runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-03-17:
Regeringen har ved mange lejligheder bedyret, at den vil bekæmpe bøvl og administrativt besvær i danske virksomheder.
Det er jo et prisværdigt forehavende, det er en prisværdig målsætning.
Men jeg vil sige, at vedtagelse at det her lovforslag vil producere uanede mængder af bøvl og administrativt besvær i danske virksomheder.
En tsunami af bøvl vil blive skabt med vedtagelsen af det her lovforslag.
Det Radikale Venstre har overvejet meget nøje, hvorledes vi skulle stille os.
Vi er principielt tilhængere af en afgift på fedt.
Det er ikke et problem, og det er det synspunkt, der har sejret, så vi vil stemme for loven.
Men vi vil pege på ved vedtagelsen her ved tredjebehandlingen, at det her vil give anledning til meget store administrative problemer.
Forslaget har jo også haft en lang, lang tilblivelseshistorie.
Det blev bebudet allerede ved vedtagelsen af skattereformen, at der ville komme et sådant forslag.
Det har man så brugt mere end halvandet år på at forberede.
Der har været stor intern strid i regeringen og regeringsblokken, i VKO, om, hvorledes det skulle tilrettelægges.
Omsider kom man frem med et forslag, og det skal så brases igennem Folketinget på meget kort tid, på trods af at forslaget volder store administrative besværligheder.
Så der bliver søsat noget, som principielt er rigtigt, men som i mine øjne er dårligt forberedt administrativt, og som vil skabe store vanskeligheder for virksomhederne.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-03-17:
Jeg vil da gerne starte med at ønske tillykke til skatteministeren med den nye post.
Og så forstår jeg godt, hvis det er noget af en møgsag at arve fra sin forgænger, at det første, man som liberal skatteminister skal forsvare, er en afgiftsforøgelse.
Det er vel næppe lige det, man havde ønsket sig.
Det giver jo indtægter, og det gør basisvarer dyrere for ganske almindelige danskere.
Jeg synes, det er morsomt, at også venstrefløjen, som plejer at anklage Liberal Alliance for at være sådan et asocialt parti, indfører den her afgift, der gør ganske almindelige fødevarer dyrere.
Derved bliver det dyrere at være kassedame, og det bliver dyrere at have en lav indtægt, mens vi, der sidder herinde og har en nogenlunde indtægt, slet ikke kan mærke forskel.
Det her er en asocial lov, som venstrefløjen stemmer igennem – tillykke med det.
Jeg vil bare sige til skatteministeren, at det er en pengemaskine for staten, lige meget hvordan man vender og drejer det.
Man kunne jo have finansieret skattereformen med en mindre offentlig sektor i stedet for med nye skatter og afgifter.
I den seneste tid har man hørt en del oppositionspolitikere påstå, at førende økonomer giver dem ret i, at vi skal arbejde noget mere for at få dansk økonomi tilbage på sporet.
Og det er jo en spændende påstand, som jeg synes det var nødvendigt at vi brugte lidt mere tid på, fordi vi i Liberal Alliance netop er optaget af at få dansk økonomi tilbage på sporet.
Derfor har vi spurgt om, hvilke incitamenter der er mest effektive med henblik på at få danskerne til at arbejde de her gennemsnitligt 12 minutter mere om dagen.
For det er jo først her, det bliver spændende.
Alle kan jo mene, at man skal arbejde noget mere.
Det afgørende bliver jo først, når vi diskuterer løsningerne: Hvordan kommer vi derhen?
Målsætningen om, at Danmark skal være et rigt samfund, hvor vi har råd til god offentlig velfærd, kan vi jo sådan set være enige om, men hvordan kommer vi derhen?
Det er det, jeg håber at vi kan få en god debat om i dag.
Men det vil være rart at høre, om der findes fantasifulde alternativer, for vi skal have dansk økonomi tilbage på sporet.
Vi står på kanten af afgrunden i forhold til de økonomiske udfordringer.
Skal Danmark fremadrettet være et rigt land, eller skal Danmark være et fattigt land, hvor det eneste, Folketinget kommer til at diskutere, er fordelingen af de stadig færre midler, der vil være til rådighed?
Morten Østergaard (RV), 2011-03-17:
Ja, citatet er fra dagens udgave af Berlingske Tidende, og det er Liberal Alliances økonomiske plan, som økonomiprofessor Nina Smith omtaler som fugle på taget og milliardbeløb, man slynger om sig med.
