runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Frahm (SF), 2007-04-26:
Jeg kan bare konstatere, at hr. Peter Skaarup vælger ikke at svare på spørgsmålet.
Han vælger at snakke udenom.
Han vælger, som Dansk Folkeparti så tit gør, at snakke om noget i fortiden i stedet for at snakke lidt om, hvad de egentlig har tænkt sig at gøre.
Men det er jo også fint, hvis man ikke aner, hvad man skal svare.
Så vil jeg gerne spørge hr. Peter Skaarup, om han mener, det er udtryk for en succesfuld integrationspolitik eller udlændingepolitik, at vi i dag har en række mennesker til at sidde og rådne op i asylcentre; at Danmark ikke engang kan stå ved sit ansvar over for de folk, der har arbejdet for danske tropper i Irak; at mennesker i asylcentre ikke har mulighed for at blive integreret – og jeg mener ikke assimileret, men integreret – i det danske samfund.
Er det et udtryk for en vellykket udlændingepolitik, flygtningepolitik, integrationspolitik?
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Jeg mener slet ikke, fru Pernille Frahm har fulgt med i det, der er sket op igennem 1980'erne og 1990'erne.
Altså, det har vel været SF, der sammen med Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre og Enhedslisten og sammen med et par andre partier, der har været i Folketinget nu og da, har stået bag den udlændingepolitik, vi har haft i Danmark, den fejlslagne udlændingepolitik.
Hvorfor er det, at vi i de her år næsten hver eneste dag i aviserne skal diskutere, hvad der foregår blandt indvandrere og flygtninge i Danmark?
Det er lige før, man er helt træt af, at det hele tiden handler om det.
Jamen det er da, fordi vi har fået i hundredtusindvis af mennesker til Danmark – og SF har skubbet på, for at det kunne ske – som for en dels vedkommende slet ikke kan integreres, og hvor det er et kæmpe arbejde, som det danske samfund bruger enorme ressourcer på at sætte i gang.
Det er en bunden opgave, for de pågældende mennesker er her nu engang, og det er ikke alle sammen, der vil vende tilbage til det land, de oprindelig kom fra.
Pernille Frahm (SF), 2007-04-26:
For mig at se er værdier noget, der skaber lovene
Men for Dansk Folkeparti er det tilsyneladende fuldstændig omvendt: Gennem lovgivningen herindefra skal vi bestemme, hvad værdierne skal være.
Det er et markant anderledes syn på, hvad værdier og værdidannelse og lovgivning egentlig går ud på, end de fleste andre partier ellers har arbejdet ud fra.
Når Dansk Folkeparti siger, at SF har været med til at lukke folk ind, som det har været svært at integrere, så tror jeg, vi taler forbi hinanden, for alt, hvad jeg hører Dansk Folkeparti sige om integration, handler ikke om integration, det handler om assimilation, og det er noget ganske andet.
Den debat, som Dansk Folkeparti har rejst i dag, er jo et udtryk for, at man ikke ønsker integration, men at man kræver – kræver – assimilation.
Vil det være et krav på vores liste over såkaldte danske værdier, at vi kan assimilere?
Og vil hr. Peter Skaarup stille krav om, at hr. Søren Krarup også assimilerer, i den liste af danske værdier, som Dansk Folkeparti tilsyneladende ønsker opstillet?
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Jeg tror simpelt hen ikke, at hr. Steen Gade har fulgt godt nok med i de her ting.
Dansk Folkeparti har aldrig gået ind for dødsstraf.
Dansk Folkeparti har aldrig gået ind for, at det skulle være sådan, at man skulle sammenligne bøsser med handicappede.
Tværtimod har vi på de områder, vi taler om her, nemlig værdierne, som sagt gennemført en bunke gode initiativer, som medfører, at det går fremad med integrationen på flere områder – og det er også det, tænketanken er inde på – men at der stadig væk er enormt langt igen.
Her har SF et kæmpe ansvar, fordi SF op igennem 1980'erne og 1990'erne har været med til, at vi i Danmark har fået en gruppe mennesker, som er ufattelig svære at integrere.
Man har haft vide grænser for, hvem man accepterede kom ind i landet, og man går ind for meget fundamentalistiske metoder i forhold til integration, nemlig at man ikke vil integration.
Derfor synes jeg, at SF virkelig har et problem.
