runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Eigil Andersens vurdering af, hvor højt oppe ønsket om et lavt genoptjeningskrav ligger, hvis det var hr. Eigil Andersen, der skulle prioritere de ændringer, der skal til i dagpengesystemet.
Er det meget højt prioriteret, eller er det meget lavt prioriteret?
For moden skifter jo også inden for dagpenge, og nogle gange er der bølger, hvor fagforeningerne alle sammen forlanger 4 års dagpenge, og så er der bølger, hvor de alle sammen forlanger supplerende dagpenge på plads, og så er det næsten hele tiden, at fagforeningerne forlanger en lempelse af genoptjeningskravet.
Jeg vil gerne høre, hvad SF's vurdering er.
Er det et vigtigt krav, eller er det noget af det, der ligger længere nede, hvor man siger: Ja, hvis vi kan, tager vi det med?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-05-23:
Vi kan ikke kigge på genoptjeningskravet i løbet af efteråret, eftersom vi netop har nedsat en kommission, der om 2 år skal barsle med – jeg behøver næsten ikke at sige resten, for det er blevet sagt mange gange fra talerstolen i dag – sit arbejde.
Vi kommer ikke til at gå med på ændringer i dagpengesystemet af nogen art, før den her kommission har barslet med sit arbejde.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Jeg har lovet mig selv, at vi ikke skal stille de samme spørgsmål i de her debatter.
Selv om de ligner hinanden, er der meget forskel på dagpengeperiodens længde og genoptjeningsperioden og for den sags skyld også de supplerende dagpenge.
Det er fuldstændig forskellige emner, i hvert fald for os, der arbejder lidt med det.
Jeg vil så gerne høre, og det er i en helt anden boldgade, for det har jeg slet ikke spurgt om: Hvis nu regeringens liv for alvor var truet, fordi nogle forlangte genoptjeningskravet sat ned, ville Det Radikale Venstre så blokere totalt for det og lade regeringen falde på sådan et spørgsmål?
Jeg kan ikke rigtig finde ud af det, og jeg har jo diskuteret med hr. Helveg Petersen og hr. Farooq mange gange, hvor man gentager det samme og siger: Jamen det er da rigtigt.
Vi skal ikke lave om på det.
Vi ved godt, at der er nogle, der falder ud og har det ad pommern til.
Vi ved også godt, at der er nogle, der ingen penge har, og vi ved også godt, at de bliver arbejdsløse og ikke selv er skyld i det, men det skal blive sådan.
Det er sådan omkvædet.
Hvis nu en dag regeringen kom i en situation, hvor den ikke kunne finde flertal, hvis ikke vi fik genoptjeningskravet med, hvad ville Det Radikale Venstre så gøre?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-05-23:
Jeg takker for spørgsmålet, som det er mig umuligt at svare på.
Det er klart, at vi prøver at fremlægge vores politik, og det er også klart, at politik også består af afvejninger af, hvordan man skal agere i forskellige situationer.
Jeg kan simpelt hen ikke svare på spørgsmålet.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Ikke forstået, må jeg sige.
Hvis genoptjeningskravet er en garanti for at komme ud på en arbejdsplads, kunne jeg endda forstå det, men hr. Rasmus Helveg Petersens parti afviste Enhedslistens allerførste forslag om en jobgaranti, hvor man var garanteret job en gang hvert tredje år.
Det var i den første debat, vi havde for 1 måned og 3 dage siden.
Da foreslog vi netop, at alle arbejdsløse skulle have ret til mindst 1 års arbejde.
Til hr. Bent Bøgsted vil jeg sige: Hvis arbejdsløse bare kunne få arbejde i en sommerferieperiode, altså 3 måneder, ville der være arbejdsløse i det her land, der ville være jublende lykkelige.
De ville være jublende lykkelige for at få lov til at arbejde i 3 måneder.
Det skal man ikke kimse ad.
Men hvis de skulle have lov til at arbejde i 1 år, hvis det er det, hr. Helveg Petersen mener, havde det været en rigtig god idé at stemme for vores forslag om jobgaranti hvert tredje år.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-05-23:
Vi har en dyb uenighed mellem Enhedslisten og Radikale Venstre, når det gælder arbejdsmarkedets indretning.
Og det ønske, vi har i forhold til at have en 1-årig optjeningsperiode,
er, at folk selv skaffer sig et job på ordinære vilkår og fastholder det i 1 år og dermed opnår en meget tæt tilknytning til arbejdsmarkedet, før dagpengeretten er opnået.
