runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2012-04-25:
Det havde været kønt, hvis man havde haft den her bekymring på det tidspunkt, hvor man selv havde magten og indførte det her system.
Det er jo ikke min skyld, at det på baggrund af det biologiske rådgivningssystem, som den tidligere regering har lavet, har vist sig, at der ikke er nogen fisk.
Det er det, den biologiske rådgivning siger nu.
Så prøver jeg at få undersøgt fuldstændig klart, om vi nu er hundrede procent sikker på, at der ikke er nogen fisk.
Det kræver ganske meget dokumentation, som jeg skal have under armen til Bruxelles, for at få dem overbevist om, at den første biologiske rådgivning var forkert, men at der nu er en anden biologisk rådgivning.
Derfor har vi lagt et problem, som vi tror på, og hvis det biologiske overvågningsprogram viser, at der er fisk, er det tilstrækkeligt til at kunne overbevise Kommissionen om at åbne op.
Så skal vi ikke begynde på alle mulige halvfærdige løsninger, som betyder, at vi bliver afvist i Bruxelles.
Jeg er stærkt optaget af, at vi ikke skal blive afvist i Bruxelles, hvis der er nogle fisk.
Jeg vil ikke afvises på baggrund af et halvdårligt materiale, jeg vil overbevise Bruxelles om, at der er fisk, hvis de er der, til gavn for fiskerne, og derfor venter jeg, til materialet er færdigt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-04-25:
Jeg forventer heller ikke, at ministeren af sig selv frembringer de tobis, som alle ønsker der er.
Men jeg er sådan set meget tilfreds med, at ministeren er så bevidst om betydningen for tobisfiskeriet, for det er et fiskeri, der genererer masser af arbejdspladser i en række områder af landet, hvor vi desværre ikke har et overskud af arbejdspladser.
Det er derfor, vi er mange, der er optaget af det, og det glæder mig da så, at ministeren deler den opmærksomhed for erhvervet i forhold til at sikre, at vi får håndteret situationen.
Men der er det bare, at det ærgrer mig, at man så ikke gør brug af de oplysninger, der løbende indsamles i de her dage, men at man så venter små 14 dage.
Man har tidligere gjort brug af de oplysninger, men det er så det, man ikke vil.
Men jeg krydser jo fingre for, at der, når vi så rammer den 7. maj, kommer et svar, som så forhåbentlig, til trods for at det trækkes så lang tid, giver så lang en periode, at man kan nå at fange, hvad kvoten måtte være på det tidspunkt.
For det ville jo være ulykkeligt, hvis man på grund af en mere langsommelig proces end tidligere står med en kvote, som man simpelt hen ikke kan nå at fange, for så er sæsonen slut.
Det er simpelt hen bare der, bekymringen ligger, for der står indtjening på spil for de pågældende fiskere, og der står arbejdspladser på spil i en række områder, hvor der i allerhøjeste grad er udfordringer nok, ikke mindst når det gælder disse områder, hvor vi jo er udfordret af regeringens beslutning om bl.a. en NOx-afgift.
Christian Friis Bach (RV), 2012-04-25:
Tak for det.
Det handler om Den Globale Fond for Bekæmpelse af Aids, Tuberkulose og Malaria, hvor vi ganske rigtigt – det er faktisk en beslutning, som er blevet indstillet allerede under den tidligere regering – har nedsat tilskuddet.
Den beslutning og den linje har vi fastholdt.
Det er ikke et udtryk for utilfredshed med den globale fonds arbejde, på trods af at der har været sager om uregelmæssigheder.
Men de er håndteret på glimrende vis af fonden og i stor åbenhed, og det anerkender vi, og det påskønner vi.
Det mindre tilskud afspejler bestemt ikke utilfredshed med fondens arbejde, men det afspejler en lidt anden strategisk retning for arbejdet med hiv/aids, al den stund at der nu er gjort et stort stykke arbejde rundt omkring både med forebyggelse og behandling.
