runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-03-23:
Da vores skatteordfører skal styrte ud af døren til et andet møde, tager jeg den her sag, og så må man bære over med, at jeg ikke er nogen skatteekspert, men linjerne har vi jo i hvert tilfælde lagt i fællesskab.
Vi synes ikke lige, det er tiden til yderligere skattelettelser, hvis vi nu skal sige det på den her lidt mere sådan pæne måde.
Så er der de andre dele af forslaget.
Det er jo, kan man sige, lidt sammenbragte børn, vi har med at gøre her.
Det er spørgsmålet om skattefri donationer til forskning.
Det støtter vi, men vi forstår ikke, hvorfor det skal flyttes fra Det Frie Forskningsråd til SKAT at afgøre, hvad det så er for nogle forskningsinstitutioner, der rent faktisk kan få donationer, som den, der giver dem, så kan tage trække fra i skat.
Mig bekendt har SKAT ikke en hujende forstand på den slags.
Så vi holder fast i, at det må være Det Frie Forskningsråd, som det skal blive liggende hos, vil jeg sige til ministeren.
Så er der spørgsmålet om tilskud til energibesparende løsninger, og at det ikke skal kunne indregnes i den skattepligtige indkomst.
Det lyder også fornuftigt, ligesom vi er for, at soldaterlegater bør være skattefri.
Vi ville jo gerne have, at den her buket, hvis man nu skal kalde den det, blev delt op i tidsler og roser, og at man tog det med sommerhusene ud, for det andet kan vi faktisk godt støtte, som det er.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-03-23:
Det er meget, meget velbeskrevet, og det er ret skandaløst, at man på den måde simpelt hen har stoppet noget af en meget vigtig industri, som på det tidspunkt var velfungerende.
At det så kommer i gang flere år senere, fordi der bliver lavet en god aftale mellem regeringen og Socialdemokraterne, er altså en helt anden sag.
Men regeringens udgangspunkt, Venstres, Konservatives og Dansk Folkepartis udgangspunkt,
var i 2001, at man nu skulle stoppe de der havvindmølleparker.
Heldigvis er man blevet klogere, fordi man ved, at vi kommer til at mangle energi fra Nordsøen, og at vi også skal være uafhængige af gasenergi fra Rusland og andre steder, vi får energi fra.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-03-23:
Der henvises til, at brancheorganisationen går ind for det.
Jeg har aldrig været ude for en brancheorganisation, der ikke går ind for, at deres branche skal have større fradrag eller større tilskud.
Den findes vist ikke.
Så det er jo i sig selv ikke noget voldsomt stærkt argument.
Jeg spørger mig selv: Hvor mange arbejdspladser kommer der ud af det her?
Ja, der bliver tale om rengøring af sommerhuset bagefter, men det gør ejerne jo tit selv.
Er det det?
Hvad er det for arbejdspladser, der kommer ud af det?
Man kan sige, at hvis der sker en minimal forøgelse af antallet af sommerhuse, der lejes ud, vil der selvfølgelig være nogle flere mennesker, der lægger nogle penge i de nærliggende købmandsbutikker, men hvordan det altså skulle få nogen stor indflydelse på den samlede beskæftigelse i turisterhvervene i forbindelse med vores sommerhusområder, har jeg meget svært ved at se.
Hans Christian Thoning (V), 2010-03-23:
Så må jeg spørge en gang til.
Jeg synes jo, at vi i det hele taget har et stort behov for at skabe nye arbejdspladser.
Jeg synes også, at vi har et stort behov for ligesom at kunne være medvirkende til at få større indtjening til området.
Her er der en unik mulighed, fordi vi har et produkt her, som man stadig væk kan udvikle.
Der er stadig væk mange argumenter fra brancheorganisationens og fra Dansk Erhvervs side, hvori de anviser helt klart og entydeligt, at det her kan skabe arbejdspladser, det kan skabe indtægter.
Så forstår jeg sådan set ikke, at Det Radikale Venstre ikke vil være med til det.
Klaus Hækkerup (S), 2010-03-23:
Også Socialdemokratiet kan støtte det forslag, vi behandler nu.
Vores udgangspunkt er, at det er et skridt i den rigtige retning hen mod en mere energirigtig anvendelse af vores energi, sådan at vi kan begynde at flytte os fra fossile brændstoffer.
