runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-26:
Ved andenbehandlingen i sidste uge var det kun mig selv, der var på talerstolen som ordfører, fordi vi sammen med andre partier havde stillet et ændringsforslag, og derfor vil jeg jo her i dag benytte lejligheden til at spørge ordføreren, hvorfor ordføreren og hans parti ikke vil lade uledsagede børn, der er blevet placeret på et asylcenter, men som har mulighed for at flytte ud i privat indkvartering hos en onkel eller et andet familiemedlem, få mulighed for det og man derfor stemte imod ændringsforslaget.
Hvorfor vil ordførerens parti ikke lade børn blive privat indkvarteret hos familie, når det er muligt og det samtidig vil være billigere for staten?
Jeg synes, ordføreren bruger mange argumenter, der skal give mening for staten og økonomien, men her er et, der på ingen måde giver mening for mig.
Kan ordføreren redegøre for sit partis politik her?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-01-26:
Når der kommer uledsagede flygtningebørn til Danmark, har vi som land også en forpligtelse til at passe på dem, og der er det altså regeringens og Venstres opfattelse, at det gør vi bedst, ved at de børn bor i flygtningelejre og ikke hos familie.
Vi har et ansvar for de mennesker, der kommer hertil, også når det drejer sig om unge mennesker, og det var derfor, vi i sidste uge stemte nej til det ændringsforslag, som fru Sofie Carsten Nielsen var oppe at argumentere for.
Jeg mener egentlig, at vi har et ansvar for de her unge mennesker, og at vi som nation også skal sikre, at der bliver taget ordentligt hånd om dem, og det er jeg ikke sikker på at man gør ved at placere folk hos familiemedlemmer eller angivelige familiemedlemmer.
Jeg kan se, at fru Sofie Carsten Nielsen smiler lidt over det, men jeg mener faktisk det her i ramme alvor.
Vi skal passe på de uledsagede børn, der kommer herop, for de sidder langt væk fra deres forældre osv., og der mener jeg altså at vi har en forpligtelse.
Så kan vi være uenige om, hvordan man bedst tilgodeser den.
Men det her er min og Venstres holdning, og fru Sofie Carsten Nielsen har en anden holdning.
Jacob Mark (SF), 2016-01-26:
Jeg kunne fornemme på ordføreren, at ordføreren mente, at oppositionen, herunder måske SF – jeg har også læst i pressen, at Venstre mener, at nogle af vores europaparlamentarikere har været med til at piske en stemning op – har behandlet det her lovforslag usagligt.
Tak for svaret.
Jeg har to spørgsmål.
Det må jo have været, fordi det første udkast ligesom var fejlagtigt eller forkert.
Det andet spørgsmål er: Mener ordføreren ikke, at der er forskel på en dansk kontanthjælpsmodtager og en asylansøger?
Altså, nu har jeg hørt meget om det her med, at man vil ligestille dem, men det er jo ikke en givet ret, at asylansøgeren får asyl og dermed de samme rettigheder som en kontanthjælpsmodtager.
Hvad nu, hvis asylansøgeren ikke får asyl og skal hjem?
Så har vi jo taget asylansøgerens værdigenstande.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-01-26:
Det her er ikke for at sidestille to grupper mennesker.
Det er for at stadfæste et princip, og jeg synes, det er et rigtig, rigtig godt princip.
Det er et princip, der hedder, at hvis man kan klare sig selv i Danmark, skal man det.
Det synes jeg skal gælde for mennesker, der er født her, og det skal også gælde for mennesker, som kommer hertil udefra, også selv om de er på flugt.
Og vi stiller altså en række faciliteter til rådighed for de mennesker.
Det, vi så stiller krav om som modydelse, er, at hvis man kan betale for kost og logi selv, skal man bidrage til det, jævnfør de grænser, som er sat op her.
René Gade (ALT), 2016-01-26:
Først vil jeg gerne sige, at jeg er helt sikker på, at både ordføreren og Venstre og regeringen virkelig har de bedste intentioner, og jeg har også stor respekt for de stramninger, der ønskes, i forhold til at sikre, at Danmark kan fortsætte med at være en velfærdsstat.
