runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2008-11-20:
Ja, man giver en yderligere skattebegunstigelse til aktieejerne.
Det er vi så enige om.
, og det er sådan set helt i orden, for det er jo regeringens politik.
Jeg siger bare, at her har vi endnu et eksempel på, hvordan regeringen prioriterer.
Der, hvor der er brug for flere penge, nemlig ude i kommunerne, har man lagt stramme grænser for, hvad de må have lov til at udvide deres budgetter med, og der, hvor man lader pengene fosse ud, er i forbindelse med skattelettelser.
Man kunne i øvrigt også tilføje fredning af spekulanter i banksektoren.
Der er jo ikke den spekulant, der har sat penge i banken for at tjene høje renter og har fået høje renter, som staten ikke har været indstillet på bare at give en garanti.
Det er også en prioritering: garanti til spekulanterne, stramme budgetter til kommunerne.
Det er bare for at sige, at de der prokuratorkneb, som skatteministeren prøver at bruge gang på gang, jo ikke kan dække over, at der ude i kommunerne sker det, at der aflyses timer, at prisen sættes op i daginstitutionerne, at der er renoveringer, der ikke kan gennemføres, at det bliver rasende dyrt for de ældre at få mad på plejehjemmet, at der er en virkelighed, som er fuldstændig anderledes end den, skatteministeren her fra talerstolen prøver at give indtryk af.
Samtidig prioriterer man gang på gang inden for det økonomiske råderum, regeringen mener der er i samfundet, at give skattelettelser til aktieejere, skattelettelser til de rige, sådan at de, der i forvejen har, skal have mere.
Og når man bruger en del af råderummet på den måde, betyder det jo - selv inden for regeringens egen logik - at der så er færre penge til kommunerne til velfærd.
Det kan man altså ikke snakke sig uden om.
Vi har spurgt om det flere gange nu: Hvorfor prioriterer man skattelettelser til aktieejere, og hvorfor prioriterer man skattelettelser til dem, der har flest penge, i stedet for at prioritere, at kommunerne får nogle flere penge til at lave bedre velfærd?
Det er det, der er mærkeligt, og det er det, vi prøver at klage over.
Det kan godt være, at det er regeringens politik, men jeg beder om, at den så siger det helt åbent i stedet for at prøve med forskellige prokuratorkneb som at sige, at det har selv venstrefløjen indrømmet og blablabla.
Undskyld, formand, jeg ved ikke, om man må sige sådan.
Man har prioriteret, og man har prioriteret dem, der har flest penge, i stedet for at prioritere mere velfærd.
Frank Aaen (EL), 2008-11-20:
Der er ingen tvivl om, at det her kan være et meget fornuftigt forslag med ligestilling mellem selskaber fra det ene land eller fra det andet land.
Selv om det så er fra EU, og selv om vi ikke synes, at EU bør blande sig endnu en gang i dansk skattepolitik, ville det ikke have afholdt os fra at stemme for en sådan ligestilling.
Men når vi så alligevel ikke stemmer for, er det, fordi der er et provenutab.
Det vil sige, at der er et reelt tilskud til selskaber, der leaser biler ud.
Muligvis er det ikke ret stort, men jeg synes alligevel, at det er et helt forkert signal at sende, nemlig at når det drejer sig om at lease privatbiler ud, kommer vi frem med penge, men når det drejer sig om den kollektive trafik, må vi se på, at den bliver forringet landet over med færre ruter, højere priser, og hvad vi ellers har kunnet læse om sker med den kollektive trafik.
Jeg synes, det er så forkert et signal at sende, at medmindre man ændrer forslaget sådan, at det som minimum bliver provenuneutralt her og nu, så kan vi ikke stemme for det.
Begrundelsen er, at vi altså ikke mener, at vi kan byde befolkningen, at den kollektive trafik bliver ringere, mens de, der ønsker at leje en bil, kan gøre det billigere.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-11-20:
Det skal jeg ikke gå nærmere ind i, det har andre ordførere før mig gjort.
Jeg vil bare sige, at jeg synes, det er en fordel, at der bliver mulighed for at få en endelig vurdering af køretøjets værditab sammenholdt med den betalte afgift, når køretøjet ikke længere er omfattet af ordningen.
