runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vivi Kier (KF), 2011-03-18:
Da vores ordfører, hr. Naser Khader, desværre er blevet kaldt til et andet møde og derfor ikke kan være til stede i salen, skal jeg hermed læse hans tale op: Som flere ordførere har været inde på, er formålet med forslaget at gennemføre flere elementer af regeringens ghettostrategi og elementer fra regeringens udlændingeaftale.
Det første element er en del af de mange elementer, der er i ghettoudspillet, nemlig de elementer, der skal til, for at vi får en bedre balance i beboersammensætningen i de udsatte boligområder.
Helt konkret betyder det, at kommunerne ikke længere skal anvise bolig til nyankomne flygtninge i ghettoområderne.
Det mener vi er vigtigt, hvis nyankomne flygtninge skal have en bedre start på integrationen.
Hvis man skal integreres, skal man have nogle danskere at integreres med.
Et andet element i forslaget er præciseringen af, at adgangen for ubeskæftigede udlændinge, der tilbydes et introduktionsforløb, til at få et beskæftigelsesrettet tilbud ikke omfatter udlændinge, der har opholdstilladelse på baggrund af studier, beskæftigelse, au pair-ophold m.v. Et tredje element er, at der i danskuddannelsesloven indsættes en bemyndigelse til integrationsministeren til at fastsætte regler om, at udlændinge, der ikke har opholdstilladelse her i landet, kan aflægge en prøve i dansk i udlandet mod betaling.
Et fjerde element er ændring af danskuddannelsesloven, således at en privat udbyder af danskundervisning, som indgår driftsaftale om danskuddannelse med en kommunalbestyrelse, i lighed med de kommunale sprogcentre skal være omfattet af reglerne i forvaltningsloven og offentlighedsloven.
Et sidste vigtigt element er en præcisering af, at udlændinge, der opholder sig her i landet i medfør af EU-reglerne om arbejdskraftens fri bevægelighed, kan påbegynde danskuddannelse, så snart de kan dokumentere dette opholdsgrundlag og dermed uanset tidspunktet for folkeregistrering eller udstedelse af registreringsbevis m.v.
Det er også en meget fornuftig ændring.
Alt i alt er det fornuftige tiltag, som vi Konservative støtter.
Karsten Lauritzen (V), 2011-03-18:
Jamen det er jo korrekt.
Jeg tror ikke, at man har set nogle episoder – eller måske har man set en enkelt – hvor det ikke sker.
De danske myndigheder, dvs. kommunerne i de områder, hvor der ligger et asylcenter, er forpligtet til at lave en tvangsfjernelse, hvis de vurderer, at det er nødvendigt.
Det er rigtigt, at vi har ansvaret.
Det er derfor, at vi har lavet en lovgivning, hvor ansvaret er placeret i kommunerne, og det er også derfor, hvilket jeg tror at jeg sagde i min ordførertale eller som et svar til fru Margrethe Vestager, at de har krav på den samme beskyttelse og den samme hjælp, som danske børn har.
Det får de også, og det bliver i de fleste tilfælde administreret af kommunerne og af Røde Kors.
Margrethe Vestager (RV), 2011-03-18:
Når vi vurderer, hvad der skulle til for at sikre de børn rimelige vilkår i den tid, de opholder sig i Danmark, så er forældrenes håndtering af deres forældreskab og det at være en del af en familie en helt afgørende ting.
Jeg troede egentlig, at Dansk Folkeparti var tilhænger af den gode danske værdi, at ledighed er roden til alt ondt, og at det derfor er vigtigt og rigtigt, at man som menneske bidrager og selv forsørger sig i stedet for at trække på offentlige kasser, hvis man har arbejdsevne.
Derfor ville jeg egentlig have forventet, at vi løb åbne døre ind hos Dansk Folkeparti, når vi sagde, at hvis folk er her, må de forsørge sig selv, hvis de overhovedet kan, i stedet for bare at trække på en offentlig ydelse.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-18:
Jeg vil gerne have ordføreren til at bekræfte, at uanset hvad man mener om forældrenes ageren, uanset hvad hr. Karsten Lauritzen mener om forældrenes måde at handle på, er det regeringens ansvar at sikre, at alle børn i Danmark, også dem, der er børn i asylsøgende familier, bliver behandlet ordentligt.
