runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2016-02-25:
Det er jo læsevejledningen.
Det var det, der sådan var spørgsmålet, i hvert fald fra De Konservative.
Og det kunne måske godt have været penslet mere ud, men man kunne jo også have spurgt mere ind til det, hvis man gerne ville have haft et andet svar.
Jeg synes egentlig, at ministeren sagde det meget tydeligt.
Ministeren sagde, at der så kunne have været en stjerne.
Det synes man måske ikke var så tydeligt.
Jeg hørte ministeren sige: Ja, det har været en problematisk læsevejledning – det var jo sådan, ministeren formulerede det – men det kunne man måske godt have gjort for at være kommet videre end til dér, hvor vi så kommer til at stå i dag
, desværre, må man sige, med en meget, meget lille ting.
Det, vi taler om her, er altså en læsevejledning.
Det var jo også det, forskerne sagde.
Vi skal huske, at vi havde en forsker med, som netop sagde, at hun havde læst meget af det her, og at hun ville anbefale, at man gjorde det i fremtiden, og det sagde ministeren faktisk også, da vi var der, at man vil gøre i fremtiden.
Lea Wermelin (S), 2016-02-25:
Nu lyder ordføreren efterhånden lidt som ministeren.
Det kan være, man sådan er blevet korrigeret lidt ind på de samme talelinjer.
Men i forhold til det, som ordføreren siger nu, vil jeg bare høre: Mener ordføreren så, at der er blevet givet retvisende oplysninger?
René Christensen (DF), 2016-02-25:
Jeg vil gerne sige, at vi på intet tidspunkt har følt, at der var nogen, der ville snyde nogen.
Jeg vil også sige, at der altså var partier, som ikke er med i den her aftale, men som sad med meget, meget længe, lige til det sidste.
Jeg tror heller ikke, de vil sige, at de følte, at der var nogen, der manipulerede med tallene eller noget som helst i det forhandlingsforløb, der var.
Det vil man nok ikke sige i dag, men hvis man spørger dem i et lukket rum, tror jeg faktisk nok, de vil sige, at de sidder med den følelse.
Det var faktisk et rigtig godt forløb.
Der var en god stemning.
Der var nogle andre ting, som gjorde, at det her ikke blev en meget bred aftale, men sådan er det jo nu engang med politik.
Vi havde gerne set, at det var blevet en bred aftale, og det var faktisk også tæt på.
Christian Poll (ALT), 2016-02-25:
Tak for det.
Nu var der jo andre ting end det rene, rå kvælstofregnskab på bordet ved høringen forleden.
Jeg vil gerne spørge, om det gør indtryk på ordføreren, at vi havde en snak om det her med at lægge ældre tal til grund.
Vi spurgte et par forskere, hvordan man kunne finde på at vælge ældre tal, og om det gav mening.
Sagen er, at vi har tal fra 2008 til 2012, vi kan basere det her regnestykke på, men i grundlaget har man valgt at lægge ældre tal fra 1997 til 2001 til grund.
Så siger Stiig Markager, at det nogenlunde svarer til, at man, når man gerne vil ramme en skydeskive, lige går ti skridt længere tilbage for at ramme den.
Man er altså meget mere upræcis, når man bruger gamle tal.
Gør det ikke indtryk på ordføreren?
René Christensen (DF), 2016-02-25:
Jeg tror, at hvis vi havde spurgt forskerne, hvordan de ville have gjort det, og hvilket regnskab de var kommet frem til, var de ikke blevet enige.
For det, jeg også hele tiden hørte forskerne sige, og det var jo det, der var det interessante, var nemlig: Det er rigtig svært det her. Hvad for nogle tal skal man bruge? Det kommer an på, hvor meget nedbør der kommer.
Det er utrolig svært at ramme det rigtige tal.
Så har man fra ministeriets side valgt at bruge den model, man bruger.
Forskerne ville så have brugt syv forskellige modeller.
Og så kan man have en diskussion om det.
Det vigtigste er jo, at det her forslag gør det, som vi jo sådan set er enige om her i Folketingssalen, nemlig at vi kommer ud og får målrettet regulering.
Det er jo det, der er det interessante.