Så alt i alt er det et fornuftigt forslag, som bringer vores lovgivning i overensstemmelse med EU-retten.
Mike Legarth (KF), 2008-11-20:
De Konservative støtter forslaget af den simple grund, at vi nu ligestiller danske leasingselskaber med udenlandske, så der ikke er nogen skatte- og momsforskel på at drive og benytte et leasingselskab, hvad enten det er dansk eller udenlandsk.
Lovforslaget sikrer, at vi overholder registreringsafgiftsloven, som nu er i overensstemmelse med EU-retten.
Der har været stillet spørgsmål, og vi har forholdt os meget kritisk til det, men vi er blevet overbevist om, at vi overholder loven med den her ordning, som jo handler om, at man kan betale sin registreringsafgift på to måder, enten forholdsvis eller med fuld betaling.
Når man betaler forholdsvis, betaler man for et kvartal ad gangen, og den ændrede beregning af rentetilskrivningen gør, at der opnås proportionalitet i forhold til varigheden af køretøjets registrering i Danmark, og det var jo det, der var problemstillingen tidligere.
Så er der indført mulighed for, at man kan få køretøjet vurderet, når ordningen ophører, og det betyder så, at man ved den vurdering kan få at vide, om man har betalt for lidt og så skal efterbetale, eller om man har betalt for meget og så får det for meget betalte retur.
Alt i alt et udmærket forslag, som vi støtter.
Jesper Petersen (SF), 2008-11-20:
Først og fremmest indeholder L 64 et forslag om ligestilling af indenlandske og udenlandske leasingselskaber.
Tidligere har reglerne for momsafregning være til ugunst for indenlandske leasingselskaber, og de fleksible muligheder for afgiftsafregning med staten har det ikke været muligt at bruge for danske leasingselskaber.
Derudover har der efter EU’s opfattelse været uoverensstemmelser, som det er nødvendigt at bringe i orden i Danmark.
For udenlandske firmabiler og biler til erhvervsbrug leaset i udlandet
har der hidtil været mulighed for at betale en andel af registreringsafgiften hver måned eller som danske bilejere at betale den fulde registreringsafgift én gang.
Forslaget justerer altså på de månedlige betalinger for at skabe større lighed mellem de to valgmuligheder og giver mulighed for en endelig vurdering af værditabet på bilen og en efterfølgende justering af det samlede beløb betalt i registreringsafgift i forhold til værditabet.
Forskellige organisationer har i høringssvarene sået tvivl om, hvorvidt forslaget bringer loven i overensstemmelse med EU-retten, som den skal, og vi må stole på, at Skatteministeriet i sin dialog med Kommissionen har sikret, at forslaget er i overensstemmelse med EU-reglerne på området.
Forslaget vurderes at medføre et mindre provenutab for Danmark, og der bliver større behov for ressourcer i SKAT til at administrere ordningen.
Endnu en gang må vi konstatere, at der bliver pålagt vores skatteadministration yderligere opgaver, mens det på mange andre områder kniber gevaldigt med medarbejderressourcer i SKAT.
Det er vigtigt for os at få sikret, at der er de fornødne ressourcer i SKAT, så vi har en effektiv og retfærdig skatteadministration, hvor der kommer det ind, der skal, og så borgernes retssikkerhed på skatteområdet er sikret.
Der er også behov for nærmere at få undersøgt det samlede provenutab, som virker en smule, ja, dårligt underbygget, og det er vanskeligt helt at få overblik over, hvad provenutabet bliver.
Det vil vi også gerne have et klarere overblik over under udvalgsbehandlingen, men kan ellers umiddelbart støtte lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2008-11-20:
De to foregående ordførere har allerede været godt inde i det rent tekniske, altså hvad formålet med lovforslaget her er, og det er jo næppe et lovforslag, som vi kan blive ret uenige om her i Folketinget.
Kort fortalt går det ud på, at EU ikke har været tilfreds med vores hidtidige måde at beregne den forholdsmæssige registreringsafgift, som betales i rater, på, og derfor rettes der så til, så vi får en ordning, som man kan stille alle parter tilfreds med.