Jeg vil gerne have ordføreren til at bekræfte, at den børnekonvention, som Danmark har underskrevet, også gælder for de børn, der har forældre, som træffer valg, hr. Karsten Lauritzen ikke er enig i.
Karsten Lauritzen (V), 2011-03-18:
Der var også en stor debat, som jeg tror Socialistisk Folkeparti var involveret i, sidste år på det her tidspunkt, hvor der i Ugeskrift for Læger var en lang række psykiatere – jeg gætter på, at nogle af dem sikkert har medvirket til den bog, som fru Astrid Krag omtaler – der var ude at sige, at asylcentrene gør de her børn meget, meget psykisk syge, og at nogle af dem burde tvangsfjernes, og en lang række andre ting.
Der blev sat spørgsmålstegn ved Røde Kors' indsats.
Da bad den daværende integrationsminister om fremsendelse af dokumentation for de her psykiatriske vurderinger, dokumentation, som aldrig er dukket op, fordi det var nogle psykiatere, som havde en politisk dagsorden mere end en lægefaglig.
Og de satte jo i øvrigt spørgsmålstegn ved uvildigheden og videnskabeligheden og sagligheden i hele psykiaterstanden, hvilket jeg ikke synes man kan være bekendt, men det blev gjort i et forsøg på at sætte en politisk dagsorden.
Som jeg tror jeg læste op fra forslaget til vedtagelse, så evaluerer man nu den ordning og kigger på, hvilke undersøgelser der er lavet.
Man skal huske på – og det mener jeg ikke at den undersøgelse tager højde for – at de familier, der blev tilbudt at flytte udenfor, jo stadig væk er afviste asylansøgere.
Når de på et tidspunkt kan hjemsendes, skal børnene hives ud af skolen, forældrene skal flytte fra lejligheden, de skal bryde med de venner og det netværk, de i øvrigt har opbygget.
Jeg må indrømme, at det tror jeg også kommer til at gøre ret ondt.
Og jeg vil vædde med, at der sikkert er nogle i Socialistisk Folkeparti, der, når det sker, vil stille sig op og sige: Det er også for dårligt.
De skulle da have lov til at blive i Danmark.
Nu har de jo fået lov til at flytte uden for centrene.
De skal have en humanitær opholdstilladelse.
Det er jo umenneskeligt.
Det er jo den glidebane, som jeg er bange for, og som vi i Venstre er bange for.
Derfor ønsker vi at holde fast i et system, hvor der er retssikkerhed, og hvor man ikke belønner folk unødigt for ikke at respektere myndighedernes afgørelse.
Astrid Krag (SF), 2011-03-18:
Vil vi ikke fra oppositionens side anerkende de forbedringer, der er sket?
Sådan spørger Venstres ordfører.
Dertil vil jeg sige: Jo, det vil jeg meget gerne.
Vi har jo helt klart forskningsmæssig evidens, der viser os, at for de 16 familier, der kunne flytte ud, er svaret fuldstændig entydigt: Det har forbedret børnenes liv.
Derfor er det også forkert, hvad Venstres ordfører siger om sagsbehandlingstiderne.
Jeg kan i hvert fald sige, at selv om Venstres ordfører tror, at det er sagsbehandlingstiderne, der gør forskellen, så er konklusionerne fra den her undersøgelse altså helt entydige.
For alle familier gælder, at hverdagslivet efter udflytning er blevet bedre for børnene.
De har fået en større ro og stabilitet i deres hverdagsliv, og forældrene har fået en bedre mulighed for at beskytte børnene mod de voldsomme oplevelser, som er en del af livet på et asylcenter.
Der er også en tendens til, at forbruget af sundhedsydelser hos de her børn er faldet markant.
Men det var for lidt – det er kun 16 familier – og det var for sent.
Derfor vil jeg bare spørge ordføreren: Når vi nu har så entydigt positive erfaringer med den lille løsning, den lille forbedring, man lavede, hvorfor skal alle så ikke kunne nyde godt af det?
Karsten Lauritzen (V), 2011-03-18:
Vi er jo ansvarlige for at skabe ordentlige vilkår for folk, der søger asyl i Danmark – det er vi internationalt forpligtede til – også ordentlige vilkår for børnefamilierne.
Der, hvor uenigheden er, er så i spørgsmålet, om der er ordentlige vilkår eller ej, og det er min påstand, at det er der.
Jeg tror bare ikke, at løsningen på den uvisse situation, som de her børnefamilier og asylansøgere befinder sig i, er, at de efter ½ år kan få et tilbud om at flytte ud.
