runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Ørum Jørgensen (KF), 2010-01-29:
Jeg tror, at løsningen for dansk landbrug er at udvikle landbruget.
Det er ved at udvikle ny grøn teknologi og skabe de nye arbejdspladser, ikke mindst i udkantsområderne, hvor der er nogle massive udfordringer både nu og i fremtiden, at landbruget udvikles.
Når man afkobler den præmis, at det er antallet af svin, der er interessant set i relation til, hvor meget de belaster naturen og miljøet, ved at man med ny teknologi mindsker forureningen, så er det ikke så afgørende, hvor mange svin der er på de enkelte brug.
Vi ønsker at udvikle dansk landbrug.
Det skal være ny teknologi, der skaber de nye arbejdspladser.
Det er den udvikling, vi har sat i gang i forbindelse med aftalen om »Grøn vækst«.
Michael Aastrup Jensen (V), 2010-01-29:
Jamen der er ingen tvivl om, at der har været, skal vi kalde det intense forhandlinger om det her emne.
Men jeg synes rolig man kan sige, at den aftale eller det konklusionspapir, som der er blevet lavet nu, fint står inde for det, vi hele tiden har sagt, nemlig at det her ikke skal være et fravalg af Microsoft Office eller et tilvalg af Microsoft Office.
Det her handler om formater, det handler ikke om programpakker, og det synes jeg konklusionspapiret fint indeholder.
Og så er det ikke en religionskrig mere, og helt ærligt, der er ingen gode steder at have en religionskrig.
Hanne Agersnap (SF), 2010-01-29:
Tak for det.
Det er jo dejligt, at vi er enige, men jeg undrer mig alligevel over hr. Jørgen Lundsgaards kommentar om, at der ikke findes en åben standard, så jeg vil spørge, om hr. Jørgen Lundsgaard ikke er enig i, at en ISO-godkendt ODF-standard findes, er implementeret og kan bruges som åben standard i dag.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2010-01-29:
Jeg må blot konstatere, at ekspertpanelet konkluderer, at modenhedsgraden altså ikke er tilstrækkelig til, at man kan vælge den.
Hanne Agersnap (SF), 2010-01-29:
Diskussionen om modenhed er jo en meget vanskelig diskussion, for på et teknologisk område, der hele tiden udvikler sig, bliver noget aldrig modent.
Altså, måske bliver det råddent, før det overhovedet har været modent.
Senere kan det være, at man får indopereret det i en ny standard, men så længe det bygger på en standard, er modenhed jo et stadie, man aldrig når.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2010-01-29:
Det her område er nok et af de områder, hvor ting sker hurtigst.
Det er således, at ikke engang undervisningen er i stand til at følge med.
Vi har jo alle sammen set andre dele af teknologien, som det er gået rigtig stærkt med.
Bl.a. kan man jo se på sin gamle videooptager, hvordan det ene format har afløst det andet format.
Det, der for mig er vigtigt her, er, at vi får lavet platforme, og at vi får lavet formater, som er kompatible, og så må vi lade markedet vise senere, hvad der vil være vinderen – bare de kan tale med hinanden.
Anders Samuelsen (LA), 2010-01-29:
Først og fremmest skal jeg sige, at Liberal Alliance selvfølgelig også bakker op om den konklusion, som Folketinget kommer frem til i dag.
Jeg kan også huske den her debat fra min tid i Europa-Parlamentet, og det er en meget, meget mærkværdig debat, for det er jo sort snak for omkring 99 pct. af befolkningen.
Det er teknisk supersuperkompliceret, selv om dem, der for alvor sætter sig ind i det, pludselig opfatter det her som noget meget, meget enkelt og en helt principiel diskussion.
Det er ikke kun en teknisk diskussion, men også en ideologisk diskussion, og det var virkelig noget, der kunne sætte sindene i kog.
Jeg synes, det er godt, at Folketinget nu vedtager, at vi tager et skridt i den retning, som vi så alle sammen kan bakke op om.
Hvorvidt det her, som det bliver påstået, er et kvantespring, tror jeg at vi skal lade tiden vise, for én ting er at vedtage noget nu, sætte nogle ord på og træffe nogle principielle beslutninger, noget andet er så, hvordan det bliver implementeret i virkeligheden.
Det vil vi selvfølgelig følge nøje.
