runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2008-04-08:
Man bliver helt rørt, når man hører hr. Jørn Dohrmann stå her og tale varmt for naturen.
Det, som hr. Dohrmann talte om, handlede i hvert fald ikke om det her forslag, men smukt lød det, og vi vil prøve at tage ham på ordet fremover.
Forslaget her er jo på en måde en tilståelsessag for kongeriget Danmark over for EU.
Det er jo åbningsskrivelser fra EU, der har påpeget, at fuglebeskyttelsesdirektivet og habitatdirektivet ikke er ordentligt implementeret, altså gennemført i dansk lovgivning.
Det har vi fået kritik for mange gange, og nu skal det så rettes op.
Man kan sige, at det er nødvendigt at gøre det, og jeg er bestemt også for, at vi gør det, for dermed får vi en tydeligere naturpolitik på de her områder, end vi ellers har.
Men vi er vel trods alt også nødt til lige at bruge et minut på at sige: Hvordan kunne det gå så galt, at Danmark ikke fra starten så, hvad det var, der var vedtaget i EU, når det gælder fuglebeskyttelsesdirektiv og habitatdirektiv? Man kan sige, at det jo er fortidens synder, og den nuværende miljøminister skal i hvert fald ikke have skældud for det, men jeg tror, at det samlede Folketing måske skulle sige til sig selv: Mon ikke det var, fordi vi var for bange for landbruget, var for bange for, at det ville protestere for meget, da direktiverne kom, var for bange for, at det ville prøve at influere den politiske proces?
I hvert fald var det nok det, der skete, nemlig at landbruget fik for meget indflydelse.
Det er i hvert fald det, jeg har lært af det: Landbruget har haft for stor indflydelse tidligere, og det er en af grundene til, at Danmark ikke har været ret god til at gennemføre EU-lovgivningen så effektivt, som det er krævet i direktiverne.
Med det sagt vil jeg sige, at jeg med stor fornøjelse stemmer for forslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-04-08:
Det her område med naturbeskyttelse er selvfølgelig et område, som også ligger Dansk Folkeparti meget på sinde.
Derfor må vi sige, når vi ser på, hvordan lovforslaget her har haft sin gang på jorden, at det er godt, at der løbende sker noget.
Man fik en åbningsskrivelse i 2006, og den har man nu efterkommet noget af ved at fremsætte det her forslag.
Altså, selv om vi synes, at der skal ske noget mere på det her område, og at det er nogle små tiltag, der sker, så synes vi også, at der er fremskridt.
Men det er jo kun små ting, der sker.
Det er jo ikke det, der ligesom - hvad kan man sige? - bringer os sådan helt frem i front på det her område.
Men vi synes, at det er noget, der skal rettes til, så det er vi glade for.
Vi synes, at bl.a. nationalparkerne var et godt tiltag, og det er jo i hvert fald noget, der er blevet til, mens den her regering med støtte fra Dansk Folkeparti har siddet ved magten.
Så der sker noget på naturområdet.
Vi synes selvfølgelig, at når vi laver sådan nogle tiltag og gennemfører de her ting, er der også andre ting, der skal med ind over, og som man skal tænke over, nemlig at hvis nogen får nogle gener, skal det også være muligt at få den erstatning, der skal til for at kunne opretholde den normale produktion.
Vi vil gerne være med til at gøre noget ekstra for naturen, også i fuglebeskyttelsesområderne, i habitatområderne og i nationalparkområderne.
Med det lovforslag, der er fremsat her, er der, som jeg ser det, ikke de helt store ændringer, som gør, at al natur i Danmark ikke også vil bestå fremover, men det er et skridt i den rigtige retning, at ministeren får nogle værktøjer, som han kan bruge fremover, og det hilser vi selvfølgelig velkommen.
Så vi vil i hvert fald se positivt på behandlingen her og også signalere ganske klart, at man ikke kan sige, at det kun er EU, der beskytter naturen.
Vi vil også gerne selv være med til at komme med yderligere forslag til, hvordan man kan gøre det lidt bedre i Danmark, og så håbe på, at resten Folketinget vil være med på den linje.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-04-08:
Jeg vil gerne sige tak til ordførerne for modtagelsen af lovforslaget.
Det er også mit håb, at vi kan få en hurtig vedtagelse her i Folketinget.