Men de grupper, der måske har været udeladt i strategien, har været særlig udsatte grupper, herunder stofmisbrugere, folk i fængsler og prostituerede.
Vi øger jo netop samtidig støtten til nogle af de organisationer, der arbejder målrettet med de særlig sårbare grupper, og det gælder både i Afrika, Asien, Latinamerika og i det område, som hr. Hans Kristian Skibby lagde ud med, nemlig de østeuropæiske lande.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-04-25:
Mener ministeren, at danske vognmænd har krav på upartiske domstole og sikring efter menneskerettighedskonventionens artikel 6 om retten til en retfærdig rettergang, og at disse er grundlæggende principper i vores samfund, som vi ikke under nogen omstændigheder må gå på kompromis med i lovgivningen?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-04-25:
Jeg vil klart tilkendegive over for hr. Flemming Damgaard Larsen, at vi vil svare på de spørgsmål, som jeg egentlig synes er relevante nok, i udvalgsarbejdet.
Jeg er ikke i stand til at svare på det så detaljeret i forhold til fransk lovgivning her i dag, men jeg synes, det er relevante spørgsmål, som vi selvfølgelig vil svare på.
Jeg vil måske også gerne trække det principielle lidt ned, fordi det jo ikke er sådan, at det her lovforslag tvinger nogen til at være medlem af nogen bestemt organisation.
Organisationsfriheden vil også bestå, efter at vi har fået vedtaget den pågældende lovgivning.
Vi vil bare få nogle bedre og stærkere instrumenter til en branche, som har problemer, og som har nogle medarbejdere, som også har problemer, og som er udsat for social dumping.
Det afspejler den finanslovaftale, som regeringen indgik.
Det var desværre kun med Enhedslisten, fordi det ikke kunne lykkes at få flere partier med.
Men det er et forsøg på at sætte fokus på de her områder.
Så jeg vil sige til hr. Flemming Damgaard Larsen, at jeg glæder mig til det videre arbejde med det helt konkrete, men også til de lidt mere principielle debatter omkring der her.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-04-25:
Det lyder alt sammen meget godt.
Det er jo pæne, positive ord, men det er et brud med den tradition, vi har i Danmark, at vi nu føjer overenskomstpolitik ind i selve lovgivningen på så et specifikt område, som der her er tale om.
Det er det brud og den retssikkerhed, som den uorganiserede vognmand ikke længere har, der er interessant i den her sammenhæng.
Jeg skal nok prøve se, om jeg kan finde ud af at stille alle de her spørgsmål, som jeg har, i udvalget under almindelig del som udvalgsspørgsmål.
Men det er vigtigt, at vi også får frem, at det, der nu sker, er et brud, og at det er et brud på nogle frihedsrettigheder, som den uorganiserede vognmand har.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-04-25:
På baggrund af de to spørgsmål, som hr. Flemming Damgaard Larsen lige har stillet, har jeg en fornemmelse af, at hr. Flemming Damgaard Larsen ikke vil stemme for lovforslaget, men vi er i gang med at behandle det lige i øjeblikket.
Og det, jeg bare vil sige, er, at de konsekvenser, som jeg nu hører blive rullet op, har jeg meget svært ved at genkende.
Men der er én ting, der er helt sikkert, og det er, at hvis spørgsmålene bliver stillet i forbindelse med udvalgsarbejdet, skal vi nok svare fyldestgørende på dem.
For ændringerne af de nuværende regler er jo ikke specielt dramatiske, og det var så det, jeg ligesom prøvede på at præcisere før.
Det her er vel udtryk for et ønske om at få så ordnede forhold som overhovedet muligt i en branche, som på rigtig mange punkter er under pres.
Men det er de chauffører, der kører, også.
Og det her er så et forsøg på at finde en ordentlig, fornuftig balance.
Denne balance mener vi at vi har fundet med lovforslaget, og jeg håber meget, at vi vil få flertal for det.
