runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2012-04-20:
Det kan vi formodentlig gøre relativt kort, men det er selvfølgelig sagen, der afgør den slags.
En del af den oprindelige politiske aftale fra 2007 var jo at sikre fokus på miljø og service i vandsektoren, og vi må konstatere, at de regler, der har været gældende, har været for uklare.
Derfor synes vi, det er rigtig godt og et skridt i den rigtige retning, at vi nu ændrer og præciserer dem, for det går selvfølgelig ikke, at der er uklarheder om miljø- og servicemål, og med de ændringer, der nu er foreslået, bliver det gjort klart, at der simpelt hen kan gennemføres aktiviteter til gavn for miljø og sundhed, herunder mål fastsat med henblik på tilpasning til klimaændringerne.
Der er i lovforslagets bemærkninger nævnt gode og vigtige eksempler på miljømål: Grundvandsbeskyttelse, indsats mod oversvømmelser fra spildevandsanlæg, forbedring af badevandskvaliteten, vandbesparelsestiltag, skadedyrsbekæmpelse osv.
, osv.
Der er tale om gode eksempler, men ikke desto mindre er det vigtigt, at der kan gives et tillæg for alle de her og andre relevante miljømål.
Det helt overordnede mål for vandsektoren må og skal altid være at sikre danskerne rent og billigt drikkevand, sikre og beskytte vandressourcerne, tage vare på ressourcen til kommende generationer og sikre, at miljø- og servicemål altid er i top.
Socialdemokraterne er glade for, at det med dette lovforslag gøres nemmere for vandselskaberne at benytte energien fra behandlingen af spildevandsslam.
Med disse ganske få bemærkninger en stor tak til forligspartierne, særlig fra hovedordføreren, hr. Torben Hansen, som desværre ikke kunne være til stede i dag, for et konstruktivt samarbejde.
Socialdemokraterne støtter forslaget.
Lone Loklindt (RV), 2012-04-20:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at for Det Radikale Venstre er ejendomsrettens ukrænkelighed, altså grundlovens § 73, også meget vigtig.
Men der er selvfølgelig den undtagelse, at der kan skrides til ekspropriation, hvis det er til gavn for almenvellet.
Hvad er så almenvellet?
Det er der flere gange blevet spurgt til, og hr. Jan E. Jørgensen citerede Alf Ross og sagde, at det er noget, der er gavnligt, nyttigt og vigtigt.
Det er i hvert fald set fra Radikale Venstres side helt korrekt, at vurderingen ligger i kommunen.
Vi har tillid til det lokale demokrati, og vi tror ikke, at det vil være spor lettere at opfinde objektive kriterier her i Folketinget, som kunne holde ret meget længere end den eftermiddag, hvor vi diskuterer dem, fordi den slags naturligvis også er i bevægelse over tid.
Det er klart, at hvis man skal ekspropriere, skal det absolut være sidste udvej, for det er et voldsomt redskab, som ministeren også sagde.
Og det er et redskab, der skal bruges, når man skal planlægge noget, der kommer hele befolkningen til gode – måske ikke hver enkelt til gode, men almenvellet til gode.
Der er også mig bekendt rigtig mange private landmænd, som indimellem synes, at det er ganske rart, hvis de kan få eksproprieret deres jord og ad den vej få en erstatning.
Men det vigtige i forbindelse med en ekspropriation er naturligvis, hvis det er en ekspropriation, som man ikke er enig i, at der er de rigtige klagemuligheder.
Ekspropriation til gavn for almenvellet kan jo f.eks. være, hvis der skal findes jord til en vindmølle, fordi vi i Danmark har besluttet at omlægge vores energiforsyning til mere vedvarende energi.
Jeg tror, at vi i mange tilfælde vil komme til at konstatere, at hvis der skal kigges på, om det er private, vil der være nogle vindmølleselskaber eller -ejere, der vil komme i bekneb, fordi det jo i den sammenhæng er vilkårligt, om det er en offentlig myndighed, en kommune eller en privat virksomhed, der ønsker at opstille en vindmølle.
Helt konkret er forslaget mest, tror jeg, til en diskussion af den private ejendomsret og den symboldiskussion, der kan blive om det.
Det Radikale Venstre kan ikke støtte det her forslag til folketingsbeslutning.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-04-20:
Jeg kan forstå, at ministeren jo ikke respekterer grundloven, som jo egentlig siger, at ejendomsretten er ukrænkelig.
