runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2015-01-16:
Jeg skal sige på vegne af fru Pernille Skipper, som ikke har mulighed for at være her, at Enhedslisten støtter det her lovforslag.
Vi er selvfølgelig enige i det, der ligger i, at man skal imødegå såkaldt samarbejdschikane i sager under forældreansvarsloven.
Forældre, der er i konflikt i forbindelse med skilsmisse, kan i dag på mange forskellige måder sabotere samværsaftaler, der er lavet om fælles børn.
Man kan undlade at møde til aftaler i Statsforvaltningen, aflyse samvær og lignende, og den slags konflikter og chikaner er først og fremmest ulykkelige for de børn, det går ud over, og som bliver ramt af forældrenes konflikt.
Det er der brug for.
Med lovændringen når vi i mål med dele af den lovgivning, som vi har sagt skulle gennemføres for at modvirke samarbejdschikane.
Vi er også glade for den del af lovgivningen, der giver mulighed for at rådgive begge forældre i deres hjem inden tvangsfuldbyrdelse af samvær.
Vi ser gerne, at alle familier, der henvender sig til Statsforvaltningen med ønske om en afgørelse af forældremyndighed eller samvær, pålægges obligatorisk rådgivning.
De fine resultater fra forsøg med rådgivningsforløb til skilsmissefamilier bør tages til efterretning og udbredes til at gælde i alle sager – også sager, hvor der ikke umiddelbart er udsigt til de helt store konflikter.
Det er meget velkendt, at skilsmissekonflikter kan være uhyggelig opslidende for forældrene og ikke mindst børnene, som altså efterlades med voldsom traumatisering på grund af forældrenes manglende evne til at tackle problemet og sørge for et ordentligt samarbejde.
Så vi mener, der er brug for så meget forebyggelse som muligt, og vi mener også, der er brug for at kunne øge forebyggelsesindsatsen, og at der stadig væk er brug for at tilføre flere penge til området, f.eks til obligatorisk konfliktløsning og rådgivning, som efter vores opfattelse også burde have været en del af det her forslag.
Martin Geertsen (V), 2015-01-16:
Men det er faktisk lige præcis det, jeg synes vi adresserer, altså det med bevisets stilling, i det forslag, som vi fremsætter, i modsætning til hvad man gør i regeringens forslag, hvor man sådan set godt med god grund kan diskutere det der med, at man tager passet fra folk beroende på en eller anden mistanke.
Vores forslag er jo sådan set ret firkantet ved alene at tale om ophold, for det kan jo ikke gradbøjes.
Enten kan myndighederne påvise, at du har været til stede i de her områder, eller også kan de ikke.
Og er det ikke en meget mere logisk måde – nu spørger jeg igen – at adressere den her problemstilling på end det, som regeringen her gør?
Karin Nødgaard (DF), 2015-01-16:
Men det takker jeg sådan set også for.
Det er jo sådan noget, vi må have med ind i drøftelsen, altså hvad man så gør osv.
Og så skal vi i hvert fald fremover sikre det.
Det andet, jeg egentlig godt vil ind at høre lidt om, er det, ministeren siger, om, at man skal undersøge ideerne til bunds.
Det er klart, at vi da er folkevalgte og sådan noget, men vi er jo ikke specialister.
For det er jo det, vi har gjort.
Jeg vil gerne præcisere, at jeg mener, at det skal være dem, som kan se sådan meget nuanceret på det, så det ikke bliver netop det følelsesmæssige.
For jeg ved, at der godt kan være forældre, der gerne vil ind og involveres i en debat, men det kan blive lidt for følelsesmæssigt.
Men det er for, at vi ikke bagefter får at vide, at nu har vi kun lavet sådan en lappeløsning.
Jeg synes også, at det, på trods af at vi ikke er så mange socialordførere til stede, alligevel er en fin debat, og at det er godt, at vi har den.
Jeg er også rigtig glad for, at vi har fået lavet den her aftale, og jeg ser frem til det møde, som vi jo allerede i næste uge skal have, og som har været planlagt i lang tid i forhold til det her område.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre ministeren om noget.
Den lovgivning, vi laver nu, er jo ikke lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Det er der ikke sådan kutyme for at vi gør.
