runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2008-05-28:
Erik Fabrin har givet udtryk for over for Berlingske Tidende - og også over for andre aviser - at de her 25 mia. kr., der skulle tilgå kommunerne, skulle falde i ti lige store dele.
Det kan jeg så forstå at finansministeren ikke vil hænges op på, det er ikke noget, finansministeren kan bekræfte, men det er jo ikke desto mindre det, Erik Fabrin siger til Berlingske Tidende, at man er blevet lovet lige store dele.
Kan finansministeren leve op til løftet eller ej?
Og så med hensyn til det med ansvarlighed og konjunkturer: Skal jeg forstå finansministerens svar derhen, at hvis konjunkturerne tilskriver det, så vil man ikke alligevel love de 50 mia. kr., for hvis der er fuld tryk på kedlerne, så kan man ikke love det, man har lovet.
Så er man nødt til at løbe fra det, fordi der så er for meget tryk på kedlerne til, at man kan indfri det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-05-28:
Nej, altså hr. Rasmus Prehn skal høre efter, hvad jeg siger og så vælge at stole fuldstændig på alt, hvad jeg siger.
Og det, jeg siger, er, at regeringen over 10 år vil opbygge en kvalitetsfond på 50 mia. kr., der skal bruges til målrettede investeringer i den offentlige sektor, halvdelen på sygehusområdet, den anden halvdel primært på det primærkommunale område, en del også på arbejdskraftsbesparende teknologi.
Det er det, der er regeringens intention, løfte, og det indfrier vi, sådan er det.
Så er der et andet spørgsmål, der handler om, hvordan det her så skal indfases over en 10-årig-periode.
Og til det siger jeg bare - og det tror jeg at hr. Rasmus Prehn må være enig i - at det ville være forkert at sige, at det præcis under alle omstændigheder er 5 mia. kr. om året, fuldstændig uafhængigt af hvordan konjunkturbilledet er.
Der kunne være nogle år, hvor der ville være klogskab i, at man sådan set brugte mere end årets andel, fordi det var klogt i situationen at fremme aktiviteten i samfundet, og der kunne være andre år, hvor man sagde, at det ikke er klogt at tage en tiendedel af de 50 mia. kr. og bringe i spil det pågældende år, fordi det ville være uklogt i forhold til konjunkturbilledet.
Sådan må det være.
Der findes jo ikke nogen ansvarlig regering og forhåbentlig heller ikke nogen ansvarlige partier, der vil binde sig til en periodisering over de næste 10 år, der er fuldstændig uafhængig af, hvordan verden i øvrigt ser ud, hvilken aktivitet der er i samfundet, hvilken beskæftigelsessituation der er i samfundet.
Vi langtidsplanlægger, og inden for den langtidsplanlægning kommer den her kvalitetsfond på 50 mia. kr., det kan hr. Rasmus Prehn føle sig fuldstændig tryg ved, og det kan kommunerne også.
Morten Bødskov (S), 2008-05-28:
Mener ministeren, at regeringen lever op til sit løfte om at investere massivt i bedre rammer for børn i daginstitutioner, når et stort antal kommuner, af frygt for regeringens sanktioner, sparer på børneområdet?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-05-28:
Ja - er svaret på spørgsmålet.
Og det er nok heller ikke overraskende, for det går også på, om vi lever op til vores løfte om at skabe bedre rammer for børn i daginstitutioner osv., og ja.
Men så vil jeg så også lige sige, at jeg gerne vil anholde præmissen, spørgsmålet hviler på, nemlig denne frygt for sanktioner og besparelser på børneområdet, for situationen er jo sådan set den, at kommunerne i år budgetterer med et historisk højt anlægsbudget, omkring 17 mia. kr. - et historisk højt anlægsbudget - ligesom kommunerne sidste år har realiseret et historisk højt anlægsbudget, og derfor kan jeg ikke anerkende eller genkende billedet, som spørgsmålet i øvrigt hviler på.
Morten Bødskov (S), 2008-05-28:
Det er jo altså et generelt problem med den her regering og måske også med den her finansminister, at når der sættes spørgsmålstegn ved, om man har indfriet de løfter, som man har givet før valget, vil man ikke anerkende de præmisser, som spørgsmålene stilles på.
Her har vi et soleklart eksempel på, at man har lovet børnefamilierne et kæmpeløft i investeringerne på velfærdsområdet, og dem er man løbet fra over en bred kam, stort set.
