runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Hækkerup (S), 2009-10-21:
Tak, hr. formand.
Det er jo godt, jeg har mulighed for at stille indtil flere spørgsmål her, f.eks. om hvad for nogle politiske konsekvenser der er af dette forhold mellem Statsministeriet og Klimaministeriet.
Men inden jeg går over og fokuserer direkte på de konsekvenser, vil jeg gerne spørge med afsæt i en artikel, som er i Berlingske Tidende i dag, om det forløb og den uro, der har været mellem Statsministeriet og Klimaministeriet, har skadet eller gavnet fru Connie Hedegaards chancer for at blive vores EU-kommissær.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-10-21:
Men så kan det godt være, at vi i virkeligheden ikke ser så frygtelig meget forskelligt på det, ud over at hr. Per Clausen altså synes, at vi så skulle flytte forhandlingerne i Det Europæiske Råd ud i det åbne rum og så opnå en eller anden fordel ved det.
Den kan jeg ikke få øje på.
Der er to sider af den her sag i EU.
Den ene er ligesom beløbet, og den anden er fordelingsnøglen.
Vi har en stor ambition, og jeg ved ikke, om jeg er i stand til at betrygge spørgeren, men jeg kan i hvert fald sige til spørgeren, at det er en prioritet for os at bruge de kræfter, vi nu så har, i samarbejde med ligesindede til at fremme de stærkest mulige konklusioner på Det Europæiske Råds møde i næste uge, for det vil være et stærkt signal, og det vil kunne være med til at få de internationale forhandlinger, som jo meget gerne må op i momentum, til at få noget mere tempo.
Søren Gade (V), 2009-10-21:
Først en bemærkning til afslutningen på det sidste spørgsmål:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen: Giv mig lige lov til at tjekke, hvorvidt den rapport, der kommer, bliver fortrolig, for det ved jeg simpelt hen ikke på stående fod.
Så skal jeg oversende det til hr. Frank Aaen med bemærkninger om, hvordan jeg forventer at den efterfølgende bliver behandlet.
Jeg kunne forestille mig, at det bliver noget i retning af, at vi må afvente, hvordan rapporten ser ud, men jeg vil gå over og tjekke det og sende det til hr. Frank Aaen. Så vil jeg sige generelt, at en af de ting, som jeg selvfølgelig som minister – og ikke engang kun som minister, men også som borger – er ked af, er den mistillid, som nogle nu kan have fået til Forsvarskommandoen med baggrund i den her helt konkrete sag, som hr. Frank Aaen jo så spørger mig om i dag.
Jeg vil sige, at der jo er 25.000 fastansatte i forsvaret og 60.000 frivillige, og langt, langt de fleste af dem gør en fremragende indsats, og jeg synes jo også, at det er, hvad skal man sige, en lille smule synd for de mange dygtige mennesker i Forsvarskommandoen, hvis hæderlighed og arbejdsindsats nu bliver beklikket med baggrund i en konkret sag, som angiveligt handler om, at der er to, der har handlet forkert.
Derfor har jeg selvfølgelig interesse i dels at få det afdækket og vist, at det ikke er en systemfejl, dels at få genoprettet tilliden til Forsvarskommandoen.
Frank Aaen (EL), 2009-10-21:
Tak for svaret.
Det sidste lød lidt som en talefejl.
Må jeg lige afslutte det andet ved at sige, at auditørernes rapport, i hvert fald efter det, jeg har kendskab til, er fortrolig – der bliver udsendt en pressemeddelelse med konklusionen, men resten af rapporten er fortrolig – og orienteringen af forligskredsen er fortrolig, det foregår bag lukkede døre.
Det er derfor, at jeg er så opmærksom på allerede nu at få ministerens tilsagn om, at vi får en klar undersøgelse, som offentligheden også får kendskab til, vedrørende hele forløbet og ikke – i gåseøjne – kun det strafferetlige.
Så vil jeg sige, at nogle gange, når jeg har været sammen med forsvarsministeren – enten når jeg har fået et mundtligt svar eller har været i samråd i Forsvarsudvalget – har jeg haft lidt ondt af ministeren.
Det har været, når jeg har kunnet se, at Forsvarskommandoen har sendt ministeren ud i store problemer, som jeg synes at der har været mange af.