Det tror jeg simpelt hen ikke løser ret mange problemer.
Det kan godt være, at det er fru Margrethe Vestagers opfattelse, men det er ikke Venstres.
Det er at få korte sagsbehandlingstider; det er at få sikret et system, hvor man, hvis man er anerkendt som flygtning, hurtigst muligt bliver integreret, og hvis man er afvist, skal rejse hjem.
Sådan må det nu engang være i et retssamfund.
Men det skal ske under ordnede vilkår, og det er min opfattelse, at det sker i dag.
Astrid Krag (SF), 2011-03-18:
Sagt til hr. Karsten Lauritzen: Det er jo ikke det, det her handler om.
Og så vil ordføreren gerne snakke glidebane, og hvad ved jeg.
Men lad os nu prøve at holde fast i, hvad den her debat handler om.
Jeg vil anbefale, at ordføreren læser den her antologi, og at man tager den med i evalueringen, for det er altså noget af den bedste evidens, vi har fra nogle af de fagpersoner, der arbejder med det her område.
I den bog bliver det slået fast af en forskningschef ved RCT, ph.d. ved Københavns Universitet, psykolog, at flygtningebørn har traumatiske oplevelser med i bagagen, når de ankommer, uanset om de bliver afvist eller anerkendt.
Det afgørende for, om det sker, er, hvordan vi behandler dem, når de kommer hertil.
Og når vi så entydigt kan se, at det at lade børnene og børnefamilierne bo uden for centrene i alle tilfælde har forbedret børnelivet, hvorfor vil man så ikke det fra regeringens side?
Eller skal jeg høre det, ordføreren siger, som at man faktisk har tænkt sig at lytte til evidensen, og at det er meget muligt, at vi om nogle uger vil se en regering, der åbner op for, at den mulighed kan gælde – ud over for de 16 familier, der i dag er flyttet ud?
Martin Henriksen (DF), 2011-03-18:
Det må være en bekræftelse af det, jeg spurgte om – og det kvitterer jeg selvfølgelig for – for så udvider man jo også debatten til at handle om mere end det, som jeg kunne forstå stod i teksten i forslaget til vedtagelse.
I Dansk Folkeparti er vi store tilhængere af, at udlændinge, der kommer til Danmark, kommer ud på arbejdsmarkedet og bidrager til samfundet, men det er selvfølgelig under forudsætning af, at de har lovligt ophold i Danmark – ellers kunne vi jo også begynde at lukke op for mange andre ting.
Sagen er jo også den, at der er taget en lang række initiativer, som forbedrer asylbørnenes vilkår.
Og der er taget en lang række initiativer, som rent faktisk giver forskellige muligheder for folk, der er i asylcentre i Danmark.
Hele spørgsmålet er jo så, hvorvidt man tror på, at vi skal gå videre ad den vej for at tilskynde folk til at rejse ud.
Men jeg vil høre, om ikke Det Radikale Venstre kan se noget principielt betænkeligt ved, at det skal være sådan for folk, der opholder sig ulovligt i Danmark, at jo længere tid de opholder sig her, jo flere rettigheder får de.
Mette Gjerskov (S), 2011-03-22:
Jeg må have et fuldstændig klart svar fra regeringen.
Altså, vi har en ordfører fra Venstre, som siger: De her ting i lovforslaget kan vi da tale om, kan vi drøfte, kan vi forhandle om – de kan ændres.
Samtidig har vi en minister, som meget smart siger: De fremkomne bemærkninger har ikke givet anledning til ændring af lovforslaget.
Og nu siger ministeren, at man ikke kan forhandle.
Jeg kan ikke bruge en drøftelse med regeringen til noget, hvis ikke den kan flytte noget.
Der er jo ikke nogen grund til at sidde og ævle løs på hver sin side af bordet, hvis der alligevel overhovedet ikke kan flyttes et komma, så jeg har brug for at få at vide, om der kan flyttes kommaer her, om der kan flyttes andet end kommaer, og om det overhovedet kan betale sig for os at bede om at få en reel drøftelse med ministeren.
Mike Legarth (KF), 2011-03-22:
Tak, hr. formand.