Jeg er ikke enig i udlægningen af det, og i øvrigt synes jeg, at spørgsmålet på mange måder er selvmodsigende.
Vi har netop i samarbejde med Enhedslisten lavet en ny indfasning af det her dagpengesystem.
Det er vi glade for, og det gjorde vi sammen, fordi vi syntes, det var ret og rimeligt.
Vi har ikke tænkt os, når vi når frem til 2016, at lave yderligere ændringer.
Det ligger ikke lige for.
Men den enighed, vi har opnået i øvrigt også med Enhedslisten og i regeringen om både at lave en lidt lempeligere indfasning og om at nedsætte en kommission, står vi da fuldstændig på mål for sammen i regeringen.
Der er ikke tale om, at vi har vindere og tabere her.
Det er simpelt hen noget, vi er rigtig glade for.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-05-23:
Jeg tror, at jeg bliver nødt til at forklare hr. Helveg Petersen noget om arbejdsmarkedet, for hr. Helveg Petersen siger, at folk kommer ud og får et fast arbejde i 1 år, og at det jo er godt.
De får arbejde i 2 måneder, så er de arbejdsløse i måske 2 måneder eller 3 måneder, og i løbet af 2 år og 1 års genoptjeningsret skal man have arbejdet hver anden dag, og der er rigtig, rigtig mange løsarbejdere, som ikke, selv om de har fast arbejde, kan genoptjene retten, hvis de er blevet arbejdsløse på et tidspunkt i deres liv.
Så jeg vil bare spørge hr. Helveg Petersen, om det ikke er et meget, meget hårdt krav, at de hver anden dag skal gå på arbejde for at genoptjene retten, hvis de er blevet arbejdsløse.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-05-23:
Tak, også for belæringen.
Jeg mener ikke, at det er for hårdt et krav, men jeg mener selvfølgelig, at det stiller krav til folk at opnå dagpengeret.
Den 1-årige optjeningsperiode, der ligger i det nuværende system, finder jeg aldeles rimelig, og det modsatte ville jeg ikke finde rimeligt, altså hvis man vedtog de to forslag, Enhedslisten har fremsat i dag, om dels at have en optjeningsperiode på 3 måneder, dels at have en dagpengeperiode på 4 år.
Så ville jeg simpelt hen mene, at det, man skulle yde, var for lidt i forhold til en dækning, som jeg ville synes var for lang.
Jeg er simpelt hen udmærket tilfreds med det nuværende system, og jeg mener også, at jeg er det med åbne øjne, selv om jeg som sagt skal takke for oplysningerne.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-05-23:
Jamen nu snakker vi om ét krav, og det er nemlig kravet om genoptjening.
Og jeg vil bare spørge hr. Helveg Petersen, om ikke det er et meget hårdt krav.
For der er rigtig mange mennesker, som synes, de har fast arbejde, men som løsarbejdere er de arbejdsløse en del af året, og så kan de ikke genoptjene i forhold til kravet, og det betyder jo, at de så falder ud af dagpengesystemet.
Så skal de på kontanthjælp, hvis de kan få det.
Men man skal huske på, at det jo kun er en midlertidig løsning, vi har lavet.
Jeg skal også lige rette hr. Helveg Petersen: Det er ikke en dagpengereform, vi har lavet sammen med Radikale, for det er jo ikke dagpenge.
Så jeg vil spørge hr. Helveg Petersen, om han ikke kan være med til, at vi skal kigge på genoptjeningskravet i løbet af efteråret.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-23:
Det er vel rigtigt forstået, at det er Det Radikale Venstre, der svinger piske i regeringen, om jeg så må sige, og modsætter sig enhver ændring af dagpengesystemet i forhold til det, man nu har besluttet, og som man jo i sin tid fra Det Radikale Venstres side stemte for.
Er konsekvensen så ikke, at vi hopper fra tue til tue, som vi nu har gjort?
Vi laver brandslukning.
Nu er det tredje gang, vi er i gang, først forlængede vi dagpengeperioden, så lavede vi en uddannelsesydelse, og nu laver vi en arbejdsmarkedsydelse, og når det engang udløber i 2016, går jeg ud fra, at vi i virkeligheden skal i gang igen.
Skaber det ro om dagpengesystemet?
