runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lykke Friis (V), 2011-03-16:
Jo, men hvis det var sådan, at vi nu valgte en bestemt teknologi såsom biomasse, kunne der jo være et vist ræsonnement i at sige, at så kunne vi godt bringe os selv i en situation, hvor det blev dyrt, for så blev vi jo afhængige, fordi vi så bare udskiftede en afhængighed med en anden afhængighed.
Men det, vi gør i energistrategien, er jo præcis, at vi laver et herresving – jeg ved ikke, om der findes et bedre udtryk for en ligestillingsminister, jeg prøver på at lede efter det – uden om en bestemt teknologi.
Lad mig minde om en ting, apropos det første, som hr. Per Dalgaard siger: Det gælder jo netop om, at vi i langt højere grad får koblet os på et europæisk marked, og derfor indgår det også i energistrategien, at vi skal have væsentlig flere forbindelser, end vi har i dag, bl.a. via den nye havvindmøllepark, Kriegers Flak, der kommer til at forbinde Danmark og Tyskland med en ny transmissionsledning.
Yildiz Akdogan (S), 2011-03-16:
Tak for det.
Hun mente, at det var tid til ikke at sætte så meget fokus på kvinder, men til at prøve at få mændene ind i kampen for ligestilling.
Ministeren foreslog også en mandekommission.
Som en, der har skrevet om det og foreslået det samme, nemlig en mandekommission, tilbage i 2008, er jeg da kun glad for, at ministeren har ladet sig inspirere af mit forslag.
Jeg er enig, vi skal også have mændene på banen.
Barnets første sygedag bliver også taget af mødrene.
Ikke mindst er det sådan, at de yngre fædre, som ønsker at gå på barsel, rent faktisk risikerer en fyring.
Vi har set flere sager, og en, jeg kan referere til, er en, der blev beskrevet i Berlingske sidste år, hvor overskriften hed »Fædre på barsel risikerer fyring«.
Nu vil ministeren jo gerne have mændene på banen.
Så tænkte jeg: Kunne ministeren for ligestilling for det første så ikke se lidt nærmere på, hvad der kan gøres, og på konkrete initiativer, så fædre ikke bliver fyret, fordi de benytter sig af retten til at være fædre og være med til at følge deres barns opvækst?
Kunne ministeren for det andet ikke give de mødre, der godt kunne tænke sig at komme tilbage på arbejdsmarkedet noget tidligere, en mulighed for det?
Kunne ministeren måske overveje at se lidt på, hvordan man kunne motivere nogle af fædrene til at tage barsel og ikke mindst motivere arbejdsgiverne til at give de her fædre lov til at tage barsel, f.eks. med en 3-måneders barselmulighed for fædrene?
Oppositionen har foreslået, at man kunne øremærke 3 måneders barsel til fædrene.
Så er det noget, ministeren vil arbejde for, når hun gerne vil have mændene ind i kampen for ligestilling?
Lykke Friis (V), 2011-03-16:
... som nu forsøger at holde alle papirer væk fra skærmen.
Lige en præcisering vedrørende den 8. marts: Jeg tror, man kan sige, at rygtet om den 8. marts’ død er stærkt overdrevet.
Det, jeg jo opfordrede til og inviterede til, var en bredere debat om ligestilling.
Der var ikke tale om, at jeg ville aflyse nogens 8. marts-dag, men lad det nu ligge.
Så er der også lige en præcisering om mandepanelet, for der er netop tale om et panel og altså ikke om en kommission, som oppositionen så har foreslået.
Vi lancerer det, vi kalder en barselstafet.
Men hvis spørgsmålet går på, hvorvidt jeg vil gå ind og øremærke barsel specifikt, så er svaret nej, for vi har en af de mest fleksible barselorlover i verden.
Vi mener ikke, at det er her fra Christiansborg, man skal bestemme, hvordan den enkelte familie skal organisere sig.
Yildiz Akdogan (S), 2011-03-16:
I forbindelse med at jeg refererede til, at ministeren syntes, at man netop skulle stoppe med at have fokus på kvinder, vil jeg sige, at jeg kan henvise til et citat fra Politiken.
Men i sin egen pressemeddelelse på ministeriets egen hjemmeside skriver ministeren: »Ligestilling er ikke et »nulsumsspil« eller en tvekamp mellem kønnene.
Det drejer sig dybest set om at skabe lige muligheder – til gavn for den enkelte og for Danmarks fremtidige vækst«.