Det er bare for at sige, at når man hører retorikken i diskussionen, så er boomerangerne jo lavtflyvende herinde i Folketingssalen, når politikken hos de partier, man støtter sig til fra regeringens side, og som man har travlt med ligesom i fællesskab at bekræfte hinanden i enighed om oppositionens politik, altså vurderes af uafhængige økonomer til at være ramt af præcis de samme problemer, man hævder andre har.
Ulla Tørnæs (V), 2011-03-17:
Tja, nu plejer jeg ikke at mene, at Folketinget er sådan et sted for gættekonkurrencer, men når nu hr. Morten Østergaard lægger op til det, så kunne det være, at det var »En Fair Løsning«, det skal jeg ikke kunne sige, men det kunne måske også være andre partiers programmer.
Det aner jeg ikke, men jeg kan i hvert fald sige, at for så vidt angår vismændenes vurdering af netop »En Fair Løsning«, er der jo milliarder, der mangler, fordi det ganske enkelt ikke hænger sammen.
Morten Østergaard (RV), 2011-03-17:
Det er jo en alvorlig sag, men derfor kan vi jo godt gribe det lidt humoristisk an, og derfor vil jeg bede fru Ulla Tørnæs om at gætte, hvilken plan som økonomiprofessor Nina Smith her omtaler, og jeg citerer: Der er elementer i deres økonomiske politik, som er fugle på taget, så er der nogle andre elementer, hvor de overdriver effekterne.
Endelig er der tiltag, hvor de siger, der kan spares et milliardbeløb, men det er lettere at nævne et meget stort milliardbeløb end at finde det i praksis.
Hvad er det for en økonomisk plan, der her omtales af Nina Smith, professor ved Århus Universitet?
Ulla Tørnæs (V), 2011-03-17:
Jo, det er jeg til gengæld fuldstændig enig med hr. Bent Bøgsted i
Jeg er fuldstændig enig i, at »En Fair Løsning« ligger totalt i ruiner, eller er fugle på taget, eller er løse tanker, eller hvordan vi nu hver især efter temperament vælger at karakterisere det.
Det korte af det lange er, at Socialdemokraterne og SF her i dag har en oplagt mulighed for netop at redegøre for deres økonomiske politik, og jeg ser faktisk frem til, at det kommer til at ske.
Jeg ser frem til at få de svar, som også hr. Bent Bøgsted efterlyser.
Hvem er det, der skal arbejde mere?
Hvordan skal det ske?
Er det den femte ferieuge?
Alt det står hen i det uvisse, og det er jo det, der får os til at sige, at planen ligger fuldstændig i ruiner.
Det er med hensyn til arbejdstiden, men hvad der er endnu værre: Det er jo den samlede overordnede økonomiske politik, som også ligger i ruiner.
For lykkes man ikke med at skaffe de 15 mia. kr. via assistance fra skyggefinansminister hr. Harald Børsting, så mangler man jo 15 mia. kr.
Bent Bøgsted (DF), 2011-03-17:
Jeg synes, det er lidt forunderligt at høre de spørgsmål, der bliver stillet.
Jeg havde egentlig troet, at Socialdemokratiet ville være meget mere aggressive i forbindelse med at forsvare deres 12 minutter, som forespørgslen handler om.
Men det er måske, fordi den plan er faldet helt til jorden og snart ikke eksisterer mere, og derfor har de ikke deres økonomi på plads.
Er det ikke forunderligt, når man tager »En Fair Løsning«?
For der skal de offentlige overførselsindkomster ikke stige.
Det vil sige, at dem, der er på overførselsindkomst, ikke skal have mere.
Man vil fjerne den femte ferieuge, og så er der de 12 minutter.
Det er jo et spørgsmål om, hvad Harald Børsting siger, og i den forbindelse tror jeg, at fru Ulla Tørnæs vil give mig ret i, at når det så kommer til stykket, er det da den almindelige arbejder, der i sidste ende skal sige god for det.
For det skal ud til urafstemning.
Så uanset hvad Harald Børsting siger, at det ikke sikkert, at det bliver gennemført.
Og undersøgelsen viser, at der er et stort flertal for, at det vil lønmodtagerne overhovedet ikke høre tale om.
Er det ikke korrekt, at den økonomiske plan fra S og SF's side ligger totalt i ruiner, og at det er derfor, at de ikke snakker om den mere?