Det er man så ligeglad med.
Det har vi så fået klarlagt igen her i dag.
Nej, det, jeg også godt vil spørge ministeren om, er jo, om det ikke er rigtigt, at kommunerne – det er jo bl.a., fordi KL har svaret her – sådan set har en stor fordel ved at kunne bruge ekspropriationsretten og -muligheden ved ligesom at sige til borgeren, at nu eksproprierer vi da bare.
Er det de her 10-20 arbejdspladser
lokalt set?
Hvornår synes ministeren, man skal gå ind og blande sig?
Er det bare, fordi der er 2 kr. i forskel?
Vi så et eksempel nede ved Haderslev, hvor kommunen gik ind og eksproprierede til fordel for BESTSELLER, fordi der var et par håndører, man ikke kunne blive enig om.
Er det virkelig der, hvor ministeren sådan set bare siger: Jamen det er da fint nok, at en kommune går ind og gør det her, eller var det mere hensigtsmæssigt, at de her parter blev enige, og at man derved også respekterede grundloven?
Der skal ligesom være to parter til en tango.
Jeg må bare sige, at vi der mangler et klart svar fra ministeren.
Benedikte Kiær (KF), 2012-04-20:
Jeg skal gøre det kort.
Formålet med det her forslag er som sagt at sikre nogle klare regler om miljømål og servicemål.
Derudover vil forslaget også sikre nogle administrative lettelser i forhold til at kunne udnytte energien fra behandling af spildevandsslam, og det sker, ved at kravet om selskabsmæssig adskillelse mellem på den ene side vandog spildevandsaktiviteter og på den anden side energiaktiviteter bliver fjernet.
Det hilser vi meget velkommen.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-04-20:
Der er utrolig mange ting, man kunne tage fat i, og jeg glæder mig da også til, at vi skal diskutere sagen videre, for det her er altså kun startskuddet til en væsentlig debat.
Jeg sagde jo ikke, og det ved ministeren også godt, at der var 68 uretmæssige ekspropriationer.
Det var jo ikke det, jeg sagde.
Men tallet må da være stort nok til, at man kan gå ind og kigge på de ekspropriationer.
Problemet er jo, at domstolene siger: Om hensynet til almenvellet er opfyldt eller ej, er sådan set noget, vi lader kommunerne bestemme.
Og kommunerne eksproprierer enten til fordel for sig selv eller en virksomhed, der vil til kommunen og skabe nogle arbejdspladser osv., men der er ikke nogen, der kontrollerer, om hensynet til almenvellet nu også er opfyldt, for det er et skøn, hvorom domstolene traditionelt siger, at det er politikerne i kommunalbestyrelsen, der foretager det.
Så der er det altså lidt som at sætte ræven til at vogte gæs.
Når ministeren så taler om markedspris, må jeg så bare fortælle ministeren, at fastsættelse af en markedspris jo altså ikke er en eksakt videnskab.
Ellers ville man jo ikke have udsendelsen »Hammerslag« i fjernsynet, hvor ejendomsmæglere fra Østdanmark og Vestdanmark kan bedømme prisen på en ejendom fuldstændig forskelligt.
Markedsprisen er jo det, man kan få for sin ejendom i fri handel.
Problemet ved en ekspropriation er, at der tilsidesætter man jo den fri handel.
Alt er til salg, hvis prisen er rigtig.
Ekspropriationsinstrumentet er noget, der kommer ind, fordi man ikke kan blive enige om en pris.
Ida Auken (S), 2012-04-20:
Så må jeg lige rette en del af ordførerens misforståelser.
Der er tale om, at CEPOS opregner 68 sager på alle områder og slet ikke inden for planloven, men på alle områder, hvor der er eksproprieret til private formål.
Det behøver ikke at betyde, at der i sidste ende har været en kæmpestor tvist, og at der er nogle, der har følt sig dybt krænkede.
Nogle gange er en ekspropriation faktisk noget, folk gerne vil have.
Folk får faktisk skattefrihed ved en ekspropriation.
Jeg vil gerne bede forslagsstillerne om at nævne de steder, hvor en ekspropriation ikke er sket til markedspris, for jeg synes godt nok, at man lige nu er ved at blæse en kæmpestor sag op, der ikke er der.