I det tidligere spørgsmål fandt vi så ud af, at den nuværende finansminister altså ikke er enig med sin forgænger, når der bliver udtalt, at de her 50 mia. kr., som efterhånden er mere eller mindre berygtet - må man gå ud fra - internt i regeringen, ikke er udtryk for et megaløft i velfærden.
Jeg skal bare høre, i forlængelse af det som hr. Rasmus Prehn spurgte om, om der er afgivet et løfte om, hvordan de her penge så at sige skal falde: Er den nuværende finansminister ikke enig i, at der rent faktisk er afgivet et løfte om, at der for 2008 - og altså til næste år - vil være et realløft i de her investeringer på 2,4 mia. kr.?
Det er det, man har lovet kommunerne.
Det har man afgivet et løfte om.
Hvis man følger regeringens økonomiske redegørelse, så løber man fra det løfte.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-05-28:
Hr. Morten Bødskov må jo vide meget mere end mig, hvis hr. Morten Bødskov på den baggrund er i stand til at udsondre det her beløb i forhold til staten selv, regionerne og kommunerne.
Jeg ved, at jeg skal i gang med at forhandle kommuneøkonomi og økonomi med regionerne.
Det er forhandlinger, der blev sat i gang på sættemøder i går.
På et tidspunkt, når forhandlingerne er tilendebragt, vil jeg også kunne formidle resultatet.
Det, vi sigter efter, er fuldstændig, som vi har lovet det, nemlig at vi i en aftale med henholdsvis kommunerne og regionerne tager hul på at indfri vores løfte om en kvalitetsfond fra 2009 at regne.
Morten Bødskov (S), 2008-05-28:
Man kunne så bare ønske, at den nuværende finansminister havde tid til at læse sine egne publikationer, for jeg som socialdemokrat - og jeg forstår godt, at finansministeren så beskylder mig for at være en kende biaset - bakkes dog alligevel op af den før omtalte så magtfulde formand for Kommunernes Landsforening, som netop udtaler, at det, at man ikke står ved de løfter, man tidligere har givet om at hæve anlægsniveauet i kommuner og regioner, er et klokkeklart løftebrud.
Jeg står her med et svar, som ministerens forgænger har afgivet til Folketingets Finansudvalg, hvor det meget klart i milliarder kroner står angivet, hvor store investeringerne næste år vil være.
De vil stige fra i år, altså 30,5, til næste år 32,9.
I den økonomiske redegørelse, som jeg går ud fra, at den nuværende finansminister forhåbentlig bruger som en del af sit grundlag for forhandlinger med kommunerne, står der et andet tal.
Forstår ministeren ikke godt, at der er mange mennesker i kommuner og regioner og for den sags skyld også borgere, som er dybt forundret over, at regeringen så kort tid efter et folketingsvalg ved først givne lejlighed løber fra de løfter, man har givet om investeringer til daginstitutionerne og på sygehusområdet?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-05-28:
Regeringen har jo først og fremmest et ansvar for at føre en ansvarlig økonomisk politik.
Vi har præsteret det største socialpolitiske fremskridt i en generation ved at flytte i titusindvis af mennesker væk fra arbejdsløshedskøerne og ind i beskæftigelse.
De resultater gambler vi ikke med.
Til det hører sådan set at opføre sig ansvarligt i den økonomiske politik, og til det hører også løbende at tage stilling til det konjunkturbillede, der er, og hvornår der er plads til at indfase det ene og det andet.
Den økonomiske redegørelse, der er afgivet i går af Finansministeriet, har så et bud på, hvad de samlede offentlige investeringer skal være i 2009 - de samlede offentlige investeringer i stat, amter og kommuner.
Hr. Morten Bødskov kender slet ikke facit for de her regnestykker, før jeg har indgået en aftale.
Når jeg har gjort det, vender jeg gerne tilbage og tager en diskussion om, hvorvidt regeringen har levet op til sine løfter, ja eller nej.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-28:
Finansministeren har jo ret i, at nu må vi se, hvordan forhandlingerne udvikler sig.
Det kan vi jo ikke vide noget om endnu.
Men det, der ligesom er forudsætningerne, ser jo ikke så lyst ud, om man så må sige.
Jeg står her med Børsen fra onsdag den 21. maj, hvor overskriften er: Meget få penge til kommunerne.
Og så er der en lille fiks overskrift, der hedder: Smalkost.
