runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Henriksen (KF), 2012-06-08:
Nu sagde fru Merete Riisager lige før, at hun blev så træt i hovedet, og med fare for at gøre ordføreren endnu mere træt i hovedet vil jeg sige, at det da er en mærkelig vision, at man vil styrke folkeskolen ved at fjerne de her elevplaner.
Det er jo ikke det eneste eksempel på noget, Liberal Alliance gerne vil fjerne fra folkeskolen.
Jeg tænker eksempelvis på, at Liberal Alliance jo også gerne vil fjerne kravet om en historiekanon og en danskkanon.
Hvilke andre ting i folkeskolen ønsker Liberal Alliance så skal fjernes, for at vi får en god folkeskole?
Tina Nedergaard (V), 2012-06-08:
Det er lærerne faktisk også, men det helt afgørende er, at forældrene er det.
85 pct. af forældrene peger på, at det styrker skole-hjem-samarbejdet.
Så brugerne er altså positive.
OECD peger på, at noget af det, der kræves i den danske folkeskole, for at vi kan hæve de faglige krav, er en styrket evalueringskultur.
Det er elevplanerne en del af.
Så jeg undrer mig simpelt hen over, hvad det er, Liberal Alliance mener man fagligt kan opnå ved at fjerne en del af den evaluering, det endelig er lykkedes os at få ind i skolen.
Merete Riisager (LA), 2012-06-08:
Finnerne klarer sig godt.
Det er næppe udelukkende på grund af elevplanerne.
Finnerne har også højere faglige mål for deres grundskoleelever.
De har højere faglige krav til deres skolelærerne.
Nu er det jo sådan, at Liberal Alliance ikke blev inviteret med ind i det nylige forlig omkring læreruddannelsen.
Havde vi været med der, havde vi presset på for at få højere faglige krav til lærerne.
Det skal nemlig blive sværere at blive lærer.
Det er det i nogen grad blevet med forliget – det burde være blevet endnu sværere – og vi skulle stille endnu højere faglige krav til lærerne.
Det er nemlig det, der rykker.
Lad os også kigge på, hvilke faglige krav vi stiller til eleverne, ved at gennemgå 9. klasses trinmål.
Det rykker elevplanerne.
Det er altså bare et skema.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-06-08:
Nu går jeg ud fra, at fru Merete Riisager er meget godt inde i OECD's undersøgelse af, hvor godt danske børn læser, skriver og regner, og et af de lande, vi har kigget på gennem mange år fra dansk side, er Finland.
I Finland har man elevplaner på fuldstændig samme måde, som vi har i Danmark.
Finland ligger langt højere i OECD's undersøgelser, end Danmark gør.
En af grundene til, at elevplanerne blev indført, var bl.a. med inspiration fra Finland.
Men jeg kan forstå, at fru Merete Riisager sådan set er lidt ligeglad med, at vi kan lære af andre lande, hvad man kan gøre inden for folkeskoleområdet.
Til gengæld skal vi lære af de fremmeste virksomheder.
Jeg kan fortælle fru Merete Riisager – hvis hun ikke skulle være klar over det – at de fremmeste virksomheder har en evalueringskultur, hvor det er samme form for evaluering, samme form for medarbejderudviklingssamtaleskemaer, man anvender, uanset hvor i landet det er, eller hvor i verden man er.
Det vil sige, at det her med, at man har samme model at evaluere på i de fremmeste virksomheder i Danmark, sådan set også bare er det, vi har indført i folkeskolen, og vi har indført det, man har i Finland. Der er jo altså en grund til, at Finland ligger højere.
En af de anbefalinger, vi har fået, er elevplanerne.
Jeg må bare konstatere, at fru Merete Riisager er lodret uenig i evaluering i det hele taget, og at fru Merete Riisager åbenbart ikke kan svare på spørgsmålet om, hvilke fag det er, der ikke skal evalueres.
Merete Riisager (LA), 2012-06-08:
Alle fag bliver i dag evalueret på forskellig vis.
Det er altså uheldigt, hvis man forestiller sig, at elevplanerne – som er en relativt ny opfindelse – er den eneste form for evaluering, som finder sted i skolerne.
Det er det ikke.
Og når jeg siger, at der skal være fuld metodefrihed i forhold til den løbende opfølgning på elevernes udvikling – for det er det, elevplanerne skal – så må skolerne selv vælge, hvilken metode de vil anvende, og hvordan de vil anvende den, men de skal lave en løbende opfølgning af eleverne.
