runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Sander (V), 2007-05-09:
Hvis det var således, at det var en sag, der vedrørte mig og mit ressort, Videnskabsministeriet, skulle jeg nok tage stilling til det spørgsmål, som fru Pernille Frahm her stiller.
Men da det jo ikke er en sag, som har været på mit bord – jeg kender ikke den aftale, der er indgået, og jeg har kun læst om afgørelsen – ville det være helt urimeligt, hvis det var således, at jeg begyndte at gå ind og vurdere den.
PET har truffet en afgørelse, og den er meddelt, og den vil jeg naturligvis henholde mig til.
Pernille Frahm (SF), 2007-05-09:
Problemet er bare, at det ingen konsekvenser får.
Synes videnskabsministeren ikke, det er lidt problematisk, at der i dag skabes præcedens?
Vi er i dag med til at skabe en kultur og en tradition på det her felt, der lyder: Første gang lader vi ham gå.
Anden gang, så ligeså?
spørger jeg.
Hvor mange gange skal Bent Jensen overtræde reglerne, før der er en ansvarlig minister, der gider at foretage sig noget som helst i den anledning?
Helge Sander (V), 2007-05-09:
Den del af spørgsmålet, som fru Pernille Frahm her tager op, vil jeg overhovedet ikke forholde mig til, og det tror jeg heller ikke fru Pernille Frahm skal gøre.
For der sidder en uafhængig bestyrelse, som nok skal tage vare på at ansætte de folk, som skal arbejde i centeret, og det er jeg helt tryg ved de nok skal klare.
For så vidt angår den sag, som her ridses op, er der jo truffet en afgørelse af PET; en afgørelse, som også allerede har været genstand for en rimelig indgående debat under de to første spørgsmål til statsministeren.
Pernille Frahm (SF), 2007-05-09:
Men det er alligevel meget rart at vide, hvor vi har vores videnskabsminister.
Det her center har jo en lidt speciel historie, men nu vil jeg ikke gentage den endnu en gang.
Chefen for det har udnyttet, at han har en særlig adgang; en adgang, som f.eks. Jørgen Dragsdahl ikke har, en adgang, som jeg f.eks. ikke har, og jeg tvivler oven i købet på, at videnskabsministeren har den adgang.
Den særlige adgang udnytter manden i en personlig vendetta.
Derfor er det meget rart at vide, om videnskabsministeren ikke synes, at det er nødvendigt på en eller anden måde at markere sig som videnskabsminister og ansvarlig for, hvordan 9 mio. kr. af skatteydernes penge bliver brugt – om de bliver hældt i vasken, eller om de bliver brugt på noget kvalificeret forskning.
Hvem tror videnskabsministeren vil lade sig ansætte i sådan et center under sådan en leder?
Ingen forsker med respekt for sig selv vil gøre det.
Tom Behnke (KF), 2007-05-09:
Hvis man spørger generelt i befolkningen, hvordan deres tillid til og tilfredshed med den offentlige service er, er den væsentligt lavere.
Og hvor har folk, der ikke er i kontakt med den offentlige service, og som tror, at den er lavere, så det fra?
Det har de fra medierne, og det har de fra politikere, som står og påstår, at den offentlige service er utrolig dårlig, at den er mangelfuld, og at den ikke duer til noget.
Men når man spørger dem, der er i kontakt med den offentlige service, så er de faktisk tilfredse.
Line Barfod (EL), 2007-05-09:
Baggrunden for det her forslag er jo, at der er rigtig mange mennesker, der oplever, at de kommer i klemme i det sociale system.
De oplever, at hvis de begår den mindste fejl, så kan det have meget store konsekvenser for dem, de kan i nogle tilfælde miste hele deres indkomstgrundlag, men begår myndighederne fejl, så har det overhovedet ingen konsekvenser; ikke engang, hvis de vinder i retssystemet, har det nogen konsekvenser.
Derfor opleves det af rigtig mange borgere, som om der er et stort retssikkerhedsproblem.
Vi havde jo en intern høring i Retsudvalget og Socialudvalget, som det her forslag er blevet revideret på baggrund af, hvor det var den melding, der kom fra alle de mange organisationer, der deltog, også fra Kommunernes Landsforening og Ankestyrelsen.
Man syntes, at det var en god idé at få set samlet på det her område frem for bare at tage små bidder.