Det ser vi her i jægersagen, hvor det jo i høj grad er Forsvarskommandoen, der er ved at koste ministeren ministerbilen.
Det har vi set i fangesagen fra Afghanistan, hvor det var Forsvarskommandoen, der fik ministeren til at sige, at danske styrker ikke havde taget krigsfanger i Afghanistan, og som i et bortforklaringsforsøg senere fik ministeren til at tale om forskel på fanger og krigsfanger.
Det var altså folk, der blev afleveret i en krigsfangelejr af de danske styrker, og det var krigsfanger.
I dag ved vi, at den danske styrkechef skrev hjem til det danske forsvar, til Forsvarskommandoen, og fortalte om den episode, som vi har spurgt til i Folketinget mere end en gang, og hvor ministeren altså flere gange har svaret, at det vidste ministeren ikke noget om.
Det er derfor, jeg siger: Det er jo en grim række af sager, vi har, hvor Forsvarskommandoen – bevidst, kan vi se i dag – har undladt at fortælle ministeren det hele.
Søren Gade (V), 2009-10-21:
Der bliver mit svar, at jeg har tillid til, at Forsvarskommandoen generelt giver mig fyldestgørende og korrekte oplysninger til brug for at informere Folketinget og for at besvare spørgsmål, og det er vigtigt for mig at understrege, at det også er bydende nødvendigt.
Det er sådan, at jeg som minister jo er en civil person.
Min militærfaglige rådgivning får jeg af forsvarschefen, og forsvarschefen indsamler jo oplysninger til de svar, som jeg videregiver til Folketinget, via Forsvarskommandoen.
Og jeg har ingen som helst grund til at tvivle på, at Forsvarskommandoen giver mig fyldestgørende og korrekte oplysninger.
Frank Aaen (EL), 2009-10-21:
Har ministeren tillid til, at Forsvarskommandoen i andre sager end jægersagen forsyner ministeren med fyldestgørende og korrekte oplysninger til brug for at informere Folketinget og besvare spørgsmål?
Carina Christensen (KF), 2009-10-21:
Jamen igen: Der har været tale om et forsøg.
Det er ikke anderledes end huskunstnerordningen: Det har været en 4-årig forsøgsperiode.
Med hensyn til kulturskolerne vil jeg sige, at vi har gjort os nogle gode erfaringer og nogle dårlige erfaringer.
Og igen: Den her pulje har været mindre, den har været på 3 mio. kr. om året.
Den har skullet støtte en række formål, både kulturskoler og billedkunstneriske grunduddannelser og andre kulturelle grundkurser osv.
Der har været mange forskellige sporadiske forsøg, og der har ikke rigtig været nogen fokusering i ordningen.
Det er også det, anbefalingerne og evalueringerne siger efterfølgende: Overordnet set har der været nogle gode tiltag, men der er brug for at tænke hele den her ordning igennem.
Og det at videreføre en forsøgspulje på 3 mio. kr. er noget og ingenting.
Det er klart anbefalingen fra Pluss Leadership-rapporten, og det er sådan set også det, Statens Kunstråd siger til os.
Så derfor tror jeg, man har brug for virkelig at gå meget mere i dybden, få gennemarbejdet det her og se på, hvordan man i det hele taget skal køre videre med sådan nogle kulturskoler på sigt.
Er det staten, der primært skal engagere sig, eller er det kommunerne, der bør løfte den her opgave?
Der er Statens Kunstråds anbefaling jo klart, at hvis staten skal prioritere, bør vi målrette vores indsats mod BGK'erne.
Søren Gade (V), 2009-10-21:
Det var måske at tolke det lige bredt nok, for jeg er godt klar over, at det ville kræve noget af en indsats at stille hr. Frank Aaen tilfreds.
Men min pointe er, at når de her auditørundersøgelser foreligger, er det selvfølgelig noget, der vil blive genstand for politiske drøftelser; det vil det jo først og fremmest blive i forligskredsen.
Og der er det jo sådan, at jeg ikke forud kan diskontere, hvad der sker, når den auditørundersøgelse foreligger, idet vi jo ikke kender resultatet.
Min pointe er: Lad os nu afvente resultatet af den her auditørundersøgelse, og så vil den jo blive diskuteret politisk jo først og fremmest i forligskredsen, og så må vi jo tage stilling til det, der foreligger.
