runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2014-11-25:
Jeg tror også bare, at jeg nævnte, at man, inden man nu kræver, at lovforslaget skal opdeles i 33 forslag, måske lige skulle overveje det igen, og det er jo det, hr. Dennis Flydtkjær gør, kan jeg høre, altså overvejer, om man kunne gøre det på en anden måde, og det vil jeg være helt positiv over for.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-11-25:
Jeg beklager, at hr. Frank Aaen skal gå op og ned ad trappen.
Jeg er glad for, at man er enig i det overordnede budskab om, at det er noget rod, at man har så mange lovforslag sat sammen, men jeg sagde heller ikke, at man nødvendigvis skulle behandle alle 33 hver for sig, men at behandle 33 sammen er trods alt rigtig, rigtig mange.
Man kunne trods alt have delt det op i nogle klumper, hvor det gav mere mening.
Når jeg bare nævner de første fem forslag, som der er, siger det lidt om, hvor forskellige forslagene er: lov om afgift af hermetisk forseglede nikkel-cadmium-akkumulatorer; lov om afgift af bekæmpelsesmidler; brændstofforbrugsafgiftsloven; lov om afgift af cfc; og chokoladeafgiftsloven.
Det er vidt forskellige områder, som alle sammen er meget tekniske.
Hvad er det, der gør, at man skal lave 33 forslag i 1 forslag.
Man kunne jo godt dele det op og sige, at det, der handler om tobak var i ét forslag, det, der handler om noget miljøteknisk, var i et andet.
Hvorfor ikke lave en opdeling?
33 er måske voldsomt, men 33 forslag i 1 forslag er i hvert fald helt galt.
Frank Aaen (EL), 2014-11-25:
Det ændrer jo ikke ved, at der skal laves den procedure for de 33 lovforslag.
Jeg startede med at sige, at jeg sådan set er enig i, at det jo kan gå for vidt i forhold til at bunke forslag sammen.
Jeg har holdt den samme tale som andre tidligere imod den der sammenbunkning.
Hvis det er sådan, og det kan det jo lyde som om, at der er mange partier, der vil have præcis det med banderoler ud af lovforslaget, så skal man jo lave en opdeling.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-25:
Jeg vil sige noget i forhold til den her debat om, at man har så mange lovændringer, i det her tilfælde 33, i ét lovforslag, hvor hr. Frank Aaen så siger, at alternativet måske var, at vi skulle bruge alt for lang tid her i Folketinget på at behandle 33 forskellige lovforslag.
Men der er jo også en anden mulighed, nemlig at der fremsættes 33 forskellige lovforslag, men at de sambehandles under første og anden behandling og går til afstemning hver for sig, sådan at partierne faktisk kan stemme efter deres overbevisning til de forskellige lovforslag uden at være tvunget til at stemme for noget, de er imod, hvis de gerne vil stemme for noget, de er for.
Frank Aaen (EL), 2014-11-25:
Skatteområdet er jo kendt for at have de her forslag, der slår alt muligt sammen.
Andre har nævnt det her med, man bevæger sig fra banderoler på spiritusflasker, og så lige pludselig på en side skal man tage stilling til langtidsvirkninger af dioxid for regnorme.
Jeg tror alligevel, det lidt slår rekorden, i forhold til hvad jeg tidligere har set, selv om jeg synes, jeg har set en del.
Så er der nogle, der siger, at det er forkert at bunke det sådan sammen, og det er sådan set et synspunkt, jeg som udgangspunkt deler fuldstændig.
Dog vil jeg sige, at man lige skal tænke sig om, for det her kunne så have udløst 33 forskellige lovforslag, og så havde vi ikke været færdige her lige med det samme, hvis hver enkelt skulle igennem den trummerum.
Så jeg er ikke sikker på, at det altid giver en større retssikkerhed eller større lovgivningskvalitet at dele tingene op.
Jeg tror, vi alle sammen ville have haft det samme døje med 33 særskilte lovforslag, som vi har haft med at læse det her igennem.
Der, hvor jeg gennem tiderne synes det har været værst, er, hvor man gør noget i den ene retning i den ene del af lovforslaget og så noget i den modsatte retning i den anden del af lovforslaget.
Det har vi set eksempler på.
Der er også eksempler på, at man prøver at luske noget igennem i et tilforladeligt lovforslag, og så er der lige pludselig en lille ting.
