runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Jeg synes, det er befriende, at ordføreren for Liberal Alliance næsten siger, at der ingen grænser er for, hvor meget der kan effektiviseres.
Nu har ordføreren så holdt sig til de beskedne 53 mia. kr., der lige kan hives ud af den offentlige sektor, og helt uden at vi mærker det.
Hvis vi nu lægger det til side, så er der jo så også Liberal Alliances forslag om at fordoble bundfradraget, en marginalskat på maks. 40 pct. og en række andre skattelettelser, som Liberal Alliance gerne ser indført, samtidig med at man altså vil bevare en eller anden form for velfærdssamfund, må vi forstå.
Så kunne ordføreren ikke prøve at konkretisere, hvordan man så vil finansiere de yderligere ting, altså bundfradrag, skatteprocent og skattelettelser?
Jonas Dahl (SF), 2013-09-10:
Det vil altså sige, at man godt kan regne ud, at der vil komme 10.000 flere i arbejde, hvis man bruger 41 mia. kr. – som det foreslås i Liberal Alliances udspil – men når man så skal fjerne 75 mia. kr. fra den offentlige sektor, som er den anden del af det, vil der forsvinde »nogle stykker«.
Det var det udtryk, ordføreren brugte.
Er det på ældreområdet?
Er det i uddannelsessektoren?
75 mia. kr. er immervæk en slags penge.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-09-10:
Jamen bundfradraget, som vi vil øge til 7.000 kr. om måneden for alle i arbejde, er jo finansieret, ved at vi henter gevinsten hjem fra effektiviseringer på 10 pct. i den offentlige sektor.
Så har vi andre finansieringselementer, herunder også det, man tager ind via nulvækst frem for den forbrugsvækst i den offentlige sektor, som regeringen ønsker; vi har et finansieringsbidrag fra en mindre erhvervsstøtte, for der gives meget store summer i direkte støtte til erhvervslivet, som vi vil beskære med 10 mia. kr.
Vi har en række ekstra finansieringselementer, som vi også har redegjort for i vores plan, som vi gik til valg på i 2011.
Den kan findes på nettet, hvis man har brug for yderligere uddybning.
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Med hensyn til om det lige er 53 eller 75 mia. kr., vil jeg sige, at det jo skifter lidt for Liberal Alliance, hvor meget man kan undvære i den offentlige sektor.
Det kan altid lade sig gøre, uden at man kan mærke det overhovedet.
Jeg vil slet ikke modsige, at det kan lade sig gøre fortsat at effektivisere og gøre tingene smartere, men hr. Ole Birk Olesen får selv bevæget spørgsmålet videre til ikke bare at handle om daginstitutioner, men også om folkeskolen, ældreplejen og hele striben af velfærdsservices, som vi gerne vil have skal være af en ordentlig kvalitet her i landet.
Så prøver vi at tage udgangspunkt i hele paletten.
Er det simpelt hen hr. Ole Birk Olesens påstand, at der – selv om Produktivitetskommissionen advarer mod, at man fortolker kommissionen så firkantet – kan tages de 53 mia. kr., uden at det kan mærkes på kvaliteten?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-09-10:
Ja, det er det, og det bygger vi på mange gode indsigter.
En af dem er Produktivitetskommissionens indspark.
Noget andet er, hvordan det er foregået på sygehusområdet de senere år, hvor sygehusene i gennemsnit har effektiviseret for 2,4 pct. om året fra 2004 til 2011 – og nogle år endnu mere.
I 2010 og 2011 effektiviserede sygehusene for mellem 5 og 6 pct.
Så når det kan lade sig gøre dér, og når Produktivitetskommissionen ser, at det også kan lade sig gøre på ældreområdet og på skoleområdet ude i kommunerne, så kan det også lade sig gøre andre steder.
Vi har at gøre med en offentlig sektor, som har været lidt forkælet med hele tiden at have stigende budgetter.
Nu skal den sættes lidt under pres.
Lone Loklindt (RV), 2013-09-10:
Ordføreren har til Berlingske Tidende her den 2. september udtalt, at man sagtens kan effektivisere i den offentlige sektor, uden at borgerne vil mærke det som dårligere service.
Citat slut.
