runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Preben Bang Henriksen (V), 2015-11-16:
Forslaget, vi behandler i dag, indebærer bl.a., at blodprøver fremover skal kunne tages af sundhedsfagligt personale.
Det er nok ikke mere indviklet, end det tror jeg sagtens kan ske også betryggende på den måde og sikkert også til billigere penge, når det kommer dertil.
Med i forslaget er også spørgsmålet omkring fristforlængelser.
Det er sådan, at fristforlængelse allerede i dag jo kan besluttes af dommeren.
Det, der ligger i forslaget, er, at nu er anklagerens tilstedeværelse i retten ikke længere nødvendig.
Det samme gælder, for så vidt angår en eventuel medvirkende tolk.
Han behøver ikke at være sammen med den varetægtsfængslede.
Det er der ikke noget retssikkerhedsmæssigt problematisk ved efter min mening.
Man skal huske i den forbindelse, at tolken jo altid kan være til stede sammen med forsvareren i fængslet under indledende samtaler osv.
Endelig ryddes der op i, hvem der rejser tiltale i straffesager.
Fremover er det i første instans politidirektøren og i ankesager statsadvokaten.
Det har der været behov for at få ryddet op i længe.
Så samlet kan Venstre støtte forslaget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2015-11-16:
Tak for det.
Den socialdemokratiske ordfører har jo glimrende redegjort for, hvad forslaget går ud på.
I Dansk Folkeparti synes vi, det er grundlæggende fornuftigt, når man passer godt på de ressourcer, som politiet og anklagemyndigheden har til rådighed.
Dermed støtter vi den hensigt, der er, i forhold til at forenkle strafferetsplejen, og vi støtter derfor forslaget til videre behandling.
Trine Bramsen (S), 2015-11-16:
Jeg skal starte med at tilkendegive, at vi Socialdemokrater støtter forslaget her.
Lovforslaget indeholder en række ændringer af retsplejeloven, der har til formål at forenkle dele af strafferetsplejen, både hvad angår blodprøver, videofremstillinger ved fristforlængelser, mere fleksibilitet ved brug af tolke og bedre redskaber ved sagsfremstillinger.
Jeg vil dykke ned i den del, der handler om fristforlængelserne.
Det giver nemlig rigtig god mening, at disse kan foretages via videolink.
Dette er i stedet for, at den indsatte skal ud af fængslet, køres af betjente til en retssal, ofte på tværs af landet, med den ventetid og med de risici, der måtte være.
Vi finder ikke, at der er retssikkerhedsmæssige problematikker ved at foretage fristforlængelser via videolink, og man skal også huske på, at der jo stadig væk er en mulighed for frivillig fristforlængelse, ligesom dommeren også kan vurdere, at der er særlige hensyn at tage, der betyder, at fristforlængelsen skal foretages på traditionel vis ved fysisk fremmøde.
Vi kan som sagt støtte forslaget her i dag, og jeg vil samtidig medgive, at vi også i fremtiden gerne ser på mere effektive sagsgange, der både skaber større sikkerhed og bedre ressourceudnyttelse, så længe det er i balance med retssikkerhedsaspektet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-16:
Det glæder mig egentlig, al den stund at det her jo går ind i annalerne.
Det er jo noget, man vil huske, og man vil også huske justitsministeren for, at justitsministeren åbenbart ikke fandt det nødvendigt at tage ordet for at afslutte den her debat for justitsministerens vedkommende.
Det gjorde justitsministeren så ikke, og det kan man så tænke over.
Det, vi har fundet ud af, er, at der er tale om en politisk garanti, og det takker jeg bl.a. hr. Rasmus Jarlov for at nævne, ikke en juridisk garanti.
Vi har fundet ud af, at det forhold, at den politiske garanti er nævnt i lovbemærkningerne ikke har nogen betydning, i forhold til om den er juridisk holdbar eller ej.
