runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nadeem Farooq (RV), 2014-10-21:
Det er da lidt pudseløjerligt, at der her, hvor vi taler om vikarlovene, er en del af ordførerne, som er vikarer på området i dag.
Men lad mig sige med det samme, at Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Man kan sige, at en forløber for det her jo var vikarloven.
Og jeg mener, at vi i forbindelse med vikarloven fandt en passende balance mellem på den ene side hensynet til vikarerne og på den anden side hensynet til vikarbureauernes konkurrencekraft og konkurrenceevne.
Man kan sige, at det her lovforslag er i medfør af vikarloven, og det handler om, at Arbejdsretten skal have muligheder for at kontrollere, at tingene sker, som de skal ske.
Det forslag kan vi støtte.
Eigil Andersen (SF), 2014-10-21:
Når man ser på antallet af vikarer på ordførerposterne, tror jeg, at det i virkeligheden er meget godt udtryk for, at antallet af vikarer på det danske arbejdsmarked i det hele taget netop er meget stigende, og det giver visse problemer, som det også er blevet nævnt.
Selve vikarloven er ikke på ethvert punkt skrevet, præcis som SF havde skrevet den, hvis det var os, der alene havde ført pennen.
Men det er ikke det, vi diskuterer i dag.
Vikarloven er vedtaget, og derfor synes vi, at det er fornuftigt, at Arbejdsretten får den kompetence, som bliver foreslået i lovforslaget.
Det er også et forslag, der støttes af LO og FTF, og SF vil altså derfor stemme for forslaget.
Per Clausen (EL), 2014-10-21:
Det ønske deler Enhedslisten med fagbevægelsen, og for en gangs skyld kan vi konstatere, at vi også enige med arbejdsgiverne.
Det fagretlige system er alt andet lige bedre til at vurdere, om et vikarbureau omfattes af eller har tiltrådt en kollektiv overenskomst, om den er landsdækkende og om overenskomsten er indgået af de mest repræsentative arbejdsmarkedsparter frem for de almindelige domstole.
Så Enhedslisten støtter en vedtagelse af L 15.
Leif Mikkelsen (LA), 2014-10-21:
Nu ved jeg jo ikke, om ministeren har valgt nogle meget lette lovforslag i dag, for man må sige, at det jo er noget af en dåb at få herinde i Folketinget med tre lovforslag i træk.
Det er jo ikke det samme, som når vi slås om veje, skinner og sådan noget.
Nå, men det her lovforslag adskiller sig jo i hvert fald ikke fra vores synspunkt.
Selv om det altså omhandler tvister og uenighed, er vi sådan set enige her og kan sige, at der vel kan komme forslag i høringssvarene, som er værd at følge op på, men det kan vi så gøre i udvalgsarbejdet.
Og så vil jeg bare sige, at vi støtter lovforslaget.
Mai Mercado (KF), 2014-10-21:
Det er et lovforslag, som nyder bred opbakning, men man kan måske også sige, at det ikke er et af de mest sexede lovforslag, vi har haft endnu.
Det er et lovforslag, som altså tager stilling til, hvor henne tvister for vikarbureauer skal placeres, altså om det skal være i Arbejdsretten eller de almindelige domstole.
Det, vi lægger vægt på i Det Konservative Folkeparti, er jo, at arbejdsmarkedets parter er blevet enige om den anbefaling netop at give Arbejdsretten den kompetence til at kunne afgøre tvister på vikarområdet, og derfor støtter vi lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2014-10-21:
Det her forslag går simpelt hen ud på, at Arbejdsretten fremover kan behandle sager om overholdelse af ligebehandlingsprincippet, hvis en virksomhed har overtrådt virkarloven.
I dag er det sådan, at vikarer er henvist til et civilt søgsmål, hvis der sker noget, men hvis de er omfattet af en overenskomst, er det ret og rimeligt, at de kan få deres sag behandlet i Arbejdsretten, og vel at mærke at vikarbureauet også er omfattet af en overenskomst.
I Dansk Folkeparti synes vi, det er ret og rimeligt, men det skal siges, at vikarer, der ikke er omfattet af en overenskomst, stadig væk skal ind til civile søgsmål.
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2014-10-21:
Tak for det.