Der synes jeg det er meget vigtigere at være opmærksom og skride ind; det, at man tager de forskellige forslag, der er her, tror jeg måske er okay sammenlignet med alternativet, altså 33 adskilte lovforslag.
Så vil jeg sige, at der er en masse forenklinger, og dem kan vi umiddelbart støtte.
Vi vil selvfølgelig lytte, hvis der er nogen, der giver os advarsler om, at her er der noget, der er forkert; så må vi jo tage det op i udvalgsarbejdet.
Jeg hører til dem, der også mener, at det med at fjerne banderolerne fra spiritusflasker er en dårlig idé.
Jeg er sikker på, det vil øge muligheden for snyd og smugleri, og det synes jeg er en dårlig idé.
Så det vil vi også være opmærksom på i udvalgsarbejdet, altså om det nu er den bedste del af lovforslaget.
Der er en anden del af lovforslaget, som ingen andre har nævnt, nemlig at man forhindrer begyndende momssnyd fra de finansielle virksomheder, og det er klart, at når jeg læser sådan noget op fra et lovforslag, får det jo mit hjerte til at banke ekstra varmt for lovforslaget.
Så bortset fra det med banderolerne går jeg ud fra, at vi støtter det samlede forslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-11-25:
Som det tidligere er blevet nævnt, indeholder lovforslaget en række ændringer og justeringer, og det er noget, som vi i SF samlet set stiller os positivt over for.
Vi kan således også bakke op om de foreslåede forenklinger på afgiftsområdet, en bedre oplysningspligt og ikke mindst genetableringen af sanktionsmuligheden for manglende betaling af vejafgift.
Samlet set støtter SF forslaget.
Mads Rørvig (V), 2014-11-25:
I den her valgperiode har Venstre jo sænket topskatten sammen med den nuværende regering, og vi gjorde det samme i VK-regeringen.
Vi har så sagt, at vi også ønsker at nedsætte skatter og afgifter, hvis vi skulle få magt efter et kommende valg.
Det bliver dog i den rækkefølge, at vi ønsker at se på de laveste indkomster først.
Jeg ved ikke, om hr. Ole Birk Olesen har haft lejlighed til at se tv-programmer på DR de sidste par dage, men man kan jo sige, at der absolut er noget at komme efter i forhold til at give de laveste indkomstgrupper i Danmark et incitament til at at arbejde og gøre det mere attraktivt for dem.
Og det er altså den opgave, vi ser står først for.
Men det udelukker selvfølgelig ikke, at der skal kigges på topskatten.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-25:
Det har han jo sagt ved flere lejligheder.
Men nu forstår jeg på ordføreren i den her sag, at det er et problem, at topskatten er for høj, og jeg skal høre: Kan vi så forvente, at Venstre vil arbejde for en lavere topskat, hvis der bliver borgerligt flertal i næste valgperiode?
Mads Rørvig (V), 2014-11-25:
Jamen i Venstre har vi den opfattelse, at vi generelt har svært ved at pege på skatter og afgifter i Danmark, som er for høje.
Så vi ønsker selvfølgelig, at topskatten skal sættes ned, ligesom vi har gjort i samarbejde med den nuværende regering, hvor vi har øget indtægtsgrænsen.
Samtidig nedsatte vi i VK-regeringens periode den øverste marginalskat.
Vi har så sagt i Venstre, at det ikke lige er den opgave, vi først sætter os for.
Vi har sagt, at vi vil sætte fokus på at sætte skatten for de laveste indkomster ned.
Men det står absolut ikke i kontrast til, at vi synes, at topskatten er for høj og skader dansk økonomi.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-25:
Ordføreren undrer sig over, at der er partier her i Folketinget, der taler imod topskattelettelser, samtidig med at de stemmer for dette lovforslag.
Jeg skal høre: Støtter Venstre, at topskatten skal lettes?
Mads Rørvig (V), 2014-11-25:
Tak for det.
Det lovforslag, vi skal behandle nu, handler om i kildeskatteloven at nedsætte vederlagskravet i skatteordningen for udenlandske forskere og nøglemedarbejdere, som på nuværende tidspunkt ligger på 70.600 kr. om måneden, eksklusive pensionsbidrag.