Tværtimod er det jo en borgerlig avis, så man må sige, at der er en vis sandsynlighed for, at der rent faktisk er hold i deres kritik, når de vælger at gå op imod en regering, de normalt støtter, og kalder det smalkost.
Altså her og nu er der kommuner, der er i gang med at spare.
Der står også, at 72 pct. af kommunerne er i gang med at tage deres budgetter op til revision simpelt hen på grund af de sanktioner, der er lagt op til.
Lever man op til sine løfter på her præmisser?
Smalkost og hver tredje kommune.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-05-28:
Man må jo forstå det sådan, som jeg har sagt det, nemlig at regeringen ønsker, at det er et råderum, der bygges op over de næste 10 år og reserverer 50 mia. kr. til en kvalitetsfond, der skal bruges til et målrettet løft af den offentlige bygningsmasse på nogle udvalgte, prioriterede områder.
Det er det, der er tale om.
Regeringen har meget klart sagt, at halvdelen af den fond, de 25 mia. kr., skal bruges på sundhedsområdet.
Vi diskuterer nu økonomi med regionerne, og i de drøftelser vil også indgå, hvordan vi faser Kvalitetsfonden ind over en årrække, så det løfter et godt dansk sygehusvæsen fremad.
Tilsvarende med hensyn til den anden halvdel har vi i finanslovaftalen, som Socialdemokratiet desværre holdt sig uden for, afsat 3 mia. kr., der bygges op over en årrække, til investeringer i arbejdskraftbesparende teknologi.
Tilbage er så 22 mia. kr., der målrettes og investeres i den primære kommunale sektor over de næste 10 år.
Hvordan det gøres, og hvordan det fases ind, er sådan set et forhandlingstema i de drøftelser, vi netop har sat i gang med Kommunernes Landsforening.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-28:
Jeg tror ikke, det er den måde, man oplever det på i landets kommuner.
Jeg tror, man i landets kommuner oplever, at det er sværere at få enderne til at nå sammen.
Jeg står med Jyllands-Posten igen fra onsdag den 21. maj, hvor der står, at omkring 30 pct. af kommunerne allerede har overskredet deres nuværende budget.
Det er især på ældreområdet og på børn- og ungeområdet, at budgetterne er skredet.
Altså, man synes, det er svært at få det til at hænge sammen.
Alligevel bruger man mere end det, man havde regnet med.
Det er svært at få det til at hænge sammen, så man har altså svært ved at forestille sig, at man skal løfte det her område, at man skal leve op til det, som regeringen meget flot sagde i valgkampen: Der er både råd til skattelettelser og til velfærd.
Danskerne sad ude bag fjernsynet og tænkte, at nu bliver der mere velfærd, men det er der ikke blevet, der er blevet nedskæringer.
Man må altså tage budgetterne op til revision, pille ting af, sige, at der lige bliver en skoletime mindre her, der bliver en lidt mindre normering i børnehaven her, der bliver en dårligere ældrepleje.
Det er jo virkeligheden.
Det er sådan, man oplever det ude i kommunerne.
Det synes jeg finansministeren skulle tage til efterretning.
Men lever altså ikke op til de løfter, man har givet i valgkampen.
Mette Gjerskov (S), 2008-05-28:
Vil ministeren følge forslaget fra Venstres ordfører Jens Kirk og ansøge Folketingets Finansudvalg om midler til at støtte BioGasols bioætanolprojekt på Bornholm, så vi undgår at miste unik viden og arbejdspladser ved, at projektet flytter til USA?
Connie Hedegaard (KF), 2008-05-28:
Jeg vil sige til det, at de her 200 mio. kr. i forbindelse med biobrændstoffer bl.a. er nogle, der er aftalt i forhold til globaliseringsmidler og udmøntning af globaliseringsmidler.
Der er jo ganske mange af Folketingets partier, inklusive fru Mette Gjerskovs, der er en del af det forlig.
Hvis det er sådan, at ordførerne og forhandlerne på det felt kommer til regeringen, og det vil altså her sige til forskningsministeren, og siger, at man rigtig gerne vil fremskynde, at alle de her 200 mio. kr. eller nogle flere kan komme til udmøntning hurtigere, så er jeg da helt overbevist om, at min kollega, videnskabsministeren, vil kigge på det.
Mette Gjerskov (S), 2008-05-28:
Det, jeg sådan set spørger om, er, om man vil gå til Finansudvalget med et aktstykke, altså søge om ekstraordinære bevillinger i Finansudvalget til at støtte det her projekt.