Jeg vil også gerne lige benytte lejligheden til at byde den nye beskæftigelsesminister velkommen.
Det er jo helt naturligt for mig som radikal veteran inden for arbejdsmarkedspolitikken.
Vi plejer som regel at have andre rum til at gøre det i, når det er inden for regeringen, men nu er det gjort.
Det forslag, L 14, som handler om at sikre, at lønmodtagere, som ikke har ret til fuld løn under sygdom, optjener sygeferiegodtgørelse fra den anden sygedag, har fuld radikal opbakning.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-10-21:
Jeg vil endnu en gang takke ordførerne, og jeg skal skåne Tinget for at gennemgå indholdet – det synes jeg ordførerne har gjort ganske glimrende.
Det var hr. Per Clausen, der egentlig formulerede det meget rammende ved at sige, at det her samlet set er en forbedring for lønmodtagerne, og det er det jo.
Det fremgår helt tydeligt af det, som ordførerne, som har været heroppe på talerstolen, har sagt.
Der har så været nogle ønsker om at gå længere nogle steder osv. osv., og det er en debat, som man jo altid kan tage.
Men når jeg hører, hvad der siges om selve det lovforslag, der ligger her til Tingets behandling, så tror jeg, at alle er enige om, at den måde, vi håndterer det her problem på, er ret og rimelig.
I øvrigt hjulpet på vej af EU, som også er blevet konsulteret.
Så jeg vil endnu engang sige, at jeg vil bidrage til, at udvalgsbehandlingen kommer til at gå så nemt og smidigt som overhovedet muligt.
Bent Bøgsted (DF), 2014-10-21:
Tak, formand.
Jeg skal lige rette lidt op på noget, for ved det forrige lovforslag fik jeg ikke lige budt velkommen til den nye minister.
Det er så den fjerde beskæftigelsesminister i den periode, jeg har siddet som beskæftigelsesordfører.
Det siger måske mere om mig, for jeg er den eneste tilbage i udvalget, der har haft med beskæftigelse at gøre siden 2001.
Så kan man altid diskutere, hvor godt det er.
Men erfaringen har man jo.
Det har ministeren også, for det er en gammel, kendt minister fra andre områder.
Men velkommen til.
Det her lovforslag drejer sig om optjening af ferie for folk, der er syge, og det finder vi egentlig i Dansk Folkeparti er ret og rimeligt.
Vi har også indført, at kontanthjælpsmodtagere kunne få ret til at holde en ferie uden at skulle stå til rådighed; hvor de kunne tillade sig at slappe af, uden at de skulle være i kontakt med kommunen.
Og for dem, der er syge, er det også ret og rimeligt, at de har en periode, hvor de kan sige: Her holder vi ferie, her kan vi hellige os familien.
Det er også ret og rimeligt.
Det har så de konsekvenser, at der er lidt udgifter for arbejdsgiverne – 30 mio. kr. om året fordelt på alle de private arbejdsgivere.
Det tror jeg ikke er så stort et beløb for hver enkelt arbejdsgiver, når det kommer til stykket og de får nogle tilfredse medarbejdere, der så kan være klar til at komme tilbage.
Man rekreerer sig måske også lidt i ferien; det kan være med til at give en lidt styrke.
I Dansk Folkeparti kan vi bakke op om forslaget.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-10-21:
Mine damer og herrer, det glæder mig, at der er interesse for behandlingen af det her lovforslag, forslag til lov om ændring af lov om aktiv socialpolitik, og at den tiltrækker så mange tilskuere og allerede giver anledning til så højlydte kommentarer fra salens ærede medlemmer – og en særlig velkomst til den nye beskæftigelsesminister; jeg ser på vegne af Venstre frem til samarbejdet.
Lovforslaget skal sikre, at personer, der får efterbetalt en social ydelse efter at have vundet en sag ved Ankestyrelsen om retten til f.eks. sygedagpenge, ikke efterfølgende mister deres uddannelses- eller kontanthjælpsydelse på grund af de nuværende formue- og fradragsregler i kontanthjælpslovgivningen. Det skal i øvrigt siges, at jeg i dag står her på vegne af den gode hr. Hans Andersen, så I skal forestille jer, at det er Venstres sædvanlige spydspids på arbejdsmarkedspolitikområdet, der står heroppe.