Ulla Tørnæs (V), 2011-03-17:
Jeg er dybt, dybt uenig med hr. Klaus Hækkerup i den beskrivelse, hr. Klaus Hækkerup giver af det, der er sket siden 2001 og frem til nu.
Først og fremmest har vi jo rent faktisk afdraget den offentlige gæld i et hurtigere tempo, end den tidligere socialdemokratiske regering egentlig havde forudset ville komme til at ske.
Og netop det faktum, at vi afdragede den offentlige gæld, betød jo, at vi havde mulighed for at investere, for at fremrykke offentlige investeringer og pumpe milliarder af kroner ud i den danske økonomi for netop at minimere de offentlige omkostninger.
Og det mener jeg faktisk er lykkedes.
Havde vi givet efter for bl.a. Socialdemokraternes pres, om at vi skulle øge de offentlige udgifter, dengang der var højkonjunktur, så havde det ganske rigtigt set anderledes ud.
Men det gjorde vi heldigvis ikke; regeringen holdt fast, vi holdt fast i at føre en økonomisk ansvarlig linje, som bl.a. betød, at vi fik afdraget den offentlige gæld i tide, så vi stod godt rustede til at kunne tackle den økonomiske krise, da den desværre ramte også Danmark.
Klaus Hækkerup (S), 2011-03-17:
Jeg forstår, at Venstres evindelige undskyldning er, at der har været en international krise.
Lad mig gøre opmærksom på, at Venstre førte en fuldkommen uansvarlig økonomisk politik under højkonjunkturen: Man sænkede skatterne, man lavede ufinansierede skattelettelser, hvor der overhovedet ikke var dækning for at gøre det; og man satte gang i en vækst, der medførte en dobbelt vækst på ejendomsmarkedet.
Og allerede inden den økonomiske krise havde ramt Danmark, var konjunkturerne vendt, vi var på vej nedad, vi var i en situation, hvor liggetiden – som det hedder – for boliger, altså den tid, der går, fra en bolig bliver udbudt til salg, og til den bliver solgt, voksede og voksede.
Der var alle tegn på en økonomisk krise, og den borgerlige regering gjorde intet ved det.
Jeg indrømmer, at så kom finanskrisen udefra.
Jeg vil også sige, at hele den lempelse, der blev gennemført, dereguleringen af banksektoren, da var en fejltagelse.
Det gjorde da, at Danmark var alt for dårligt påklædt til at klare den finansielle krise.
Hvis ikke den socialdemokratiske regering havde overladt en finanslov til den her regering med et overskud, som vi ikke havde oplevet før, havde det jo set meget, meget værre ud, så havde den uansvarlige politik, regeringen har ført, bare givet sig udslag i et endnu større hul, endnu større arbejdsløshed, endnu flere fallitter, endnu flere konkurser.
Ulla Tørnæs (V), 2011-03-17:
Jeg er noget forundret over, at det tilsyneladende er gået fuldstændig hen over hovedet på hr. Klaus Hækkerup, at Danmark ligesom resten af verden har været ramt af en international økonomisk krise.
Derfor har vi netop været i en situation, hvor vi har vendt offentlige overskud til offentlige underskud, men regeringen har taget initiativer for at få bragt orden i dansk økonomi.
Genopretningspakken er et meget, meget væsentligt element i netop genopretningen af dansk økonomi.
Den finanslov, som blev vedtaget sidste efterår, er ligeledes et skridt på vejen til at få bragt orden i dansk økonomi.
Grunden til, at vi vendte de offentlige overskud til underskud, var jo, at vi pumpede penge ud i den danske økonomi for at sikre, at de menneskelige omkostninger af den økonomiske krise ikke blev så alvorlige, som man kunne have frygtet, hvis ikke regeringen havde gjort, som den ganske rigtigt gjorde.
Bent Bøgsted (DF), 2011-03-17:
Nu har jeg hørt, hvad hr. Simon Emil Ammitzbøll har sagt, og i den forbindelse vil jeg sige, at vi jo godt ved, at der er to planer: den, som regeringen har, og den, som S og SF har.
Men er det ikke en form for konstatering med alle de udmeldinger, der er kommet i det sidste stykke tid, både fra S og SF selv, fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd og fra andre økonomer, at S og SF's økonomiske plan ligger i ruiner, fordi der ikke er nogen, der vil arbejde 12 minutter mere?
Arbejdsgiverne vil ikke være med til at finde de penge på den måde.