Jeg håber sådan set også meget, at vi vil få et bredt flertal bag det, og at vi i hvert fald får et flertal, for forslaget giver et fremskridt.
Mette Gjerskov (S), 2012-04-25:
Jeg vil gerne sige, at tobisfiskeriet er meget, meget værdifuldt, både for fiskerne, for fiskefabrikkerne, for borgerne, der bor i Skagen – whatever.
Det er super alvorligt, når der ikke er nogen tobis.
Så har jeg slugt 27 kameler og er taget til Bruxelles og har sagt, at det godt kan være, min forgænger i Danmark sagde, at det her var en rigtig smart måde at gøre det på, men nu vil vi alligevel gerne gøre det på en anden måde.
Det har jeg gjort.
Jeg har givet fiskerne lov til at gå ud og fiske, jeg har sørget for, at der bliver lavet en biologisk overvågning af det fiskeri, sådan at jeg med resultatet i hånden kan gå til Bruxelles og sige: Jeg beklager meget, at tidligere fiskeriministre i Danmark tog fejl og troede, man kunne gøre det på en anden måde, nu vil vi gerne gøre det på den her måde, så vil I ikke være venlige at give os en tobiskvote?
Og det gør jeg, kun fordi tobisfiskerne står i en alvorligt situation, og at jeg som fiskeriminister ville være fuldstændig sikker på, at det, hvis vi lukker tobisfiskeriet, er, fordi der ikke er nogen fisk.
Det er det helt afgørende for mig.
Jeg kan ikke trylle nogen fisk frem, der ikke er der, men jeg kan give fiskerne lov til at fiske, hvis de er der, og det gør jeg.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-04-25:
Dem glæder jeg mig til at læse.
Hvad angår ændringen af godskørselsloven, vil jeg sige, at den ikke kun er på kant med en række grundlæggende frihedsrettigheder, den harmonerer heller ikke med EU-loven.
Der er i dag en række eksempler på vognmænd, der er kommet i klemme i forhold til EU, fordi de danske overenskomster ikke følger EU-lovgivningen.
Ved konflikt mellem overenskomsten og EU-loven, har EU-loven altid forrang.
Hvis danske vognmænd derfor forholder sig til de danske overenskomster, vil de komme i klemme i forhold til EU.
Hvem står med ansvaret, hvis en dansk vognmand ikke tør gøre andet end at følge overenskomstnævnets retningslinjer og så senere hen kommer klemme i forhold til EU?
Der er en række eksempler på, at vognmænd er kommet i klemme, fordi de danske overenskomster ikke har fulgt EU-loven.
F.eks. er det sådan, at overenskomsten mellem Danmark og Frankrig har betydet, at en dansk vognmand efter 7 års slid ved diverse domstole nu skal betale over 500.000 kr. i erstatning, fordi han har overholdt den danske overenskomst ved at ansætte en dansk chauffør.
Der vil jeg gerne spørge ministeren om, hvem han synes det er der skal bære ansvaret, hvis en dansk vognmand følger de danske overenskomster og overenskomstnævnets anvisninger, men kommer i klemme med hensyn til EU-lovgivningen.
Er det vognmanden selv, staten eller en tredje part?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-04-25:
Ja, jeg vil altid sikre, at alle får en retfærdig behandling.
Og jeg synes sådan set, det er forfriskende, at vi, i stedet for at vi har et samråd om det, også kan tage nogle § 20-spørgsmål om det.
Det er lidt usædvanligt, men det synes jeg sådan set er meget forfriskende.
Jeg vil bare sige til spørgeren, at det i dag er Trafikstyrelsen, som vurderer, om der har været nogen overtrædelser af de kollektive overenskomster om løn- og arbejdsvilkår.
Forskellen på, hvordan det er i dag, og indholdet i det her lovforslag, er alene, at den eksisterende høring af overenskomstparterne nu bliver formaliseret via et overenskomstnævn.