Så lad os se samlet på, hvad vi kan gøre i forhold til retssikkerheden på det sociale område.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-05-09:
Jeg er som sagt helt enig i, at det er vigtigt at have fokus på retssikkerheden, og jeg mener, at vi skal styrke den, hvis vi bliver bekendt med, at her er nogle problemer.
Det er det, vi har stået for i regeringen, og det er det, vi har taget mange initiativer til.
Men jeg er simpelt hen uenig med Enhedslisten i det udgangspunkt, at kommunen så at sige er en modpart i forhold til borgeren.
Den måde, vi har bygget det sociale system op på, er jo, at man skal sørge for at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at kunne træffe afgørelse i en sag, og det har myndigheden en forpligtelse til.
Jeg synes, vi skal holde fast i det system, hvor kommunen er der for at hjælpe borgeren med de problemer, borgeren har, og sætte ind med den hjælp og støtte, borgeren har brug for, frem for mere at dreje det i retning af det, vi kender fra retssystemet, hvor der er modparter, der står over for hinanden.
Jeg synes ikke, at det sociale system skal udvikle sig sådan.
Jeg synes, det er rigtigt i den måde, det er bygget op på, og jeg synes, det er helt afgørende, at alle netop har muligheden for at benytte klagesystemet.
Helge Sander (V), 2007-05-09:
Nu her, hvor man som iagttager af den her debat måske kunne få opfattelsen af, at vi er ved at tale os fra hinanden, når vi taler om forskningsuredelighed, vil jeg meget gerne fastslå, at jeg synes, det er glædeligt, at hr. Rasmus Prehn på vegne af Socialdemokraterne fastslår, at man vedkender sig vores uredelighedssystem, som det fremgår af lovgivningen.
Det synes jeg trods alt er positivt.
For så vidt angår den anden del af hr. Rasmus Prehns indlæg/spørgsmål, bliver jeg nødt til at gentage endnu en gang, at sagen, som nu er oppe at vende endnu en gang, altså er en sag, der vedrører PET og hr. Bent Jensen.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-05-09:
Vi arbejder netop meget med at prøve at forebygge, at noget går galt, og med, hvordan man allerbedst kan fange eventuelle problemer og få dem løst, inden det udvikler sig til noget meget slemt noget.
Det er jo derfor, at vi har taget en række af de her initiativer til at styrke retssikkerheden med skriftlige afgørelser, med krav om, at man skal uddybe, hvorfor man har truffet den beslutning, man har, og lignende.
Det er også derfor, at jeg har lavet undersøgelser f.eks. om tilsynet af, hvordan det fungerer rundtomkring, om det egentlig er godt nok, og om man bruger det aktivt til netop at forebygge, at der opstår mangler og svigt i forhold til borgere, som er meget afhængige af den hjælp og støtte, de har brug for.
Så jeg mener, at vi fuldt ud er opmærksomme på det og faktisk netop sørger for at samle op, når der viser sig at være problemer.
Lise von Seelen (S), 2007-05-09:
Ministeren nævner, at selv om ministeren synes, det er et vigtigt område, så skal man tage sagerne efterhånden, som de dukker op.
Det betyder jo, at sager, sådan som vi kender dem, og vi har faktisk set ret mange af dem inden for det sidste års tid, så dukker op, når noget er gået galt.
Kunne ministeren ikke have lyst til med sådan en kommission at komme ind foran problemerne og sige: Vi vil faktisk gerne tage temperaturen på retssikkerheden, inden noget går galt på de her vitale områder for mennesker, som har brug for den sociale lovgivning?
Gudrun Laub (V), 2007-05-09:
Men alligevel mener jeg, at fru Lise von Seelen tegner et billede af, at der er mistillid til forvaltningen og til klagesystemet.
Nu er der jo gjort forskellige tiltag, som ministeren gjorde rede for, for at forbedre behandlingen af klagesager, hvor man så også får nogle eksempler, som gør, at det bliver tydeligere for alle sagsbehandlere i det faglige miljø, hvordan sager kan behandles på en ensartet måde, sådan at man netop der får den rigtige behandling til alle, der søger, og dermed bedre sikkerhed for, at man ved, hvad det i det hele taget er, der er behov for, og hvad man kan stille af krav og forventninger.