Det er jo ikke noget, jeg bare griber ud af den blå luft.
Vi er fuldstændig enige om, at vi har et forlig på det område, som vi egentlig langt hen ad vejen er tilfredse med, men da det her projekt på Bornholm blev diskuteret i pressen, gik hr. Jens Kirk, som jo altså er et Venstremedlem af Folketinget, og i øvrigt også andre medlemmer af Folketinget fra regeringspartierne, ud og talte om, at det kunne være, at det var en særbevilling, der skulle gives for at sikre det her projekt på Bornholm med bioætanol.
Det er det, jeg spørger ministeren om, nemlig om ministeren har tænkt sig at støtte det og tænkt sig at forelægge et aktstykke for Finansudvalget.
Connie Hedegaard (KF), 2008-05-28:
Her taler vi jo nærmest om et trecifret millionbeløb til ét bestemt projekt.
Der skal jo være dækning for sådan noget.
Det er derfor, jeg siger, at i givet fald må det være globaliseringsforligspartierne, inklusive altså Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og andre, der så siger: Det her vil vi gerne have bliver fremskyndet.
Det kunne være en fremgangsmåde, men jeg ved ikke, om det er en, fru Mette Gjerskov og hendes parti har tænkt sig at følge.
Mette Gjerskov (S), 2008-05-28:
Det, det handler om, er jo, at vi er vældig bekymrede over CO2-udledningen, f.eks. fra bilerne.
Derfor har vi brug for, hvilket vi faktisk brugte hele dagen i går - tror jeg - her i salen på at tale om, at få reduceret CO2-udledningen og også få den reduceret i bilerne.
Biobrændstoffer er en af metoderne til at få reduceret vores CO2-udledning.
Her er der altså et projekt på Bornholm, som rent faktisk har fundet en metode, som ser rigtig lovende ud.
Vi vil gerne sikre, at vi beholder det projekt i Danmark til gavn for arbejdskraften på Bornholm og i Danmark, men selvfølgelig også i forhold til teknologiudvikling.
Da den diskussion så kommer op, er der flere af regeringspartiernes medlemmer, som går ud og siger, at her må der findes en særbevilling.
Det, jeg spørger ministeren om, er jo ikke globaliseringsmidlerne.
Jeg spørger om den særbevilling, som jo altså er foreslået af medlemmer af regeringspartierne.
Det, vi er bekymrede for, er jo, at vi mister arbejdspladser og viden.
Det er i bund og grund det, det drejer sig om.
Vi er ikke så voldsomt bekymrede over konstruktionen i forhold til EUDP.
Den bakker vi sådan set op om.
Men pointen er, at BioGasol altså ikke har fået penge til støtte til det her projekt.
Det er jo det, vi skal holde fast i.
Det er fint nok, at man indgår i en dialog, og at man snakker om tingene.
Det, jeg er bekymret for, er, at den dialog, som ministeren nu har nævnt, også over for mig skriftligt tidligere, bare er en syltekrukke og ikke en reel og konstruktiv dialog.
Det ville være væsentlig bedre, hvis man kunne stille BioGasol pengene i udsigt, hvis man f.eks. helt klart sagde: O.k., I får så og så mange millioner, hvis I kan opfylde det og det.
Men det er jo ikke det, de har fået.
De har fået et blankt afslag.
Så er der så kommet snak om dialog efterfølgende, men det er jo ikke det samme som at sige, at de rent faktisk har en fremtid i Danmark, tværtimod.
Connie Hedegaard (KF), 2008-05-28:
Når fru Mette Gjerskov taler om arbejdspladser, så vil jeg bare sige, at selv om jeg synes, at der er rigtig, rigtig meget lovende i BioGasol-projektet - alt, hvad jeg har hørt om det, tyder bestemt godt så var der jo altså nogle andre, der fik nogle penge på det møde den 1. april.
Det skaber så nogle andre initiativer, som også fremmer biobrændstoffer.
Den uafhængige bestyrelse vurderede og prioriterede dem i stedet for nogle andre.
De havde fire ansøgninger, de to gav de støtte, f.eks. en lille nystartet virksomhed, Terranol A/S, som de gav 11,25 mio. kr. Det tror jeg da også har skabt arbejdspladser der, hvor Terranol A/S er.
Men jeg kan altså simpelt hen ikke acceptere, at det skulle være en syltekrukke.
Jeg mener, at vi i enighed har lavet en konstruktion her.