Det er relevante spørgsmål, og det er en alvorlig sag, det medgiver jeg hr. Frank Aaen, men jeg synes måske, at vi skylder at lade Auditørkorpset og rigspolitiet gøre den her undersøgelse færdig med den tid, de nu mener er nødvendig for at få belyst de spørgsmål, de følger, og få lavet en grundig undersøgelse.
Frank Aaen (EL), 2009-10-21:
Nå, men så kan vi måske afslutte spørgsmålet på den helt fredsommelige måde med udgangspunkt i det sidste, nemlig en forventning om, at auditørerne dækker alle de spørgsmål, som f.eks. jeg måtte have til sagens forløb.
Jeg synes, det var et godt tilsagn.
Kan vi så ikke blive enige om, at hvis ikke det skulle være tilfældet – altså, hvis der skulle være åbenlyse ting, der ikke er undersøgt af auditørerne, men som vi af politiske grunde i Folketinget, i offentligheden, i pressen måtte sige også måtte undersøges – så må vi tage en anden form for undersøgelse til at afdække resten?
Søren Gade (V), 2009-10-21:
Så vil jeg igen sige til hr. Frank Aaen, at de altså selv tilrettelægger deres undersøgelser, og det ville være upassende af mig som minister nu at begynde at stå i Folketinget og mene noget om, hvordan Auditørkorpset i øvrigt skal tilrettelægge deres undersøgelser.
Så må vi afvente, hvordan den her undersøgelse kommer ud.
Det er da klart, at hvis der er et eller andet, der springer i øjnene – røde lamper, der lyser – så foreligger der en ny situation, som man jo politisk må tage stilling til på det tidspunkt.
Men jeg synes bare, at vi som politikere nu skal lade Auditørkorpset og rigspolitiet få ro til at færdiggøre undersøgelserne og så forholde os til de undersøgelser, når de foreligger.
Så vil jeg igen understrege, at de selv tilrettelægger deres undersøgelser, og de kan forfølge de spor, de ønsker, og indkalde de vidner, de vil – og det gør de.
Og jeg er helt sikker på, at der kommer en undersøgelse, som, hvad skal vi sige, dækker de spørgsmål, som hr. Frank Aaen her stiller.
Frank Aaen (EL), 2009-10-21:
Nu har jeg jo haft mulighed for i fortrolighed ovre hos forsvarsministeren at læse én rapport, auditørerne har lavet, og jeg tror, at jeg godt uden at bryde fortroligheden kan sige, at det var en ualmindelig snæver undersøgelse, der udelukkende gik på, om man kunne rejse en straffesag mod en bestemt person, nemlig tolken.
Men sagen her er jo langt bredere; der er masser af politik i den.
Dårlig politik er jo ikke strafbart, men det skal afdækkes.
Det er derfor, vi siger, at vi er nødt til ikke bare at vente – vi skal selvfølgelig også vente på, at politiet gør sig færdig – men vi er også nødt til at se på, hvordan vi får alt det andet efterforsket.
Det er vi nødt til ud fra – og det går jeg ud fra at ministeren er enig i – at det, som auditørerne skal, kun er at undersøge, om nogen har gjort noget strafbart, og så efterfølgende tage dem i retten, og hvis der ikke er noget, de mener kan bære en sag i retten, stopper det der.
Og der er vi jo nødt til at være sikre på, om ministeren synes, vi skal videre.
Søren Gade (V), 2009-10-21:
Jamen jeg er jo fuldstændig enig med hr. Frank Aaen i, at sagen skal afdækkes.
Det, der er mit udgangspunkt, som måske er lidt forskelligt fra hr. Frank Aaens, er jo, at vi nu må se, hvad de auditørundersøgelser kommer frem med.
For som jeg sagde i mit første svar, er Auditørkorpset jo ikke underlagt særlige begrænsninger.
Frank Aaen (EL), 2009-10-21:
Men det er jo en grotesk sag.
Forsvaret forsøgte at stoppe en bogudgivelse, og for at understrege hvor farlig den her bog var, oplyste ministeren over for Folketingets Udenrigspolitiske Nævn og senere over for pressen samme dag, at bogen var så farlig, at den nu allerede var oversat til arabisk.