Det, der også var det interessante ved den høring, var jo, at forskerne ikke var enige om, hvordan det så skulle se ud.
Christian Poll (ALT), 2016-02-25:
Det er jo helt almindeligt, at forskere er uenige, fordi de lægger forskellige ting til grund for deres undersøgelser, og det dokumenterer de så meget tydeligt, når de gør det.
Det var noget af det, kritikken gik på her: Vi var ikke helt klare på, hvad det egentlig var, der blev præsenteret af data.
Men jeg vil også gerne høre om det her med målinger, for det hørte vi jo også om.
Anerkender ordføreren ikke også, at Stiig Markager og flere andre fremførte, at hvis vi skal droppe modellerne og kun måle ude i miljøet, bliver det helt uoverskueligt, og at hvis man skal gange koncentrationsværdier med vandløbsmængder og tage rigtig mange målepunkter, bliver det både dyrt og meget kompliceret og giver ikke et retvisende billede?
Anerkender ordføreren ikke også, at det var det, vi hørte?
René Christensen (DF), 2016-02-25:
Jeg anerkender fuldt ud, at vi hørte det, men vi hørte så sandelig også det modsatte, nemlig at det her at lave målinger derude var det eneste rigtige, og at man godt kunne finde ud af, hvor meget vand der løber igennem.
Man kunne godt bruge det her.
Det hørte vi også.
Det fortæller jo også bare, at der ikke sådan er en sandhed, når man bare sidder og laver det ved et skrivebord, og man går ud og siger: Det er her, vi ligger.
Der er så mange parametre, der går ind over.
Så vi hørte jo begge sider.
Men jeg hører også, at forskerne slutter med så at sige, at målrettet regulering baseret på målinger er den rigtige vej at gå.
Men derfra og så til at sige, at det bliver sådan en walkover, at det bare bliver meget nemt, er der langt.
Sådan tror jeg ikke der er nogen der forventer det bliver.
Trine Bramsen (S), 2016-02-25:
Jeg må nok sige, at jeg er noget forvirret efter at have hørt ordførerens tale her i dag.
Ordføreren siger: Tak til ministeren for det fine stykke arbejde, der er lavet.
Altså: Tak til ministeren for det fine stykke arbejde, der er lavet.
Det anerkender jeg – det siger ordføreren også.
Kan ordføreren bestemme sig?
Er det et fint stykke arbejde, eller er det ikke et fint stykke arbejde, som man så ikke kan regne med?
Det kan jo ikke være begge dele på en gang.
René Christensen (DF), 2016-02-25:
Det er et rigtig fint stykke arbejde, ministeren har lavet.
Og ministeren sagde jo også, at den tilgang, der var, til, at man kunne forstå de her tal, havde været problematisk – det kunne godt have været gjort på en anden måde.
Og det forholder jeg mig til.
Det var også det, forskerne sagde, altså at den fremlæggelsesmetode, ministeren har brugt, i forhold til at vi som folketingspolitikere skulle forstå de her tal, var problematisk – det burde man have gjort på en anden måde i forhold til referenceår og andet.
Og det tager vi selvfølgelig til efterretning.
Og på høringen og for den sags skyld også på det efterfølgende samråd, vi havde, sagde ministeren jo også, at det vil man lægge sig i selen for fremover at gøre.
Men det ændrer jo ikke på, at der har været et godt forløb.
Det ændrer jo ikke på, at vi her i dag står ved tredje behandling af et lovforslag om en målrettet regulering, som er godt for miljøet.
Det ændrer ikke på, at syv forskere sagde, at det forslag, vi står med her i dag, samlet set er rigtig godt for miljøet, samtidig med at det også er rigtig godt for landmændene.
Jens Joel (S), 2016-02-25:
Vil ordføreren give en garanti for, at nitratfølsomme områder er en okay grund til at reducere normen?
Eller må ordføreren renoncere på sin garanti til drikkevandsforbrugerne?
René Christensen (DF), 2016-02-25:
Målrettet regulering kommer jo netop til at foregå i samklang med natur og miljø.
Det er jo hele forudsætningen.
Det er jo også derfor, der er blevet lavet det blå kort, hvor man har taget ting ud.
Nu kommer der en årrække, hvor vi skal udrulle den målrettede regulering.
