Benedikte Kiær (KF), 2011-02-24:
Familier i Danmark er en meget forskelligartet størrelse.
I 2009 var der i Danmark godt 5½ millioner indbyggere og knap 2½ millioner husstande, hvoraf der i ca. 750.000 var børnefamilier.
Når vi ser på de danske børnefamilier, har nye familietyper vundet stærkt frem i løbet af de seneste 20 år.
I alt opererer Danmarks Statistik nu med 37 forskellige familietyper.
Det traditionelle familiebillede af far, mor og to børn er ikke længere så udbredt som for 20 år siden.
Ud af de 1,2 millioner børn, der findes i Danmark, har 263.000 af dem en samværsfamilie.
Det svarer til hvert femte barn.
Familierne i dag består således i langt højere grad end tidligere af dine, mine og vores børn, og der findes i stigende grad sammensatte familier med bonusfædre og -mødre og hel-, halv- og bonussøskende.
Den danske familie er således ikke længere en entydig størrelse, men kan tværtimod tage mange forskellige former.
Danske familier indretter sig derfor også på mange forskellige måder og har mange forskellige behov.
Udgangspunktet for regeringens familiepolitik er derfor også, at familiepolitikken skal kunne rumme alle disse forskellige behov.
Familiepolitikken skal sikre gode rammevilkår og valgmuligheder samt fleksibilitet og rummelighed for familierne.
Forslagsstilleren vil i dag gerne høre, om regeringen har planer om yderligere initiativer i forlængelse af anbefalingerne fra Familie- og Arbejdslivskommissionens rapport med henblik på at skabe større balance mellem familieliv og arbejdsliv.
Det korte svar er, at familiepolitikken, som jo er med til at understøtte familiens balance, er et område, som regeringen til stadighed prioriterer højt.
Regeringen har således, både før og efter Familie- og Arbejdslivskommissionen kom med sine anbefalinger, taget en række initiativer med hensyn til at støtte familierne og dermed skabe større balance mellem familie- og arbejdsliv.
Det vil jeg gerne komme lidt nærmere ind på om lidt, men først et par ord om Familie- og Arbejdslivskommissionen.
Regeringen nedsatte i december 2005 Familie- og Arbejdslivskommissionen, der bl.a. skulle se nærmere på konsekvenserne af det moderne familieliv og det moderne arbejdsliv for den enkelte og for samfundet som helhed og på den baggrund komme med forslag til, hvordan samfundets rammer kan indrettes mere fleksibelt og rummeligt, så det i højere grad imødekommer kravene til balance mellem arbejdsliv og familie- og fritidsliv.
Arbejdet tog udgangspunkt i, at udviklingen stiller udfordringer til den offentlige og den private service, til arbejdsmarkedet, civilsamfundet, familien og den enkelte.
Kommissionen kom i maj 2007 med sin rapport »Chance for balance – et fælles ansvar«.
Rapporten indeholder 31 anbefalinger til, hvordan vi i fællesskab kan skabe rammerne for en balance mellem et familieliv og et arbejdsliv.
Kommissionen var, som det også fremgår af titlen på rapporten, meget opmærksom på, at en fornuftig balance er et fælles ansvar.
Derfor retter den også sine anbefalinger mod staten og kommunerne, mod arbejdsmarkedets parter og de enkelte arbejdspladser.
Regeringen har gennemført en stor del af de af Familie- og Arbejdslivskommissionens forslag, som var rettet mod staten, herunder bl.a. tilbuddet om et sundt frokostmåltid i daginstitutionerne, afskaffelse af løsrevne lukkedage i dagtilbud, etablering af Balanceprisen samt større beskæftigelsesfradrag og større SU til enlige forsørgere.
Det er regeringens opfattelse, at familiepolitikken skal give familierne frihed til at tilrettelægge deres liv.
Familierne kan og vil tage ansvar for sig selv.
Samfundets opgave er at træde til med rammer og tilbud, der sikrer, at familierne har deres valgfrihed, og sikrer, at der er tryghed for dem, der har svært ved at klare sig selv.
Samfundet skal sikre gode rammer, men det er familiernes ansvar at skabe et godt familieliv.
Regeringen arbejder til stadighed for at gøre familiernes rammevilkår bedre, og flere undersøgelser viser da også, at vi i Danmark ligger rigtig godt med hensyn til at understøtte familielivet og balance mellem familie- og arbejdsliv.
En eurobarometerundersøgelse fra 2008 viser f.eks., at danskerne er det folk i EU, der er mest tilfredse med deres familieliv.
Ifølge DA's arbejdsmarkedsrapport fra 2008, der som tema havde medarbejderne i Danmark – deres arbejdstid, arbejdsliv og rammerne omkring – er danskerne de mest tilfredse i Europa, når det gælder sammenhængen mellem familie- og arbejdsliv.
Faktisk siger 9 ud af 10 i DA's undersøgelse således, at arbejdstiden passer godt med såvel det sociale som med familielivet.
For regeringen er det meget vigtigt, at rammerne er gode, for at familierne har valgfrihed til at tilrettelægge deres tilværelse på den måde, som de ønsker det.