Fru Mette Gjerskov har i dag givet tilsagn om, at det er en fornuftig måde at gøre det på.
Jeg forstår også, at det er en fornuftig ting, at der er armslængde, og derfor kan jeg ikke rigtig følge fru Mette Gjerskov i, at vi skulle stille dem millioner i udsigt, for vi har i enighed den 1. juni sidste år, samtlige stemmer i Folketinget mod nul, bestemt, at vi ville placere denne opgave i en uafhængig bestyrelse.
Skulle vi nu ikke lige respektere i det mindste bare deres første afgørelse?
Jeg vil gerne svare på spørgsmålet, men jeg har bare ikke så meget nyt at tilføje.
Jeg forstår, at de her spørgsmål oprindelig er stillet til statsministeren.
De er så omadresseret til mig, og derfor minder de jo helt ubegribelig meget om de to første spørgsmål.
Så før hr. Jeppe Kofod har spurgt om flere ting, tror jeg ikke, at jeg har mere at tilføje.
Jeg tror da også, fru Mette Gjerskov må være enig i, at det jo ikke er bekymringen for CO2, der skiller os, og det er heller ikke bekymringen for, om det er en god idé at udvikle biobrændstoffer, men der er vel et fælles hensyn at tage til, at vi i enighed har bedt en bestyrelse om at forholde sig til de gode ansøgninger.
Så har den bestyrelse i enighed besluttet, at som det så ud på sidste bestyrelsesmøde den 1. april, synes de ikke at ansøgningen fra BioGasol var modnet nok, som de kaldte det.
Er det egentlig ikke en meget fornuftig løsning, også set med Socialdemokraternes og fru Mette Gjerskovs briller, da de jo sådan set er enige i hele konstruktionen og - så vidt jeg kan forstå - egentlig også i hele fremgangsmåden?
Jeppe Kofod (S), 2008-05-28:
Det er fuldstændig rigtigt, at spørgsmålene oprindelig var stillet til statsministeren, men jeg kan forstå, at han for en sjælden gangs skyld er ude at rejse og ikke har tid til at møde op i Folketingssalen.
Grunden til, at de er stillet til statsministeren, er jo, at statsministeren selv har besøgt anlægget og meget klart har udtrykt, at BioGasolanlægget på Bornholm er meget perspektivrigt og er det, der er fremtid i, og at det netop er det, regeringen prioriterer meget højt.
Det er netop derfor, at jeg har stillet de spørgsmål.
Jeg vil gerne uddybe det lidt.
Jeg kan forstå, at hvis man nu tager i EUDP-midlerne, de 200 mio. kr., som ministeren før var inde på, bliver der uddelt 50 mio. kr. i år.
Der er så åbenbart den begrænsning, at man kun kan uddele 50 mio. kr. i 2008.
Det er selvfølgelig et problem, og jeg kunne forstå på formanden for bestyrelsen - sådan lød det i hvert fald - som var i P1 Business for nylig, at hvis de havde haft flere penge, ville de nok også have givet bl.a. BioGasol de penge, der skulle til.
Nu havde de altså kun 50 mio. kr., og derfor måtte de prioritere.
Det, der vel er problemet, er, at hvis vi her i Danmark virkelig skal have noget op at stå på det område - altså andengenerationsbioætanolteknologien - skal vi også bruge flere penge på det.
Og så er det sådan, at det er godt med konkurrerende projekter.
Her er det bare sådan, som konstruktionen er i dag og med det, der er sket med bestyrelsens beslutning, at man primært har satset på et stort projekt og tilsidesat det meget perspektivrige bioætanolprojekt på Bornholm.
Jeg vil spørge ministeren, om man ikke kan finde de ekstra penge, så vi reelt får det, der efterspørges, nemlig at Danmark på det her område kommer i front.
Connie Hedegaard (KF), 2008-05-28:
Det kan fru Mette Gjerskov da ikke for alvor mene.
Nu bliver der nævnt Bornholm, og så nævner fru Mette Gjerskov også Nordjylland, der kunne måske noget af det samme gøre sig gældende.
Hvad med Samsø eller Ærø, der også vil være energiøer osv.?
Vi er jo nødt til her i Folketinget at være konsistente.
Den 1. juni sidste år stemte fru Mette Gjerskov og jeg for en lov om, at den her slags parkerer vi i en bestyrelse, en armslængde væk fra Folketinget.
Skulle vi nu ikke lige lade dem fungere bare mere end ét møde, før vi begynder at ville omgøre deres beslutninger?