Der kommer de her ting selvfølgelig med.
Det er jo ikke sådan, at landbruget på nogen måde har mulighed for nu at forurene.
Det her skal jo ske i samklang med natur og miljø.
Det er jo også derfor, det ender med et grønt regnskab.
Det var alle forskerne også enige om på den høring, som vi havde.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-25:
Jamen det er jo meget bekvemt, når der sidder en minister, som Dansk Folkeparti støtter, men faktum er nu engang, at der er blevet sagt ting, som var i strid med sandheden.
Men jeg vil egentlig også gerne stille et spørgsmål.
Vi har en grundlov, hvori det står meget klart, at en minister, som har et flertal i Folketinget imod sig, ikke længere kan forblive som minister.
Mener ordføreren, at det er i grundlovens ånd, at vi har en minister, som er til stede i dag i Folketinget, på trods af at et flertal i Folketinget har meddelt, at det ikke længere har tillid til den pågældende minister?
René Christensen (DF), 2016-02-25:
Jeg er enig i, at det er det, der står i grundloven.
Dansk Folkeparti er meget tilfreds med ministeren, og vi er glade for, at ministeren er til stede i dag, hvor man skal tredjebehandle det her forslag, som er så vigtigt for dansk landbrug, men også er vigtigt, i forhold til at der kommer en anden tilgang til, hvordan miljøet reguleres.
Hvordan det flertal, som har udvist mistillid til ministeren, er strikket sammen, må man jo tage i den gruppe.
Dansk Folkeparti er ikke en del af det.
Rune Lund (EL), 2016-02-25:
Kan ordføreren ikke bekræfte, at ministeren gang på gang i samråd efter samråd har sagt, at der vil være et grønt plus med den her pakke?
Og når man så nu ved, at der ikke er et grønt plus, men at der er et stort minus, er det så ikke vildledning af Folketinget?
René Christensen (DF), 2016-02-25:
Jamen den udlægning er vi jo ikke enige i.
Rune Lund (EL), 2016-02-25:
Er det sådan, det skal forstås?
Jeppe Bruus (S), 2016-02-25:
Tak for det.
Med hensyn til Dansk Folkepartis garantier om, at det her ikke betyder en ekstraregning til forbrugerne, kan jeg simpelt hen ikke blive helt klog på, hvad den garanti er værd.
Altså, nu får man en generel tilladelse til at gøde noget mere.
Så vil der jo være nogle kommuner, som så med ordførerens ord siger: Jamen vi vil gerne gå med livrem og seler, og ergo må forbrugerne så betale.
Det er logikken i dag, og sådan vil det også være fremadrettet.
Kan vi ikke blive enige om, at når det generelle niveau for gødning stiger, vil der være nogle landmænd, der så vil komme til de kommuner og sige: Hov, hvis I vil gå mere med livrem og seler, så skal I kompensere os.
Og den regning havner hos forbrugerne.
Så når det generelle niveau stiger, stiger regningen til forbrugerne selvfølgelig også.
Det er vel ret logisk.
Og hvad er den garanti om, at vi som danskere ikke får en ekstraregning, så værd?
René Christensen (DF), 2016-02-25:
Jamen så har man jo slet ikke forstået, hvad det er, målrettet regulering går ud på.
Målrettet regulering går ikke ud på, at man bare gødsker 100 pct. i hele Danmark.
Det er ikke det, målrettet regulering går ud på.
Målrettet regulering går jo ud på, at man får retten til at gødske 100 pct., men at man skal foretage de foranstaltninger, der skal være, i forhold til hvordan det kan ske i samklang med natur og miljø.
Det er jo det, der ligger i det.
Og det er jo også derfor, at det her går i grønt plus.
Jeppe Bruus (S), 2016-02-25:
Jamen jeg beklager, at jeg tilhører det mindretal af danskere, af eksperter og politikere i Folketinget, der ikke har forstået, hvad det her går ud på.
Men så lad mig lige prøve igen.
Når niveauet for gødning stiger og man så ude i kommunerne er nervøse for at sige, at man er imod den stigning i ens område, for så skal man kompensere landmændene, og at regningen for det jo vil tilfalde forbrugerne, vil det da alt andet lige – uanset om jeg har forstået det her rigtigt eller ej, eller hvornår det bliver indfaset – over tid betyde, at det bliver dyrere for danskerne.
