runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2010-01-13:
Lovforslaget, vi nu behandler, vedrører en ændring af lov om Statens Uddannelsesstøtte, hvori det foreslås at etablere en ny forsørgelsesydelse for de nyuddannede, der deltager i særlige kompetenceudvidende forløb.
Og forslaget skal derfor ses i sammenhæng med behandlingen af det foregående lovforslag, L 94, der jo netop indebar etablering af særlige kompetenceudvidende forløb for kommende nyuddannede fra kandidatuddannelser m.v. i forlængelse af deres igangværende uddannelse.
Situationen er en anden i dag, hvor man på trods af sit høje engagement og den nyeste viden inden for et bestemt felt som nyuddannet har svært ved at finde arbejde, og for de nyeste årgange betyder det jo, at de på linje med en række andre grupper er hårdt ramt af den økonomiske krise i forhold til aktuelle jobmuligheder og herunder jo så også risikoen for arbejdsløshed.
På den baggrund besluttede regeringen og Dansk Folkeparti som led i aftalen om finansloven for 2010, at der skulle iværksættes en midlertidig ekstraordinær indsats for nyuddannede fra kandidatuddannelser m.v.
Og den ekstraordinære indsats foreslås at gå på to ben: for det første, at der, sådan som det jo fremgik af behandlingen af det foregående lovforslag, etableres de her særlige kompetenceudvidende forløb i forlængelse af en igangværende uddannelse, og for det andet, og det er det, som det her lovforslag vedrører, at nyuddannede, der deltager i de her forløb, får mulighed for at modtage støtte til forsørgelse i form af en ydelse, der med hensyn til størrelse og vilkår svarer til SU.
At etablere særlige kompetenceudvidende forløb og herunder at give mulighed for en ny forsørgelsesydelse for nyuddannede er ikke en endegyldig løsning i sig selv, for selv om forslaget på mange måder giver en gruppe uden job mulighed for en ny og ekstra håndsrækning videre frem, finder man vel næppe nogen her i Folketingssalen, som ikke gerne så, at vi havde været det her lovforslag foruden, og at det dermed også var en anden situation, der mødte de unge, som aktuelt er i gang med at færdiggøre deres uddannelse, og som dermed for nogles vedkommende står i en vanskelig situation.
Lovforslaget må og skal derfor også ses i lyset af den aktuelle økonomiske krise og ikke, set med Venstres øjne, som en permanent ordning og løsning som en videre farbar vej.
Men her og nu er det altså forhåbningen, at det kan medvirke til at forbedre og udbrede den enkeltes kompetencer, sådan at vi i størst muligt omfang kan begrænse risikoen for ledighed blandt uddannede.
Jeg skal på den baggrund meddele, at vi i Venstre kan støtte lovforslaget.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-01-13:
Forslaget her kommer i umiddelbar forlængelse at det, vi netop har behandlet om de særlige kompetenceudvidende forløb for nyuddannede, og jeg skal blot fra Socialdemokraternes side sige, at vi selvfølgelig synes, det er rigtigt, at dem, der følger de her kompetenceudvidende forløb, har et forsørgelsesgrundlag, mens de gør det.
Vi undrer os lidt over, at vi ikke er blevet indkaldt til et møde i SU-forligskredsen om det her forslag, for det er jo en ændring af SU-loven, vi står med, men ministeren har åbenbart ikke syntes, at det var nødvendigt at indkalde forligspartierne bag SU-forliget til at drøfte det.
Der kunne vi måske have taget fat på nogle af de problemer, som vi synes en række af høringssvarene rejser, bl.a. det her med, at der jo ikke er forsørgelsesgrundlag i perioden, fra man afslutter sin uddannelse, til man altså kan begynde på de her forløb.
Jeg har også spurgt videnskabsministeren om det, for det er jo sådan, at folk afslutter deres speciale løbende hen over året og derfor måske ikke kan regne med lige umiddelbart at kunne komme i gang med sådan et forløb.
Men jeg synes da, det er glimrende, hvis regeringen vil holde lidt øje med, at der ikke er folk, der kommer i klemme mellem de her to perioder og derfor ikke har noget forsørgelsesgrundlag.
Men vi synes, det kunne have været passende, at der havde været en mulighed for at få den her ydelse også i den mellemliggende periode.