Eigil Andersen (SF), 2013-05-23:
Efter en af de foregående debatter her i eftermiddag er jeg blevet en anelse klogere på, hvordan det egentlig forholder sig med arbejdsmarkedets parter og dagpengekommissionen.
Og der står simpelt hen i det, regeringen har fremlagt, at arbejdsmarkedets parter skal inddrages i arbejdet.
Der vil jeg da mene, at det vil spille en stor rolle politisk – også når man skal vurdere det bagefter – hvordan fagbevægelsen så vil prioritere tingene.
Men ellers vil jeg sige, at den prioriteringsdiskussion, der skal finde sted, jo i høj grad kommer til at foregå på regeringsniveau, altså mellem de tre regeringspartier.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Nåh ja, det er rigtigt nok.
Det var nu ikke det, jeg spurgte om.
Hvis det kunne forstås sådan, må jeg prøve at stramme mig an.
Jeg spurgte egentlig, hvor højt SF synes det skal prioriteres, fordi jeg mener, det er et politisk spørgsmål, som ethvert parti bør kunne svare på: Hvad kan man gøre for at forbedre dagpengesystemet?
Og hvis man ønsker at forbedre det, så har man vel også som politisk parti nogle konkrete forslag i værktøjskassen.
Det var derfor, jeg spurgte, og det er jo et helt andet spørgsmål end det med at blive inddraget.
Jeg mødte nogle fremtrædende forbundsfolk forleden dag, og jeg spurgte dem, hvordan de blev inddraget i den nuværende kommission, som jo handler om arbejdsmarkedspolitik.
At blive inddraget er selvfølgelig at blive lyttet til, men også at få lov til selv at lytte til andre.
Derudover skal vi jo huske, at selv med 4 års dagpenge er der folk, der falder ud af dagpengesystemet.
I baggrundsmaterialet fra weekendens forhandlinger kan man læse, at blandt dem, der havde 4 års dagpenge, før den nye regering kom til, står 4.000-6.000 i øjeblikket uden dagpengeret – 4.000-6.000 mennesker, der efter de gamle regler med 4 års dagpenge stadig væk står uden dagpenge!
Og det vil sige, at der bør være meget fokus på genoptjeningsretten.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-23:
Hvis man kigger lidt tilbage på dagens debat, så vil man se, at der været tre forskellige beslutningsforslag om henholdsvis supplerende dagpenge, en forlænget dagpengeperiode og, som det seneste, om genoptjeningskravet.
I forbindelse med alle tre forslag har hr. Christian Juhl jo ligesom brugt det her billedsprog, hvor han beskriver Enhedslisten som brandmanden og Dansk Folkeparti som nogle pyromaner.
Det er noget, der er gået igen og igen.
Jeg synes måske bare, at man godt lige retfærdigvis kan sige, at brandmanden i hvert fald både har glemt sine spande, sine slanger og ikke mindst vand – og pulverslukkeren har man også glemt.
Det står ordret på avisen.dk fra torsdag i sidste uge.
Aftalen blev først forhandlet på plads i mandags – hvorfor har man ikke taget de her ting med, når man nu gerne vil være brandmand?
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Nu vil jeg ikke gentage mig selv, men man skal ikke tro alt, hvad der står i aviserne.
Jeg tror ikke, at hverken regeringen eller vi har skrevet referat, men jeg kan berolige Dansk Folkeparti, der nu har en tilsyneladende teoretisk interesse for, hvad der foregår ved forhandlingerne, med, at vi brugte hele den første dag til at afklare, hvilke spørgsmål der kunne komme med, og hvilke der ikke kunne komme med.
Jeg tror ikke, at regeringen er i tvivl om, at vi gerne ville have haft det her spørgsmål med.
Da vi så nåede til førstedagen, måtte vi jo også prioritere og finde ud af, hvor langt vi kunne komme i disse forhandlinger, og der viste det sig ganske rigtigt, at det var rigtigt gættet af hr. Per Clausen, da han udtalte, at vi ikke kunne komme længere end til at lave lappeværk; vi kunne ikke få åbnet en reel forhandling om ændringer af indholdet i dagpengesystemet – det var ikke muligt.
Vi valgte nu alligevel at blive, for vi er ikke ligeglade med 30.000 menneskers forsørgelse.
Derfor valgte vi at tage de forhandlinger, der var mulige på nuværende tidspunkt.
Derfor har vi også som noget helt naturligt – det er nok det, der er svært for Dansk Folkeparti at forstå – valgt at fortsætte indsatsen.