Garantien er nemlig ikke juridisk holdbar, hvad også dr.jur. ved Københavns Universitet Peter Pagh jo har påpeget i dagspressen.
Hvad kan man så bruge sådan en garanti til?
Det er spørgsmålet.
Det afhænger jo af den tillid, som man har til de politikere, der har udstedt garantien, og om ens tro på, at Folketinget om 20-30 år ligner det Folketing, vi har i dag.
Hvis man mener, at japolitikerne på intet tidspunkt har afgivet for meget suverænitet til EU og aldrig vil gøre det i fremtiden, kan man jo ganske roligt stemme ja, men hvis man mener, at det har japartierne faktisk gjort, bør man alvorligt overveje at stemme nej.
Vi ved nemlig heller ikke, hvad udlændingepolitik egentlig er.
Vi ved, at japartierne har udstedt en ikkejuridisk holdbar politisk garanti for ikke at afgive suverænitet på de to artikler, 78 og 79, der vedrører asyl- og indvandringspolitikken, men vi ved også, at de tre partier, der har udstedt løfter, for så vidt angår folkeafstemningen, har taget to forbehold, nemlig at hvis Dublinforordningen berøres, skal der ikke være folkeafstemning, og ej heller skal der være folkeafstemning, hvis det handler om Schengenreglerne.
En etablering af en omfordelingsmekanisme af asylsøgere sammenkædet med Dublinforordningen, sådan som Europa-Kommissionen ønsker det, vil således ikke nødvendigvis udløse en folkeafstemning.
Egentlig havde det jo været såre let for japartierne at sikre sig, at vi slet ikke diskuterede i hvert fald bestemmelserne om asyl- og udlændingepolitik ved denne folkeafstemning.
Man kunne godt have sørget for, at disse to artikler var undtaget fra den generelle bestemmelse om, at fremtidige tilvalg skal foretages af Folketinget, i praksis Europaudvalget, altså tilføje til selve lovteksten, at man undtog asylog indvandringsartiklerne 78 og 79.
Det har man ikke ønsket.
Hvorfor man ikke har ønsket det, kan man jo kun gisne om, men derved har man i hvert fald sikret sig, at man ikke juridisk er bundet til en ny folkeafstemning om afgivelse af suverænitet på asyl- og udlændingeområdet.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-16:
Jeg tror også godt, at hr. Kenneth Kristensen Berth vidste, at det var sådan, det forholdt sig.
Jeg har jo også sagt det masser af gange fra talerstolen, men det er da fint, at vi oplyser folk om, hvad der er sagen, og politiske garantier overholder vi herinde.
Når vi laver aftaler mellem politiske partier, er der ikke nogen tradition for, at vi bryder dem.
Politikere kan sige mange ting, de kan komme med mange forkerte forudsigelser, men nedskrevne aftaler mellem politiske partier i Folketinget bliver overholdt, fordi vi herinde ikke finder os i, at der er nogen, der bryder dem.
Det er også sådan, at hvis man ikke holder politiske aftaler med andre politiske partier, er der ikke nogen, der en anden gang gider lave aftaler med det parti.
Så det er faktisk en ganske stærk garanti, og som eksempel kan man jo nævne garantien fra 1993, som har holdt i 22 år.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-16:
Jeg synes nemlig, at det er vigtigt, at man holder de to ting adskilt, fordi en politisk garanti kan man jo i virkeligheden kun give på vegne af sig selv, på vegne af den nuværende situation.
Man kan jo ikke give den på vegne af fremtidige Folketing.
Som jeg tidligere har været inde på her i dag, kan det jo godt være, at Folketinget ser fuldstændig anderledes ud om 20 eller 30 år, så jeg vil bare kvittere for, at ordføreren siger det, ordføreren siger, som jo er korrekt.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-16:
Det er en politisk garanti.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-16:
Spørgsmålet handler jo i virkeligheden om, om den garanti, som nu er givet, er en juridisk garanti eller en politisk garanti, så det vil jeg sådan set bare spørge ordføreren om.