Ved gennemførelse af forslaget vil dette krav sænkes med 10.000 kr., så det krævede beløb fremover bliver på 60.600 kr. om måneden, også eksklusive pensionsbidrag.
Det betyder, at flere mennesker end hidtil vil kunne benytte sig af forskerordningen, og det vil komme både Danmark og de danske virksomheder til gode.
Denne nedsættelse bør gøre Danmark mere attraktiv for højtkvalificeret udenlandsk arbejdskraft, da skatteforholdene nu bliver lempet og kan give en økonomisk vinding for de berørte.
Det er vigtigt for Venstre, at det danske erhvervsliv får de mest gunstige vilkår for at skabe vækst og udvide deres aktiviteter.
For at de kan gøre det, er det nødvendigt, at de kan ansætte den bedste til jobbet, uanset nationalitet, og at deres ønskede kandidat faktisk har lyst til at flytte til Danmark og arbejde.
De danske virksomheder har dog ikke stået så stærkt, at de danske skatteforhold kan virke afskrækkende på udenlandsk arbejdskraft.
Vi er på den måde måske gået glip af nogle højtspecialiserede personer, som kunne bidrage positivt til virksomhederne.
Man kan da i forlængelse af dette ikke undlade at undre sig over, at nogle af Folketingets partier taler bravt imod topskattelettelser, samtidig med at de hylder det forslag, ministeren kommer med her.
Jeg skal med baggrund i disse pointer meddele, at Venstre støtter forslaget.
Astrid Krag (S), 2014-11-25:
Tak for det.
Inden jeg kaster mig over min ordførertale, vil jeg bare lige komme med en forbrugeroplysning, hvis der skulle sidde nogle derude, som fik kaffen galt i halsen, og som ikke kunne forstå, hvad det var, Venstres ordfører talte om, og sige, at det, vi har gjort sammen, jo er, at vi har hævet grænsen for, hvornår man betaler topskat, og løftet helt almindelige danske lønmodtagere ud af topskatten, men det er en anden diskussion end den her.
Det, vi er i gang med at behandle her, er en ændring af kildeskatteloven, som skal gøre det mere muligt for danske virksomheder at deltage i den internationale konkurrence om at tiltrække de bedste hoveder til udviklingen af vores virksomheder.
Man må jo sige, at det med den måde, verden ser ud på i dag, er helt centralt for danske virksomheder, at de kan ansætte dygtig og kvalificeret arbejdskraft, som kan udvikle virksomheden og gøre, at danske virksomheder kan gøre sig gældende på verdensmarkedet.
Dygtige medarbejdere er det vigtigste råstof, vi har, det er alfa og omega, hvis danske virksomheder skal kunne stå distancen i den internationale konkurrence.
Forslaget her udmønter noget af regeringens aftale med alle Folketingets partier på nær Enhedslisten om en reform af international rekruttering.
Med lovforslaget mildnes vederlagskravet, så flere får adgang til beskatning under den såkaldte forskerordning.
Forskerordningen giver lempeligere indkomstkatteforhold og kan derfor understøtte danske virksomheder, når de rekrutterer højt kvalificerede udenlandske nøglemedarbejdere og forskere.
Konkret nedsættes vederlagskravet, som også Venstres ordfører var inde på, fra 70.600 kr. til 60.600 kr. månedligt.
Den simple grund er, at det skal være muligt at tiltrække flere personer til vigtige nøglefunktioner i Danmark.
Se, det her forslag vil bidrage til, at der bliver skabt flere arbejdspladser i Danmark, fordi specialister fra udlandet netop vil kunne bidrage til den nødvendige udvikling og vækst i de virksomheder, der skaber jobs til flest folk, som jo er dem, der bor og arbejder her i landet.
Det er fuldstændig afgørende for os i Socialdemokratiet, at der ikke bliver rekrutteret internationalt til områder, hvor der er en høj ledighed i Danmark, og at virksomhederne i øvrigt overholder reglerne på det danske arbejdsmarked om fair konkurrence og ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Jeg tror, det er velkendt for os alle sammen, at danske virksomheder og jo i høj grad dem, der gør sig gældende på verdensmarkedet, er i skarp konkurrence med virksomheder verden over om at tiltrække den bedst kvalificerede arbejdskraft.
Det er højt specialiseret arbejdskraft, der jo gør både danske, men også udenlandske virksomheder i stand til at udvide og udvikle deres aktiviteter her i Danmark.