Set i det lys må det også være i ministerens interesse, at vi får skabt muligheder for begge køn, for mødre såvel som for fædre.
Og så kan jeg ikke forstå, at ministeren ikke rigtig prøver at benytte sig af andre instrumenter, f.eks. en øremærkning af barsel til fædrene, for netop at skabe lige muligheder og ikke mindst give faderen retten til også at være en del af barnets opvækst.
Det forstår jeg ikke helt hvorfor ministeren ikke vil være med til, så jeg kunne godt tænke mig at spørge: Mener ministeren ikke, at det er et rigtigt instrument?
Eller synes ministeren, at det at motivere eller bare komme med enkelte hensigtserklæringer er nok til at skabe den her mulighed for faderen til at tage barslen?
Lykke Friis (V), 2011-03-16:
Jeg synes lige, der var en ting, der var meget principiel, som fru Yildiz Akdogan sagde indledningsvis, og det var det her med fyring i forbindelse med barsel.
Der vil jeg godt lige skyde ind, at det naturligvis er forbudt, og der er heller ikke sket nogen stigning i antallet af sager, hvor mænd afskediges.
Det var bare lige for at få det skudt ind i debatten.
Så er det fuldstændig rigtigt – med reference til hjemmesiden for Ministeriet for Ligestilling, min egen hjemmeside – at ja, vi skal have mændene med i den her debat.
Jeg mener, at vi er færdige med ligestilling for kvinder som sådan, vi kommer bare ikke i mål, hvis vi bliver ved med at have en debat, som er en silodebat, hvor kvinder diskuterer om og for kvinder.
Så det er det, der er målsætningen med nu at sige: Lad os prøve på at se, om vi kan gøre det på en anden måde og i højere grad også få mændene inddraget.
Og hvad kunne være det mest effektive, man kunne forestille sig vedrørende barsel?
Jamen det er da, at også den mandlige direktør rent faktisk går på barsel.
Det er for mig at se nok den mest effektive feminisme, hvis man overhovedet ønsker at bruge ordet feminisme.
Nu kunne man jo så håbe, at det måske ville gøre en anelse indtryk, hvad udlandet har sagt om regeringens energistrategi.
Jeg nævner i flæng den tyske energiminister, den britiske energiminister og nu også sågar præsident Obama, der siger, at den her ambition, som vi har fra dansk side om at blive uafhængige af fossile brændsler, deler man.
Man siger, at det er det rigtige skridt at tage.
Hvorfor?
Jo, fordi vi jo som samfund har brug for et værn mod de stigende priser og især et værn mod de stærkt fluktuerende priser.
Jeg kan jo bare minde hr. Per Dalgaard om, at den prisstigning på olie, vi har oplevet, fra de 90 dollar til de 110 dollar de senere uger, bl.a. på grund af udviklingen i Libyen og Mellemøsten, alene smækker en ekstra regning på dansk erhvervslivs bord på 2 mia. kr.
Gør det ikke indtryk?
Der må man bare sige, at der er hele pointen, at status quo altså er en illusion.
Per Clausen (EL), 2011-03-16:
Nu er det jo, synes jeg, lidt vanskeligt at være rigtig hård i sin kritik af den nuværende energiminister, for det er første gang, jeg hører en energiminister erkende, at liberaliseringen af elsektoren ikke har ført til lavere priser for den almindelige forbruger, og det er også første gang, at jeg hører den erkendelse, at det nok heller ikke sker umiddelbart.
Det er så bare rigtig ærgerligt, at det var et af de vigtige argumenter, da hun skulle forklare den danske befolkning, hvorfor liberaliseringen af elsektoren var en god idé.
Det var, at det ville føre til lavere elpriser.
Altså, fup og fidus hele vejen igennem.
Det, man så må spørge ministeren om nu, er, hvad hun så forestiller sig man skal gøre.
Lykke Friis (V), 2011-03-16:
Jeg vil tillade mig lige at komme med en kommentar til den første bemærkning.
For som jeg jo også sagde i mit svar før, fortsætter vi naturligvis den overordnede indsats vedrørende statsstøtte i EU.
Der forbeholdt jeg mig altså retten til at se, om de initiativer, vi har sat i gang, ikke kommer til at virke under alle omstændigheder – igen også på grund af den danske gennemslagskraft, hvad det punkt angår.
Så til det konkrete spørgsmål om elliberaliseringen.