Steen Gade (SF), 2007-04-26:
Jeg synes, det var et interessant svar, som hr. Peter Skaarup kom med.
Jeg tror nu, at det farligste parallelsamfund, vi har, er Dansk Folkeparti – eller dele af Dansk Folkeparti.
Nu kan jeg høre, at hr. Peter Skaarup siger, at han ikke er enig med hr. Søren Krarup, men hvorfor i alverden sender man ham så på talerstolen den ene gang efter den anden for at underminere grundlæggende demokratiske værdier, for at underminere holdningen til dødsstraf, for at underminere holdningen til menneskerettigheder?
Og Dansk Folkeparti retter sig jo efter ham adskillige gange.
Det har jeg selv oplevet i diskussioner om menneskerettigheder.
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Nej, jeg er ikke enig med hr. Søren Krarup i, at bøsser er handicappede, hvis han har sagt det, eller nogen af de andre udtalelser, der bliver nævnt.
Jeg mener grundlæggende, at Dansk Folkeparti har gjort meget for, at danske værdier bliver vigtige elementer for de parallelsamfund, vi taler om.
Vi har været med til at lave indvandringsprøven, som nævner meget om det her, vi har været med til at stille krav til forkyndere, der kommer til Danmark, vi har lavet forbedringer i indfødsretsprøven, der gør, at man skal have et langt bedre kendskab til det at være dansk og til det at leve i Danmark.
Vi har lavet en række forbedringer i den såkaldte integrationskontrakt på de områder, vi taler om her, ytringsfrihed og demokrati, som bliver nævnt i kontrakten.
Nej, hvis der er nogen, der har problemer i forhold til at stå for integration og grundlæggende værdier, så er det sådan et parti som SF, som hænger i hængekøjen og overhovedet ikke beskæftiger sig med det emne, fordi de ikke er i stand til at indgå forlig og lave aftaler på det område.
Jeg synes egentlig ikke, der er grund til at diskutere de udtalelser i Nyhedsavisen yderligere.
Jeg har jo tidligere sagt, at jeg tager afstand fra de udtalelser, at jeg ikke synes, de er fornuftige.
Det, jeg synes er debattens problem – og det er der, jeg synes, SF har et problem – er, at SF slet ikke forholder sig til det her emne.
SF ligger i hængekøjen og vil ikke foretage sig noget, når det gælder udlændingepolitik eller integration.
SF deltager ikke i de forhandlinger, vi har.
SF er ikke aktiv med hensyn til at tage nogle initiativer her i Folketinget, der sikrer, at vi får has på de parallelsamfund, som er et kæmpe problem, når vi taler om integration, altså de samfund, som ikke vil integrere sig.
Derfor synes jeg, man i SF skal diskutere, hvad man vil gøre ved det og forholde sig til det i stedet for bare at være sure og kritisere.
Steen Gade (SF), 2007-04-26:
Det er jo interessant, at Dansk Folkeparti laver en forespørgselsdebat om værdier og normer, og nu står jeg direkte over for en repræsentant for et parti, som jo er et problem i forhold til grundlæggende værdier i det danske samfund og universelt.
Jeg vil spørge hr. Peter Skaarup: Er hr. Peter Skaarup enig med hr. Søren Krarup, når han kalder bøsser for handicappede, når han er for dødsstraf, når han er imod menneskerettigheder?
Er det Dansk Folkepartis bud på rettigheder, normer og værdier?
Morten Østergaard (RV), 2007-04-26:
Jeg synes sådan set, at spørgsmålet rammer ned lige præcis midt i det, vi diskuterer.
For det, som tørklædediskussionen fra sidste uge tog udspring i, var en konkret situation, hvor en institution måtte forholde sig til, hvad man gør, hvis der er en person, der ønsker at optræde med tørklæde.
Derfor handler det jo præcis om det, vi diskuterer i dag.
Og derfor er det jo interessant, hvordan Dansk Folkeparti – som vil ophøje til lov, forstår vi nærmest, hvordan man skal håndtere den slags konflikter fra centralt hold og bestemme, hvordan det skal gøres lokalt – ser på det, og hvad det er for et værdisyn, der ligger bag.
Hvad er det, Dansk Folkeparti gerne vil have igennem Folketinget på det her område?