Frygten er jo, at man ikke finder særlig mange studerende, der er villige til at gå uden forsørgelsesgrundlag, inden de så påbegynder de her forløb, og spørgsmålet er så, hvor attraktivt det vil være.
Samtidig synes vi, der er rejst en række relevante bekymringer i høringssvarene med hensyn til de administrative byrder, altså om der er afsat nok penge til administration af denne ordning.
For det fremgår jo af lovforslaget, at man ikke vil lade det køre digitalt, og derfor skal det altså foregå manuelt, men der er afsat ganske få ressourcer til det, og vi kan så forstå på uddannelsesinstitutionerne, at de ikke mener, der er afsat tilstrækkeligt med ressourcer til administrationen af ordningen.
Det er jo ikke noget, vi er specielt begejstrede for, altså at regeringen gennemfører ordninger, som ikke er finansieret fuldt ud i forhold til det arbejde, man pålægger institutionerne.
Når det er sagt, vil jeg sige, at vi selvfølgelig bakker op om, at folk har et forsørgelsesgrundlag, når de er på den her ordning.
Jesper Langballe (DF), 2010-01-13:
Da Dansk Folkepartis uddannelsesordfører, fru Marlene Harpsøe, ikke kan være til stede, vil jeg læse den tale, hun har forberedt.
Et af Dansk Folkepartis ønsker i forbindelse med finansloven var, at nyuddannede fra videregående uddannelser, der på grund af den økonomiske krise står over for at være både nyuddannede og arbejdsløse, skulle kunne dygtiggøre sig og tage flere fag.
Vi i Dansk Folkeparti mener, at det er sund fornuft, at nyuddannede skal kunne læse videre og dygtiggøre sig.
For det første vil de nyuddannede ikke blive smidt ud i en arbejdsløshedskø, og for det andet vil de blive endnu mere attraktive for arbejdsmarkedet, ved at de deltager i det særlige kompetencegivende forløb.
Ved forhandlingerne om finansloven kom vi i Dansk Folkeparti igennem med vores ønske, og det er derfor, vi her i dag behandler dette lovforslag.
Dette forslag vedrører støttedelen.
L 94, som netop er behandlet, vedrørte selve sagen.
Ordningen er efter hensigten midlertidig, fordi der er tale om en midlertidig krise.
Krisen rammer mange, og fra Folketingets side skal vi selvfølgelig gøre, hvad vi kan for at modvirke krisens konsekvenser – ikke kun for dem, der bliver arbejdsledige, men også for dem, som studerer.
Dette lovforslag sigter mod at ændre SU-loven, sådan at nyuddannede, der deltager i kompetenceudvidende forløb, efter endt eksamen kan få en ydelse udbetalt.
Det er således ikke med lovforslaget muligt at få SU under forløbet.
Men i stedet er der oprettet en ny forsørgelsesydelse, der i størrelse og vilkår svarer til SU'en.
Nyuddannede fra en videregående uddannelse, der deltager i et kompetenceudvidende forløb, vil kunne læse videre og få den nye ydelse i op til 6 måneder.
Dansk Folkeparti har bemærket, at Danske Handicaporganisationer i høringssvaret anfører, at de handicappede skal kunne få de samme hjælpemidler på de kompetenceudvidende forløb, som de fik på den videregående uddannelse.
Jeg vil gerne have ministeren til at bekræfte, at handicappede selvfølgelig kan få de samme hjælpemidler stillet til rådighed i det kompetenceudvidende forløb som på den videregående uddannelse.
Hvis ministeren vil bekræfte dette, når ministerens tur på talerstolen kommer, vil vi i Dansk Folkeparti sætte pris på det.
I Dansk Folkeparti konstaterer vi, at dette forslag er en del af det forslag, som Dansk Folkeparti fik igennem ved finansloven for 2010, og derfor kan vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig støtte lovforslaget.
Nanna Westerby (SF), 2010-01-13:
Jeg skal gøre en lang historie kort og sige, at vi støtter forslaget.
Det her forslag er jo en følge af det forslag, L 94, vi lige har vedtaget.
Man kan sige, at det her er SU-støtte-delen af L 94.
Vi havde en række indvendinger og kritikpunkter af L 94, men støttede selvfølgelig det forslag, og deraf følger, at så støtter vi også det her forslag.