Det, der jo tit fylder os meget, er, når der kommer de her udsendelser, hvor vi bliver konfronteret med nogle forfærdelig tragiske sager, og hvor man tænker, som jeg også sagde i min tale, at man jo ikke kan forstå, at de ikke tænker på, hvad der er til barnets bedste osv. osv. Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om noget.
Kan ministeren oplyse, hvilke muligheder sådan nogle forældre har, som jo egentlig er i klemme nu?
Er der nogle ting, som der kan gøres?
Er det noget, man skal kigge særskilt på, eller hvad gør man egentlig på hele det her område?
For det er jo også noget af det, vi som ordførere bliver konfronteret med.
Mai Mercado (KF), 2015-01-16:
Vi er i Det Konservative Folkeparti helt enige i, at det skal være muligt at strafforfølge dem, der deltager i væbnet konflikt mod danske styrker i udlandet.
Og vi må erkende, at der er behov for at se på, om reglerne er gode nok.
I den forbindelse har vi med tilfredshed konstateret, at justitsministeren har bedt Straffelovrådet vurdere, om de gældende regler i straffeloven udgør et tilstrækkeligt værn mod deltagelse i og hvervning til væbnede konflikter i udlandet.
I den forbindelse vil vi gerne opfordre ministeren til at sikre, at den opgave prioriteres meget højt.
Beslutningsforslaget er en god anledning til at få set på, om reglerne er gode nok, eller om der er behov for opstramninger.
Sigtet med beslutningsforslaget er vi enige i, nemlig at sikre, at det er strafbart at deltage i væbnede konflikter mod danske styrker i udlandet, og samtidig sikre, at der rent faktisk rejses tiltale mod de pågældende personer, hvis det er muligt at løfte bevisbyrden.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-01-16:
Det virker jo, som om der er bred enighed om, at det skal straffes, hvis man angriber danske soldater i udlandet eller medvirker hertil, at det også skal straffes hårdere, og at diskussionen så åbenbart primært går på den passus i beslutningsforslaget, der handler om, at det skal ændres med et lovforslag i indeværende samling.
Andre vil hellere vente på, at Straffelovrådet bliver færdigt, og det vil så åbenbart først blive i næste samling.
Så havde der i stedet for i beslutningsforslaget stået, at man pålagde regeringen at fremsætte et lovforslag i næste folketingssamling, havde man vel nærmest bare udtrykt regeringens politik – lyder det i hvert fald som om.
Man kan håbe, at man skal tolke det på den måde, fordi ellers er det jo bare udenomssnak, så er det jo bare en undskyldning for, at man i virkeligheden ikke vil være med, men man gerne vil virke, som om man vil gøre noget ved det, og man gerne vil virke, som om man gerne vil stramme op.
Men skal vi tage ordene for pålydende, vel i virkeligheden både fra ministeren og fra den socialdemokratiske og den radikale ordfører, så må vi gå ud fra, at i næste folketingssamling vil partierne, også selv om de ikke skulle sidde i regering på det tidspunkt, bakke op om et sådant forslag.
Og så er alt jo godt.
Vi kan godt bakke op allerede nu.
Pernille Skipper (EL), 2015-01-16:
Jeg vil ikke bruge alt for meget tid på at gentage det, som flere har sagt heroppefra.
Straffelovrådet er i gang med at kigge på det her, og det er jo helt naturligt at afvente det.
Så lad mig bare bemærke, at man heller ikke skal være bekymret for, at det ikke er kriminelt at tage ned og kæmpe sammen med Islamisk Stat i Syrien eller Nordirak og begå de uhyrligheder, som den organisation begår.
Selvfølgelig skal det retsforfølges og straffes, hvis man begår sådan nogle uhyrligheder.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-01-16:
Vi har i dag allerede haft en lang debat om forskellige initiativer, og jeg synes, at vi har været inde på mange forskellige ting.
Jeg synes, at der ligger en god plan fra regeringen, som både indeholder et nyt strafferetligt værn, men også noget forebyggende.
Jeg synes, at det er vigtigt, at man går på to ben i den indsats.