Mener fru Lise von Seelen ikke, at de tiltag, der er gjort, er positive og nyttige og til gavn for borgerne?
Lise von Seelen (S), 2007-05-09:
Nu opfatter jeg jo Enhedslistens beslutningsforslag lige præcis sådan, at der nedsættes en kommission, der skulle gøre, at vi kunne kvalificere vores diskussion, sådan at vi med sikkerhed kunne sige, hvor det er, det gør ondt i retssikkerheden på det sociale område, og hvor det er, vi trygt kan sige, at her gennemfører vi faktisk tingene sådan, som loven siger vi skal gøre det.
For folk får jo ikke en bedre service ude i kommunerne, fordi vi skriver flere papirer herinde på Christiansborg.
Så jeg opfatter ikke, at det, vi er i gang med nu her, er at stille nye forslag til den sociale lovgivning.
Det, vi behandler her, er spørgsmålet om, om vi vil have en kommission til at kigge på, hvordan retssikkerheden er i den sociale lovgivning.
Gudrun Laub (V), 2007-05-09:
Nu taler fru Lise von Seelen om antallet af normeringer og om, at der skal være retskrav på normeringer.
Fru Lise von Seelen siger, at der rundtomkring ikke er tryghed og tegner altså et billede af generel mistillid.
Mener fru Lise von Seelen og Socialdemokraterne virkelig, at folk i almindelighed ikke har tillid til det sociale system?
Lise von Seelen (S), 2007-05-09:
Det er kommunerne, der skal sørge for at anvende de ressourcer, der i en aftale med regeringen kommer til at være det, de skal drive kommunen for, men det er jo noget helt andet.
Og hvis man som socialpolitiker ikke har opdaget, at der er nogle ude i den sociale verden, som i de her år råber vagt i gevær til os politikere og siger: Ved I hvad, kære venner, der er noget helt galt, antallet af ressourcer svarer ikke til antallet af opgaver, så bliver jeg nødt til at sige, at så er man fuldstændig tonedøv.
Kim Christiansen (DF), 2007-05-09:
Jamen så blev jeg da om ikke andet lidt klogere på det – jeg er så ikke enig i det.
Men det er jo i høj grad en kommunal opgave at tilse, at man har de ressourcer, man skal bruge ude i kommunerne.
Men det, jeg egentlig godt lige ville spørge om, er også til det, fru Lise von Seelen siger i sin ordførertale, nemlig at der er mange tilfælde, og jeg hørte det sådan flere gange, at der er mange tilfælde, utallige tilfælde.
Findes der nogen som helst dokumentation, eller er det bare sådan en formodning, man har fra ordførerens side?
Det var mere sådan lige et opklarende spørgsmål, for jeg forstod ikke helt fru Lise von Seelens udtryk om, at der ikke har været vækst på området.
Altså, jeg går ud fra, at det er det sociale område, der bliver tænkt på, og jeg ville da godt have fru Lise von Seelen til at uddybe, hvad der nærmere ligger i det.
Så jeg ved ikke rigtig, hvad det er for noget, der ikke har været i vækst.
Klageadgangen er øget, lovgivningen på området er også til stadighed øget, og det er jo klart, at så kommer der også noget økonomisk vækst i udgifterne på det sociale område, i og med at lovgivningen giver flere og flere muligheder for sociale ydelser og der også bliver bedre og bedre klageadgang.
Så jeg ved ikke rigtig, hvad det er for noget, fru Lise von Seelen prøver at anfægte.
Det vil jeg gerne have uddybet.
Gudrun Laub (V), 2007-05-09:
Jeg ser slet ikke det behov, som fru Line Barfod prøver at opmale her, om, at det står så dårligt til.
Kommunerne og sagsbehandlerne gør en stor indsats for at behandle de sociale klienter så godt som muligt, og at der er nogle grupper, som mener, at der er ting, der kan gøres bedre, bliver taget seriøst og taget op til vurdering hver for sig.
Jeg mener sådan set, at fru Line Barfod maler et urealistisk billede af, at der skulle være problemer på alle områder.
Så vi vil tage problemerne i den rækkefølge, der er behov for det.
Nogle af problemerne mener vi altså er nogle problemer, som fru Line Barfod ser, men som ikke er reelle.
Det korte af det lange er, at Venstre ikke kan støtte Enhedslistens forslag.