Den eneste bemærkning, jeg skal komme med, er, at der i høringssvarene bliver udtrykt bekymring for, om der reelt er dækning for de administrationsudgifter, som uddannelsesinstitutionerne påføres med det her forslag.
Vi vil selvfølgelig i udvalgsbehandlingen være sikre på, at der i forslaget er dækning af de administrationsudgifter, som uddannelsesinstitutionerne påføres med forslaget.
Men det skal være min eneste bemærkning, og vi støtter selvfølgelig forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-01-13:
Jeg er indtrådt i Folketinget i går, og det er første gang, at jeg betræder det høje Tings talerstol.
Jeg skal være ærlig og sige, at jeg godt kunne have ønsket mig et andet emne til min jomfrutale.
Jeg er kommet herind for at få færre mennesker på overførselsindkomst, ikke flere, og derfor er det lidt underligt at skulle bruge jomfrutalen på at støtte en udvidelse af SU-ordningen med 500-600 personer.
Men nogle gange er man jo nødt til at gå nogle omveje for at nå målet, og når man som jeg tilhører det meget lille mindretal, som ikke mener, at vi skal have størstedelen af befolkningen på overførselsindkomst, så giver det mening at sørge for, at folk får de kompetencer, som der skal til, for at de kan få et arbejde.
De her kompetencegivende forløb er et godt arbejdsmarkedsinitiativ, som får flere i arbejde – det er jeg sikker på.
Det er nødvendigt, at vi også giver SU til ordningen, for at den er attraktiv nok til, at man ikke vælger arbejdsløshed og anden form for passiv forsørgelse i stedet for.
Det skal ikke være økonomien, som afgør, om man vælger de her forløb, og derfor er det en god idé, at vi hverken giver mere eller mindre, men det samme, som de studerende har været vant til på de uddannelser, som de typisk vil have afsluttet, kort før de kommer på de her forløb.
Det tror jeg også at de studerende vil opfatte som rimeligt, og de vil stadig kunne se en stor gulerod for enden af tunnellen i form af, at de selvfølgelig vil få en væsentlig højere indtægt, når de kommer i job efter at have afsluttet forløbet.
Det Konservative Folkeparti støtter derfor forslaget.
Helge Sander (V), 2010-01-13:
Jamen jeg er selvfølgelig meget optaget af, at det ikke bare bliver et 11. semester, især i lyset af, at vi jo har arbejdet meget intenst på, at uddannelsesforløbene på universiteterne holder sig inden for de 3 plus 2 år.
Men det er klart, at det her selvfølgelig forlænger det.
Jeg vil også gerne sige, at selv om vi har kort tid til det, synes jeg afgjort, at vi både skal se på det, som ligger i de høringssvar, som fru Kirsten Brosbøl refererer til, og på det, som hr. Villum Christensen forberedte – jeg blev ikke helt klar over, præcis hvad det var for et forslag – men uanset hvad det er, skal vi selvfølgelig forsøge at se, om vi ikke kan gøre det bedst muligt, eller for at citere fru Kirsten Brosbøl: Hvis der er noget, vi kan gøre lidt smartere, sådan at det endnu bedre opfylder det formål, som det her lovforslag er sat i verden for, så skal vi selvfølgelig kigge på det.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-01-13:
Men ville det ikke kræve, at man så havde nogle meget individuelle forløb?
Det er jo sådan, at folk bliver færdige med deres studier på forskellige tidspunkter, så ville det ikke kræve, at man i modsætning til det, der er lagt op til, ville have nogle forløb, der var meget individuelt tilrettelagt?
Det er mit ene spørgsmål.
Mit andet spørgsmål drejer sig om, at det jo er gået vældig, vældig hurtigt med at skrue det her lovforslag sammen.
Jeg synes også, jeg hører, at ministeren anerkender, at det er gået meget hurtigt, og det er jo al ære værd, at man gerne vil få det sat i gang så hurtigt som muligt.
Man kunne måske have tænkt de her tanker noget tidligere, for så havde det jo ikke været så stort et problem.
Men nu er det gået hurtigt, og der er altså mange ting, som det i høringssvarene bliver påpeget om man ikke kunne have gjort lidt smartere.
