runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2008-10-09:
Nu skal man jo lige kigge på aftalen.
Der er faktisk et par elementer, som måske kan trøste hr. Frank Aaen en lille smule, bl.a. det, at man i den her 2-årige periode gør det umuligt for bankerne at indføre nye aktieoptionsprogrammer.
Derudover skal man jo også have sig for øje, at det her jo altså drejer sig om Danmarks internationale omdømme på de finansielle markeder.
Derfor vil jeg også gerne kvittere for den opbakning rundtomkring i Folketinget, der har været, for at vi kan få gennemført pakken så hurtigt som muligt.
Man har lidt svært ved at forstå udeomkring, at en mindretalsregering faktisk kan indgå en aftale, som er bindende, med et flertal i Folketinget.
Det er derfor, det er så afgørende for at genskabe stabiliteten af hensyn til alle danskere, som har job udeomkring, som er bekymrede for deres pension og deres indeståender, at vi får gennemført det her, sådan at også internationale finansielle institutioner kan se, at i Danmark handler vi altså med økonomisk ansvarlighed.
Frank Aaen (EL), 2008-10-09:
Forslaget går ud på at fodre dem, der har skabt krisen, i stedet for at hjælpe dem, der bliver ramt af den, altså almindelige mennesker.
Der er brugt enorme summer på den her type løsning, som vi ser i dag, og indtil videre er krisen jo bare blevet værre og værre.
Derfor forstår jeg ikke, at Socialdemokratiet ikke overvejer, om ikke det er systemet, der er noget galt med, i stedet for bare at putte flere penge i systemet.
Mit spørgsmål er: Har Socialdemokratiet i den her proces overvejet, at vi i stedet for at sende pengene via spekulanterne ind i samfundet skulle støtte direkte de steder, hvor der er problemer med at få finansiering?
F.eks. så vi i går i fjernsynet om et økologisk brug, der gerne ville udvide, og man kunne sende penge direkte til sådan et projekt i stedet for at sende pengene til spekulanterne.
Har man på nogen måde overvejet, at man skal ændre systemet i stedet for bare at pumpe systemet op med små justeringer?
Morten Bødskov (S), 2008-10-09:
Det er en del af indholdet i det socialdemokratiske forslag.
Dernæst er indholdet også en markant styrkelse af Finanstilsynets rolle, og det får vi faktisk med i den her aftale.
Man kan have alle mulige andre opfattelser af, at man vil lave systemerne om, men når det er kritikken af banksektoren, Enhedslisten fokuserer så meget på, så skulle man tage og læse, hvad der rent faktisk står i den her aftale.
Jacob Jensen (V), 2008-10-09:
Det er da dejligt, at hr. Frank Aaen bekymrer sig om de liberale værdier.
Det er da helt nyt.
Men jeg skal da sige, at det, der er tale om her, er, at vi sikrer stabiliteten for alle danskere i dette land ved at genskabe roen og stabiliteten på de finansielle markeder.
Så kan det godt være, at hr. Frank Aaen ser nogle spøgelser i form af nogle spekulanter, som så bliver garanteret.
Men det, det her drejer sig om, er, at vi også skal sikre, at erhvervsvirksomheder fortsat kan have aktivitet, skabe produktion og dermed sikre de job, som hr. og fru Jensen og alle andre i det her land jo også skal have, sådan at de kan få den daglige økonomi til at løbe rundt.
Så det, det egentlig helt grundlæggende drejer sig om, er at skabe stabilitet og ro - genskabe den - sådan at vi kan fortsætte med den fornuftige samfundsudvikling, som vi har set i de seneste år.
Frank Aaen (EL), 2008-10-09:
Jeg vil gerne sige til hr. Mike Legarth, at det, jeg spurgte til, i virkeligheden var, om Det Konservative Folkeparti synes, at systemet er i orden.
Man kan sige, at vi jo i forvejen har sikret alle dem, der har 300.000 kr. stående på kontoen, og de, der nu bliver reddet af en statsgaranti, er dem, der har 1 mia. kr., 2 mia. kr., 3 mia. kr. stående på kontoen.
Det er jo ikke almindelige mennesker.
Er det virkelig konservativ politik, at milliardærer, der har spekuleret for at tjene penge, skal have statsgaranti for, at de ikke taber dem og oven i købet have renter, som de har bedt om?
Det ved jeg, fordi det problem, som man har sagt Danmark har, er, at vi ikke er i stand til at tiltrække kapital fra udlandet.