Da vores landbrugsordfører ikke kan være til stede på grund af forretninger i Nordjylland, skal jeg på vegne af Det Konservative Folkeparti tilkendegive følgende: Lovforslaget er en del af regeringens initiativer i forbindelse med implementeringen af »Grøn Vækst«, og det hilses velkommen, at der tages et initiativ til at sikre bedre grundvand, til at sikre et renere vandmiljø samt til at sætte gang i dyrkningen af energiafgrøder, som kan erstatte brugen af fossile brændstoffer.
Hovedformålet med »Grøn Vækst« er at sænke udledningen af kvælstof og fosfor til vandmiljøet, og det er et forslag, som mødes med megen skepsis i fødevareerhvervet, og der bør ved implementeringen lægges meget vægt på dialog med jordbrugerne.
Lovforslaget bør således implementeres, så der opnås den største miljøgevinst med den mindst mulige gene for et presset erhverv.
Omvendt er det Danmarks forpligtelse at leve op til EU-direktiver, som er os pålagt.
Disse vådområder kan etableres ved ændring af vandløbets forløb, så der opstår oversvømmelser, når der føres meget vand i vandløbet.
Det er et udbredt ønske, at landbruget i højere grad skal være energileverandør, og derfor lægges der med lovforslaget op til, at der i lavtliggende områder langs søer og vandløb kan plantes flerårige energiafgrøder som f.eks. energipil.
Disse beplantninger kan kombineres med tiltag, som betyder, at overskuddet af næringsstoffer bortfjernes, samtidig med at energiafgrøder høstes.
Der bør dog ved plantningen af disse afgrøder i høj grad tages højde for indpasningen i områdets karakter.
I forbindelse med lovforslaget lægges der op til, at landbrugsarealerne ikke umiddelbart kan fredes, hvorimod ejere af fondserhvervet jord, der er erhvervet med henblik på naturbeskyttelse, ikke kan tilbydes erstatning i forbindelse med fredning.
Lovforslaget lægger endvidere op til, at der kan planlægges for etablering af store husdyrbrug, som kan bortskaffe gylle ved tilslutning til et af de store biogasanlæg, som kommunerne skal finde beliggenhed til i forbindelse med den kommende kommunale planlægning.
I forbindelse med at der ændres på vandløbsvedligeholdelsen, er det lige så åbenbart, at samfundet skal afbøde de økonomiske gener, som ejere af berørte arealer vil blive påført.
Et af de problemer, der er i dag, er, at der i den danske drikkevandsforsyning fra drikkevandsboringer er en stigning i påvist pesticidforurening, og det er derfor tilfredsstillende, at dette forslag lægger op til, at de dyrkningsfrie områder omkring boringerne øges fra en radius på 10 m til 25 m, altså en seksdobling af det usprøjtede, ugødede areal omkring boringen og med kompensation til parcelejeren.
Mette Gjerskov (S), 2011-03-22:
Det synes jeg ikke burde være det, der kan trækkes ud af høringssvarene til det her lovforslag.
Jeg synes, vi ser nogle meget, meget alvorlige bekymringer med hensyn til en lang række af de bestemmelser, der er her.
Ministeren skriver selv i sit høringsnotat, at det her kommer til at gå ud over biodiversiteten.
Detgår altså ud over naturen.
Det har ministeren selv skrevet, så det tror jeg altså ikke vi skal diskutere.
Det, jeg til gengæld gerne vil høre noget om, er, om vi kan forvente at blive indkaldt til forhandlinger.
Det vil han jo nogle gange, men det er ikke altid, han har regeringen med sig, så derfor vil jeg gerne vide fra ministeren: Har ministeren tænkt sig at indkalde os til realitetsforhandlinger om det her?
Er det her noget, vi kan drøfte, eller har hun sørget for at have sit flertal hjemme og vil så bare køre det igennem hen over hovedet på oppositionen?
Per Clausen (EL), 2011-03-22:
Her kan vi altså være sikre på, at miljøministeren siger, at det er sådan her, det ender med at blive.
Når jeg siger det på den måde, er det jo, fordi vi har set, at lovforslag er blevet ændret undervejs efter en grundig behandling i Venstres folketingsgruppe og blandt dem, som Venstres folketingsgruppe nu drøfter den slags med.
Men det, jeg ville spørge ministeren om, er, at hun siger, at det her med, at man kan blande flere energiafgrøder inden for 150-meters-sø- og åbeskyttelseslinjen, ikke fører til, at vi får de her massive beplantninger langs åer og andre vandløb, for der har man 10-meters-beskyttelsen.