Når man får stillet et direkte spørgsmål om, om man vil love, at elprisen kommer til at falde for de private, så tror jeg, at man gør klogt i at sige, at det vil man ikke love, især når man ser på, hvordan udviklingen har været.
Det, jeg har lovet, og det er bestemt ikke bare at lade stå til, er, at vi nu får kulegravet det her.
Jeg må jo konstatere, at det, hvad angår forbrugerne, ikke har haft den ønskede effekt.
Så kunne jeg godt kaste mig ud i lappeløsninger og sige: Jamen så ser jeg på diverse ting såsom forsyningspligtsprisen meget hurtigt.
Men der er jeg nu altså sådan indrettet, at jeg ikke tror på lappeløsninger, hvad det her punkt angår.
Derfor indgår det jo i regeringens energistrategi, at vi skal til bunds i det her, og derfor foreslår vi så et eftersyn af reguleringen af elforsyningen, netop med henblik på at borgeren i højere grad kan få gavn af liberaliseringen.
Yildiz Akdogan (S), 2011-03-16:
Men ministeren har jo ikke rigtig svaret på spørgsmålet.
Altså, jeg ønsker også at både direktøren og den almindelige lønmodtager tager barsel som far, men spørgsmålet er netop, hvad der skal til, for at de benytter sig af den rettighed.
Og der har ministeren åbenbart ikke rigtig andre forslag end gode hensigtserklæringer, men de hjælper jo ikke rigtig nogen steder.
At fædre kan risikere at blive fyret, når de går på barsel, er der flere artikler om.
Jeg kan referere til den fra Berlingske Tidende med overskriften »Fædre på barsel risikerer fyring«.
Og med henvisning til ministerens egen pressemeddelelse vil jeg sige, at vi jo ikke er uenige om, at vi gerne vil have begge køn ind i kampen, vi vil gerne have, at der skal skabes lige muligheder for mænd og kvinder, men der er en ulighed, og det er der både på undervisningsområdet og på forskningsområdet, som ministeren, dengang hun var prorektor på Københavns Universitet, også selv så.
Der er en skævhed.
Så er spørgsmålet, hvad man gør for at rette op på den her skævhed.
Hvordan kan det være, når der er så mange kvinder, der går på universitet, at der er den her skævhed i forhold til antallet af kvindelige professorer og kvindelige lektorer?
Jeg vil gerne spørge: Synes ministeren ikke, det er på tide, at der kommer nogle regler, i stedet for at det bare er tomme hensigtserklæringer?
Bertel Haarder (V), 2011-03-16:
Spørgsmål nr. 1351, som vi her er i gang med, lyder: Hvilke tiltag vil ministeren iværksætte for at løse problemet med sygehuspatienter, der må ligge på gangene?
Undskyld, men det er da at stille spørgsmål til ministeren, som om ministeren er sygehusdirektør.
Det spørgsmål skal man da stille til en sygehusdirektør.
Og jeg kan fortælle, at der er adskillige sygehusdirektører, som stort set kan undgå, at patienterne ligger på gangene.
Der er steder, hvor man har systemer, der gør, at det stort set aldrig sker.
Det, det gælder om, er jo at få de gode eksempler til at brede sig fra det ene sygehus til det andet og fra den ene region til den anden.
Når vi har en belægningsprocent på 95, betyder det, at der kan være tilfælde, hvor der ligger patienter på gangene, og jeg synes, at det er meget rimeligt og fair, at hr. Jonas Dahl her indrømmer, at det kan man ikke helt undgå.
Godt, så kom vi så vidt.
Hvordan kan man så næsten undgå det?
Ja, det er der nogle der har vist i praksis.
Jeg har sågar set et længere tv-indslag om en afdeling, hvor man har løst det i praksis.
Men hvis hr. Jonas Dahls parti vil have, at jeg skal være sygehusdirektør på alle sygehuse, så skal de bare sige til – så er det altså en ændret politik.
Jonas Dahl (SF), 2011-03-16:
Jeg skal ikke gøre mig til talsmand for, hvad den nuværende sundhedsminister skal lave på et senere tidspunkt i sin karriere.
Men jeg går ud fra, at den nuværende minister i hvert fald er klar over, at folketingsmedlemmer hverken kan stille spørgsmål til sygehusdirektører eller embedsmænd.
Ellers er der i hvert fald gået for lang tid, siden ministeren har været menigt folketingsmedlem, til, at han rent faktisk er klar over det.