Når vi kan lave en undersøgelse, der viser, at kommunerne er enormt gode til at varetage det her, og når vi kan være enige om, at det vigtigste er, at det gavner almenvellet, at det gavner hele samfundet, og at det så er ligegyldigt, om det er private eller det offentlige, der laver det, så burde Venstre da egentlig være på den side og sige, at de private lige så godt kan lave noget til fordel for hele samfundet, som det offentlige kan.
Jeg undrer mig meget over det her forslag.
Det må jeg sige.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-04-20:
Allerførst synes jeg da, at det glædeligt at høre ministeren referere CEPOS, og jeg synes også, at det er interessant at høre ministeren fortælle, at private skaber vækst og er til gavn for almenvellet.
Det er da dejligt, at man er kommet til den forståelse nu, hvor man har sat sig i ministerstolen.
Jeg kan være enig med ministeren i, at nogle af de konkrete løsningsforslag, der peges på i beslutningsforslaget, er noget, man kan arbejde videre med, og at det måske ikke løser alle problemer.
Men jeg synes måske, at ministeren overfortolker det, der står.
Eksempelvis siger ministeren, at det skulle fremgå, at det ikke længere vil være muligt at ekspropriere til private formål.
Det er jo ikke det, der står i beslutningsforslaget.
Der står, at der skal indføres en hovedregel om, at der ikke kan eksproprieres til fordel for private.
Det vil sige, at det kan der altså godt i undtagelsestilfælde, men at hovedreglen er, at det ikke skal kunne lade sig gøre.
Der synes jeg altså ikke at ministeren læser beslutningsforslaget særlig loyalt.
Så må jeg også konstatere, at min retfærdighedssans og ministerens retfærdighedssans ikke er ens.
For når ministeren kan stå og sige, at der kun er 68 tilfælde osv., og at det så kan være lige meget, og at der så ikke er nogen grund til at kigge på tingene, må jeg sige, at en overflødig ekspropriation eller en ekspropriation, hvor hensynet til almenvellet ikke har været tilstrækkeligt, vel er en ekspropriation for meget.
Ministeren taler om domstolsprøvelse osv. – det er jeg sådan set enig i – men problemet er jo i dag, at det mere eller mindre er et tagselvbord for kommunerne, og at domstolene ikke går ind og prøver skønnet til almenvellet i særlig udstrakt grad.
Ida Auken (S), 2012-04-20:
Lad mig sige det helt klart: Jeg står på borgernes side, jeg står på deres rettigheders side, jeg står fuldt inde for § 73 i grundloven.
Der er ikke nogen borgere, som jeg ønsker sat i en situation, hvor de føler sig krænket på deres retsfølelse.
Men det er jo lige præcis derfor, at vi har et meget stærkt domstolssystem.
Det er derfor, vi har nogle meget stærke klagenævn.
Det er, for at vi stadig væk skal kunne have nogle muligheder, det er, for at kommunerne skal kunne gå ind nogle steder.
Jeg kunne jo stille spørgsmålet tilbage til ordføreren: Mener ordføreren ikke, at der er nogle situationer, hvor der er nogle borgere, som har haft en grund og så har kunnet se en fidus i at blive ved med at presse prisen og presse prisen, sådan at alle de andre borgere i kommunen skulle betale en urimelig høj pris for, at et projekt kunne lade sig gøre?
Mener ordføreren ikke, at det er sket en gang imellem, og skulle vi så omvendt gå ud at lovgive efter det?
Det mener jeg ikke.
Når vi ser, at der er så få sager – så få sager – hvor der bliver eksproprieret til private, og vi ser, at kommunerne er rigtig gode til at varetage det her instrument, skal vi så ikke lytte til dem, så de kan bevare skønnet derude, og stole på vores domstols- og vores retssystem?
Benedikte Kiær (KF), 2012-04-20:
Det er jo egentlig lidt interessant, at ministeren her erkender, at man netop bruger ekspropriation til at undgå, at der er en lodsejer, som begynder at ville kræve det, som han egentlig nok ville kunne kræve ifølge markedsprisen, når der er folk og andre virksomheder, der er interesseret i hans grund.
Det synes jeg er noget bekymrende, og jo også, at det er i orden, når det er få mennesker, der bliver krænket i forhold til en så fundamental rettighed som den private ejendomsret.
Vi skal bare huske, at det er en noget ulige situation, borger over for kommune, vi står med.