Jeg har hørt, at danske banker - det gælder også Danske Bank - har lånt helt op til 1.500 mia. kr. i udlandet, så det er altså ikke de her små, søde virksomheder, som hr. Klaus Hækkerup taler om.
Nej, det er de ikke.
Det er alle sammen brugt til at spekulere i udlandet.
Danmark har penge nok, men pengene er en del af den finansielle sektor, hvor man henter penge ind og straks sender dem videre.
Og hvor ved jeg så det fra?
Jo, det er, fordi jeg kender i hvert fald ét konkret eksempel.
Danske Bank havde 5,6 mia. kr. til gode i det krakkede finansselskab Lehman Brothers i USA.
Hvorfor har Danske Bank 5,6 mia. kr. stående i en spekulationsbank i USA?
Det hænger ikke sammen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-10-09:
Jeg håber, hr. Frank Aaen kan mærke, at vi meget gerne vil debatten, og noget af det, som jeg gerne vil udfordre hr. Frank Aaen lidt med, er, at han sagde i sit ordførerindlæg, at han vil et helt andet finansielt system, for det, der er galt her, er helt grundlæggende, at det finansielle system, vi kender i dag, er helt skævt og helt galt.
Så kom han i øvrigt med nogle bud på noget boligsikring til nogle husejere, og det er vel ikke det, han mener med, at det finansielle system i princippet er helt galt.
Jeg anerkender, at på et minut er det svært at redegøre for et helt nyt finansielt system.
Hr. Frank Aaen valgte så at bruge halvdelen af tiden på at sige, at hvis almindelige mennesker kommer i klemme som følge af den finansielle ustabilitet, vi står med nu, skal de sende regningen herind, og så skal de have dækket deres tab, kunne jeg forstå.
Vil det sige, at hr. Frank Aaens bud er, at hvis man oplever, at renten på billånet i banken stiger, skal man kunne sende den ekstra regning for rentebetalingen på billånet i banken herind, og så skal staten betale den regning?
Og vil det så i givet fald ikke være en betaling til banken?
Det er jo banken, der har en ret til at få nogle penge, bl.a. gennem rentebetaling, for at få dækket de omkostninger, som banken har ved finde de penge, den har brug for til billånet.
Frank Aaen (EL), 2008-10-09:
Jeg forholdt mig ret direkte til de boligejere, som kommer i klemme.
Hvis de får boligsikring som boligejere og de senere får en værdigevinst i deres bolig, skal de betale tilbage, for vi vil ikke finansiere værdistigninger i boliger.
Hvad angår erhvervsvirksomheder, foreslår vi - nu bliver der gjort lidt morskab ud af det - at for f.eks. den økolog, som vi så i går aftes i fjernsynet, og som ikke længere kunne låne penge i sin bank til et fornuftigt projekt, må staten lave en kreditfacilitet, så den pågældende kan gå derhen og få belånt sit fornuftige projekt, for vi kan godt se et problem med, at tingene sner til.
Men det er klart, at almindelige forbrugslån må man selv klare.
Det er ikke noget, vi mener samfundet skal have ansvaret for.
Men de steder, hvor det stopper fornuftige økonomiske projekter, og de steder, hvor folk trues med at kunne miste deres hjem, vil vi gerne gå ind og hjælpe.
Mike Legarth (KF), 2008-10-09:
Nu er vi jo vant til, at hr. Frank Aaen beskylder os alle sammen for ikke at svare på de spørgsmål, der bliver stillet her.
Nu har han selv haft sin ordførertale, og der er stillet en række begavede spørgsmål, som vi ikke har fået svar på, bl.a. det sidste fra hr. Kristian Thulesen Dahl.
Der bliver hele tiden fra hr. Frank Aaens side henvist til boligejere, men der findes jo en masse andre former for finansiering.
Ganske som forventet fik jeg ikke noget svar, ligesom de andre spørgere ikke har fået noget svar fra hr. Frank Aaen.
Og det er, fordi der ikke er noget svar på den kritik, som hr. Frank Aaen selv har rejst, og det er jo totalt selvmodsigende.
Den model, vi har fremlagt, og den hjælpepakke, der her er bragt i forslag, og som der er bred opbakning til, er det, der skal til for at motivere vores erhvervsliv og vores vestlige samfundsmodel, som vi står last og brast om.
