runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Rørvig (V), 2010-05-31:
Det mener jeg sådan set også at der er svaret på her i debatten, nemlig at man suspenderer skattestoppet i de ændringsforslag, der bl.a. ligger i det her lovforslag.
Og så har jeg faktisk en tro på, at når man vælger at få et barn, er det ikke udelukkende af den grund, at man får et tilskud til det.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-31:
Ordføreren sagde, og jeg tror, at statsministeren har været inde på noget lignende, at skattestoppet er sat ud af kraft.
Mads Rørvig (V), 2010-05-31:
Hvis hr. Ole Hækkerup er bekendt med den måde, man lovgiver på i Folketinget, vil han vide, at lovgivning først er vedtaget, når den har været tredjebehandlet og er underskrevet af dronningen.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-31:
Det vil sige, at når lovgivningen træder i kraft, vil Venstre fjerne skattestoptælleren fra sin hjemmeside eller nulstille den eller sætte den på standby eller noget andet lignende – måske på minus, hvis den kan rulle baglæns.
Mads Rørvig (V), 2010-05-31:
Den tror jeg bare at vi lader tale for sig selv.
Karsten Hønge (SF), 2010-05-31:
Man kan godt lide at tale om fleksibiliteten, men fleksibiliteten hænger ikke i luften ligesom en bjergtinde.
Det skal stå på et fundament.
De bestanddele, som giver fleksibiliteten, er jo sikkerheden i det daglige – det er derfor, man har det her sammensatte ord flexicurity.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om, hvad det kan gøre godt for, at man ligesom prøver at ramme fagbevægelsen med sådan en form for dummebøde, en form for barnlig tak for sidst til fagbevægelsen.
Jeg synes, at ordføreren skal prøve at forholde sig til, at det, man gør i VKO, er, at man simpelt hen leger med selve fundamentet for et velorganiseret og fleksibelt arbejdsmarked.
Og den her chikane af fagbevægelsen skal vise sig at være en meget kortsigtet glæde.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-31:
Jeg går ud fra, at når reglerne er sådan, betyder det også, at danske arbejdstagere i andre EU-lande har rettigheder til at få nogle af de ting, man kan oparbejde dér.
Men jeg vil sige – bare lige for at have det på det rene – at det jo er Dansk Folkeparti, der er med i den her aftale, og hvis Dansk Folkeparti er utilfreds med noget omkring børnefamilieydelsen, så kunne man jo have taget det op i forhandlingerne, i stedet for at vi skal stå og diskutere det her.
Nu er der kommet et lovforslag, og det indebærer, at Dansk Folkeparti er med til at tage penge fra børnefamilierne.
Det er dybt asocialt, men det er altså den politik, man står for i Dansk Folkeparti.
Nick Hækkerup (S), 2010-05-31:
Det kan hr. Erling Bonnesen øsregne med.
Vi vil rulle den forringelse af børnefamilieydelsen, som rammer så mange helt almindelige hårdtarbejdende danskere – dem, som bærer det her samfund – tilbage.
Det er simpelt hen ikke en fair måde at gøre det på.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-31:
Jamen det var et klart svar, og så har jeg et opfølgende spørgsmål: Skal pengene til det så findes ved øget gældsætning, eller skal de findes ved øgede skatter, skattestigninger, på anden vis?
Klaus Hækkerup (S), 2010-05-31:
Dansk Folkepartis ordfører har som regeringspartiernes ordførere, i forbindelse med at vi nu står i en krise, argumenteret med, at nu er det nødvendigt, nu må vi stå sammen skulder ved skulder, nu må vi løse det her, nu må vi bevæge os ud af krisen.
Men samtidig med at man med den ene hånd kommer med en krisepakke, der pålægger f.eks. børnefamilierne nogle ekstra udgifter, så giver man med den anden hånd skattelettelser til de allerrigeste i det her samfund. Sidste tirsdag behandlede vi i Folketinget spørgsmålet om kapitalbeskatning.
Det var på baggrund af et lovforslag udsprunget af en henstilling fra EU om at afskaffe de såkaldte blåstemplede obligationer.
