Astrid Krag (S), 2013-10-10:
Jamen det er godt at komme lidt op i tempo.
Det der med at få pulsen op er sundt; det skal vi alle sammen have et par gange om dagen, så tak til hr. Joachim B. Olsen for det.
Tak for den gode debat, jeg synes vi har haft her i dag.
Det er jo en diskussion, der handler om ændringen af to love, både loven om kunstig befrugtning og vævsloven.
Det er rigtigt, som flere har sagt, at det her jo er noget, vi gør for at forbedre vilkårene i forhold til ufrivillig barnløshed i Danmark.
Assisteret reproduktion, som det hedder, hvis lovforslaget vedtages – og så kan det godt være, at man lige skal øve sig i at vende det ord rigtigt i munden; personligt er jeg kommet dertil, hvor jeg kalder det assisteret befrugtning, så er jeg sikker på, at resten af omlægningen nok skal komme ind i mit hverdagssprog over tid – er jo noget, der desværre er nødvendigt for barnløse par og kvinder i det her land.
Et ønske om at få et barn, et ønske om at være en familie er der – det er jeg meget enig med ordførerne i – ikke noget kunstigt over, og derfor er det, selv om vi skal vænne os til den nye terminologi, helt på sin plads, at vi fra central side, her fra Folketingets side, signalerer, at fertilitetsbehandling også kan være noget ganske almindeligt og en overhovedet ikke spor kunstig måde at komme til verden på for de mange børn, der jo gør det hvert eneste år; det er ikke noget, der er kunstigt.
Så tager vi med lovforslaget også stilling til den mere principielle diskussion om opbevaring af nedfrosne æg, og jeg er glad for at høre, at der her er enighed om – vi har også diskuteret det i kredsen af ordførere på det etiske område – at der kan være tilfælde med alvorlig sygdom, hvor man bliver nødt til at udskyde behandlingen.
I de tilfælde er jeg rigtig glad for, at vi kan være enige om, at kvinder, der kommer i den situation, også skal kunne have muligheden for at blive hjulpet i forhold til ufrivillig barnløshed.
Så følger vi med lovforslaget også op og laver lovændringer i forlængelse af forårets lovforslag om medmødre.
Man må jo sige, at vi generelt har det princip i sundhedslovgivningen, at samtykket til behandlingen skal gives af den, der bliver udsat for behandlingen, men i det her tilfælde må vi vel sige, at resultatet af behandlingen jo altså får konsekvenser for andre end bare den, der bliver behandlet, nemlig for den anden person, den partner, der også kommer til at blive forælder, hvis det resultat, man drømmer om, kommer ud af behandlingen, nemlig et dejligt barn, og derfor er det relevant at sige, at begge parter skal samtykke, helt i forlængelse af den lovændring, der blev lavet om medmødre på socialministerens ressortområde.
Så er der foreslået ændringer i forhold til vævsloven, som handler om sikkerheden i forhold til donoræg eller donorsæd.
Vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at følge op, hvor et barn, som er født ved hjælp af sæd eller æg fra en donor, viser sig at have en genetisk sygdom.
Derfor udvider vi nu forpligtelsen til at reagere, hvis man bliver gjort opmærksom på det, så det ikke kun er de sundhedspersoner, der har assisteret i forbindelse med behandlingen, der skal reagere, men det altså også er, hvis man som sundhedsperson et andet sted i vores sundhedsvæsen bliver gjort opmærksom på det.
Det håber jeg kan være med til at betyde, at vi får endnu bedre greb om det her.
Til sidst vil jeg bare sige til debatten om søskendedepot, at det har vi jo drøftet på de etiske møder , og det er meget skarpt set af Venstres ordfører, at man skal forstå det på den måde, at det er noget, vi arbejder videre med.
Nu er der lavet en hjemmel
i lovgivningen til at fastsætte regler, når vi kommer nærmere på, hvad de rette regler er
Det er jo ikke en helt enkel diskussion; ellers ville de kloge hoveder, der sidder samlet, når alle Folketingets partier deltager i de etiske møder i regi af Sundhedsministeriet, jo have fundet en løsning, men det her handler både om det sundhedsmæssige, det etiske, det ligestillingsmæssige osv., og derfor er vi endnu ikke færdige med at drøfte det.
Lige for tiden er vi jo i gang med at indsamle oplysninger fra andre europæiske lande, og det her er noget, vi vil drøfte igen, også i kredsen af ordførere på det etiske område.
Så det er ganske korrekt forstået af Venstres ordfører, at man kan læse det sådan, at det er vi ikke færdige med.
Men nu har vi hjemlen til at fastsætte de regler, når vi bliver klar over, hvordan vi mener at de er bedst.
Så tak for den gode debat, tak for de mange gode betragtninger.
Og så er jeg selvfølgelig parat til at svare på spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Fru Liselott Blixt rejste et spørgsmål om destruktionen af befrugtede æg.