Jeg er fuldstændig enig med Enhedslistens ordfører, som påpeger, at det her er teknik på den ene side, men at det på den anden side i høj grad også er ideologi.
Og det er væsentligt, at der selvfølgelig kommer en øget konkurrence, men at man, når man sætter den øgede konkurrence ind, gør det på en sådan måde, at det reelt også bliver en øget konkurrence, og at det bliver til gavn for brugerne, i det her tilfælde borgerne.
Med de ord skal jeg bare sige, at Liberal Alliance selvfølgelig også bakker op.
Helge Sander (V), 2010-01-29:
Siden jeg for en lille time siden afleverede min besvarelse, har vi jo fået godkendt konklusionspapiret, som indeholder den aftale, vi indgik ganske få minutter i ti.
Derfor vil jeg gerne på nuværende tidspunkt, også efter at der er blevet fremsat et forslag til vedtagelse,
sige tak for den aftale, der er indgået.
Så kan vi selvfølgelig diskutere, om det har taget for lang tid eller for kort tid.
Jeg mener, det har været ganske klogt, at vi har taget det i et moderat tempo, hvilket også svarer til det, som eksperterne har sagt – både vores eget ekspertudvalg og Konkurrencestyrelsen – så godt nok med det.
Jeg siger tak for debatten, som heldigvis ikke blev så teknisk, som man kunne frygte, og også tak til Liberal Alliance, som hermed tilslutter sig aftalen, hvorfor vi kan konstatere, at vi nu står med et konklusionspapir, der flugter med det, der var udgangspunktet i 2006, nemlig at det er et enigt Folketing, der står bag.
Så jeg siger tak for debatten i dag, og vi er klar til at effektuere indholdet af dette konklusionspapir.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-01-29:
Det her lovforslag betyder, at vi får en stærkt forenklet sagsbehandlingsgang i Miljøklagenævnet og Naturklagenævnet, fordi de to nævn nu bliver slået sammen til et fælles nævn.
Det vil altså sige, at man nu overordnet kan få samlet alle de sager, som drejer sig om de to nævnte klagenævn, og så kan formanden vurdere og uddelegere sagsbehandlingen til de personer, som er relevante i behandlingen af de enkelte sager.
Det, som egentlig har været hovedformålet med den her omlægning, har været, at sagsbehandlingstiden skal ned, for det kan ikke nytte noget, at man i Miljøklagenævnet og Naturklagenævnet har lange, lange sagsbehandlingstider, så folk ikke kan få svar på deres henvendelser, når de klager.
Så nu drejer det sig om, at vi forenkler systemet, sådan at sagsbehandlingstiden vil blive bragt betragtelig ned, så den ligger inden for en rimelig tidsramme, så borgerne kan få en ordentlig behandling.
Samtidig betyder det også, at man med de to klagenævns måde at blive organiseret på får en faglig og kompetent behandling af sagerne inden for både det, der drejer sig om miljøklager, og det, der drejer sig om naturklager, altså klager, som også har noget med planloven at gøre.
Miljøklagenævnet bliver med nogle sagkyndige eksperter, som er udpeget af en lang række organisationer og sat til at vurdere klagerne, og i Naturklagenævnet, hvor sagerne bl.a. drejer sig om planlægningsområdet, sidder der også politikere, og de politikere bliver så dem, der sammen med bl.a. jurister skal tage stilling til klagerne.
Det bliver formanden, som får en væsentlig rolle med at styre det samlede kombinationsklagenævn, og det betyder, at der er en person, som simpelt hen har overblikket over de sager, der kommer ind, og kan fordele dem.
Alt i alt er det en sag, som Venstre har kæmpet for igennem mange år, nemlig at få lagt de her to klagenævn sammen.
Det er lykkedes nu, og derfor er vi godt tilfredse, og derfor kan vi også støtte lovforslaget.
Liselott Blixt (DF), 2010-01-29:
Da vores ordfører på området desværre er forhindret i dag, skal jeg på Dansk Folkepartis vegne sige følgende: Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig forslaget om en forenkling af Naturnævnet og Miljøklagenævnet. Som alle ved, har der været mange sager på natur- og miljøområdet, og det har taget lang tid, inden de blev afgjort i de forskellige klagesystemer.
Disse lovforslagsændringer sker kun for at styrke borgernes retsstilling og for at få en effektiv behandling af disse klagesager.
