runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2011-03-22:
Jeg vil bare gentage, at med hensyn til at karakterisere et forslag, som oppositionen fremsætter under den klare betingelse, at det vil man gennemføre, hvis vi får flertal efter næste valg, kan man ikke kalde parade, fordi det betyder nemlig, at hr. Dohrmann efter næste valg, hvis han får mulighed for det, kan stille os til ansvar, hvis vi ikke gennemfører det.
Paradeforslag er sådan nogle forslag, man kommer løbende med, fordi man er sikker på, at der ikke er flertal for dem nu, og at der heller aldrig bliver det senere.
Jeg tror, at vi godt i Dansk Folkepartis lille bunke af forslag kunne finde enkelte eksempler på det.
Det andet er, at det er mit klare indtryk, at de medforslagsstillere, jeg har, har deltaget særdeles ivrigt i debatten, og jeg vil afsløre over for hr. Dohrmann og tv-seerne, at der findes muligheder for at høre, hvad hr. Dohrmann siger, selv om man ikke er i Folketingssalen.
Så der er en vis sandsynlighed for, at fru Mette Gjerskov har hørt, hvad hr. Dohrmann sagde.
Det har så ikke givet anledning til nogen bemærkninger, og det forstår jeg sådan set godt.
Jeg vil sige til hr. Jørn Dohrmann, at det her ikke er noget paradeforslag.
Det er et forslag, der præcist beskriver, hvad det, der i dag er den samlede opposition, og hvad det, der efter næste valg forhåbentlig er et flertal i Folketinget, vil gennemføre.
Det er der ikke meget parade over, må jeg sige til hr. Jørn Dohrmann, fordi det står man til ansvar for, også konkret, hvis de politiske styrkeforhold skulle ændre sig.
Det er fristende, vil jeg gerne sige, at kaste mig ud i en debat med hr. Jørn Dohrmann om, hvordan man aktivt engagerer sig og involverer sig i de debatter, der foregår her i Folketinget, men jeg tror sådan set, at jeg vil skåne hr. Dohrmann for det.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-03-22:
Tak for det.
Jamen man kunne jo næsten høre på hr. Per Clausen, at ja, det er et paradeforslag, man kommer med her.
Men giver det ikke anledning til en grundig overvejelse om, hvordan man egentlig behandler forslaget her?
Når man står på som forslagsstiller, er man normalt også engageret i debatten.
Jeg vil bare spørge hr. Per Clausen, om det ikke er normalt.
Er det ikke normalt, hvis en minister forlader debatten under behandlingen, bliver forhandlingerne afbrudt?
Her kan forslagsstillerne bare vade ude af salen og sige, at de slet ikke gider høre på det, ordførerne siger.
Viser det ikke, at det her er et rent paradeforslag?
Det er kun et forslag, hvor det gælder om ligesom at fortælle, hvad det er, man lige vil sige om det her, og ellers gider man ikke være en del af debatten.
Man ønsker bare at fremføre de samme argumenter om øgede afgifter og alle de her ting, og at vi ikke gør det godt nok i blå blok.
Er det ikke det signal, hr. Per Clausen og kompagni sender, når nogle af ordførerne ikke deltager fuldt og fast i samtalen her?
Karen Ellemann (V), 2011-03-22:
Jeg kan ikke lade være at trække lidt på smilebåndet af den her præsentation af hele beslutningsforslaget, som så bygger på et sagligt grundlag og kraft bag stemmen, fordi jeg jo så kunne redegøre for, at talmaterialet og det her med antallet af boringer, som bliver lukket på grund af pesticider, i hvert fald ikke er sammenfaldende med de oplysninger, jeg har.
I forhold til det her med så at lave en 25-meters-beskyttelseszone vil jeg sige, at hele diskussionen jo kan tage udgangspunkt i, om 10 m så er sagligt, om 300 m så er sagligt.
Det her er et godt og grundigt udgangspunkt, et godt, grundlæggende beskyttelsesareal, som vi altså har haft et ønske om at udvide på baggrund af lige præcis den melding, som jeg ikke tror nogen af os kan være uenige om: Vi vil have rent drikkevand, vi vil blive ved med at kunne tage vandet fra vandhanen og drikke det og nyde det.
Mette Gjerskov (S), 2011-03-22:
Vi vil have rent drikkevand, og det skal ikke renses, og der skal ikke være gift i.
Det skal være rent og klart og sundt.