Jeg kan være meget uenig i de stramninger og i måden, det gøres på, men det, jeg egentlig vil pointere her, er, at den åbenhed og den klare linje, i forhold til hvad det er, Danmark egentlig går ud og gør, som regeringen siger den står for, efterlyser jeg, når ordføreren på CNN udtaler, at vi aldrig kunne finde på at tage smykker.
Det er helt uhørt, fortæller ordføreren på CNN.
Der får vi så kastet tilbage, at det nærmest er landsskadelig virksomhed, vi er ude at bedrive, når vi siger, at der er nogle kritisable punkter i den her tale.
Så jeg vil gerne høre: Er det ikke ærgerligt, at der på CNN bliver udtalt af ordføreren, at det er helt uhørt, at regeringen vil tage smykker?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-01-26:
Jeg står ved hvert et ord på dansk eller engelsk, som jeg har sagt til CNN.
Det er fuldstændig korrekt og fuldstændig i overensstemmelse med regeringens og med Venstres politik.
Vi vil ikke tage smykker fra folk.
Det er uhørt.
Når jeg kommer med tilføjelsen, at det er uhørt, så er det, fordi der i spørgsmålet, som hr. René Gade behændigt undlader at nævne, kommer en direkte reference til holocaust.
Det er uhørt.
Det er en fuldstændig utilstedelig reference.
Nej, vi vil ikke tage smykker fra folk, for smykker har i deres natur affektionsværdi.
Så kan vi komme med en lang, formentlig kedelig og meget, meget teoretisk situation, hvor vi kan opregne groteske eksempler, hvor loven alligevel åbner mulighed for det.
Ja, hvis det er et smykke, som er en handelsvare, ikke et smykke, der er en personlig ejendom.
Det er en grotesk diskussion, og jeg synes, at den er uanstændig.
Lad os så endelig tage den her.
Jeg havde jo sådan set håbet på, at den kom.
Det er så et krav, vi også stiller til flygtninge nu.
Vi stiller en række ting til rådighed som del af det danske velfærdssamfund – det skal vi gøre, og det gør vi også.
Det eneste krav, vi stiller, er, at hvis man kan klare sig selv, skal man gøre det.
Det her er blevet kaldt smykkeloven og andre ting, selv om det gentagne gange er blevet understreget, herunder af mig selv, at det her ikke handler om smykker.
Der bliver spurgt: Jamen vil I da inddrage flygtninges smykker?
Nej, det vil vi ikke.
Så nej, man vil ikke inddrage menneskers smykker.
Den del af det synes jeg er blevet italesat på en måde, som er urimelig, hvilket er et meget, meget mildt udtryk at bruge, men nu er der grænser for, hvor floromvundent man kan udtrykke sig i Folketingssalen.
Jamen jeg er ikke sikker på, at jeg er enig.
Eller jeg er ret sikker på, at jeg ikke er enig med hr. Pelle Dragsted i, at en fordelingsnøgle er løsningen.
Altså, en fordelingsnøgle bidrager sådan set bare til at pladre udfordringen lidt ud over det hele.
Den udfordring løser vi jo ikke ved at fordele mennesker.
Jeg må også stille spørgsmålet den anden vej.
Når man nu taler meget om den her fordelingsnøgle, hvad forestiller man sig så i forhold til de mennesker, der havner i et land, hvor de ikke bryder sig om at være?
Det kan være, at der er nogle, der synes, at det er træls at bo i Sverige.
Det har jeg ikke grund til at tro.
Det kan være, at der er nogle, der synes, at det er træls at bo i Rumænien.
Det har jeg større grund til at tro.
Pelle Dragsted (EL), 2016-01-26:
Så det skal forstås sådan, at indtil der er fundet internationale løsninger, må hvert land ligesom forsvare sig selv og prøve at skubbe byrden hen til naboerne.
Den position forstår jeg godt.
Jeg ved ikke, hvor sympatisk jeg synes den er, men det, der bare undrer mig, selv hvis man har den position, er, hvorfor den danske regering så ikke har sat sig i spidsen for at få etableret en fælles europæisk fordelingsnøgle for flygtninge.
Hvorfor er man ikke gået ud og har sagt: Hvorfor skal Danmark tage det kæmpeansvar?
