Peter Juel Jensen (V), 2016-01-28:
Tak for det, formand.
Jeg holder talen på vegne af Venstres udenrigsordfører, hr. Michael Aastrup Jensen.
2015 viste os, at det er en usikker verden, vi lever i.
Verdens konflikter rykker nærmere, og derfor er vi nødt til at kunne forsvare Danmarks sikkerhed og den tryghed, som kendetegner hele det danske samfund.
Det er tydeligt, at Rusland i stadig højere grad skal opfattes som en trussel for sikkerheden i Europa.
På trods af internationalt diplomati og en række aftaler underskrevet af Rusland lever landet fortsat ikke op til sine forpligtelser i forhold til at skabe fred i det østlige Ukraine.
Uden den russiske støtte og involvering, ville der slet ikke have været en langvarig konflikt i netop det område.
Fra EU's side har svaret været meget klart: Ukraine skal have lov til at vælge, om landet vil gå i retning af mere integration med EU og NATO, eller om man vil søge integration med Rusland og den russisk dominerede toldunion.
Det er et valg, som skal træffes med normale politiske virkemidler og ikke ved hjælp af anvendelse af våbenmagt.
Ruslands hybride krigsførelse stiller nye krav til NATO.
Derfor er der bl.a. blevet udarbejdet en ny NATO-strategi for netop at kunne imødegå denne form for krigsførelse.
Et er virkemidlerne er bl.a. et tættere samarbejde med EU og en tættere samtænkning mellem civile og militære metoder.
I den forbindelse er det værd at bemærke, at der ikke kun foregår en massiv propagandaaktivitet fra russisk side over for Ukraine, men også over for det russiske mindretal i de baltiske lande.
Det er et ganske betydeligt pres at lægge på disse stater, og derfor er det et forhold, som vi hele tiden bør være opmærksomme på.
De baltiske lande er stabile demokratier og er integreret i både EU og NATO.
Derimod er der grund til bekymring for de mere skrøbelige stater som føromtalte Ukraine, Georgien og Moldova.
Derfor er det helt afgørende at støtte disse landes demokratiske institutioner og især landenes frie medier.
I den forbindelse er det værd at nævne, at Danmark ved brug af naboskabsprogrammer i en årrække har arbejdet med styrke netop disse områder.
Her er Danmark med til at gøre en konkret forskel, og det er meget vigtigt, at vi ikke glemmer disse lande, som på mange måder er frontlinjestater over for Rusland og det bestemte samfundssystem, som Kreml forsøger at presse ned over sine nabolande.
Danmark og de øvrige NATO-lande har ligeledes mærket den stigende russiske interesse og aggressivitet i forbindelse med utallige krænkelser af især de baltiske landes luftrum.
Det er åbenlyst, at der er sket en stigning i de russiske aktiviteter, og at vi både i Danmark og NATO skal være på vagt over for Ruslands adfærd.
Men der er intet andet at gøre ind at forholde sig til udfordringerne og handle derefter i Danmark og inden for NATO.
Det kan vi ikke gøre længere, og derfor er det afgørende med mere fokus på netop de udfordringer, som den russiske politik giver over for Europa og Vesten.
2015 blev desværre et år, hvor det igen blev alt for tydeligt, at Danmark og Vesten fortsat er mål for terrorangreb.
Terroren er med til at skabe utryghed og usikkerhed overalt i verden.
Som bekendt blev Danmark ramt i forbindelse med angrebet på Krudttønden og Synagogen, hvor to personer blev dræbt.
Det var en uhyggelig eftermiddag og nat, hvor en terrorist var løs i vores ellers så fredelige og trygge hovedstad.
Det viser, at mørke kræfter kan slå til overalt, og derfor må vi beskytte os selv.
Både her i Danmark og ved at være aktivt til stede rundomkring i verden for at bekæmpe terroren ved dens arnested.
Terrortruslen kommer især fra ISIL, hvilket terrorangrebet i Paris var et blodigt eksempel på.