Vi stod med 500 mio. kr. i hånden, som vi ville få ind i provenu, og dem kunne Dansk Folkeparti og regeringspartierne kun se én anvendelse for, nemlig skattelettelser – skattelettelser til de 10 pct., der har de højeste indkomster i vores samfund, i stedet for at lade det komme børnefamilierne til gode.
Er det ikke for sølle?
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-31:
Jeg kan sige, at jeg helt grundlæggende bare ikke er enig i den præmis, som spørgeren stiller op, nemlig at det er økonomiske incitamenter, der gør, at folk vælger at få børn.
Og nu er det relativt beskedne beløb, så det tror jeg altså ikke gør forskellen her.
Må jeg så lige minde fru Hæstorp Andersen om, at Dansk Folkeparti og regeringen faktisk for ganske få år siden gjorde en indsats for netop at få folk til at få lidt flere børn ved at hæve børnechecken med 2.000 kr. for den yngste aldersgruppe, netop fordi det er på det tidspunkt af barnets liv, at det er dyrest.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-05-31:
Så tror jeg desværre, at jeg er uenig med ordføreren.
Det er jo sådan, at når man som familie sidder og ser på, om man har råd til mere end ét barn, så kigger man da på sin økonomi.
Resultatet kan man bare tage til USA for at se; i USA er der rigtig mange ting, der er svært, hvis man har flere børn, og derfor er der mange hårdtarbejdende amerikanske familier, der vælger kun at få ét barn.
Er det ikke korrekt?
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-31:
Nu tror jeg ikke, at der er nogen forældre eller ægtepar eller par i det hele taget, der vil fravælge at få børn, fordi vi nedsætter børnechecken eller lægger et loft over børnechecken.
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
Jeg tror, det er helt andre årsager, der gør, at folk vælger at få børn; det er ikke, hvor mange penge de kan få ud af det.
Så der tror jeg ikke der er nogen sammenhæng, vil jeg sige til fru Hæstorp Andersen.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-05-31:
Det er jo et faktum, at det ikke bare i Danmark, men i store dele af den vestlige verden er sådan, at børnetallet er faldende, og at vi bliver flere og flere ældre; vi har en aldrende befolkning.
Derfor har man rigtig mange steder fokus på, hvordan man kan få de mennesker, der bor i de enkelte lande, til at føde flere børn.
I Frankrig giver man f.eks. støtte til en lang række ting, der skal gøre, at franskmændene får flere børn.
Alternativet til, at der fødes flere børn i Danmark, er jo til gengæld, at vi får brug for øget indvandring, for ellers har vi simpelt hen ikke nok hænder i fremtiden til at passe de ældre eller til at tage det arbejde, der måske snart ligger lige om hjørnet.
Er det et valg, som Dansk Folkeparti nu har truffet, at de ønsker øget indvandring i Danmark, siden man nu gør det, at man straffer børnefamilierne hårdere ved at fjerne børnechecken og ved at forringe deres muligheder for netop at få flere børn i fremtiden?
Var det det, der var tilsigtet, da man gik ind for det her?
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-31:
Der er såmænd ikke nogen, der bliver straffet for at opretholde nogle skattelettelser til de rigeste.
Vi har med genopretningspakken her lavet en fordeling via skattesystemet, som absolut er progressiv i den forstand, at topskatteyderen får en langt højere skattestigning med genopretningspakken end den borger, som ikke betaler topskat, og som – som hr. Frank Aaen siger – kommer til at betale 1.000 kr. ekstra om året.
Topskatteyderen kommer til at betale langt, langt mere.
Frank Aaen (EL), 2010-05-31:
Det er altså, når det er fuldt indfaset, 1.000 kr. om året.
1.000 kr. er for en bankdirektør ingenting, men for en folkepensionist er det mange penge, og for en arbejdsløs, der så oven i købet skal betale mere i kontingent i fagforeningen, og som rammes på andre måder, er det mange penge – og det er altså for børnefamilierne oven i, at de får skåret ned i deres børnecheck.
Det, jeg mener, er, at det jo er mange måder, man tager penge på.
Og nogle af de summer her er ligegyldige for de rige, for de har fået så rigeligt af Dansk Folkeparti og regeringen.