Forslaget indeholder en række emner som en ændring af formue- og fradragsreglerne i kontanthjælpslovgivningen.
Personer, der ikke har fået udbetalt den korrekte ydelse, og som derfor kan have stiftet gæld, skal have mulighed for f.eks. at anvende efterbetalingen til at tilbagebetale gælden; der skal ses bort fra efterbetalingen i 2 år efter udbetalingen.
En samlet økonomisk konsekvens af forslaget skønnes at udgøre en offentlig merudgift på omkring 8 mio. kr. om året – det er penge, som vi i Venstre naturligvis er klar til at bruge på at rette op på den her urimelighed.
Vi har forståelse for problemstillingen, og vi støtter lovforslaget med de fremlagte ændringer af kontanthjælpslovgivningen.
Vi støtter, at kommunerne fremover ser bort fra efterbetaling af offentlige ydelser ved opgørelse af indtægter.
Det er også vigtigt for mig at sige, at ...
På baggrund af denne slagkraftige irettesættelse fra formanden vil jeg så fortsætte med talen; tak for det.
Der mener jeg sådan set, at det er et spørgsmål om både moral og også om rimelighed, når man går ind og laver den foreslåede ændring, og det vil vi gerne hjælpe regeringen med.
Vi skal derfor anbefale lovforslaget.
Det sidste, jeg vil sige – og det skal ikke opfattes som en kritik, men måske i virkeligheden mere som en opfordring til den nytiltrådte minister – er, at det jo er sørgeligt, at kommunerne i relativt mange tilfælde faktisk træffer en forkert afgørelse, som får nogle utilsigtede konsekvenser for de borgere, der mister deres ydelse.
Jeg forestiller mig også, at der ligger en del mørketal på området, da det jo ofte er de lidt svagere borgere, der oplever at blive ramt både af sygdom og af at blive viklet ind i det offentlige klagesystem.
Derfor kunne man måske med rette bede ministeren om at kigge på, om problemets omfang er rimeligt dokumenteret, og hvad vi kan gøre i fremtiden for at undgå, at kommunerne gang på gang træffer en urigtig afgørelse.
Med det skal jeg sige tak for ordet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-10-21:
I foråret kunne vi i dagspressen læse om Pia Laursen fra Vejle, der var på kontanthjælp.
Hun havde vundet en klagesag over Vejle Kommune og fik efterbetalt sine sygedagpenge.
Det skulle vise sig at være en dyr fornøjelse, for det betød, at kommunen kunne modregne efterbetalingen i Pia Laursens kontanthjælp i 3 ½ måneder.
Ifølge avisen kostede det Pia Laursen 39.000 kr., at Vejle Kommune havde truffet en forkert afgørelse, og for Vejle Kommune kostede det ingenting.
Som reglerne er i dag, bliver en kontanthjælpsmodtager nemlig modregnet i sin kontanthjælp, hvis vedkommende har fået en ydelse,
på baggrund af at man lige har vundet en klagesag i forhold til det offentlige.
Det er ikke i orden.
Det er Socialdemokraternes holdning, at det ikke skal lægges en kontanthjælpsmodtager til last, fordi der eksempelvis er sket en fejl i kommunens sagsbehandling, og det skal heller ikke være gratis for kommunen at lave fejl eller træffe en forkert afgørelse.
Af den grund er det glædeligt, at vi i dag behandler L 13.
Lovforslaget betyder, at personer, der får efterbetalt en social ydelse, ikke efterfølgende mister deres uddannelses- eller kontanthjælp på grund af formue- eller fradragsreglerne i kontanthjælpslovgivningen.
Forslaget vil også have betydning for en person, der ikke har fået udbetalt den korrekte ydelse, og som derfor kan have stiftet gæld.
Vedkommende vil med lovforslaget få mulighed for at anvende sin efterbetaling til at tilbagebetale gælden.
Ligeledes vil lovforslaget få betydning for personer, der modtager ressourceforløbsydelse, hvor reglerne om fradrag af indtægter i kontant- og uddannelseshjælp finder samme anvendelse.