Vi ved jo godt, at både Naturklagenævnet og Miljøklagenævnet mange gange behandler noget af det samme, hvorfor det gælder om at have en smidig organisation, som kan handle hurtigt.
Her kan vi lave nogle forenklinger, f.eks. med en fælles formand, og retssikkerheden bliver ikke svækket, idet ethvert medlem sagtens kan sørge for, at sagen bliver taget op i nævnet.
Det vil stadig væk være sådan, at man har et antal beskikkede sagkyndige medlemmer svarende til dem, der er i Miljøklagenævnet, og man vil også have en formand, der er udpeget af Folketinget, og derudover to højesteretsdommere, som gerne skulle sikre, at det hele foregår efter lovgivningen.
Formanden kan i dag træffe en del afgørelser på vegne af nævnet.
Det vil også kunne lade sig gøre i fremtiden, men man vil gøre processen mere smidig.
Der er i dag også forskel på, om man har en klage ved Miljøklagenævnet, eller om man har en klage ved Naturklagenævnet, der har været en gebyrforskel, som nu også bliver udjævnet med det her forslag.
Alt i alt ser vi de to forslag som et fremskridt for naturen i Danmark.
Dansk Folkeparti ser frem til den videre behandling i udvalget.
Ida Auken (SF), 2010-01-29:
Det lovforslag, vi behandler i dag, lægger Naturklagenævnet og Miljøklagenævnet sammen, og en sammenlægning er jo god, hvis den sparer ressourcer og sagsbehandlingstid og sikrer, at arbejdet bliver gjort bedre på tværs af den megen lovgivning, de to klagenævn er berørt af.
Der er især to forhold, som vi gerne vil se på i udvalgsbehandlingen.
Det første er sammensætningen af nævnet ved behandling af klagesager vedrørende de forskellige love.
Vi synes, det er vigtigt, at der også er plads til værdibaserede vurderinger sammen med de naturvidenskabelige og juridiske vurderinger, fordi værdibaserede skøn også kan være meget vigtige i forhold til planmæssige hensyn.
For det andet vil vi se nærmere på muligheden for at klage, for klageadgangen er altså en vigtig del af det danske system.
Formålet med det her gebyr skulle ifølge lovforslaget være at undgå grundløse klager.
Men sådan et beløb vil altså også gøre det vanskeligere og dyrere for helt almindelige mennesker at få prøvet deres sag.
Det svækker faktisk borgernes retsstilling, at de nu skal til at betale det her gebyr.
Derfor undrer det mig også, at Dansk Folkeparti ligefrem positivt går ind og siger, at de synes, det er en rigtig god ting at lægge gebyr på, før vi har set nogen klar dokumentation på, at det faktisk virker.
Vi går altså i SF meget ind for, at man skal kunne se dokumentation for, at gebyrerne virker.
For kigger man på Naturklagenævnet, hvor man har haft gebyrer i længere tid, ser man jo, at det ikke står krystalklart, at det gebyr har virket.
Så vidt jeg kan se, er der kommet flere klager.
Skal vi forestille os, at danskerne er en flok små kværulanter, der bare klager for ingenting?
Er det det, man tænker, når man lægger det her gebyr på?
Jeg synes i hvert fald, det er en lille smule betændt, og jeg havde gerne set, at Dansk Folkeparti også var oppe på dupperne på det her område, men det kan jeg så forstå de ikke er.
Nu var ordføreren her ikke, derfor ville jeg selvfølgelig ellers have taget det op med ordføreren.
Men hvis det viser sig, at det ikke bare er spild af hinandens tid og penge at lægge et gebyr på, og hvis det viser sig, at klagerne kun stammer fra dem, der virkelig bliver berørt eller dem, der varetager almindelige natur- og miljøinteresser, så arbejder vi altså for at finde en eller anden balance, hvor det højst bliver en minimumsindbetaling af gebyr, og at de store gebyrer, der kan holde almindelige mennesker fra at klage, bliver undgået.
Vi ser frem til udvalgssamarbejdet, og jeg er sådan overvejende positivt indstillet over for forslaget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2010-01-29:
Tak for det.
Disse lovforslag er lovforslag, vi også fra konservativ side har set frem til længe, nemlig lovforslag, som sikrer en modernisering af klagesystemet, som sikrer en mere enkel og mere effektiv sagsbehandling og på den måde også styrker borgernes retsstilling.
