runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-05-26:
Det er ikke nemt at være i regering.
Man er enig i forslaget, men stemmer imod.
Enhedslisten rejser med dette beslutningsforslag en vigtig debat om efteruddannelse, og det vil vi i Dansk Folkeparti godt sige tak for.
Men forslaget er desværre lidt mangelfuldt, fordi det udelukkende handler om at hæve VEU-godtgørelsen fra 80 til 100 pct. af højeste dagpengesats, og det vil jeg godt komme lidt nærmere ind på.
Vi bruger knap 5 mia. kr. om året på voksen- og efteruddannelse, og hovedparten af disse midler er rettet mod kortere arbejdsmarkedsuddannelser med henblik på at løse opgaver for virksomhederne her og nu.
Det betyder, at kun meget få ufaglærte bliver efteruddannet til faglærte.
I 2012 var det altså kun 47, der blev faglærte.
Tænketanken DEA har for nylig udgivet en analyse om dette, og den peger på, at vi ifølge AE-Rådet frem mod 2020 vil vinke farvel til 210.000 ufaglærte job, og at behovet for faglært og uddannet arbejdskraft vil stige med 300.000.
Det er altså ikke nok at hæve VEU-godtgørelsen.
Den skal målrettes der, hvor behovet er.
Vi skal derfor blive bedre til at efteruddanne vore ufaglærte, og det løser beslutningsforslaget jo ikke.
Dansk Folkeparti vil derfor opfordre til, at vi i udvalget finder sammen om en beretning, der foreslår en målrettet indsats over for ufaglærte, samtidig med at vi hæver VEU-godtgørelsen for denne gruppe.
På den måde vil vi få flere ufaglærte til at blive faglærte, hvilket der i fremtiden bliver brug for.
Så kommer vi også til finansieringen.
Enhedslisten har i et efterfølgende bilag fundet pengene ved at spare på statens eksterne konsulenter.
Det ville måske have været bedre, om man også havde peget på, hvilke eksterne konsulenter og hvilke ministerier man havde i tankerne.
Dansk Folkeparti håber derfor på at kunne forbedre beslutningsforslaget og på, at vi sammen med partierne kan finde sammen om en beretning, der pålægger regeringen at gøre det mere tiltrækkende at gå fra ufaglært til faglært.
Det er der nemlig perspektiv i.
Peter Juel Jensen (V), 2015-05-26:
Jeg er uddannet historielærer, så jeg går meget op i, at historien skal være korrekt og ordentlig osv., for der sidder måske nogle og studerer det her om 10, 20, 30 eller 50 år og synes, det kunne være spændende.
Anerkender ordføreren for Socialdemokraterne ikke, at genopretningspakken kom på rette tid og sted, dengang den kom i 2010?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2015-05-26:
På ingen måde.
Jeg mener, det også er en fuldstændig fejlagtig betegnelse overhovedet at kalde det en genopretningspakke.
Det vil jeg bestemt ikke afvise.
Alle politiske tiltag, som gør, at vi kommer nærmere, at vores arbejdskraft har de kvalifikationer, der skal til, så vi får vores arbejdsløse i arbejde, og så vi sikrer, at vores virksomheder har de hænder, de skal bruge uden at behøve at hente dem alle mulige andre steder fra end Danmark, vil jeg altid meget gerne diskutere.
Altså, nu har jeg jo meget stor respekt for, hvad der foregår ved et forhandlingsbord.
Men når nu Venstres hr. Peter Juel Jensen selv aktivt spørger til lige præcis det forhandlingsbord, hvor det her var oppe at vende, vil jeg sige, at i hvert fald både spørgeren og jeg jo godt ved, hvordan stemningen var omkring det bord lige præcis om det her forslag.
Som jeg sagde i min tale, går jeg ind for, at det bliver så attraktivt som overhovedet muligt at tage en uddannelse særlig for vores arbejdsløse, særlig for vores ufaglærte.
Derfor var jeg også imod genopretningspakken og de ting, der lå deri.
De aftaler, vi har lavet, har uden sammenligning gjort det bedre og nemmere og mere attraktivt og mere tilgængeligt at tage en uddannelse for de her grupper.
Det synes jeg vi skal være stolte af.
At den her del så ikke var noget af det, det lykkedes at få med, må vi leve med.