I Dansk Folkeparti er vi normalt skeptiske over for, hvad der kommer fra EU, men i denne sammenhæng er det fuldstændig uskadeligt, hvad der nu foretages af justeringer for at imødekomme EU, og derfor kan vi heller ikke have noget imod det.
Et andet element er, at danske leasingselskaber nu ligestilles med udenlandske leasingselskaber, og det kan vi såmænd ikke have noget imod, i og med at det er de danske leasingselskaber, der tidligere har været ringere stillet end de udenlandske.
Så det er ganske fint, at der bliver rettet op på det punkt.
Så derfor skal jeg kort sagt sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget her.
Nick Hækkerup (S), 2008-11-20:
Normalt når Folketinget arbejder, handler det om at skabe et bedre samfund, og når vi kives politisk, er det jo, fordi vi har forskellige opfattelser af, hvad det gode samfund er.
Det forslag, som vi behandler nu, handler imidlertid ikke om at kives politisk.
Når det foreliggende forslag er til behandling i dag, skyldes det EU's utilfredshed med de danske registreringsafgifter på udenlandske firmabiler og udenlandske leasingbiler.
Danmark har lænet sig op ad en traktatkrænkelsessag, og forslaget tilpasser vores lovgivning til de krav, EU stiller til os.
Indholdsmæssigt er der tale om, at registreringsafgiften går fra alene at være en engangsudgift til også at kunne blive betalt som en løbende afgift.
Det virker som en fornuftig løsning på det problem, der er blevet præsenteret.
Som en lille sidegevinst lykkes det så med forslaget at lukke et beskedent skattehul, idet det fremover bliver leasingselskabet, der hæfter for den forholdsmæssige afgift og dermed ikke længere kan holde registreringsafgiften uden for momsafregningen på leasingydelsen.
Man kan spørge sig selv, om det er et rigtigt tempo, der er sat for betalingen af afgiften: 2 pct. af afgiften hver af de første 3 måneder, 1 pct. hver af de næste 33 måneder og så ½ pct. pr. påbegyndt måned i den resterende tid.
Betalingen af registreringsafgiften skal så vidt muligt følge bilens værditab - hverken for hurtigt eller for langsomt og med den model, der er tegnet her, vil registreringsafgiften blive betalt i løbet af 158 måneder eller lidt over 13 år.
Det er, må man sige, relativt lang tid.
Skatteministeren har tilkendegivet at ville følge op på lovgivningen, men vi ved jo, at det i forvejen kniber med at få ressourcerne til at række på skatteministerens område.
Vi ved, at restancerne vokser.
Vi ved, at måltallene kun nås, hvis der bliver pyntet på dem.
Vi ved, at medarbejderne klager over stress.
Vi ved, at den internationale beskatning kunne være bedre osv. osv. Derfor er der god grund til, at også Folketinget og Skatteudvalget modtager efterretninger om, hvad ressourceforbruget er.
Det er der også, fordi ministeren på samrådet forleden dag sagde, at der var åbnet op for internt i regeringen - sådan hørte jeg det i hvert fald - at det ikke er SKAT selv, der skal bære risikoen for lovgivning, der kaster administration af sig, men at der vil være en vilje på tværs af regeringen til at finde de ressourcer, der skal til for at administrere lovgivningen.
Og det er klart, at det med den lovgivning, som vi har med at gøre her, vil være interessant at vide, hvor mange ressourcer der så skal bruges - og i forlængelse af det sikre, at de ressourcer bliver tilført SKAT, sådan at de ikke skal tages fra et andet område.
Men grundlæggende går Socialdemokratiet positivt ind i arbejdet med det foreliggende forslag.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-11-20:
Kort og godt går det her lovforslag ud på, at vi skal ligestille reglerne for danske og udenlandske leasingselskaber, hvad angår udenlandske firmabiler og leasede biler.
Baggrunden for lovforslaget er, at EU-Kommissionen har indledt to traktatkrænkelsessager mod Danmark, dels om bestemmelserne om den forholdsmæssige betaling af registreringsafgift af udenlandske firmabiler, der hovedsagelig anvendes i Danmark, dels om bestemmelserne om registreringsafgift af udenlandske leasingkøretøjer.
Lovforslaget her skal altså sikre, at vores registreringsafgiftslov i Danmark er i overensstemmelse med EU-retten på de her områder.