Et lille skridt, godt nok, men dog et skridt.
For så vidt angår solcelleordningens udbredelse til at gælde andre energikilder, er vi også med på det.
Vi accepterer også, at vores indgåede forlig siger, at der højst må bruges 6 kW i det anlæg, der skal tilvejebringe det – 6 kW pr. husstand.
Der, hvor vi imidlertid synes at der kunne være grund til en uddybende afklaring af lovforslaget, er der, hvor det handler om, at en familie må have et produktionsanlæg, der højst er på 6 kW; to familier må, sådan som det synes at fremgå af lovforslaget, tilsammen, hvis de er fælles om det, også have et produktionsanlæg på højst 6 kW.
Og vi stiller os undrende over for, hvorfor man ikke, for så vidt angår to husholdninger, kunne tillade et fælles produktionsanlæg på 12 kW osv., altså hvorfor ti almennyttige boliger eller ti andelsboliger ikke kunne have en samlet produktionskapacitet i et lille, lokalt anlæg på 60 kW. Men det regner jeg med vi kan få svar på fra ministeren.
Mads Rørvig (V), 2010-03-23:
Tak for ordet.
Første del vedrører elpatronordningen.
Den er i øjeblikket midlertidig, men vil med den foreslåede ændring blive gjort permanent.
Elpatroner gør det muligt at anvende overskudselektricitet fra vores vindmøller i kraft-varme-værkerne.
Nætter, hvor det blæser meget, er der en kæmpe overskudskapacitet; den fiser enten ud i den blå luft, fordi møllerne må holdes i ro, eller sælges meget billigt i udlandet.
Begge dele er vi nødt til, fordi elforbruget på dette tidspunkt af døgnet er meget lavt.
Overføres denne energi i stedet til kraft-varme-værkerne, kan disse slukke deres CO2-udledende motorer og kedler, hvilket unægteligt er til gavn for vores klima.
Samtidig foreslås det, at elpatronordningen kan gælde for fjernvarmeværker uden kraft-varme kapacitet, som leverer varme, samt for virksomheder med kraft-varme kapacitet, hvor energien bruges i samme interne varmesystemer.
Satsen på afgifter vil svare til afgiften på CO2-udledning.
Den beløb sig i 2008 til ca. 150 kr. pr. ton, og dette initiativ skal træde i kraft ved indgangen til 2011.
Endelig indeholder lovforslaget en udvidelse af elafgiftens solcelleordning.
Denne del af forslaget er en udmøntning af en aftale mellem parterne bag energiaftalen fra 2008.
Forslaget vil gøre det muligt for private ejere af mindre anlæg til produktion af f.eks. vedvarende energi, f.eks. små husstandsvindmøller, at lagre energi på elnettet i lighed med den gældende ordning for solcelleanlæg.
Det er således en fin lille buket blomster – for at blive i fru Anne Grete Holmsgaards terminologi – det vil sige justeringer, som skal sikre, at vi kan leve op til vores ambitiøse klimastrategi og dermed gøre Danmark grønnere.
Venstre kan derfor støtte det fremsatte forslag.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-03-23:
Det tror jeg vist giver god mening at diskutere under udvalgsbehandlingen.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-03-23:
Det er jo vedrørende spørgsmålet om energibesparende løsninger og om det der begreb »andre«, som også kan få tilskud.
Hvem er disse andre, der er nævnt i lovforslaget?
Altså, vi er helt på det rene med, at det handler om udskiftning af disse oliefyr til fordel for fjernvarme – det er vældig fornuftigt – men hvad er det for en tredje gruppe af sådan ubestemmelige andre, som også kan gå ind at få tilskud uden fradrag?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-03-23:
Tak for de bemærkninger, der er faldet om lovforslaget, som jo indeholder en lang række forskellige ting.
Som jeg har været inde på, er det for det første, at fysiske personer får fradrag for gaver til almennyttige foreninger, der anvender deres midler til forskning.
For det andet videreføres og delvis udvides de gældende regler om skattefritagelse for tilskud til energieffektive produkter og løsninger.
For det tredje skal modtagelse af soldaterlegat ikke påvirke tildelingen af kontant- eller starthjælp.
Så er der for det fjerde den sidste del, hvor vi forhøjer bundfradraget ved udlejning af fritidsboliger fra 7.000 kr. til 10.000 kr.