Peter Juel Jensen (V), 2015-05-26:
Regeringen har tilbagerullet en del af de ting, der lå i genopretningspakken, men man er sprunget over det her.
Mener ordføreren ikke, at det – når ministeren nu stiller sig op og siger, at det her ikke lige var med ministerens gode vilje – er et udtryk for, at man i bund og grund, hvis man havde haft en reel intention om at ændre på det her, havde kunnet finde pengene og få det her ført tilbage til de 100 pct.?
Så er det ikke bare et spil for galleriet og sådan lidt valgrumlen, når man ikke har tilbageført det her?
Det har simpelt hen ikke være vigtigt nok for regeringen og dermed for Socialdemokratiet.
Rosa Lund (EL), 2015-05-26:
Mit spørgsmål lægger sig en lille smule op ad hr. Peter Juel Jensens, for jeg kan forstå på fru Ane Halsboe-Jørgensen, at hvis hun havde været folketingsmedlem i 2010, så havde hun stemt imod genopretningspakken.
Nu er fru Ane Halsboe-Jørgensen jo folketingsmedlem nu, og vi har i Enhedslisten fremsat det her forslag om at fjerne den forringelse, og så vil jeg bare gerne høre: Hvorfor er det, man i Socialdemokraterne ikke vil være med til det?
Med hensyn til finansieringen er vi kommet med et forslag.
Vi vil gerne diskutere, om man kan finde pengene et andet sted.
Vi synes faktisk bare ligesom fru Ane Halsboe-Jørgensen, at det er lidt vigtigt at slå fast, at den her genopretningspakke ikke genoprettede noget som helst, og derfor vil vi gerne fjerne de forringelser, som lå i den.
Det er det, det her er et forsøg på.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2015-05-26:
Det anerkender jeg fuldt ud, og jeg synes også, at jeg i min tale prøvede at give indtryk af, at vi er enige om, hvor vi gerne vil hen.
Vi vil gerne have flere voksne danskere, der tager en uddannelse, særlig hvis vi kan flytte folk fra ufaglært til faglært status, er det rigtig godt.
Ja, jeg ville have stemt imod i 2010.
Men politik er også én lang omgang forhandlinger og kompromiser, og noget af det, der er lagt fast i nogle af de aftaler, vi bl.a. har indgået på tværs af de politiske skel i de sidste 4 år, er nogle af de her ting.
Det kan man jo mene om, hvad man vil.
Jeg vælger så trods alt at hæfte mig ved, at vi samlet har fået gjort rammerne markant bedre, end de var, da vi overtog, at aktiviteten er stigende, og at vi ser, at flere får en uddannelse i dag.
Det er jeg rigtig glad for.
Rosa Lund (EL), 2015-05-26:
Jeg er også glad for, at vi har ændret rigtig mange ting i vores efteruddannelsessystem og skabt bedre rammer.
Jeg synes bare, at vi mangler det her lillebitte hjørne, og jeg vil bare gerne høre, om Socialdemokraterne ikke anerkender, at det er et problem, når både fagbevægelsen og sådan set AMU-centrene og erhvervsskolerne – alle de mennesker, som arbejder med vores efteruddannelsessystem til hverdag – peger på, at det her er et problem.
Så hvis nu vi ikke kan blive enige om lige præcis det her forslag, kunne fru Ane Halsboe-Jørgensen så forestille sig, at vi på et senere tidspunkt blev enige om et forslag, der var skruet anderledes sammen, men som ville betyde, at VEU-godtgørelsen kom tilbage på det niveau, den var på før 2010?
Anni Matthiesen (V), 2015-05-27:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at der skal betales mere pant for de tyske dåser, end der udbetales for de selv samme dåser ved indlevering i Danmark?
Trine Mach (SF), 2015-05-27:
Hvordan forholder ministeren sig til HK's og Dansk Erhvervs vurdering af, at danske børnefamilier er presset til at arbejde mindre, fordi de ikke kan finde pasningsmuligheder til deres børn?