Er det en juridisk garanti, eller er det en politisk garanti, der er givet?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-16:
Forespørgslen handler jo om, hvad regeringen kan oplyse, og det kan jeg jo ikke svare på, så jeg stiller mig primært herop for en god ordens skyld og for, at der eventuelt er mulighed for at stille supplerende spørgsmål.
Vi har haft nogle lange debatter om retsforbeholdet, og jeg vil ikke gentage hele vores lange argumentation for, hvorfor vi mener, at det er rigtigt at stemme ja.
Jeg står til rådighed, hvis der eventuelt skulle være spørgsmål.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-16:
Jeg ved ikke, hvad hr. Kenneth Kristensen Berth tænker på.
Det, vi diskuterede dengang, og det, man var lidt bange for dengang, var primært fælles politi, fælles strafferet, fælles domstole osv., som skulle overtage de danske domstole, det danske politi.
Det er jo ikke det, vi har fået.
Vi har fået et fornuftigt grænseoverskridende samarbejde, og det er det, vi godt vil støtte.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-16:
Det glæder mig egentlig i virkeligheden, at hr. Holger K. Nielsen siger det – at selvfølgelig spiller flygtningepolitikken en rolle i den her afstemning.
Det indikerer jo også, at hr. Holger K. Nielsen, når man virkelig stiller ham stolen for døren, i virkeligheden har samme holdning som Dansk Folkeparti i forhold til det juridiske indhold i de bemærkninger, som der er kommet.
Jeg vil bare lige igen spørge ordføreren om, hvorfor ordføreren egentlig har ændret holdning til det her spørgsmål, for tidligere mente ordføreren jo, at Danmark var bedst tjent med ikke at være en del af en fælles asyl- og udlændingepolitik.
Men jeg kan forstå på ordføreren, at det mener ordføreren egentlig at Danmark var bedst tjent med i dag.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-16:
Nu er Margrete Auken jo altid en berigelse, så jeg synes, at han skal nyde de plakater, der er sat op – ikke af mig personligt, men af en masse SF'ere.
Jeg har jo svaret på de der spørgsmål før.
Kenneth Kristensen Berth sagde også selv tidligere, at man har tilvalgt Eurodac- og Dublinforordningen, så selvfølgelig spiller flygtningepolitik da med ind i folkeafstemningen, men det ændrer bare ikke på den danske udlændingepolitik.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-16:
Altså, det ville jo svare til, at Dansk Folkeparti hang en masse plakater op, hvor der stod: Sammen om euroen, stem nej – altså bare efterfulgt af et spørgsmålstegn.
Ordføreren siger, at det her ikke har noget med det at gøre, men ordføreren har hængt en masse plakater op, der siger, at man skal stemme ja, fordi man så er sammen med flygtninge – altså ordføreren skylder en forklaring.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-16:
Teksten til forespørgslen lyder således: »Hvad kan regeringen oplyse om Danmarks fremadrettede muligheder for at føre en selvstændig asyl-, flygtninge- og udlændingepolitik efter en eventuel ophævelse af retsforbeholdet den 3. december 2015?«
Svaret er kort: Der sker ikke nogen store ændringer, ikke på kort sigt i hvert fald.
Vi håber på, at man på længere sigt vil kunne bruge et ja til at få en ordentlig diskussion både her i Danmark, men også i andre europæiske lande om nødvendigheden af europæiske løsninger.
Men svaret er sådan set meget enkelt: Der sker ikke noget særligt.
Så Dansk Folkeparti kan såmænd slappe helt af.
De vil desværre, som Folketinget er sammensat i øjeblikket og også efter den 3. december,
have alt, alt for stor indflydelse på dansk udlændingepolitik.