Derfor vil jeg spørge igen: Hvorfor skal de, der har mindst og ikke har fået skattelettelser, straffes, for at man kan opretholde skattelettelserne til de rigeste?
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-31:
Jeg synes ikke, at det er en specielt målrettet indsats at tage personfradraget.
Det er netop med til at illustrere, at det offentlige underskud er et problem for alle borgere her i samfundet.
Derfor er det også alle borgere, der kommer til at betale 335 kr. om året i 2011, som jeg nævnte i mit indlæg før, og det synes jeg er et ganske beskedent beløb.
Men dermed illustrerer man, at det er et problem, som alle borgere skal være med til at løse.
Nick Hækkerup (S), 2010-05-31:
Vi har jo ganske klart i vores og SF's forslag, »En Fair Løsning«, peget på, hvordan pengene skal findes, altså gennem øgede skatter, men også ved, at vi alle sammen står sammen og arbejder os ud af krisen i stedet for at spare os ud af krisen og navnlig i stedet for at hakke på dem, der er de svageste og de mest ressourcesvage i samfundet.
Mads Rørvig (V), 2010-05-31:
Vi kunne jo debattere det her længe, men jeg vil holde mig til et ganske konkret spørgsmål, for hr. Nick Hækkerup nævner, at han er imod regeringens udskydelse af ændringen i topskattegrænsen i 3 år.
Men hr. Nick Hækkerup har jo selv gjort sig til talsmand for, at man kun skyder det i 2 år, og jeg vil så bare spørge: Står hr. Nick Hækkerup fast på, at det kun skal udskydes i 2 år, hvor regeringen mener 3 år?
Nick Hækkerup (S), 2010-05-31:
Det, det var min pointe, var, at det, man beder de mest velaflagte i Danmark om at betale, er, at de må undvære en skattelettelse i 3 år, mens man konsekvent rammer folkepensionisterne, så de får færre penge til rådighed, konsekvent rammer børnefamilierne, så de får færre penge til rådighed, og konsekvent rammer dem, der er svagest i vores samfund, ved at tage penge fra dem, og det er usympatisk.
Men det ændrer jo ikke ved, at man kommer med et samlet lovforslag, som er hamrende skævt, som rammer børnefamilierne, som rammer folkepensionisterne, og som rammer dem, som står i samfundets skyggeside, og det synes vi simpelt hen er grundlæggende usympatisk.
Og det finansierer altså ikke noget, at man lader være med at give en skattelettelse og siger, at det søreme var et stort tab, der dér måtte bæres.
Frank Aaen (EL), 2010-05-31:
Det er altså børnefamilierne, der skal betale, og ikke bare børnefamilier med flere børn, men alle børnefamilier.
Folkepensionisten skal også betale: 1.000 kr. i nedsat personfradrag.
Hvad er det for en social profil, Dansk Folkeparti synes at det er pænt at tegne på den måde?
Mads Rørvig (V), 2010-05-31:
Jeg vil spørge hr. Nick Hækkerup: Vil man udskyde ændringen i topskattegrænsen i 2 år eller i 3 år?
Mike Legarth (KF), 2010-05-31:
Det er mandag nat, kl. 2.50.
Julie Rademacher (S), 2010-05-31:
Jeg synes, det er utroligt, at regeringen sådan lige tju hej, før vi lukker Folketinget ned til sommerferie, finder ud af: Hov, vi har en økonomisk krise.
Vi må hellere lave nogle besparelsesforslag, for det har vi jo ikke haft særlig god tid til.
Og så må jeg også bare påpege, at den her finanskrise har fundet sted i rigtig lang tid, hvor regeringen intet har gjort.
Intet!
Jeg kunne godt tænke mig at få svar på spørgsmålet, om ministeren mener, at der her er tale om løftebrud, når man tidligere har lovet, at man ikke ville røre ved børnepengene, og nu går ind og rører ved børnepengene.
For mig at se
er det et løftebrud, men hvordan vil ministeren definere et løftebrud?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-31:
Det er i hvert fald ikke tekniske problemer fra ministeren.
Til fru Maja Panduro om, hvorvidt det er løftebrud: Nej, det er ikke løftebrud.