Anni Matthiesen (V), 2015-05-27:
Hvordan skal den nye aftale om dåsepant på tyske dåser i praksis fungere?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-27:
Hvad agter ministeren at gøre for at sikre, at grundvandet ikke lovligt kan forurenes med kemikalier i forbindelse med prøveboringen efter skifergas i Dybvad?
nr. S 1301
Kan det efter ministerens opfattelse udelukkes, at grundvandet forurenes lovligt som følge af de tilladelser til anvendelse af kemikalier, som er givet i forbindelse med prøveboringen efter skifergas i Dybvad?
nr. S 1300
Morten Marinus (DF), 2015-05-27:
Hvordan forholder ministeren sig til de kritiske protester/indsigelser fra landets 150 ikkekommercielle lokalradioer, der er indkommet som svar på den bekendtgørelse, der har været i høring vedrørende en ny lokalradioordning?
nr. S 1294
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-05-27:
Hvad er ministerens holdning til, hvilke skattemæssige virkninger det skal have for de pågældende borgere, at nogle ikke har kunnet benytte deres bolig i op til 1½ år som følge af stormfloden Bodil i december 2013?
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-05-27:
Hvad er ministerens holdning til, at Lyngby Private Skole har skrinlagt sine planer om at oprette en international skole, fordi Lyngby-Taarbæk Kommune har meddelt, man vil undersøge muligheden for at oprette en kommunal international skole som følge af lov om kommunale internationale skoler?
nr. S 1290
Martin Henriksen (DF), 2015-05-27:
Hvad er ministerens holdning til, at Flygtningenævnet accepterer, at flygtninge rejser på ferie i det land, de er flygtet fra, og giver det anledning til at ændre udlændingeloven, så alle flygtninge får inddraget deres opholdstilladelse, hvis de eksempelvis rejser tilbage på ferie?
Mener ministeren, at flygtninge, der eksempelvis rejser på ferie i det land, de er flygtet fra, skal have inddraget deres opholdstilladelse?
Jacob Jensen (V), 2015-05-27:
Mener ministeren med henvisning til statsministerens udtalelser i spørgetimen den 19. maj 2015, hvor hun forklarede, at de mange brudte løfter, som Socialdemokraterne har stået fadder til efter valget i 2011, skyldtes, at der skulle ryddes op efter et påstået økonomisk overforbrug under VK-regeringen, at der i det socialdemokratiske program »Fair Løsning« fra før valget i 2011 var forslag, som ville have medført en finanspolitisk stramning?
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Hvis man slet ikke anerkender, at der er nogen forskel på borgere, der er vokset op i et land, og så de mennesker, der er kommet hertil, kan man jo stille alle mulige spørgsmål.
Men selvfølgelig er der det, det er klart, fordi der også er en grænse for, hvor meget Danmark med sine lidt over 5 millioner mennesker kan klare, hvor mange de kan forsørge, og hvor høje ydelser de er i stand til at betale.
Det er igen, fordi det er smedelærlingen, kassedamen og rengøringsassistenten og alle de andre, der skal betale de her ydelser, og derfor mener vi i Liberal Alliance, at et optjeningsprincip er rimeligt, vi mener, det er fint, at flygtninge får ydelser, som ligger omkring SU.
Josephine Fock (ALT), 2015-07-03:
Regeringen lægger i sit regeringsgrundlag ikke skjul på, at den ønsker en integrations-, flygtninge- og udlændingepolitik, som med deres egne ord er stram og konsekvent.
I Alternativet går vi jo meget ind for åbenhed, og derfor kan jeg jo kvittere for de der meget klare udmeldinger ved på tilsvarende klar måde at sige, at Alternativet er imod alle de stramninger, som regeringen lægger op til på det her område.
Det gælder så også det her konkrete forslag, som vi i dag er samlet for at diskutere.
Alternativet kan ikke tilslutte sig forslaget om at genindføre optjeningsprincippet for flygtninges modtagelse af diverse tilskudsordninger, f.eks. børnecheck og børnetilskud, da vi mener, at det er den forkerte vej at gå.
Vi ønsker ikke at forringe forholdene for flygtninge, der kommer hertil på flugt fra krig og skånselsløse rædselsregimer, og vi ønsker ikke at byde flygtninge velkommen med velfærdsforringelser og ordninger, der modvirker den sociale bæredygtighed.
Flygtninge skal bydes velkommen med empati, tillid og et imødekommende samfund, ikke med velfærdsforringelser og ordninger, som modvirker den sociale bæredygtighed og skaber fattigdom.