Det kan finde sted på forskellig vis.
Nogle kan vælge en mundtlig evaluering, nogle kan vælge en skriftlig evaluering.
Det afhænger af, hvilken vision og ånd den enkelte skole har, og jeg mener, at vi ved at lægge ansvaret tilbage til skolerne og styrke skolelederne får en bedre folkeskole.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-06-08:
For Liberal Alliance siger her – jeg hørte fru Merete Riisager sige det – at der så ville være frit slag for skolerne.
Men Liberal Alliances fru Merete Riisager må vel være så meget inde i Liberal Alliances egen skolepolitik, at man kan give et bud på, hvad det er for nogle fag, hvor man ikke ønsker evaluering.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-06-08:
Det her er ikke en del af det, men nu håber jeg selvfølgelig, at fru Merete Riisager, som er ordfører på området, så også må være klar over, hvad der egentlig er Liberal Alliances samlede skolepolitik.
Og der tror jeg da stadig væk på, at selv om det er 11 måneder siden, så må det oplæg, der kom fra Liberal Alliance om den frie folkeskole, være det bærende element i partiets uddannelsespolitik.
Og det er altså en uddannelsespolitik, man har kopieret – copy paste – fra et andet parti.
Jeg ved godt, at ordføreren står her i dag og forsvarer metodefrihed, men jeg synes jo bare, at det er en lidt sjov form for metodefrihed at have at kopiere andre partiers politik og så bagefter beklage sig over, at man er træt og får ondt i hovedet af, at man får stillet spørgsmål omkring, hvad der egentlig er ens eget partis politik.
Tak, hr. formand.
Og det undrede jeg mig jo lidt over, når man tænker på, at for bare 11 måneder tilbage, var det jo faktisk sådan, at man i mange medier kunne se, at netop Liberal Alliance havde kopieret Det Radikale Venstres skolepolitik.
Man havde faktisk valgt at lave den fri folkeskole, tror jeg faktisk nok, at Liberal Alliance kalder det – folkeskolen skulle være fri.
Så kunne man så gå ind og kigge ganske slavisk dernedad citat efter citat, ord efter ord,
og se, at man i Liberal Alliance havde valgt at kopiere et andet partis skolepolitik.
Så må ordføreren vel også på en eller anden måde erkende, at det vel så er fair nok, at der stilles spørgsmål til partiet – om det så er Liberal Alliances politik, eller om det er De Radikales politik.
Merete Riisager (LA), 2012-06-08:
Det her er en meget interessant debat.
Jeg kan oplyse ordføreren om, at friskolerne over en kam har et højere karakterniveau end folkeskolen.
Får man en bedre folkeskole ved at sidde og regulere ned i detaljen?
Nej, det gør man ikke.
Det kan godt være, at ordføreren har svært ved at forestille sig det, men man kan faktisk få bedre resultater ved at lægge ansvaret ud.
Det, nogle af de fremmeste virksomheder i Danmark gør, er, at de lægger ansvaret ud til deres medarbejdere.
Jeg vil altid meget gerne have spørgsmål om, hvad der er Liberal Alliances politik.
Det foretrækker jeg helt klart, frem for at man opfinder, hvad der er Liberal Alliances politik.
Og når det handler om det gældende forslag, så var der vist en sætning, der lød som et eller andet, og det er jo beklageligt – ja.
Vi kan jo godt starte helt forfra med at diskutere det her spørgsmål, men jeg kan starte med at sige, at elevplaner jo ikke erstatter karakterer, og det skal de heller ikke.
Det, man gør, er, at man evaluerer eleverne på mange forskellige måder, heriblandt eksamener og karakterer, og det synes jeg er ganske udmærket.
Elevplanerne er den løbende opfølgning af elevens udvikling, og det kan man gøre på mange forskellige måder.
Det, vi har gjort fra Christiansborgs side, er at sige, at der skal ligge en elevplan i alle fag, og at det skal foregå på en ret bestemt måde, som i praksis, og det er jo det, vi må se på, opleves som bureaukratisk af rigtig mange skoler og lærere og også af forældre.
Jeg får input fra forældre, som siger, at det, der står i elevplanerne, er fuldstændig ligegyldigt, og at der i øvrigt bliver indsat vikarer, når lærerne skal sidde og lave elevplaner.
Nogle skoler er glade for det, nogle er ikke.