Men vi har sagt åbent, som det er i forhold til skattestoppet, at vi bliver nødt til at suspendere et par af elementerne, fordi vi står over for en meget vanskelig økonomisk situation.
Der må man sige, at vi siger det helt ærligt – og jeg synes sådan set, det tjener regeringen til ære, at vi kommunikerer helt ærligt – at der er et par områder, hvor vi bliver nødt til at suspendere det skattestop, som har været.
Jeg må bare sige, at der sådan set kun er meget få partier, der bekender sig til skattestoppet.
Det er Venstre, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti.
Resten interesserer sig kun for skattestoppet i en polemisk diskussion, men jeg kan konstatere, at S og SF kun har ét for øje: flere skatter og afgifter.
Det er jo selvfølgelig også en løsning, hvis man tror på det.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Jeg bliver bare nødt til at sige, at hvis der er noget, der er en unfair løsning, er det søreme da hele den pakke, som regeringen har præsenteret os for her.
Ud over at den er unfair, er det jo også løftebrud på løftebrud, og det synes jeg bare at man skulle være hæderlig og ærlig nok til at erkende.
Med det forslag, vi behandler lige her, er der både tale om et løftebrud i forhold til skattestoppet og et løftebrud i forhold til de løfter, man gav børnefamilierne i Danmark før sidste valg.
Det synes jeg bare man skulle være helt ærlig og erkende, for det andet virker ærlig talt som et eller andet maskespil, som jeg tror at de fleste, både skatteyderne og børnefamilierne, godt kan gennemskue. Så vil ministeren ikke bare her erkende, at det er nogle andre ting, man gør her, end dem, man lovede før valget?
Er min tid gået?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-31:
Jeg skylder måske at give et par bemærkninger til fru Maja Panduro om den diskussion, der har været her i dag.
Det er jo helt sund fornuft, at man som minister runder en førstebehandling af og kommenterer, hvad der er kommet af bud.
Der er kommet nul fra oppositionen.
Der er kommet den såkaldte »En Fair Løsning«, som man bare må sige ikke er særlig fair over for fremtidens generationer.
Det er faktisk en unfair løsning, og jeg synes sådan set, det er vigtigt, at man siger det i dag i en politisk debat.
Det er jo ikke, fordi det har skortet på at få gennemgået forslaget fra regeringens side.
Der har faktisk været to ordførere fra regeringen og en ordfører fra Dansk Folkeparti på talerstolen, der meget indgående har forklaret, hvad forslaget indeholder, og derfor er det sådan set meget sundt, at man også diskuterer det, oppositionen har bidraget med her i debatten, og det er desværre meget lidt.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at ministeren vælger at bruge så meget af sin taletid på at skyde på oppositionen og advare imod farlige, farlige kommunister i stedet for at tale om det forslag, vi har her, og i stedet for at svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
F.eks. synes jeg ikke, man fik svaret særlig grundigt på hr. Jesper Petersens spørgsmål om, hvordan man selv syntes det gik med det her med at overholde løfterne.
Betragter ministeren det som løftebrud, når man har sagt, at man vil have et skattestop, og man så nu er inde at suspendere skattestoppet, som man vist kaldte det?
Vi ved jo, hvad definitionen på et skattestop er, det har den tidligere statsminister givet os: Enten har vi et skattestop, eller også har vi det ikke.
Det er ligesom at være jomfru, der kan ikke være noget midtimellem.
Enten har vi et skattestop, eller også har vi det ikke.
Mit spørgsmål til ministeren er: Har vi et skattestop i Danmark nu, eller har vi det ikke?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-31:
Nej, det er vi netop ikke enige om, og det svarede jeg jo også hr. Frank Aaen lige før i mit tidligere svar.
Jeg er helt med på, at hr. Frank Aaen dyrker meget, hvem der måtte få skattelettelser, og jeg synes også, hr. Frank Aaen skulle dyrke, hvor meget de mennesker betaler i skat.
De betaler nemlig en meget, meget stor skat, og de er med til at finansiere en stor del af samfundet.
Hvis man ser på den skattereform, der er lavet, i forhold til den tidligere skattereform, viser det sig, at der jo ikke er lavet om på, hvordan og hvorledes den sociale profil er for mennesker med meget høje indkomster.