Det er jo bl.a. for at sikre, at kystturismen får bedre vilkår, sådan at vi også skaber bedre mulighed for vækst, både inden for kystturismen og generelt i nogle af de områder af Danmark, som er presset på grund af den økonomiske situation.
Så jeg håber på en god diskussion under udvalgsbehandlingen og lægger til grund, at mange partier har ytret sig positivt i dag.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-03-23:
En forøgelse af tilskuddet til udlejere af sommerhuse på 3.000 kr. tror jeg ikke har nogen nævneværdig virkning.
Det er min vurdering, brancheorganisationen har deres.
Jeg er sikker på, at brancheorganisationen ville være endnu mere begejstret og mene, at det ville skabe endnu flere arbejdspladser, hvis man f.eks. afskaffede hotelmoms, som nogle gerne har villet gøre.
Det er heldigvis ikke tilfældet her, for det vil for alvor koste nogle penge.
Men det er klart, at det er sådan noget, der vil kunne give en virkning på beskæftigelsen i denne branche, turistbranchen.
Men den her forhøjelse tror jeg ikke har væsentlig virkning.
Det har sådan et lidt tilfældigt præg, man plukker lidt ned fra en hylde ved finanslovforhandlingen, og nu er det altså sommerhusejerne, der skal gøre sig fortjente til en lille ekstra skilling.
Det har ikke rigtig noget at gøre med rationel erhvervspolitik eller skattepolitik.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-03-23:
Det, jeg sagde, var, at vi i altså i øjeblikket har erhvervstilskud i størrelsesordenen 22 mia. kr. på mange, mange forskellige områder.
Og når vi er på jagt efter indtægter, bør vi også kigge det nøje efter.
Det er vi sådan set uenige i.
Vi ved jo alle sammen, hvor besværligt det er at få samfundsøkonomien til at hænge sammen, og samtidig med, at man gerne vil give flere erhvervstilskud, fyrer man skolelærere og sundhedspersonale.
Altså, der er jo en sammenhæng i det, der foregår i vores samfund, og den sammenhæng kan jeg forstå ikke står fuldstændig klart for Venstre.
Mads Rørvig (V), 2010-03-23:
Det var ordførerens indlæg, der lige gav mig anledning til at stille et spørgsmål.
Der er jo mange erhvervsstøtteordninger i Danmark, herunder støtte til vindmølleindustrien, så vi kan fremme vores grønne energi i Danmark.
Forstår jeg ordføreren ret, hvis jeg tror, han vil afskaffe støtten til at opretholde en fornuftig vindmølleindustri Danmark?
Hans Christian Thoning (V), 2010-03-23:
Tak for det.
Det overordnede formål med forslaget er at forhøje bundfradraget ved udlejning af feriehuse og at indføre en fradragsret for private donationer til almennyttig forskning, og derudover indeholder L 150 nogle mindre lovtekniske rettelser.
Da langt størstedelen af de udenlandske turister, der kommer til Danmark, overnatter i feriehuse med en belægningsgrad på næsten 100 pct. i højsæsonen, er problemet altså ikke, at vi ikke har gæster nok til feriehusene, men at der ikke er feriehuse nok til at imødekomme efterspørgslen.
Antallet af sommerhuse, der udlejes, er nemlig faldet markant de sidste 10 år.
Det er en ganske unik og enestående tradition, vi har herhjemme, med at udlåne vores sommerhuse til udenlandske og danske gæster; en tradition, vi skal værne om.
Ved at regulere bundfradraget fra 7.000 til 10.000 kr. ønsker regeringen at øge udbuddet af sommerhuse til udlejning, så vi på den måde kan tiltrække flere udenlandske gæster og derigennem styrke dansk turisme.
L 150 indeholder derudover en ændring af ligningsloven, der har til formål at skaffe flere midler til almennyttig forskning.
Hidtil har fysiske personer alene kunnet opnå et begrænset fradrag i modsætning til selskaber, som ikke er underlagt en beløbsmæssig begrænsning af fradragsretten.
I dag kan en privatperson derfor kun opnå et fradrag ved donation på op til 14.500 kr., og regeringen vil med udvidelsen at denne fradragsret gøre det muligt for en privatperson, der har midlerne og ønsket om at støtte almennyttig forskning, at få fradrag for hele det beløb, der doneres.