Jeg er faktisk også tilfreds med, at Straffelovrådet ser på den problemstilling, som er skitseret her i det pågældende beslutningsforslag.
Det ser vi frem til.
Jeg har i pressen for nylig givet udtryk for, at jeg gerne vil være med til at se på, hvordan vi kan bruge de her såkaldte landsforræderparagraffer i en ny udgave, eller hvordan det nu kan være.
Der er ingen tvivl om, at hvis man kan indrette dem på en måde, så bevisbyrden bliver nemmere at løfte, vil det være rigtig, rigtig godt, fordi det som sagt er et problematisk signal til unge mennesker, at vi ikke har formået at få stillet nogen til regnskab endnu.
Så vi støtter det oplæg, som regeringen har sendt til Straffelovrådet, og selv om det var et fint forslag fra Dansk Folkeparti, kan vi ikke støtte det.
Marlene Borst Hansen (RV), 2015-01-16:
Normalt, når Dansk Folkeparti fremsætter beslutningsforslag – i hvert fald inden for de ordførerområder, som jeg dækker – plejer det ikke at tage mange sekunder, før jeg helt sikkert ved, at jeg er imod.
Sådan er vi jo – to partier, der på rigtig mange måder er hinandens modsætninger.
Men da jeg fik det her beslutningsforslag i hånden, var min umiddelbare tanke – og lyt nu godt efter, Dansk Folkeparti – at det kunne vi da umuligt være imod.
For vi synes som udgangspunkt, at deltagelse i væbnet konflikt bør undgås, men vi anerkender, at det en gang imellem er mest rigtigt, at Danmark engagerer sig, også militært, i kampen for en verden, hvor flere mennesker kan leve frit og demokratisk med hinanden.
Men vores grundlæggende tøven over for militarisme gælder naturligvis og i endnu højere grad over for danskere, som med våben kæmper mod de danske soldater, som vi har sendt ud i verden for at kæmpe for os og for det, vi tror på.
Og derfor tænkte jeg i første omgang, at det da umuligt kunne passe, at man under gældende lovgivning ikke bliver straffet, hvis man kæmper mod danske styrker i udlandet.
Det gør man så også, kunne jeg konstatere, men jeg synes da, som justitsministeren også udtalte i sin tale, at det er vigtigt at undersøge, om lovgivningen også tager tilstrækkeligt højde for situationen, hvor danske soldater må kæmpe mod andre danskere, som er på fjendens side.
Den afventer vi i Radikale Venstre, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget alligevel, om end vi faktisk deler holdningen om det groteske i, at danske soldater udsendt af det danske Folketing kan blive stillet i væbnet konflikt over for andre danskere.
Det er vi villige til at se på hvordan kan undgås og i givet fald straffes.
Trine Bramsen (S), 2015-01-16:
Dansk Folkeparti vil pålægge regeringen at fremsætte lovforslag, som gør det klart, at danske statsborgere eller personer med opholdstilladelse i Danmark, som direkte eller indirekte igennem en organisation er i væbnet konflikt med danske styrker i udlandet, derved begår en kriminel handling.
At kæmpe mod danske styrker kan ikke og skal ikke forsvares.
Det er svært at finde ord for, hvor uacceptabelt og kujonagtigt, det er, når danske soldater gøres til mål for danske ekstremister.
Det gælder, uanset hvilken bevæggrund man har for at drage i hellig krig – det skal på alle måder fordømmes.
Straffeloven indeholder desuden allerede en række bestemmelser, der kan bruges til at straffe personer, der deltager i væbnet kamp mod danske soldater.
Det gælder også straffelovens § 114 og straffelovens almindelige regler om vold og drab, og de gælder selvfølgelig også i angreb mod danske soldater.
Det, vi diskuterer i dag, er dermed ikke, om det skal være strafbart at tage i krig i eksempelvis Syrien eller Irak, det er, hvilken paragraf man skal sigtes på baggrund af.
Som det forhåbentlig er klart for alle her, bad regeringen allerede i efteråret Straffelovrådet om at vurdere spørgsmålet om den strafferetslige behandling af danskeres deltagelse i væbnede konflikter i udlandet som en del af regeringens handlingsplan om forebyggelse af radikalisering og ekstremisme.