Frank Aaen (EL), 2008-10-09:
Og jeg har sagt noget om, hvordan vi kan stoppe det.
Hvis vi for alle de der transaktioner, der foregår fra dag til dag, lægger en lillebitte skat, en Tobinskat, der kan bruges til ulandsbistand - har vi også foreslået - så holder det op, for så er det kun de sunde og fornuftige transaktioner, der har grund i realøkonomien, der bliver gennemført, hvorimod de rent spekulative holder op.
Så kan de selv vurdere, om det er en fornuftig investering, som de gerne vil betale en lillebitte afgift for i forbindelse med at flytte pengene over landegrænsen, eller om det er en spekulation, som de taber på, fordi de skal betale afgift.
Jacob Jensen (V), 2008-10-09:
Nu kan jeg oplyse hr. Frank Aaen om, at her står en spekulant.
Jeg er en af de mange småsparere, som jo selvfølgelig også kigger rundt på bankmarkedet for at finde ud af, hvordan man kan få ½ pct. eller måske 1 pct. mere i forrentning af de få indeståender, som man nu engang har som småsparer.
Jeg forstår ikke, hvorfor hr. Frank Aaen er så sur og tvær over det her forslag, for der er da elementer, som jeg er sikker på at hr. Frank Aaen også kan støtte, bl.a. forbuddet mod i en 2-årig periode at indføre aktieoptionsprogrammer.
Men mit spørgsmål til hr. Frank Aaen er sådan set ganske kort: Er det virkelig Enhedslistens opfattelse, at man kan udvikle et samfund og en finansiel sektor ved at begrænse, at kapitalen kan flyde rundt der, hvor projekter og investeringer kan finde sted?
Frank Aaen (EL), 2008-10-09:
Jeg gør opmærksom på, at småsparerne er beskyttet med gældende lovgivning.
Vi vil også gerne forbedre den, så det er højere beløb end de 300.000 kr., der er beskyttet i dag.
Intet problem med os.
Til det der om, hvorvidt vi vil begrænse, at kapital flyttes rundt, vil jeg sige, at man godt kan følge med i debatten og høre, hvad der bliver sagt.
Jeg har sådan set sagt det modsatte, nemlig at alle fornuftige transaktioner af penge hen over grænserne selvfølgelig skal have lov til at foregå.
Det eneste, vi ønsker at begrænse, er de spekulative transaktioner, hvor 100 mia kr. sendes frem og tilbage, nogle af dem flere gange om dagen bare for at jagte en lille rentefordel.
Der har vi sagt, at det stopper vi meget effektivt ved at pålægge det en ganske lillebitte afgift, som ikke er stor, hvis man flytter penge en gang, men som bliver kæmpestor, hvis man flytter pengene hver eneste dag i et helt år, og så holder det usunde op, og det sunde kan få lov at fortsætte.
Jacob Jensen (V), 2008-10-09:
Jeg skal bare forstå det korrekt.
Det forslag, som Enhedslisten nu kommer frem med, er, at der skal lægges afgift på, at man kan flytte midler hen, hvor der er behov for dem.
Verdenssamfundet, det danske samfund, EU og andre steder er bygget op omkring, at der er fri kapitalbevægelighed - det er i hvert fald det princip, vi hylder i EU.
Og jeg tror faktisk, at langt, langt de fleste danskere også godt kan se fornuften i, også helt almindelige danskere, også dem, som ikke har de store midler, at de faktisk kan få finansieret deres boliglån, deres billån, og den likviditet, der skal til, skal jo tilføres de banker, som skal låne pengene ud.
Så der er jo ikke tale om, at vi forsøger at spænde nettet ud under nogle store kapital- og investeringsspekulanter, som vil tjene en rentemarginal, nej, der er tale om, at vi sikrer en stabilitet og en ro og en likviditet til helt almindelige danskere, så de kan få finansieret deres boliglån, deres billån og deres uddannelseslån.
Er det virkelig det, som hr. Frank Aaen vil begrænse for danskerne med en ekstra afgift?
Frank Aaen (EL), 2008-10-09:
Det er dem, der kun flytter rundt med deres penge med ét formål, nemlig hele tiden at jagte den højest mulige profit.
De, der flytter penge rundt og låner penge for at kunne finansiere en erhvervsvirksomhed, og som har brug for en kassekredit eller alt muligt andet, skal selvfølgelig have lov til det.