Lovforslaget er jo af mere formel karakter, idet det har som hovedformål at imødekomme den kritik, der har været fra EU, om, at fuglebeskyttelsesdirektivet og habitatdirektivet ikke er tilstrækkeligt indarbejdet i den danske lovgivning.
Det er ikke vores faktiske indsats, der er kritik af, men derimod indarbejdelsen.
Med dette lovforslag retter vi op på kritikken i de åbningsskrivelser, som Danmark fik i 2006, og som flere ordførere har været inde på.
Jeg vil også gerne i dag understrege, at det ikke er sidste gang, vi kommer til at se på direktiverne.
Der er jo en del af habitatdirektivet og fuglebeskyttelsesdirektivet, som jeg vil fremlægge forslag om senere i denne folketingssamling.
Det er den særlige beskyttelse af en række arter, bl.a. flagermus og hasselmus, som vi er forpligtet til at beskytte.
F.eks. må yngle- og rasteområder for arterne ikke beskadiges, og i den forbindelse vil jeg kvittere for, at hr. Per Clausen efterlyste en åben proces.
Jeg kan sige, at det bliver meget åben proces i den forbindelse, hvor alle har mulighed for at komme til orde, og hvor der selvfølgelig også bliver en længere høringsfrist, end det har været gældende for det her lovforslag.
Jeg regner som sagt med at kunne sende lovforslaget om artsbeskyttelse i høring inden sommer.
Derudover arbejder flere af mine ministerkolleger med at gennemføre naturbeskyttelsesdirektiverne i deres lovgivninger.
Lovforslaget indeholder ingen reelle ændringer af retstilstanden, idet myndighederne i forvejen lever op til forpligtelserne i direktivet.
Jeg håber på en positiv drøftelse af forslaget, og jeg ser frem til, at Folketinget kan vedtage lovforslaget hurtigst muligt.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-04-08:
Der cirkulerer mange batterier rundt i Danmark, og det, der er vigtigt i denne sammenhæng, er at få indsamlet så mange af de batterier som overhovedet muligt.
Så det er vigtigt, at man ved, hvor man skal gå hen med dem, og også, at der ikke findes alle disse batterier ude i vores miljø og vores natur.
Det lovforslag, der er til debat her og nu, går netop ud på at intensivere arbejdet med at få indsamlet så mange batterier som overhovedet muligt.
Det er en implementering af et EF-direktiv, som lægger vægt på producentansvaret, nemlig at producenterne har ansvaret for at indsamle de batterier, som de har produceret og som er blevet solgt.
Man kan sige, at det er et i rækken af flere direktiver, som netop har samme formål, nemlig at lægge vægt på producentansvaret ved at sige, at producenten har ansvaret for det videre arbejde med at indsamle og bearbejde de produkter, som de har produceret.
Jeg kan bl.a. nævne, at det ligner den elskrotordning, der er lavet, hvor man indsamler elskrot, og hvor producenterne har dannet et firma, som derefter får det her elskrot og bearbejder det.
Når lovforslaget er vedtaget, skal vi finde ud af, præcis hvordan kommunerne skal gøre det, og der er en lang række forskellige muligheder for indsamlingsordninger.
Kommunerne skal bruge ressourcer på at indsamle batterierne, og det betyder, at de også skal have en form for betaling for at gøre det.
Den betaling indgår som en afgift på batterierne, sådan at forbrugerne betaler en afgift, som så går til kommunerne som betaling for at indsamle batterierne.
Når kommunerne har indsamlet batterierne, henter producenterne, som indgår i det samme firma, som indsamler elskrot, batterierne og bearbejder dem; destruerer tingene eller genbruger det, som er til at genbruge.
Alt i alt synes jeg, det her er et meget fint lovforslag, som forhåbentlig gør, at vi kan bringe andelen af indsamlede batterier op på et meget højere niveau end det, vi har i dag; det er i hvert fald det, der er meningen.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-08:
Nu er det jo ikke kriminelt for et folketingsmedlem at tænke selv, og derfor vil jeg bare bede hr. Michael Aastrup Jensen om at overveje, om de tre afgørelser, som nu engang er faldet, ikke lægger en vis form for begrænsning for eller i hvert fald giver nye definitioner af, hvornår man kan anvende konfliktretten.