Jeg forstår, at Liberal Alliance vil have nulvækst i den offentlige sektor, og det er jo ifølge deres eget udspil.
Det koster 22 mia. kr., og så hører vi her, at de også vil effektivisere for 53 mia. kr.
Hvis borgerne ikke kan mærke, at der bliver 75 mia. kr. mindre til service, altså til børnepasning, skoler og omsorg,
hvor meget skal man så ifølge ordføreren skære ned, før det kan mærkes?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-09-10:
Jeg må rette spørgeren igen.
Der bliver ikke 75 mia. kr. mindre.
Altså, det er jo sådan, at regeringen har et ønske om at udvide det offentlige forbrug med 20-22 mia. kr., og den udvidelse ønsker vi ikke skal finde sted.
Vi ønsker i stedet, at der skal spares 53 mia. kr., så der bliver 53 mia. kr. mindre.
Hvor langt ned man kan gå, uden at det kan mærkes, kan jeg ikke svare på.
Jeg tager udgangspunkt i, at Produktivitetskommissionen på to udgiftstunge områder siger, at man kan spare mindst 10 pct., og det tager vi så udgangspunkt i.
Vi siger: Så lad os tage de 10 pct. i effektiviseringsgevinst, så borgerne kan slippe billigere i skat.
Om det i virkeligheden handler om 15 pct. eller måske endda 20 pct., ved jeg ikke – det ville mange jo nok opfatte som noget optimistisk – men jeg udelukker ikke, at der kan spares mere end 10 pct., uden at det kan mærkes, ved at tingene gøres bedre, mere klogt og mere effektivt i den offentlige sektor.
10 pct. er mindstemålet.
Lone Loklindt (RV), 2013-09-10:
Det vil sige, at det ikke er 75 mia. kr., men 53 mia. kr., som man mener at man kan gøre uden at forringe service, men hvorfor så ikke 75 mia. kr. eller 100 mia. kr.?
Hvis man kan effektivisere, uden at borgerne oplever, at man forringer servicen, hvorfor så være så uambitiøs med de 53 mia. kr.?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-09-10:
Fru Lone Loklindt kan jo se, hvor meget bøvl vi har med folk, der mener, at selv det mindstemål på 53 mia. kr., som Produktivitetskommissionen anslår, er alt for vildt.
Det gælder jo også for spørgerens eget parti, at de synes, at det er alt, alt for vildt.
Så vi tager bare udgangspunkt i det, som kommer fra Produktivitetskommissionen, som siger mindst 10 pct. Så siger vi: Så lad os da gøre det.
Og hvis det er sådan, at når vi har nået de 10 pct. i effektiviseringer og har set, at det er lykkedes, altså at vi har sparet pengene, og at servicen ikke er blevet dårligere, så kan vi gå nogle skridt videre, jamen så synes jeg da, at vi skal gøre det.
Men indtil videre nøjes vi med de 10 pct., som er mindstemålet.
Thomas Jensen (S), 2013-09-10:
Ifølge Liberal Alliances eget udspil, som hedder »Ingen skal forsørge staten, før man kan forsørge sig selv«, ville 10.000 personer ekstra komme i arbejde, hvis man laver skattelettelser for 41 mia. kr.
Mit spørgsmål er så: Hvor mange offentligt ansatte vil miste deres arbejde, hvis man gennemfører besparelser for 75 mia. kr., som jo også er Liberal Alliances politik?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-09-10:
Det kommer jo lidt an på, hvordan man sammenstrikker effektiviseringen.
Det er nogle stillinger, som bliver nedlagt i den offentlige sektor, men uden at folk behøver at blive fyret.
Man kan jo gøre det ved naturlig afgang.
Det gør man andre steder, f.eks. i kommuner: Når folk forlader deres stilling, fordi de skal på pension, eller fordi de har fået andet job, så genbesætter man ikke alle stillingerne, og så får man en reduktion af medarbejderstaben ved naturlig afgang.
Men det er jo sådan, og det er også en del af regeringens økonomiske modeller, at hvis beskæftigelsen falder et sted, f.eks. i den offentlige sektor, så er forventningen, at folk får et arbejde i den private sektor i stedet.
Når folk får flere penge mellem hænderne grundet en lavere skat, så har de jo også flere penge at bruge på alle mulige ting i den private sektor, hvor der så bliver ansat flere mennesker.