Selve lovforslaget går konkret ud på, at det fremover vil være muligt at betale registreringsafgift på to måder, enten ved betaling af den fulde registreringsafgift eller ved betaling af den forholdsmæssige registreringsafgift, der opkræves kvartalsvis, og med lovforslaget ændrer vi så også beregningen af den sidste.
For meget betalt afgift vil således blive tilbagebetalt, og hvis det skulle vise sig, at der er for lidt opkrævet afgift, vil den ekstra afgift blive opkrævet.
Endelig sikrer vi med lovforslaget, at indenlandske leasingselskaber får mulighed for at anvende bestemmelsen om betaling af den forholdsmæssige registreringsafgift.
Samlet set vil jeg bare sige fra Venstres side, at vi godt kan lide, at vi rydder op i lovgivningen.
Vi betragter det her lovforslag som en form for oprydning, sådan at vores danske lovgivning på det her område er i overensstemmelse med EU-retten, og derfor kan Venstre støtte forslaget.
Frank Aaen (EL), 2008-11-20:
Jeg prøver én gang mere: Hvis nu - og sådan er det - regeringen siger, at der er, lad os bare tage et tal, 10 mia. kr. til rådighed til øget forbrug i samfundet, så kan man altså vælge, om de 10 mia. kr. alle sammen skal gå til bedre velfærd, eller man kan vælge, at en del af de 10 mia. kr. skal gå til skattelettelser, så der dermed er mindre til at forbedre velfærden med.
Så enkelt er det, og det er noget, jeg har lært, bare ved at læse regeringens egne publikationer.
Man prioriterer, at nogle af de penge, der kunne bruges til velfærd, i stedet for går til skattelettelser.
Så enkelt er det.
Jacob Jensen (V), 2008-11-20:
Jo, men hr. Frank Aaen sagde jo, at regeringen prioriterer skattelettelser frem for øget velfærd, øget udbud til kommuner og regioner.
Frank Aaen (EL), 2008-11-20:
Jeg prøvede jo bare at forholde mig til regeringens egne publikationer, hvori man jo gør op, at med de og de mål for den fremtidige økonomi er der et råderum for den offentlige sektor, der er så og så stort, og det er altså bl.a. et råderum til udvidelse af forbruget.
Og så har regeringen prioriteret, at det private forbrug, det, man kan bruge til egen vinding, prioriteres via skattelettelser, der særlig gives til aktieejere og folk, der har mange penge i forvejen.
Og når man prioriterer, at de forbrugsmuligheder i samfundet, som man mener der er, i nogen grad skubbes over i de private lommer, så er der jo mindre til velfærd.
Det kan man ikke tale sig uden om, uanset hvor meget man prøver.
Jacob Jensen (V), 2008-11-20:
Det er bare, fordi hr. Frank Aaen nu her i anden runde igen påstår, at regeringen prioriterer skattelettelser højere end øget velfærd.
Mit korte spørgsmål til hr. Frank Aaen er sådan set blot, om hr. Frank Aaen mener, at når der er blevet brugt 53 mia. kr. yderligere på offentlig velfærd, heraf cirka halvdelen i kommunerne, siden 2001, er der så tale om, at det er en nedprioritering, eller at det er en opprioritering i forhold til niveauet fra 2001?
Vivi Kier (KF), 2008-11-20:
Jeg mener ikke, at det er en straf.
Jeg mener, at det er forkert set.
Jeg synes, at med det her lovforslag, som vi står og kigger på, er det vigtigt at se på, hvad intentionerne var bag det særlige børnetilskud.
Intentionerne var, at forældre, der kom ud for en uforudset social begivenhed, som gjorde, at en forsørgerindtægt, man havde regnet med, ikke var der, kunne få udbetalt det særlige børnetilskud.
Jeg synes også, det vil være dejligt, hvis vi får nogle flere børn, men hvis man bevidst vælger at være alene om at få sit barn, er man også klar over de glæder og udfordringer, også økonomiske udfordringer, der følger med et barn, og derfor synes jeg ikke, at det er diskrimination.
Line Barfod (EL), 2008-11-20:
Jeg har jo, som det er fremgået af de tidligere korte bemærkninger, svært ved at forstå den her diskrimination af nogle børn i forhold til andre børn.