Lovforslaget indeholder også nogle mindre ændringer af lovteknisk karakter.
Den første indebærer, at modtagelsen af soldaterlegater ikke påvirker tildelingen af kontant- eller starthjælp.
I december 2009 vedtog Folketinget L 23, der gjorde soldaterlegater skattefri.
I loven var der imidlertid ikke taget højde for, at soldaterlegaterne indgår i vurderingen af, om man er berettiget til bl.a. kontanthjælp.
Modtagelsen af et soldaterlegat kan derfor få konsekvenser for retten til kontanthjælp og til starthjælp, hvilket strider helt imod hensigten med loven.
Soldaterlegaterne er ment som en hjælp til en gruppe mennesker, der i forvejen har det meget svært, og som har ydet en helt ekstraordinær indsats for Danmark, og det er naturligvis ikke meningen, at man skal risikere at miste sin indtægt, fordi man modtager et soldaterlegat.
Endelig indeholder lovforslaget ændringer af ligningsloven, som bl.a. skal sikre, at reglerne i loven er i overensstemmelse med ændringen i lov om statstilskud til produktrettede energibesparelser.
Venstre kan i det hele
støtte lovforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-03-23:
Nu synes jeg ikke, man skal lave nogen stor polemisk diskussion ud af det her, vil jeg sige til hr. Jens Peter Vernersen.
Jeg synes, det er relativt banalt.
Jeg er selvfølgelig udstyret, sådan at jeg kan svare på det, nu prøver jeg bare at være venlig over for hr. Jens Peter Vernersen.
Jeg kan oplyse hr. Jens Peter Vernersen om, at der blev underskrevet en kontrakt med Netkompagniet i februar 2010, altså for 1 måned siden, og at projektet på nuværende tidspunkt er i gang med afklaringsfasen.
Jeg kan også nævne, at hovedparten af systemet skal implementeres i tredje kvartal 2011, resten implementeres i løbet af 2012, og at projektet på nuværende tidspunkt overholder tidsplanen.
Det er der vel ikke noget mærkeligt i, når man lige har indgået en kontrakt.
Jeg kan jo så sige til hr. Jens Peter Vernersen, at jeg nu har valgt at give den forklaring her, men det var sådan set et ekstra tilbud, jeg kom med, om, at jeg faktisk gerne ville uddybe det for hr. Jens Peter Vernersen, et tilbud, som jeg så føler i bund og grund bliver misbrugt.
Jeg vil stadig væk tilbyde hr. Jens Peter Vernersen at sende det her.
Jeg har ikke lagt skjul på, at jeg synes, det har været for lang tid undervejs, men som jeg også har sagt, endda til hr. Jens Peter Vernersens partifælle, hr. Klaus Hækkerup, så er jeg om nogen opmærksom på, at man ikke går i gang, før man er sikker på, at systemet virker.
Dertil har vi set for mange udfordringer, og det er også det, jeg lægger til grund for det arbejde, som jeg står for.
Derfor vil også sige til hr. Jens Peter Vernersen, at jeg så er villig til måske at udskyde et projekt, hvis det må være acceptabelt, for at være helt sikker på, at projektet virker.
Det er vigtigt for mig, frem for at man skal overholde en rigid tidsfrist.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-03-23:
Jamen det må da være en misforståelse, hvis det er sådan, at ministeren tror, at Socialdemokraterne er imod digitalisering.
Det, vi synes er et vældig stort problem, er, når man igangsætter en digitalisering, der ikke er tilstrækkelig forberedt, og det så giver borgerne rigtig, rigtig store problemer.
Nu nævnte ministeren jo selv tinglysningen, som har givet masser af borgere store problemer og påført uskyldige mennesker rigtig store udgifter.
Det har selvfølgelig ikke noget med det her lovforslag at gøre, men vi synes, at det er rigtigt, at man får gode løsninger, som borgerne kan forholde sig til, men vi synes jo altså ikke, det er rigtigt, hvis det er sådan, at løsningerne ikke er ordentlig forberedt.
Og i det her konkrete tilfælde, som lovforslaget drejer sig om, er det altså sådan, at der næsten er gået 5 år fra 2006, og så bliver det jo nævnt af ordførerne fra regeringspartierne, at det i 2011 er på plads.