Thomas Jensen (S), 2013-09-10:
Liberal Alliance mener, der skal fyres nogle stykker i den offentlige sektor.
Nogle stykker – kan vi ikke prøve at få det lidt mere præcist?
Hvor mange offentligt ansatte er det, Liberal Alliance vil af med?
Eller måske endnu klarere, hvis ordføreren ikke kan give et præcist svar på, hvor mange der skal fyres: Hvor mener Liberal Alliance at der i dag i den offentlige sektor arbejder for mange mennesker?
Det tror jeg der er mange af de folk, der arbejder i den offentlige sektor i dag, der godt kunne tænke sig vide.
Prøv at nævne nogle konkrete områder.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-09-10:
Ja, så må jeg jo så lige rette spørgeren igen, for jeg sagde ikke noget her om, at folk skal fyres.
Jeg sagde udtrykkeligt det modsatte.
Jeg sagde, at man ikke behøver at fyre en eneste offentligt ansat.
Man kan bare gøre, som man gør i f.eks. Horsens Kommune, hvor det er sådan, at hver gang 18 går på pension eller forlader deres stilling i kommunen, fordi de har fået andet job, så ansætter man 17 nye i stedet for 18 nye.
Så sker der en reduktion af stillingerne i kommunen, men uden at nogen bliver fyret.
Det er jo bare et spørgsmål om, at man udruller det her over en længere årrække og ikke fra den ene dag til den anden.
Vi har ikke planer om, at det her skal udrulles fra den ene dag til den anden.
Vi mener, at der skal ske en effektivisering på 1½ pct. om året, og det giver plads til, at det kan ske ved naturlig afgang.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Tak for det.
Der har jeg skam været, og det er derfor, at jeg stadig væk er i tvivl om, hvor det helt konkret er, at vi skal effektivisere endnu mere eller måske udlicitere, for jeg mener også at have læst netop på nettet, at det er sådan en del af den finansiering skal findes.
Så er det inden for ældresektoren, det skal ske?
Er det på sundhedsområdet?
Eller er det på uddannelsesområdet?
Rasmus Prehn (S), 2013-09-10:
Hr. Mike Legarths tale blev kortvarigt lige lidt ulden, og det er jo meget rart, at han så alligevel holder fast i det krystalklare budskab.
For det, vi kan høre, er, at man er parat til, at der skal afskediges nogle i den offentlige sektor, for at arveafgiften kan blive fjernet for de allerrigeste – for det er jo dem, der får glæde af, at arveafgiften bliver fjernet, først og fremmest.
Så det er jo et meget krystalklart budskab, der kommer fra Det Konservative Folkeparti, altså at man er parat til at give de her fyresedler for at kunne finansiere det andet.
Det er jo virkelig klar tale.
Hvad siger hr. Mike Legarth og Det Konservative Folkeparti så til Venstres stil i den her debat?
Det Konservative Folkeparti lægger selv ikke fingrene imellem, man er meget klar osv., men hvordan kan man karakterisere den måde, som Venstre fører politik på på det her område?
For det er jo ikke så klart.
Mike Legarth (KF), 2013-09-10:
Jamen Venstre er deres eget parti, og hvad de gør, skal jeg jo ikke blande mig i, og det skal jeg ikke kommentere.
Det er jo op til Venstre.
De gør det, som de synes er rigtigt.
Det er et forhold mellem Venstre og deres vælgere og deres potentielle vælgere, og det har jeg hverken tænkt mig at kommentere, blande mig i eller forholde mig til.
Men jeg kan sige til hr. Rasmus Prehn, at det jo er en fuldstændig forkert udlægning at sige, at vi vil fyre folk.
Det er jo manipulation for åben skærm.
Altså, det er ikke det, vi siger.
Vi siger, hvis jeg skal hjælpe hr. Rasmus Prehn lidt på vej med at være rimelig ærlig i det, man forsøger at sige, at der har været en stigning i væksten i den offentlige sektor fra år til år.
Den vil vi gerne stoppe, så der ikke kan blive ved med at blive ansat det antal medarbejdere i den offentlige sektor, som der var lagt op til, hvis stigningerne havde fortsat.