Dette arbejde er der nu sat turbo på, og udtalelsen skal gives inden sommerferien.
Lad mig gentage, at strafferammen for deltagelse i såkaldt hellig krig er høj.
Der skal ikke herske tvivl om, at vi tager voldsomt afstand fra deltagelse i kamp mod danske soldater.
Men vi afviser beslutningsforslaget her i dag, fordi vi ønsker et solidt juridisk grundlag, før vi sætter en ændring af lovgivningen i gang.
Frank Aaen (EL), 2015-01-16:
Jeg er sådan set enig med Venstres ordfører i langt det meste af det, der er sagt.
Der er bare en ting, som jeg synes vi i fællesskab bør bruge en del energi på, og det er ændringen vedrørende exitbeskatning, altså det, at man tager et kæmpestort aktiv ud af Danmark; de allerstørste sager, der har været omkring transferpricing, altså der, hvor man flytter skattepligtige ting ud af Danmark for at undgå at betale skat, har jo været om exitbeskatning.
Er vi ikke enige om i Skatteudvalget, at vi skal bruge al den energi, der er brug for, for at være sikre på, at vi ikke her åbner en mulighed for, at man i højere grad kan trække skattepligtige aktiver ud af Danmark uden at betale skat?
Det håber jeg i hvert fald at vi er enige om.
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-16:
Ja, jeg har i hvert fald forsøgt at nærme mig talerstolen i tilpas langsomt tempo i stil med formandens lidt langsomme tale for at kunne sikre, at hvis det skulle være tilfældet, at der stod nogen ude bagved, så kunne man have nået det, men det synes ikke at være tilfældet.
Så jeg vil da i hvert fald starte med at sige tak for den positive modtagelse af forslaget fra de tilstedeværende partier, og det drejer sig jo altså om Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Socialdemokraterne.
Og jeg har en fornemmelse af, at også Radikale Venstre støtter forslaget, selv om de ikke har været til stede.
Til hr. Frank Aaen vil jeg sige, at jeg naturligvis vil sørge for at få uddybet det i forhold til de spørgsmål, som Enhedslisten måtte ønske at få uddybet i forhold til dette lovforslag.
Når det handler om exitbeskatningen, altså om det skal være i skriftlig form alene, eller om der kan være et behov for, at der er nogle ting af sådan mere teknisk karakter, som vi gennemgår i udvalget, så kommer vi også gerne over og gør det, hvis det er nødvendigt.
For jeg vil selvfølgelig også gerne sikre mig, at hr. Frank Aaen føler sig tryg ved det foreliggende, sådan at man kan stemme for.
Det overordnede formål med forslaget er jo netop at sikre mere hensigtsmæssige skatteregler for erhvervslivet, også når det handler om at forbedre reglerne vedrørende erhvervsbeskatning på en række områder, og det væsentligste element i lovforslaget er altså dette med at harmonisere exitbeskatningen for fysiske personer, herunder særlig de selvstændige erhvervsdrivende.
I den forbindelse indføres der også en generel henstandsordning for de erhvervsdrivende – af hensyn til EU-retten – som flere ordførere også har været inde på.
Forslaget implementerer derudover en ændring af EU's moder-/datterselskabsdirektiv, som har til formål at imødegå en kombination af fradrag på betalingssiden og skattefrihed hos modtageren.
Det er en rigtig fornuftig ændring, som vi har været med til at vedtage, og som rammer visse former for grænseoverskridende skattespekulation.
Herudover indeholder forslaget en række andre forslag, der fjerner forskellige uhensigtsmæssigheder i de eksisterende skatteregler for selskaber og erhvervsdrivende.
Det er altså samlet set et forslag, som jeg jo også kan forstå at så godt som alle Folketingets partier på nuværende tidspunkt har indstillet at de vil bakke op om.
Vi afventer selvfølgelig, at Enhedslisten får svar på deres spørgsmål i denne sammenhæng, og jeg besvarer selvfølgelig gerne alle de spørgsmål, der måtte være til forslaget, også de mere tekniske, i udvalgsbehandlingen, som jeg ser meget frem til.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-16:
Liberal Alliance kan stemme for lovforslaget.
