runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (RV), 2014-10-09:
Da hr. Lars Løkke Rasmussen sidst var i regering, skrev man i sin egen 2020-plan: Nulvækst i det offentlige forbrug vil reelt betyde, at man bliver nødt til at spare på kernevelfærd som folkeskole eller ældrepleje, hvis sundhedsvæsenet skal kunne anvende de nyeste behandlingsformer og medicin.
Hvornår kommer Venstre så med en plan, der forklarer, om det er folkeskole, ældrepleje eller de nyeste behandlinger, der skal spares væk med Venstres nulvækst eller udgiftsstop?
Hvornår kommer den plan?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-10-09:
Jamen vi har en plan, en meget, meget klar plan, som jeg har forsøgt her inden for de 10 minutter, der var til rådighed for mig, at stikke ud i fem præcise retninger.
Hvis fru Ida Auken mener planer på niveau med det, fru Ida Aukens parti, undskyld, det parti, som fru Ida Auken blev valgt ind for, gik til valg på sidst, som altså er vidtløftige betragtninger, der faldt sammen, i samme sekund de faldt ned på Finansministeriets skriveborde, så vil jeg sige, at den type planer kommer vi ikke med.
Vi er meget præcise, i forhold til hvad det er for en retning, vi vil sætte for Danmark.
Vi er meget ydmyge, med hensyn til at vi ikke kan garantere, hvor hurtigt vi kommer ud ad de retninger, vi har angivet.
Men det løfte, vi har givet – og det står i kontrast til den regering, vi har nu – er, at man ikke vil se os i spidsen for en regering, som går en anden vej end den, vi har stukket ud før et valg.
Ida Auken (RV), 2014-10-09:
Den 4. juli 2013 siger fru Inger Støjberg til Ekstra Bladet: »I god tid inden et valg vil vores planer ligge fuldstændig klar.« Er det ukorrekt, når Venstrefolk siger, at der kommer en plan?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-10-09:
Jeg kan ikke forstå, at spørgeren er så overrasket over, at jeg står her og italesætter regeringens politik.
Det har jo i høj grad været vores opgave gennem hele den her valgperiode; vi har problematiseret nogle ting, som regeringen ikke har villet gå ind i, og så har man rettet ind.
Det er derfor, vi fik lempet grænseafgifter, selv om regeringen startede med at være imod.
Det er derfor, vi fik sat energiafgifterne ned, selv om regeringen startede med at være imod.
Det er derfor, vi fik større skattelettelser end dem, regeringen havde tænkt sig at give.
Det er derfor, vi ikke fik millionærskatten, men fik skattelettelser.
I forhold til skattelettelser: Vi kan jo ikke få øje på nogen skatter, vi synes er for lave, og som skal sættes op.
Når vi skal sætte skatter ned, prioriterer vi skat på små arbejdsindkomster over alt andet, og det gør vi, fordi det ikke er et rimeligt samfund, vi har, når det for 300.000 er sådan, at der ikke er nogen nævneværdig gevinst ved at gå på arbejde.
Det prioriterer vi.
Vi viser også vejen derhen, som jo er at lægge et loft over kontanthjælpen og investere pengene i skattelettelser.
Ole Hækkerup (S), 2014-10-09:
Det er næsten overflødigt at sige, men det er jo ikke regeringen, der er på talerstolen, nu er det Venstre, der er på talerstolen; det er jo derfor, vi spørger til, hvad der så er Venstres politik.
Og det, som vi prøver at få has på, er, at hvis nu det var hr. Lars Løkke Rasmussen, der bestemte helt alene, hvordan var det så, man ville prioritere?
Hvordan var det så, det ville komme til at se ud?
Og alle kan jo se, at det umuligt kan hænge sammen samtidig.
Derfor er det så slående, at der er en række Venstrefolk, som har sagt: Vi vil i god tid før valget lægge en plan frem, fordi det kræver klare prioriteringer at lave skattelettelser, også fordi det f.eks. kræver, at man må prioritere, hvad det er for nogle skattelettelser, man vil.
Og det er derfor, vi bliver ved med at spørge: Hvordan er det så, Venstre prioriterer?
Vi håber undervejs i den her debat at kunne komme det bare en lillebitte smule nærmere.
Stine Brix (EL), 2014-10-09:
Venstre vil satse på privathospitaler.