Vi synes, at indsatsen er vigtig: Først brandslukning og bagefter genopbygning af huset.
Og det vil vi fortsætte med, også i den nye forsamling, hvis ikke der i dag skulle dukke et nyt flertal op.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-23:
Det forstår man ikke et kuk af.
Altså, allerede på førstedagen fandt man ud af, at man ikke kunne få de her ting igennem.
Det er godt nok hurtigt, at de giver op i Enhedslisten.
Hvor er kampgejsten blevet af?
Det virker da underligt.
Vi har jo i månedsvis, ja, årevis, hørt kritik, kritik, kritik.
Det er nogle gange en ganske rimelig kritik af den situation, der er på dagpengeområdet med de mange, der er kommet i klemme, slet ingen tvivl om det.
Men så er det da ikke desto mindre ganske underligt, at hr. Christian Juhls parti allerede på førstedagen, som det bliver sagt ordret, vælger at sige, at det er man nødt til at parkere, og det er man nødt til at opgive, og så vælger man så, 3 dage efter at man har lavet en aftale – og man tager i dag i store farverige annoncer i landets dagblade æren og credit for en redningspakke – at fremsætte en række forslag, som man allerede på førstedagen valgte at lægge til side.
Jeg synes, det er absurd, og det er ikke mindst ynkeligt.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Nu har jeg aldrig spurgt, hvad pokker Dansk Folkeparti gik og lavede sammen med VK-regeringen, for det ville være en ynkelig historie at skulle høre på.
Jeg har også opgivet at forklare Dansk Folkeparti, hvordan tingene hænger sammen.
Jeg vil gerne en gang imellem prøve, for man skylder jo selv dem, der sidder på bageste række, at de kan følge med i, hvad der sker.
Jeg kan kun sige, at vi fortsætter.
Vi har nogle mål, og dem vil vi prøve at nå.
Og den dag, hvor vi får de her forslag om dagpengesystemet igennem, bliver annoncen nok dobbelt så stor, hvis den så ellers kan være i avisen, for jeg kan ikke huske, om det er en helsidesannonce, vi har i i dag.
Men den dag bliver også stor, for der får vi det grundfæstet.
Vi får ikke bare lavet en midlertidig løsning, men vi får lavet en permanent løsning.
Men jeg undrer mig stadig over, at jeg bliver skældt ud af de folk, der for det første er årsagen til miseren og for det andet allerhelst så, at det hele forbliver, som det er i dag.
Det er dog mærkeligt, at de folk skælder os ud, for at vi prøver at forandre det.
Det er vel naturligt, at vi prøver at forandre det, som de gerne vil beholde.
Og det tempo, vi gør det i, er jo vores tempo.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-23:
Når vi i Danmark har en genoptjeningsperiode på 52 uger inden for 3 år, er det altså i 33 pct. af referenceperioden, man skal have været i arbejde for at få ret til dagpenge, hvorimod det i alle andre lande omkring os er i en længere periode, man skal have været i arbejde for at gøre sig fortjent til dagpenge igen.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Selvfølgelig har genoptjeningsperioden og referenceperioden noget med hinanden at gøre.
Det er klart nok.
Når jeg rettede det, var det blot, fordi Liberal Alliances ordfører kom til at rode rundt i tingene, og det er vigtigt, at vi holder tungen lige i munden, når vi udtaler os om det her.
Jeg har prøvet at beskrive det på en enkel måde, nemlig ved at se på, hvad 1 års arbejde giver.
1 års arbejde giver, når man regner genoptjeningsperiode og referenceperiode sammen, i Danmark ret til dagpenge i 2 år.
I Sverige giver 1 års arbejde ret til dagpenge i 4½ år og i 7 år, hvis man har børn, og i Finland giver et års arbejde 6 års dagpengeret.
Så får vi nemlig balancen med, og så får vi fundet ud af, hvordan det hele hænger sammen.
Så det, vi ser på, og det tror jeg at Liberal Alliance kan forstå, er: Hvad investerer vi, og hvad er afkastet?
Hvor meget arbejde skal man levere for at få dagpenge i hvor lang tid?
Så siger vi, at hvis man investerer 1 år i hvert af de tre lande, kan vi se, hvad afkastet er.
Dermed kan man se, hvor det er dyrest at få retten til dagpenge.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-23:
Nu har vi ikke med det her beslutningsforslag sådan ligesom bedt om, at regeringen og skatteministeren skulle lægge hele sin plan og sin taktik frem.