Når man går i gang med det her ekspropriationsværktøj, må man jo bare forstå, at det faktisk kan have nogle store konsekvenser for den enkelte borger, særligt i de sager, hvor kommunerne trækker det i langdrag, særligt i de sager, hvor kommunerne vælger at gå til domstolene, fordi de er utilfredse med taksationsmyndighedernes afgørelse af, hvad erstatningen skal være.
Vil ministeren ikke anerkende, at der er borgere, der kommer i klemme, der er borgere, der bruger oceaner af ressourcer – både menneskelige og økonomiske – på at gennemleve de her forfærdelige ekspropriationssager?
Det er jo det, vi gerne vil undgå, for vi mener faktisk, at selv om det er få, der får krænket deres rettigheder, er det altså en fundamental frihedsrettighed, altså en af de rettigheder i vores grundlov, som vi skal kere os meget om.
Ida Auken (S), 2012-04-20:
Vi skal ikke herinde stå at lovgive, fordi der er nogle få eksempler, hvor der er nogle, der måske har gjort noget, der er uhensigtsmæssigt.
Det har vi domstolene til.
Det har vi klagenævnene til.
Hvis vi begyndte at lave lovgivning på enkeltsager, ville vi få et umuligt land.
Vi bliver nødt til at kigge på det samlede billede.
Det kan godt være, at CEPOS opregner 68 sager, men jeg må lige gøre klart, at det ikke er på planlovens område.
Det er ikke på planlovens område, det er i det hele taget.
I dag snakker vi om planlovens område, og den undersøgelse, vi fornylig har lavet, peger altså på væsentligt færre sager på det her område.
Kan man forestille sig et projekt, der er drevet af private, der gavner almenvellet, der skaber vækst, der skaber arbejdspladser, og hvor der kan være en enkeltperson, som måske gør det modsatte af det, ordføreren peger på, som nemlig hele tiden prøver at presse prisen, sådan at alle de andre i kommunen skal betale?
Det er jo der, man tit griber til ekspropriation.
Det synes jeg er den interessante diskussion.
Benedikte Kiær (KF), 2012-04-20:
Nu er det jo ikke sådan, at alt er lige så rosenrødt, som ministeren viser og forklarer det, for så ville vi jo ikke have haft nogen af de sager, som er kommet frem i medierne gennem tiderne.
Hvis man ser på den her optælling, som ministeren selv fremhæver, fra CEPOS, drejer det sig fra 2006 til 2010 om 68 sager.
Selv om det er få, synes jeg ikke, at det er i orden, når det drejer sig om en så fundamental rettighed som den private ejendomsret, men det er måske, fordi vi ser lidt forskelligt på den private ejendomsret.
Ministeren har gjort meget ud af at fremhæve Kommunernes Landsforening i sin tale, og jeg kan da godt forstå, at Kommunernes Landsforening ikke synes, det er sjovt, hvis man tager noget fra dem, som de meget gerne vil beholde.
Men det, der blot er problemet med noget af det, Kommunernes Landsforening skriver i deres brev til os ordførere, er, at det skal være muligt med udvikling og vækst og arbejdspladser.
Spørgsmålet er jo bare, hvor mange arbejdspladser det er o.k., at der skal til, i forhold til at skulle ekspropriere til private formål.
Det er nogle af de ting, som vi netop sætter fokus på og spørgsmålstegn ved, for vi har jo set eksempler på, at en privat virksomhed ikke har accepteret prisen, er gået til kommunen, og så er man gået i gang med en ekspropriationssag.
Vil ministeren ikke anerkende, at der er den slags eksempler, og at der er borgere, der kommer alvorligt i klemme?
Benedikte Kiær (KF), 2012-04-20:
Hvis man kommer med flere hundrede arbejdspladser, er man nok en relativt stor virksomhed, og så bør man nok kunne betale det, som der egentlig kræves for den jord, som man har set sig lun på.
Jeg har det egentlig sådan, at jeg ikke bryder mig om at bruge det her værktøj til at bryde ind i en forhandling mellem to private parter.
I forhold til det her med, at systemet virker, fordi de her mennesker i Skagen fik ret i byretten, vil jeg sige, at vi ikke kender alle de eksempler, hvor man i mange år har kørt en sag og til sidst måtte kaste håndklædet i ringen.