Derfor vil jeg gerne stille Dansk Folkepartis ordfører et spørgsmål, og jeg håber at få et mere præcist svar: Er Dansk Folkepartis ordfører enig med fru Pia Kjærsgaard, som i Jyllands-Posten den 20. april sagde: »Jeg er enig i, at tørklæder er lige som hagekors symboler på ideologier, som ingen af os kan fordrage.
Nemlig islamisme, kommunisme og fascisme.«
Er det den værdi, som Dansk Folkeparti vil basere de retningslinjer på, uanset om de bliver fastsat her eller ude lokalt?
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Det, vi debatterer i dag, er Integrationsministeriets tænketank vedrørende, hvad man kan gøre for at lære indvandrere og efterkommere gode, gamle danske værdier, som man har god grund til at fortælle de pågældende om.
Vi står ikke her for at diskutere nazisymboler og tørklæder og andre spændende diskussionsemner.
Dem har vi diskuteret tidligere i Folketinget, og det kommer vi sikkert også til igen.
Det kan godt være, at Det Radikale Venstre gerne vil debattere det, og det kan vi også godt gøre, men jeg synes, vi skal prøve at fastholde debatten på det, det i virkeligheden handler om, og det er det kæmpemæssige problem, som det er for integrationen, at vi har nogle parallelsamfund, der befinder sig uden for det danske arbejdsmarked, og som åbenbart ikke vil integreres.
Morten Østergaard (RV), 2007-04-26:
Først vil jeg da gerne takke Dansk Folkepartis ordfører for, at vi får en anledning til at diskutere værdier også her i Folketingssalen.
Det synes jeg altid er godt.
Så forstod jeg, at det, der optager Dansk Folkeparti, er gennemsnitsdanskeren.
Og der kan man sige, at det jo også er vigtigt, at der er nogle, der er forbilleder, at der er nogle, der er foregangsdanskere.
Der har man selvfølgelig som politiker en særlig rolle, ikke mindst når det drejer sig om, hvilke værdier det er, man møder folk, der kommer til landet, med.
I den forbindelse vil jeg spørge, om det efter Dansk Folkepartis opfattelse er en god måde at prøve at tackle nogle af de problemstillinger, som er i rapporten her, på, hvis man f.eks. møder folk fra den største mindretalsreligion med følgende udtalelse fra hr. Søren Krarup den 19. april 2007 i Jyllands-Posten: »Hvis man skal forstå, hvad sagen drejer sig om, og hvad der ligger i det tørklæde, så skal man sammenstille det med nazismens symboler.
Det er den samme totalitarisme, som står for udryddelse af dem, der mener det modsatte.«
Er det en god måde at være foregangsdansker på?
Er det en god måde at sætte sine værdier til skue på for den største mindretalsreligion i Danmark?
Kamal Qureshi (SF), 2007-04-26:
Jeg håber ikke, jeg optræder sur.
Jeg synes da, der er mange grunde til ikke at være sur, især med det fantastiske vejr, vi har udenfor.
Derfor slog jeg da også meget klart fast, hvad SF står for, og hvad SF mener, sådan at der ikke er slinger i valsen.
Der er ikke slinger i valsen hos os.
Men der er tilsyneladende slinger i valsen hos Dansk Folkeparti.
Grunden til, at det er væsentligt, er jo, at når Danmark aktivt spiller en rolle i den internationale kamp mod dødsstraf i verden, om det så er dødsstraf i Iran, Afghanistan, Irak, USA, så må den indsats ikke blive svækket af, at et støtteparti til regeringen og en central person – som selv udtaler, at han er en central person i den her debat, og som er en central ordfører for Dansk Folkeparti, og som sammen med hr. Jesper Langballe, der siger, at bøsser er handicappede, det har hr. Jesper Langballe også udtalt til pressen – har slinger i valsen, når det gælder dødsstraf.
Det er der, problemet opstår, og det er det, der gør det så svært at blive enige om, hvad det egentlig er, vi skal sige er de værdier, det danske samfund bygger på, når et centralt parti i det danske Folketing har så markante personligheder, som er imod det, som hr. Peter Skaarup og jeg tilsyneladende kan være enige om.
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Jamen Dansk Folkeparti går jo som sagt ikke ind for dødsstraf.