Vi har såmænd bare prøvet at påpege et problem, som er opstået, og som har udviklet sig, siden man indgik den her aftale.
Det er vel ikke unormalt, at man laver nogle aftaler på et eller andet tidspunkt, og så er der en udvikling i samfundet, som gør, at det måske er på tide at se på det, i det her tilfælde en dobbeltbeskatningsaftale.
Det er jo en kendsgerning, at et flyselskab – Ryanair er sikkert ikke de eneste, men Ryanair i det her tilfælde – har fundet nogle huller i dobbeltbeskatningsaftalen og har i hvert fald fundet et af dem, som de så udnytter.
Så er det vel også sund fornuft, at man siger, at så er det måske også på tide at korrigere, for det var jo ikke meningen med dobbeltbeskatningsaftalen i sin tid.
Det er derfor, at jeg ikke helt forstår, hvorfor man ikke synes at det kunne være ganske fornuftigt at tage det op.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-23:
Jeg synes heller ikke, at jeg afviser, at det kan være fornuftigt at tage det op.
Sagen er bare den, at det jo ikke er noget, som jeg vil stå her og udbrede mig om i Folketingssalen.
Dertil kommer, at det jo er et problem, der skal løses på et bredere europæisk niveau, for det er ikke kun Danmark, der har det her problem.
Ryanair er jo berygtet for at spille forskellige lande ud imod hinanden og have meget elendig løn- og arbejdsvilkår for deres ansatte.
Derfor er det faktisk et mere overordnet, generelt EU-problem at skulle håndtere Ryanair.
Derfor tror jeg, at man skal være forsigtig med bare at fokusere på den dansk-irske dobbeltbeskatningsaftale, men jeg afviser ikke, at det er noget, som kan blive relevant at se på.
Det er også derfor, at vi faktisk kigger på det.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-23:
Nu har vi jo faktisk fået et helt konkret problem lige nøjagtig i Danmark, i og med at Ryanair har skabt sig en base, som det hedder, home base, i Billund med ansat personale, typisk fra Østeuropa og Portugal, som er beskattet i Irland, og formentlig er de ikke beskattet, fordi deres lønninger er så lave.
Det tror jeg at skatteministeren er enig med mig i.
Det er jo umuligt for dansk kabinepersonale at konkurrere med de pågældende.
Men det er jo et aktuelt dansk problem, og så kunne man jo give sit bidrag ved at sige, o.k., det skal vi da have fjernet.
Som skatteministeren selv var inde på i sin tale, er den her bestemmelse jo ret usædvanlig for dobbeltbeskatningsaftaler, så det skulle vel egentlig ikke være så svært at sige, o.k., så gør vi det.
Skatteministeren siger så også, at det har han egentlig heller ikke afvist, og det glæder mig selvfølgelig, men jeg kunne jo godt tænke mig, at man trods alt gik lidt mere til biddet.
Jeg har forstået, at lige nøjagtig social dumping – for det er det, vi snakker om – jo er et fokusområde for regeringen og i hvert fald for skatteministerens parti, så derfor synes jeg, at det var passende her at bidrage til kampen mod social dumping ved at sige, o.k., det skal vi have ud, for det har udviklet sig sådan, at det bliver udnyttet.
Eigil Andersen (SF), 2013-05-23:
Jeg vil sige det på den måde, at der er mange vigtige punkter, som man skal være opmærksom på og overveje, når man skal prøve at lave en bedre udgave af dagpengesystemet.
Og det er oplagt, at et af de punkter, som er vigtigt i den her lange stribe af punkter, er spørgsmålet om arbejdskrav ved genoptjening.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-23:
Så behandler vi endnu et beslutningsforslag fra Enhedslisten, der omhandler det danske dagpengesystem.
Man bliver jo nogle gange lidt forvirret, for nu handler det så om, at genoptjeningsretten skal sænkes fra 52 uger til 13 uger, og vi har lige behandlet et forslag, der handlede om, at man skulle øge dagpengeperioden fra 2 til 4 år, så hvad vil Enhedslisten?
Skal vi have en genoptjeningsperiode på 13 uger og en dagpengeperiode på 4 år, eller hvad er det, det her handler om?
Ifølge Enhedslisten skal man altså, hvis man har haft arbejde i 13 uger inden for 3 år, kunne gå på dagpenge i 2 år eller måske 4 år.
Det ved vi ikke helt.