Men når man siger, at det er nulvækst, og at man vil bevare det antal ansatte i den offentlige sektor, så har det jo overhovedet ikke noget med fyringer at gøre.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Tak for det.
Jeg sætter også stor pris på ordførerens og hans partis ærlighed, med hensyn til at vi lægger kortene på bordet og så tager vi den derfra.
I den 2020-plan, som man lige har fremlagt, siger man jo åbent og ærligt, at forskellen mellem nulvækst og den vækst i det offentlige forbrug, som regeringen har lagt op til, svarer til 33.000 færre offentligt ansatte.
Det er det, man skriver, og det tal dækker over en stigning i antallet af offentligt ansatte på de her 9.000, hvis man har regeringens vækst i det offentlige forbrug, og så et fald på 24.000 som følge af nulvækst.
Jeg kan se, at ordføreren nikker.
Så jeg skal bare have bekræftet, at det altså er sådan, man skal forstå nulvækst – forskellen mellem nulvækst og regeringens vækstrate på de her i gennemsnit 0,6 pct. frem mod 2020.
Mike Legarth (KF), 2013-09-10:
Ja, det er fuldstændig korrekt.
Jeg mener også, at det var den lektie – hvis jeg kan tillade mig at kalde det det – forklaring, jeg gav hr. Rasmus Prehn i den manipulation, hr. Rasmus Prehn gav, hvor han sagde, at vi ville fyre og afskedige.
Det er ikke det, der er tale om, men vi vil ikke blive ved med at ansætte i det tempo, så de 24.000/33.000, der her henvises til, er dem, der ikke vil blive ansat, fordi vi ikke synes, at den vækst, den stigning i det offentlige forbrug, som er verdens største i den offentlige sektor, som er verdens største med det skattetryk, som er verdens største, skal forsætte fra i år, men standse her, hvor vi er nu.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Tak, det er rigtig godt.
Mike Legarth (KF), 2013-09-10:
Nej, det gør det ikke.
Det giver præcis det samme.
Det giver mulighed for præcis det samme antal ansatte, som der er i dag.
Benny Engelbrecht (S), 2013-09-10:
Jeg kunne godt lige tænke mig at spørge helt præcist ind til det her, bare så vi er helt enige om præmissen.
For når man ser, hvad De Konservative skriver i deres egen plan, er de jo faktisk meget åbne og ærlige, og det må man sådan på alle mulige måder sætte pris på at der er nogle i oppositionen i dette Folketing der er.
Men det, de skriver, er jo, at forskellen mellem regeringens forslag og det forslag, som betyder nulvækst, er 33.000 stillinger.
Heraf er de 9.000 det antal personer, som vil blive meransat, men de 24.000 er stillinger, der decideret forsvinder.
Det er et fald på 24.000 ansatte alene som følge af nulvæksten.
Kan hr. Mike Legarth ikke bekræfte, at det faktisk er, hvad De Konservative skriver i deres eget finanslovsudspil, altså i deres egen plan?
Mike Legarth (KF), 2013-09-10:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Det er en forkert udlægning; jeg går også ud fra, at den er bevidst.
Det er jo sådan, det politiske spil er, og det er et eller andet sted lidt sørgeligt.
For vi skal huske på, at der er nogle, der sidder og lytter, og der er nogle, der sidder og kigger med.
Og vi skal jo bedømme hinanden på det, vi mener, og det, vi siger reelt.
Nu kender jeg jo hr. Benny Engelbrecht, og han er en dygtig, begavet mand fra Syddanmark, som udmærket godt ved, at vi fuldstændig åbent og ærligt i vores 2020-plan skriver, at nu standser væksten i det offentlige forbrug og væksten i antallet af offentligt ansatte – i forhold til det stigningsniveau, vi tidligere har set – med det, vi har i år.
Dem, der er der nu, kan blive der; man kan fastholde det samme antal medarbejdere i den offentlige sektor, fordi vi lønfremskriver det beløb, som man giver til rådighed, og man kan foretage det samme varekøb, fordi det løn- og prisfremskrives.
Men hvis man havde fortsat med den takt – og nu vil jeg gerne have, at hr. Benny Engelbrecht lytter efter – den her stigningstakt i den offentlige sektor, som regeringen lægger ind, så havde man ansat 24.000 mere over de næste år.