Flere børn vil med det her forslag vokse op i fattigdom.
Jeg synes, det er væsentligt at huske på, at folk flygter fra noget, de flygter ikke til noget.
Og så gør vi endnu mere i det her forslag, nemlig at vi belaster de forældre, der er flygtet, og som har været udsat for krig og lemlæstelse, yderligere, for de bliver nu fattigere, og vi gør det nu næsten umuligt for deres børn at deltage i et aktivt foreningsliv, som vi ved de har godt af, fordi de ad den vej kan lære sproget, dyrke motion og få venner.
Hele baggrunden for dette og de øvrige lovforslag tager nærmest udgangspunkt i, at folk flygter for at komme til Danmark for at få vores velfærdsydelser, men vi ved, at det her er et forslag, som vil medføre øget fattigdom.
I Alternativet ønsker vi en langt mere empatisk og inddragende politik på området.
Vi skal se på vores medmennesker som ressourcer og ikke som en belastning.
På den baggrund skal jeg meddele, at Alternativet ikke kan støtte det her forslag.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Tak for talen, hr. minister.
Det der ord tilstrømningen er sådan et blodfattigt ord.
Det her handler jo om familier, det handler om rigtige mennesker.
Det kunne være en familie fra den kurdiske minoritet i det nordlige Syrien, som er blevet fordrevet af Islamisk Stat.
De har været ude på en forfærdelig rejse og er endt i Danmark, hvor de får asyl, fordi de er forfulgt og har krav på beskyttelse.
Og når de så er her, vil I nu indføre en regel, som betyder, at de skal vokse op med nogle vilkår, som er forskellige fra deres klassekammerater.
De skal have råd til mindre og have færre muligheder for at deltage i fritidsaktiviteter som f.eks. lejrskoler; alle de ting, som er vigtige for at blive en del af vores fællesskab og dermed også for integrationen.
Det er jo det, den her diskussion handler om.
Ikke mindst fordi det i hele spørgsmålet om tilstrømningen jo er sådan – som fru Johanne Schmidt-Nielsen har været inde på mange gange i løbet af dagen – at der ikke er noget, der tyder på, at det har en effekt.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at de mennesker, der er i den ulykkelige situation, skal udsættes for den afstraffelse?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-07-03:
Vi står med de største flygtningestrømme siden anden verdenskrig.
Vi kunne bruge energi på at diskutere, hvordan vi kan bidrage med noget positivt ude i verden, hvad vi som internationalt samfund kan gøre på den lange bane for at sikre, at folk ikke behøver at flygte fra deres hjem og hjemlande.
Vi kunne forsøge at gøre vores og bidrage til at mindske nogle af de ting, der er sket, i forhold til at folk flygter.
En del af den destabilisering, der er sket i Syrien, er sket med ISIS, og det handler jo også om Irak.
På den måde hænger tingene jo sammen og er flettet sammen.
Vi kommer også i fremtiden til at se massivt mange mennesker, der bliver nødt til at flygte på grund af klimaforandringer.
Der bliver ved med at være flygtningestrømme i verden.
Under den forrige regering udtalte den daværende statsministers egen kone om de børn, der sad i asyllejrene, at nu måtte det da have en ende.
Det var simpelt hen for uanstændigt, at familier og børn på den måde sad og rådnede op i asyllejrene.
Det var heldigvis noget af det første, vi kiggede på, da regeringsmagten skiftede.
Jeg synes, den her treenighed eller buket af lovforslag, eller hvad man skal kalde det, der ligger på bordet, om at gøre det så sølle og så svært som muligt at blive integreret i Danmark, så fattigt som muligt at være i Danmark – jeg har næsten ikke ord for det – er virkelig, virkelig trist.
Jeg synes ikke, det klæder et rigt og humanistisk land, som også under anden verdenskrig selv har måttet sende nogle af sine egne medborgere til Sverige og andre steder hen, hvor man ville tage imod dem.
Vi har en lang historik over, at vi også har haft brug for andre.
Det kommer ikke til at ske, at der bliver færre syriske flygtningen, fordi vi sætter ydelserne ned.
De står ikke i Aleppo eller andre steder og tænker: Nej, så lader jeg da være med at flygte, for nu får jeg ikke den her børneydelse.