Det er vel ret logisk.
René Christensen (DF), 2016-02-25:
Det er rigtigt.
Hvis kommunerne er imod den stigning og vil lave nogle andre foranstaltninger, er det kommunerne, der kommer til at betale.
Det er fuldstændig rigtigt.
Hvis det er, fordi man er imod, så er det rigtigt, at det er kommunerne, der kommer til at betale – og dermed forbrugerne.
Det er jeg enig i at ministeren har sagt – at det ender i et grønt plus.
Det er jeg enig i.
Jamen det er vi ikke enige i.
Vi er ikke enige i Enhedslistens udlægning, og så er den jo ikke ret meget længere.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-25:
Tak skal formanden have.
Dansk Folkeparti var jo meget enige med Enhedslisten, da vi i efteråret 2013 valgte at meddele mistillid til tidligere justitsminister Morten Bødskov, fordi den pågældende havde misinformeret Folketinget.
Derfor var det egentlig også min forventning, at når en minister i en borgerlig regering på samme vis misinformerede Folketinget, så ville Dansk Folkeparti – ligesom Enhedslisten gjorde, da vi var parlamentarisk grundlag – optræde farveblindt.
Og vi har altså her at gøre med en minister, en afgående minister, som har misinformeret; som har sagt på samråd efter samråd, at den landbrugspakke går i plus, også på kort sigt; som har underbygget det med et regnskab, som er dybt manipulerende, og som er fifleri; som har misinformeret Folketinget i skriftlige svar og mundtligt i samråd.
Hvordan kan det gå til, at Dansk Folkeparti i det her tilfælde vil holde hånden under en minister, som har misinformeret Folketinget?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-25:
Vi har i de sidste små 2 uger haft en meget stor debat om tallene fra landbrugspakken.
Specifikt har vi diskuteret den her baselineeffekt.
Det, vi konkret har diskuteret, har været, hvorvidt man kan pulje effekterne fra 4 år og lægge dem sammen i 1 år.
Det kan lyde lidt teknisk, men man kan sammenligne det med, at hvis man laver et budget for finansloven, så tager man selskabsskatten for 4 år og lægger den ind i budgettet for 1 år, således at indtægterne fra selskabsskatten bliver fire gange så store, som de burde være.
Det har vi haft en meget stor diskussion om.
Hr. René Christensen har holdt fast i, at det kan man godt, og han har reduceret problemstillingen til, at det handlede om, at jeg ikke havde forstået tallene, og at det var blevet grundigt gennemgået under forhandlingerne.
Nu læser jeg så noget i Politico i dag om hr. René Christensen: Hvornår gik det op for dig, at regeringen havde puljet årene?
Da det står i Berlingske, siger hr. René Christensen.
Og så står der, at det gjorde det den 14. februar i år.
Så kan hr. René Christensen bekræfte, at det, han har sagt hidtil, om, at det har været grundigt gennemgået under forhandlingerne, er forkert?
René Christensen (DF), 2016-02-25:
Jeg kan ikke bekræfte, at vi ikke grundigt i forhandlingerne har kigget på, hvordan vi skulle bruge baselineeffekten.
Det var tydeligt for alle, hvordan vi brugte den.
Det var også meget tydeligt, da vi så, hvordan vi opnåede det grønne regnskab, at baselineeffekten skulle med.
Det står sådan set også meget tydeligt i lovforslaget.
Det gjorde det ved førstebehandlingen, og det gjorde det selvfølgelig også ved andenbehandlingen.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-25:
Jeg er nødt til at spørge, om hr. René Christensen er fejlciteret i Berlingske, hvor han siger, at han først nu har fundet ud af, hvordan man har brugt den her baselineeffekt.
Præcis den metodefejl, som vi har diskuteret de sidste små 2 uger, er først nu gået op for hr. René Christensen, og han har ikke været klar over det under forhandlingerne?
Enten er det et fejlcitat, eller også er det rigtigt, at hr. René Christensen først har fundet ud af det nu.