Men det er der ikke råd til, og derfor siger vi, at vi er nødt til at stoppe her, hvor vi er nu.
Men der er ikke nogen, der skal fyres; der er bare nogle, der ikke bliver ansat ekstra i den offentlige sektor.
Tak til hr. Rasmus Prehn for en lidt manipulerende tale, som det sædvanligvis er i de her skarpe debatter.
Men det er sådan, spillet er, det accepterer jeg, der er intet problem i det.
Altså, når det gælder arveafgiften, der bliver slettet, er det jo ikke et spørgsmål om de rigeste.
For det gælder jo alle, selv dem, der kun har 1.000 kr., eller som har lidt over det minimumsbeløb, der skal betales arveafgift af.
Det er et faktum.
Det her er et holdningsspørgsmål, det er et princip.
Er det rimeligt, at man skal betale arveafgift af nogle penge, som man har tjent, og som man allerede en gang har betalt skat, moms og afgifter af?
Nej, det er det ikke, og derfor skal den afskaffes.
Der er ingen fornuft, rimelighed eller retfærdighed i, at man skal betale den, og derfor vil vi af med den.
Det næste, hr. Rasmus Prehn så siger, er, at vi vil fyre den ene og den anden, at vi vil minimere og beskære, og at tingene skal ligne en nedbrændt negerlandsby, når vi har været med ved bordet; det kan jeg forstå på det.
Men sådan er det ikke, og sådan bliver det ikke.
Det, vi siger, er, at den offentlige sektor har en passende størrelse i dag.
Det serviceniveau, man kender i dag, vil vi gerne bevare, og der skal være penge mindst til det.
Så må det godt efterfølgende blive bedre, hvis vi tjener penge nok til det.
Men det er ikke dér, vi er i dag.
Så nu vil vi bevare den størrelse, den offentlige sektor har, for den regning kan vi betale.
Rasmus Prehn (S), 2013-09-10:
Vores politik skal være krystalklar, siger hr. Mike Legarth fra Det Konservative Folkeparti.
Det virker også meget krystalklart, når det er, man siger, at man sådan set er parat til at have færre offentlige ansatte, for at kunne fjerne arveafgiften for de rigeste.
Er det så krystalklart, at man fra Det Konservative Folkepartis side er parat til at sige, at man vil afskedige SOSU-assistenter, folkeskolelærere og pædagoger for at få råd til, at de rigeste ikke skal betale arveafgift?
Er det, som Det Konservative Folkeparti står for, så krystalklart?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-09-10:
Vores plan fra 2011 om at udlicitere og derved spare, så vidt jeg husker, 10 mia. kr. er nu rykket ind under den hat, der hedder 10 pct. effektiviseringer i den offentlige sektor, så dem kan vi ikke tage to gange.
En måde at effektivisere den offentlige sektor på er jo ved at benytte mere udbud f.eks. ude i kommunerne, så det tager vi ind dér.
Lotte Rod (RV), 2013-09-10:
Jeg vil gerne starte med at rose De Konservative for, at de har lagt deres politik tydeligt frem og er så ærlige omkring det – også om, hvilke konsekvenser der følger af den politik.
Samtidig hører vi jo også, at der er ret stor forskel blandt de blå partier på, hvad de har af krav til offentlig vækst.
På den ene side har vi Liberal Alliance, der vil skære ned med 1½ pct. om året, og på den anden side har vi Dansk Folkeparti, som vil have en vækst i det offentlige på de her 0,8 pct.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre den konservative ordfører, hr. Mike Legarth, om han mener, der er behov for en fælles, samlet plan for de blå partier.
Mike Legarth (KF), 2013-09-10:
Nej, det mener jeg egentlig ikke.
Altså, vi er jo her i Folketinget som selvstændige, individuelle partier, og når jeg arbejder med politik, når jeg mødes med mine politiske kollegaer, tager jeg udgangspunkt i det konservative ståsted, og hvad der er vores værdiramme, og så vil jeg gøre det krystalklart for vælgerne, hvad de får ved et kryds hos os.
Jeg beskæftiger mig ikke med, hvad Liberal Alliance og Venstre og Dansk Folkeparti mener.