Det blev så hurtigt rullet op i offentligheden, at den farlige oversættelse var ulæselig; den var lavet af en it-chef ude i Forsvarskommandoen, og den var blevet spredt til pressen af en kommunikationschef i forsvaret.
Den blev også spredt af ministerens egen spindoktor, og den blev så markedsført af ministeren selv på opfordring fra departementschefen.
Forsvaret havde altså forsøgt at forbyde en bog, men har selv været de fremmeste udbredere af bogen, og takket være forsvarets indsats sælges den bog nu i et antal, der gør den til en af de største bedstsellere i årtier.
Det er jo det, der er mit spørgsmål.
For jeg er helt med på, at auditørerne er forsvarets politi, og de efterforsker i øjeblikket, om to personer har gjort noget strafbart.
Men sagen er jo meget mere omfattende, end om to personer måtte have gjort noget strafbart, altså om de måske har haft nogle medskyldige, der også skal anklages for noget strafbart.
For vi er jo nødt til at være sikre på, at vi, inden den her sag lukkes, også kender hele Forsvarskommandoens rolle og ikke bare to personers eventuelle strafbare indsats.
Vi skal have ministeriets rolle i sagen, vi skal have departementschefens og spindoktorens rolle, for jeg synes jo, det er nødvendigt, for at vi får dækket hele forløbet og ikke bare måske hængt et par stykker.
Søren Gade (V), 2009-10-21:
Tak for det.
Som bekendt er der i øjeblikket iværksat to auditørundersøgelse mod to personer i Forsvarskommandoen.
Nu må vi afvente resultatet af de to auditørundersøgelser, som det angivelig vil tage måneder at færdiggøre, men det skal jo ikke lave om på, at jeg selvfølgelig håber, at det kommer til at foregå så hurtigt som muligt.
På grund af de igangværende auditørundersøgelser er det jo rigtigst for mig som minister ikke at kommentere den konkrete sag.
Men jeg kan oplyse hr. Frank Aaen om, hvordan det rent faktisk foregår med de auditørundersøgelser, idet det ligesom har fremstået, som om det er en meget, meget overfladisk og ikke særlig grundig undersøgelse.
Det er sådan, at når Forsvarets Auditørkorps modtager en anmeldelse om et muligt strafbart forhold, skal de på samme måde som den almindelige anklagemyndighed efterforske sagen og vurdere, om der kan gøres et strafferetligt ansvar gældende.
Efterforskningen skal foretages i overensstemmelse med den militære retsplejelov og retsplejeloven i øvrigt.
Forsvarets Auditørkorps har fuldstændig de samme efterforskningsmæssige muligheder som en almindelig anklagemyndighed.
Som eksempler herpå kan jeg nævne adgangen til at afhøre vidner, uanset om de er militært ansatte eller ej, og også muligheden for at rejse sigtelser og tiltale i forhold til militært ansatte.
Forsvarets Auditørkorps er altså ikke underlagt særlige begrænsninger i efterforskningsmæssig sammenhæng set i forhold til den almindelige anklagemyndighed.
Auditørkorpset kan frit tilrettelægge, afgrænse og udvide efterforskningen i en konkret sag.
Det betyder, at Auditørkorpset, hvis det f.eks. under en vidneafhøring kommer frem, at der kan være yderligere forhold, der skal afdækkes, af egen drift kan udvide efterforskningen til at omfatte de her nye spor.
Så der er som nævnt ingen begrænsninger i Auditørkorpsets adgang til at afhøre personer, som ikke er militært ansatte.
Det er den almindelige anklagemyndighed, der er tillagt kompetencen til at retsforfølge personer, som ikke er militært ansatte.
Jeg vil jo så ikke kommentere den konkrete sag, men jeg kan sige, at jeg finder, at en auditørundersøgelse er et velegnet instrument til at efterforske det, som hr. Frank Aaen også er optaget af, nemlig sagen og de efterfølgende udløbere af jægerbogsagen. Så vil jeg afslutningsvis sige, at Forsvarets Auditørkorps i den konkrete sag har bedt om assistance fra rigspolitiet.
Det er med til at sikre, at flere øjne ser på sagen, men jo også, at man har den nødvendige arbejdskraft stillet til rådighed.
Og som jeg startede med at sige, mener jeg, at vi som politikere må afvente resultatet af de to igangværende auditørundersøgelser.
Frank Aaen (EL), 2009-10-21:
Mange tak.