Derfor fremsætter vi det her forslag, hvor man helt sagligt ude i den konkrete boring siger: Hvor er problemerne her, og er der nogle problemer?
Der er et fuldstændig sagligt grundlag for hele det arbejde, der ligger bag de boringsnære beskyttelsesområder.
Jeg har ikke kunnet finde noget som helst sagligt grundlag noget som helst sted, men måske ministeren kunne fortælle mig, at det ikke bare er et tal, hun har grebet ud af luften, men at hun har en saglig begrundelse for, at det lige præcis er de 25 m.
Karen Ellemann (V), 2011-03-22:
Som jeg redegjorde ganske klart for i min tale om beslutningsforslaget her, er det jo rent faktisk sådan, at der blandt nogle af kommunerne har hersket lidt tvivl om lovgrundlaget, altså om, hvordan man rent faktisk kan benytte det.
Og det er baggrunden for, at Naturstyrelsen har sat sig rundt om bordet sammen med KL for lige præcis at få lavet en bedre vejledning til, hvad det er for nogle redskaber, der rent faktisk eksisterer i lovgivningen i dag, sådan at man altså i kommunerne kan etablere større områder der, hvor der måtte være behov for det.
Men jeg synes jo, det er en skæg debat, når hr. Per Clausen nu taler om, om der så overhovedet er brug for 25 m, for det er vel ikke mere end en måneds tid siden, at i hvert fald DANVA var stor fortaler for, at der skulle være 300 m rundt om enhver boring.
Så på den måde kan vindene jo vende, i forhold til hvor store beskyttelsesområder der er tale om.
Jeg synes, at den her grundbeskyttelse, som vi nu seksdobler i dag ved at gå fra de 10 m til de 25 m rundt om enhver boring, er et godt skridt og et godt fundament at arbejde ud fra, også når vi taler om fremadrettet beskyttelse.
Men når det så er sagt, og det redegjorde jeg også for i min tale, er det jo netop korrekt, at der kan være konkrete individuelle situationer, hvor beskyttelsesarealet skal være helt anderledes, altså udvides på en måde, hvor man ikke engang kan tale om en lige radius, men hvor man måske endda taler om en ellipseformet ting, der går skråt til højre, eller hvordan det nu end tager sig ud i det konkrete område.
Så de 25 m er et godt grundudgangspunkt, og så kan der være steder, hvor det skal være større, og det er kommunerne, som altså har mulighed for at sætte ind der.
Per Clausen (EL), 2011-03-22:
Jeg er sikker på, at vi kan få udredt tallene.
Jeg hørte ikke helt, at ministerens tal behøvede at stå i modsætning til dem, som vi har, men det finder vi selvfølgelig ud af.
Jeg forstod også ministeren på den måde, at det ikke var et forsøg på at påstå, at vi ikke har at gøre med en udfordring, som skal løses.
Jeg kunne godt tænke mig spørge ministeren om, hvad der er den faglige begrundelse for at indføre den der beskyttelseszone på 25 m omkring boringerne, som regeringen har aftalt med Dansk Folkeparti skulle indføres.
Altså, pointen er jo, at det der BNBO jo er baseret på sagligt arbejde, fagligt arbejde, hvor man ligesom siger, at det er det, der skal til, hvorimod de 25 m mere virker som noget, der ligesom er hentet et eller andet sted fra – fordi man gerne ville gøre noget mere end de 10 m, så sagde man 25 m i stedet for.
Per Clausen (EL), 2011-03-22:
Nu kan man jo faktisk også sætte spørgsmålstegn ved, om det alle steder er nødvendigt med 25 m.
Altså, det er jo faktisk også en interessant pointe,
synes jeg.
Men det, som jeg så godt vil spørge ministeren om, er: Når vandselskaberne, DANVA og kommunerne siger, at de oplever, at det regelgrundlag, man har i dag, er utilstrækkeligt til, at man kan give sig i kast med at lave udvidelserne der, hvor det er nødvendigt, kunne det så ikke få miljøministeren til at overveje, om der er brug for forbedrede eller andre regler på det her område?
Karen Ellemann (V), 2011-03-22:
Der er selvfølgelig forskellige stilarter, når man taler om det her område, og det er måske bare stilkarakteren, vi er uenige om.
For jeg er sådan set fuldstændig enig i indholdet af diskussionen.
Lige præcis de ni fund af glyfosat eller Roundup i grundvandet, som vi har set i det forgangne år, har da så sandelig også fået mig til at reagere prompte og bede om at få fuldstændig belyst, hvorfor det lige pludselig opstod i grundvandet.