Vi går ikke ind for det, som hr. Kamal Qureshi taler om her, og derfor synes jeg egentlig ikke, der er nogen grund til at diskutere det mere.
Jeg vil bare godt bede om, at SF overvejer, hvad det er for nogle signaler, SF sender.
For SF har ikke noget bud på, hvad vi skal foretage os i forbindelse med integration og asylpolitik i Danmark.
Jo, de har det bud, som fru Pernille Frahm kom med før, at vi skulle give opholdstilladelse til afviste asylansøgere, der har fået nej til at få asyl ved alle instanser.
Det er buddet.
Med det resultat, at vi bliver oversvømmet af legale og illegale indvandrere, og at vi så skal til at vurdere, om de skal have opholdstilladelse.
Det er jo sådan set det, der ikke er noget bud på fra SF, og derfor er det lidt hul tale, synes jeg, som SF kommer med her i Folketinget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-26:
Jeg synes, det er en meget vigtig debat, Dansk Folkeparti har rejst, ikke mindst fordi det jo har vist sig, at der er store problemer med Dansk Folkepartis politiske holdninger til en række rettigheder og værdier i det her land.
Men det interessante er jo, hvordan vi politisk arbejder for rent faktisk både blandt danskere og indvandrere at udbrede de frihedsrettigheder og de værdier, som vi mener bør være kendetegnende for det danske samfund.
Når nu hr. Peter Skaarup henviser til den her rapport, så tror jeg, der er en meget, meget vigtig forudsætning i den her rapport, og jeg vil citere fra den.
Der står nemlig, at det, at udlændinge skal tilslutte sig grundlæggende værdier og normer, ikke som udgangspunkt indebærer, at udlændinge skal opgive deres oprindelige kultur, f.eks. religion, påklædning eller madkultur.
Er hr. Peter Skaarup enig i det?
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-04-26:
Jeg har bedt om en kort bemærkning for lang tid siden, vil jeg sige til formanden.
Jeg synes, jeg vil have lejlighed til som partiformand at udtrykke stor tilfredshed med, at vi har en ordfører, som i den grad kan bevare roen i forhold til de idiotiske spørgsmål, han er blevet stillet her i dag.
Er hr. Peter Skaarup klar over, at specielt det første spørgsmål fra fru Elsebeth Gerner Nielsen er stillet af et parti, som bekender sig til intelligentsiaen, til den politisk korrekte elite, til dem, der er utrolig godt uddannet?
Jeg vil bare lige bede hr. Peter Skaarup om at have det med i erindring, når der bliver stillet sådan et fuldstændig tumpet, naivt, tosset spørgsmål omkring seksualitet som det, fru Elsebeth Gerner stillede.
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Det illustrerer nok lidt, hvor det er, at Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti er næsten så uenige, som vi kan være, fordi det er ikke Dansk Folkeparti, der er et problem.
Det er faktisk Det Radikale Venstre.
Det er Det Radikale Venstre, som op igennem 1980'erne og 1990'erne har været med til udlændingelove, der gør, at vi står i suppedasen i dag; at vi hver eneste dag i aviserne kan se historier om, at nu er der problemer med kriminaliteten, der er en høj kriminalitet blandt indvandrere og efterkommere; at nu er der problemer med integrationen, fordi man fastholder, at man har nogle bestemte skikke, som man også vil fastholde i Danmark, selv om man faktisk lever i et andet land end det hjemland, hvor man havde de skikke fra.
Og det er jo nøjagtig det, som tænketanken peger på.
Skal vi videre, så må vi knivskarpt fokusere på det, der skaber konflikterne ude på skolen eller ude på gymnasiet eller henne på arbejdspladsen.
Der er ingen vej udenom.
Vi må integrere folk, og få dem til at forstå, at de skal have den uddannelse, der kan gøre, at de får et stykke arbejde, så de kan blive en del af det danske samfund på den rigtige måde.
Det var egentlig det, vi skulle stå sammen om, i stedet for at begynde at grave grøfter, som jeg synes De Radikale gør.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-04-26:
Det trøster mig lidt, at man altså godt kan blive integreret, selv om man skjuler sin seksualitet på anden vis.
Hr. Mogens Camre har sagt, at kvinder, der bærer tørklæde, burde i psykiatrisk behandling.
Hr. Søren Krarup har sagt, at homoseksuelle er handicappede.