Det kan man læse i Venstres forslag til finanslov for 2015.
Jeg forstår jo godt, at privathospitalerne har været ude og været meget glade, for de kan jo se frem til nogle store indtjeningsmuligheder, hvis Venstre får sin vilje.
Vi kunne også forstå på pressen, at det faktisk var Brancheforeningen for Privathospitaler og Klinikker, der havde skrevet store dele af Venstres finanslovsforslag om det her tema.
Men det undrer mig, med de dårlige erfaringer, som hr. Lars Løkke Rasmussen selv har, at man begiver sig ud i det her, ikke mindst efter den meget store regning, som skatteborgerne jo blev efterladt med, da privathospitalerne blev overbetalt i sidste regeringsperiode.
Så på den baggrund har jeg et spørgsmål til hr. Lars Løkke Rasmussen.
Det er jo velkendt, at Venstre er et af de partier, som modtager allermest i partistøtte, blandt alle partier her i Folketinget.
35 mio. kr. var det i 2011 og 2012.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-10-09:
Ja, det skal der.
Det var jo en ulykke, at noget af det første, den her regering gjorde, var, at den fjernede de 55 mio. kr., som vi i fællesskab havde sat af bl.a. til en styrket grænsekontrol.
Nu kan man så glæde sig over, statsministeren i tirsdags med 3 års forsinkelse er nået delvis til den samme erkendelse om, at der er brug for at ruste op nogle steder; det havde dog været rarere, hvis man havde holdt fast i den opjustering, vi andre havde lagt op til.
Så det handler om at løfte ressourcerne, og så handler det selvfølgelig også om at se på, hvordan vi bruger dem.
Så der er ligesom to veje til at skabe et mere synligt politi.
Det ene er at investere noget mere, og det er vi parate til.
Det andet er sammen med politiet at se på, hvordan vi så i øvrigt bruger politiets ressourcer, og der er det formentlig en kendt sag, at vi i Venstre synes, at der er politiopgaver omkring f.eks. transport af fanger til afhøring og andet, som man måske godt kunne løse på anden vis og så bruge politiets ressourcer der, hvor det betyder noget, nemlig på kriminalitetsbekæmpelse.
Vi har i fuldstændig samme omfang, som regeringen har, en økonomisk plan, fuldstændig.
Vi har bidraget til den 2020-plan, som regeringen styrer efter, og som unægtelig ser noget anderledes ud end den, man gik til valg på, for ifølge den skulle der jo være en enorm realvækst; der skulle jo kastes penge ned over kommunerne.
Når jeg kommer ud i kommunerne, siger de: Gid vi dog fik det udgiftsstop, for så havde vi flere penge at gøre med.
Vi har ikke set nogen plan fra regeringen om, hvad de penge skal bruges til.
Altså, jeg har da en forventning om, at der gælder den samme standard for os, som der gælder for regeringen selv, så jeg kunne jo spørge tilbage: Hvornår kommer regeringens detaljerede plan for, hvordan man vil bruge de der 60 øre ekstra pr. hundredkroneseddel, som man har?
Vores plan er der, og svaret er meget klart: Vi ønsker ikke at bruge dem på offentligt forbrug, vi ønsker at investere dem i målrettede skattelettelser, bl.a. til folk med små arbejdsindkomster.
Camilla Hersom (RV), 2014-10-09:
Man har den samme økonomiske plan som regeringen, og der bliver i talen spurgt: Hvor skal Danmark hen og hvordan?
Det må vel også forudsætte, at man kan fremlægge en samlet plan for, hvordan økonomien skal hænge sammen.
Hvornår kommer Venstres samlede plan for nulvæksten, for et afgiftsstop?
Hvornår kommer Venstres samlede plan for økonomien – som nu lige pludselig er blevet den samme plan, som regeringen har?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-10-09:
Vi har jo den samme økonomiske plan, som regeringen har.
Vi har endda hjulpet regeringen med at lave den, for regeringens plan hænger jo kun sammen på grund af de reformer, vi lavede før valget, og som ikke skulle blive til noget.
Den er vi jo en del af.
Den 2020-plan skaber jo mulighed for et udgiftsstop, og oven i det er der så 60 øre pr. hundredkroneseddel ekstra.