Men det, der egentlig er spørgsmålet, og det, ministeren nu her i anden runde også har undgået at svare på, er: Hvilke tiltag vil ministeren igangsætte for at undgå den her problemstilling?
Det er jo ikke sådan, at det er en ny problemstilling.
Jeg har også tidligere i dag spurgt ind til, hvad det er for nogle initiativer, regeringen har igangsat, for at undgå den her overbelægning, som til syvende og sidst ikke kommer nogen til gode, fordi patienterne har en højere risiko for infektionssygdomme, når de ligger på gangene og dermed også har en mere direkte kontakt med en lang række andre patienter.
Så dermed er der også en sundhedsmæssig risiko, ved at patienterne ligger på gangene.
Så jeg vil bare gerne spørge den nuværende sundhedsminister, om han ikke vil redegøre for, hvad det er for nogle initiativer, han og regeringen ønsker at igangsætte for at undgå den her situation med en generel overbelægning på en lang række danske sygehuse.
Bertel Haarder (V), 2011-03-16:
Jeg tror, at hr. Jonas Dahl glemmer, at Socialistisk Folkeparti er med til at regere fire af de fem regioner.
Så var det ikke en idé, om man inden for Socialistisk Folkepartis rækker fik en debat med sine medlemmer af regionsrådene?
Det var jo meget mere nærliggende at spørge dem end at spørge mig, hvad SF's medlemmer af regionsrådene gør ved det problem, som hr. Jonas Dahl her ved en fejltagelse rejser i Folketinget.
Så spørger han, hvad jeg vil gøre.
Jamen når vi drøfter regionernes økonomi om foråret og fordeler de 1,5 mia. kr. ekstra, ud over pris- og lønstigninger, som der er til sundhedssektoren, så drøfter vi selvfølgelig alle de problemer, der er.
Der er jo mange andre problemer, end at der en gang imellem ligger nogle på gangene – desværre.
Der er mange ting, vi skal have til at fungere, og det ved hr. Jonas Dahl lige så godt som jeg.
Deri indgår selvfølgelig hele situationen.
Spørgsmålet er bare, om det er klogt at bygge flere sengeafsnit nu.
Det tror jeg ikke at det er, for fremtidsvisionen for Danmarks sundhedsvæsen er altså færre senge og ikke flere.
Jonas Dahl (SF), 2011-03-16:
Jamen jeg kan oplyse ministeren om, at jeg sådan set også løbende drøfter den her situation med SF's regionsrådsmedlemmer.
Men det, der jo netop kommer tilbage, er, at man rent faktisk er udsat for en lang række besparelser og dermed også en række afskedigelser, og det skyldes ikke mindst regeringens overbetaling af privathospitalerne.
Men den runde behøver vi jo ikke at tage; her har selv statsministeren sådan set erkendt at der har været en række problematiske forhold.
Jeg bed lidt mærke i, at ministeren nu redegjorde for, at man til sommer ville komme med ca. 1,5 mia. kr. ekstra til sundhedsvæsenet.
Jeg vil bare høre, om ministeren også kan bekræfte, at det rent faktisk er tilfældet, og om ministeren så også vil medgive, at der i de forhandlinger, der nu skal pågå til sommer – medmindre der har været et valg inden, det er vi jo nogle der håber på, men det må vi lade statsministeren vurdere – i hvert fald skal sættes fokus på de her overbelægninger på de medicinske afdelinger.
Og så vil jeg høre, om det er ministerens eneste tiltag, ministerens eneste initiativ, for at komme den her generelle overbelægning, som har stået på igennem flere år, til livs, at man vil drøfte det nu her til sommer med Danske Regioner, når man skal forhandle en kommende økonomiaftale.
Bertel Haarder (V), 2011-03-16:
Jeg tvivler ikke på, at SF vil have, at jeg skal skrive cirkulærer og bekendtgørelser om, hvordan man skal administrere sengeforbruget på hospitalerne, ganske som Socialistisk Folkeparti jo altså vil have alle mulige regler på folkeskoleområdet, hvor man i detaljer styrer klassedannelsen og koster børn rundt mellem skoler osv.
Jeg kender jo det bureaukrati, som man får, hvis man tager konsekvensen af den kampagne, som SF fører på alle felter.
Altså, hvis man skal tage det alvorligt, er det et bureaukrati uden lige.
Der er jo 5 mia. kr. over 3 år.
Jeg kan ikke sige helt præcis, hvor mange det så bliver i 2012, men det er i hvert fald et stort beløb, og der skal der så prioriteres.