Jeg har tillid til, at man kan vælge den bedste evalueringsform ude på skolerne.
Det behøver vi altså ikke detailregulere fra Christiansborg.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-06-08:
Jeg havde en 6. klasse med herinde.
Det var mit gudbarn Gustav, som havde lokket mig til at tage dem med, og det var så tilfældigvis under førstebehandlingen, hvor vi sad deroppe på pladserne.
Bagefter fik jeg så lejlighed til at tale med børnene om, hvad de syntes om elevplaner, og hvis alternativet var ingenting, var de alle for elevplaner.
Så var der et flertal, som hellere ville have rigtige karakterer end elevplaner, og det synes jeg sådan set dokumenterer meget godt, at det her er slået igennem hos børnene.
Det er slået igennem hos forældrene, og det er efterhånden også slået igennem hos lærerne, men desværre ikke hos Liberal Alliance.
Hvis man skal følge Liberal Alliances tankegang, ønsker Liberal Alliance så også, at vi skal afskaffe karakterer?
Merete Riisager (LA), 2012-06-08:
Det kan være, at forslaget i dag forekommer at være et lille forslag, men det er sådan set et forslag, som er et meget godt eksempel på en af de udfordringer, vi i vores samfund står over for, og som vi herinde fra Christiansborg ikke forpasser muligheden for at detailregulere om, nemlig hvordan offentligt ansatte skal udføre deres arbejde.
Den detailregulering er årsag til, at offentligt ansatte bruger alt for lidt tid sammen med borgerne.
Vi ser, at lærerne gennemsnitligt bruger langt mindre tid sammen med eleverne end det, der er gennemsnittet i OECD.
Det betyder, at vi poster milliarder ud i folkeskolen på, at lærerne sidder og laver skrivebordsarbejde i stedet for at være sammen med eleverne.
Det er både et samfundsøkonomisk problem og en mistillid til de lærere, som vi gerne vil give en god uddannelse, og som skal tage sig af vores børn, og det giver en masse udfordringer ude på skolerne.
Jeg synes, vi skal anerkende, at når halvdelen af kommunerne bruger frikommuneforsøget til at blive undtaget fra elevplaner i alle fag, jamen så er det altså, fordi det opleves som et problem derude, og derfor finder jeg det meget skuffende, at man i Venstre får rodet frihed og ligegyldighed sammen.
Det er der slet ikke tale om.
Det, man jo f.eks. kan gøre, er at indsamle de bedste eksempler på, hvordan man følger op på elevernes udvikling.
Der er masser af muligheder for at løfte niveauet og samtidig have metodefrihed.
Derfor finder jeg det så skuffende, at Venstre trækker i land på det her område og altså ikke ønsker at vise tillid til de offentligt ansatte, ikke ønsker at give metodefrihed, ikke har tillid til, at kommuner, skoler, skoleledere, skolelærere og forældre selv kan finde ud af at styre det her område.
Karen Ellemann (V), 2012-06-08:
Under førstebehandlingen af det her beslutningsforslag tilkendegav vi, at elevplanerne på ingen måde er tænkt som et centralistisk, rigidt styresystem, og at der er åbenhed for, hvordan vi kan arbejde klogt og smart også fremadrettet med elevplanerne.
Men det ændrer altså ikke ved, at vi skal være meget varsomme med at give frihed for ethvert fag, fordi der med friheden er en risiko for, at alt så at sige bliver ligegyldigt, og at der dermed opstår en ligegyldighed omkring forskellige fag.
Så derfor er det altså ikke bare en carte blanche til at sige, at nu kan vi lige skrotte diverse fag på diverse klassetrin.
Så langt er jeg heller ikke gået under førstebehandlingen.
Lotte Rod (RV), 2012-06-08:
Jeg bliver jo simpelt hen så glad, når jeg hører fra Venstre, at elevplanerne måske har været lidt for firkantede og vi godt kunne vi kigge på, om vi kunne gøre det en lille smule smartere.
Så jeg vil gerne bede Venstres ordfører bekræfte, at hun er åben over for, at elevplanerne ikke behøver at være for alle elever i alle fag hvert år.
Karen Ellemann (V), 2012-06-08:
Men forskellen består i, at vi ikke betragter elevplanerne som et centralistisk styret værktøj.
Det er ikke sådan, de fungerer.
Der er enormt store frihedsgrader, med hensyn til hvordan den enkelte skole, hvordan den enkelte kommune vælger at arbejde med elevplanerne.