Hvorfor skal Sverige tage det kæmpeansvar, når der er en masse lande i Europa, som lopper den?
Hvorfor har man ikke sagt det?
Hvorfor har man gemt sig i de nationale løsninger i stedet for at gå offensivt ind i en kamp for en europæisk løsning på de her spørgsmål?
Martin Henriksen (DF), 2016-01-26:
Jeg har valgt at tage ordet her ved tredjebehandlingen, fordi jeg gerne på Dansk Folkepartis vegne vil kvittere for, at alt tyder på, at der er et bredt flertal for en række stramninger her i dag i Folketingssalen.
Det er bestemt et skridt i den rigtige retning, og det er utrolig værdifuldt, at vi bredt kan samles om at gøre det rigtige for vores land.
Det er vigtigt, at Folketinget til trods for politiske uenigheder samles i en for landet så afgørende og alvorlig stund, som vi vitterlig står i.
Der er tale om en regulær folkevandring, og hvad vi gør i disse måneder, i disse år, vil definere os som nation mange år frem i tiden.
Det er bestemt et godt lovforslag, men der er brug for mere.
Der er brug for mere grænsekontrol, og der er også brug for yderligere stramninger i asyl- og udlændingepolitikken.
Når dette lovforslag er vedtaget, vil vi fra Dansk Folkepartis side fortsætte vores arbejde med at begrænse tilstrømningen.
Det er efter vores opfattelse afgørende, at vi får begrænset den ikkevestlige indvandring, herunder også indvandringen fra muslimske lande, og det er afgørende, at vi fortsat arbejder hen imod, at udlændinge med asylstatus kun skal være midlertidigt i Danmark, og at de skal sendes hjem igen.
For størstedelen af dem, der er kommet, og størstedelen af dem, der kommer, vil desværre aldrig blive integreret, af den simple årsag, at vi er alt for forskellige.
Dybest set handler det om, hvilken slags land vi vil give videre til dem, der kommer efter os.
Det handler om at sikre de værdier, som vi bredt i samfundet sætter pris på bliver bevaret, så også vore efterkommere kan nyde godt af det, som er opbygget igennem mange generationer.
Vi skal hjælpe mennesker på flugt, men vi skal ikke ødelægge vores eget land i forsøget på at gøre det – det mener jeg ikke kan forsvares.
Vi skal hjælpe på andre måder, og vi skal sikre, at nærområdeindsatsen løbende bliver bedre, så de allermest udsatte flygtninge selvfølgelig får den hjælp, de har brug for, men ikke med en opholdstilladelse i Danmark.
Asylpolitikken, som vi kender den, har spillet fallit, og dette lovforslag er efter vores opfattelse et skridt i den rigtige retning.
Jeg håber, at andre partier i Folketinget vil være med på at arbejde videre med at gennemføre yderligere tiltag, som tjener det formål at begrænse tilstrømningen til Danmark, herunder især indvandringen fra ikkevestlige lande.
Med de bemærkninger skal jeg nok ikke så overraskende meddele, at Dansk Folkeparti stemmer for lovforslaget.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-01-26:
Tak for det, formand.
I Venstre ønsker vi at sikre en god balance i vores asylpolitik.
På den ene side skal vi hjælpe mennesker, som er på flugt fra krig, og på den anden side skal vi erkende, at antallet af flygtninge, der kommer til Danmark, har betydning for vores muligheder for at integrere disse mennesker, og at det har betydning for vores muligheder i det danske velfærdssamfund generelt.
Så sent som i sidste uge havde vi her i salen en debat om, hvordan vi kan hjælpe kommunerne med at løse den udfordring, som de står med som følge af den her helt ekstraordinære situation.
Dagligt hører vi om, at borgmestre landet over har udfordringer med at følge med den massive tilstrømning, som bølger ind over Europa og ind over Danmark.
Derfor har det været nødvendigt at stramme op, så vi sikrer, at Danmark ikke er unødig attraktivt sammenlignet med andre lande, og så vi sikrer, at vi ikke tager så mange asylansøgere, at vi ikke kan følge med.
På den ene side af Venstre er der nogle, der ønsker at åbne porten på vid gab og gå i svenskernes fodspor, mens nogle til den anden side ønsker at lukke Danmark hermetisk i for alle udlændinge.