Vi mangler jo regeringens bud på, hvad de 60 øre skal bruges til.
Hvor er planen for, hvad de 60 øre skal bruges til?
Jeg siger, at de 60 øre ikke skal bruges.
Altså, det er ikke svært at lave en plan for, at de 60 øre ikke skal bruges.
De 60 øre skal bruges til at give danskerne skattelettelser og virksomhederne nogle mindre økonomiske byrder.
Det er alt sammen med det sigte at få den vækst, som ikke er der, tilbage i det danske samfund.
Camilla Hersom (RV), 2014-10-09:
For det er jo forskellen; det er 20 mia. kr.; vi har 20 mia. kr., som vi kan investere i bedre velfærd i samfundet fremadrettet.
Jeg spørger bare helt nøgternt, om Venstre vil fremlægge en samlet plan for, hvordan økonomien ifølge deres beregninger hænger sammen.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-10-09:
Tak for det.
Det er den tanke, vi har.
Når vi har den tanke om så ikke at lade den offentlige sektor vokse yderligere, er det af de grunde, jeg gav i min tale her, nemlig at vi har brug for at investere noget mere i private arbejdspladser.
Vi har brug for at give folk med små arbejdsindkomster den skattelettelse, der skal til, for at det for flere af dem kan betale sig at arbejde.
Maja Panduro (S), 2014-10-09:
Tak for det.
Jeg vil bare gerne vide, hvornår Venstres nulvækstplan kommer.
Det her er jo den sidste åbningsdebat, vi kommer til at have før et folketingsvalg, og jeg synes, vælgerne har krav på at få at vide, hvilke offentligt ansatte det er, der skal være færre af, og hvor det er, der skal bruges færre penge på vores velfærd, når Venstre vil have nulvækst.
Maja Panduro (S), 2014-10-09:
Hvornår kommer planen så?
Altså, at hr. Lars Løkke Rasmussen leger med ord og sådan noget, er jo på en måde ikke noget nyt, og fred være med det, men virkeligheden er jo den, at Venstre end ikke har kunnet fremlægge et finanslovsudspil bare for ét år, hvor nulvæksten eller udgiftsstoppet rent faktisk fungerer.
Der mangler jo 2 mia. kr. i det finanslovsudspil, som man er kommet med for næste år, førend pengene passer.
Vælgerne har da krav på at få at vide, om Venstre har styr på bilagene, og om Venstre har en sammenhængende plan for, hvad det er, man har tænkt sig med vores velfærd.
Så hvornår kommer den plan?
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-10-09:
Et andet spørgsmål, som jeg også synes er værd at stille, er i forhold til den her tryghedspakke, som hr. Lars Løkke Rasmussen i sin ordførertale var inde på der vil komme fra Venstres side.
Deri blev det også nævnt, at Venstre ønsker mere synligt politi, og det er vi i Dansk Folkeparti sådan set meget grundlæggende enige med hr. Lars Løkke Rasmussen i.
Men altså, skal vi tolke det med mere synligt politi derhen, at der med Venstres støtte også bliver fundet ressourcer til, at vi får flere betjente i aktion i Danmark, og at vi ikke mindst får flere sagsefterforskere, så folk med tyverier for mindre end 100.000 kr. også kan få en anstændig behandling?
Ligeledes skal det med hensyn til baglandspatruljering, grænse- og toldkontrolmyndigheder være mere synligt, men skal der også tilføres flere ressourcer?
For det mener vi sådan set i Dansk Folkeparti er det helt rigtige at gøre i den situation, som det danske samfund i øjeblikket befinder sig i.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-10-09:
Det meget korte svar er, at jeg er enig med Finansrådet.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi i Venstre helt overordnet har den tilgang til den europapolitiske debat, at vi synes, at det tjener Danmarks interesser at være tæt på det, man kunne kalde det europæiske hjertekammer, men det er jo også fornuftigt lige at sætte stetoskopet til og lytte til, hvad slag det slår i.
Den her bankunion er ved at tage form, og vi behøver ikke at forjage os.
Så jeg er altså sådan set enig med Finansrådet, der siger: Vent lidt, analyser det dybere, før I tager stilling til det spørgsmål.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-10-09:
Tak, hr. formand.