Det fremgår af lovforslaget, at reglerne om energitilskud også skal vedrøre fjernvarme, og det lyder meget fornuftigt, men så står der sådan meget kryptisk i forslaget, at andre også kan modtage tilskuddet.
Hvad er det for nogle andre, det drejer sig om i det her lovforslag?
Hvad er det, der er kommet ind her, siden man forhandlede finansloven i sin tid?
Nu er det blevet nævnt tidligere, at digitaliseringen i forbindelse med køretøjsregistrering vil være på plads senest i 2011.
Nu er det jo så ministeren, der har ordet, og derfor er det jo helt afgørende også at få at vide, om det så er på plads i 2011.
Jeg mener, at det er 5 år siden – i 2006 – at man indførte lovgivningen på det område, og jeg ved, at man ude i landet har haft meget, meget besvær, fordi det her ikke er blevet bragt på plads.
Og et tillægsspørgsmål også: Vil man på det område få nye udgifter til dem, der nu skal gøre brug af denne digitalisering, eller hvordan forholder det sig?
Jens Peter Vernersen (S), 2010-03-23:
Der er åbenbart ingen begrænsning for, hvad der skal ydes af erhvervstilskud.
I øjeblikket ydes der erhvervstilskud i størrelsesordenen 22 mia. kr. på de forskellige erhvervsområder, og Venstre arbejder jo konstant på at hæve det beløb, også når det drejer sig om sommerhusudlejning, og ser helt bort fra, at vi rent faktisk i øjeblikket har et underskud på noget, der nærmer sig 100 mia. kr. på vores finanslov.
Men det har måske ikke nogen særlig betydning for Venstre, når det drejer sig om det her formål.
Hans Christian Thoning (V), 2010-03-23:
Jeg fik jo stadig væk ikke rigtig noget svar på det med beskæftigelseselementet i det her, og jeg synes jo i det hele taget, at det er ret interessant, også set ud fra andre synspunkter, som Socialdemokratiet tidligere også har haft og udtalt sig om, bare på et andet erhvervsområde, som måske også har det svært.
Her har vi mulighed for at kunne opgradere et erhverv, og jeg synes da i allerhøjeste grad, at vi har behov for at skabe så mange arbejdspladser som overhovedet muligt.
Så hvis vi har mulighed for det, kan jeg slet ikke forstå, at hr. Jens Peter Vernersen kan være imod det her.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-03-23:
Man skal jo tro på, at det her har en virkning, hvis det er sådan, at man skal stemme for det.
Det, man altså ønsker, er at hæve det der fradrag og derudover at regulere det årligt.
Men jeg gav jo i øvrigt et eksempel på, hvad konsekvensen af det her er rent skattemæssigt.
Altså, betaler man en for høj en skat for at udleje sin fritidsbolig, hvis det er sådan, at man har lejeindtægter på f.eks. 107.000 kr., for så er der altså en beskatning, der i hvert fald ligger på under 30.000 kr. og nærmere 20.000 kr., når forårspakken er blevet indfaset?
Er det for høj en beskatning, hvis der skal ske beskatning af fritidshuse, når de udlejes, altså 20.000 kr. ud af 107.000 kr.?
Man kan selvfølgelig have det forhold til skat, som jeg kan forstå at hr. Hans Christian Thoning har, at selv det er for meget, men jeg synes altså ikke, at de 20.000 kr., som det til sin tid lander på, ud af 107.000 kr. i indtægter er en høj skat.
Hans Christian Thoning (V), 2010-03-23:
De andre elementer, der måtte være – og det fremgår formentlig også af teksten i forslaget – er jo, at dér, hvor der vil være mulighed for at søge det i henhold til det lovsæt, der ligger, vil man selvfølgelig også kunne få mulighed for at søge det.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-03-23:
Som det er sagt tidligere, indeholder det her lovforslag, L 150, fire forskellige elementer, som har været en del af finanslovforhandlingerne, og jeg kan da sådan afsløre, at Socialdemokraterne har stemt for tre af de forslag, der ligger her, så det kunne vi jo godt have til hensigt at gøre igen, hvis der er fuld afklaring af, hvad forslagene nu indeholder.
Det fjerde forslag synes vi derimod at vi har større problemer med, og derfor kunne det være rigtigt, at man fik opdelt det her lovforslag, så spørgsmålet om større fradrag for sommerhusejerne blev et forslag for sig selv.