Når hr. Michael Aastrup Jensen har læst det og formodentlig er kommet frem til, at svaret er et ja, vil jeg foreslå, at han går ind og læser arbejdsmarkedsloven og konstaterer, at der allerede i dag i den danske ret, direkte inspireret af det forlig, som arbejdsmarkedets parter indgik i 1899, og som altså har tråde helt op til lovgivningen i dag, er meget klare og meget præcise definitioner af, hvornår man må strejke, hvornår man må lockoute, hvornår man må boykotte, altså hvornår både arbejdsgiver og arbejdstager må anvende deres respektive magtbeføjelser.
Det er de magtbeføjelser og de situationer, som EF-Domstolen går ind og ændrer.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-08:
Min pointe har bare hele tiden været i den her debat, at EF-Domstolen jo i alle de tre domme vedrørende arbejdsmarkedet, som vi diskuterer, jo klart beskriver, at konfliktretten selvfølgelig består.
Så er hele spørgsmålet bare i al sin enkelhed, hvordan og hvorledes udstationeringsdirektivet har været udmøntet i de forskellige lande.
Derfor har flere europaparlamentsmedlemmer, deriblandt flere danske,
også sagt til os, at vi bliver nødt til at kigge på, hvordan vi får udmøntet udstationeringsdirektivet i Danmark i højere grad, så vi sikrer, at det aftalesystem også består i fremtiden.
Det er jo lige præcis derfor, at vi har nedsat en arbejdsgruppe bestående af alle arbejdsmarkedets parter.
Så helt ærligt, skulle vi ærlig talt ikke lytte til arbejdsmarkedets parter og fortsætte med den her arbejdsgruppe i stedet for at prøve i et desperat forsøg at stoppe hele ratificeringsprocessen af Lissabontraktaten?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-08:
Nu kan vi jo altid tage en diskussion om, hvad det var, hr. Michael Aastrup Jensen rent faktisk sagde i sin ordførertale.
For mig lød det nu, som om at hr. Michael Aastrup Jensen afviste en protokol, at hr. Michael Aastrup Jensen afviste en topmødeerklæring, og at han i øvrigt afviste, at vi skulle gøre ret meget andet end at afvente en arbejdsgruppe, som hr. Michael Aastrup Jensen har nedsat.
Hvis ikke hr. Michael Aastrup Jensen medvirker til at ændre traktaten eller etablere, som vi foreslår det, en protokol, er hr. Michael Aastrup Jensens tale et rent slag i luften, for alt andet vil ikke have nogen som helst betydning.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-08:
Jeg må indrømme, at jeg ikke ved, om det er med vilje, at hr. Morten Messerschmidt prøver at provokere mig så meget som overhovedet muligt, men han påstår, at jeg skulle have sagt, at vi fra Venstres side var sådan lidt ligeglade med sagen og ikke syntes, at der skulle gøres noget, og at vi ikke måtte genere dem nede i EU.
Det tror jeg er sådan en rimelig præcis gengivelse af det, hr. Morten Messerschmidt påstod, at jeg skulle have sagt.
Det er jo lodret forkert.
Tværtimod sagde jeg jo faktisk i min ordførertale, at vi ser med meget stor alvor på den her sag og mener også, at det er vigtigt, at vi fortsat går ind og intervenerer, når der er behov for det i forhold til EF-Domstolen.
Men vi ser også med velvilje på den arbejdsgruppe, som arbejdsmarkedets parter jo er en del af, så vi kan sikre, der hvor det er nødvendigt at sikre, at udstationeringsdirektivet bliver fuldstændigt udmøntet i Danmark, og så vi sikrer, at vi fortsat kan sikre det danske aftalesystem.
Lone Dybkjær (RV), 2008-04-08:
Heller ikke Det Radikale Venstre kan støtte Dansk Folkepartis forslag om at pålægge regeringen som forudsætning for ratifikation af Lissabontraktaten at sikre Danmark en protokol.
Det vil kræve en åbning af regeringskonferencen, og det er vi ikke tilhængere af.
Jeg vil i øvrigt henvise til det forslag, som bl.a. fru Anne Grete Holmsgaard har fremsat - jeg synes, vi skal arbejde videre ad den vej.