Jeg må indrømme, at hvis ikke man her i Folketinget er klar over, at der hver dag flyttes måske 1.000 mia. dollar hen over grænserne, der ikke har noget som helst fornuftigt formål, andet end at de, der har pengene, prøver at jagte en lidt højere profit, og hvis man ikke er i stand til at indse, at det foregår, og at det ikke har nogen som helst samfundsgavnlig effekt, så har man altså ikke rigtig forstået, hvad det er, der foregår ude på de finansielle markeder.
Og det vil vi gribe ind over for, for det er spekulation.
Men det almindelige, fornuftige, når folk f.eks. skal ud at rejse eller de skal investere i en virksomhed, har ikke noget med spekulation gøre, selvfølgelig ikke.
Klaus Hækkerup (S), 2008-10-09:
Jeg synes, det er en meget underlig begrundelse, hr. Frank Aaen bruger.
Hvis der f.eks. er en kommune eller en region, der har et beløb på 1,2 mia. kr., som de skal have anbragt i 10 dage, inden de skal foretage lønudbetaling, er der så noget galt i, at de forhandler sig frem til en bedre rente?
Bliver de derfor spekulanter?
Bliver de derfor sådan nogle fæle fyre, så pengene bare skal skæres væk, eller er det i virkeligheden ikke godt købmandskab hos den pågældende offentlige forvaltningsmyndighed eller den pågældende private virksomhed?
Er det virkelig Enhedslistens opfattelse, at man bare skal lægge sig fladt ned og tage den rente, som banken tilbyder, og at hverken det offentlige, a-kasser eller private virksomheder skal prøve at forhandle sig frem til en bedre rente?
Jeg har stadig ikke fået svar på mit spørgsmål, og der er heller ikke kommet svar på det spørgsmål, hr. Flemming Damgaard Larsen stillede.
Hvor ved hr. Frank Aaen det fra?
Det er rigtigt, at vi ikke kan få oplysninger, for der er selvfølgelig bankhemmelighed, men hvor ved hr. Frank Aaen det fra, når han gang på gang i denne debat påstår, at de er spekulanter?
Hvor ved han det fra?
Frank Aaen (EL), 2008-10-09:
Jamen jeg mener sådan set også, at offentligheden og staten har krav på at få at vide, hvem det drejer sig om.
Når staten skal putte penge i det for at redde nogle indskud, burde man som minimum kunne få at vide, hvem det er, vi redder.
I alle andre tilfælde, hvor vi propper penge i noget, får vi at vide, hvem der får pengene, og det burde vi også her, men der har man en eller anden banklovgivning, der siger, at milliardærens navn må vi ikke have lov til at høre.
Der er ingen tvivl om, at der kan være fornuftige virksomheder, som kommer i klemme, det er jeg med på.
Vi har heller ikke på nogen måde afvist, at man skulle gå ind og redde og hjælpe de sunde dele af Roskilde Bank.
Men det, at man bare siger, at det er lige meget, hvor mange penge folk har sat i banken, og at de har aftalt sig til en særlig høj rente, vil vi ikke være med til; dem vil vi ikke bare holde hånden under.
Vi forhandler gerne, om man skulle beskytte for mere end de 300.000 kr., der i forvejen er beskyttet af Indskydergarantifonden, så man også beskytter alle pensionsopsparinger og forskellige andre formål.
Så spørges der, om vi skulle forhøje det beløb?
Gerne for vores vedkommende, men bare at sige, at vi skal til at betale til dem, der har 1 mia. kr. i banken, vil vi ikke være med til.
Det mener jeg ikke skatteyderne ikke betale for.
Mike Legarth (KF), 2008-10-09:
Det gavner på alle måder nationen, at folk sparer op, og at de bruger deres opsparing til at købe aktier.
Men jeg forstår da godt, at hr. Frank Aaen forsøger at beskrive vores vestlige samfundsmodel som elendig, hvilket jeg kan forstå han gør.
Hr. Frank Aaen er jo kommunist og vil jo gerne have, at vores system bryder sammen, for så kan det kommunistiske styre overtage hele produktionsmateriellet, overtage alle virksomhederne, og så kan vi få borgerløn alle sammen.
Men det er altså slet ikke den model, som Det Konservative Folkeparti ønsker.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-10-09:
Det Radikale Venstre er en del af den politiske aftale, der ligger til grund for lovforslaget her, hvorfor vi selvfølgelig også kan støtte forslaget.
Vi tillægger det stor betydning, at Folketinget er i stand til at vedtage lovforslaget hurtigt.