Vi har haft et regime, specielt med Miljøklagenævnet, hvor der i nogle sager har været over 1 års sagsbehandlingstid, og det er selvfølgelig ikke acceptabelt.
Derfor er jeg også fortrøstningsfuld i forhold til det nye regime, som vi skaber her ved at skabe ét sekretariat under én fælles formand og dermed med en større fleksibilitet.
Det, at man har den fleksibilitet, giver også en bedre mulighed for netop at sætte ind med de kræfter og den kompetence, der er nødvendig i de konkrete sager.
Vi har stor tiltro til den model, som ministeren og regeringen har lagt op til med lovforslaget, med et kombinationsnævn, altså et nævn, hvor man kan trække på de kompetencer, som er relevante i forhold til de konkrete sager.
Det mener vi vil give den fleksibilitet, som er nødvendig, og gøre, at vi kan sikre en bedre, mere enkel og mere effektiv sagsbehandling.
Vi vil selvfølgelig også kigge på de høringssvar, der har været, og se, om der er anledning til justeringer i forhold til lovforslaget.
Med hensyn til gebyrproblematikken er der i lovforslaget lagt op til, at der vil være et gebyr på 750 kr. i Miljøklagenævnet, og jeg mener faktisk, at det er ganske fornuftigt, at der er et gebyr.
Man skal jo huske, at hvis man får medhold i sin sag, vil man efterfølgende få refunderet sit gebyr.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2010-01-29:
Ifølge folketingsbeslutning nr. B 103 skal regeringen sikre, at det offentliges brug af informationsteknologi, herunder software, i fremtiden er baseret på åbne standarder.
Ligeledes ønskes der med åbne standarder at sikre øget konkurrence på markedet for kontorsoftware.
Herefter har et nedsat ekspertudvalg to gange anbefalet, at der ikke på nuværende tidspunkt vælges en offentlig standard for redigerbare dokumentformater, fordi ingen af de nuværende ODF- eller OOXML-versioner opfylder de stillede modenhedskriterier.
Efter ekspertpanelets konklusion har bl.a. Kommunernes Landsforening, Danske Regioner og Finansministeriet hørt forslaget med følgende konklusion: Der bør på lang sigt kun være én åben dokumentstandard i det offentlige.
Det vil derfor på nuværende tidspunkt være særdeles risikobetonet at vælge en kandidat frem for en anden.
Som følge heraf vil det være hensigtsmæssigt at arbejde med to standarder indtil videre.
Vi bør lytte til forbrugerne, det er dem, der skal leve med omkostningerne af vores beslutning, og vi bør lytte til eksperterne.
Det er vanskeligt at vurdere området.
Et valg må vente, og vi må endnu en tid leve med flere redigerbare standarder.
Med hensyn til ikkeredigerbare dokumenter er situationen dog anderledes, idet PDF A1 her forventes at blive fremtidig EU-standard.
Vi tilslutter os derfor ministerens konklusionsdokument, der tager hensyn til ovennævnte problematik og fremskynder indførelsen af åbne standarder.
Vi tilslutter os ligeledes fru Hanne Agersnaps fremsatte forslag til vedtagelse.
Henrik Høegh (V), 2010-01-29:
Det er slående, at vi her har en produktion, hvor der inden for det seneste år har været et fald i beskæftigelsen på et par tusinde arbejdspladser – efter de seneste tal, jeg har set – men i alt er det altså 55.000 mennesker, vi taler om.
Nu ønsker Enhedslisten så at sige: Nu skal vi beslutte, at vi på kort sigt halverer det, og på længere sigt tager vi 75 pct.
Hvis man bare har en lille smule situationsfornemmelse, med hensyn til hvordan beskæftigelsessituationen er i det her land, må man synes, at det var underligt, hvis vi som politikere skulle gå ud og forstærke den indsats, som vi i øvrigt her i Tinget, tror jeg, er rimelig enige om at vi har et behov for at afbøde.
Derfor forstår jeg slet ikke sammenhængen.
Jeg beder også om, at Enhedslisten forholder sig til, at de her produktioner trods alt har en væsentlig samfundsøkonomisk værdi.
Hanne Agersnap (SF), 2010-01-29:
Mange tak.