Helle Sjelle (KF), 2008-04-08:
Jeg vil gerne her fra talerstolen understrege, at jeg ikke er ude på at håne nogen som helst, heller ikke medlemmer af Folketinget.
Jeg synes, at det er ganske fornuftigt, hvad regeringen har gjort.
Regeringen har sagt: Vi tager det her alvorligt.
Vi ser nærmere på det for at finde ud af, hvad vi eventuelt kan opstille af løsningsmuligheder.
Det synes jeg da kun er ganske fornuftigt og ganske rimeligt.
Per Clausen (EL), 2008-04-08:
Nu kan man jo undskylde fru Helle Sjelle, fordi hun ikke har samme forudsætninger, som jeg har, for at kunne huske hele det her forløb.
Jeg er bare nødt til at sige, at hver eneste gang, vi fra EU-modstandernes side har nævnt, at konfliktretten kunne blive truet af afgørelser i EU, er vi blevet hånet af tilhængerne.
Nu kan vi bare konstatere, at vi havde ret.
Hvad er så reaktionen fra dem, som har sagt, at det under ingen omstændigheder ville ske?
Det er da at gøre grin med de mennesker, der må have troet på EU-tilhængernes udsagn, og som derfor ved tidligere folkeafstemninger har stemt ja til EU-traktater.
Helle Sjelle (KF), 2008-04-08:
Og så sørgede vi for, at det her simpelt hen kunne være en kæp i hjulet for den ratifikation, der sker på nuværende tidspunkt, for så havde man jo også opnået et andet formål, nemlig at få stoppet Lissabontraktaten.
Men det er ikke det ærinde, som Det Konservative Folkeparti er ude i.
Vi vil gerne se nærmere på de domme, der foreligger, og vi vil gerne fortsætte med at have de muligheder, som vi i dag har på det danske arbejdsmarked.
Og så synes jeg da i al beskedenhed, at det er ganske fornuftigt af regeringen, at den siger: O.k., vi sætter os ned og ser nærmere på det her.
Bendt Bendtsen (KF), 2008-04-08:
Jeg vil også gerne sige, at når hr. Jens Christian Lund siger, at lovforslaget indeholder mange indviklede ting og næsten alt godt fra havet, er en af årsagerne jo, at vi i sin tid samlede de finansielle love i én stor lov.
Hr. Jens Christian Lund er tilfreds med, at nogle af de indsigelser, der kom under høringen, er taget til efterretning.
Jeg vil blot sige, at det jo netop er derfor, ministrene sender forslag i høring, det er jo ofte for at blive en smule klogere på sagen.
Men jeg siger tak for den positive tilgang, ordførerne har til forslaget.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-08:
Denne gang vil jeg tillade mig at henvise til, at der kan være fordele ved at komme sidst i ordførerrækken, ikke mindst når vi behandler et lovforslag, som nyder generel bred opbakning.
Så behøver man ikke gennemgå den tekniske side af sagen og kan blot nøjes med at konstatere, at også vi kan bakke op om forslaget.
Mike Legarth (KF), 2008-04-08:
Jeg vil starte med at sige til den socialdemokratiske ordfører, hr. oberst Jens Christian Lund, at erhvervsministeren ikke laver kludetæpper, men derimod ruller den røde løber ud for dansk erhvervsliv.
Så til selve lovforslaget og indholdet af det, som viser, at det er det, erhvervsministeren rent faktisk gør.
Det indeholder nemlig en række elementer, der har til hensigt at lette de administrative byrder for de finansielle virksomheder.
Lovforslaget har til formål at effektivisere reglerne for egnethed og hæderlighed af direktører og bestyrelsesmedlemmer i finansielle virksomheder og gøre reglerne mere tidssvarende.
Lovforslaget indfører, at Finanstilsynet får mulighed for direkte at påbyde et bestyrelsesmedlem at nedlægge sit hverv, såfremt vedkommende ikke opfylder kravene til egnethed og hæderlighed, og såfremt påbuddet ikke efterkommes, kan bestyrelsesmedlemmet straffes med bøde.
Det indføres desuden, at en finansiel virksomhed kan pålægges tvangsbøder, hvis den ikke efterkommer et påbud om at afsætte en direktør, der ikke opfylder kravene til egnethed og hæderlighed.