Line Barfod (EL), 2007-05-09:
Fru Gudrun Laub mente, at vi skulle se på de enkelte områder.
Betyder det så, at fru Gudrun Laub og Venstre gerne vil være med til, at vi tager hvert enkelt område og ser på, hvad der er behov for at lave af ændringer her, så vi altså ikke ser samlet på, hvad retssikkerheden er for borgere, der kommer i klemme i det sociale system?
Men jeg kan forstå, at man ønsker at tage hvert enkelt område op og vurdere det.
Skal det også foregå i Retsudvalget, eller hvordan forestiller fru Gudrun Laub sig, at det skal foregå?
Er det noget, som man mener vi skal gøre i Folketinget, eller noget, man mener vi skal inddrage nogle eksperter i, eller hvordan forestiller fru Gudrun Laub sig, at vi skal se på de mange problemer, som en lang række organisationer peger på findes?
Gudrun Laub (V), 2007-05-09:
og så er der også et velfungerende klagesystem.
Det mener jeg er hurtigt og effektivt, og det er det, der bliver satset på, og det synes jeg er helt i orden.
Så skal vi også lige i den forbindelse tænke på, at vi nu har haft en kommunalreform, hvor de nye, større kommuner har større erfaringsgrundlag og flere kompetencer samlet, altså får bedre faglige miljøer, som er med til, at man nok får løftet sagsbehandlingen.
Line Barfod (EL), 2007-05-09:
Nøjagtig den samme argumentation kunne man jo have brugt imod den Retssikkerhedskommission, som Venstre var den store fortaler for og fik nedsat kort efter regeringsskiftet i 2001.
Så vi har ikke behov for en Retssikkerhedskommission.
Men da sagde man altså: Der er behov for, at vi ser samlet på det her område.
Det gik hele Folketinget konstruktivt ind i både i forhold til kommissionen og i forhold til at få lavet lovgivningen, da kommissionen bagefter kom med sin betænkning.
Og vi har nu en lov, som ser ud til at virke ret godt.
Men på det sociale område, hvor det altså ikke er virksomheder, der har råd til at hyre advokater, revisorer osv., men hvor det drejer sig om nogle af de borgere, der har allerfærrest ressourcer, mener man altså ikke, at der er behov for at se samlet på, hvordan retsstillingen for disse borgere er, på trods af at den ene organisation efter den anden siger, at her er store problemer.
Gudrun Laub (V), 2007-05-09:
Enhedslisten har fremsat et forslag om at få nedsat en kommission om social retssikkerhed.
Det er et meget bredt, omfangsrigt og stort kommissionsarbejde, Enhedslisten her har ønsket sat i værk, og det er lidt svært at se, at man skulle bruge så meget energi på det, hvis ikke man også kan forvente et voldsomt godt udkomme.
Det er et område, hvor der bliver arbejdet med tingene, og hvor vi med stor sikkerhed er meget optaget af retssikkerheden for borgerne i de forskellige konkrete spørgsmål.
Så vi har hele tiden borgerens retssikkerhed for øje inden for alt, hvad der bliver foretaget på det sociale område.
Så det er altså ikke efter min opfattelse det rigtige at tage sådan en bred kommission til at prøve at få et overordnet blik på noget, som man med fordel kan tage i mindre bidder konkret på de forskellige områder.
Nu har Enhedslisten jo fremsat det her forslag tidligere, og der har heller ikke været tilslutning til at få nedsat en kommission, men det mener vi altså heller ikke tiden er til nu, for der er mange tiltag med henblik på at forbedre borgerens retsstilling på de forskellige områder.
Så det giver på en anden konkret og god måde en bedre retssikkerhed for borgeren.
Og Ankestyrelsen har taget fat i at prøve at lave forslag til, hvordan man formulerer afgørelser og klagevejledninger, som er lette at forstå for de berørte borgere, og det er også en god vej frem.
Så vi går ind for de konkrete initiativer, som er i gang på området.
Noget af det, som Enhedslisten har henvist til, er et ønske om en omvendt bevisbyrde i klagesystemet, og det synes jeg sådan set ikke er særlig fornuftigt.
Man tænker jo nok også på, hvordan det er i straffesager, men det er jo bare noget helt, helt andet, når statsmagten går ind og prøver at se, om der er en borger, der har overtrådt en lovgivning.