Vi kunne tage diskussionen, hvis det var EU-borgere, det har vi også før gjort herinde, om den forskel, der er på velfærdsydelser mellem de forskellige EU-lande.
Men her er det ikke EU-borgere, der vælger at flytte.
Det er flygtninge, som flygter, som har fået lovligt ophold i Danmark.
Deres børn skal have det så svært og så fattigt, at det bliver meget, meget besværligt at deltage i børnefødselsdage, spille fodbold eller andet, så integrationen får det meget, meget værre.
Og som det er blevet sagt mange gange heroppe fra Folketingets talerstol, viste Rockwool Fondens rapport også, at det ikke hjalp en hujende fis.
Så det eneste, man kan sige om det her, er, at det jo bare kommer til at gøre det meget, meget værre for nogle.
Det kommer ikke til at betyde færre flygtninge.
Det kommer ikke til at betyde, at flere kommer i arbejde hurtigere.
Det bliver bare meget, meget ringere og meget, meget mere sølle.
SF støtter ikke forslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-07-03:
Jeg er glad for at høre, at høringssvarene kommer inden andenbehandlingen, og jeg håber naturligvis, at det bliver i god tid inden andenbehandlingen.
Jeg vil spørge til det, som Venstres ordfører, fru Louise Schack Elholm, sagde.
Ordføreren bekræftede nemlig over for mig, at huslejen og prisen på havregryn og bleer er den samme for en familie her i Danmark, som har flygtningebaggrund, som for en familie, der er født og opvokset her i landet.
Med andre ord bekræftede ordføreren, at børn af flygtninge, som vokser op her i Danmark, stilles økonomisk ringere end børn af forældre, som er født og opvokset her i landet.
Argumentet fra Venstres ordfører var, at det jo er mange penge, hvis man ser på, hvad de kommer fra.
Kan ministeren bekræfte over for mig, at det er ret ligegyldigt for et barn af en flygtning, der bor her i Danmark, hvad huslejen og prisen på mad og bleer er i Syrien, eftersom det er her i Danmark, huslejen, bleerne og maden skal betales?
Karsten Lauritzen (V), 2015-07-03:
Jeg vil gerne kvittere for det, fru Johanne Schmidt-Nielsen siger om høringssvarene inden andenbehandlingen.
Dem vil jeg bestræbe mig på kommer til at foreligge i god tid.
Det kommer jo an på, hvor hurtigt de kommer ind, men vi skal nok sørge for at processere dem så hurtigt som overhovedet muligt.
Jeg glemte også at sige i min ministertale, at regeringen lægger op til – og det skal selvfølgelig aftales med Folketinget – at tredjebehandle lovforslaget den 26. august med henblik på ikrafttrædelse den 1. september.
De tre lovforslag, der er, følger hinanden, men det skal aftales nærmere med Folketinget, og mon ikke vi kan nå det, så der ligger et høringssvar og høringsnotat til Folketinget inden andenbehandlingen.
Den forskelsbehandling synes vi er ret og rimelig, men det er jo en forskelsbehandling, der gør, at man har færre penge til rådighed, end hvis man var dansk statsborger.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-07-03:
børn af flygtninge, som vokser op her i Danmark – vi har givet dem et lovligt opholdsgrundlag, vurderet, at de var i fare; de har krav på at være her, og de har krav på beskyttelse – simpelt hen har mindre at leve for end andre børn her i landet.
Jeg vil gerne kvittere for, at det siges så lige ud.
Men det, jeg spurgte til, var Venstres ordførers argumentation.
Argumentationen var, at det jo er mange penge, hvis man ser på, hvad de kommer fra, og det, jeg så spurgte ministeren om, var: Er ministeren ikke enig med mig i, at det er fløjtende ligegyldigt, at 1.000 kr. kan bruges på mere i Syrien, end hvad de kan i Danmark, eftersom de her familier jo bor i Danmark?
Karsten Lauritzen (V), 2015-07-03:
Det udelukker jo ikke, at det kan lade sig gøre med de lovforslag, som regeringen her lægger op til.
Men det er jo rigtigt, at der kommer til at være en forskelsbehandling.