Jeg vil gerne kvittere for en god tale fra hr. Lars Løkke Rasmussen, og jeg har et spørgsmål angående noget, som ordføreren ikke var så meget inde på.
Det er med hensyn til Venstres syn på den her bankunion, som jo står og banker på døren.
For der sker jo nærmest hver dag noget nyt i den sag, og senest i går var det Finansrådet, som var ude at sige, at man fra Finansrådets side på nuværende tidspunkt sådan set heller ikke anbefaler, at Danmark på nogen måde går ind i en bankunion.
Der er vi andre selvfølgelig interesserede i at vide, hvad ikke mindst hr. Lars Løkke Rasmussen synes om det, set i forhold til at der jo også kommer et folketingsvalg på et tidspunkt, hvor hr. Lars Løkke Rasmussen måske bliver statsminister i Danmark igen.
Så hvad er Venstres synspunkt på det her spørgsmål?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-10-09:
Det er sådan at vende det lidt på hovedet at sige, at man skal fremlægge en plan for, hvordan man ikke vil bruge nogle penge.
Jeg spørger bare: Hvornår kommer regeringens detaljerede plan for, hvordan man vil udmønte de der 60 øre ekstra pr. hundredkroneseddel?
Hvornår kommer den?
Jeg kan sige, at vi ønsker et udgiftsstop.
Det betyder, på trods af hvad alle Socialdemokratiets økonomer ovre i Arbejderbevægelsens Erhvervsråd sidder og regner ud, ikke, at man ikke har råd til at have lige så mange offentligt ansatte, som vi har i dag; det betyder, at man har råd til at købe lige så meget asfalt, købe lige så mange blyanter og ansætte lige så mange skolelærere og sygeplejersker i morgen, som man havde i går.
Spørgsmålet er så, om man vil gøre det.
Vi vil gerne prioritere, og det er jo bl.a. derfor, vi i år har fremlagt et finanslovsforslag, hvor vi inden for rammerne af et udgiftsstop prioriterer dobbelt så meget – dobbelt så meget – til sundhedsvæsenet, som regeringen gør.
Det er jo et spørgsmål om vilje og prioritering.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-10-09:
Jeg blev altså ikke særlig meget klogere af den der retning.
Jeg synes, det var en ganske upræcis retning.
For enten bruges der flere penge på velfærd, eller også gør der ikke.
Og ordføreren har jo selv sagt, at der skal være nulvækst i den offentlige sektor.
Dansk Folkeparti, som enten skal støtte eller måske indgå i en borgerlig regering – man kan jo aldrig vide, hvordan det udvikler sig – har krævet vækst i de offentlige udgifter.
Så jeg synes, det ville være rart, hvis hr. Lars Løkke Rasmussen ville svare: Vil Venstre lede en regering, hvor udgifterne til den offentlige sektor stiger – ja eller nej?
Det er meget simpelt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-10-09:
Jeg vedstår fuldstændig de interviews, jeg gav i maj måned, og det mener jeg meget, meget dybtfølt.
Jeg vil aldrig bringe mig i den situation, som den nuværende statsminister har bragt sig i, hvor man før valget udstikker en retning og sætter en kurs for så bagefter at vende om på hælen og gøre det stik modsatte.
Og det er jo det, vi har set.
Jeg skal ikke beklage det på Danmarks vegne, for jeg er jo glad for, at alt det, der ikke skulle blive til noget – efterlønsreform og dagpengereform – er der endnu.
Og jeg er glad for, at det, der skulle blive til noget – millionærskat og betalingsring, og hvad der ellers var – ikke blev til noget.
Så det er jo godt for Danmark, men det er ringe, ringe for borgernes tillid til os politikere.
Derfor mener jeg hvert et ord.
Er det så det samme, som at vi i Venstre kan komme igennem med præcis vores politik?
Nej, og det er også derfor, jeg har været meget præcis med at udstikke en retning.
Vi ønsker, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde.
Vi ønsker, at det skal være lettere at drive virksomhed, vi ønsker en mere konsekvent retspolitik, hvor vi tager udgangspunkt i offeret.
Vi ønsker en anderledes udlændingepolitik, hvor vi lukker mere effektivt af for dem, der ikke kan og vil.
Det er det, vi ønsker.