Derfor vil jeg spørge ministeren: Er det sådan, at ministeren er villig til at se på nogle ændringsforslag, f.eks. i forhold til det her med at kunne inkludere nogle andre typer af elementer i forløbene end dem, der lige knytter an til de her heltidsstudieforløb?
Det bliver jo efterspurgt i en række høringssvar, bl.a. fra Dansk Industri og erhvervsorganisationerne, som siger, at der er brug for, at vi får nogle andre elementer ind i det her end bare et 11. semester.
Jesper Langballe (DF), 2010-01-13:
Hvad med mureren og hvad med SOSU-assistenten?
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om hun ikke har overvejet, at de faktisk bliver hjulpet.
Man kan altid diskutere, om det er godt nok, men der er arbejdsformidlingen, og der er vejledning.
Det er dem, der har befundet sig i et tomrum.
Det er ikke mureren og SOSU-assistenten.
Det skal ikke løse alverdens problemer, men det skal løse et specifikt problem, som samfundet hidtil ikke har været klædt på til at løse.
Marianne Jelved (RV), 2010-01-13:
Jeg er fuldstændig overbevist om, at de universitetsuddannede, de professionsbacheloruddannede osv., som jeg har nævnt, og som fremgår af lovforslaget, har lige så meget ret til en indsats fra arbejdsformidlingen og lige så meget ret til vejledning om beskæftigelsesmuligheder som de unge, der går ud som færdiguddannede murere eller SOSU-assistenter.
Der er ingen forskel.
Så jeg er uenig med hr. Jesper Langballe i, at akademikerne ikke har fået en chance på det her område.
Det er ikke rigtigt.
Jesper Langballe (DF), 2010-01-13:
Jeg synes ikke rigtigt, at fru Marianne Jelved forholder sig til det, jeg siger.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at mureren og akademikeren skal være ligestillede.
Der bør ikke være nogen forskel på, hvad der bliver stillet til rådighed for de forskellige grupper.
Problemet er bare, at der har været den forskel, at mureren og SOSU-assistenten bliver hjulpet, men at der ikke er nogen, der er i stand til at hjælpe den nyuddannede akademiker, som er arbejdsløshedstruet.
Det vil sige, at det er det specifikke problem, som har skreget på at blive afhjulpet, der gerne skulle afhjælpes med det her lovforslag.
Marianne Jelved (RV), 2010-01-13:
Jeg er helt uenig i hr. Jesper Langballes påstand om, at der ikke har været nogle hjælpemuligheder for akademikere før dette lovforslag.
De er på dimittendsats, og de er underlagt nøjagtig de samme dagpengeregler, regler for aktivering, jobsøgning osv. som alle andre, der er på dagpenge.
Der er ikke nogen forskel.
Der er på det her område lighed for loven, og det skal der selvfølgelig også være.
Derfor er jeg uenig i, at der ikke er den samme vejledningsmulighed og samme jobcenterservice over for en akademiker og en lærer, der lige er blevet færdig med sin læreruddannelse på en professionshøjskole.
De har lige så meget ret til jobcenterservice som mureren, der lige er blevet færdig med en erhvervsuddannelse.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-01-13:
Jeg synes jo, at det er overordentlig positivt, at man faktisk forholder sig til den arbejdsløshed, der truer unge, der er lige ved at blive færdiguddannet; at man forholder sig til det strukturelt og siger, at der er nogle områder, hvor der er stor arbejdsløshed, og at vi må lave en kollektiv indsats, for at de her unge kan komme godt på vej, og for at der er en større chance for, at de efterfølgende kommer i job.
Jeg kunne ønske, at der sådan i hele tilgangen til den arbejdsløshedsproblematik, som vi står i, både i forhold til unge og i forhold til voksne, var den her strukturelle tilgang, frem for at man alene behandler mennesker, som om det er deres egen skyld, at de er blevet arbejdsløse.
Det synes jeg altså er det positive ved det her forslag.
Og jeg er helt enig med fru Marianne Jelved i, at man kunne ønske sig, at der blev taget initiativer i forhold til flere grupper og ikke kun i forhold til den her gruppe, men det er klart, at det her er en forbedring.
Fru Kirsten Brosbøl var i sin ordførertale inde på en række af de kritikpunkter, der er kommet i høringssvarene.