Og vores bekymring i forhold til det her forslag er lige præcis den, at man ved sådan en grad af ligegyldighed over for elevplaner vil risikere, at man altså skaber et regime, hvor der vil være fag, som der overhovedet ikke vil ske nogen som helst evaluering af.
Det mener jeg ikke er gavnligt for fagligheden i folkeskolen.
Og i forhold til hvordan man tilrettelægger arbejdet med det, er der enorme frihedsgrader og enormt stor lokal forskel på, hvordan man arbejder med elevplanerne.
Merete Riisager (LA), 2012-06-08:
Jeg må sige, at det er meget skuffende at høre disse ord fra ordføreren.
Da vi havde diskussionen ved førstebehandlingen, virkede det for mig, som om der var en åbning fra Venstres side i forhold til at se på det her og anerkende, at mange kommuner og skoler har henvendt sig om det her bureaukratiske Christiansborginitiativ, og at man kunne prøve at kigge på det, sådan at lærerne ikke skal sidde og bruge deres tid på noget forkert, så der ikke skal indsættes vikarer, når lærerne skal sidde og lave bureaukratisk arbejde ved bordet.
Jeg må bare sige, at der i det her tilfælde er en fuldstændig forskel mellem Venstre og Liberal Alliance.
Vi ønsker ikke at detailregulere, vi ønsker at se, hvad der kommer ud i den anden ende.
Lad os se på, hvor mange børn der kommer videre til en ungdomsuddannelse i stedet for at sidde og diktere små bitte værktøjer, som bliver bureaukratiske ude i den anden ende.
Karen Ellemann (V), 2012-06-08:
Jeg er slet ikke enig med fru Merete Riisager i, at det her beslutningsforslag ikke kommer til at udvande elevplanerne, for den form for frihed, som fru Merete Riisager taler om, og som er en del af beslutningsforslaget, er jo en total ligegyldighed i forhold til elevplanerne.
Det er en total frisættelse, der sætter spørgsmålstegn ved, om man overhovedet har lyst til at lave elevplanerne i hvilket som helst fag.
Det vil underminere de forskellige fag i folkeskolen, det vil få betydning for fagligheden.
Jeg er godt klar over, at der blandt visse folketingsmedlemmer er en bekymring for evaluering, og jeg har sågar hørt visse røster sige, at en gris jo ikke bliver tungere af, at man vejer den.
Det kan vi godt være enige i, men når man går ind med netop både elevplaner og test osv., så kan man lige præcis fokusere på, hvor der er behov for forbedringer, og det er derfor, elevplaner er et vigtigt evalueringsværktøj.
At der er en stor frihedsgrad, er vi meget imødekommende over for der skal være, og derfor bliver de forslag til, hvordan man kan lempe på reglerne for elevplanerne, jo også imødekommet.
Men elevplanerne er kommet for at blive, de styrker fagligheden, de styrker samarbejdet, de styrker kvaliteten i den danske folkeskole.
Merete Riisager (LA), 2012-06-08:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvordan hun mener Liberal Alliances forslag udvander elevplaner.
Er det ikke en mistillidserklæring til lærerne, der netop er blevet uddannet til den her opgave, til skolerne, som kan vælge frit, hvilken metode de finder bedst, og til kommunerne, som jo også følger området tæt?
Er det ikke fra Venstres side en mistillid til de her lokale folk, som arbejder tæt med det her?
Hvad siger ordføreren til, at halvdelen af kommunerne har bedt sig undtaget for at lave elevplaner i alle fag, og hvad siger ordføreren til de lærere, som sidder med 100-200 elevplaner om året i alle fag?
Karen Ellemann (V), 2012-06-08:
Tak for det.
Jeg har blot behov for at tage ordet i den her sag, fordi jeg synes, det er vigtigt at bemærke, at Liberal Alliance med det her beslutningsforslag har et ønske om at udvande de elevplaner, som vi jo i bred enighed har fået indført – nogle elevplaner, som faktisk har gavnet hele skole-hjem-samarbejdet, det vigtige samarbejde, der er etableret mellem både lærer, elev og forældre.
Og jeg er utrolig glad for, at vi er et bredt flertal, der stemmer imod det her beslutningsforslag, og jeg er glad for den opbakning, der konstant er til, at vi har elevplaner i den danske folkeskole.