Det skal de selv stå til ansvar for.
Men jeg mener selvfølgelig, at det er vigtigt, at der er sådan en vis samhørighed i den blå blok, og det har jeg også konstateret at der er.
Men hvordan de andre borgerlige partier placerer sig, skal være op til dem.
Lotte Rod (RV), 2013-09-10:
Der skal jo ske en lille smule med meningsmålingerne, hvis hr. Mike Legarth skal være fuldstændig ligeglad med, hvad både Dansk Folkeparti og Liberal Alliance måtte mene, for jeg har selvfølgelig stor respekt for, at man som parti mener noget – det er jo meget godt at være tydelig omkring det – men en finanslov kræver altså trods alt også, at man kan finde nogle kompromiser.
Så jeg kunne godt tænke mig at vide: Hvornår får vælgerne et svar på, hvad de egentlig kan forvente sig af de blå partier?
Og er det, at man vil barbere ned med 1½ pct. om året, eller er det, at man vil have en vækst på 0 pct., eller er det 0,8 pct.?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-09-10:
Det er ikke 75 mia. kr., det er 53 mia. kr. Ja, det mener vi man godt kan gøre, uden at servicen bliver ringere nogen steder i den offentlige sektor.
Det er også det, som regeringens egen produktivitetskommission peger på, og den har jo undersøgt to områder, nemlig skoleområdet og ældreområdet.
Og på skoleområdet konkluderer Produktivitetskommissionen, at der kan effektiviseres og på den måde spares 5 mia. kr. alene på skoleområdet, uden at det går ud over servicen i skolerne, og uden at undervisningen bliver dårligere.
Så hvis hr. Jesper Petersen tror på regeringens egne produktivitetskommission, så bør hr. Jesper Petersen også tro på, at det ikke alene kan lade sig gøre på skolerne, men også i børnepasningen. Nogle kommuner er jo meget dyrere, når det handler om at passe børn, end andre kommuner er.
Københavns Kommune bruger mange flere penge på at passe børn, end andre kommuner gør, men det er ikke sikkert, at børnepasningen af den grund er bedre.
Det kan være, den bare går op i øv-dage.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-09-10:
Men kan hr. Mike Legarth ikke forstå vores nysgerrighed i forhold til den regering, som måske kommer en dag med den borgerlige bloks partier, når der er 80 mia. kr. til forskel på de økonomiske planer, der bliver lagt frem, alene til 2020?
Mike Legarth (KF), 2013-09-10:
Jo, jeg kan godt forstå nysgerrigheden.
Men jeg kan jo huske, at Socialistisk Folkeparti og Socialdemokraterne, da man gik til valg, gik til valg på en samlet plan, og at man, da man i valgkampen blev spurgt, hvad forskellen var på de to partier , så ikke kunne svare på det, eller også ville man ikke svare på det.
Med al respekt og uden at være polemisk vil jeg sige, at man jo kunne se, hvor galt det så gik bagefter.
Nu vil man da forhåbentlig ikke lokke Det Konservative Folkeparti i den samme fælde?
For det er jo det, jeg kan høre at man forsøger på.
Men vi kunne bare aldrig drømme om at gå i den form for fælde, for der skal selvfølgelig være forskel på partier.
Ellers skulle man som parti opløse sig selv, altså hvis man ikke mente, at man havde en særskilt platform i forhold til andre partier.
Men det har vi, og det har vi nu slået fast med syvtommersøm i vores 2020-plan, og vi har i øvrigt op igennem vores hundredårige historie gjort meget for at slå fast, hvad man får ved et kryds hos Det Konservative Folkeparti.
Så jeg forstår godt nysgerrigheden, men man kan jo læse om det i planen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-09-10:
Jamen der er ikke gået noget galt, for det er jo os, der sidder i regering, og det er De Konservative, der er i opposition, og det er rigtig godt for Danmark.
Jeg er da enig i, at partierne skal være forskellige, men 80 mia. kr. er trods alt alligevel noget, der er til at tage og føle på.
Men jeg ville høre, om De Konservative, når man nu er så ærlige i forhold til, hvad en nulvækst har af konsekvenser, så kunne forestille sig at indgå i en regering med Dansk Folkeparti, som ønsker en vækst på 0,8 pct.