Med forslaget her stiller vi Danmark bedre i konkurrencen om de kloge hoveder og de ferme hænder, og derfor kan Socialdemokraterne støtte forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-11-25:
Tak for belæringen.
Nu synes jeg, at vi skal lave en aftale om at holde min baggrund og uddannelse uden for dagens debat, og jeg gør naturligvis det samme over for ministeren.
Det var netop de advokatetiske regler, § 16, stk. 1, jævnfør § 126 i retsplejeloven, som jeg citerede lige før.
Så jeg kender udmærket godt reglerne, og det er jo deraf, det fremgår, at sagens udfald har betydning for den afregning, der kommer fra advokaten, og på den baggrund spurgte jeg ministeren: Betyder det så, at man ved brug af advokat falder ind under begrebet en andel af den økonomiske gevinst?
Får vi andre skattemæssige konsekvenser ved brug af en advokat i de her sager, end vi ellers ville have fået?
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-25:
Nu håber jeg, at hr. Preben Bang Henriksen – jeg kender jo hr. Preben Bang Henriksens uddannelsesmæssige baggrund – også er bekendt med de advokatetiske reglers stk. 16.2, som netop handler om pactum de quota litis, og hvordan det ikke bør anvendes.
Jeg vil gerne understrege endnu en gang for en god ordens skyld, at når vi taler om no-cure-no-pay, taler vi om det, som forstås som pactum de quota litis.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-11-25:
Ministeren bemærkede i relation til hr. Dennis Flydtkjærs spørgsmål, at no-cure-no-pay var forbudt for advokater.
Det er også helt korrekt, men det er dog en sandhed med modifikationer.
Der står i retsplejeloven og de dertil hørende regler, at sagen skal afregnes efter dens betydning og værdi for klienten, sagens udfald, arten, omfang af det arbejde, der har været med sagen osv., men altså også sagens udfald.
Det vil altså sige, at advokater i Danmark inklusive kammeradvokaten beregner sig noget mere, hvis sagen vindes, noget mindre, hvis den tabes.
Det fremgår af de regler, der er stedfæstet i retsplejeloven.
På den baggrund vil jeg da godt høre ministerens opfattelse: Får det konsekvenser at anvende advokater i de her sager?
Kommer man pludselig under en regel, der falder ind under det begreb, der står i loven, altså en andel af den økonomiske gevinst?
For man anvender jo netop en advokat, der får mere, hvis sagen vindes; det fremgår jo af retsplejeloven og de dertil hørende regler.
Vil det få konsekvenser, sådan at folk får en anden skattemæssig stilling, hvis de anvender advokater til disse sager?
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-11-25:
Hvis man skal ind og snakke om, hvilken skat der skal hæves, og hvad der skal sænkes, er vores fokus slet ikke det sted.
Så er det faktisk et helt andet sted.
Så synes vi, det er en langt større udfordring, at der er for mange danskere, for hvem det ikke kan betale sig at arbejde.
Der har været en del programmer på tv i de sidste par dage, hvor man netop har kunnet få bekræftet den tendens, at folk lader være med at tage et arbejde, fordi de simpelt hen får for lidt ud af det.
Så skal vi ind og kigge på, om vi kan finde nogle ekstra penge, man kan bruge på skattelettelser, synes vi, det skal være i bunden.
Det må meget gerne være beskæftigelsesfradraget, der får et hak i stedet for.
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-25:
Jeg skal for god ordens skyld sige, at det selvfølgelig er sådan, at hvis udvalget ønsker at få oversendt henvendelsen fra Skatteankestyrelsen, kan det godt lade sig gøre.
Men jeg må også understrege, at det nødvendigvis må ske i fortrolig form, fordi henvendelsen efter Skatteministeriets opfattelse indeholder en række fortrolige oplysninger, dvs. oplysninger, som vil være omfattet af skattemyndighedernes særlige tavshedspligt.
Den vil derfor, hvis man ønsker det fra udvalgets side, ligesom det supplerende høringsskema til høringssvaret fra en privat virksomhed blive oversendt i fortrolig form.
Jeg må vende tilbage til det andet på et senere tidspunkt, jævnfør taletiden.