Forhåbentlig kan det også ændre sig, så vi får overbevist vælgerne om, at Danmark ikke skal trækkes længere ned i sølet af Dansk Folkeparti.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-16:
Jeg ser den enorme flygtningekrise, vi har lige nu, som et udtryk for, at der er mange, mange tusinde mennesker – millioner nu – der flygter fra krig.
De flygter fra krig, fordi de bliver forfulgt, og så kommer nogle, men jo et fåtal – det er jeg sikker på at ordføreren er enig med mig i – frem til Europa.
Jeg går ind for en fælles asyl- og udlændingepolitik i Europa, fordi jeg kan se, at de lande, vi har overladt ansvaret til – som er uheldige, kan man sige og vil nogle mene, i en europæisk kontekst at ligge ved de ydre grænser – har stået med hele ansvaret.
Og jeg synes, det ser ud, som om det ikke kan holde.
Derfor ønsker jeg en fælles europæisk politik, hvor man i langt højere grad fordeler ansvaret.
Men det kræver, tror jeg, at man er fælles om det.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-16:
Tak for det.
Den 3. december 2015 skal danskerne til folkeafstemning om afskaffelse af retsforbeholdet og tilslutning til en såkaldt tilvalgsordning, hvor Folketinget, i praksis Europaudvalget, får bemyndigelse til at aflevere suverænitet på hele rets-, asyl- og udlændingeområdet.
I torsdags, under tredje behandling af L 29, fik vi aflivet en af de myter, som japartierne har turneret rundt med, nemlig at nejpartiernes plan om en tilvalgsordning i begrænset form ikke var mulig at gennemføre.
Udenrigsministeren bekræftede ved den lejlighed justitsministerens svar på spørgsmål 21, hvoraf det fremgår, at der bestemt er mulighed for at nøjes med at afgive suverænitet, hvad angår Europol.
I dag skal vi så diskutere en af de andre myter, som japartierne har lanceret op til afstemningen den 3. december, nemlig den såkaldte garanti fra Socialdemokratiet, Venstre og Konservative om, at asyl- og udlændingepolitikken ikke kan overgives til EU uden gennem en separat folkeafstemning.
Regeringen har udfoldet store anstrengelser for at forsøge at få denne garanti til at fremstå robust, man har endda begivet sig ud i mærkværdigheder som at stille tekniske ændringsforslag til lovforslaget for derved at kunne få et alibi for at skrive fristil om den her såkaldte garanti.
Derfor er det også så besynderligt, at regeringen og to af japartierne har haft sådan et hus med at få skrevet deres musketered ind i forslaget, når det nu alligevel ikke har nogen betydning.
Det kan jo være, at Venstre er på størrelse med De Konservative i dag, og at Socialdemokratiet er på størrelse med Alternativet.
Vi ved det ikke, og så er sådan en garanti jo heller ikke meget værd.
Derfor bliver man nødt til at fæstne sig ved det principielle, nemlig juraen.
Og juraen er sådan set enkel, nemlig at et folketingsflertal efter et ja den 3. december har adgang til at skibe hele eller dele af Danmarks asyl- og udlændingepolitik til EU.
Men jeg ser frem til debatten i dag, som forhåbentlig vil give danskerne en større klarhed over, hvad det egentlig er for en bemyndigelse, man udstyrer et almindeligt flertal i Folketinget med i tilfælde af et ja den 3. december.
Trine Bramsen (S), 2015-11-16:
Jeg kan ikke i min vildeste fantasi forestille mig, at SF ikke skulle støtte det her forslag til vedtagelse, men jeg synes, at det mest korrekte er at få et tilsagn, inden jeg begynder at læse deres navn op på et forslag til vedtagelse.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-16:
Tror den socialdemokratiske ordfører, at vi i løbet af forhandlingerne, inden vi afslutter dem, får en melding om, om aftalepartierne står samlet bag det her forslag, eller om der er forskel aftalepartierne imellem?