Der er det så statsmagten, der må bevise, at der altså foreligger en overtrædelse.
Her er det jo en helt anden situation.
Hvis det er en borger, der søger om en ydelse og ikke får medhold, så er der mulighed for at klage, og gennem klagesystemet får man mulighed for at få de rigtige afgørelser igennem på en lempelig måde.
Det er slet ikke nogen god idé at køre det over i noget, der ligner retssager.
Det tager lang tid, og det er omkostningstungt.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-05-09:
Jeg er meget interesseret i at følge, at f.eks. kommunerne sørger for at overholde de bestemmelser, som Folketinget har vedtaget.
Vi følger op med praksisundersøgelser for at få en fornemmelse af, hvordan det foregår.
Vi har skabt meget mere åbenhed på de forskellige områder og meget mere gennemsigtighed, og det er jo netop en måde, hvorpå vi kan følge, hvad der sker på området, og hvilke afgørelser der træffes.
Så vi er jo gennem de initiativer, der er taget, gået væsentlig længere ad den vej.
Lise von Seelen (S), 2007-05-09:
Det med tilsynene er måske netop et godt eksempel på, at når noget går galt og det viser sig, at her har vi at gøre med en vanskelighed, så iværksætter man en undersøgelse.
Det, jeg kunne forestille mig med sådan en kommission, var jo, at man havde det ønske, at man faktisk gerne ville tage temperaturen på det sociale område, ikke fordi der nødvendigvis er problemer, men for at finde ud af, hvor de stærke sider er henne, og hvor de svage sider er henne, og så se, hvor vi skal forbedre det.
I stedet for at lave reparationsarbejde og lappeløsninger kunne man få et samlet overblik.
Jeg fatter simpelt hen ikke, at socialministeren ikke er interesseret i det.
Charlotte Fischer (RV), 2007-05-10:
Ja, og derfor mener jeg også, at det her kunne blive en god anledning til at kigge på flere forskellige ting.
Det ene er jo det her konkrete forslag om, hvorvidt det kunne være en ekstra mulighed, som ikke giver anledning til alt det, vi har hørt om konkurrenceforvridning og lyssky transaktioner, men jeg mener også, der er andre ting.
Nu nævnte hr. Bjarne Laustsen f.eks. maksimumsprisen: Er det den rigtige indretning, den har i dag?
Der er meget forskel geografisk på, hvad det er for et prisniveau, man står over for, men det kunne også være en diskussion om planloven, og om kommunerne har gode nok muligheder for at udbyde grunde osv.
Det, der er vores udgangspunkt, er, at det er vigtigt at sikre kommunerne en bred vifte af muligheder, når de skal løse de boligproblemer, de har i deres område.
Pernille Frahm (SF), 2007-05-10:
Hr. Jakob Axel Nielsen gør sig nogle overvejelser om, hvorvidt det vil blive billigere i det lange løb, hvis man lemper reguleringen af lejemarkedet.
Der vil jeg så bare minde om, at da jeg var boligordfører sidst, i 1998-1999, besluttede man at ændre lejedannelsen, sådan at man i langt højere grad tog udgangspunkt i det lejedes værdi – altså sådan mere markedspræget – end i den omkostningsbestemte leje.
Hvis hr. Jakob Axel Nielsen havde ret, skulle vi i dag have lavere lejer, end vi havde før.
Det er desværre ikke tilfældet, så hr. Jakob Axel Nielsen behøver ikke fundere så meget.
Hans teori holder simpelt hen ikke stik, al virkelighed viser det modsatte: Deregulering af lejemarkedet betyder skyhøje priser for lejerne.
Charlotte Fischer (RV), 2007-05-10:
Jo, der begynder at være et problem.
Jeg tror ikke, det er helt alarmerende endnu, men jeg synes helt overordnet, det rejser et spørgsmål om, hvorvidt det er den rigtige vej at gå, når vi ved, at de grundlæggende strukturer på boligmarkedet simpelt hen gør, at nogle af de her mennesker i mellemindkomstgrupperne, hvis de gerne vil flytte til byen, ikke har mulighed for at få adgang til lejeboliger f.eks. til en overkommelig pris, så det er en grundlæggende diskussion.