Begrundelsen for forespørgslen her er jo, at vi igennem lang tid har arbejdet med at få indført åbne dokumentstandarder i det offentlige.
Enhver ansvarlig offentlig leders eller it-chefs største skræk er jo at arbejde med et softwaresystem, der pludselig ikke længere understøttes.
Så længe man er afhængig af en bestemt leverandør for at få understøttet sit software, er man altså i en klemme, hvis det sker.
Derudover er det et stort problem, at man, hvis man vil kommunikere med andre, pålægger dem at bruge et bestemt softwareformat for at kunne deltage i kommunikationen.
Det vil sige, at en lang række af borgere, private virksomheder og andre institutioner kan pålægges at købe software af bestemte leverandører.
Derfor har Folketinget faktisk igennem mange år interesseret sig meget for åbne dokumentstandarder – åbne standarder i det hele taget, men for dokumenter har problemet længe ligget uløst, og for at lægge pres på for at få det løst har vi stillet den her forespørgsel.
Det skal være usagt, hvorfor det har skullet tage så lang tid at få det løst.
Vi havde egentlig en midlertidig overgangsordning, der udløb i oktober, men vi kunne ikke få det løst derefter.
Men den her forespørgsel har altså i løbet af den sidste uge fået speedet forhandlingerne lidt op, så der er noget, der tyder på, at vi i den her forhandling vil kunne komme frem til et enigt forslag til vedtagelse.
Min forespørgsel til ministeren er: Hvordan går det med at få indført de åbne dokumentstandarder i det offentlige fremover?
Hanne Agersnap (SF), 2010-01-29:
Jeg tror, at formanden kan være ganske rolig.
Der blev ikke brugt ukvemsord.
Jeg vil på linje med ministeren sige, at det er meget vigtigt, at vi fremadrettet går over til brug af åbne dokumentstandarder.
Det er også vigtigt, at vi ikke vælger flere standarder, der ikke er fuldstændig interoperable.
Hvis vi vælger flere standarder, pålægger vi alle offentlige institutioner, der skal bruge de standarder, dobbeltarbejde.
Hvor udbredte skal de være?
De skal være implementeret på flere platforme og af flere leverandører.
Vi har forsøgt at lave nogle kriterier for, hvilke standarder der kan blive godkendt som obligatoriske standarder for det offentlige, som både indeholder nogle, vi tidligere har skrevet om i konklusionspapirer, og nogle, som vi har lagt til her i debatten.
Vi har også taget hensyn til, at det selvfølgelig kræver noget omstilling.
Derfor har vi sat en dato, som ligger godt et år ude i fremtiden, for, hvornår de her nye standarder skal gælde og bruges som obligatoriske standarder.
Derudover skal man allerede nu i korrespondancen med borgere og virksomheder bruge åbne standarder.
Vi mener, at vi kan se af det snart renskrevne resultat af forhandlingerne, at det er en rigtig god aftale, der gør, at vi kommer på sikker grund, så de dokumenter, der bliver udvekslet og opbevaret, fremover kan læses af et hvilket som helst program, der bruger de åbne standarder.
Jeg regner med, at jeg senere, når vi lige har set aftalen, kan fremsætte et forslag til vedtagelse om, at vi er enige om den aftale.
Jeg håber på en god debat – vi har godt nok debatteret i flere timer.
Per Clausen (EL), 2010-01-29:
Nu ligger det mig jo fjernt at ville ødelægge den gode stemning, når vi nu har indgået en aftale, men hr. Michael Aastrup Jensen er vel enig med mig i, at det, vi er endt med i dag, og endt med at være meget glade for i dag, er noget anderledes end det, hr. Michael Aastrup Jensen oprindelig havde tænkt sig skulle blive udgangen på det her.
Men det har vel også handlet om at sikre, at der ikke var en enkelt virksomhed, som havde monopol på området.
For jeg er da enig med hr. Michael Aastrup Jensen i, at vi jo ikke skal føre krig mod bestemte virksomheder, i hvert fald ikke en ubegrundet krig.
Men en krig kan jo godt være begrundet, hvis den handler om, at der er et firma, som har opnået et monopol, som er uhensigtsmæssigt for den offentlige sektor, ikke alene når det handler om fleksibilitet og om borgernes mulighed for at udnytte it i forhold til de offentlige institutioner, men også når det handler om prisen.