Endvidere er der elementer i lovforslaget, der øger investorbeskyttelsen, og lovforslaget lægger op til, at det bliver muligt at afholde elektroniske generalforsamlinger i investeringsforeninger, ligesom man allerede i dag kan i aktieselskaber.
Endelig gennemføres der en række bestemmelser om principper om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv.
Det er en mærkesag for os Konservative, og derfor er der fuld opbakning til forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2008-04-08:
er, at en virksomhed nu kan pålægges tvangsbøder, hvis den ikke efterkommer et påbud om at afsætte en direktør; den tredje er, at investorerne får en øget beskyttelse, og den fjerde ting, vi kan lide, er, at man letter nogle administrative rutiner, hvilket gerne skulle føre til, at virksomhederne får en lidt lettere hverdag.
Disse fire ting tilsammen gør, at vi ser positivt på lovforslaget.
Colette L. Brix (DF), 2008-04-08:
Dansk Folkeparti lægger vægt på, at der føres den nødvendige og tidssvarende kontrol med finansielle virksomheder, og derfor støtter vi forslaget her, der bl.a. forbedrer mulighederne for at sanktionere finansielle virksomheder, der ikke efterlever Finanstilsynets hæderligheds- og egnethedskrav til bestyrelse og ledelse.
Efter den gældende lov er Finanstilsynets eneste sanktionsmulighed at fratage den pågældende virksomhed retten til at fortsætte som virksomhed.
Det har været en klar mangel, at man ikke har kunnet sanktionere med bøder, hvilket der gives mulighed for med forslaget.
Samtidig sikrer ændringen, at den danske lovgivning lever op til internationale standarder.
Dansk Folkeparti har desuden bemærket, at lovforslaget også indeholder administrative lettelser for finansielle virksomheder.
Det drejer sig bl.a. om muligheden for elektroniske generalforsamlinger for investeringsforeninger, hvilket sidestiller investeringsforeninger med aktieselskaber og gør det nemmere for investorer at deltage i foreningens arbejde.
Ligeledes fjernes kravet om værdipapirhandlertilladelse, hvis man blot formidler kontakten mellem kunde og værdipapirhandler.
Dette gør det nemmere for specielt mindre pengeinstitutter at fastholde kunder, der ønsker at handle med værdipapirer.
Det er en ændring, der bærer præg af sund fornuft, og den støtter vi selvfølgelig i Dansk Folkeparti.
Tiltagene i forslaget om at øge investorbeskyttelsen støtter Dansk Folkeparti ligeledes.
Vi finder det helt rimeligt, at man forpligtes til at afgive købstilbud til de resterende aktionærer, hvis man har erhvervet aktiemajoriteten i forbindelse med en emission.
Dansk Folkeparti har ingen yderligere kommentarer til lovforslaget, som vi vil arbejde positivt videre med.
Dansk Folkeparti ser først og fremmest positivt på, at forslaget medfører administrative lettelser for specielt de små og mellemstore virksomheder.
Samtidig er Dansk Folkeparti enig i den udvikling, der sker i årsregnskabsloven.
Der er endog en markant forskel på de informationsforpligtelser, der skal tilvejebringes over for investorerne i landets største virksomheder.
Dansk Folkeparti støtter, at man med dette forslag går ind og forenkler reglerne, så de små og mellemstore virksomheder kan spare ressourcer i forbindelse med udarbejdelse af deres årsregnskab.
Forslaget vil generelt være til gavn for de mindre virksomheders vækstvilkår.
Derudover finder vi det også helt rimeligt, at man ikke længere stiller hårde krav om overholdelse af regnskabsstandarderne til virksomheder, der både afleverer koncernregnskab og regnskab for deres datterselskaber.
Jens Christian Lund (S), 2008-04-08:
Her er i hvert fald et lovforslag fra ministeren, der kræver, at ordførerne holder tungen lige i munden, og hvis det ikke var, fordi jeg altid gerne vil være positiv over for ministeren, ville jeg sige, at det er lidt af et kludetæppe, som ministeren er i gang med.
Jeg kan måske godt forstå, at der er nogle mennesker rundtomkring i landet, der synes, at forslaget her er lidt indviklet, men vi er positive over for det.
Vi må konstatere, at en række love på det finansielle område bliver ændret.