Samlet set betyder lovforslaget, at personer, der modtager kontanthjælp eller uddannelseshjælp, i fremtiden ikke bliver straffet økonomisk for, at det offentlige laver fejl i sagsbehandlingen, og det giver for os Socialdemokrater rigtig god mening.
Fejl i det offentliges sagsbehandling skal ikke lægges borgeren til last, og derfor skal kontanthjælpsmodtagere ikke modregnes i kontanthjælpen, hvis de får efterbetalt en ydelse med baggrund i, at de har vundet en klagesag i det offentlige.
Med L 13 sikrer vi, at den situation, som Pia Laursen og mange andre har stået i, fordi der var fejl i behandlingen af deres sag, ikke sker igen.
Det er både sund fornuft og helt retfærdigt.
Så Socialdemokraterne kan støtte forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2014-10-21:
Tak, formand.
Det forslag, der ligger her, synes vi i Dansk Folkeparti er ret og rimeligt.
Det er ikke rimeligt, at man, hvis man klager over en afgørelse og vinder sagen, så bliver modregnet de penge, man får udbetalt, i kontanthjælp og uddannelseshjælp.
Og ligesom det er blevet fremført fra både Venstres og Socialdemokratiets side, finder vi også i Dansk Folkeparti, at det er totalt uretfærdigt, at selv om man vinder en sag i kommunen om en afgørelse, hvor man egentlig har mistet sin ydelse, så bliver det hele modregnet.
For hvis man var fortsat på den ydelse, havde man fået en højere ydelse end kontanthjælp, og så er det ikke rimeligt, at det hele bliver modregnet.
Den difference, altså det, man egentlig skulle have haft mere, er det ret og rimeligt at man får.
Så i Dansk Folkeparti kan vi støtte det her forslag.
Nadeem Farooq (RV), 2014-10-21:
Tak for det.
Det her lovforslag, L 13, er ikke en stor arbejdsmarkedsreform.
Det her forslag vil ikke stjæle al opmærksomheden i medierne, men ikke desto mindre er det et meget vigtigt forslag og et meget vigtigt tiltag for den enkelte ledige og for den enkelte borger i det hele taget.
For det handler om retssikkerhed; det handler om, hvad der er ret og rimeligt.
Nu vil jeg ikke gå ind i mange af de ting, som mine kære kollegaer allerede har sagt, men det helt afgørende er, at hvis man vinder en retssag mod f.eks. en kommune eller en myndighed, skal man ikke straffes for det.
Det er helt essentielt.
Som radikal kæmper jeg for retssikkerhed for en lang række aktører, grupper og borgere i det danske samfund – og også virksomheder.
Og det er rigtig vigtigt, at retssikkerheden også gælder for ydelsesmodtagere og ledige, som vinder en retssag, og som efterfølgende oplever at blive trukket i forhold til de penge, de har.
Det mener jeg ikke er rimeligt, og derfor handler det om ret og rimeligt.
Det handler om retssikkerhed for den enkelte, og det handler selvfølgelig også om økonomi for den enkelte, og derfor støtter vi det her forslag.
Eigil Andersen (SF), 2014-10-21:
Fra SF's side vil vi også byde velkommen til den nye beskæftigelsesminister, og vi glæder os til samarbejdet.
Lovforslaget her retter op på en stor uretfærdighed og absurditet, som SF og også jeg personligt har kritiseret stærkt ved flere lejligheder.
Et eksempel på de hidtidige regler er: En borger får stoppet sine sygedagpenge af kommunen i en periode, hun klager til Ankestyrelsen og vinder sagen over kommunen.
En kontanthjælpsmodtager må jo kun have 10.000 kr. i banken.
Det betød efter de hidtidige regler, at borgeren fik en dobbeltstraf.
Først var det forkert, at vedkommende skulle miste sygedagpengene; dernæst fik borgeren ingen som helst glæde af det beløb, som vedkommende havde ret til og fik efterbetalt, for nu trak kommunen så i kontanthjælpen.
Det er simpelt hen at trække folk – og i mange tilfælde meget syge mennesker – totalt rundt i manegen.
Systemet kørte fuldstændig rundt med den enkelte på en kafkask måde.
Den enkelte borger blev simpelt hen umyndiggjort og magtesløs, samtidig med at kommunen faktisk kunne tjene penge på at begå en fejl gennem en besparelse.