Jeg glæder mig til at høre ministerens svar på dem, og særlig glæder jeg mig til at høre ministerens svar på det meget relevante spørgsmål, der handler om overgangsperioden, altså perioden, fra de unge bliver færdige, til de kan starte på det her videre forløb.
Her lægger man i de to forslag op til, at de unge faktisk ikke har noget at leve af i den periode.
Det må siges at være problematisk.
Så jeg glæder mig til at høre ministerens svar på, hvordan man har tænkt sig at det skal hænge sammen for de unge.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2010-01-13:
Den økonomiske krise har sat sine spor, ikke blot på arbejdsmarkedet, men også inden for en af Danmarks vigtigste ressourcer, nemlig den højtuddannede arbejdskraft.
Denne har i nogle brancher svært ved at få job, og især nyuddannede er det svært for, selv om de måske er de bedst uddannede, men flere forskellige færdigheder og større fleksibilitet kan måske give dem bedre muligheder. Vi må se i øjnene, at i et land med frit studievalg vil det altid være vanskeligt at få udbud og efterspørgsel til at passe sammen.
Der vil altid være populære modeuddannelser uden jobmuligheder og brancher, der ikke har mulighed for at få den nødvendige højtuddannede arbejdskraft.
Den økonomiske krise har forstærket denne skævhed.
Vi ønsker selvfølgelig ikke at begrænse det frie studievalg.
Der er derfor nu og her behov for en uddannelsesmæssig tilpasning til arbejdsmarkedet og en opdatering inden for specialkompetencer.
Desuden er de gamle faggrænser under opbrydning, og kombinerede uddannelser er vejen frem til fremtidens arbejdspladser.
F.eks. kan det være relevant for en sproglig kandidat at supplere med nogle forløb inden for kommunikation, samfundsfag eller økonomi – eller omvendt.
Eller det kan være relevant at få en it-viden og supplere sine færdigheder inden for webudvikling og nethandel.
Ordningen giver således en sådan mulighed for at supplere sin uddannelse med studier, der kan føre i en helt anden retning, end ens uddannelse oprindelig berettigede til.
Forløbene giver derfor ikke bare større chancer for at få arbejde, de kan også give nye karrieremæssige muligheder.
Vi håber derfor, at de studerende vil tage imod tilbuddet, hvis de har udsigt til arbejdsløshed.
Det er vigtigt at holde modet oppe, og det er jo bedre at holde kontakt med arbejds- og studiemiljøet og holde sig uddannelsesmæssigt på toppen, til jobbet er der.
Udbuddet er målrettet mod uddannelser med særlig høj ledighed, men vi håber ikke, at det vil føre til en generel forlængelse af disse uddannelser.
Vi har i øjeblikket nogle af verdens længste uddannelser og nogle af verdens længste uddannelsesforløb.
Vi håber derimod, at det vil føre til nye uddannelsesforløb tilpasset fremtidens dynamiske erhvervsliv.
Vi har trods alt brug for de unge på arbejdsmarkedet hurtigst muligt.
De Konservative støtter derfor forslaget.
Nanna Westerby (SF), 2010-01-13:
Jeg vil gerne starte med at spørge ministeren om forventningerne til det her forslag, for som mange har været inde på, er vi jo i den ulykkelige situation, at dimittendledigheden er steget voldsomt.
Det er den for stort set alle grupper af nyuddannede.
Stort set alle, som er i gang med at færdiggøre deres uddannelse lige nu, er rigtig bange for at ende i arbejdsløshed.
Det er jo et ret stort og omfattende problem for de unge, som går på uddannelsesinstitutionerne, og man kan også godt risikere at blive bange på Danmarks vegne fremover.
Derfor er vi jo alle sammen meget interesserede i at gøre noget for at komme det her til livs.
Jeg vil bare høre, om ministeren kan forstå bekymringen fra nogle af dem, som har været på talerstolen i dag, og som spørger: Er det her nok?
Et pilotprojekt på lidt over 500 studieforløbspladser, er det virkelig nok til at komme det her problem til livs?
Helge Sander (V), 2010-01-13:
Jeg sagde meget præcist i mit svar, at det her ikke løser hele ledighedsproblemet.
Det er jeg, og det er vi fuldstændig opmærksomme på.