Under alle omstændigheder har Danmark i forvejen en af de absolut korteste genoptjeningsperioder af alle lande i OECD, hvis ikke den korteste.
Jeg er ikke bekendt med nogen, der har en kortere.
Hvis man sammenligner med de lande, som ligger omkring os, altså andre højtudviklede velfærdssamfund som f.eks. Sverige, Tyskland, Holland og Storbritannien, kan man se, at de alle har længere genoptjeningsperioder end Danmark.
Hvis man i Sverige skal genoptjene retten til dagpenge, kræver det 26 ugers arbejde inden for 1 år, dvs. en genoptjeningsperiode på 50 pct. af referenceperioden.
Hvis man i Holland, som har de skrappeste krav, skal have dagpenge, kræver det 26 ugers beskæftigelse inden for blot 36 uger, hvilket svarer til 72 pct. af referenceperioden.
I Tyskland og i England er det 50 pct. af referenceperioden, man skal have været i arbejde, mod kun 33 pct. i Danmark.
Så vi har allerede et meget, meget lukrativt dagpengesystem.
Som med alle andre forslag, som Enhedslisten har fremsat dag, så er der ikke nogen finansiering med til det her forslag.
Som jeg forstår det, er det beregnet, at det vil koste ca. 900 mio. kr. at gennemføre det her forslag.
Hvor de penge skal komme fra, har vi ikke fået noget forslag til.
Man kunne jo også sige, som Enhedslisten sagde i en af de tidligere ordførertaler, at det, de gør her, er, at de fremsætter nogle forskellige forslag, som de har hentet inspiration til i fagbevægelsen.
Så kunne man måske sige til sig selv, at der jo ikke er noget, der forhindrer fagbevægelsen i at indføre en 13 ugers genoptjeningsperiode.
Det kan fagbevægelsen jo bare gøre, de kan bare ikke få statsstøtte til det.
Hvis man virkelig er af den opfattelse i fagbevægelsen, at det ikke er noget problem at få folk i beskæftigelse, og at det ikke vil koste noget, fordi folk meget gerne vil tage et arbejde og ikke vil gå lang tid på dagpenge, selv om der kun er en meget kort genoptjeningsperiode, så er der jo ikke noget, der forhindrer fagbevægelsen i at gøre det.
Det kan de jo bare gøre.
For hvis det her ikke er problematisk, hvis det her ikke koster ret mange penge, så må man jo finansiere det inden for det system, som man har, og så lade dem, der betaler ind til det, finansiere det fuldstændigt, i stedet for at bede alle mulige andre, også mennesker, som slet ikke er en del om at systemet, om at være med til at finansiere det.
LA kan selvfølgelig ikke støtte det her forslag.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Nu tror jeg, hr. Joachim B. Olsen fik rodet lidt rundt i begreberne, da han snakkede om referenceperioder og den slags, men det vil jeg gerne rette senere, for det har jeg ikke tid til her.
Forringelsen kostede, dengang man gik fra 26 uger til 52 uger, det første år ingenting.
Så tjente man 81 mio. kr. det andet år.
De tal holder sikkert ikke, for det er borgerlige partier, der har beregnet dem.
Men de har måske haft en vis lyst til at vise, at man kunne tjene penge på det her ved at gå fra de 26 uger.
Derfor tror jeg, vi skal holde os nede på nogle mere realistiske tal, hvis vi skal regne det ud i dagens tal.
Men vi er nu med til at finansiere det, fordi det er meget, meget vigtigt for de arbejdsløse, at vi får sådan nogle regler her.
Ellers vil jeg sige, at medlemmerne – det skal hr. Joachim B. Olsen huske – jo er med til at finansiere dagpengesystemet i dag og er med til at betale regningen for, hvad det koster som system, via deres kontingent.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-23:
Det er fuldstændig korrekt, men kun delvis.
Altså, alle borgere i det her land, der går på arbejde, også dem, som ikke har meldt sig ind i en a-kasse, er jo med til at finansiere a-kassesystemet.
Så det, jeg ligesom sagde, var, at hvis det her var rentabelt, hvis fagbevægelsen ikke havde det indtryk, at det her ville blive for dyrt, så kunne man jo bare finansiere det inden for sit eget system.
Eller man kunne bruge nogle af de penge, man har, på at lade folk gå længere tid på dagpenge.
Men det har man ikke nogen lyst til, man foretrækker åbenbart, at alle mulige andre mennesker skal være med til at finansiere det.