For det er fuldstændig korrekt, at i hele den godkendelsesproces, der er i det her land, og som i øvrigt er en af de mest restriktive overhovedet, jamen der var meldingerne dengang, at det ikke skulle kunne finde vej til grundvandet.
Men det er det, vi har set i ni boringer nu ud af i øvrigt mange tusinde.
Mette Gjerskov (S), 2011-03-22:
Regeringen har, siden jeg blev valgt ind i 2005, hver eneste gang, vi har diskuteret det her, lovet, at de nu ville gøre noget ved problemet, at de nu ville løse det.
Det eneste, vi har fået ud af det, er et højere giftforbrug, og at der er giftrester i hver fjerde boring.
Det ville klæde Venstres ordfører bare at have en lille smule selvkritik, bare at have en lille smule realitetssans.
Sandheden er, at regeringen ikke har været interesseret i at gøre noget ved det her område; sandheden er, at regeringen har ladet det flyde; og sandheden er, at det nok vil blive ved med at flyde, indtil vi får en ny regering.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-03-22:
Nu er det jo noget af en påstand at sige, at oppositionens forslag ville have løst problemet.
Det kan man nemt stå og sige højt og flot her i salen, som fru Mette Gjerskov gør: Hvis bare vi havde fået vores ting igennem, havde vi løst problemet; så havde der ikke været nogen pesticider i drikkevandet, der havde ikke været nogen pesticider i grundvandet.
Jamen altså, fru Mette Gjerskov må da selv kunne høre, at det nærmest lyder noget floskelagtigt.
Selvfølgelig havde de forslag, som der har været, ikke løst problemet, for så havde regeringen og Venstre selvfølgelig stemt for.
Vi havde jo vores egne gode forslag, som vi stemte for, og som er i gang med at løse problemet.
Fru Mette Gjerskov siger: Jo, men pesticidforbruget steg.
Ja, men det er jo sådan set også derfor, at vi forsøger at stramme op på det.
Vi vil gerne have frivillige ordninger, og vi mener, at det faktisk er vejen til løsningen.
Mette Gjerskov (S), 2011-03-22:
Jeg kan forstå, at Venstres ordfører lider af akut hukommelsestab.
Jeg vil tro, at vi i hvert fald har haft to samråd om året og et til to beslutningsforslag om året.
Og at alt det skulle være fuldstændig gået ind ad det ene øre på hr. Eyvind Vesselbo og ud ad det andet øre, synes jeg nu alligevel godt nok er imponerende.
Jeg vil derfor lige ridse lidt op: Regeringen havde en handlingsplan for 2004-2009 om at sænke brugen af sprøjtegift i Danmark.
Den medførte en stigning i sprøjtegiftforbruget på 60 pct.
Det var, hvad vi fik ud af regeringens handlingsplan: en stigning i forbruget.
Jeg kan så også fortælle, at oppositionens mange forskellige forslag faktisk ville have løst problemet, hvis der havde været flertal for dem.
Det, der hele tiden har været problemet i forhold til det danske drikkevand, er, at vi har en regering, som ikke vil være med til at løse problemet.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-03-22:
Jamen jeg mener, jeg sagde ganske klart, og det er jo også det, hr. Per Clausen bekræfter, at oppositionen ikke er kommet med et eneste forslag, som kan løse problematikken.
Det kan hr. Per Clausen vel ikke modsige faktisk er tilfældet.
Men hvis der er nogen, der mener, at de 25 m skal udvides – altså, hvis en kommune eller et vandselskab mener, at det i det område er nødvendigt at udvide det, så har de jo hjemmel til det.
Så kan de bare gøre det.
Så jeg forstår egentlig ikke den strid om de der meter.
For der er jo fleksibilitet.
Man giver bare en større erstatning, hvis man udvider det til 50 m, og det er der hjemmel til.
Per Clausen (EL), 2011-03-22:
Det kan man godt undre sig over.
Jeg er helt med på, at alle de forslag, hr. Eyvind Vesselbo støtter, er realistiske og fornuftige, og alle dem, hr. Eyvind Vesselbo ikke støtter, er ufornuftige og urealistiske.
Det var bare ikke det, hr. Vesselbo startede med at sige.
Han sagde, at oppositionen ikke var kommet med forslag, som kunne løse det problem, der handler om forurening af grundvandet.