Alt i alt har det været en hundrede procent uretfærdig og helt uholdbar situation, og derfor er det godt, at det nu bliver rettet op gennem den aftale, som SF, Enhedslisten og regeringen som nævnt indgik i begyndelsen af maj.
Efterbetaling af offentlige ydelser betragtes fremover ikke som formue, der fører til fradrag i kontanthjælpen, inden for 2 år efter, at efterbetalingen er sket.
Per Clausen (EL), 2014-10-21:
Jeg skal også huske at sige velkommen og tillykke til den nye minister.
Jeg skal dog også tilføje, at det ikke har ført til, at Enhedslisten har udskiftet sin arbejdsmarkedsordfører.
Jeg er her kun som en ydmyg vikar i denne sag for hr. Finn Sørensen
, men det ændrer ikke noget ved, at jeg da sådan set er meget glad for at være ordfører på det her lovforslag.
Det er jo, som adskillige talere har været inde på, et godt og rimeligt og retfærdigt lovforslag.
Det eneste, man kan undre sig over, er, at der skulle gå så lang tid, før dette helt åbenlyse og indlysende retfærdige og rimelige lovforslag blev fremsat.
Det er en tilstand, der har eksisteret i flere år, men lad nu det være.
Det her forslag udmønter en aftale, som regeringen, SF og Enhedslisten indgik i maj 2014, om, at der ikke skal ske modregning af den efterbetaling, som borgeren får, når han eller hun har vundet en sag.
Som adskillige har påpeget heroppefra, er det jo helt indlysende rimeligt.
Det her forslag lever op til de hensigter, vi havde med aftalen, og det kan man se af det beslutningsforslag, B 92, som vi fremsatte i april 2014, og som vi trak til fordel for den her aftale.
Det var jo, som det er sagt, sådan indtil den 1. juni i år, at der fik mange borgere reelt ikke noget ud af at vinde en ankesag.
De fik efterbetalt deres manglende sygedagpenge eller anden social ydelse, men hvis de efterfølgende skulle have kontanthjælp, blev hele efterbetalingen modregnet i kontanthjælpen, fordi efterbetaling blev betragtet som enten formue eller indtægt, som skulle modregnes fuldt ud i kontanthjælpen.
Det vil sige, at den kommune, som havde begået fejlen, blev belønnet, og den borger, der var ramt af den forkerte behandling, blev straffet.
Jeg synes, at man skal rette mange tak til Kræftens Bekæmpelse, Danske Handicaporganisationer og Den Sociale Retshjælp, som har arbejdet meget hårdt på at få ændret loven.
Og jeg vil da også godt benytte lejligheden til at sige tak til den tidligere beskæftigelsesminister, for at ændringen kunne træde i kraft den 1. juni i år.
Vi har dog stadig væk den opfattelse, at der er elementer i det her lovforslag, der godt kunne gøres bedre.
Det vil vi vende tilbage til i løbet af udvalgsarbejdet.
Men der er ingen tvivl om, at det her er et rigtig godt lovforslag, som vi støtter.
Jens Joel (S), 2014-10-21:
Som min kollega hr. Jakob Engel-Schmidt allerede har redegjort for, handler det her jo om at sikre, at alle har ret til en ferie.
Selv om folk er ansat i en stilling, hvor de ikke optjener feriepenge under sygdom, så skal de alligevel have mulighed for at holde i hvert fald 4 ugers ferie med løn.
Det er, som det også er blevet sagt, en konsekvens af en EU-dom.
Man kan sige, at det, som EU sagde, var, at vi skulle sikre vores lønmodtagere bedre.
Det er vi selvfølgelig enige i, og derfor har vi heller ikke noget problem med, at det er blevet indskærpet, og vi har fundet en god model for det.
Det er også vigtigt at sige, at det jo stadig væk er sådan, at hvis arbejdsmarkedets parter, som jo her i Danmark står for de vigtige forhandlinger på det her område, bliver enige om at fravige det, så kan man selvfølgelig i en overenskomstforhandling lave en aftale om, at man kan stille lønmodtagerne endnu bedre.