Så derfor er det at gøre op med monopolet på det område vel trods alt også vigtigt, for når ét firma har monopol, rammer det jo det firma, hvis monopolet forsvinder.
Michael Aastrup Jensen (V), 2010-01-29:
Jeg er jo liberal, og det er ikke kun noget, jeg siger ved festlige lejligheder, men det er faktisk også noget af det, jeg prøver at vise i det arbejde, jeg har som ordfører.
Derfor har jeg jo også hele tiden sagt, at det gælder om at få en så høj grad af konkurrence som overhovedet muligt, og det gør vi nu ved at sikre, at det bliver ISO-certificerede standarder, som frit kan implementeres af alle.
Men så synes jeg også, det er vigtigt at sige, at alene det arbejde, vi indtil videre har gjort, allerede har sikret en højere grad af konkurrence, end vi nogen sinde har set før.
Gribskov Kommune, Lyngby-Taarbæk Kommune og ikke mindst Berlingske Media er jo nu begyndt at implementere andres programpakker.
Så konkurrencen lever, men vi skal jo ikke gå ind og fravælge én programpakke frem for en anden, vi skal bare sikre fundamentet for, at konkurrencen er der.
Så må alle de andre sælgere og andre ude i verden og ikke mindst i Danmark sørge for at tjene deres penge ind ved salg af programpakker.
Morten Østergaard (RV), 2010-01-29:
Jeg skal bare være sikker på, at vi med det, hr. Michael Aastrup Jensen siger her, er enige om, at vi ikke er i den situation endnu – som vi er ved at skabe – hvor der rent faktisk er konkurrence, og at der er et konkurrenceproblem på markedet for kontorsoftware.
Jo, men spørgsmålet var, om vi var i mål eller vi ikke var i mål, og når det er vigtigt, er det selvfølgelig, fordi vi er nødt til hele tiden at holde øje med, om vi når de mål, vi er enige om, nemlig at der skal være konkurrence, fordi det er godt og sundt både for priserne og for kvaliteten
Hvis jeg lige kunne få et svar på det første spørgsmål flettet ind, ville det være fint.
Det andet spørgsmål er: Hvad synes hr. Michael Aastrup Jensen er de naturlige næste skridt?
For mig at se stopper det jo ikke her.
Det er rigtigt, at alle partierne stemte for det berømte beslutningsforslag, men det var heller ikke uden sværdslag, som jeg lige husker processen.
Men hvad er de naturlige næste skridt set fra Venstres side?
Når jeg spørger, er det, fordi der er et gammelt ordsprog, der hedder, at man kan trække hesten til truget, men man kan ikke tvinge den til at drikke, og derfor synes jeg, det er vigtigt at høre, hvad Venstres naturlige næste skridt er.
Michael Aastrup Jensen (V), 2010-01-29:
Med hensyn til det første, hr. Morten Østergaard spurgte om, så var det jo ikke for sjov, at vi inddrog Konkurrencestyrelsen i det arbejde, vi havde, for at sikre, hvordan vi får en model, som skaber så høj konkurrence som overhovedet muligt.
Så det får vi gjort – men det har vi jo også allerede gjort i dag med de tidligere konklusionspapirer.
Som jeg sagde i starten i mit første svar: Vi havde konkurrence, nu får vi endnu mere konkurrence.
Det er, fordi en it-proces i forhold til dokumentstandarder jo er en løbende proces, hvor der kommer nogle forskellige nye redskaber, som vi kan vælge at benytte – det er der kommet ved forskellige ISO-certificeringer – og dem vælger vi så at inddrage, så vi får de nye værktøjer til at få bedre konkurrence.
Med hensyn til det andet om, hvad målet er, så er det jo meget at spørge om, når jeg har så få sekunder at svare i, som jeg har.
Men jeg vil sige det sådan forholdsvis enkelt, nemlig at vi gerne vil have, at der er så mange udbydere som overhovedet muligt, der har så frie konkurrencemuligheder som overhovedet muligt.
Det er jo bl.a. derfor, at vi har investeret i open source-centre, så vi kan sikre, at der sker en spiring i forhold til programudvidelse.
Hanne Agersnap (SF), 2010-01-29:
Folketinget opfordrer regeringen til at iværksætte konklusionspapirets implementering hurtigst muligt.«