Jeg må også stadig væk understrege, at elevplanerne jo ikke blev indført, bare for at vi skulle indføre sådan et eller andet nyt bureaukratisk lag, men netop fordi det forpligter elever, lærere og forældre til at samarbejde om at få sikret en god og udbytterig undervisning.
Evalueringerne siger også, at det faktisk er sådan, elevplanerne fungerer i dag.
Jeg synes også, det er vigtigt at slå fast, at det ikke er sådan i dag, at der er tale om central styring af, hvordan elevplanerne skal se ud.
Der er ikke nogen fast skabelon, så derfor er der stor grad af frihed, og der er også stor åbenhed i forhold til at få dem bearbejdet på en måde, så det giver mening på den enkelte skole, i den enkelte kommune.
Så jeg er glad for, at der er opbakning til, at elevplaner er et fast og vigtigt element i den danske folkeskole.
Merete Riisager (LA), 2012-06-08:
Nu er det jo sådan, at evalueringskultur er rigtig mange forskellige ting, og jeg ville klart foretrække, at vi kiggede på, hvad outputtet er: Hvad kommer der ud af skolerne?
Hvad for et fagligt niveau formår vi at skabe for eleverne?
Al den tid jeg har beskæftiget mig med pædagogik – og det er altså rigtig lang tid – har jeg fokuseret på, hvad slutresultatet er.
Lad os måle på det i stedet for at sidde og detailregulere.
Det er også derfor, jeg siger, at jeg gerne vil vide, hvor mange elever fra hver enkelt skole der kommer videre til en ungdomsuddannelse.
Hvor mange gennemfører en ungdomsuddannelse?
For det siger nemlig noget om, hvilket fagligt niveau eleverne har fået.
Når jeg siger, at vi skal have metodefrihed omkring elevplanerne, så er det, fordi der bliver brugt rigtig meget tid derude, som man ikke oplever som værdiskabende.
Tina Nedergaard (V), 2012-06-08:
Liberal Alliance og Venstre er i hvert fald enige om det med at højne de faglige mål, og det kan man orientere sig om, hvis man ser den tidligere regerings udspil »Faglighed og frihed«, for vi er helt enige i, at man skal sætte målene højere – også på de enkelte trin.
Men det, der jo er helt afgørende, er, at for at det skal lykkes, så skal det tætte samarbejde mellem forældrene, familien og eleven sættes i centrum.
Vi ved en hel del om, at det har effekt, og når nu evalueringen er positiv, begriber jeg ikke, at det er der, man sætter ind fra Liberal Alliances side.
Vi har jo lavet forlig omkring læreruddannelsen, og der har vi også stillet krav til adgangskriterierne.
Man skal have et godt fagligt niveau med sig ind i læreruddannelsen.
Det, jeg savner, er, at Liberal Alliance giver nogle svar på, hvad man vil sætte i stedet, og hvordan man vil sikre, at det, man mister ved at fjerne elevplanerne, bliver hentet ind på andre konti.
Thomas Jensen (S), 2012-06-08:
Det er sjovt at lytte til hr. Ole Birk Olesen, som jo normalt, når han henviser til Poul Nyrup Rasmussens regeringstid, gør det med stor beundring for, hvor mange eller hvor få, der ifølge hr. Ole Birk Olesen var ansat i den offentlige sektor, for lige pludselig vender hr. Ole Birk Olesen rundt, og så er alt det, som Poul Nyrup Rasmussen formåede i sin statsministertid, helt, helt forfærdeligt.
Dertil vil jeg bare sige, at den her regering er meget, meget fokuseret på at gøre det bedre for de penge, som vi får ind fra skatteborgerne, og det er meget, meget nøje beskrevet i vores 2020-plan.
På side 28 er der en rigtig, rigtig flot figur, som har været meget omdiskuteret i de seneste uger, fordi det har været meget, meget svært dels for Venstres folketingsgruppe, dels for hr. Lars Løkke Rasmussen at finde ud af, hvordan man skulle læse den figur, men det er jo det, der har ført til, at Venstre, når de henviser til den figur, hvormed vi siger, at vi gerne vil rationalisere den offentlige sektor, tror, at de kan bruge pengene to gange, både på offentlige udgifter og på skattelettelser.
Men man kan kun bruge pengene én gang.
Så vi lægger os fast på og vil sørge for, at vi med de 5 mia. kr. får afskaffet noget bureaukrati, og at de bliver anvendt langt, langt mere rationelt i den offentlige sektor, og det håber jeg da at Liberal Alliance vil være med til.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-08:
Man kan jo godt blive lidt bekymret for, om det vil ske, når hr. Thomas Jensen uden noget forbehold står og siger fra talerstolen, at han beundrer, hvad Nyrupregeringen gjorde.