Og så bare mens vi er i den boldgade, vil jeg gerne spørge hr. Eyvind Vesselbo: Hvad er begrundelsen for, at regeringen eller Venstre for den sags skyld er landet på 25 m?
Altså, hvad er det for et sagligt, fagligt grundlag, der ligger bag det, ud over at ministeren siger, at 25 m er bedre end 10 m?
Eyvind Vesselbo (V), 2011-03-22:
Nu vil jeg sige, at jeg ikke helt har tjek på alle de forslag, som Enhedslisten har stillet, heller ikke på det her område.
Men når jeg nævner, at jeg er glad og roser oppositionen for at komme med sådan et forslag som det her, så er det jo også et spørgsmål om, at i hvert fald den første linje er nogenlunde realistisk.
Mange af de andre forslag, der er kommet – eller det første forslag – har jo været ligesom et slag i luften.
Derfor er det, jeg siger: Jeg roser, fordi der for en gangs skyld kommer noget, som kan gennemføres, nemlig at indføre nødvendige sprøjtefri beskyttelseszoner.
Det er jo det, regeringen har gjort i det forslag for »Grøn Vækst«, så det skal man have ros for.
Så vil jeg sige, at man jo ikke behøver at ekspropriere for at få sin vilje igennem.
Se, det er jo en meget finere måde at gøre det på end at komme og tage folks ejendom fra dem.
Per Clausen (EL), 2011-03-22:
Nu synes jeg jo, at hr. Eyvind Vesselbo er en stor humorist, og det skal man ikke tage fra ham.
Jeg vil bare spørge hr. Eyvind Vesselbo, om han kan huske, hvor mange gange han inden for de sidste 5 år har stået på den talerstol og afvist forslag fra Enhedslisten, som ville føre til større og bedre beskyttelse af grundvandet.
Det kunne være spændende at høre, om hr. Eyvind Vesselbo kan huske det.
Han må jo åbenbart have glemt det.
Det andet, jeg godt vil spørge har hr. Eyvind Vesselbo om, er, om det er hans opfattelse, at det må være sådan, at man må acceptere, at grundvandet bliver forurenet, hvis man ikke kan lave en frivillig aftale med dem, der ejer den jord, som man skal begrænse pesticidsprøjtningen på, og om han ikke er enig i, at de beskyttelseszoner, som indføres på baggrund af det der såkaldte BNBO, faktisk baserer sig på den bedste viden, man har, om, hvad der er nødvendigt, så der altså sådan set ligger et sagligt grundlag bag oppositionens forslag her og sagligt grundlag, som også gør, at det må være rimeligt at gribe til andre foranstaltninger, hvis der ikke kan laves frivillige aftaler.
Karen Ellemann (V), 2011-03-22:
Lad mig starte med at takke for omsorgen fra Radikale Venstres side, med hensyn til hvad miljøministeren skal beskæftige sig med.
Jeg er miljøminister for hele Danmark, og jeg er det lige præcis også, når vi diskuterer grøn vækst og grøn energi, og når vi diskuterer, hvad Danmark skal leve af i fremtiden.
Lige præcis på det punkt er produktionen af energiafgrøder altså et vigtigt element, og det kan vi kun lykkes med ved at skabe de rigtige rammer for, at det også kan lade sig gøre.
Det hører jeg sådan set også at oppositionspartierne gang på gang taler om i de store skåltaler.
Nu står vi her med et konkret lovforslag, som faktisk har de her elementer, og det er vigtigt at holde sig for øje, at det her samlelovforslag jo har masser af elementer, som netop også giver naturen et løft.
Så jeg synes selvfølgelig, det er trist, at vi kun har ensidig diskussion om energiafgrøderne, for produktionen af energiafgrøder inden for sø- og åbeskyttelseslinjen fremmer bæredygtig energi.
At der så også er et meget, meget stort og vigtigt element i det her lovforslag, som handler om beskyttelsen af vores drikkevandsboringer, har overhovedet ikke haft oppositionens opmærksomhed i dag.
Det er nok, fordi regeringen lige pludselig kommer med et ret markant lovforslag, som rent faktisk seksdobler arealerne omkring vores drikkevandsboringer.
Det har man så ikke ønsket at debattere, og det kan så være, fordi man lige om lidt kommer med et beslutningsforslag, som handler om at overbyde det i en eller anden grad.
Jeg synes afslutningsvis, at man skal holde sig for øje, hvad det her samlede lovforslag rent faktisk gør for at give naturen et løft og støtte bæredygtig energi.