Spørgsmålet lyder: Hvordan vil ministeren sikre, at de relevante spørgsmål vedrørende Forsvarskommandoens og Forsvarsministeriets ageren i forhold til jægersagen bliver undersøgt, i det omfang de ikke er omfattet af auditørernes undersøgelser?
Tak for tilsagnet om et svar vedrørende auditørernes rapport – et svar på, hvordan den kommer til at se ud.
I den forbindelse vil jeg da minde ministeren om, at jeg stillede et spørgsmål om, om ikke Folketinget bare kan få at vide, hvad det er for en opgave, auditørerne har fået stillet, for det har vi ikke fået information om endnu.
Det ville jo være rart for os at vide det.
Så må jeg sige, at jeg ikke er ude efter de 25.000.
Jeg er slet ikke ude efter de unge mennesker, vi har sendt i krig – tværtom, dem har jeg stor omsorg for – men jeg synes også, at det er forkert at sige, at det kun er to, der har gjort noget forkert.
Altså, vi har haft de sager, jeg nævnte før, med misinformation om fangerne, med en påstand fra forsvarschefen om, at de ikke havde noget kendskab til, at der var foregået tortur i Kandaharlejren i Afghanistan, selv om han selv måtte indrømme, at det vidste de godt.
Det er jo Forsvarskommandoens top, der gang på gang har ført ministeren bag lyset, og det er det, der bekymrer mig.
Søren Gade (V), 2009-10-21:
Det ligger måske lidt uden for spørgsmålet, men jeg vil selvfølgelig gerne svare hr. Frank Aaen, for jeg vil sige det sådan, at det er et af de områder, hvor vi har en forskellig opfattelse af tingene, og vi har jo i regeringen lavet en redegørelse om lige præcis den sag i Afghanistan, som vi har drøftet mange gange.
Det var heller ikke min mening – hr. Frank Aaen undskylde, hvis det lød sådan – at pådutte hr. Frank Aaen en holdning om, at han var efter alle i forsvaret.
Min pointe er bare at sige, at jeg er ked af som minister og som borger, at det falder tilbage på hele forsvaret, at der har været de her beklagelige fejl, som nu bliver efterforsket.
Jeg vil gøre alt, hvad jeg kan, for at være med til at genoprette den tillid, der skal være mellem Folketinget og Forsvarskommandoen og så selvfølgelig også mellem borgerne i Danmark og Forsvarskommandoen, for det synes jeg også de mange dygtige mennesker i Forsvarskommandoen fortjener.
Rasmus Prehn (S), 2009-10-21:
Er det i overensstemmelse med ministerens opfattelse af fri konkurrence, at en kommune tvinges til at betale mere for en privat hjemmehjælpstime end for en kommunal?
Er det i overensstemmelse med ministerens opfattelse af fri konkurrence, at en kommune tvinges til at betale mere for en privat hjemmehjælpstime end for en kommunal?
Af dagbladet Information den 14. oktober 2009, side 4., fremgår det, at Lyngby Kommune typisk betaler 30 kroner mere for en privat hjemmehjælpstime end for en kommunal.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-10-21:
Nu omtalte spørgeren den pågældende præst som et godt og rart menneske, så jeg synes ikke, at vi skal pålægge ham at blive boende der, hvor han er blevet syg og nedbrudt og har måttet flygte fra.
Det synes jeg ville være forkert, men i øvrigt har jeg jo i årevis kæmpet for, at den slags først og fremmest er menighedsrådenes vurdering.
Jeg mener, at Københavns biskop jo på alle måder i medierne i de senere dage – han har ikke været så længe i embedet – har støttet den pågældende præst, og jeg synes, at jeg også her med de ord, jeg kommer med, vil give udtryk for, at det skal vi naturligvis gøre, men at pålægge ham at blive boende der vil jeg i hvert fald ikke gøre.
Men det er heller ikke noget, som i første omgang henhører under kirkeministeren.
Søren Krarup (DF), 2009-10-21:
Jeg takker for ministerens gode ord og gode vilje, men jeg synes, at det er nødvendigt i al enkelhed at sige: Dette er et islamisk forsøg på at fordrive folkekirken fra et kristent sogn i det kristne land Danmark, det kan vi lige så godt se i øjnene.
Så er der to ting, jeg lige vil nævne her til sidst.