De betaler stadig væk stort set den samme skat.
Det er stadig væk de stærke skuldre, de brede skuldre, der bærer et stort læs i forhold til samfundet Danmark.
Så jeg er ikke enig med hr. Frank Aaen, heller ikke på det punkt.
Frank Aaen (EL), 2010-05-31:
Jo, men nu har de mennesker jo allerede fået væsentlige reduktioner i topskatten.
Altså, der er jo virkelig givet skattelettelser.
Vi kender alle sammen bankdirektør Straarup, der har fået en halv million kroner i skattelettelse allerede, og som måske nok kunne undvære at få mere.
Men vi er altså enige om, at man godt kunne bytte de to elementer ud i pakken, altså sige, at vi dropper alle besparelser på børnechecken og til gengæld aflyser yderligere sænkninger af skatten for topskatteydere.
Det ville da være et stykke at komme i dag, hvis vi var enige om, at her var der altså et valg, hvor man kunne gøre det ene eller gøre det andet.
Og for regeringens skyld ville det så blive det samme provenu til sidst.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-31:
Endnu da.
Om det er der vel at sige til hr. Frank Aaen, at tiden nok er for langt fremskreden til en større diskussion om socialisme og kommunisme, men jeg kan se, at hr. Frank Aaen besidder begge aspekter, og det er al ære værd.
Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt man skulle udskyde eller helt afskaffe topskattelettelserne, må jeg sige, at jeg ikke synes, det er nogen særlig god idé.
Det er fornuftigt i den situation, vi er i nu, at alle bidrager, og det er jo derfor, vi har præsenteret genopretningspakken, men det er også vigtigt, at der i et samfund er mennesker, der er med til at skabe vækst og beskæftigelse.
Frank Aaen (EL), 2010-05-31:
Jeg kunne måske lige få at vide, hvad forskellen er på socialisme og kommunisme.
Jeg kunne ikke helt følge med, men det er ministeren åbenbart ekspert i.
Men ellers kunne jeg godt tænke mig at spørge: I den tabel, der er i det forslag, vi behandler nu, ser det faktisk ud, som om provenuet i 2015 ville være nøjagtig det samme, hvis man gjorde udskydelsen af sænkningen af topskattegrænsen permanent og til gengæld droppede alle besparelser på børnefamilierne.
Var det ikke en bedre idé helt at aflyse sænkningen af topskattegrænsen og til gengæld undgå at straffe børnefamilierne?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-31:
Tak for en spændende debat, og tak til Dansk Folkeparti, der sammen med regeringen udviser ansvarlighed og tager det helt nødvendige ansvar for at rette dansk økonomi op.
I kølvandet på den verdensomspændende finanskrise er det jo ikke nogen hemmelighed, at de offentlige finanser er under pres.
Vi skylder at rette økonomien op, og det er så også det, som regeringen har gjort gennem en ekspansiv krisepolitik, men også derved, at vi nu får betalt regningen.
Vi kan ikke blive ved med at have permanent overtræk på kassekreditten.
Det vil betyde stigende rentebyrder til de kommende generationer.
Det kan vi simpelt hen ikke være bekendt.
Vi har i dag diskuteret en bred vifte af initiativer og reformer, som nu er blevet præsenteret i Folketingssalen, og som er med til at bidrage til både at styrke den danske velfærd og styrke holdbarheden i den danske økonomi.
Der er ikke nogen tvivl om, at det er nogle svære beslutninger, der skal træffes, men regeringen er villig til at træffe de beslutninger, der er nødvendige.
Lad mig så knytte et par kommentarer til et par af de indlæg, der har været.
Først var der den socialdemokratiske ordfører, der jo holdt et meget flammende indlæg om, hvordan Socialdemokraterne ser på verden.
Der var ikke særlig mange bud på, hvad Socialdemokratiet ønsker at gøre for at tackle den økonomiske situation.
Faktisk var der ingen bud på, hvad der skulle gøres.
Nuvel, der var et par bemærkninger om det, man kalder »En Fair Løsning«, men dem, der har læst »En Fair Løsning« ved jo, at det sådan set er spildt læsning.
For der står intet – absolut intet – om, hvad der skal gøres.