I Venstre ønsker vi at finde en balance mellem de her to yderpunkter.
Vi skal tage vores del af ansvaret, og det gør vi, men vi skal ikke tage flere, end vi har mulighed for at tage os af, for det ødelægger nemlig muligheden for at integrere dem, vi tager imod.
Og hvis integrationen ikke lykkes, kommer regningen senere.
Vi skal lære af de fejl, som skiftende regeringer og skiftende folketingsflertal har begået gennem mange år.
Der har været meget debat om det her lovforslag – en meget heftig debat – og det har været en debat, som jeg også selv har blandet mig i undervejs.
Og det er også derfor, det er mig, der går på talerstolen nu.
Jeg kan ikke lade være med at hæfte mig ved, at nogle partier har haft den for mig helt uforståelige og i bedste fald snævertsynede og kortsigtede interesse i at italesætte det her forslag på en måde, som ikke er rimelig, og som er meget langt fra virkeligheden.
Det har været med til at forplumre debatten, og det har været med til at skade Danmarks omdømme i udlandet.
Det her forslag strammer, og det er nødvendigt for at sikre, at kommuner og integration kan følge med.
Jeg hører en masse kritik fra mange sider, jeg hører bare ikke rigtig nogen løsningsforslag fra nogen af de sider.
Så når Enhedslisten, Alternativet, De Radikale og SF vil åbne sluserne, hvad er så løsningen, hvad er svaret til kommunerne? Hvad er svaret på integrationsspørgsmålet, og hvor skal pengene komme fra?
Det er ikke tilstrækkeligt bare at komme med bastante udmeldinger for at virke human på den ene side og handlekraftig på den anden side.
Man er nødt til at være realistisk, og man er nødt til at finde en balance.
Den balance synes jeg vi har fundet i Venstre, den balance synes jeg regeringen har fundet.
Så lad os debattere vores uenigheder, men lad os lade være med at give fantasien og urimelige associationer frit løb.
Tak for ordet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-26:
Jeg kan forstå, at udenrigsministeren i går i Parlamentet garanterede for, at det her lovforslag, som bliver tredjebehandlet i dag, er i overensstemmelse med internationale konventioner, herunder den europæiske menneskerettighedskonvention.
Det undrer mig, fordi regeringen faktisk i bemærkningerne til lovforslaget selv skriver, at der er en såkaldt procesrisiko, og det vil sige, der er en risiko for, at man bliver dømt for krænkelser af menneskerettighederne.
For det første: Kan ordføreren forstå, hvordan udenrigsministeren fra Venstre kan garantere for, at det her lovforslag er i overensstemmelse med menneskerettighederne, når nu regeringen selv skriver noget andet i bemærkningerne?
For det andet: Kan ordføreren, hr. Jakob Ellemann-Jensen, garantere for, at Danmark ikke ville blive dømt, hvis det her lovforslag kom for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-01-26:
Tak for det.
Nu er jura som bekendt ikke nogen eksakt videnskab.
Og det gør, at mange advokater og lignende typer har et arbejde, og det kan man så mene forskelligt om.
Når udenrigsministeren bliver spurgt, handler det jo om hans vurdering, regeringens vurdering af, om det her er medholdeligt, og det svarer udenrigsministeren på.
Det mener han det er; det mener regeringen det er; og det mener vi også i Venstre det er.
Ja, der er en procesrisiko, men det er der ved alting.
Det er derfor, vi har advokater.
Der er en procesrisiko, og jeg skal gerne erkende, at det her også bevæger sig helt ud til kanten.
Det gør det, og det er bevidst, fordi vi mener, at det altså er nødvendigt at tage håndfaste tiltag i brug.
Men det er regeringens opfattelse – og den er jeg fuldstændig enig i – at det her er inden for skiven i forhold til konventioner og i forhold til menneskerettigheder.
Det er også udenrigsministerens vurdering, og det var det, han svarede på.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-26:
Mig bekendt er det første gang, at en regering skriver i bemærkningerne til et lovforslag, at der her er procesrisiko.
Man erkender altså, at der er risiko for, at Danmark vil blive dømt for krænkelser af menneskerettighederne.