Det synes jeg da fremgår ret klart af de advokatetiske regler, uden at jeg i øvrigt, og det har hr. Preben Bang Henriksen jo fuldstændig ret i,
har så lang og fin uddannelse, som hr. Preben Bang Henriksen
Det er fuldstændig korrekt.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-25:
Okay, men hvis Dansk Folkeparti kunne bestemme helt alene, ville Dansk Folkeparti synes, at det er urimeligt, at danske forskere skal betale mere i skat end udenlandske forskere.
Vil det sige, at Dansk Folkeparti i sådan en situation, hvis Dansk Folkeparti kunne bestemme, ville hæve skatten for de udenlandske forskere eller sænke skatten for de danske forskere?
Hvad ville Dansk Folkeparti gøre?
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-11-25:
Jeg synes sådan set heller ikke, at det er rimeligt, at man laver forskellige regler, så det er meget bedre for udlændinge, end det er for danskere.
Vores målsætning med at gå med i den her aftale var faktisk også at få lavet nogle stramninger i greencardordningen, og det lykkedes sådan set.
Når man så går ind i aftalen, kommer der også nogle andre ting med, som gør, at man kan få nogle plusser og minusser.
Vi synes faktisk ikke, at greencardordningen er god, og vi synes heller ikke, det er rimeligt, at danske forskere, og det var en del af debatten før, skal betale meget mere i skat end udenlandske forskere.
Jeg har også bemærket, at grunden til, at det her forslag giver et negativt provenu, bl.a. er, at man nu sænker beløbet i den her regel fra 70.600 kr. til 60.600 kr.
Så kommer der en masse folk ind, som ville være kommet alligevel, og det gør jo så, at det skatteprovenu får man ikke.
Så ud over at man rammer nogle nøglefunktioner, er der altså en masse andre folk, som også bliver begunstiget af den her aftale, og det synes jeg da ikke er specielt positivt.
Men vi står ved den aftale, vi har lavet, og det skyldes som sagt, at vi fik en målretning i greencardordningen, som gør, at vi samlet set kan se os selv i den her aftale.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-25:
Det interessante ved den her brede forbrødring i Folketinget om, at skatten for udenlandske nøglemedarbejdere, som kommer til Danmark, er alt for høj, er jo, om man er villig til at drage konsekvensen, at skatten måske også er tilsvarende for høj for danskere?
Altså, hvis det er nødvendigt med en lavere skat for at tiltrække udenlandske, højtlønnede mennesker til Danmark for at yde et bidrag til det danske samfund, er det så ordførerens opfattelse, at det også kunne være nødvendigt med en lavere skat for herboende danskere, så de ikke smutter til udlandet, hvor de kan få lov til at arbejde til en lavere skat end i Danmark?
Vi glæder os over, at der i de andre partier, som ikke synes det, dog er den erkendelse, at hvis man skal få højtlønnede folk fra udlandet til at arbejde i Danmark, bliver man nødt til at have en lavere skat end den topskat, som man pålægger danskere.
Så jeg vil gerne spørge Dansk Folkeparti: Det plejer at være sådan, at Dansk Folkeparti er imod, at man behandler udlændinge bedre end danskere, men her kan jeg altså forstå at Dansk Folkeparti synes, at udlændinge, der kommer til Danmark, skal have lov til at betale meget mindre skat end danskere.
Hvordan hænger det sammen i Dansk Folkepartis verden?
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-11-25:
Det lovforslag, vi behandler nu, er jo en implementering af den aftale, der hedder »Aftale om en reform af international rekruttering – Lettere adgang til højtkvalificeret arbejdskraft« – en aftale, der er lavet af regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti, hvilket vil sige, at det eneste parti, som ikke er med i aftalen, er Enhedslisten.
Derfor kan det selvfølgelig også virke lidt spøjst, at man så internt, når vi faktisk alle sammen er enige om aftalen, alligevel synes, man er nødt til at mundhugges om det.
Det skal der selvfølgelig være plads til, men man kan selvfølgelig synes, det er lidt spøjst.
Forslaget handler om, at man vil nedsætte vederlagskravet i forbindelse med adgang til beskatning over det, der hedder forskerskatteordningen.
Det nedsættes, fra at man i dag skal tjene 70.600, til 60.600 kr.
Formålet er jo, at man vil tiltrække flere personer til vigtige nøglefunktioner i Danmark, styrke danske virksomheders konkurrenceevne og dermed også øge vækstmulighederne i dansk økonomi.
