runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2009-03-12:
Jeg går ud fra, at Socialdemokraterne er enige med Enhedslisten i, at det er helt afgørende, at vi sikrer lige vilkår for arbejde, der udøves i Danmark; at det er afgørende, at det arbejde, der bliver udført, bliver udført på overenskomstmæssige løn- og arbejdsvilkår.
Derfor vil jeg gerne høre, om Socialdemokraterne, når nu østaftalen udløber her den 1. maj, så er fri til at kunne gå ind og stemme for de mange forslag, som vi har fremsat i Folketinget, og som vil kunne sikre, at man kan få lige vilkår.
Er Socialdemokraterne fri til at kunne gå ind og støtte, at der ved offentligt udbud skal stilles krav om, at arbejdet skal udføres på overenskomstmæssige løn- og arbejdsvilkår?
Er Socialdemokraterne frit stillet til at kunne stemme for solidaransvar, som man har i Tyskland, hvor hovedentreprenører hæfter for underentreprenører, hvis de ikke sikrer overenskomstmæssige løn- og arbejdsvilkår?
Ole Hækkerup (S), 2009-03-12:
Det her lovforslag kan Socialdemokraterne støtte, og man kan sige, at det jo i og for sig ikke er så overraskende, al den stund forslaget er et resultat af en aftale i en bred kreds af partier, som vi også er en del af.
Som det allerede er nævnt, omhandler lovforslaget arbejdstagere fra de østeuropæiske lande, der inden for de senere år er kommet med i EU.
For arbejdstagere fra de her lande har der så været nogle overgangsordninger, og det er så de overgangsordninger, vi får ophævet med det her lovforslag.
Og konsekvensen er, kan man sige, at arbejdstagere fra de lande nu bliver stillet som arbejdstagere fra resten af EU-landene.
Som allerede nævnt betyder det, at den frie bevægelighed for arbejdskraft nu bliver virkelighed.
Så ser vi jo i øjeblikket en stor stigning i ledigheden, og det har vi så som parti fremsat en række forslag til at gøre noget ved.
Det skal jeg i første omgang undlade at komme ind på.
Og det mener jeg man på mange strækninger tydeligt kan se i dag, idet der klart er færre biler med nummerplader fra de østeuropæiske lande på vejene i dag, end hvis vi sammenligner med bare for et halvt eller et helt år siden.
Alligevel er det selvfølgelig vigtigt for os at få understreget, at man skal have et velfungerende arbejdsmarked med respekt for overenskomsterne, og det er netop også det, der er sigtet med aftalen mellem partierne og i øvrigt den følgegruppe, der er, med repræsentanter for arbejdsmarkedets parter.
I den seneste aftale om ophævelse af de midlertidige regler er der en række forskellige myndigheder, der også er blevet en del af at sørge for, at reglerne ikke bliver omgået; Arbejdstilsynet, SKAT og politiet er alle myndigheder, som nu får nogle centrale opgaver for at undgå illegal arbejdskraft, ud over selvfølgelig det arbejde, som allerede bliver lavet af parterne på arbejdsmarkedet.
På den baggrund skal jeg anbefale forslaget til vedtagelse.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-12:
Det her lovforslag er jo endnu et eksempel på, hvordan den sunde fornuft ryger ud, når EU-politikken ryger ind.
Jeg vil godt høre, hvordan hr. Erling Bonnesen stiller sig til det, vi desværre ser flere steder, nemlig at danske håndværkere, danske arbejdere, bliver fyret, og at nogle virksomheder så beholder de østeuropæiske arbejdere.
Hvad er beskeden fra Venstre til de danske arbejdere, som bliver fyret, og som kan se, at deres østeuropæiske kollegaer, som sådan set skulle komme herop i en periode, nu bliver?
Men når der er økonomisk afmatning, er det jo ikke så hensigtsmæssigt, at det er danskerne, der bliver fyret, og de østeuropæiske arbejdere, som ikke bliver fyret.
Så hvad er Venstres besked til de danske arbejdere?
Erling Bonnesen (V), 2009-03-12:
Som jeg også har tilkendegivet i min ordførertale, mener vi overordnet, at det er ganske fornuftigt at få udfaset østaftalen nu, sådan som det formentlig også vil ske med stor tilslutning.
Det er i hvert fald det, der er aftalt.
Det mener vi er ganske fornuftigt.
Vi ser det også over længere tid, som der også blev redegjort for i ordførertalen.