Hvad er ordførerens egen vurdering?
Hvis det her lovforslag kommer for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol – og jeg tænker selvfølgelig på den del, der handler om at udskyde retten til familiesammenføring i 3 år for de flygtninge, som får det, der hedder midlertidig beskyttelsesstatus – tror ordføreren så, at Danmark vil blive dømt for krænkelser, ja eller nej?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-01-26:
Jeg anfægter ikke, at det sikkert er korrekt, når fru Johanne Schmidt-Nielsen siger, at det er første gang, en regering har skrevet sådan i et beslutningsgrundlag, men for søren da, så er det da på tide.
Undskyld mig, hvis man ikke tidligere har taget stilling til, at jura ikke er en eksakt videnskab, og at der altid er en procesrisiko, så er det da dejligt, at vi har fået en ansvarlig regering, som faktisk sætter fokus på det, og jeg vil da gerne takke ordføreren for at henlede opmærksomheden på det.
Pelle Dragsted (EL), 2016-01-26:
Lad os være realistiske, siger ordføreren.
Det synes jeg er rigtigt.
Vi skal i den her debat forsøge at være realistiske og virkelighedsnære.
Det spørgsmål, jeg bare må stille, er: Er det her så en realistisk kurs for at løse det her problem?
For der er jo nok ikke nogen tvivl om, at strammerkursen virkede, så længe vi havde et naboland, som havde åbnet dørene, så længe der var andre lande, der strammede mindre.
Men det, vi oplever i Europa lige nu, er jo, at alle lande strammer.
Så strammerpolitikken virker i den forstand, at den kan skubbe flygtninge hen til andre lande, altså skubbe udfordringen videre til vores naboer.
Men hvis naboerne foretager den samme type stramninger, ophæver de stramninger jo hinanden, så mit spørgsmål er grundlæggende: Er der en dansk løsning på det her?
Er der en svensk løsning?
Er der en tysk løsning?
Eller er der kun den løsning, at man samlet i Europa, internationalt, finder svar på det her?
Er det her ikke bare symbolpolitik, som ikke kommer til at virke?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-01-26:
Jeg var meget enig med hr. Pelle Dragsted indtil det punkt, hvor formanden begyndte at afbryde, så jeg vil starte med at forholde mig til det.
Nej, der er ikke nogen enkle nationale løsninger på det her.
Der er ikke nogen snuptagsløsninger på det her.
Det er også derfor, jeg tillader mig at være lidt kritisk over for dem, som netop meget handlekraftigt og bastant melder ud og siger: Det her kan vi bare løse sådan og sådan.
Der er ikke nogen nemme løsninger, for det, man gør rundtomkring, er jo at stoppe en finger i hullerne, men vi har behov for at sikre, at tilstrømningen bliver bremset.
Det er rigtigt, som hr. Pelle Dragsted også antyder, at der kun findes europæiske løsninger, at der kun findes internationale løsninger.
Det er jo også det, som regeringen siger meget åbent og meget klart.
Men indtil man har fundet de løsninger, indtil verden er blevet enige, er det altså regeringens opgave – og den er jeg glad for at den tager på sig – at passe på Danmark.
Det gør man altså også ved at sikre, at antallet, der kommer hertil, bliver begrænset.
René Gade (ALT), 2016-01-26:
Så bliver jeg alligevel glad, fordi jeg var nemlig meget positiv over for ordførerens tale på CNN.
Jeg synes, der var meget værdighed over den måde, der blev talt på, og jeg synes igen, at man kunne forstå bare lidt af den retorik, der bliver brugt fra regeringens side.
Men det kræver jo så, at man kan stå ved det, der bliver sagt fra talerstolen her, altså at regeringen aldrig nogen sinde vil tage smykker, fordi det efter ordførerens vurdering ville være en helt grotesk situation, hvis den skulle opstå.
Så det vil jeg gerne have svar på.
Vil det sige, at regeringen og Danmark aldrig nogen sinde vil tage smykker fra en, der kommer her til Danmark?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-26:
Jamen jeg vil da gerne spørge ordføreren opfølgende på fru Johanne Schmidt-Nielsens spørgsmål: Hvordan kan det gavne integrationen, at unge mennesker, der er født og opvokset i Danmark, ikke kan tage en videregående uddannelse eller bare en hvilken som helst uddannelse for at kunne gøre sig fortjent til – som ordføreren formulerer det, og det er jeg enig i – en permanent opholdstilladelse i Danmark?