I begge tilfælde afgives der en udtalelse til brug for transportministeren eller til brug for den, som jeg så har bemyndiget til at afgøre det.
Så kan jeg over for hr. Flemming Damgaard Larsen måske tilføje, at jeg, lige før jeg gik herover, underskrev, jeg tror det var 12-15 svar, til udvalget om det her lovforslag, og at der er rigtig mange gode svar på rigtig mange gode spørgsmål.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-04-25:
Tak for svaret.
Nu er det således, at vi her i Folketinget i øjeblikket behandler en ændring af godskørselsloven: Ved den ændring opretter regeringen de facto en domstol med vidtrækkende beføjelser over for de uorganiserede danske vognmænd.
Da domstolen skal have to repræsentanter for de organiserede vognmand og to repræsentanter for de organiserede chauffører, der bl.a. skal afgøre sager om uorganiserede vognmænd, kan man fristes til at sige, at regeringen hermed opretter en domstol, der udelukkende består af anklagere, og at der ikke er nogen til at forsvare den anklagede.
Det lugter langt væk af en partisk domstol, og det er svært at forestille sig, at den lille, uorganiserede vognmand vil få en retfærdig bedømmelse af sin sag.
Derudover strider det imod den danske tradition på arbejdsmarkedsområdet, en tradition, der har ført til, at den danske arbejdsmarkedsmodel er et forbillede i Europa, og som handler om, at man ikke lovgiver om overenskomstforhold, for slet ikke at tale om, at man ikke lovgiver om, hvilke organisationer der skal være repræsenteret i et nævn og dermed får privilegeret adgang.
Skal man oprette et nævn, kan man i det mindste sikre sig, at ordlyden i loven ikke vil medføre, at der gives en privilegeret adgang til nogen, som i dag repræsenterer nogle interesser, men hvor det måske i fremtiden vil være sådan, at det ikke er dækkende i forhold til interesser på området.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om han vil tage initiativ til, at navne på organisationer, der skal være repræsenteret i overenskomstnævnet, slettes, og at man i stedet anfører, at overenskomstnævnet skal sammensættes, således at enhver relevant interessent repræsenteres i nævnet, således at nævnet repræsenterer transportbranchen i sin helhed, så man sikrer, at domstolen er upartisk, og at alle til enhver tid får en retfærdig behandling.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-04-25:
Det spørgsmål kan der jo kun svares ja på.
Selvfølgelig mener jeg, at danske vognmænd ligesom alle andre i det danske land har krav på upartiske domstole og sikkerhed efter menneskerettighedskonventionens artikel 6 om retten til en retfærdig rettergang.
Så der er jo sådan set ikke andet at svare til spørgsmålet end et rungende ja.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-04-25:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at danske vognmænd har krav på upartiske domstole og sikring efter menneskerettighedskonventionens artikel 6 om retten til en retfærdig rettergang, og at disse er grundlæggende principper i vores samfund, som vi ikke under nogen omstændigheder må gå på kompromis med i lovgivningen?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-04-25:
Der har i forløbet været rejst, men det vil tiden jo vise, en berettiget kritik af, om de prøveskrab, der blev lavet, nu var retvisende, og om de var foretaget under de rette forhold.
Jeg har i hvert fald fra flere fiskere hørt, at den måde, man valgte at gøre det på, ikke var den optimale måde, og jeg mener også at have set et sted, at man, hvis ministeriet og ministeren havde villet bruge lidt flere penge på det, sikkert kunne have fået et endnu mere grundigt beslutningsgrundlag, da man lavede de prøveskrab for at få det mest retvisende billede overhovedet.
Det, der er bekymrende nu, er, at ministeren, mens moniteringsfiskeriet foregår, ikke vil gøre brug af de oplysninger, som allerede foreligger.
Man afventer til den 7. maj, og sæsonen slutter normalt omkring sankthans.