Johs. Poulsen (RV), 2011-03-22:
I lyset af den sidste ordveksling, der var her om mulighederne for at opstille vindmøller eller måske i virkeligheden det modsatte, altså den manglende mulighed, så tror jeg, at det er vigtigt at understrege, at det her lovforslag jo først og fremmest indeholder rigtig mange positive elementer.
Det er, som jeg tror Dansk Folkepartis ordfører sagde det, et rigtig godt forslag for København og omegn, fordi det får nogle ting til at gå op i en højere enhed, ved at man dels løser noget, som jo er vigtigt og rigtig godt for den kollektive trafik, når vi laver Metrocityringen, dels bruger det, man kunne kalde efterladenskaberne derfra, på en kreativ måde, således at man også i den forbindelse får skabt endnu bedre løsninger på havneforhold, samtidig med at man får skabt rekreative arealer.
Der er det helt afgørende her, at der er tale om, synes vi, en rigtig god sag, som under alle omstændigheder er positiv, og som vi også forventer at støtte.
Men vi er sådan set enige i, at der er en diskussion om det her, og vi er også enige i, at det er på Transportministeriets område, man skal lægge hindringer ud – eller for den sags skyld det modsatte – for spørgsmål, der normalt også henhører i al fald under andre udvalgs myndighedsbehandling.
Efter vores opfattelse er det et af de spørgsmål, vi får lejlighed til – som også hr. Klaus Hækkerup sagde – at drøfte i udvalgsarbejdet, hvor vi nærmere kan få afdækket, hvad der er op og ned i sagen, og hvilke muligheder der for den sags skyld er.
Jeg har bemærket mig, at Københavns Kommune i sit høringssvar har sagt, at man ikke forventer, at staten vil nedlægge veto, såfremt man ønsker at gå videre med planerne.
Man kan udtrykke sig på mange forskellige måder, og man kan for den sags skyld også have mange forskellige opfattelser af, hvad der er rekreative arealer, og hvad der kan være der, så alt det tror jeg vi med god mening får lejlighed til at få vendt i udvalgsarbejdet, og lad os så se, om der ikke kan findes en løsning, som de allerfleste vil kunne leve med.
Carina Christensen (KF), 2011-03-22:
Det er jo et lidt hypotetisk spørgsmål, og vi har ikke taget stilling til det, for lige nu står vi rent faktisk i en situation, hvor vi har et lovforslag liggende på bordet, som gør, at vi skal ophæve vores nationale forbud.
Det er den situation, vi står i her og nu, og det er det, vi forholder os til.
Så må vi se, hvad fremtiden bringer, men altså lige nu skal vi sikre, at vi lever op til de internationale regler, og derfor bliver vi nødt til at ophæve vores nationale forbud.
Benny Engelbrecht (S), 2011-03-22:
Jeg må så spørge supplerende ind til det.
Skal det forstås sådan, at Det Konservative Folkeparti ikke har taget stilling, hvis muligheden byder sig for at genindføre § 10 og § 11, de nuværende paragraffer i markedsføringsloven?
Carina Christensen (KF), 2011-03-22:
Som flere allerede har været inde på, har skiftende ministre jo gjort rigtig meget for at kæmpe for, at vi kunne fastholde det her nationale forbud, og vi må bare erkende, at det ikke er lykkedes at komme igennem med det.
Der kan komme en ny anledning dernede, og jeg er helt sikker på, at ministeren vil rejse det igen.
Hvad han vil gøre, kan han jo så selv redegøre for senere.
Benny Engelbrecht (S), 2011-03-22:
Jeg er for så vidt fuldstændig enig med ordførerens synspunkt, at vi naturligvis skal overholde internationale regler, men det er jo ikke sådan, at vi er uden indflydelse på de internationale regler.
Som det også er fremgået af debatten indtil nu, er det jo sådan, at direktivet om urimelig handelspraksis står foran en revision.
Jeg håber for det første, at ordføreren er enig med mig i, at Danmark skal fortsætte med at lægge pres på for at få ændret direktivet, sådan som det har været den danske regerings kurs indtil nu, og for det andet skal jeg sådan set også bare høre – og få bekræftet forhåbentlig fra den konservative ordfører: I det tilfælde at vi får ændret direktivet om urimelig handelspraksis på en sådan måde, at det er muligt for Danmark at genindføre § 10 og § 11 i dansk lovgivning i markedsføringsloven, er De Konservative så indstillet på at gøre det?