Trine Bramsen (S), 2015-11-16:
Det er korrekt, at ordføreren fra Enhedslisten ikke hørte SF omtalt, men det handler om, at SF ikke har meldt tilbage på det.
Så derfor vil jeg ikke tage dem til indtægt for det, men jeg vil hurtigst muligt kontakte SF, og jeg er overbevist om, at de vil støtte det her forslag til vedtagelse.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-16:
Nu blev jeg jo overrasket over, at det var en socialdemokrat, der stod på talerstolen, så måske hørte jeg ikke helt efter.
Men står alle aftalepartierne bag det forslag til vedtagelse, som bliver fremsat her?
Trine Bramsen (S), 2015-11-16:
Der er jo en grund til, at man skriver lovbemærkninger.
Det er jo, fordi det har en betydning for det lovforslag, men skal vedtage.
Ellers var der ikke nogen grund til at skrive dem.
Den anden del, som jeg gerne vil gentage, handler om de politiske aftaler, og som det jo gentagne gange har vist sig, ikke mindst når der står så mange partier bag det, hvilket gør sig gældende for det her lovforslag, er det noget af det allerstærkeste, man kan få i dansk politik.
Aftaler, der er så brede, holder i lang tid, hvorimod lovtekst kan ændres bare ved et simpelt flertal, det er korrekt, men så brede aftaler er noget af det stærkeste, vi har i et demokrati; det skal vi være stolte af, det skal vi hylde.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-16:
Jeg tror heller ikke, der var så mange i Det Konservative Folkeparti, der i 1984 havde drømt om, at Det Konservative Folkeparti havde den størrelse, som De Konservative har i dag.
Men jeg vil bare spørge igen: Er ordføreren bekendt med, at det står nærmest på side 1 i enhver juridisk grundbog, at det er sådan, at lovbemærkninger i sig selv ikke er forpligtende eller bindende for lovgiver?
Trine Bramsen (S), 2015-11-16:
Jeg mener faktisk, justitsministeren lige har svaret på præcis det spørgsmål, men jeg vil gerne gentage, at det står klart i lovbemærkningerne, at Det Konservative Folkeparti, Socialdemokraterne og Venstre ønsker en folkeafstemning; hertil kommer, at der altså er en politisk bindende aftale.
Så ved jeg godt, at Dansk Folkepartis ordfører truede med, at Socialdemokraterne ville blive små og det samme ville Venstre blive, og jeg går ud fra, at ordføreren så drømmer om, at Dansk Folkeparti vil overtage hele Folketinget.
Men historisk er der jo intet, der peger på, at det går den vej.
Vi har et stærkt demokrati i Danmark, et demokrati, som vi hylder, og som er noget af det allerstærkeste i forhold til at sikre, at sådanne aftaler overholdes.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-16:
Tak for det.
Det er jo også mandag, og vi er jo ikke vant til at være her om mandagen, så det kan være, at det derfor skal være lidt anderledes.
Det vil jeg ikke holde formanden op imod.
Jeg vil bare helt kort spørge ordføreren om, om ordføreren er bekendt med det forhold, at den garanti, som er stillet, ikke er juridisk gældende.
Trine Bramsen (S), 2015-11-16:
Der er plads til flere i Socialdemokratiet, hvis man har de rette holdninger.
Socialdemokratiet finder det afgørende, at dansk udlændinge- og asylpolitik fastlægges her i Danmark af det danske Folketing.
Det er også baggrunden for, at det fra start har været udgangspunktet for aftalen om retsforbeholdet.
Der ændres ikke ved, at vores udlændinge- og asylpolitik fastlægges herhjemme.
For at gøre det helt klart: Så er udlændinge- og asylpolitik ikke en del af det, som vi stemmer om den 3. december.
Vi diskuterer gerne udlændinge- og integrationspolitik, også her i Folketinget, men det har bare intet med afstemningen den 3. december at gøre.
Det står i aftalen, det står i lovbemærkningerne, og det er Socialdemokratiets klare holdning.