Er det ikke en konstatering af, at S og SF's plan totalt ligger i økonomiske ruiner?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-03-17:
Jeg synes faktisk, at hr. Bent Bøgsted er et ualmindelig venligt menneske, når hr. Bent Bøgsted spørger, om S og SF's plan ikke ligger i ruiner, for det er faktisk en pænere tilstand og beskrivelse af virkeligheden end de faktiske forhold.
Sandheden er: Der findes ingen S-SF-plan.
Bent Bøgsted (DF), 2011-03-17:
En plan kan jo være mange ting, en plan kan være en plan, der løser problemerne, og en plan kan også være noget, der ikke fører til noget, men der ligger trods alt en plan, så jeg synes måske, det var lidt for store ord.
Men man må vel bare konstatere, at planen ligger i økonomiske ruiner, når der ikke rigtig er nogen, der vil være med til at gennemføre den.
LO har
sådan noget vidtløftigt noget med, at efter valget skal man nok kigge på det, og det eneste, vi får at vide om »En Fair Løsning«, er, at vi får det at vide efter valget.
Befolkningen skal nok få at vide efter valget, hvad S og SF vil, men nu og her kan vi ikke få det at vide, og så må man vel konstatere, at planen ligger i økonomiske ruiner.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-03-17:
Det var sandelig ikke for at prøve at skabe en uenighed med hr. Bent Bøgsted.
Jeg tror sådan set, at spørgeren og jeg er meget enige om, at det, S og SF har fremlagt, hvad vi nu end vil kalde det, kender man simpelt hen ikke resultatet af.
Det ligger i ruiner, for at bruge spørgerens udtryk.
Jeg plejer at sige, at fru Helle Thorning-Schmidt har hemmeligheder for det danske folk, for det danske folk må ikke få at vide, hvad det er, der skal ske, før efter et valg.
Det er og bliver en hemmelighed.
Den eneste gang, vi har fået en lille afsløring af det, var i fjernsynet, da fru Helle Thorning-Schmidt nede foran Christiansborg kom til at sige, at hvis ikke man kunne blive enig med arbejdsmarkedets parter, kunne man altid se på efterlønnen.
Jeg ved ikke, om spørgeren kan huske, at hr. Villy Søvndal gik ved siden af, og hr. Villy Søvndals øjne blev dobbelt så store, da statsministerkandidaten pludselig nævnte det her med efterlønnen.
Men det er måske det, der er planen, vi ved det ikke.
Sandheden er: Socialdemokraterne og SF'erne ved det ganske givet heller ikke selv, og det er jo derfor, vi skal holdes hen og det skal holdes hemmeligt.
Klaus Hækkerup (S), 2011-03-17:
Venstres ordfører sagde, at Venstre var imod, at man gældsatte Danmark.
Så er mit spørgsmål til Venstres ordfører: Hvorfor har man så vedtaget en finanslov, der gør, at man gældsætter Danmark og fortsætter med at gøre det, sådan at gælden efterhånden er på niveau med det, den var, da den borgerlige regering tiltrådte i 2001?
Er det ikke for ringe et resultat for en regering, der har en målsætning om at undgå, at gælden skal vokse?
Ulla Tørnæs (V), 2011-03-17:
Det er fantastisk, at hr. Karsten Hønge ikke selv kan høre, hvor hult det klinger, og hvor utroværdigt det bud, der her kommer fra SF's ordfører, i det hele taget er.
Det får mig så til at stille et meget, meget præcist spørgsmål i håbet om så også at få et meget, meget præcist og konkret svar fra hr. Karsten Hønge: Vil hr. Karsten Hønge og SF som led i en sådan trepartsforhandling være med til at tvinge folk til at arbejde mere?
Det er et ganske kort spørgsmål, der kan svares ja eller nej til; vanskeligere er det ikke.
Karsten Hønge (SF), 2011-03-17:
Vi har jo hørt spørgsmålet mange gange, ikke bare i dag, men også tidligere.
Og jeg ved godt, at det er en udfordring.
Jeg ved, at det er en udfordring for borgerlige, og jeg ved, at jeg beder dem om at spænde deres intellektuelle kapacitet til det yderste, når jeg nu siger, at det, det handler om her, også er et spørgsmål om at tage demokratiet alvorligt og vende tilbage til noget af det, der faktisk har været med til at gøre Danmark til et meget omstillingsparat samfund – et samfund, der har et arbejdsmarked, hvor vi er fleksible, og man er fleksibel, fordi man er tryg på det arbejdsmarked.