Men når jeg især gerne vil spørge den konservative ordfører, er det, fordi vi jo for nogen tid siden hørte, at den daværende konservative familieminister, fru Carina Christensen, var ude at sige, at man burde få tre børn hver, altså, at hver kvinde skulle have tre børn.
Så er det, at jeg bare ikke kan forstå, at når der så at nogle kvinder, der vælger at sige, at de gerne vil følge den opfordring og få nogle børn, hvorfor De Konservative så vil straffe dem, hvis de vælger at få de børn alene.
Hvorfor skal de børn straffes frem for alle de andre?
Vivi Kier (KF), 2008-11-20:
Det særlige børnetilskud var oprindelig tiltænkt forældre, der kom ud for en uforudset social begivenhed, altså forældre, der uforskyldt har mistet en forsørgerindtægt.
Det grundlag ønsker vi Konservative at fastholde, og derfor støtter vi det her lovforslag. I tidligere debatter om det her emne har vi fra konservativ side udtrykt ønske om, at man revurderede børnetilskudsloven, og derfor er vi også tilfredse med det lovforslag, som vi står med i dag, for lovforslaget præciserer, at intentionerne bag det særlige børnetilskud opretholdes.
Når en kvinde bevidst vælger at blive eneforsørger, betyder det for os, at hun er klar over den økonomi, der følger med glæden ved at få et barn.
Igen: Det underbygger den oprindelige tanke bag det særlige børnetilskud, og den ønsker vi fastholdt.
Vi ønsker ikke, at det særlige børnetilskud bliver en rettighed for endnu flere og dermed et brud på princippet om, hvornår det særlige børnetilskud kan udbetales.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-11-20:
Det er jo en kendt sag, at den her regering ikke interesserer sig synderligt for at bekæmpe uligheden i vores samfund, og her står vi altså med et forslag, hvor regeringen helt bevidst og med stor selvtilfredshed cementerer forskelsbehandlingen i børnehøjde.
Regeringen vil sikre, at børn af eneadoptanter og børn af enlige kvinder, der har fået kunstig befrugtning, ikke kan få det særlige børnetilskud.
Jeg synes, at det er grotesk, at man fra regeringens side med åbne øjne vil forskelsbehandle mennesker, fordi de ikke har en partner og alligevel vil have et barn.
Vi har faktisk brug for, hvis man ser det i et lidt bredere perspektiv, at så mange som muligt i det danske samfund får lyst til og mulighed for at få børn.
Der er en kæmpe demografisk skævhed i forholdet mellem yngre og ældre borgere i vores samfund, men vi har altså også brug for, at børn stilles lige, at de gives de samme muligheder fra det øjeblik, de kommer til verden uanset deres forældres status - om de er enlige eller lever i et parforhold.
SF kan så absolut ikke støtte det her forslag.
Tina Petersen (DF), 2008-11-20:
Jeg vil starte med det sidste.
Det er faktisk et af de steder, hvor Dansk Folkeparti ønsker at stille yderligere spørgsmål vedrørende forslaget.
Vi kan godt være uenige om, hvorvidt der skal være en forskel i forhold til lige netop det at have en ukendt far.
Men det kommer i den videre behandling.
Jeg fastholder jo selvfølgelig, at vi i Dansk Folkeparti har en holdning, hvor vores udgangspunkt - man skal jo respektere, at vi ikke har samme holdning til tingene - er, at vi altså anser, at det er det bedste for et barn at have både en mor og en far, uanset om de her forældre lever sammen eller ej efter 10 år eller mere; det er den skæbne, der tilfalder nogle.
Jeg vil så sige, at når man har det bevidste valg fra starten, så er der et kæmpe ansvar som forældre, velvidende at der er nogle situationer, man kan komme ud for i samfundet, hvor man ikke har lige adgang til økonomi.
Lene Hansen (S), 2008-11-20:
Jeg skal også bare lige høre, om ordføreren ikke anerkender, at der i et livsforløb kan være perioder, hvor man måske kunne komme i en økonomisk klemt situation som enlig forsørger, og at man derved kunne have brug for det særlige børnetilskud.