I al stilfærdighed må jeg bemærke, at det efterhånden også burde være gået ind hos selv Dansk Folkeparti, der igen og igen har forsøgt at problematisere det.
Hver gang har Dansk Folkeparti fået det samme klare svar, som jeg også vil give her i dag, på spørgsmålet: Danmark vil fremover fuldstændig selvstændigt kunne føre vores egen udlændinge- og asylpolitik.
Det ændres der ikke ved efter den 3. december, såfremt vi får et ja til tilvalgsordningen.
Med de ord vil jeg gerne læse et forslag til vedtagelse op på vegne af Socialdemokratiet, Venstre, Radikale Venstre og Det Konservative Folkeparti.
Forslag til vedtagelse
»Folketinget noterer sig, at Venstre, Det Konservative Folkeparti, Socialdemokraterne, Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti den 10. december 2014 indgik den politiske »Aftale om Danmark i Europol«.
Det fremgår af punkt 3 i aftalen, at den danske udlændingepolitik fortsat skal fastlægges i Danmark.
Det fremgår endvidere af punkt 5 i aftalen, at fremtidige tilvalg af retsakter om asyl og indvandring forudsætter enighed blandt aftalepartierne.
Folketinget noterer sig endvidere, at det fremgår af bemærkningerne til lov om omdannelse af retsforbeholdet til en tilvalgsordning, at Venstre, Socialdemokraterne og Det Konservative Folkeparti har tilkendegivet, at det er en forudsætning for ophævelse af deres veto, jf. den politiske aftales punkt 5, at der afholdes folkeafstemning forud for sådan en beslutning.
Jonas Dahl (SF), 2015-11-16:
Man kan jo retorisk spørge retur: Hvem er det, der i dag ikke får den behandling, de faktisk kunne have nydt gavn af?
Jeg synes, problemet er, at når man lever i sådan en ansvarsforflygtigelse, som jeg synes lidt er det ordføreren er ude i, så ender det med, at når vi ikke prioriterer noget, foregår prioriteringen alligevel, og så bliver det de stærkeste, som i sidste ende får den bedste behandling, mens dem, der ikke har de mentale eller måske også de fysiske ressourcer, ikke får den.
Jane Heitmann (V), 2015-11-16:
Han nævnte jo selv i ordførertalen, at på et tidspunkt må man sige stop.
Det glæder mig da i hvert fald, at ordføreren i modsætning til Alternativet her er klar til at tage en politisk beslutning.
Men så kan jeg jo spørge, ligesom jeg spurgte ordføreren for Alternativet: Hvem er det så, der ikke skal tilbydes tilgængelig medicin?
Hvem er det, der ikke skal tilbydes medicin?
Jonas Dahl (SF), 2015-11-16:
Jo, men jeg bliver bekymret, når jeg også hører fra rigtig mange læger, som netop gør opmærksom på, at det er problem, at når de skal foretage deres lægefaglige vurdering, er de nødt til at se på, hvor meget afdelingen har tilbage på bundlinjen, når de har givet den her behandling.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at vi skal se en forskelsbehandling i en region fra den ene afdeling til en anden, afhængigt af hvad der er tilbage på bundlinjen på den enkelte hospitalsafdeling.
Derfor synes jeg faktisk, det er et politisk ansvar, vi er nødt til at forholde os til, for vi ender med at forskelsbehandle folk, afhængigt af om de har ressourcerne til at slå i bordet over for lægerne, afhængigt af om den enkelte afdelings budget ser fornuftigt ud i slutningen af måneden.
Det mener jeg faktisk ikke er rimeligt.
Derfor mener jeg, at ansvaret i høj grad skal ligge på vores skuldre herinde på Christiansborg.
Hvis ikke vi foretager prioriteringen, skubber vi den fra os, og så ligger den ude hos den enkelte læge.
Spørgsmålet er, om det giver lighed for loven.