Med det høje tempo, der er på de finansielle markeder, er det vigtigt, at vi fra Folketingets side sender et klart signal om, at vi er parate til at handle, og at vi kan handle hurtigt.
Vi finder samlet set, at det er en god og fornuftig aftale med en god balance mellem de ting, der skal indføres fra Folketingets side, og det ansvar, som sektoren også er med til at tage for at sikre, at vi har en stabil finansiel sektor i fremtidens Danmark.
Det er en utrolig alvorlig situation, som dansk økonomi står i.
De advarsler, der lyder fra Nationalbankens side, skal vi tage alvorligt.
Vi ser, hvordan der er pres på kronen, og det er jo en ting i den økonomiske politik, som vi ikke har diskuteret i årevis, men det er faktisk kolossalt vigtigt at være opmærksom på, hvad det er, der sker på markederne i øjeblikket, og der er altså et virkelig alvorligt pres på kronen.
Som vi har set, fører det til et rentespænd i forhold til eurolandene, og det er et rentespænd, som skader virksomhederne og forbrugerne, og som skader de husejere, der skal til at betale en højere rente for at kunne bo i deres huse.
Vi mener fra Det Radikale Venstres side, at det at nedbringe rentespændet må have en selvstændig og høj prioritet i den økonomiske politik, som skal føres i Danmark fremover.
Generelt set
har krisen ført til, at de krav, som vi stiller til os selv og til ansvarligheden i den økonomiske politik, faktisk er blevet forøget som følge af begivenhederne her på det seneste.
Så vi finder, at hvis der skal være en lektie i alt det her, er det om noget, at vi skal føre en ansvarlig økonomisk politik.
Det lægger vi vægt på i Det Radikale Venstre, og det agter vi selvfølgelig at følge, men vi finder, at det er en fornuftig aftale, der er en god balance, og vi stemmer selvfølgelig for, når vi kommer så langt i behandlingen.
Frank Aaen (EL), 2008-10-09:
Nu ved vi alle sammen, at der var nogle grådige bankdirektører i Roskilde Bank, der kørte den bank ned, men at reducere problemet til det tror jeg vi er enige om er for let.
Det er mere end bare enkelte direktører, der har været grådige. Derfor vil jeg gerne spørge, om ikke det er korrekt, at når kæmpestore lande som USA, Frankrig, England og Tyskland - og i den her sammenhæng det lille land Danmark - bliver drevet rundt i manegen, som det foregår i øjeblikket, er det på grund af systemet, nemlig det system med international spekulation, der er blevet skabt, og hvor spekulanter flytter kæmpemæssige milliardbeløb hen over grænserne og har pumpet værdipapirer op i et niveau, som der slet ikke har været nogen samfundsøkonomisk basis for.
Så uanset om Danmark har ført, hvad jeg tror Det Radikale Venstre synes har været en ansvarlig økonomisk politik, bliver vi alligevel ramt på grund af den internationale spekulation, og på grund af at de internationale kapitalmarkeder bare lader pengene flyde derhen, hvor der er mest at tjene, og hvor man pumper tingene op i en helt urealistisk højde, således at boblen revner.
Er det ikke sådan, at det, vi skulle kigge på, er, hvad vi kan gøre ved boblen, hvad vi kan gøre ved bobleøkonomien, i stedet for bare at reparere på den, som det her forslag gør?
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-10-09:
Jeg forsøgte ikke at lægge op til en stor ideologisk diskussion om markedskræfter og afskaffelse af samme, men derimod at have en sådan ret pragmatisk tilgang til, at vi har et stykke helt konkret arbejde, som vi skal foretage her i Folketinget med henblik på at sende et signal til de finansielle markeder om, at vi er parate til at handle med henblik på at sikre stabiliteten.
Men hvis man endelig skal kaste sig ud i en stor ideologisk diskussion, må man sige, at hr. Frank Aaen vel også glemmer at forholde sig til de gevinster, der også er forbundet med nogle finansielle bevægelser over landegrænserne.
Men jeg skal skåne tilhørerne for yderligere større ideologiske indlæg i debatten.
Vi har et helt konkret stykke arbejde, som vi skal have gjort her i Folketinget.
Frank Aaen (EL), 2008-10-09:
Jamen det er jo lige præcis i en situation som den her, vi skal tage den principielle diskussion.