Forslaget indeholder, som Venstres ordfører gjorde rede for, nogle regler for egnetheds- og hæderlighedsvurdering af direktører og bestyrelsesmedlemmer i finansielle virksomheder, og det er fint.
Som jeg sagde, mener jeg, at dengang vi arbejdede med revisionsloven, var det ikke helt uvæsentligt.
Det er fint, at det blev ændret, og jeg synes bestemt heller ikke, det er nødvendigt.
Når jeg nu har lejlighed til at sige noget til ministeren, vil jeg sige, at jeg godt ved, det er meningen, at vi på et tidspunkt skal kigge på revisionsloven, men kunne ministeren ikke overveje, at vi kigger på den lidt tidligere, end ministeren ønsker, for den fungerer vist ikke helt så godt, som nogle havde håbet? Vi har med tilfredshed konstateret, at ministeren har rettet sig efter en række af de indvendinger, der kom i høringsfasen.
Det er positivt, og vi er generelt positive over for de mange meget forskellige forslag, men vil under udvalgsarbejdet have afklaret nogle punkter i det meget tunge lovforslag.
Der er punkter i forslaget, som er svære at forstå for en oberst.
Jacob Jensen (V), 2008-04-08:
Lovforslaget rummer en del forskellige præciseringer og justeringer af reguleringen af finansielle virksomheder, og jeg skal bare koncentrere mig om et enkelt, væsentligt punkt, nemlig forslaget om ændring af reglerne vedrørende egnethed og hæderlighed - det vi på nydansk kalder fit & proper-reglerne.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at efter Venstres opfattelse er det sådan, at når man har en ledelsesret i en virksomhed, både hvad angår udpegning af bestyrelsesmedlemmer - det er selvfølgelig op til aktionærerne, om de kan tilslutte sig - og når bestyreren skal udpege en direktion, er det selvfølgelig meget vigtigt, at det ikke er noget, vi som sådan skal blande os i fra centralt hold.
Men samfundsmæssigt kan der godt være enkelte steder - og det er så det, vi snakker om her, hvor vi taler om behandling af betroede midler og har med pengeinstitutter at gøre - hvor der kan være nogle usikkerheder, og det dermed også er nødvendigt med krav fra vores side om, at der skal være hæderlighed hos virksomhedernes ledere.
Det kan få uforholdsmæssigt store samfundsmæssige konsekvenser, hvis der opstår en usikkerhed angående driften af et pengeinstitut - selvfølgelig både hos indskyderne og hos medarbejderne, men sådan set også i andre dele af den finansielle sektor.
Det kan medføre en afsmittende effekt på investeringslysten i Danmark under et, for det er jo svært, når man står ude i Kina eller Indien eller USA og kigger på Danmark under et, og man opdager, at der måske er en bank eller en sparekasse, som ikke er blevet drevet så smart og måske oven i købet er gået ned.
Man kan ikke skelne, om det lige er den ene eller den anden bank, og derfor vil der hurtigt brede sig en generel mistillid til dansk erhvervsliv og dermed vores økonomi.
Der er allerede i dag regler, som gør det muligt for Finanstilsynet at påbyde virksomhederne enten at afsætte en direktør eller sige til et bestyrelsesmedlem, at vedkommende skal træde tilbage.
Men den eneste sanktionsmulighed, Finanstilsynet har i den sammenhæng, hvis påbuddet ikke efterleves, er simpelt hen at sige til virksomhederne, at de ikke kan fortsætte.
I realiteternes verden er det måske en lige lovlig streng sanktion, så hvis man skal have tingene til at fungere i hverdagen, skal der nok foretages noget inden da, og det er bl.a. det, forslaget her kommer ind på.
Forslaget giver mulighed for, at Finanstilsynet kan give en sanktion i form af en bødestraf til de virksomheder og de bestyrelsesmedlemmer, som ikke måtte efterleve et påbud.
Som udgangspunkt skal det ikke være en myndighedsafgørelse, men en domstolsafgørelse, når der skal nedlægges påstand om, at der er problemer med hæderligheden hos bestyrelsesmedlemmer eller direktøren, og derfor er vi også meget godt tilfredse med, at forslaget indfører en mere effektiv og hurtigere domstolsprøvelse af Finanstilsynets afgørelser.
Jeg har også noteret mig de positive høringssvar.
Med de bemærkninger kan Venstre derfor støtte lovforslaget.