Jeg tror også, at hvis man spørger det her ægtepar og andre, som har været igennem et langt sagsforløb, f.eks. dem oppe i Ullerød ved Hillerød Kommune, om de hellere ville have været det foruden, så siger de, at de gerne ville have været det foruden, for det kræver mange ressourcer, menneskelige ressourcer og også økonomiske ressourcer, at skulle trækkes igennem sådan en sag gennem mange, mange år.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå at Socialdemokraterne synes er helt i orden, og at de mener, at systemet virker.
Det er bl.a. baggrunden for, at vi har punkt 2 i det beslutningsforslag, hvor vi egentlig beder om, at hvis man skal i gang med en ekspropriation, skal man altså først have udarbejdet en skriftlig redegørelse, så man på den måde kan vise, at det her altså er lovligt og helt efter bogen.
Jens Joel (S), 2012-04-20:
Jeg må så konstatere, at den konservative ordfører mener, at der er behov for at regulere og begrænse de private initiativer yderligere.
Sagen omkring Skagen Kommune viser vel netop, at der var en efterprøvning.
Det kan godt være, at man synes, det har taget for lang tid, men skal vi lave reglerne om, når det nu faktisk endte med, at der blev truffet en afgørelse, som så i øvrigt gik ind og korrigerede det?
Det siger jo et eller andet om, at systemet faktisk agerer og håndterer de her sager.
Nu er det blevet sagt nogle gange, at Socialdemokraterne åbenbart ikke vil sætte tal på, om det er 20, 40 eller 60 arbejdspladser, der er vigtigt for det enkelte lokalområde.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge fru Benedikte Kiær som ordfører for De Konservative, om hun her i dag fra Folketingets talerstol kan fortælle lige præcis, hvor mange arbejdspladser et lokalområde har brug for, før man kan sige, at det er vigtigt for det lokalområde.
Det mener jeg alt andet lige er nemmere at vurdere lokalt, men hvis man fra Det Konservative Folkepartis side føler sig i stand til at definere, om 5 arbejdspladser er vigtigt for et lokalområde, eller om det er 20 arbejdspladser, så hører jeg det meget gerne i dag, for det synes jeg er meget væsentligt.
Benedikte Kiær (KF), 2012-04-20:
Jeg kan forstå på den socialdemokratiske ordfører, at når det drejer sig om få personer, behøver vi ikke at se så alvorligt på det her – heller ikke, når det drejer sig om ekspropriation til private formål, hvilket ordføreren ikke kan forstå at vi fremhæver i det her beslutningsforslag.
Jeg må blot sige til ordføreren, at der desværre er eksempler på, at der er blevet eksproprieret til private formål, hvor det efterfølgende har vist sig, at det ikke var lovligt.
Lad mig blot fremhæve Skagen Kommune, hvor man eksproprierede til en privat skydebane.
De fik ret ved byretten, men der skulle gå mange år, og der var mange omkostninger ved at køre den her sag igennem.
Det synes jeg ikke er i orden, når man kan se, at det ikke sker af hensyn til almenvellet.
Som jeg også fremhævede i min tale her til sidst, synes vi heller ikke, det er i orden, at private virksomheder kan bruge det her værktøj, ekspropriationsværktøjet, til at bede kommunerne om at sørge for at få eksproprieret noget jord til den pris, de gerne vil give, og derved sørge for, at der kommer nogle arbejdspladser.
Men det er ikke i orden, at man kan bruge det her værktøj til at bryde ind i en forhandling mellem to private aktører.
Jens Joel (S), 2012-04-20:
Tak for det.
Jeg vil godt slå fast, at Socialdemokraterne er fuldstændig enige med den konservative ordfører i, at der skal værnes om den private ejendomsret, og vi er også fuldstændig enige om, at ekspropriation er et voldsomt redskab, som skal bruges meget sjældent, og som også i dagens Danmark bliver brugt meget sjældent.
Skal man – det er et meget simpelt spørgsmål – forstå det sådan, at den konservative ordfører mener, at private initiativer meget sjældent er til gavn for almenvellet, eller at private initiativer ikke på samme måde som offentlige kan ses som værende til gavn, skabe arbejdspladser og udvikling i landområderne?
Det ville jeg synes var et brud på den hidtidige linje fra Det Konservative Folkeparti, men jeg vil selvfølgelig tage det til efterretning, hvis man ikke længere mener, at private initiativer kan gavne fællesskabet og kan sætte gang i noget udvikling i landområderne.