Vi tilslutter os de ord, som allerede er faldet her fra Venstres ordfører, fra Socialdemokraternes ordfører, fra Dansk Folkepartis ordfører, som fint har gennemgået lovforslagets indhold.
Vi tilslutter os også begrundelserne for at stemme for det, og det vil vi gøre.
Frank Aaen (EL), 2015-01-16:
Som jeg sagde i en af de korte bemærkninger, er det nok den problemstilling omkring exitbeskatning, der bekymrer os mest.
Nu vil jeg ikke sige, jeg helt har styr på, hvad det er, den her lov ændrer på det område, men ved nogle af de allerstørste sager, der har været om, at man har undgået at betale skat i Danmark, som med Intel, Microsoft og nogle af de andre virksomheder, Novo kunne vi også godt nævne, ved at de flytter aktiver ud af landet og så siger, at de stort set er værdiløse eller i hvert fald har en meget lav værdi, undgår de at betale skat, og så senere får de en kæmpemæssig indkomst fra de pågældende aktiver i andre lande, hvor skatten er lavere, end den er i Danmark.
Nu har jeg brugt lidt tid på, at Coca Cola ikke betaler skat i Danmark, at Nestlé stort set ikke betaler skat i Danmark, og at andre af de multinationale selskaber stort set ikke betaler skat eller betaler 0 kr. i skat i Danmark.
Men der, hvor de fleste penge er forsvundet ud af landet, er jo i virkeligheden ved det, man kalder exitbeskatning, fordi man undgår at betale skat af værdier, man har skabt i Danmark, har trukket fra i skat i Danmark, altså omkostningen, og når så indtjeningen kommer, bliver indtjeningen flyttet til et land, hvor skatten er lavere.
Det er det, der bekymrer os mest i det her lovforslag.
Selv om det – som vi også var inde på – er en EU-bestemmelse, der åbenbart tvinger os til at gøre noget, vi ikke ville i forvejen, skal vi være helt sikre på, at vi ikke gør noget, der åbner et skattehul unødig stort, i forhold til at selskaber kan undgå at betale skat.
Så er der andre ting i lovforslaget, der bare virker som ren fornuft at lave om.
Det, at man forhindrer, at der er nogle, der via dobbeltbeskatningsaftaler kan undgå at betale skat af visse indkomster, at det bliver ændret og det bliver lukket, støtter vi selvfølgelig.
Derfor regner jeg også med, at vi støtter lovforslaget i sin helhed, men vi vil i udvalgsarbejdet arbejde lidt med det med exitbeskatning, altså det med muligheden for at flytte indkomst ud af landet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-01-16:
Jeg vil hovedsagelig holde mig til to af tiltagene.
Det første er en harmonisering af reglerne om exitbeskatning, hvor fysiske personer skal kunne vælge henstand med betaling af exitskatten af de aktiver, de fører ud af landet, mod en forrentning af det beløb hen over 7 år.
Det er en ændring, der kommer på baggrund af en EU-dom fra 2013, som siger, at det er i strid med den frie etableringsret i EU-lovgivningen.
Det er jo sådan, at vi allerede har vedtaget regler om henstandsordninger for virksomheder, og det her er så, at man nu også får taget med, at erhvervsdrivende personer også gives samme mulighed med hensyn til erhvervsaktiver.
Så det er en harmonisering af reglerne, som vi i Dansk Folkeparti synes er positiv, og derfor kan vi støtte den del af det.
En anden ting, jeg vil nævne, er justeringen af reglerne om skattefrihed for datterselskabsudbytter, som stammer fra en ændring af moder-/datterselskabsdirektivet – et direktiv, som jo var lavet, for at man skulle kunne være sikker på, at man undgik dobbeltbeskatning.
Men det har så vist sig, at der har været nogle tilfælde, hvor man kom frem til, at nogle også fik dobbelt ikkebeskatning.
Det får man så ændret med det her lovforslag, og det er sådan set også ganske fornuftigt.
Der er som sagt en række andre tiltag i det her forslag, som vi ikke har nogen bemærkninger til, så jeg kan sige, at Dansk Folkeparti kan støtte det her lovforslag.