Hvis nu de meldinger, der kommer ind, går på, at der kommer lige så meget, som der har været de senere år – Nordjyske havde det omtalt i går og også i dag – jamen så risikerer man, at perioden, der er til at fange kvoten i, bliver for kort, fordi ministeren ikke gør brug af de data, der er indsamlet allerede nu.
Mette Gjerskov (S), 2012-04-25:
Når jeg så har en 50-procents-kontrol, som er væsentlig mildere, men dog alligevel skrap, så er det urimeligt over for erhvervet, så er det et urimelig højt kontrolniveau.
Altså, det hænger jo simpelt hen ikke sammen.
Jeg må bede hr. Esben Lunde Larsen om at forholde sig til, at der reelt er tale om dyrevelfærdsproblemer på visse minkfarme i Danmark, og det vil vi gerne have stoppet.
Det betyder også rigtig meget for farmenes og ikke mindst minkfarmernes omdømme, at de kan gå med oprejst pande og sige: Nu har vi styr på egen butik.
Jeg synes, deres seneste signaler tyder på, at de er parate til at tage det ansvar.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-04-25:
Man kan jo ikke sige, at der er tale om mange dyr, der lider, når man ser de opgørelser, som bl.a. Food & Culture refererer til.
Og er det ikke en noget urimelig mistænkeliggørelse af erhvervet, at man fortsat opretholder så højt et niveau?
Alle er jo enige om, at der tidligere har været basis for at indføre en omfattende kontrol af minkfarmene, men det handler om at fastholde den i et erhverv, der har verdens bedste dyrevelfærd, når det gælder mink.
Og når vi ser det i forhold til andre sammenlignelige dyrearter inden for dansk landbrugserhverv og lignende, er det her et område, der som det eneste har så højt et kontrolniveau, og det vil jeg gerne bede ministeren om fremadrettet set at gøre rede for.
Mette Gjerskov (S), 2012-04-25:
I 2010 var det 100 pct., og i 2011 skar man så ned til 50 pct. Og jeg har simpelt hen besluttet på baggrund af resultaterne fra 2011, at det fortsætter vi med i 2012, så halvdelen af minkfarmene får et dyrevelfærdsbesøg.
Det har jeg, fordi det faktisk viste sig, at der var en ganske stor del af minkfarmene, som havde problemer.
Jeg synes, det er så ærgerligt, at vi skal ud til minkfarme, som jo ved, at der er en stor offentlig opmærksomhed omkring dem, og at de så ikke engang har sørget for at have burene på plads.
Altså, det er sådan noget, som ærgrer mig som minister.
Derudover har der jo også været tilfælde, hvor mink er kommet meget alvorligt til skade.
De har bidt hinanden, og det skadede dyr er ikke blevet sat i behandling.
Dyr, der kommer til skade, skal aflives eller behandles.
Derfor opretholder vi et højt kontrolniveau, og jeg håber, det betyder, at vi får et bedre resultat i år.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-04-25:
Tak for det.
Når det gælder dyrevelfærdsproblemer og minkfarme, kører der jo en kampagne i øjeblikket omkring pelsdyravlernes renommé og lignende.
Der er forskellige måder at opgøre dyrevelfærd på: Man kan se på anmærkninger i forhold til de vilkår, dyrene har at leve under.
Man kan se på, om der er dyr, der direkte lider, eller lignende.
I Food & Culture fra den 1. december kan man se, at ud af 70.000 kontrollerede dyr, når det gælder mink, er der tale om problemer med 130 dyr.
Jeg vil gerne høre fødevareministerens vurdering af det kontrolniveau, som fødevareministeren fortsat opretholder, når det gælder kontrollen af minkfarme i Danmark.
Henrik Høegh (V), 2012-04-25:
Jeg skal ikke udtale mig om, hvad ministeren hører.
Jeg kan glæde mig over, at ministerens svar er, at man vil tage hensyn til den nye viden, der ligger her, og det er jo netop lige nu, at det er arbejde gennemføres.
En anden ting omkring kvælstofreguleringen er randzoner, som jo også er besluttet tidligere.