Det er jo lige nu, vi kan se konsekvensen af det system, der er bygget op, nemlig at kapital bare kan flyde frit over grænserne globalt.
Så får vi de her spekulationsbobler, som, når de så revner, rammer os alle sammen.
Vi har jo intet imod det, tværtom: Selvfølgelig skal man kunne flytte penge fra et land til et andet, både som turist og som virksomhed, der ønsker at opbygge en virksomhed i et andet land.
Det har vi ikke noget problem med.
Nogle gange bliver der af den samme spekulant dagligt flyttet milliarder af kroner - det er det, man kalder dag til dag-lån, hvor lånene bare suser frem og tilbage, frem og tilbage, og det er det, der er med til at skabe det der hysteriske og helt urimelige finansielle marked, der altså gang på gang kollapser enten i nogle regioner eller globalt.
Synes Det Radikale Venstre ikke, at man godt kan have fri bevægelse af kapital, når det har et fornuftigt formål, men at man sætter ind over for spekulation som den, vi f.eks. ser følgerne af i øjeblikket?
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-10-09:
Altså, jeg ved ikke, om det var et glødende indlæg for, at Danmark skulle tilslutte sig euroen eller andre, skal vi sige, sådan internationale foranstaltninger netop for at modvirke nogle af de ting, som hr. Frank Aaen beskriver.
Vores indfaldsvinkel til det her er, at eftersom kapitalmarkederne jo i allerhøjeste grad er globale, er internationale - de her strømme flytter sig over landegrænserne med høj hastighed - så stiger kravene til samarbejde mellem landene også.
Hvorfor?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-10-09:
Men hvor kan hr. Frank Aaen vide det fra?
Det er jo således med hensyn til Roskilde Bank - det har vi fået oplysninger om i Finansudvalget - at en af de fire største indskydere, der blev hjulpet, havde et indestående på 1,3 mia. kr., og så var der tre med indeståender på mellem 0,5 mia. kr. og 1 mia. kr.
Men tror hr. Frank Aaen virkelig, at det er spekulanter?
Næh, situationen er nok den, at det er pensionskasser, arbejdsløshedskasser, boligselskaber, kommuner, regioner - altså almenhedens penge, vil jeg kalde det, og ikke spekulanters penge.
Af hensyn til fortroligheden kan vi selvfølgelig ikke få oplyst, hvem det er.
Men det ved hr. Frank Aaen åbenbart, og der vil jeg gerne vide, hvorfra hr. Frank Aaen ved, at det er spekulanters og ikke almenhedens penge, f.eks. pensionskassers, arbejdsløshedskassers, boligselskabers, kommuners og regioners penge.
Frank Aaen (EL), 2008-10-09:
Det svar, der her bliver henvist til, kender jeg selvfølgelig ganske udmærket, for det er mig selv, der har stillet spørgsmålet.
Og det gjorde jeg for at prøve at afdække, hvad det her drejer sig om.
Det viser sig, at langt den største del af dem, garantien kommer til at omfatte i Roskilde Bank, er indskydere, der har mere end 50 mio. kr. stående på kontoen.
Vi har fået et nyt svar - jeg har prøvet at få opklaret det, men den ene dag var det 1,3 mia. kr., og næste dag var det 1,8 mia. kr., og det viser, at man har meget styr på tingene!
Jeg kan ikke forstå, at det er Venstres politik, at vi skal gå ind og holde hånden under mennesker, som har 1,8 mia. kr. stående i Roskilde Bank for at tjene en masse penge.
Og de har tjent penge, og derfor må de også bære tabet, når der er et tab, og det tror jeg er ganske almindelig Venstrepolitik.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-10-09:
Det er jo således - og det har vi også fået oplyst - at den forrentning, der sker af disse indskudskapitaler, er en forrentning på under 6 pct.
Tror hr. Frank Aaen virkelig, at spekulanter vil nøjes med 6 pct. om året på et aftaleindskud?
Frank Aaen (EL), 2008-10-09:
Nu ved jeg ikke - det ved hr. Flemming Damgaard Larsen sikkert mere om end jeg - hvor grådige spekulanter er, og hvor meget der skal til, for at man er en rigtig god spekulant.
Jeg kan ikke forstå, at det er en socialist, der skal stå og fortælle en liberalist, hvad der er liberalismens principper, men det ser ud, som om man, når der holdes festtaler, holder fast ved de liberalistiske principper, men når det er vennerne, der kommer i klemme, siger man alligevel: O.k., du får pengene.