Snarere tværtimod bliver der skabt nye problemer.
Så var der også hr. Jesper Petersen, som jo igen holdt en meget flammende tale.
Men der var heller ikke meget nyt fra hr. Jesper Petersen, med hensyn til hvad der skal gøres.
Der var nogle spæde røster om, at man vil lave en fair løsning sammen med Socialdemokratiet, men igen var der jo ikke noget, der på nogen måde bidrager på hverken den korte eller den lidt længere bane.
Til sidst var der så også en kamptale fra hr. Frank Aaen, som vi kender dem: en meget klar socialistisk og til tider nærmest kommunistisk tale om, hvor forfærdeligt det er at have vækst i et samfund.
Det er kun sande kommunister, der kan det, og tillykke med det.
Men når det så er sagt, vil jeg sige, at vi jo er i den situation, at hr. Frank Aaen i hvert fald i 2006 og 2007, da jeg havde fornøjelsen af at være politisk ordfører for Venstre, argumenterede for, at der blev brugt alt for få penge i det danske samfund, og det er sådan set det, der står tilbage.
De partier, der i dag mener, der skal gøres noget, var også dem, der mente, at det, der skulle gøres i 2005, 2006 og 2007, var, at der skulle bruges flere penge.
Så det universelle løsningssvar fra partierne til venstre for regeringen er: Brug flere penge.
Og det gælder, hvad enten der er økonomisk smalhans eller økonomien har det godt.
Men endnu en gang tak for debatten.
Jeg glæder mig til udvalgsbehandlingen.
Klaus Hækkerup (S), 2010-05-31:
Det drejer sig bare om en enkelt ting, jeg ikke forstår i bemærkningerne til lovforslaget.
Når nu hr. Mike Legarth roste de dygtige folk i ministeriet, der kunne regne det så godt ud, så vil jeg bare spørge: Udskydelsen af forhøjelsen af topskattegrænsen er jo 3-årig, og så står der her i tabellen, at det har en varig virkning på 100 mio. kr. Hvordan kan en midlertidig skat have en varig virkning?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-31:
Det vil jeg sådan set med glæde vende tilbage til hr. Klaus Hækkerup med i form af et skriftligt svar.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-31:
Skatteministeren benytter sig af det samme kneb, som flere andre ordførere gør, nemlig at lade, som om der ikke findes noget alternativ til regeringens plan – selv om regeringen i øvrigt har ændret på den så sent som i dag – og som om det er det eneste, man kan gøre.
Politik er jo heldigvis sådan, at det handler om at finde de løsninger, der skal til, og de kan laves på rigtig mange forskellige måder.
Man kan gøre det på mere eller mindre solidariske måder, og regeringen har altså valgt at placere regningen for finanskrisen og for de ufinansierede skattelettelser, regeringen har delt ud, hos vores velfærdssamfund og nu her hos de arbejdsløse og også hos børnefamilierne.
Skatteministeren var godt nok ikke var skatteminister, da vi fredag den 30. november 2007 behandlede regeringens lovforslag om at øge børnechecken for de mindste børn.
Det er jo et løfte, der er afgivet i regeringens eget regeringsprogram.
Men der må jeg så spørge skatteministeren, om man nu har skiftet mening, og om man ikke synes, man har løjet over for de vælgere, der troede, at man havde tænkt sig at stå ved sine løfter om at forhøje børnechecken.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-31:
Først og fremmest er det jo vigtigt at give en forbrugeroplysning, ikke alene til hr. Jesper Petersen, men også til de mange tusinde mennesker, der måtte følge debatten på det her tidspunkt.
Der er ikke tale om ufinansierede skattelettelser.
Der er tale om finansierede skattelettelser.
Det har der været en god diskussion om, og jeg må sige, at den konservative ordfører, men for den sags skyld også Venstres ordfører, meget fint har forklaret, at der er tale om finansierede skattelettelser.
Det er sådan set ganske sund fornuft, at det kan betale sig at arbejde i et samfund, og det er sådan set også det, der gør, at der bliver skabt nye arbejdspladser.
Der må vi sige, at vi skal levere løsninger og ikke bragesnak som det, der kommer fra SF.