Det handler jo om, at vi har nogle meget, meget høje ydelser i Danmark, og det er regeringens frygt – nej, det er måske et meget stærkt ord – eller det er regeringens bekymring, at det i virkeligheden er med til at gøre Danmark til en asylmagnet, at vi har meget høje ydelser, og derfor foreslår man så at sætte nogle af dem ned.
Og når de har mulighed for at klare sig for de penge, der er til rådighed, så tror jeg også, at det vil være muligt for asylansøgere.
Så er det jo sådan, at det at være flygtning og asylansøger er noget midlertidigt.
Efter 2 år optjener man fuld ret til børnepenge.
Zenia Stampe (RV), 2015-07-03:
Det er jo en nem måde at slippe for at svare på to runder spørgsmål – det skal jeg selv huske næste gang.
Jamen så prøver jeg at formulere spørgsmålet igen: Liberal Alliance plejer at indtage den holdning, at pengene skal følge barnet.
Jeg ved, at det har været sådan en gennemgående holdning for Liberal Alliance.
Ud fra princippet, at pengene følger barnet – det er egentlig barnets penge – tænker jeg bare, hvorfor det er anderledes, når det er et barn af flygtninge, end hvis det havde været et barn af danskere.
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Det spørgsmål forstod jeg simpelt hen ikke.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Der var den igen, altså at Enhedslisten ikke skulle være optaget af almindelige lønmodtagere.
Jamen det er da utroligt.
Enhedslisten er et lønmodtagerparti, og de områder, hvor vi ved det seneste valg gik frem, var i øvrigt typisk lønmodtagerkvarterer i byen.
Der tegnes et fuldstændig skævt billede.
Sagen er, at alle partier ønsker at skabe arbejdspladser i Danmark.
Liberal Alliance tror, at man først og fremmest gør det ved at lette skatten for de rigeste og i lidt mindre grad for almindelige mennesker betalt med voldsomme nedskæringer – I kalder de effektiviseringer – i den offentlige sektor.
Sagen er, at når man ser på, hvordan den kur er blevet rullet ud i andre europæiske lande, så kan man se, at den ikke vil føre til øget beskæftigelse.
Så er der det her billede af Danmark som det rene katastrofeland.
Vi har et af de laveste arbejdsløshedstal blandt de lande, vi kan sammenligne os med.
Vi har en af de højeste beskæftigelsesrater for befolkningen i forhold til de lande, vi kan sammenligne os med.
Liberal Alliance vil gerne tegne sådan et billede af en brændende platform, og at vi er på vej mod afgrunden, så vi derfor må give en masse skattelettelser i toppen og forringe vilkårene for de mennesker, der er så uheldige at være ramt af arbejdsløshed.
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Man tolker selvfølgelig på andre partiers holdninger ud fra det, de siger.
Og når jeg i løbet af dagen har lyttet til Enhedslistens udsagn, har der bare været et ret ensidigt fokus på, at offentlige ydelser ikke må blive mindre, og at de offentlige ydelser generelt skal være højere.
Det er vel det fokus, Enhedslisten har haft hele dagen.
Efter den seneste regeringsperiode kan jeg kun dømme ud fra et billede af, at Enhedslisten er meget optaget af, at offentlig ydelse ikke må blive mindre og gerne skal være tilgængelige for flere.
I Liberal Alliance har vi et andet fokus: Vi ser gerne, at flere har mulighed for at komme ind på arbejdsmarkedet, og selvfølgelig også den gruppe, som vi taler om i dag.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-07-03:
Jeg vil gerne høre, om ordføreren overhovedet har overvejet, om det, når så stor en andel af flygtningene er uden for arbejdsmarkedet i dag, hænger sammen med den totalt forfejlede integrationspolitik, som blev ført i mange år, hvor man gjorde flygtningene til klienter ved at sige, at de skulle opholde sig i flygtningelejre, hvor de ikke fik lov at lære dansk, hvor de ikke fik lov at komme ud på arbejdsmarkedet, hvor man isolerede dem og sørgede for, at de ikke kom i forbindelse med nogen i den danske befolkning.
Det er gudskelov et overstået stadium, men jeg synes ikke, det er fair at sige, at vi ikke kan regne med, at disse mennesker kommer ud på arbejdsmarkedet, hvis vi i øvrigt sørger for, at de får en bedre adgang til at komme derud.