Jeg er ikke sikker på, at det er flere senge, som skal prioriteres; det kan være andre ting.
Det kan være, at vi skal prioritere kortere liggetider med mere ambulant behandling, flere patienter, der bliver udlagt i stedet for indlagt.
Det kan jo være, at det er det, som er løsningen frem for flere senge.
Lykke Friis (V), 2011-03-16:
Jeg er overordnet helt enig i, at når det handler om atomkraft, er det klart, at der jo er tale om et sikkerheds- og skæbnefællesskab i Europa, fordi udslip jo ikke kender nogen nationale grænser.
Det er så også derfor, at jeg er meget glad for, at EU har handlet så hurtigt i den her sag ved straks at sige, at vi nu skal se på reaktorerne og sørge for, at de bliver stresstestet.
Der kommer så til at køre en videre proces i EU omkring det og selvfølgelig også, har jeg noteret mig, en betydelig debat om atomkraft i Europa generelt.
Jeg må dog også sige, at det jo altså er sådan, at det i dag er 30 pct. af Europas elforbrug, der kommer fra atomkraft.
Så derfor er der, uanset hvor hurtigt man måtte ønske at komme af med det, bare nogle meget, meget store praktiske udfordringer.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-03-16:
Det er i hvert fald for os rigtig vigtigt, at de kommer med.
Men nu har vi brugt over 20 år på at diskutere at få afviklet statstilskuddene til kullene, og det er endelig lykkedes, om end udfasningen er meget lang.
Nu mener jeg, at tiden må være kommet til, at vi skal udfase statstilskuddene til a-kraft, og det er det, jeg spørger ministeren om, nemlig om ministeren vil tage initiativ til at gå sammen med de andre lande, der kan se pointen i det her i EU, og få påbegyndt den proces, der skal føre til, at man ikke giver statstilskud til a-kraft.
Det handler bl.a. om Euratomtraktaten.
Lykke Friis (V), 2011-03-16:
Jo, men det er jo klart nok, at når det handler om statsstøtte som sådan, er det ikke noget, som regeringen støtter.
Det gælder sådan set, uanset hvad det drejer sig om, om det er fossile brændsler eller det er statsstøtte, som ikke er i overensstemmelse med EU-traktaten som sådan.
Så jeg vil da sige, at vi hele vejen igennem – og det har vi jo sagt hele tiden – overordnet skal af med statsstøtten, og det gælder over hele linjen, når det handler om de fossile brændsler og energien som sådan.
Så på den måde passer det jo i forvejen meget godt ind i vores overordnede politik.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-03-16:
Ja, men desværre var svaret ikke helt klart, så jeg prøver lige igen: Vil ministeren tage et initiativ på europæisk plan til at få igangsat den proces, der skal afvikle, at der gives statsstøtte til a-kraft-værker?
Lykke Friis (V), 2011-03-16:
Jeg vil fortsætte med at være i tæt, tæt dialog med mine kollegaer om det her emne, og det vil jeg naturligvis, fordi vi jo nu også går ind i en betydelig diskussion om a-kraft.
Det virker lidt, som om man kan sige, at a-kraftens renæssancetid er ved at være forbi, men her og nu at stå og sige, hvad vi konkret kommer til at gøre, vil jeg altså ikke, også fordi vi jo nok kan blive enige om, at vores gennemslagskraft i Danmark som et land, der ikke har a-kraft, på det punkt måske ikke er så voldsom.
Per Clausen (EL), 2011-03-16:
Jeg synes sådan set, det er lidt ærgerligt, at klima- og energiministeren ikke benytter lejligheden til at sige, at nu vil vi sætte fuld skub på det, der jo har været Danmarks holdning i mange år, nemlig at det er en rigtig dårlig idé, at man f.eks. bruger så mange forskningsmidler i EU på atomkraft.
Jeg synes jo, det er ærgerligt, at ministeren ikke ligesom siger, at det er den vinkel, vi skal have på det nu.
Jeg synes, det ville være en rigtig offensiv tilgang til diskussionen, som det ville være rart at ministeren tilsluttede sig.
I virkeligheden, vil jeg så sige, er det faktisk en anden problemstilling, som jeg gerne vil diskutere med ministeren.
Det er spørgsmålet om elliberalisering.
Det er jo sådan, at elliberaliseringen blev gennemført med det klare formål – det måtte man da i hvert fald tro, hvis man fulgte med i debatten dengang – at det ville føre til lavere energipriser, lavere elpriser.