Når det så er sagt, vil der selvfølgelig altid kunne findes enkeltstående eksempler på brodne kar og andet.
Men det er også derfor, at jeg i min ordførertale har redegjort for, at der fortsat vil være en indsats i forhold til illegal arbejdskraft og andet.
Med hensyn til situationen her og nu, som er det, spørgsmålet går på til sidst, vil jeg sige, at konjunkturerne jo går op og ned, og der kan vi glæde os over, at det samlede billede heldigvis er, at man har bidraget positivt til vækst og udvikling i Danmark.
Lige nu i disse uger f.eks. er det klart, at vi befinder os i en tid, hvor det så går den anden vej med ledighedstallene, men når man sådan er optimist og tror på fremtiden, tror man også, at vi igen vil få tider, hvor vi kan se, at vi har behov for arbejdskraften, og så vil der igen komme en tilstrømning hertil af dem, der både kan og vil bestille noget.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-12:
Det er jo bare varm luft, det er jo bare snak, og i snakken om kontrolforanstaltninger osv. forholder man sig slet ikke til det, som jeg spurgte ind til.
Vi kan desværre se, at der er nogle virksomheder, som fyrer de danske arbejdere og beholder de østeuropæiske arbejdere.
Det er i orden, vi synes, det er godt, vi synes, det er positivt, at der så kommer nogle, vi kan lægge oven i, og som kan være med til at skabe endnu mere vækst i det danske samfund.
Når der er en økonomisk afmatning, er det ikke rimeligt, at vi kan se, at der er nogle virksomheder, som fyrer de danske arbejdere og beholder de østeuropæiske arbejdere.
Det er ikke rimeligt.
Så jeg vil høre, hvad Venstres besked er til de arbejdere, som bliver fyret, og som er fuldt kvalificerede osv. Er Venstres eneste besked til de arbejdere: Jamen det går lidt op, og det går lidt ned, vi har en aftale med de EU-venlige partier, og det er en del af EU-samarbejdet?
Er det beskeden?
Erling Bonnesen (V), 2009-03-12:
Nej, det er bestemt ikke varm luft, vi står med her.
Det er faktisk meget velovervejet og også kørt igennem over længere tid, men spørgsmålet er jo meget kendetegnende for spørgeren fra Dansk Folkeparti.
Vi har haft en særdeles positiv samfundsudvikling både økonomisk, vækstmæssigt og beskæftigelsesmæssigt, og der har vi jo faktisk ikke kunnet undvære en stor, om jeg så må sige hjælpende hånd bl.a. fra polske håndværkere og andre, og den vil vi også igen få brug for i fremtiden.
I virkelighedens verden er det nu engang sådan, at konjunkturerne kører op og ned, og at det kan gå begge veje.
Men det samlede billede er jo bare, at vi heldigvis har en fortsat høj beskæftigelse i Danmark, om end det lige i de her uger og måneder går lidt den anden vej.
Men som sagt: Når man tror på fremtiden, og det gør vi også i Venstre, skal man nok få de her tal vendt igen.
Line Barfod (EL), 2009-03-12:
Det er jo fuldstændig afgørende, hvis vi skal have en ordentlig udvikling på det danske arbejdsmarked, at vi sikrer lige vilkår, at vi sikrer overenskomstmæssige løn- og arbejdsvilkår.
Det går jeg ud fra at Venstres ordfører er enig i, i hvert fald i tale; så er det noget andet, når vi kommer til det praktiske.
Hvad vil Venstre gøre for at sikre det?
Hvad vil Venstre gøre for at sikre, at vi faktisk har mulighed for at sikre lige vilkår på det danske arbejdsmarked?
Det er ikke lykkedes at sikre det indtil nu, og vi kan jo risikere en udvikling som den, vi kan høre fra hr. Martin Henriksen, den, vi ser i England, og andre steder, altså at man bruger den situation, hvor der ikke er lige vilkår, hvor arbejdere, der kommer hertil fra andre lande, bliver groft udnyttet, til at prøve at skabe splittelse mellem arbejderne, så de slås indbyrdes, i stedet for at man sammen sikrer lige vilkår.
Hvad vil Venstre gøre, for at vi i Danmark kan sikre lige vilkår?
Erling Bonnesen (V), 2009-03-12:
Som det også er ordføreren for Enhedslisten bekendt, er det jo ikke mange uger siden, vi også var samlet her i salen for at diskutere lige præcis den danske arbejdsmarkedsmodel og opfølgningen på Lavalafgørelsen og den slags, og at arbejdet her i Danmark foregår på danske løn- og overenskomstvilkår. Så vi kan sige, at vi også har fået sat nogle gode rammer om det, for der er jo ikke nogen som helst tvivl om, at vi skal fastholde det.