Men nu har jeg jo også behandlet det lovforslag, og der fremgår det jo klart, at man kan gå tættere på, hvis det er i tilknytning til noget, som er etableret.
Så hvis man vedtager det her lovforslag og fødevareministerens lovforslag, har man vel netop skabt forudsætningen for, at vi kan få det, som ministeren mente var en sådan særlig socialdemokratisk udgave af et helvede for naturen.
Karen Ellemann (V), 2011-03-22:
Jamen det er der et ganske kort og klart svar på, som også fremgår af lovteksten i det hele taget: at den her lempelse alt andet lige og i det store hele også vil fremme landbrugets muligheder for at levere grøn energi.
Og det har jeg meget, meget vanskeligt ved at forstå at en opposition ikke kan være med til – en opposition, som jo vitterlig bruger mange skåltaler på at tale om Danmark som grøn energi-leverandør.
Det er et område, hvor vi jo på lange strækninger taler om det samme og taler om det på samme måde, så det gælder altså om her at skabe rammerne for, at det kan lade sig gøre – og så netop med den præcisering i forhold til naturbeskyttelsesloven i det hele taget i forbindelse med de områder.
Så den bekymring, der er blevet udtrykt i dag fra oppositionens side – og fra Socialdemokraternes side ligefrem et ønske om at skabe skræmmebilleder – håber jeg så sandelig at jeg har fået manet i jorden her ved at præcisere, hvad det her forslag går ud på.
Nu er der jo forskel på, hvordan det lige præcis udlægges, og hvordan man opfatter den mulighed, der nu skabes her, for fra Socialdemokraternes side blev der skabt et billede af, at det ville være langs ethvert vandløb i hele det ganske danske land, der nu ville komme til at stå energiafgrøder.
Det må jeg bare på det kraftigste afvise, for det bliver altså ikke tilfældet.
Jeg er glad for, at hr. Per Clausen alt andet lige sagligt redegør for, at det netop er i forbindelse med, at man har et markareal, der er dyrket, at man kan få lov at gå helt ned til beskyttelseslinjen eller kanten dernede.
Og det, der er meget, meget vigtigt at få sagt i den her diskussion og i forbindelse med den bekymring, der er omkring muligheden for at dyrke og producere energiafgrøder, er, at det jo er sådan, at de almindelige naturbeskyttelsesregler fortsat vil gælde, altså både naturbeskyttelseslovens § 3 og visse fredninger inden for sø- og åbeskyttelseslinjen – blot for lige at få præciseret det og dermed jo også få manet det her fuldstændig utrolige skræmmebillede, som Socialdemokraterne gav udtryk for, til jorden.
Jamen i virkeligheden ser jeg ikke de store modstridende argumenter i det, hr. Johs. Poulsen fremstiller her.
For som jeg har redegjort for, så er det overordnede formål her altså stadig væk at fremme landbrugets muligheder for netop at levere grøn energi og at se på, hvordan det håndteres mest fleksibelt og fornuftigt ude i kommunerne.
Når jeg nu flere gange har understreget, at det her vil foregå på en måde, så de almindelige naturbeskyttelsesregler fortsat vil være gældende, så siger det jo også sig selv, at det jo netop ikke vil være tilladt at tilplante i Natura 2000-områder.
Min konklusion er altså, at lige præcis det synspunkt om, at kommunerne stadig væk har en rolle at spille i det her, jo er til stede, når naturbeskyttelsesreglerne, som jeg her redegør for, altså stadig væk er gældende, men at det overordnet set handler om at skabe en lempelse for erhvervet, at det lige præcis handler om, at erhvervet skal levere grøn energi.
Johs. Poulsen (RV), 2011-03-22:
Nu er det ikke sådan, at der ikke er nogen uden for den her Folketingssal, der godt kan se, at det kan lade sig gøre at fremme landbrugets muligheder for at producere grøn energi uden at gennemføre dette forslag, der betyder, at man vil f.eks. vil kunne plante energipil i store dele af det, vi i dag har som åbne landskaber i ådalene og lignende.
Derfor vil jeg spørge, om ikke ministeren har tænkt over det forslag, som Kommunernes Landsforening har fremlagt om, at man kan give en udvidet lokal dispensationsmulighed, der svarer lidt til den, der allerede eksisterer for skovrejsning.