For det første kan jeg ikke forlige mig med, at vi har haft en biskop, Erik Norman Svendsen, der har kendt til denne sag i lang, lang tid og har ladet den stakkels præst prøve på at klare sig alene, sådan at han nu nedbrudt har måttet flygte ud af sit sogn.
At sælge præstegården i det sogn, hvor der skal være en præst, der skal have et sted at bo, er jo at kapitulere, og jeg vil godt spørge kirkeministeren: Er hun ikke enig med mig i, at det er en meget, meget uheldig handling?
I denne situation er der ikke brug for kapitulation, der er brug for mod og for styrke til at forsvare det, man står for.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-10-21:
Uanset hvem, der angriber – og som sagt er der ikke nogen, der er dømt – mener jeg, at den opfordring, hr. Søren Krarup kom med i sit først indlæg til alle danskere, er rigtig.
For vi er nødt til at stå sammen om danske værdier, stå sammen om retsstaten.
Det er der, jeg mener at der er sket et skred i de senere år, og det skred sker altså desværre også i grupper, som man normalt måtte forvente ville overholde lov og ret og ikke lægge politiet og andre myndigheder hindringer i vejen for at udøve lovlig virksomhed.
Så jeg mener, at det er en meget alvorlig sag, og at vi skal stå fast.
Men jeg mener altså også, at regeringen både på integrationsområdet og på det kriminalpolitiske område har foretaget en lang række foranstaltninger, som netop skal imødegå det her.
Men det er også en efter min mening fuldstændig hovedløst bosætningspolitik i Københavns Kommune, der ligger bag.
Altså, man samler en masse marginaliserede borgere et sted.
Det er ikke særlig klogt.
Der er en række andre kommuner, der har lært, at det skal man netop ikke gøre.
Man skal sprede det, for det er jo efter kenderes opfattelse et godt boligbyggeri som sådan, men hvorfor skal man stuve en bestemt gruppe af vejen derude?
Søren Krarup (DF), 2009-10-21:
Forfatteren Lars Hedegaard og Mogens Camre udgav for nylig en bog, der hedder »1400 års krigen« .
Det er en fremragende bog, der skildrer situationen i denne verden siden 600-tallet: 1400 års islamisk krig imod kristenheden, der som bekendt har ført til, at gamle kristne områder i stort tal er gået tabt.
I denne bog trækker forfatteren Lars Hedegaard, og altså også Mogens Camre, situationen op og gør opmærksom på, hvordan islams holdning til kristendommen altid er aggressivitetens.
Det vil sige, at det er interessen i at få magt.
Her har vi med en bydel at gøre, hvor der er kommet mange muslimske indvandrere.
Nu ser vi, at de driver folk ud, der kommer for at hjælpe: brandfolk og hjemmehjælpere, og de driver nu også den præst ud, hvis religion de er absolutte modstandere af.
Må man ikke der sige, at det er absolut nødvendigt, at man ser situationen i øjnene, nemlig at det er islam, der fører krig imod kristendommen i Danmark, og vi derfor står ubetinget fast over for det angreb, der er tale om?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-10-21:
Jo, og jeg ville også meget gerne, at det var mig, der kunne løse alle problemerne.
For det er en alarmerende udvikling, som ikke bare finder sted i Tingbjerg, men der sker efter min mening et skred i disse år i mangel på respekt for lov og ret.
Man kan jo også sige, at selv det, vi kalder bedsteborgere, jo respekterer det skred og deltager i det, de kalder fredelige demonstrationer, som ikke er fredelige demonstrationer, men som er at lægge politiet hindringer i vejen for deres arbejde.
Det er et skred, som på alle måder er alarmerende.
Jeg kan ikke udpege nogen gerningsmænd, fordi der ikke er nogen, der er sigtet, tiltalt eller dømt.
Der er i hvert fald ikke nogen, der er dømt, og jeg ved det ikke, men jeg har indtryk af, at der ikke er nogen, der er sigtet.
Jeg har selv et medansvar som integrationsminister, og derfor har regeringen jo også sat turbo på integrationen og gjort meget ud af medborgerskab, og som der også er blevet annonceret her ved Folketingets åbning, vil vi foretage et eftersyn af integrations- og udlændingelovgivningen for at se, om der er noget, vi kan gøre der.