Og det har vi jo markeret adskillige gange.
Line Barfod (EL), 2009-03-12:
Ja, jeg har hørt mange pæne ord fra Venstre, men jeg har ikke rigtig set noget handling.
Problemet er jo, at det ikke er lykkedes at indgå de B-overenskomster, som Venstre i forbindelse med Lavalloven sagde skulle være den store løsning på at sikre om ikke lige vilkår, så dog, at det ikke blev en total undergravning af arbejdsmarkedsvilkårene.
Men det er jo ikke lykkedes at lave de B-overenskomster, så der er ikke nogen sikring i øjeblikket, og der er ikke sat ressourcer af til, at der er myndigheder, der går ind og hjælper fagbevægelsen med det kæmpe arbejde, det er at sikre ordentlige vilkår.
Vil Venstre være med til at sikre, at hovedentreprenører kommer til at hæfte for underentreprenører, hvis ikke man sikrer, at der er ordentlige løn- og arbejdsvilkår?
Erling Bonnesen (V), 2009-03-12:
Jamen der har faktisk været udfoldet et særdeles grundigt stykke forarbejde, også forud for de love, der blev vedtaget for ikke ret lang tid siden; der var bl.a. også høringer.
Og der var jo bred tilslutning, også i fagbevægelsen, til, at lige præcis den måde, som det blev gjort på, altså var den bedste måde at sikre, at tingene her i Danmark foregår på danske løn- og arbejdsvilkår, nemlig efter den danske model.
Så det har været særdeles grundigt tygget igennem og med et bredt flertal til at bakke det op, og det kan jeg kun glæde mig over.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-03-12:
Socialdemokratiet kan ikke have det fjerneste imod at tilføje disse få ord til folkekirkeloven, for med den ændring vil der være fuld ligestilling mellem tjenestemandsansatte og overenskomstansatte præster.
Jeg har egentlig også svært ved at se, hvorfor der skal være den forskel.
Dermed får folkekirkens medlemmer så også udvidet deres rettigheder i folkekirken.
Forslaget er opstået på den baggrund, at en lille gruppe præster, som også forrige ordfører sagde det, har modtaget sognebåndsløsere uden egentlig at have ret til det.
Men begge parter handlede jo i bedste tro, og Kirkeministeriet har også fundet en mindelig og en rigtig god og fornuftig ordning.
Så vi støtter forslaget.
Vi har dog alligevel noteret os, at ministeren i lovforslaget understreger, at sognebånd løses til præsten personligt.
Så kan man jo spørge sig selv, om det måske ikke hellere skulle hedde præstebåndsløsning i stedet for.
Det er et ret interessant spørgsmål.
Med dette spørgsmål og mange andre kan vi hos Socialdemokraterne godt se frem til en kommende debat om den generelle holdning til sognebåndsløsning.
Hvis der måske opstår politisk mod til at se på hele ordningen, er vi i hvert fald klar.
Line Barfod (EL), 2009-03-12:
Jeg synes nok, det er lidt flot at sige, at vi har undgået social dumping.
Det er rigtigt, at fagbevægelsen har gjort en kæmpeindsats, men derfor har vi stadig væk haft rigtig mange sager, hvor der er arbejdere, der er blevet groft udnyttet, og hvor man har set løn- og arbejdsvilkår, der intet har med de normale danske vilkår at gøre.
Så det er desværre ikke lykkedes at undgå det.
Det kræver en større indsats, og det kræver, at det ikke kun er fagbevægelsen, der påtager sig ansvaret, men at regeringen også en dag vågner op og påtager sig sit ansvar.
Jeg håber, at SF vil være med til at presse på, for at regeringen skal påtage sig ansvaret, og derfor vil jeg jo gerne høre, om SF vil være med til at arbejde for, at vi får de redskaber, der skal til, for at sikre, at der bliver lige vilkår i Danmark, og for at vi undgår den sociale dumping, særlig nu, hvor vi ser, at arbejdsgiverne ikke vil være med til at indgå de B-overenskomster, som SF med Lavalloven havde håbet på ville kunne hindre den værste sociale dumping.
Karsten Hønge (SF), 2009-03-12:
Social dumping forstået sådan, at det er det, der trækker tæppet væk under det danske arbejdsmarked, har vi undgået.