Villum Christensen (LA), 2012-04-20:
Liberal Alliance kan til fulde tilslutte sig forslag til folketingsbeslutning om at få styrket mulighederne for at sikre, at man kigger på de grundlovsfæstede rettigheder i forhold til den private ejendomsret.
Vi er meget enige i, at der bliver arbejdet på at få tilvejebragt en opstilling af objektive kriterier for, hvilke hensyn der overhovedet kan tillade ekspropriation efter planloven.
Det betyder jo altså ikke, at der kan stå golfbaner eller SuperBest-butikker i de her kriterier.
Der er jo nogle principielle ting, sådan at det saglige skøn, dommerne skal foretage, ikke i den grad bredes ud, så det bliver rigtig, rigtig svært at omgøre de skøn, der foregår i kommunerne, og det er jo det, vi ser.
Jeg mener også, at det er indiskutabelt, at det såkaldte almenvel i praksis har udvidet sit interesseområde, hvis man kan sige sådan.
Altså at vi er inde på en glidebane, som det i allerhøjeste grad er vigtigt at holde øje med.
Almenvellet har jo vist sig at være et umætteligt uhyre, som er karakteriseret ved, at det faktisk bliver mere og mere sultent, efterhånden som det spiser løs.
Jeg synes, det er fint, at det bliver lettere for borgerne at få afprøvet en sådan sag, og at det så vidt muligt forhindres, at man i lang tid bliver stavnsbundet på sin ejendom og får forringet sin ejendom, i takt med at tiden går.
Det har jeg også mærket her i debatten.
Der har været ting, vi har været mere eller mindre enige om, men det, at vi får kigget på tingene, synes jeg er rigtig godt.
Jeg synes, det er en god idé, at man som sagt bliver mere tilbageholdende, og alt i alt er det vist godt, at vi en gang imellem får taget den debat frem her i Folketinget og sikrer os, at vi ikke kommer ud på en glidebane, så vi til sidst er i en situation, hvor almenvellet får legitimitet – kan man vel kalde det – til at gå ind i en hvilken som helst sag.
Per Clausen (EL), 2012-04-20:
Det er jo en meget interessant tankegang, at fordi man går ind for, at kommuner skal have mulighed for at ekspropriere, skulle man støtte alle de eksproprieringer, som en kommune kunne finde på at gennemføre.
Der vil jeg bare sige, at sådan forholder det sig ikke.
Men det kan jo ikke nytte noget, at jeg griber ind og siger, at kommunerne skal fratages en ret til at gennemføre eksproprieringer, fordi jeg kan risikere, at en kommune et eller andet sted i landet træffer en afgørelse, som jeg er uenig i.
Sådan kan man jo ikke lovgive.
Jeg tror sådan set, at konsekvenserne set ud fra Enhedslistens synspunkter ville være langt mere alvorlige, hvis det var sådan, at vi sagde, at vi ville forhindre kommunerne i at ekspropriere, end at vi tager chancen og satser på, at det, kommunerne gør, i al væsentlighed er fornuftigt.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-04-20:
Det kvitterer jeg for, og så konstaterer jeg også, at der er sket en vis udvikling i Enhedslisten.
Man står og forsvarer, at ejendomsretten er ukrænkelig, og forsvarer, at der kan eksproprieres til et storcenter, så hvis eksempelvis Thylejren bliver udsat for en ekspropriation til fordel for et Bilka-lavprisvarehus, sker det med Enhedslistens velsignelse.
Det synes jeg da er interessant at få fastslået.
Per Clausen (EL), 2012-04-20:
Jeg er glad for, at jeg ikke behøver at være bekymret for advokatsalærernes størrelse.
Vi har så mange afgørelser i forskellige sager, og jeg har i hvert fald set eksempler på, at det i andre sager er muligt at få dækket meget store advokatsalærer og også salærer, som man kan undre sig over kan lade sig gøre.
Men lad ikke det skille os ad.
Jeg er helt indstillet på, som jeg har sagt, at se på enkelte elementer i det her forslag og på, om der er et eller andet, der kan gøres mere rimeligt.
Det, der er afgørende for mig, er at holde fast i, at kommunerne skal have mulighed for at gennemføre ekspropriation af hensyn til almenvellet, uanset om den, der udfører arbejdet, er en privat virksomhed eller kommunen.