Så med baggrund i de ting, som altså handler om at stille lønmodtagerne endnu bedre, støtter Socialdemokraterne selvfølgelig op om lovforslaget.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-10-21:
Tak for det.
Endnu en gang må mine ærede kolleger nøjes med mig i stedet for hr. Hans Andersen, men jeg håber da, at jeg kan redegøre for Venstres holdning på en fornuftig og forståelig måde.
Så vidt jeg læser det, drejer det sig om, at EU-Domstolen har været på spil igen og med sin aktivistiske politik tvunget os her i Danmark og i Folketinget til at rette ferielovgivningen, og det er egentlig ikke usympatisk, det er faktisk ganske sympatisk, da lovforslaget handler om at sikre, at folk under sygdom kan få ret til at optjene minimum 4 ugers ferie.
Implementeringsudvalget under Beskæftigelsesministeriet og arbejdsmarkedets parter har drøftet forslagene, bl.a. med det formål at begrænse arbejdsgivernes merudgift, som beløber sig til omkring 30 mio. kr. om året, og samtidig finde en løsning i overensstemmelse med arbejdsmarkedsdirektivets artikel 7, stk. 1.
Og det vurderes at medføre mindre udgifter til feriedagpenge på ca. 5 mio. kr. årligt for det offentlige.
Med de bemærkninger skal jeg meddele, at Venstre kan støtte lovforslaget, så vi bringer ferieloven i overensstemmelse med EU-retten.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-10-21:
Tak for det.
Må jeg først benytte lejligheden til at sige tak for velkomsten.
Jeg kan sige, at jeg glæder mig meget til samarbejdet med udvalget og ordførerne på området.
Jeg synes, det er et vigtigt område, som jeg glæder mig til at give mig i kast med, og jeg skal gøre mit bedste, for at det samarbejde, som jo trods alt er så vigtigt i Folketinget, også fortsat skal gælde beskæftigelsesområdet.
Så jeg tager de venlige ønsker med videre i arbejdet.
Jeg skal bare sige, at jeg sådan set er meget glad for, at det første lovforslag, jeg har som ny minister på området, er et lovforslag, som er med til at øge retssikkerheden for den enkelte borger.
Det kan vel næsten ikke, havde jeg nær sagt, være ret meget bedre.
Jeg synes, som også ordførerne har givet udtryk for, at vi med det her forslag har fundet den balance, som er vigtig – specielt for den enkelte borger, som skal være i centrum.
Så jeg vil sådan set bare her takke for førstebehandlingen og sige til udvalget, at jeg selvfølgelig vil gøre, hvad jeg kan, for at vi fra ministeriets side får besvaret eventuelle spørgsmål og debatter i udvalget så hurtigt som overhovedet muligt.
Mai Mercado (KF), 2014-10-21:
Tak, formand.
Og det er et enigt Folketing, som kommer til at bakke op om det her lovforslag.
For af og til kan vi godt undre os over systemet, når de her sager popper op, og vi finder ligesom de øvrige partier det ganske problematisk, at man altså kan blive trukket i ydelse som eksempelvis sygedagpenge, når man har vundet en sag ved Ankestyrelsen eller kommunen har ændret sin afgørelse. Når kommunen begår fejl, skal det ikke være borgeren, der betaler for den her fejl.
Når vi sætter mennesker først, kan vi også støtte det her lovforslag.
Og til sidst vil jeg bare ønske hjertelig velkommen til den nye beskæftigelsesminister, og jeg glæder mig til samarbejdet.
Leif Mikkelsen (LA), 2014-10-21:
Tak for det.
Selv om jeg også er vikar her i dag og kan byde velkommen til den nye minister, skal jeg ikke ødelægge den gode stemning, som det her forslag åbenbart aftvinger, og det kunne tyde på, at et enigt Folketing kan pege på, at det sådan set er helt rimeligt at få rettet op på de her urimeligheder, som jo gik på, at der var borgere, som kunne komme i en situation, hvor man ikke kunne sige, at det her var særlig hensigtsmæssigt, i forhold til at vi er i et retssamfund.
Men det er der så nu rettet op på.
Jeg skal ikke forlænge debatten eller gentage de argumenter for det, som er fremsat her, men kun sige, at det betyder og fører til frem, at Liberal Alliance også kan støtte forslaget.