Der er så lagt lidt ekstra oveni af den nuværende minister.
Vi debatterede det i Folketinget for vel en uges tid siden.
Jeg skal bare høre, om man er opmærksom på de frister, der er nødvendige netop omkring reglen om, at alle ejendomme, hvor randzoner udgør over 5 pct. af arealet, kan søge om at få det skåret ned.
Det tager tid for landmændene at søge, NaturErhvervstyrelsen skal behandle de ansøgninger, og først når alt det arbejde er gjort færdig, kender man den endelige bredde på de samlede randzoner i det her land.
Jeg vil bare gerne spørge ministeren: Er det rigtigt opfattet, at også den nye minister helt klart siger, at det kort skal være fuldstændig færdigt, bredden skal være kendt, og man skal vide, hvor randzonerne skal ligge, for at det kan træde i kraft den 1. september?
Mette Gjerskov (S), 2012-04-25:
Naturligvis tager vi de nyeste undersøgelser med.
Jeg laver jo ikke lovgivning på baggrund af forældet viden.
Naturligvis skal vi have de seneste oplysninger med, naturligvis tager vi eksperternes resultater med ind i vores overvejelser, men der er jo nogle ting, der allerede er lagt fast i vandplanerne på baggrund af den tidligere regerings beslutninger.
Henrik Høegh (V), 2012-04-25:
Det er jo sådan, at netop i denne tid gøres forarbejdet til den nye gødskningsbekendtgørelse, som normalt træder i kraft i august og så er i kraft hele den kommende vækstsæson, og i den bekendtgørelse skal, som ministeren sagde,
Det ville nu være ret oplagt at bruge den nye viden og kigge på, om det så er den rette fordeling.
Hvis der er nogle steder, hvor nogle fagfolk har sagt at udvaskningen faktisk er så lav, at disse efterafgrøder ingen virkning har, vil ministeren så bede dem, der arbejder med det nu, tage den viden med?
Mette Gjerskov (S), 2012-04-25:
Jeg vil gerne sige, at randzonerne blev besluttet af den tidligere regering, og jeg arbejder videre med reglerne og vil prøve at gøre alt, hvad der overhovedet står i min magt, for at give landmændene så mange oplysninger så tidligt som muligt i forhold til at implementere reglerne.
Det er sådan, at bredden af randzonerne jo afhænger af, hvor mange kilometer der er, for vi har været enige om, at der skal være 50.000 ha.
Den bredde regner jeg med bliver meldt ud i juli måned, for det skal jo gælde alle randzoner i hele landet.
Og derudover er vi nødt til simpelt hen at foretage en konkret vurdering af, hvor mange der skal have dispensation, for hvis en landmand har mere end 5 pct. randzoner på sin ejendom, kan han søge dispensation, fordi han bliver særlig hårdt ramt.
Det kan han gøre fra den 1. september til den 1. oktober, altså først når loven træder i kraft, for man kan ikke begynde at søge før.
Man kan søge fra den 1. september til den 1. oktober, og så får landmanden svar i forbindelse med fællesskemaet i 2013.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-04-25:
Nu vil jeg gerne minde fødevareministeren om, at her er det mig, der stiller spørgsmålene til ministeren, og derfor beder jeg også om, at ministeren redegør for sine forudsætninger for at fastholde kontrollen, ikke i forhold til hvad den tidligere minister har gjort.
Jeg problematiserede ikke det grundlag, som den tidligere regering havde.
Jeg beder om at få ministerens vurdering af, hvad der er behovet fremadrettet set.
Det er sådan set det, jeg bruger spørgetimen til, og når ministeren er i spørgetimen, forventer jeg, at ministeren svarer på det, som ministeren bliver spurgt om, nemlig dels hvad det er for et grundlag, ministeren gør gældende for at opretholde kontrollen, dels hvad ministeren fremadrettet set påtænker skal ske for ikke at fastholde 50-procents-kontrollen.