Som jeg husker det, stod Enhedslisten fuldstændig alene med det standpunkt, at det ville det ikke føre til for almindelige forbrugere.
Der ville det snarere føre til stigende elpriser.
I flere omgange har vi så gennem spørgsmål til skiftende energiministre beskæftiget os med, hvordan det er gået i praksis.
I praksis er det gået sådan, at elpriserne er steget for den almindelige forbruger og faldet for de store forbrugere, for erhvervslivet.
Så lavede Energiministeriet selv en analyse, der viste, at tallene sådan set var rigtige nok: Elpriserne var blevet højere.
Dengang sagde ministeren så: Nu må vi have det her undersøgt til bunds, for det kan ikke passe, at de almindelige forbrugere ikke skal have glæde af elliberaliseringen, som vi jo har solgt på, at den ville føre til lavere elpriser.
Så kan jeg bare nu konstatere, at ministeren siger, at nu har man fundet ud af, at det er der ikke noget at gøre ved.
Den kendsgerning, at liberaliseringen førte til højere elpriser for den almindelige forbruger, kan vi ikke gøre noget ved.
Det er umuligt at sikre, at der kommer lavere elpriser.
Jeg vil bare spørge, om det, ministeren nu siger, i virkeligheden er, at hele den idé, man solgte liberaliseringen af elsektoren på, nemlig at det skulle føre til lavere elpriser, var forkert.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-03-16:
Ministeren og jeg er jo enige om, at vi ikke skal have atomkraft i Danmark, og gud ske tak og lov for det.
Men vi ved også begge to, at den potentielle sundhedsrisiko og miljørisiko ved a-kraft er grænseoverskridende.
Så jeg vil godt bruge denne anledning til at spørge ministeren, om hun vil tage initiativ til, at man får taget fat på den statsstøtte, der er til a-kraft i EU, og vil arbejde for at få den afviklet ud fra betragtningen om, at vi ikke længere bare kan betragte a-kraft som et nationalt anliggende.
Søren Pind (V), 2011-03-16:
Altså, nu er det lidt specielt for mig at omtale mig selv i tredje person, men ministerens synspunkt i den her sag er – på basis af den undersøgelse, der er iværksat, som det også er tilkendegivet i redegørelsen fra ministeriet – at vi nu kigger på de konventioner, vi har, generelt og ser på, om der skulle være anledning til i den forbindelse at foretage yderligere rettelser i dansk lovgivning.
Det er mit grundsynspunkt.
Hvilken procedure vi vil følge i forhold til FN-konventioner og i forhold til personer, der udelukkende lider af PTSD, er så det, jeg har forelagt for Folketinget, og det vil vi tage en drøftelse om med de partier, som er en del af forliget på det her område.
Astrid Krag (SF), 2011-03-16:
Det må vel være konsekvensen af, at den ene aftalepart og dermed flertallet bag den nuværende cirkulæreskrivelse er væk.
Hvis man har en ambition om faktisk at gøre noget, i tilfælde af at man konventionsmæssigt har brug for det, bliver man vel nødt til at indkalde til nogle brede og reelle forhandlinger om det her.
Det ville jo i så fald være et nybrud i blå bloks regeringstid – i hvert fald den tid, jeg kan huske – og derfor ville det da være fuldstændig historisk, hvis jeg kunne få det tilsagn fra ministeren her i dag.
Søren Pind (V), 2011-03-16:
Det ville i sandhed være en historisk dag, hvis SF og andre ville tilslutte sig regeringen og Dansk Folkepartis udlændingepolitik.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-16:
Tak for det, og også tillykke med ministerposten til den nye minister.
Det, jeg gerne vil spørge lidt ind til, er noget i forbindelse med ministerens udtalelser om integration og assimilation.
Vi hilser fra Dansk Folkepartis side den debat meget velkommen.
Vi synes, det er rigtig godt, at man sætter fokus på, at udlændinge, der kommer til Danmark, skal tilegne sig danske værdier, og at de også skal tilpasse sig dansk kultur og på sigt blive danskere.
Det er et synspunkt, vi er meget enige i i Dansk Folkeparti.
Men vi har jo også noteret os, at ministeren så har lagt op til, at debatten først og fremmest skal føres med ord – det siger sig selv – og at der ikke efterfølgende skal komme noget handling ud af debatten, altså at man kan nå nogle af de udlændinge, som er svære at få tilpasset til det danske samfund, ved kun at diskutere og debattere.