Men det er et bidrag og det er et nyt bidrag, som vi håber kan være med til at sikre, at der er endnu flere, som får mulighed for at supplere på en sådan måde, at de lettere kan få et job.
Og suppleret med de øvrige ting der er, håber vi, det kan være med til at løse de problemer, som ikke blot ordførerne, men i allerhøjeste grad også regeringen er optaget af.
Nanna Westerby (SF), 2010-01-13:
Det her skal ikke løse hele problemet med dimittendledigheden, men vil man så gerne være med til at spille på nogle af de andre tangenter, vi har?
Vil man være med til at genindføre en ordentlig isbryderordning, vil man være med til at udvide videnpilotordningen, vil man være med til at skabe job for dem, som bliver færdige på uddannelserne lige nu?
Hvad har man tænkt sig at gøre for at nedbringe dimittendledigheden?
Så har jeg et meget konkret spørgsmål til lige præcis det her lovforslag.
Jeg ved godt, at ministeren sagde, at der er mulighed for at få kontanthjælp i en periode, fra studiet slutter, og til man skal starte på det her nye studieforløb, men er det virkelig det, som ministeren forestiller sig at unge skal leve af, når de bliver færdige med deres uddannelser og de skal starte på de her studieforløb?
Er det virkelig ministerens eneste svar til de unge, som gerne vil i gang med de her studieforløb, men hvor det måske ikke lige passer med universitetet, for det kan jo godt ske?
Er det, at de skal gå på kontanthjælp, for de kan jo dårligt gå ud og finde sig et arbejde?
Helge Sander (V), 2010-01-13:
Nej, det er absolut ikke mit eneste svar.
Jeg sagde også meget præcist, at jeg vil appellere kraftigt til, at universiteterne og de studerende finder sammen så tidligt, at der ikke bliver noget hul.
Og i de indledende sonderinger, der har været, kan jeg sige at det også har været noget af det vi har diskuteret, for det er selvfølgelig det optimale, og det er også det, som er et hovedsynspunkt omkring det her forslag, nemlig at det er noget, man skal kunne tage fat på i forlængelse af sit universitetsstudium, således at der ikke bliver et hul, og således at man bliver opkvalificeret så hurtigt som overhovedet muligt.
Lene Espersen (KF), 2010-01-13:
Jeg synes, det er vigtigt at få understreget, at de fleste af de virksomheder, vi har talt om, i hvert fald nogle af de store institutionelle investorer, allerede er i fuld gang og går i den rigtige retning.
Jeg vil sige, at det også er min klare opfattelse, at den øvrige finansielle sektor faktisk bakker op om det her.
Nogle af dem har været ude offentligt at udtale, at de synes, det er godt, at DanWatch holder øje med dem over skuldrene.
Det at bruge sine investeringer ansvarligt er bare fremtiden for investorerne i Danmark, også dem, der kommer fra den øvrige finansielle sektor.
Men vi har en forventning om, at vejledningen kan være klar inden sommerferien, således at virksomhederne får nogle endnu klarere retningslinjer at investere ud fra.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-13:
Det er en meget ambitiøs handlingsplan.
Man skal jo huske på, hvad udgangspunktet er, nemlig at den digitale tinglysning er til kolossal fordel – kolossal fordel – for almindelige borgere.
På nogle splitsekunder kan man få tinglyst, på splitsekunder kan man uden om advokater og andre rådgivere ordne sine egne sager.
Det gør vi af hensyn til borgerne.
Vi kan jo også se, som jeg nævnte, at en væsentlig del – over halvdelen af sagerne – bliver løst på 0 dage.
Det er jo en kolossal forbedring i forhold til tidligere.
Hvad har tidsrækkefølgen så været?
Det her startede jo efter sommerferien.
Tinglysningsretten pukler, slider og slæber og konstaterer, at der i nogle sager er en stor ophobning, for advokater og brugere har ikke helt styr på, hvordan de skal bruge det her system.
Der er også mange, der tror, at man ikke behøver at gå direkte ind, men det kan man altså bare gøre.
Så det handler også om tilvænning, og det handler om at lære at bruge det her system.
Jeg har en forventning om, at den her handlingsplan holder, og at det, som Domstolsstyrelsen her skitserer, betyder, at der til sommer er en fuldstændig normal situation.