Så skulle jeg høre, om ordføreren kan se logikken i, at man i forslaget forbyder forældre til børn, der er født ved kunstig befrugtning, at få det særlige børnetilskud, mens man tillader forældre til børn, der er født uden kendt far, at få det særlige børnetilskud.
Hvad er efter ordførerens mening den højere logiske forklaring på det?
Tina Petersen (DF), 2008-11-20:
Det var mange spørgsmål på én gang, men vi starter med økonomien.
Nu er det sådan, at det at få et ekstraordinært børnetilskud er rettet mod forældre, som blev skilt - en far og mor, som enten går fra hinanden, eller hvor den ene dør osv. - for lige netop at sikre den person, der er efterladt, den her ekstra hjælp.
I den her situation har forældrene et valg, langt før vi når til en situation, hvor man kan sige, at man af enten økonomiske eller andre årsager bliver udsat.
Jeg vil sige det sådan, at man som enlig i dag vælger nogle tiltag, at man træffer nogle valg i sit liv.
Jeg ved ikke, om jeg har besvaret alle spørgsmålene.
Lene Hansen (S), 2008-11-20:
Er ordføreren enig i den forståelse af lovens formål, at det særlige børnetilskud er skabt for at være med til at afhjælpe økonomien hos den enlige forsørger?
Jeg synes næsten, det lyder, som om man ikke enig i det.
Jeg synes jo, det er meget mærkeligt at lytte til ordførerens argumentation om, at man som borger i det danske samfund har pligt til at vælge det korrekte.
Det kan være, at ordføreren vil definere, hvad det korrekte er i den her situation.
Man kan vel have et ønske om at få et barn, selv om man ikke nødvendigvis har et ønske om at leve og opdrage barnet sammen med en anden.
Er det mere ukorrekt end at leve i en familie?
Altså, jeg vil gerne høre en definition af, hvad det korrekte er i den her situation, og så, om ordføreren anerkender, at formålet også kan være at afhjælpe økonomiske vanskeligheder.
Tina Petersen (DF), 2008-11-20:
Jeg må gå ud fra, at Højesterets vurdering af det her også er sket med en meget dyb indsigt i forældrenes arbejdsmæssige situation, deres sociale tiltag og omgangskreds, det økonomiske osv., og at der er belæg for at sige, at den her gruppe godt kan håndtere at klare den opgave, specielt når de nu har råd til at foretage en adoption.
Jamen så må jeg også sige, at det er klart, at jeg fastholder, at jeg ikke føler, at der er tale om diskrimination, men tværtimod om et bevidst valg fra forælderens side om at ville have et barn.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-11-20:
Hvis den enlige forælder, som ordføreren antager, har mange penge ved adoptionen, 10 år efter kommer i en situation, hvor pengene ikke er så rigelige, så er det jo ikke sådan, at barnet pludselig kan få det særlige børnetilskud.
Er det ikke et problem, at man ikke kigger på barnets udgangspunkt?
Barnet har jo ikke selv valgt at blive adopteret
det er helt rigtigt - og har heller ikke selv valgt at blive til ved kunstig befrugtning.
Men er det ikke rigtigt, at man så på den måde forskelsbehandler i børnehøjde, fordi man jo ikke kigger på andet, end at mor var enlig, dengang hun fik barnet?
Tina Petersen (DF), 2008-11-20:
Man kalder det forskelsbehandling, men det vil jeg nu ikke kalde det.
Jeg vil sige, at det er den voksne, der i første omgang træffer et valg, et bevidst valg, om at tage en korrekt beslutning.
Dem, vi snakker om her, er jo forældre, som f.eks. ved adoption også har økonomien i orden til at gå ind og yde den yderligere indsats, der skal til.
Men jeg vil sige, at det er et bevidst valg, forældrene tager, og at der ikke sker nogen forskelsbehandling af børn her.
Det er valget før det, man skal tænke på, og som vi tænker på.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-11-20:
Jeg kan forstå, at ordføreren forholder sig positivt til det her forslag og synes, det er rimeligt at forskelsbehandle børn og voksne i forbindelse med forslaget.
Men kunne man ikke forestille sig, at en kvinde, som ikke er ved muffen, men som, fordi man fra regeringens side vælger at forskelsbehandle enlige, er nødt til at vælge ikke at få børn?