For Dansk Folkeparti er det vigtigt at få nævnt, at grunden til, at vi kan støtte det her forslag, og grunden til, at vi gik med i aftalen om lettere adgang til højtkvalificeret arbejdskraft, er, at vi samtidig fik lavet nogle ændringer i forhold til greencardordningen, hvor der jo var tale om en målretning, så nogle af dem, som kommer ind i dag, og som ikke er højtuddannede, får lidt sværere ved det.
Man har jo set nogle historier, hvor folk er kommet ind på forskerskatteordningen og er endt med at køre taxa eller have et andet job, og det er jo ikke det, der har været hensigten med det.
Vi har ikke noget imod, at det er let at få forskere og andre folk ind, hvis det er det, der er behov for, men det skal altså også være målrettet, så man lidt mere præcist ved, hvem det er, man så kan få ind.
Der er også nogle andre tiltag i det lovforslag, som blev behandlet for et par uger siden om greencardordningen, om, at man bl.a. begrænsede internationale studerendes adgang til dagpenge, og en række andre tiltag.
Dansk Folkeparti er jo en del af den her samlede aftale, og derfor kan vi naturligvis støtte det her lovforslag.
Astrid Krag (S), 2014-11-25:
For det første tordner Socialdemokraterne ikke mod skattelettelser, men der skal være råd til dem, og de skal gå til de rigtige.
Det er jeg glad for, og det er jeg stolt af, og det stemmer ikke godt overens med billedet af en socialdemokrat, der tordner mod skattelettelser.
Så det er det første.
Der er nogle værnsregler.
Vi taler om, at det kan være af indtil 5 års samlet varighed, vi taler om, at man skal have været ude af dansk skattepligt i 10 år, og de værnsregler er vigtige og centrale for mig.
Men jeg står tilbage med det ubesvarede spørgsmål, som jeg så må se om jeg kan få svar på i anden sammenhæng, om det her skal føjes på listen af skattelettelser, som Venstre binder sig op på efter et valg, som rammer i toppen, og jeg skal hilse og sige, at der efterhånden er meget få kroner tilbage til de omtalte skattelettelser, Venstre vil give i bunden – og det er jo en ærlig snak.
Så synes jeg bare, at man skylder danskerne at lade være med at rejse rundt i landet og sige, at man vil give skattelettelser i bunden, hvis man får muligheden for det.
Mads Rørvig (V), 2014-11-25:
Jeg prøver at stille spørgsmålet igen:
Man omfavner det her som et godt forslag, hvilket jeg er enig med fru Astrid Krag i det er, men når man taler generelt om skattelettelser i Danmark, tordner man imod dem?
Jeg holdt jo min ordførertale før, og jeg synes, det her lovforslag er rigtig fint, men kan fru Astrid Krag ikke se, at der er et modsætningsforhold?
Her lemper man skatten markant, kan man sige, for personer, der ligger i den gode ende af indtægtsskalaen, samtidig med at man tordner mod denne politik, når det gælder egne borgere i Danmark.
Lad os tage et konkret eksempel: Hvis en udenlandsk vigtig medarbejder kommer til Danmark, det kunne være en forsker, tjener 1,5 mio. kr. om året, det er nok ikke urealistisk, så sparer man jo mange hundrede tusinde kroner om året i skatterabat.
Synes fru Astrid Krag, det er en god idé?
For det er ikke rigtig det, der kan fornemmes, når der generelt tales skattepolitik med Socialdemokraterne, altså, at man er villig til at se på det at sænke skatten for de højere indkomster, fordi man kan se, at de faktisk tilfører en værdi til det danske samfund.
Astrid Krag (S), 2014-11-25:
Nu er det her jo et lovforslag, hvor man har været meget optaget af at sikre, at der også er nogle værnsregler, så det ikke bliver misbrugt til at rekruttere på områder, hvor vi faktisk har nøglemedarbejderne herhjemme.
Det er jo en ordning, der er tænkt til at kunne rekruttere konkrete nøglemedarbejdere, man mangler til konkrete udviklingsopgaver, og derfor er der lagt forskellige værnsregler ind.
Jeg er med på, at der er nogle, der ønsker at gøre mere generelt op med dem, ligesom jeg er helt med på, at Liberal Alliance har et skattepolitisk program, som vil betyde en meget markant omfordeling i Danmark til gavn for de rigeste.