Astrid Krag (S), 2015-01-16:
Tak for det, formand.
Jeg kan være helt enig med Venstres ordfører i, at vi med det her lovforslag endnu en gang kommer en del omkring.
Jeg tror, jeg tidligere har kaldt de her lovforslag, hvor vi ændrer og justerer på mange love, for romkugler, og her hygger vi os igen en fredag sammen med en dejlig romkugle i salen.
Helt overordnet er der jo et fællestræk for alle elementerne i lovforslaget her, nemlig et ønske om at skabe klarhed om en bred vifte af skatteregler for erhvervslivet og at bringe vores lovgivning i overensstemmelse med EU-retten, både de direktiver og de domme, vi kender til.
Venstres ordfører har sådan set været rigtig godt inde på langt det meste, så jeg vil bare sige, at det er rigtigt, at i forhold til exitskat og henstandsmuligheder retter vi nu den danske lovgivning ind, så den passer til den EU-dom, der er kommet, og så man får mulighed for at få en henstand på maksimalt 7 år for erhvervsdrivende.
Det er jo helt på linje med den henstandsordning, som ikke jeg, men andre skatteordførere sammen med ministeren behandlede i februar sidste år i salen her, for selskabers betaling af exitskat.
Vi får også implementeret en ændring af EU's moder-/datterselskabsdirektiv.
Det er jo et direktiv, som blev indført for at undgå dobbeltbeskatning, når der bliver udbetalt udbytte mellem moder- og datterselskaber – en af de problemstillinger, som også hr. Frank Aaen var inde på nu.
Herhjemme har vi gennemført direktivet som skattefrihed for datterselskabsudbytter, men i juli sidste år blev der vedtaget en ændring af direktivet, som skal sikre, at der ikke kan spekuleres i dobbelt ikkebeskatning, altså at man ikke kan planlægge sig ud af, spekulere som selskab i både at få fradrag på betalingssiden og skattefrihed hos modtageren.
Det kan man jo vælge at betegne som sund fornuft eller det, som det
Det er en ændring, vi har været med til at vedtage fra Danmarks side, og derfor er det også bare rigtig godt, at vi får det implementeret i lovgivningen nu og på den måde kan få dæmmet op over for den grænseoverskridende skattespekulation.
Så er der en lang række andre uhensigtsmæssigheder i de gældende skatteregler, vi får rettet op på.
Jeg vil lade være med at bruge Tingets tid på at gentage alle de detaljer, men bare sige, at afsættet for mange af de her ændringer jo netop er ønsker fra erhvervslivets brancher om en opdatering af gældende regler, fordi tiden er løbet fra dem.
Samlet set
er de med til at sikre en større klarhed om reglerne, og der er forhåbentlig en meget stor enighed om her i Folketinget, at det gælder om at have den klarhed, så man kan overholde reglerne, som man bør.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-01-16:
Jeg kan bekræfte, at den skat, som danske virksomheder og borgere skal betale, selvfølgelig skal afregnes, men jeg synes, at der i forbindelse med den EU-dom, der er, er en pointe i, at hvis alle lande opererede med en exitbeskatning, der skulle forfalde det øjeblik, hvor en borger – i det her tilfælde, hvor det er fysiske personer – eller virksomhed flytter, kunne det måske give begrænsninger i forhold til den frie bevægelighed, som jo er entydigt til gavn for en økonomi som den danske.
Derfor har jeg ikke nogen problemer med, at vi imødekommer den EU-dom, der er faldet.
Det betyder jo ikke, at man så skal sige okay til, at vi lader vores tilgodehavende forsvinde, men bare at det skal betales over en længere årrække.
Frank Aaen (EL), 2015-01-16:
Nu er jeg knap så begejstret for alle EU's afgørelser, som Venstres ordfører er, og jeg synes godt, at vi nogle gange kan udfordre dem.
Og det, der er faren her, er selvfølgelig, at en exitbeskatning, der skal forfalde, forsvinder, altså at den simpelt hen ikke kan inddrives.
Og det tror jeg så vi er enige om.
Det var ikke så meget et spørgsmål, det var mere et statement.