Vi har undgået det, fordi vi har en stærk fagbevægelse, der i samarbejde med seriøse danske arbejdsgivere har kunnet stå vagt om den danske model.
Det betyder ikke, at der ikke er eksempler på virksomheder og arbejdspladser, hvor man har undergravet danske arbejdsforhold.
Det er helt indlysende, at man har gjort det, men som sådan må vi sige, at vi har undgået en egentlig social dumping på arbejdsmarkedet, uanset om der er enkelte eksempler på det, hvad der er.
Det, vi vil, er, at vi gerne vil se på forbedringer.
Som jeg sagde i min ordførertale, er der plads til forbedringer.
Der er plads til forbedringer, også af de vilkår, der i dag bydes fagbevægelsen, for at kunne opnå overenskomstforhold.
Der ser vi gerne på flere forskellige muligheder for at få forbedringer.
Vi ser først og fremmest østforligskredsen som den kreds, vi som naturlig samarbejdspartner vil henvende os til, men vi er åbne over for en række forbedringer, hvilket vi i øvrigt i SF selv har stillet forslag om.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-03-12:
Nu har jeg ikke lovet hr. Martin Henriksen, at man kunne få indflydelse på den frie bevægelighed, selv om vi har forsøgt at dæmme op for Metockdommen.
Jeg siger blot, at hvis man var med, havde man større indflydelse på det, der følger af aftalen, f.eks. kontrollen.
Sådan er det jo, og så får man også større indsigt, for informationsniveauet er jo højere, når man med.
Vi har jo siddet og forhandlet det her meget længe, og hr. Martin Henriksen har jo også hørt de andre ordførere.
En række partier, som har udtalt sig her i dag, har givet hinanden håndslag, og den aftale holder vi selvfølgelig.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-12:
Der er jo ikke nogen af kontrolforanstaltningerne i den aftale, som på nogen måde imødegår den problematik, som jeg nævner.
Hvis vi taler om illegal indvandring, er det rigtigt, at kontrolforanstaltningerne kan hjælpe, men hvis vi taler om - det indrømmede Socialistisk Folkeparti jo sådan set også fra talerstolen - at der er en østeuropæer, der er ansat på lige vilkår med en dansker, er det jo ikke rimeligt, når vi nu er i Danmark og er danske politikere i det danske Folketing, valgt af danske vælgere osv., at vi kan se, at danske arbejdere bliver fyret, og de østeuropæiske arbejdere får lov til at beholde jobbet.
Det er ikke sådan i alle tilfælde, men det er det i nogle tilfælde, og det er jo ikke rimeligt.
Hvordan kan man forsvare det?
Vi kan forsvare, at der kommer udenlandsk arbejdskraft hertil, når der er opsving i økonomien, men når der er nedgang i økonomien, kan vi da som politikere ikke forsvare over for de danske arbejdere, at de mister deres arbejde, mens de østeuropæiske beholder deres arbejde.
Det er da svært at forsvare, så jeg vil bare igen anmode om, at ministeren trods alt bare overvejer at udskyde til 2011, så der bliver et lille pusterum.
Det kan man gøre inden for EU-reglerne, og så kan man …
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-03-12:
Dansk Folkeparti går jo også ind for frihed, og det, hr. Martin Henriksen siger nu, er sådan set, at jeg skal sige til en arbejdsgiver: Du må fyre den, men du må ikke fyre den.
Det har jo ikke meget med frihed at gøre.
Jeg synes, det er en god ting, som mange ordførere også har sagt, at vi har det fælles arbejdsmarked.
Når man er opvokset under den kolde krig, er det fantastisk, at vi overhovedet så hurtigt igen er kommet tilbage til normale tilstande med et fælles Europa.
Det er helt fantastisk.
Line Barfod (EL), 2009-03-12:
Det glæder mig, at ministeren siger, at det her område ikke vil blive nedprioriteret af politiet på trods af de mange andre vigtige opgaver, politiet har, på trods af, at de er blevet pålagt at spare, fordi de har overskredet budgetterne sidste år.
Det synes jeg er positivt.
Så må vi jo se, hvad der ellers kan komme af indsatser for at sikre lige vilkår.
Men jeg vil gerne høre om ministerens indsats i forhold til EF-dommene, for jeg kan forstå, at ministeren er enig i, at folk skal være på lige vilkår, og at vi ikke skal have social dumping.