Mette Gjerskov (S), 2008-05-28:
Problemet er jo, at vi ikke kan vente på en anden, en tredje og en sidste ombæring.
Jeg har ikke på noget tidspunkt været hos ministeren eller her i Folketingssalen for at bede om penge til alle mulige mærkelige projekter.
Jeg er fuldstændig enig i, at der skal være et armslængdeprincip, men her står vi altså med et helt unikt projekt i en egn af Danmark, som har brug for en særlig udvikling.
Det er nøjagtig det samme, som hvis vi taler om særlige ting, der foregår i Nordjylland, eller hvad ved jeg - steder, hvor man har brug for arbejdskraften, steder, hvor der er nogle ganske særlige behov.
Så har vi faktisk et projekt, som staten har hældt 27 mio. kr. i allerede på en modning af den der teknologi.
Det er der, vi står lige nu.
Jeg spørger ikke til EUDP-midlerne, jeg spørger: Hvad har regeringen tænkt sig at gøre, for at vores teknologi og vores udvikling, som vi har puttet statspenge i, ikke flytter til USA?
Yildiz Akdogan (S), 2008-05-28:
Man kan så sige, at når man netop snakker om kulturel berigelse, så går det jo begge veje, og så er det lidt tankevækkende, at danske kunstnere uden problemer frit kan rejse rundtomkring, hvorimod vi så her har de problemer med nogle skærpede regler.
Jeg ved godt, at vi er med i Schengenaftalen, og et af formålene med Schengenaftalen er selvfølgelig at skabe fri bevægelighed og omvendt at forhindre misbrug, og det støtter jeg selvfølgelig også fuldt ud, men når det er sagt, så synes jeg, at det må være under kulturministerens ressortområde, selv om ministeren henviser til integrationsministeren, når det gælder visumreglerne.
Hvis vi nu kigger på sagsbehandlingsperioden, som nærmest også er en byrde for mange arrangører, så synes jeg, at ministeren måske skulle prøve at tænke over, om han er med til at fremme, at den her kulturelle mangfoldighed udfoldes og også, om vi giver de her musikere mulighed for at komme og berige os herhjemme med noget andet musik og inspirere vores kunstnere herhjemme.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-05-28:
Vi har et utal af projekter, hvor vi sender danske kunstnere til udlandet, vi har også projekter, hvor vi inviterer udenlandske kunstnere til Danmark finansieret af den danske stat, kunstnere, udøvende kunstnere, kuratorer osv., for vi vil gerne åbne Danmark op for inspiration fra udlandet.
Vi er helt fremme i verdenseliten, vil jeg påstå, med hensyn til, hvad vi gør for åbenhed.
Vi har mange internationale projekter, folk fra andre lande valfarter også til Danmark for at se, hvad vi gør med det internationale arbejde, og vi vil tage nogle yderligere initiativer i de kommende år, hvor vi laver en international handlingsplan for hele det internationale arbejde, og det handler selvfølgelig også om, hvordan vi kan åbne op for, at der er en fri udveksling inden for kulturområdet og også af kulturarbejdere.
Men vi bliver nødt til at vente på, hvad de internationale fora kommer frem til af konklusioner, og lige netop det her tilfælde omkring artikel 16 og definitionen af artikel 16 og udmøntningen af den, rejser på kryds og tværs af grænser, sidder der et udvalg og arbejder med, og det kommer med en anbefaling til december måned.
Yildiz Akdogan (S), 2008-05-28:
Jeg vil gerne stille ministeren et konkret spørgsmål om særreglerne for kunstnere, for det er faktisk en af de ting, mange arrangører har fremhævet, nemlig om man ikke kunne tænke sig nogle særregler for de her kunstnere netop med en gensidig kulturel berigelse som formål.
Når vi tænker på f.eks. vores arabiske initiativ, så er et af vores formål jo netop at give kunstnere mulighed for at kunne se, hvordan kunst også bliver praktiseret i et frit, liberalt land, og vi ved jo, at et af de steder, hvor der rigtig kan rykkes på græsrodsplan, er via kunstnerne, så vi får faktisk også et demokratifremmeprojekt på den måde plus en imageforbedring for Danmark.
Hvis man har det in mente, så vil jeg gerne spørge kulturministeren: Kan ministeren forestille sig nogle særregler for kunstnere, hvis formålet med besøget er et konkret arrangement lavet af danske arrangører?