Så hvis jeg skal have nogen tillid til, at den nye regering vil gøre det anderledes fremover, kunne det være rart med en indrømmelse fra talerstolen om, at det, som Nyrupregeringen gjorde på dette område, hvor produktiviteten faldt 10 pct., ikke var rigtig godt.
Men nu vil man altså gøre det bedre.
Kan man få den indrømmelse og den målsætning fra hr. Thomas Jensen, så man kan have tillid til, at tingene vil blive gjort bedre i fremtiden?
Thomas Jensen (S), 2012-06-08:
Man kan tydeligt høre på hr. Ole Birk Olesen, at Liberal Alliance ikke anerkender, at fællesskabet faktisk er en af den rigtig, rigtig gode slags fællesskaber til at løse samfundsudfordringer.
Jeg er en stor beundrer af det, som Poul Nyrup Rasmussen formåede at gøre sammen med sine regeringer i løbet af 1990'erne.
Den nye regering har også taget ved lære af det, som Poul Nyrup Rasmussen lavede i 1990'erne, og derfor er jeg meget, meget stolt over, at den 2020-plan, som den nuværende regering har fremlagt, rummer forbedringer for den offentlige sektor på omkring 5 mia. kr.
Man går simpelt hen ind og siger: Vi skal flytte penge fra borgerligt bureaukrati og bruge dem på f.eks. at gøre børnehaverne bedre.
Vi har helt konkret lagt os i selen for at sikre, at vi bruger skatteborgernes penge bedst muligt, og det kan man konkret læse om i vores 2020-plan: at vi er meget, meget fokuserede på at bruge pengene langt, langt bedre, end de er blevet brugt de sidste år under de borgerlige.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-08:
Først konstaterede vi bare, at der var en indrømmelse af, at regeringen indtil videre i form af en afgiftspakke på 5 mia. kr. har gjort det dyrere at være dansker, oven i det kommer der så også et energiforlig på 3,5 mia. kr.
Det er bare en konstatering.
Men så siger hr. Thomas Jensen: Til gengæld får man mere for pengene under den her regering.
Det vil jeg gerne høre lidt mere om, altså hvordan man får mere for pengene.
Da Socialdemokraterne havde siddet i regering i 8 år sidst med Poul Nyrup Rasmussen som statsminister, udgav Finansministeriet i januar 2001 en rapport, der viste, at i den offentlige sektor som helhed var produktiviteten faldet med 10 pct. i 1990'erne.
Det vil sige, at enten skulle borgerne betale 10 pct. mere for den samme ydelse, eller også skulle de betale det samme og få 10 pct. mindre i ydelse fra den offentlige sektor.
Det var virkeligheden dér.
De fik de 10 pct. mindre for pengene, da Socialdemokraterne sidst havde regeringsmagten.
Hvad er så forhåbninger nu?
Hvorpå bygger ordføreren forhåbningerne om, at man i den nuværende regerings tid vil levere mere til borgerne for pengene, således at de højere skatter, der gør det dyrere at være dansker, ikke alene giver et tilsvarende højere afkast, men et endnu højere afkast end det, fordi man øger produktiviteten i den offentlige sektor?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-06-08:
Som jeg også redegjorde for i min ordførertale, er hovedårsagen til, at vi har den her kæmpestore offentlige sektor, som hr. Peter Christensen også er inde på nu, at der jo har været et overforbrug.
Der har simpelt hen været et decideret overforbrug med budgetter, der er blevet sprængt.
På den baggrund må man spørge, hvorfor Venstre så vil have, at staten vokser yderligere, at den offentlige sektor vokser yderligere, i stedet for at sige: Nej, der har været et overforbrug; nu skal den offentlige sektor ikke vokse; nu skal skatten ned.
»Det er vigtigere, at skatten falder, end at den offentlige sektor vokser.«
Det var den anden af de ti teser, som hr. Peter Christensen var med til at skrive under på.
Det var rigtig, rigtig kloge ord, som man virkelig må give kredit for.
Men er det så ikke noget, der også skal arbejdes for?
For det skal jo ikke bare være ord, men det skal også realiseres, fordi det er fornuftigt.
Jeg tror faktisk godt, at Venstre er i stand til at forklare borgerne, at det er fornuftigt.