Så hvad vil ministeren gøre i forhold til sine kollegaer i EU for at sikre, at fagbevægelsen i Danmark og for så vidt også i resten af EU-landene, hvor det jo også er et problem, får retten igen til at konflikte for lige vilkår, den ret, som EF-Domstolen har underkendt?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-03-12:
Det er da helt utroligt, som fru Line Barfods hørelse er i dag.
For det, jeg sagde, var, at vi står vagt - jeg tror, at det var det, hr. Hønge sagde; jeg tror det var det udtryk, at vi står vagt om den danske model.
Vi går jo i regeringen ind for aftalefrihed.
Det var det, jeg sagde, og så sagde jeg, at jeg tror på den danske arbejder.
Jeg er godt klar over, at der er fremsat forslag om social dumping, og det synes jeg vi skal vente med at diskutere, for ellers er krudtet jo taget af, når det beslutningsforslag kommer frem.
Det ville jo næsten være synd for forslagsstillerne.
Men altså, grundprincippet er den danske model og den frie aftaleret.
Line Barfod (EL), 2009-03-12:
Nu ved jeg ikke helt, hvad det er for et forslag, ministeren henviser til.
Det forslag, som vi har fremsat om social dumping, har vi haft første behandling af for flere måneder siden.
Men i forhold til spørgsmålet om EF-Domstolen og Domstolens mange afgørelser, der underkender fagbevægelsens ret til at konflikte for lige vilkår, spurgte jeg direkte ministeren, hvad ministeren vil gøre for at snakke med sine ministerkollegaer i EU for at sikre, at fagbevægelsen igen får den ret til at konflikte for lige vilkår, så vi ikke får social dumping.
Så henviser ministeren til aftalefriheden, men den aftalefrihed bliver jo netop indskrænket, når fagbevægelsen ikke har den ret, som ministeren selv siger mange tror er grundlovssikret, til at strejke for lige vilkår.
Jeg har forstået, at den danske regering mente, at det var afgørende og kaldte det en fundamental del af den danske samfundsmodel i sine indlæg til Domstolen.
Hvad vil ministeren konkret gøre for at få sine kollegaer med på igen at sikre, at fagbevægelsen har konfliktretten?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-03-12:
Der må jeg nok sige, at de EU-domme jo er noget, som den danske regering følger meget nøje.
Jeg vil overlade til beskæftigelsesministeren at svare inden for det område.
Han har talt med sine kollegaer, og det må han selv svare for.
Når jeg henviste til forslaget om social dumping, er det jo ikke, fordi jeg ikke ved, at det har været til første behandling, men jeg var ikke klar over, at man havde opgivet det fra Enhedslistens side.
Jeg troede, at man ville fortsætte med det forslag.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-12:
Jeg tror nu nok, det ville være ret begrænset, hvilken indflydelse Dansk Folkeparti kunne have på reglerne om den frie bevægelighed i EU, hvis vi gik med i forligskredsen.
På andre områder kan vi jo se, hvor svært det er for regeringen at påvirke reglerne om den frie bevægelighed i EU, så jeg er desværre ikke sikker på, at det ville have den store effekt.
Det udstiller jo sådan set også bare det udemokratiske i EU.
Jeg vil også godt sige, at vi jo ikke fra Dansk Folkepartis side har sagt, at det er enten sort eller hvidt og fuldstændig uden nuancer.
Vi har sagt, at hvis der er huller på det danske arbejdsmarked, synes vi, det er fornuftigt, at der kommer østeuropæisk arbejdskraft hertil, som vil være med til at udfylde de huller og være beskæftiget i Danmark; det synes vi er fornuftigt.
Men vi synes bare også, at når vi kan se, der er en økonomisk afmatning, og vi kan se, at det på nogle byggepladser er danskere, der bliver afskediget i stedet for østeuropæere, er det ikke hensigtsmæssigt eller rimeligt. Derfor vil jeg høre, om ministeren muligvis vil overveje at udskyde udfasningen af overgangsreglerne til 2011, som der jo er mulighed for efter EU-reglerne.
Så får vi et pusterum, og så kan man også bevare sit gode forhold til EU.
Line Barfod (EL), 2009-03-12:
Men det, der jo er lidt vigtigt, er, om SF er bundet, så SF ikke vil kunne stemme for et forslag, der egentlig ville være flertal for i Folketinget, hvis der var partier, der stemte efter deres overbevisning.