Det betyder også, at man tager parterne alvorligt, altså at man opfatter både fagbevægelsen og arbejdsgiverne som helt afgørende søjler, der bærer det fleksible, omstillingsparate og fremtidsorienterede arbejdsmarked.
Når man nu har den tilgang til det, er det, at jeg beder alle borgerlige om at prøve at spænde deres kapacitet til det yderste med hensyn til at forsøge at forestille sig, at man gik ind til forhandlinger, uden at man havde et diktat med i tasken om, hvordan tingene skulle være, men var åben over for og lyttede til, hvad arbejdsgivere og fagforeninger kunne tilbyde for at finde de her løsninger.
Der er en række løsninger, som allerede er foreslået.
Jeg citerede før Harald Børsting, der bare i overskriftsform antydede det.
Men der er jo en række andre værktøjer, så hvis de i øvrigt kan levere de hænder, der er brug for, er der ikke brug for de 12 minutter, men de 12 minutter illustrerer meget godt, at vi skal arbejde, uddanne og investere os ud af krisen.
Ulla Tørnæs (V), 2011-03-17:
Jeg må tilstå, at jeg faktisk er ret rystet over hr. Karsten Hønges svar her, og mest af alt vidner det jo om det, som vi har været inde på tidligere i debatten, nemlig at S og SF's såkaldte plan »En Fair Løsning« ligger totalt i ruiner og aldrig nogen sinde ville kunne udgøre et realistisk svar på de udfordringer, som Danmark står over for.
Når hr. Karsten Hønge så samtidig står på Folketingets talerstol og påstår, at regeringen, dvs. Venstre og Konservative, ikke er klar over, at vi står over for en kæmpe udfordring, er det jo ganske enkelt i strid med sandheden og i strid med bedre vidende, og det ved hr. Karsten Hønge forhåbentlig også.
Nå, men tilbage til de 12 minutter og det, som forespørgslen her jo egentlig handler om: Nu forstår jeg – gentaget mange gange – at det drejer sig om trepartsforhandlinger.
I sådanne trepartsforhandlinger går jeg ud fra, at SF regner med at skulle have en vis indflydelse.
Så må hr. Karsten Hønge da her kunne fortælle os, hvad det er for elementer, hr. Karsten Hønge og SF mener skal indgå i en sådan trepartsforhandling.
Er det forlængelse eller forkortelse af dagpengeperioden?
Er det efterlønnen?
Er det 12 minutter mere hver dag?
Eller hvad er det, det drejer sig om?
Nu må vi da få nogle konkrete svar, ellers er det jo blot endnu et bevis på, at tingene ligger i ruiner for S og SF.
Karsten Hønge (SF), 2011-03-17:
Jamen jeg må jo igen vende tilbage til, at det er da en udfordring, vi står over for.
Det er det jo.
Men der kan man så bare vælge, ligesom de borgerlige gjorde, mens boligboblen blev blæst op og gjorde både de enkelte boligejeres økonomi og også samfundets økonomi skrøbelig og usikker, her at sige: Vi kan se udfordringen for os.
Vi får brug for flere hænder.
Men da det er vanskeligt at få folk overbevist om, at de skal arbejde, så lader vi være.
Der vælger vi fra Socialdemokraternes og SF's side at tage den her problemstilling forfra ved at sige, at når det er en udfordring, så vil vi også finde en løsning på den, selv om det selvfølgelig kan være svært.
Vi lader os ikke slå omkuld af, at fru Tina Nedergaard eller andre rejser rundt i landet og møder folk, der siger, at de vil være trætte af at skulle arbejde mere, for det ændrer ikke på udfordringen, fordi vores velfærdssamfund har et finansieringsproblem, der skal løses.
Der vil jeg så bare citere LO-formanden, der her i Politiken siger: »Vi er parate til at finde 15 milliarder kroner ved at skaffe mere arbejdskraft.
Det kan man gøre på mange måder.
Der synes jeg også bare at man skal prøve at forestille sig, at vi er åbne som politikere over for, at der kan findes løsninger inden for områder, hvor vi måske ikke altid er eksperter.
Bent Bøgsted (DF), 2011-03-17:
Tak, hr. formand.
Det er trods alt glædeligt, at hr. Karsten Hønge er klar over det.