Der går man ind og forholder sig til forskellige typer af landskaber og fastslår, at der er nogle steder, der er egnede til formålet, mens andre steder er meget uegnede.
Og så lader man også mulighederne for økonomien spille ind der, således at hvad angår de steder, der er mest egnede, får den, der ønsker at rejse energiafgrøder, som det handler om i det her tilfælde – det kunne for den sags skyld også dreje sig om skovrejsning – mest ud af det, mens det modsatte gør sig gældende i forbindelse med steder, hvor man netop ud fra en lokal vurdering har fundet landskabet uegnet.
Det ville jo være at have respekt for det lokale og regionale kendskab til, hvordan landskaber er, og hvilken værdi de har og meget andet, og for den sags skyld også derfor ligge i forlængelse af det, som Ringkøbing-Skjern Kommune fremfører i sit høringssvar.
Er den tilgang ikke noget, ministeren kunne finde anledning til at overveje i stedet for?
Karen Ellemann (V), 2011-03-22:
Jeg kommer nok til at gentage mig selv i svaret på det spørgsmål, der nu stilles af hr. Steen Gade her i anden omgang, for det handler om, at produktionen af energiafgrøder jo alt andet lige fremmer bæredygtig energi, og »Grøn Vækst«-samleloven kommer altså samlet til at være et løft til naturen.
Der er tale om en lempelse, som vil fremme landbrugets muligheder, men der er selvfølgelig tale om, at de almindelige naturbeskyttelsesregler fortsat vil gælde.
Så den her lempelse vil jo ikke være en lempelse, hvis vi skal ind at lave individuelle, konkrete vurderinger hver evig eneste gang, når man nu har de her generelle bestemmelser.
Så det her handler altså om at skabe mulighederne for, at landbruget kan levere grøn energi.
Så kort kan det siges, og det kan jeg sådan set kun håbe at man bredt i Folketinget kan bakke op om.
Steen Gade (SF), 2011-03-22:
Nu forstår jeg så, at grunden er, at landbruget skal kunne levere energi, men det er vi jo enige om.
Det er jo ikke det, vi diskuterer i det her forslag.
Vi diskuterer, om de regler, vi har vedrørende sø- og åbeskyttelseslinjen, skal ændres – ikke til fordel for naturen, men til ulempe for naturen.
Jeg kunne så supplere det med at spørge ministeren, om hun kunne overveje noget, som også Ringkøbing-Skjern foreslår: at man skulle lave en kortlægning af områderne, sådan at kommunerne udpeger områder, hvor der kan plantes energiafgrøder uden dispensation.
Det er jo sådan en slags mellemmodel.
Kan ministeren overhovedet diskutere noget som helst her, eller blev det hele afgjort for 2 år siden, da fru Lene Espersen sad for bordenden for det projekt, der hedder »Grøn Vækst«, og som ikke er så grønt, som det lyder?
Jeg vil fortsætte den diskussion.
Det, jeg synes ministeren mangler at forklare, er, hvorfor den eksisterende tilstand ikke er god nok, hvorfor man ikke skal foretage en konkret vurdering, sådan at man f.eks. i Ringkøbing-Skjern kan sige: Her har vi en ådal, og den ønsker vi bevaret, som den er.
Det, ministeren hindrer, er jo, at man foretager sådan en konkret vurdering.
Det forekommer mig underligt, at hun gør det, men jeg synes også, at vi må have en forklaring: Hvorfor er det, at den ordning skal ændres?
For det kan jo ikke være for miljøet og naturens skyld, som ministeren siger.
Karen Ellemann (V), 2011-03-22:
Jeg skal gerne præcisere det, for det er lige præcis det, der ligger i lovforslaget.
Altså, den her lempelse vil – og det synes jeg også at man skal huske fra oppositionens side, når man også taler varmt for energiafgrøder –
fremme landbrugets muligheder for at levere grøn energi, og de eventuelt landskabelige eller andre effekter vil være begrænsede, fordi de almindelige naturbeskyttelsesregler fortsat vil gælde inden for sø- og åbeskyttelseslinjen.
Det vil sige, at det f.eks. ikke vil være tilladt at tilplante i Natura 2000-områder, og tæt på Natura 2000-områderne kan der kun tilplantes, hvis kommunen vurderer, at det ikke skader området.
Så med den her præcisering håber jeg i høj grad, at oppositionen også er blevet beroliget, i forhold til hvad det er for muligheder, der ligger i lovforslaget.