Er SF bundet af østaftalen og forligsparterne der, og kan SF derfor ikke stemme for forslag, der vil gavne kampen mod social dumping?
Det synes jeg er væsentligt at få afklaret.
Karsten Hønge (SF), 2009-03-12:
Men det ændrer ikke noget på det.
Der vil jo ikke kunne være et flertal i Folketinget, hvis det er, at Socialdemokraterne og de andre partier og SF er en forligskreds, der udgør en klar majoritet i Folketinget.
Det er det ene.
Det andet er, at det jo afhænger af sagen.
Vi har fra SF's side stillet forslag om, at det offentlige, når det indgår aftaler med virksomheder, skal sikre sig, at der er overenskomstforhold i de firmaer, der skal arbejde for offentlige.
Man skal forstå vores budskab på den måde, at vi ser forligskredsen som vores naturlige samarbejdspartner, men at der bestemt er mulighed for, at vi kan finde områder, hvor vi også kan stille forslag uafhængig af den.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-12:
Hr. Karsten Hønge skulle bare her have svaret det samme, som hr. Ole Hækkerup burde have svaret, at vi er bundet af vores EU-holdninger.
Det er jo det, der er realiteten.
Den sunde fornuft er sat ud af kraft, sådan er det jo bare.
Jeg forstår, at Socialistisk Folkeparti forsøger at slå sig op som den lille mands parti, den almindelige borgers parti, som varetager de almindelige borgeres interesser, og det er også et arbejderparti, forstår jeg.
Jeg konstaterer, at Socialdemokratiet som arbejderparti er passé.
Hvad er Socialistisk Folkepartis budskab til de danske arbejdere, der har mistet deres arbejde og kan se, at de østeuropæiske arbejdere får lov til at beholde deres arbejde i Danmark?
Karsten Hønge (SF), 2009-03-12:
Jeg kunne forstå bemærkningen om, at den sunde fornuft var sat ud af kraft, åbenbart havde den, i hvert fald for mig, meget abstrakte konsekvens, at den sunde fornuft øjensynlig så kun skulle være at finde i Dansk Folkeparti.
Det kræver en længere bearbejdning for mig at acceptere den præmis.
Sagen er, at SF har været med til at sikre et værn omkring det danske arbejdsmarked i en periode, hvor vi har oplevet et pres fra østeuropæiske lande.
Det handler ikke om, at man nu og her lader, som om EU ikke eksisterer.
EU er der, heldigvis for det.
Og det ændrer heller ikke noget ved, at vi oplever et pres på arbejdsmarkedet.
Presset kommer ikke på grund af EU, presset kommer, fordi der findes en enorm social ulighed i Europa.
Det er årsagen til presset på det danske arbejdsmarked, og det pres havde været her, ganske uanset om EU havde været der eller ej.
Så presset mod arbejdsmarkedet er der, og et værktøj til at hindre, at det ender i social dumping, ligger faktisk i EU.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-12:
Jamen så er den tid jo passé, hvor Socialistisk Folkeparti var et arbejderparti.
Budskabet til de danske arbejdere, som mister deres arbejde, forstår jeg, er, at der er pres på det danske arbejdsmarked, og at det ville være der, uanset om vi var medlem af EU, og uanset om EU var der, eller hvordan og hvorledes.
Og jeg kan forstå, at budskabet til den danske arbejder, der mister sit arbejde og ser en østeuropæer fastholde sit arbejde, er, at der er social ulighed i Østeuropa.
Det er jo virkelig et svar, jeg kan bruge til noget.
Sagen er jo den, at hvis Socialistisk Folkeparti virkelig var et arbejderparti, ville man jo sørge for at indføre en ordning, der gjorde, at når vi havde en periode, hvor økonomien var sund og der var behov for at tage arbejdskraft ind udefra, som altså kom oveni, var det muligt at gøre det, og at når vi kunne se økonomien gå ned, ville vi have en ordning, der sikrede, at det først og fremmest var danskerne, der beholdt de danske arbejdspladser, når de var fagligt kvalificerede til det.
Og en anden ting: Hvis Socialistisk Folkeparti virkelig var indstillet på at varetage danske arbejderes interesser, kunne man jo stemme anderledes i Folketingssalen.
Det vælger man så ikke at gøre.
Men jeg vil godt høre, om Socialistisk Folkeparti vil have mulighed for at bruge de rammer, der trods alt er inden for EU-retten, og udvide aftalen, så den først ophører i 2011 og ikke i 2009, så der trods alt gives et lille pusterum.