Er problemet ikke for Dansk Folkeparti, at hvis Dansk Folkeparti i virkeligheden kom igennem med sit ønske om at fastsætte en dansk, en centralt fastsat værdikanon, så ville Dansk Folkeparti få store problemer med at overholde værdierne?
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Nej, det skal vi ikke, men det centrale, som jeg egentlig godt tror Det Radikale Venstre har fornemmet på debatten, er jo, om det er holdbart, at en familiefar siger til sine små døtre: Du skal have tørklæde på, du skal have tørklæde på henne i skolen.
Det går de andre ikke rundt med.
Hvorfor skal jeg have det på?
Jo, det skal du, fordi du skal skjule dit hår.
Og i det ligger jo, at man skal skjule sin seksualitet.
Vi kender til mobning, vi kender til masser af store konflikter ude på vore skoler og på vores gymnasier.
Hvorfor skubbe til de konflikter?
Hvorfor ikke prøve at løse dem og undgå dem?
Det er jo det, vi gerne vil, og det synes jeg egentlig ikke der er nogen grund til at grine ad.
Det er faktisk ret vigtigt.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-04-26:
Hr. Peter Skaarup sagde noget interessant for ikke så lang tid siden, nemlig at det ikke er dansk at skjule sin seksualitet.
Det synes jeg er en sjov bemærkning.
Skal det betyde, at man først er rigtig dansk, når man går splitternøgen rundt?
Er Dansk Folkeparti i virkeligheden i gang med en kampagne, hvor første step er, at kvinderne skal tage tørklædet af, og når det så bliver varmt, over de 21 grader, hvor man ikke længere kan begrunde det, at man har tøj på, med, at man ellers ville fryse, ja, så bør vi alle sammen tage tøjet af for at være sande danskere?
Altså, skal vi gå nøgne rundt som Adam og Eva i Paradisets Have, for at man efter hr. Peter Skaarups mening er rigtig dansk?
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Jeg mener ikke, det er forkert og svært at definere, at vi i Danmark går ind for demokrati, vi går ind for ligestilling mellem kønnene, og vi går ind for ytringsfrihed.
Det er ikke svært at definere.
Det kan vi udmærket være med til at definere herinde i Folketinget.
Jeg tror ikke, der skal ret mange arbejdsgrupper herinde til at finde ud af, hvad det helt overordnet er, vi har som grundlæggende værdier i Danmark, og formidle de ideer videre ud til myndigheder, kommuner og regioner.
Og det er jo egentlig det centrale.
Jeg er klar over, at Socialdemokraterne også på det her punkt måske har forskellige holdninger til de her ting, men det, der i hvert fald er det karakteristiske for arbejdet ude i kommunerne, hvor der sidder mange socialdemokratiske borgmestre, er, at man skal være langt mere aktiv.
Det er jo specielt i de store byer, Århus, København, Odense, Aalborg, at der findes de her store ghettoer og de her store parallelsamfund, og der kunne jeg godt ønske mig, at Socialdemokraterne ville tage nogle af de ting med fra tænketanken og simpelt hen sige: Det vil vi gerne have jer til at arbejde videre med ude på skolerne, ude på gymnasierne.
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Og er det ikke også rigtigt, at hr. Peter Skaarup også er inde på, at indvandrerne skal tage et ansvar selv?
Det er jeg i og for sig enig i.
Men er det ikke også rigtigt, at vi stiller krav til os selv?
Men stadig væk: Er det ikke nødvendigt for hr. Peter Skaarup som ordfører for Dansk Folkeparti at sige, at det her er et problem for Dansk Folkeparti, når hr. Søren Krarup sidestiller homoseksuelle med handicappede og går ind for dødsstraf?
Er det ikke et problem for Dansk Folkeparti?
Er det ikke et problem for Danmarks anseelse i udlandet?
Og er det her så ikke også et eksempel på, at det kan være lidt svært, hvis det er Dansk Folkeparti, der skal definere, hvad sandheden i værdigrundlaget er?
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Jo, jeg tror, vi er enige i noget af det her.
Jeg tror, det er vigtigt, som tænketanken også anbefaler, at man er meget aktiv ude lokalt, og det er ikke mindst vigtigt, at udlændinge i Danmark selv tager et ansvar for at blive en del af det danske samfund, som tænketanken skriver, og at man accepterer, at man må ændre på visse af oprindelseslandets værdier for at kunne blive integreret i Danmark.