ISIL har taget kontrollen med store dele af Irak, herunder landets næststørste by, Mosul.
Samtidig har kaosset i Syrien ligeledes givet ISIL mulighed for at erobre store dele af landet.
ISIL virker som en magnet på flere hellige krigere fra Europa.
Unge mænd, som er blevet fascineret af den islamistiske fundamentalisme og voldsideologi.
Borgerkrigen i Syrien har skabt grobund for terrorisme og fremvæksten af ISIL, og den har resulteret i, at over halvdelen af Syriens befolkning på ca. 23 millioner mennesker er på flugt fra deres hjem.
Heraf er over 4 millioner flygtet, primært til Syriens nabolande.
Opløsningen i Syrien er hovedårsagen til de omfattende flygtningestrømme ud af regionen, herunder til Europa.
2015 bød på russisk involvering i konflikten og fornyet styrke til Assads regime.
I slutningen af 2015 har der været visse fremskridt i det politiske spor, hvor en kreds af vigtige globale og regionale lande med USA og Rusland i spidsen har mødtes i Wien for at drøfte mulighederne for en politisk løsning på konflikten.
Det er på den baggrund forventningen, at forhandlingerne mellem regimet og den syriske opposition vil blive indledt her i starten af 2016 med henblik på at nå til enighed om en transitionsproces og for at skabe grundlaget for en egentlig våbenhvile.
Danmark støtter bestræbelserne for at fremme en politisk løsning på den blodige borgerkrig, bl.a. som led i det danske stabiliseringsprogram for Syrien.
Danmark støtter herudover gennem Syriensprogrammet med 100 mio. kr. bl.a. politi og retssektorinstanser i de oppositionskontrollerede områder af Syrien, ligesom programmet bidrager til levering af basale serviceydelser i de oppositionskontrollerede områder.
Endelig støtter Danmark også Libanon i forhold til at sikre landets grænse mod Syrien, således at konflikten ikke breder sig ind i Libanon.
Syriens naboland Irak er fortsat særdeles ustabilt og præget af politisk vold og islamisk terror.
Danmark har deltaget aktivt i kampen mod ISIL ved bl.a. at have udstationeret F-16-fly i Kuwait som en del af den internationale koalition mod ISIL.
Danmark har gennem en årrække været til stede i Mali, og i løbet af 2016 bliver tilstedeværelsen yderligere styrket, idet Folketinget i november 2015 besluttede at bidrage med transportfly samt specialstyrker.
Derudover er Danmark fortsat til stede i Afghanistan, om end med en mindre indsats end tidligere.
Danske soldater er ikke længere i kamp, men bidrager i stedet med træning af de lokale sikkerhedsstyrker, således at afghanerne selv kan stå for sikkerheden i landet.
Det er en vanskelig opgave med mange udfordringer.
Danmark er en af verdens største søfartsnationer, og derfor har vi en naturlig interesse i sikkerheden på verdenshavene og særlig i problemerne i forhold til piratangreb.
Gennem en årrække har Danmark påtaget sig en markant rolle med betydelige civile og militære bidrag til det internationale samfund imod pirateri ud fra især Somalias kyst i Østafrika.
Den internationale indsats har bevirket, at truslen mod internationale handelsskibe er faldet markant.
Danmarks bidrag til NATO-missionen i Adenbugten har derfor været en succes, og den har haft direkte indflydelse på danske søfolks sikkerhed.
Ud over de nævnte lande er der en lang række andre lande, hvor der er udsendt danske soldater, eksperter, observatører og undervisere.
Fælles for dem alle er, at deres indsats er med til at styrke den globale sikkerhed og dermed sikkerheden og trygheden i Danmark.
Det er et arbejde, som ofte udføres under vanskelige og farlige forhold langt fra familien og de hjemlige rammer, og det kalder selvfølgelig på den dybeste respekt.
Sluttelig vil jeg gerne kvittere for en god og en indholdsrig redegørelse.