De andre ting, vi taler om, er midler, men det her er retningen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-10-09:
Venstres formand, hr. Lars Løkke Rasmussen, sagde i maj måned til Berlingske: »Jeg vil ikke være statsminister for enhver pris.
Hvis jeg skal være statsminister, skal jeg have plads til at føre min politik ud i livet«
Ingen Det er jo fint.
På Venstres landsmøde gjorde hr. Lars Løkke Rasmussen det så klart, at hans politik er nulvækst i den offentlige sektor, og det er også fair nok.
Men samtidig har Danske Folkeparti jo pure afvist nulvækst i den offentlige sektor, så vil Venstre sætte Dansk Folkeparti stolen for døren og kræve nulvækst, eller er Venstre villige til at bruge flere penge på velfærd?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-10-09:
Det er i virkeligheden ikke meget, meget simpelt, og jeg synes, at fru Pia Olsen Dyhr gør sig skyldig i at forveksle mål med midler.
For er Venstre imod, at der er dele af den offentlige sektor, der vokser?
Nej, vi har sådan set lige fremsat et finanslovsforslag, hvor vi lægger op til at investere 1 mia. kr. i sundhedsområdet.
Det er altså dobbelt så meget, som regeringen gør, og det er da et udtryk for, at vi sådan set gerne vil have øgede offentlige udgifter på et område.
Så er der andre områder, hvor vi vil have mindre offentlige udgifter.
Beskæftigelsessystemet kunne med fordel slankes, og vi vil gerne reducere udviklingsbistanden, for vi vil sådan set hellere bruge de penge på noget andet.
Så der er noget, der hedder mål, og der er noget, der hedder midler.
Og Venstres mål er, at den private sektor skal fylde relativt mere, at færre mennesker skal være på overførselsindkomster, og at det skal være billigere og nemmere at drive virksomhed.
Det er helt oplagt, at hvis man fører en økonomisk politik med afsæt i et udgiftsstop, så er det nemmere at nå derhen, end hvis man ikke gjorde det.
Og det, jeg siger, og som står i kontrast til den regering, vi har nu, er, at vi sætter altså ikke en retning for så pludslig at vende om på hælen og gå den anden vej.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Først og fremmest synes jeg, vi skal tage udgangspunkt i, at vi har det største antal flygtninge siden anden verdenskrig.
Over 50 millioner flygtninge er registreret.
Ifølge Dansk Flygtningehjælp er 80 pct. af flygtningene og de internt fordrevne i deres nærområder; de øvrige er så rejst videre til forskellige områder og har for en stor dels vedkommende søgt asyl.
Men hvis vi tager udgangspunkt i, at 80 pct. er i deres nærområder, hvor vi har flygtningelejre med 130.000 mennesker nogle steder, så handler det vel om, hvis man virkelig vil hjælpe de her mennesker i nød, hvordan vi hjælper dem bedst muligt.
Og man hjælper altså bedst muligt det store antal flygtninge ved at sætte massivt ind og hjælpe i de her nærområder.
Og det er derfor, at i stedet for at vi har en situation, hvor vi måske kan forvente 20.000 til Danmark i år – blandt dem, der har råd til at betale menneskesmuglere, og det er jo sjovt, at det er dem, Enhedslisten kerer sig meget om, altså dem, der har råd til at betale en menneskesmugler for at kunne rejse ganske langt væk fra nærområdet og så til Danmark – i stedet for at vi bruger utrolig store ressourcer på det, var det dog bedre, at vi omlagde den danske asylpolitik og hjalp der, hvor vi hjælper flest.
Det er derfor, jeg i dag har opfordret statsministeren til at indkalde Folketingets partier i den her helt ekstraordinære situation, som statsministeren og vi i fællesskab mener vi er i, med henblik på at se, om der kan laves et nationalt kompromis om en omlægning af dansk asylpolitik med henblik på at hjælpe flest muligt at de nødstedte mennesker, der er rundt i verdens katastrofeområder.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-10-09:
Jeg forstår ikke den der definition på Danmarks rigeste.
Altså, jeg har lige stået og talt om, at dem, vi kerer os mest om, og som vi gerne vil prioritere at give skattelettelser til, er de mennesker, der går på et arbejde, hvor man ikke får nogen høj løn, og hvor man oplever, at gevinsten ved f.eks. at sætte sig ved kassen i Netto frem for at være på passiv overførsel er for lille.