Som eksempel kan nævnes børnepasningsområdet, hvor regeringen allerede tidligt gennemførte en række initiativer, som forbedrede rammerne for familierne, f.eks. kommunal mulighed for at give forældre et økonomisk tilskud i 1 år til pasning af egne børn i stedet for at benytte en plads i et dagtilbud, muligheden for tilskud til en privat børnepasser i stedet for at benytte en plads i et dagtilbud samt bedre mulighed for frit at vælge dagtilbud og andre pasningsordninger i privat regi ved, at kvalificerede private leverandører fik ret til at oprette og drive daginstitutioner som privatinstitutioner.
Det er også vigtigt for regeringen at kunne give familierne tryghed, når børn skal passes.
Derfor indførte regeringen i 2006 pasningsgarantien, der sikrer, at alle børnefamilier har mulighed for at få deres børn passet fra barnet er ½ år, uanset hvilken kommune de bor i.
Der er dog fortsat problemer med, at en lang række kommuner ikke overholder den aftale, og derfor overvejer regeringen i øjeblikket forskellige løsningsmuligheder.
Med aftalen om »Barnets Reform« blev indsatsen over for udsatte børn og unge styrket.
Det sker inden for områderne tidlig og forebyggende indsats, tryghed i opvæksten, børns rettigheder og kvalitet i indsatsen.
Initiativet om lige muligheder styrker de personlige ressourcer hos børn og unge, der er udsatte eller i risiko for at blive udsatte samt deres forældre, så de bliver i stand til at skabe sig en god tilværelse med ansvar for deres eget liv.
Initiativet består bl.a. af et familieambulatorium i hver region til at støtte gravide misbrugere, misbrugsbehandling for udsatte unge, et infocenter om misbrug blandt unge og netværk og samtalegrupper for udsatte børn og unge.
Der er også igangsat etablering af kollegier for unge, enlige og sårbare mødre, hvor man med en helhedsorienteret og intensiv indsats støtter mødrene i forhold til uddannelse og beskæftigelse og fokuserer på de forhold, der er en betingelse for succes i uddannelse og job.
Der er derudover igangsat en helhedsorienteret og bredere indsats i forhold til unge, sårbare møde i seks udvalgte kommuner, herunder etablering af familiehuse i to af kommunerne.
Målet med den helhedsorienterede indsats er, at de unge, sårbare mødre gennemfører en uddannelse, kommer i beskæftigelse, øger deres forældrekompetencer og etablerer ressourcestærke netværk.
Puljen til sommerferiehjælp er et andet eksempel, som giver frivillige foreninger mulighed for at arrangere ferietilbud og lignende for udsatte familier.
Når det så er sagt, er familiepolitikken, som det også er fremhævet i Familie- og Arbejdslivskommissionens rapport, et fælles ansvar.
Det er ikke kun staten og det offentlige, der har et ansvar; også arbejdsmarkedets parter og arbejdspladserne, civilsamfundet, familierne og den enkelte har et ansvar for, at familierne kan finde balance i hverdagen.
Konkret kan de skabe gode forhold for deres medarbejdere med f.eks. omsorgsdage, frihed til at passe syge børn, flekstid, løn under barsel osv. Arbejdspladserne kan understøtte medarbejderne ved at være familievenlige, fleksible og have fokus på, at medarbejderne også har et liv uden for arbejdet.
Jeg havde selv den fornøjelse at være med til at uddele sidste års Balancepris i november, og jeg må sige, at det var inspirerende at få indsigt i de mange forskellige og ofte meget utraditionelle initiativer, der bliver taget rundtomkring på landets arbejdspladser for netop at hjælpe med at sikre, at deres medarbejdere har en god balance mellem familie- og arbejdsliv.
Vinderne i kategorien små og mellemstore virksomheder, Abakion, har f.eks. en kærlighedskonsulent, som har til opgave at holde øje med, om medarbejderne har det godt, eller om de er nedslidte.
Denne kærlighedskonsulent skal også skabe nogle hyggelige og hjemlige omgivelser på kontoret.
Udfordringen for familierne er at turde prioritere, skifte fokus og træffe valg både med hensyn til familien og arbejdet.
Familien er for de fleste danskere omdrejningspunktet i deres liv.
Uanset hvordan familien ser ud, er familien et meget nødvendigt og vigtigt grundelement i alles liv.
Det er i familien, at børn vokser op og tilegner sig størstedelen af deres livskompetencer, og familien er en forudsætning for et samfund, der hænger ordentligt sammen.
En vellykket familiepolitik er en politik, der giver familierne frihed til selv at tilrettelægge deres liv.
Langt de fleste danske familier kan og vil tage det ansvar for sig selv og deres nærmeste.
Familierne ønsker ikke utidig indblanding fra statens side eller anvisninger på, hvordan de skal leve deres liv.
Samfundets opgave er at sikre rammerne for familiernes valgfrihed, frie udfoldelse og tryghed og at støtte de familier, der har svært ved at klare sig selv.
Derfor vil regeringen også i fremtiden have fokus på at give børnefamilierne de bedst mulige rammevilkår, så der samtidig kan sikres en vigtig balance mellem familieliv og arbejdsliv.
Forhandling