Lad mig sige med hensyn til at fjerne den beløbsmæssige begrænsning på 14.500 kr. for fysiske personers fradragsret, altså almindelige menneskers fradragsret, at vi synes, det er rigtigt, men det, vi ønsker en afklaring af i det spørgsmål, er, hvem der skal afgøre, hvad der kan godkendes.
Så er der spørgsmålet om bundfradrag ved udlejning af sommerhuse, som ønskes hævet fra 7.000 kr. til 10.000 kr.
Der vil jeg godt gøre opmærksom på, at hvis man f.eks. har 107.000 kr. i lejeindtægt på et sommerhus, går der 7.000 kr. fra, men derefter har man jo et fradrag på 40 pct., sådan at det, der kommer til beskatning i sidste ende, vil være 60.000 kr.
Det vil sige, at den samlede skat så kommer til at ligge under 30.000 kr., endda mindre på sigt, og spørgsmålet er jo, om det er for høj en beskatning af en indtægt på 107.000 kr.
Det synes vi ikke er en høj og helt urimelig skat at betale.
Så er der spørgsmålet om energibesparende løsninger, som vi også er positive over for og har stemt for under finanslovdebatten, men nu bliver det udvidet til at dække noget, der hedder »andre«, og det kunne altså være rart at vide, hvem det er, der skal dækkes ind.
Så kommer fjernvarmetilslutningen til ud over det med at udskifte oliefyrene.
Det er bestemt såre fornuftigt, at man bruger det her til den helt rigtige energimulighed, hvor den er til stede, men hvem de der »andre« er, der også skal have tilskud, synes jeg godt man kunne have givet et præcist svar på.
Så er jeg enig i det fjerde punkt, at man ved soldaterlegater ser bort fra kontanthjælp og starthjælp, sådan at der ikke sker nogen modregning, og det er selvfølgelig både rimeligt og fornuftigt og noget, vi kan støtte.
Som sagt har vi været med på de tre forslag tidligere, men der er kommet nye elementer ind i forslagene, der kræver en afklaring, og derudover er der altså bundfradraget for sommerhuse.
Som det ser ud nu, vil det i hvert fald ikke være muligt for os at stemme for det samlede forslag, så hvis ikke det bliver opdelt, vil vi formentlig undlade at stemme.
Vi vil ikke, fordi skatteministeren nu kæder fire forskellige forslag sammen, bindes op på tidligere afstemninger.
Det er en underlig måde at få et forslag om yderligere fradrag igennem på.
Det er også en fremtidig årlig regulering, sådan at udgiften for staten vil komme til at ligge i størrelsesordenen 45 mio. kr.
Det er altså rigtig mange penge, og i øjeblikket er vi jo meget på jagt efter ikke millioner, men milliarder for at være dækket ind i forhold til vores fremtidige økonomi.
Hans Christian Thoning (V), 2010-03-23:
Jo, men hvis der er nogle uafklarede ting, synes jeg jo, det er ret relevant, at det bliver taget op i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Så det er jeg da indstillet på.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-03-23:
Nej, det er lige præcis sådan, at det ikke fremgår af teksten, hvad det er for nogle andre, og derfor er det jo meget vigtigt at få afklaret: Hvem er det ud over dem, som er de primære brugere af det her lovforslag, der kan søge tilskuddet, uden at det får skattemæssige konsekvenser?
Jeg synes, det er ret afgørende at få det belyst, og hvis ordføreren ikke kan svare præcis på det, er det jo også noget, vi må have afklaret under udvalgsbehandlingen via spørgsmål til ministeren.
Hans Christian Thoning (V), 2010-03-23:
Skal jeg med hensyn til bundfradraget på sommerhuse forstå ordføreren sådan, at ordføreren synes, det er en dårlig idé, at man vil prøve at udnytte det potentiale, der er i hele turistsektoren?
Skal jeg også forstå det sådan – med de beregninger, der ligger om udlejningen af fritidshuse og sommerhuse – at det egentlig vil give et væsentligt større rationale til den danske stat?
Det er den ene ting.
Men skal jeg forstå hr. Jens Peter Vernersen sådan, at han egentlig ikke er indstillet på at være med til at gøre det bedre, sådan at vi kan få udviklet vores turisterhverv?