Det havde jeg egentlig også forventet, så det er ikke nogen overraskelse.
Nu har jeg læst fra Arbejdsmarkedets Erhvervsråd det her med at få den femte ferieuge udbetalt, og at man vil arbejde 12 minutter mere.
På 1 år er det en uge.
Er det så ikke lidt misvisende, at S og SF siger, at de har en aftale med fagbevægelsen om, at de skal finde de her 15 mia. kr.
Det med at arbejde 12 minutter mere om dagen giver 1 uge på årsbasis.
Skulle fagbevægelsen så ikke allerede nu have sagt, at de havde en aftale med S og SF om, at man skulle kigge på at arbejde mere, så der ikke var plads til, at de forhandlede mere ferie?
Jeg tror, at de, der lige har forhandlet mere ferie ind, vil være noget utilfredse, hvis hr. Karsten Hønge nu vil fjerne det igen.
Karsten Hønge (SF), 2011-03-17:
Jo, jo, jeg synes altså, at hr. Bent Bøgsted peger på en konstant udfordring, når man skal styre samfundsøkonomien, og man kan jo risikere, at der i perioder bliver for meget blus på, som vi oplevede her for et par år siden, hvor regeringen valgte at sidde med bind for øjnene og både se en boligboble blive blæst op, ved at man ikke ville regulere skatterne i tide – nu ville det være en dum idé at gøre det – og ved i øvrigt at puste til et marked ved at tilføre låneformer, som var med til at blæse en boble op, som var med til at gøre hele Danmarks økonomi skrøbelig og udsat.
Så det er jo et spørgsmål om konstant at være varsom med de instrumenter, man bruger.
Men så vil jeg så alligevel sige til hr. Bent Bøgsted, at vi jo er i en situation, hvor halvdelen af alle håndværkere under 30 år er arbejdsløse i et område som f.eks. Fyn.
Vi står altså med sådan en kæmpe udfordring med at få folk i arbejde, at jeg synes, at tage det ind allerede nu og sige, at det sikkert går galt, så det går ikke at sætte noget arbejde i gang, så ville det bare være at bruge pengene på understøttelse og på det, som bliver meget værre, nemlig risikoen for, at rigtig mange mennesker ender i langtidsarbejdsløshed.
Der vil jeg så sige at det er vigtigt nu at få sat gang i væksten og få skabt nogle arbejdspladser – vel at mærke private arbejdspladser, men arbejdspladser – som vi kan understøtte gennem at fremrykke investeringer.
Også investeringer, som kan indeholde nogle af de dele, der skal til for at fremtidssikre arbejdspladser i Danmark. Vi skal bruge det bevidst, så når man eksempelvis bygger de nye supersygehuse, skal vi sørge for at få tilført ny innovation, en ny måde at uddanne på, en ny måde at tænke byggeri på, sådan at vi også kan gøres klar til nye typer job og nye typer eksportmarkeder.
Det tror jeg vi skal bruge lejligheden til nu.
Bent Bøgsted (DF), 2011-03-17:
Tak, hr. formand.
Jeg synes, at der er sådan megen uklarhed i det her.
Men det har vi jo været vant til hele tiden.
Hr. Karsten Hønge nævner bl.a., at der skal sættes en hel del byggeri i gang, men nu er det jo sådan – det ved hr. Karsten Hønge jo alt om – at fra, at man projekterer et byggeri, og til, at det bliver sat i gang, går der altså et vist stykke tid.
Det er der ingen tvivl om at hr. Karsten Hønge ved alt om.
Der er utrolig meget, der er sat i gang nu.
Er det ikke sådan, at hr. Karsten Hønge kan blive bange for, at vi får en boble, hvis nu det – som S og SF siger at de vil sætte ekstra meget i gang – bliver sat i gang samtidig med alt det andet, som bliver sat i gang?
Byggebranchen venter jo, at der kommer sådan virkelig et ryk opad her i foråret; det er der, hvor alt byggeri bliver sat i gang fra statens, kommunernes og regionernes side, og så kommer der rigtig gang i det hele.
Er det ikke farligt at begynde at sige, at nu skal vi have mere sat i gang?
Man har sådan en tendens til at sige, at man laver noget, og hvis ikke det virker i løbet af et par måneder, så skal man lave noget nyt.
Det er sådan helt misvisende.
Kunne det ikke være lidt risikabelt at begynde at sætte alt for meget i gang, som hr. Karsten Hønge vil?