Hvordan gavner det integrationen?
Dan Jørgensen (S), 2016-01-26:
Prøv at høre, måske skulle jeg starte med at aflive, hvilket måske er en misforståelse – det ved jeg ikke: Det er jo ikke sådan, at man ikke må tage en uddannelse.
Det er ikke sådan, at det ikke stadig væk er godt at tage en uddannelse.
Altså, det her handler om, hvad man skal bestå, eller hvad for nogle krav man skal leve op til for at få permanent ophold.
Og der er det, vi synes, at det, at man er selvforsørgende i en periode, er et rimeligt krav at stille.
Så siger jeg også åbent som svar på spørgsmålet om, om det er den perfekte løsning, vi er endt på her: Nej, det synes vi faktisk ikke, for vi synes, at hensynet til erhvervsuddannelser burde have vægtet højere.
Men det kom det så ikke til, og sådan er det jo, når man indgår kompromiser.
Har vi fået alt igennem?
Er det blevet perfekt, og som vi selv ville have skrevet det?
Men vi har fået ting igennem, og I kan så sidde og brokke jer over de ting, I er utilfredse med.
Det er jo fint nok, men det er ikke sådan, vi laver politik.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-26:
Og det er jo det, der er forskellen her.
Men jeg skal bare have bekræftet af ordføreren, at ordføreren altså ikke mener, at andre uddannelser end erhvervsuddannelser vil være rimelige for at gøre sig fortjent til permanent ophold.
Dan Jørgensen (S), 2016-01-26:
Jeg har jo svaret meget tydeligt på det.
Og jeg må sige til kommentaren om, at Det Radikale Venstre er villig til at tage ansvar, at Det Radikale Venstre kun har givet ét svar på, hvad de mener man skal gøre, og det står jeg med her.
Det var hr. Morten Østergaard, der udtalte på Danmarks Radio: Sverige er et foregangsland, når det kommer til flygtninge.
Nej, det synes vi sådan set ikke.
Altså, det, der er sket i Sverige, er for os et eksempel på, hvordan misforstået godhed faktisk kan føre til en situation, som er virkelig, virkelig skidt for de flygtninge, som nu i dag bliver afvist ved Sveriges grænser, fordi de måske ikke har fået id med sig ud af et brændende hus.
Jeg forsøgte sådan set at svare på spørgsmålet.
Når det er vanskeligt at svare meget grundigt på alle de spørgsmål, der ligger i ordførerens talestrøm, så er det jo, fordi der også kommer insinuationer og forskellige tilkendegivelser af, hvad jeg skulle have sagt, som ikke passer.
Vi synes, at ja, det er rimeligt at stille krav til, hvad man skal leve op til for at få permanent ophold, og ja, vi synes, det er rimeligt, at der stilles forskellige krav.
Er vi lige tilfredse med alle krav?
Synes vi, alle krav er lige gode?
Nej, f.eks. har jeg lige medgivet, at det med erhvervsuddannelser havde vi gerne set var anderledes.
Men forskellen på ordførerens parti og mit parti er jo, at vi sidder med ved bordet, så vi får faktisk noget igennem.
F.eks. fik vi ændret grænsen for, hvor meget man skulle tjene i gennemsnit, som er en ...
Henning Hyllested (EL), 2016-01-26:
Socialdemokraterne er som bekendt rundet af arbejderbevægelsen, og derfor kan det jo undre, at ordføreren i sin indledende tale ligesom fik lagt – hvad skal man kalde det? – ironisk distance til folk, der sådan tror på fred på jord og internationale løsninger, tror jeg ordføreren fik sagt.
I stedet for er det nødvendigt at træffe beslutninger for Danmark, og det er vel også i den boldgade, at hr. Henrik Sass Larsen, også fra Socialdemokraterne, siger: Jeg vil ikke ofre velfærdsstaten i humanismens navn.
Det synes jeg da i høj grad det her er et udtryk for, når man vil finde løsninger bare for Danmark alene.