Men vel vidende, at der ikke herinde i Folketinget er flertal for grundlæggende reformer af lejemarkedet og boligmarkedet – det er der jo simpelt hen ikke, det er et tabu, det har det været længe, og det bliver det ved med at være – tager vi afsæt i virkeligheden og siger: Når nu tingene er, som de er, hvordan giver vi så kommunerne de bedste muligheder i situationen?
Jeg er også klar over, at flere har spurgt, og derfor synes jeg også, vi skal tage det alvorligt.
Bjarne Laustsen (S), 2007-05-10:
Jeg kan bare kvittere senere for de positive tanker, som Det Radikale Venstre har om det her.
Men jeg synes bare, der er grund til også at sige det i forhold til de bekymringer, man kan have.
Og så vil jeg gerne lige have fjernet en lille misforståelse.
Kan fru Charlotte Fischer ikke bekræfte, at ifølge den rapport, der ligger i Miljøministeriet med hensyn til fornyelse og planlægning, er der adskillige kommuner, der har bedt om at få nogle redskaber, der gør, at de får større muligheder, og at det ikke bare er et københavnerproblem.
Det andet er, at jeg håber, at Det Radikale Venstre er optaget af de samme ting som Socialdemokratiet og forhåbentlig også andre partier, nemlig hvordan vi sørger for, at det personale i offentlig tjeneste, som skal passe vores ældre medborgere, vores unge, dem, der giver uddannelse osv., kan bo i den by, hvor de skal arbejde.
Fru Charlotte Fischer har jo fuldstændig ret i, at de boliger, der bliver angivet fra ministerens side til at koste 4.000 kr., ikke står til rådighed.
Hvis man bliver udkommanderet eller søger et job, står de jo ikke til rådighed, og derfor er der et problem her.
Er det ikke korrekt?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-05-10:
Det kan godt være, jeg ikke var her i 1998, men til gengæld arbejdede jeg som advokat med lejeloven, og det har aldrig nogen sinde været sådan, at det lejedes værdi har været et frit aftalemæssigt begreb.
Det har altid været et planøkonomisk fastsat begreb.
Pernille Frahm (SF), 2007-05-10:
Nu var hr. Jakob Axel Nielsen ikke herinde dengang, og det er så hans undskyldning, men dengang blev ideen solgt som et projekt, der lå tættere på markedsøkonomien end den oprindelige idé, og det blev også solgt ud fra en idé om, at lejen så ville falde.
Sagen er, at det modsatte skete.
Hr. Jakob Axel Nielsen har ikke ret i sine teorier.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-05-10:
Hvis nu fru Pernille Frahm ville gøre sig den ulejlighed at læse Halfdan Krag Jespersens »Lejeret 1«, ville hun vide, at det er sådan, at det lejedes værdi ikke er et frit begreb.
Det er et fast begreb i lejelovens § 47 – fastsat af Landsretten – der siger, at det lejedes værdi er plus/minus 10 pct. af det, det koster i området, og det finder man ved at sammenligne med andre tilsvarende lejemål i det nære område.
Det kan vige plus/minus 10 pct. fra det, som det er i det nære område.
Det er ikke et frit aftale- og markedsmæssigt begreb.
Det er også et planøkonomisk begreb.
Bjarne Laustsen (S), 2007-05-10:
Måske er fru Charlotte Fischer også bekendt med, at Københavns Kommune, som jeg har nævnt tidligere, har måttet droppe tre projekter.
Man kan godt beskylde Københavns Kommune og andre kommuner for ikke at have bygget tilstrækkeligt med boliger, men når nu de støttebeløb ikke passer og der er de restriktioner både på det her område og i forhold til planloven, beder kommunerne om at få nogle nye redskaber for at få en større fleksibilitet.
Om alle de bemærkninger om gennemsigtighed og penge under bordet håber jeg at vi i et givet udvalgsarbejde kan finde ud af at sige: Det er selvfølgelig heller ikke hensigtsmæssigt.
Det er heller ikke det, der har været meningen med det.
Så kan man jo sikre, at der ikke sker plat og svindel, som andre her har påpeget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-10:
Så vil jeg spørge ministeren, om ikke ministeren vil give mig ret i, at for det første indeholder den overenskomst, vi refererer til, meget andet end blot et spørgsmål om løn, og for det andet at mange handicaphjælpere i dag ikke arbejder på de løn- og arbejdsvilkår, som er anbefalet fra Kommunernes Landsforening.