Colette L. Brix (DF), 2011-03-22:
Jeg vil sige det sådan, at Dansk Folkeparti vil arbejde med det her forslag i udvalgsbehandlingen og komme frem til noget, der er positivt.
Som det ligger her, synes vi, det er håbløst, for vi må have styr på det med de der rabatkuponer.
Det kan ikke være sådan, at nogle kunder i Danmark får en rabat, og at andre kunder, som ikke lige har en kupon i lommen, ingen rabat får.
Så det vil vi arbejde på.
Med hensyn til direktiverne: Lad os diskutere alt det i udvalgsbehandlingen.
Jeg så også Dansk Erhvervs høringssvar, og der stod, at de dog havde forståelse for, at Danmark ikke kan sidde domme fra EU-Domstolen overhørig.
Så de har jo også bøjet sig lidt.
Vi er nødt til at se på fremtiden og finde ud af, hvad vi så gør nu, for der er dømt, og vi kan ikke opretholde de her forbud.
Så lad os se på det i udvalgsbehandlingen.
Benny Engelbrecht (S), 2011-03-22:
Så har jeg lige to konkrete spørgsmål i forhold til lovforslaget.
Det ene er: Vil Dansk Folkeparti medvirke til at sikre, at kravene til rabatkuponernes udformning bliver stillet på en sådan måde, at butikker har en mulighed for at afvise producenters rabatkuponer, altså at nægte at indløse dem.
Det var det første spørgsmål.
Det andet er – og det er det samme spørgsmål, jeg også har stillet til Venstre tidligere: Er Dansk Folkeparti indstillet på, at Danmark skal arbejde på at få ændret direktiverne, og hvis det lykkes at få ændret direktiverne, at vi så gennemfører de nuværende § 10 og 11 i dansk lovgivning?
Colette L. Brix (DF), 2011-03-22:
Altså, det kan ikke undgås, at de her rabatkuponer giver administrativt bøvl.
Jeg var forleden dag
nede i BR-Legetøj, og der får man jo de her rabatkuponer og hæfter, hvor man kan klistre dem ind, og for det første skal købet slås ind på kasseapparatet på en anden måde, fordi der er rabat, og personalet skal finde ud af, hvor stor rabatten er.
Så skal de ned og hente hæftet, og så skal de ned og hente de ting, man skal klistre ind.
Selvfølgelig er det administrativt tungt.
Hvorfor tror man ikke de helt små butikker har det?
Sådan er det bare, det er administrativt tungt, ingen tvivl om det.
Carina Christensen (KF), 2011-03-22:
Formålet med det her lovforslag er, som vi har hørt det, først og fremmest at sikre, at markedsføringsloven er i overensstemmelse med EU's direktiv om urimelig handelspraksis.
Det betyder jo så helt konkret, at vi ikke længere kan opretholde vores nationale forbud mod rabatkuponer og købsbetingede konkurrencer, for vi skal selvfølgelig overholde de internationale regler.
Fra konservativ side hilser vi det i den sammenhæng velkommen, at markedsføringsloven nu trods alt præciseres, så det sikres, at forbrugerne får rimelig mulighed for at gennemskue sådanne tilbud med brug af salgsfremmende foranstaltninger.
Der kommer nu krav om, at salgsfremmende foranstaltninger, f.eks. rabatmærker og præmiekonkurrencer, skal markedsføres på en sådan måde, at tilbudsbetingelserne er klare, tydelige og lettilgængelige for forbrugerne.
For det andet foreslås det at ophæve markedsføringslovens § 16 om skiltning med organiseret rabat, primært fordi bestemmelsen vurderes at have en meget begrænset effekt.
Vi hæfter os da også ved, at netop Dansk Erhverv, som jo var med til at indføre den her bestemmelse, i deres høringssvar peger på, at gennemsigtigheden omkring prisdannelsen risikerer at blive markant sløret, hvis brugen af rabatkuponer bliver meget udbredt, hvorfor de derfor har svært ved at se en nytteværdi af bestemmelsen om organiseret rabat, og det er vi enige i.
Endelig foreslås det, at Forbrugerforum nedlægges.
Vi synes egentlig, at formålet med Forbrugerforum var ganske godt, nemlig at branchen bredt kunne samles og kunne rådgive ministeren om aktuelle spørgsmål på forbrugerområdet, men vi må bare erkende, at det ikke har fungeret efter hensigten, og derfor har vi det altså helt fint med, at Forbrugerforum nu lukkes ned.