Og det er egentlig der, hvor den forandring og den ændring skal til, at vi skal sætte ind.
Det er simpelt hen der, at Folketinget skal fokusere knivskarpt og man skal fokusere ude lokalt, nemlig på: Hvad er det, der er galt, når det gælder integration?
Hvad er det, der er galt, når man ikke kommer godt igennem skolen?
Hvad er det, der er galt, når man kommer ud i kriminalitet?
Der har vi en stor opgave.
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
I sit indlæg argumenterede hr. Peter Skaarup for de her centralt fastsatte værdier og normer, fordi vi ellers ikke får sagt sandheden til indvandrerne.
Sådan lød ordene.
Men hvad er sandheden?
Og er det ikke vigtigt efter Dansk Folkepartis opfattelse, at vi har nogle grundlæggende værdier, demokrati, ytringsfrihed osv., og også, at det lokalt derude fra sted til sted på kommunale institutioner, på arbejdspladser er muligt for personalegrupperne i fællesskab at formulere værdier og normer, som tager bestik af de udfordringer, de problemer, man står med lokalt?
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Jeg er enig i, at det er vigtigt, vi alle arbejder for hinanden, og at der er sammenhængskraft i samfundet.
Og der er der så det problem nu, at der er store grupper i det danske samfund, som ikke deltager i den sammenhængskraft i tilstrækkelig grad, fordi det er andre, der via et skattebetalt socialt system må finansiere de gruppers muligheder for at være i Danmark.
De kan ikke forsørge sig selv, og derfor er det, at sammenhængskraften begynder at sprække, fordi man har de problemer, man har.
Jeg mener ikke, man kan sige, at problemet opstod i 1960'erne.
Jeg mener problemet opstod i 1980'erne og 1990'erne, og det var på grund af det store antal af ikkeintegrerede mennesker, der kom til i de år, og hvor Socialdemokraterne bærer et stort ansvar for, at man ikke fik gennemtænkt, da man åbnede for udlændingepolitikken i begyndelsen af 1980'erne, åbnede for grænserne, hvad det ville medføre på alle planer.
Det har medført nogle problemer, som vi står med i dag.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-04-26:
Er vi enige om, at fundamentet for parallelsamfundet blev lagt i 1960'erne med den indhentning af fremmedarbejdere, som var de første, der mærkede arbejdsløsheden, og hvis efterkommere også har mærket arbejdsløsheden, og som igen også er blevet efterladt på det uddannelsesmæssige område?
Jeg føler, at det, der er sket i 1980'erne og 1990'erne er en symptombehandling af det her spørgsmål og ikke en løsning, og jeg vil godt spørge hr. Peter Skaarup: Er den væsentligste værdi, et samfund har, ikke, at vi alle arbejder for hinanden? Er det ikke det, der giver sammenhængskraften?
Har det ikke været forhindringer i stedet for muligheder?
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Jeg forstår spørgsmålet sådan, om vi i Dansk Folkeparti synes, at det var en god idé, at man hentede de fremmedarbejdere til Danmark i sin tid.
Og der har vi egentlig den samme holdning, som vi har nu, nemlig at hvis Danmark har brug for arbejdskraft, er det vigtigt, at vi kigger os rundtomkring i verden.
Hvis vi ikke selv har den uddannede arbejdskraft, vi har brug for, hvis det simpelt hen er umuligt at skaffe nogen i Danmark, så må vi kigge rundtomkring i verden.
Det var det, man gjorde i 1960'erne, og det kan være, vi skal gøre det igen.
Det er vi jo på vej til bl.a. med forskellige aftaler i Folketinget omkring greencard og sådan nogle ting.
Men det, der er problemet, er, hvis man ikke gennemtænker, hvad det så får af konsekvenser for vores uddannelsessystem og for vores retssystem osv.
Det, der skete i 1980'erne og 1990'erne, var jo, at man accepterede at hente mennesker til Danmark, som ikke var medarbejdere, som ikke havde et job, og som var uintegrerede.
Det er jo der, den store fejl er begået.
Og der må jeg sige, at der bærer hr. Ole Vagn Christensens parti desværre et meget, meget stort ansvar.