noget ved det.
Kunne ministeren ikke bare helt klart fortælle, hvordan ministeren vil sørge for, at de demente får den hjælp, som de har behov for?
Jeg skal bare lige korrigere ministeren.
Fru Anny Winther er ikke formand for KL's socialudvalg mere, men det kræver jo selvfølgelig en opdatering af ens viden at vide det.
Så vil jeg sige, at det er forkert at afspore debatten, når det drejer sig om ledsager, ved at tale om den milliard kroner til ældre, for det er jo ikke det, det her drejer sig om.
Der er sat mange penge af i satspuljen, og det er jo der, ministeren har et ansvar, som ministeren står her og fralægger sig ved at sige, at det bare er op til KL.
Kunne ministeren ikke sørge for, at de penge, der er i den ordning, kommer til at fungere efter hensigten, så de demente får det, de har brug for, nemlig ledsagelse?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-04-02:
Tak for det.
Hvordan stiller ministeren sig til de problemer, der har været beskrevet i pressen i den seneste måned, om, at plejehjem sender demente eller svækkede ældre til læge eller hospital uden ledsagelse, selv om de ikke kan tale?
Kirsten Brosbøl (S), 2014-04-02:
Kommissoriet for analysen er under udarbejdelse, og i det kommissorium skal det jo netop fastlægges, hvornår kystanalysen skal være færdig, og hvad den mere præcist skal indeholde.
Men vi har igangsat arbejdet med, hvad analysen mere præcist skal indeholde, og jeg forventer, at jeg snart er klar med kommissoriet.
Det, jeg kan sige i dag, er, at der er afsat 1,5 mio. kr. til konsulenthjælp i forbindelse med kystanalysen, og jeg forventer, at analysen vil inddrage bl.a. KL, men også andre interesser bredt, der er engageret i de danske kyster.
Kystdirektoratet skønner, at analysen vil tage 2 år at færdiggøre.
Det økonomiske ansvar for kystbeskyttelsen er ikke uafklaret, sådan som spørgeren nævner.
Der er det ansvar, der hele tiden har været, nemlig at det som udgangspunkt er grundejeren selv, der har ansvaret for at beskytte sin ejendom mod havet og oversvømmelser.
Kystanalysen skal se på den regulering, finansiering og organisering af kystbeskyttelsen, vi har i dag, og hvilket behov der vil være fremadrettet, herunder om vi kan gøre tingene anderledes, end vi gør i dag.
Men jeg vil gerne understrege, at jeg ikke tror, der er nogen lette løsninger, og derfor er det vigtigt, at vi ser på kystbeskyttelsen i Danmark som helhed, og kystanalysen her kan så danne grundlag for en eventuel politisk beslutning om at ændre på den måde, kystbeskyttelsen er reguleret på i dag.
Magnus Heunicke (S), 2014-04-02:
Jeg glæder mig også meget til det.
Jeg er simpelt hen ikke forberedt på skiltning af den lokale motorvej, det skal jeg selvfølgelig beklage.
Men jeg skal love, at jeg nok skal være der, hvis der er noget, der kan gøres for at løse nogle konkrete problemer.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-04-02:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren redegøre for, hvornår ministeren forventer arbejdet med den lovede kystanalyse igangsat og afsluttet, og hvilke parter der vil blive en del af analysen, hvilken økonomisk ramme udvalget arbejder ud fra, og om ministeren mener, det er tilfredsstillende, at såvel havneanlæg som diger og kystsikring i den mellemliggende periode står med et uafklaret økonomisk fordelingsmæssigt ansvar?
Det er selvfølgelig stillet på baggrund af stormene i efteråret, men også på baggrund af de forskellige meldinger, der er kommet fra miljøministeren, i relation til digebeskyttelsen ved den danske vestkyst.
Jeg vil da gerne hilse det velkommen, når der kommer en kystanalyse, men jeg synes godt nok, at 2 år er meget lang tid at gå og vente, når vi ved, at det her egentlig handler om et hængeparti, tilbage fra da amterne blev nedlagt, og at den betaling, der tidligere blev varetaget der, siden har været pålagt grundejeren eller kommunen i mange tilfælde, når vi taler kystbeskyttelse, på trods af at der jo sådan set hele tiden har været en dialog om, hvorvidt staten skulle have et større ansvar.
Hvis vi kigger på de storme, som ramte Danmark i løbet af efteråret, både med meget store oversvømmelser til følge omkring Roskilde Fjord og også ved digerne på vestkysten, og også hvis vi kigger på en lang række havneanlæg, som er kommunalt ejede, men hvor situationen jo har været, at man faktisk ikke har kunnet optage en forsikring, altså intet har kunnet gøre for økonomisk at gardere sig i en sådan situation, så synes jeg egentlig, at 2 år er lang tid at vente i uafklarethed. Jeg ved godt, at uafklaretheden i ministerens øjne bare er, at kommunerne må betale.
Men der er jo rigtig, rigtig mange kommuner, for hvem et dige eller en ny havn eller en ny ydermole eller beskyttelse af et stort område, det kan være et sommerhusområde eller et beboelsesområde, er rigtig, rigtig ressourcekrævende og umuligt for én konkret kommune at løfte i sig selv.
Derfor havde jeg da selvfølgelig håbet, at vi kunne få en afklaring, som ikke bare handlede om at skabe sådan et udvalgsarbejde eller en syltekrukke i 2 år, men også en politisk tilkendegivelse fra ministerens og fra regeringens side om, at staten er bevidst om, at man har et medansvar, når det handler om kystbeskyttelse i Danmark.