Det er det ikke i min optik.
Det er sådan set Danmarks helte, der går på arbejde, selv om det i mange tilfælde ikke kan betale sig.
Det er sådan set dem, vi gerne vil give en hjælpende hånd.
Så er det rigtigt, at vi sparer på udviklingsbistanden.
Det meste af det her er jo projektbevillinger, altså hvor man løbende tager stilling til at sætte nye projekter i gang.
Det siger sig selv, at hvis man har færre penge, så kan man sætte færre projekter i gang.
Så hvis vi kunne få asyltilstrømningen under kontrol, kunne vi sådan set også prioritere at bruge udviklingsbistanden på udviklingsbistand og ikke på asylansøgere, der sidder i danske asyllejre.
Christian Juhl (EL), 2014-10-09:
Nu spørger jeg hr. Lars Løkke Rasmussen, fordi det tilfældigvis er ham, der i øjeblikket står på talerstolen, og ikke regeringen.
Og jeg fik ikke et svar.
Hr. Lars Løkke Rasmussen snakkede fuldstændig udenom.
Jeg spørger igen: Hvor skal pengene tages fra?
Nu har hr. Lars Løkke Rasmussen nævnt flygtninge.
Skal det være nødhjælpen til flygtningene fra Irak og Syrien, skal det være flygtninge i nærområderne, skal det være udvikling af arbejdspladser, så unge har et alternativ til ISIL og al-Qaeda?
Skal det være levevilkårene for de fattigste, så vi begrænser flygtningestrømmene – det er jo det, vi bruger udviklingsbistand til – eller skal det være den miljøindsats, der ud over at gavne miljøet også gavner dansk erhvervsliv?
Hvor skal pengene tages fra?
De er blevet spurgt utallige gange, bl.a. af undertegnede.
Det er da interessant at få at vide, hvor de skal tages fra, for hver gang man tager fra udviklingsbistanden, risikerer man at øge flygtningestrømmene, så risikerer man at øge tilgangen til ISIL og al-Qaeda.
Giv dog et svar, vil jeg sige til hr. Lars Løkke Rasmussen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Tak, formand.
I forhold til asyltilstrømningen er det jo konstateret, at alle de, der kommer til Danmark nu, ikke er omfattet af regeringens kommende lovinitiativ, og samtidig er det også konstateret, at hvis det er de samme syrere, der kommer fremover, som kommer nu, så vil godt og vel to tredjedele af dem, der kommer, heller ikke være omfattet af de nye regler.
Og det vil sige, at når vi får at vide af regeringen, at skønnet er, at omkostningerne i år til asylsystemet ikke er 1,4 mia. kr., men 4,1 mia. kr., så er det altså ganske store udgifter, som skal betales et eller andet sted fra.
Og det er det også næste år; det er også situationen i 2015.
De, der kommer nu under de gældende regler, er der jo også næste år.
Og derfor, vil jeg sige til fru Maja Panduro, er det jo et relevant spørgsmål at stille i dag under åbningsdebatten, hvor vi også senere har finansloven på: Hvor kommer de ekstra penge fra, som skal betale den her kæmpestore ekstraregning?
Maja Panduro (S), 2014-10-09:
De kommer de samme steder fra, som de plejer at gøre, og fra de steder, som de også ville være kommet fra, hvis vi havde haft de regler, som VK-regeringen – med støtte fra Dansk Folkeparti i øvrigt – stod for, for det har vi ikke ændret på.
Og jeg ved godt, at man fra borgerlig side finder det opportunt at gøre det faktum, at der i dag er over 50 millioner flygtninge i verden – flere flygtninge, end der har været på noget tidspunkt siden anden verdenskrig – til et spørgsmål om beslutninger, som den danske regering har truffet.
Men sandheden er jo, at med de flygtningeregler, som hr. Kristian Thulesen Dahl bakkede op om i sin tid, da det var hr. Lars Løkke Rasmussen, der sad i Statsministeriet, så ville der være kommet lige så mange flygtninge til Danmark, som der er i dag.
Nu præsenterer vi så et forslag til en stramning, som jeg selvfølgelig håber at man bakker op om, hvis man overhovedet mener noget af det, man prøver på at sige.
Og det er jo ikke for sjov, at vi gør det.