Og hvis det er rigtigt, at han først har fundet ud af det nu, så er der noget, der ikke hænger sammen, i den historiefortælling, der har været de sidste uger, hvor Gud og hvermand har fået at vide, at det handlede om, at jeg ikke havde fulgt med i forhandlingerne.
René Christensen (DF), 2016-02-25:
Tak for det.
Om det med 2012 som referenceår vil jeg sige, at det er blevet rullet meget op, hvordan man er nået frem til de tal, som vi har siddet og arbejdet med.
Jeg vil sige, at den oprulning først er sket, efter at forskerne er kommet på banen, og det er også det, jeg er refereret for at sige.
Der er jo kommet meget frem om det.
Det vil jeg gerne bekræfte.
Jacob Jensen (V), 2016-02-25:
Jeg vil gerne kvittere for den tale, der blev holdt.
Jeg synes, den var rammende.
Jeg synes, den indholdsmæssigt var fagligt velfunderet og også politisk velfunderet i den forstand, at der blev sagt helt præcist, at med den her pakke laver man en målrettet regulering.
Det er et opgør med 25 års fejlslagen politik.
Der skulle en ny minister til.
Det takker jeg for.
Så vil jeg gerne spørge om noget.
Jeg kunne forstå, at hr. Simon Kollerup havde forstået på den høring, vi alle sammen overhørte forleden dag, at forskeren Jørgen E. Olesen mente, at den her pakke skulle være kulsort i sine effekter.
Jeg hørte på den høring, at Jørgen E. Olesen sagde, at effekterne de første år var så små, at de ikke kan måles ude i vandløbene.
Jeg vil bare spørge, om ordføreren hørte det samme, som jeg hørte, eller om ordføreren hørte det, som hr. Simon Kollerup hørte på den høring.
René Christensen (DF), 2016-02-25:
Jeg hørte, at syv forskere sagde, at det med den her pakke er den rigtige måde at gøre det på, og at det er en grøn pakke i forhold til miljøet.
Jeg hørte også helt klart Jørgen E. Olesen sige, at næsten ligegyldigt hvordan man brugte de her tal, ville ingen i de første år kunne måle det derude.
Jeg tror næsten, det er ordret sagt.
Der er ingen, der vil kunne måle det derude, altså ude i miljøet.
Det er rigtigt.
Det kan jeg bekræfte.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-02-25:
Tak for det.
Er det virkelig Dansk Folkepartis politik, at det er fair at sende en ekstraregning på flere hundrede millioner kroner videre til danskerne, til danske familier, fordi man med den her pakke giver landmændene lov til at sprede mere gødning på markerne?
Er det rimeligt, at danske borgere skal betale regningen for, at landmændene skal have lov til at gøde mere?
René Christensen (DF), 2016-02-25:
Jeg havde altså en helt klar fornemmelse af, at Enhedslisten var enig i, at man også skulle have målrettet regulering, hvilket vil sige, at man kan skrue op for det nogle steder.
Altså, vi har haft sådan en slags regime, hvor man kunne køre med 80 km/t. alle steder, også forbi skolen, men det var også kun med 80 km/t. på motorvejen.
Nu laver vi en målrettet regulering, og der, hvor miljøet kan bære det, herunder de nitratfølsomme områder, går man ind og kompenserer.
De steder, hvor der ikke er mulighed for det, eller hvor det ikke er nødvendigt, kan man gødske mere.
Jamen går Enhedslisten ikke ind for, at vi skal have målrettet regulering?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-02-25:
Det der er sniksnak, og det tror jeg alle ved.
Jeg spørger igen, og det ville være så fantastisk dejligt, hvis vi kunne få et klart svar: Er det virkelig Dansk Folkepartis politik, at man synes, det er fair og i orden og en god idé, at det er danskerne, som kommer til at betale regningen for, at landmændene skal gøde mere?
For det er konsekvensen af det her lovforslag, og det ved hr. René Christensen godt, det ved jeg godt, og det tror jeg også alle andre ved.
Er det fair?
Er det Dansk Folkepartis politik?
René Christensen (DF), 2016-02-25:
Jeg anerkender simpelt hen ikke spørgsmålet, for jeg ved altså ikke, hvem det er, der skal betale.
Det her lovforslag gør, at landbruget får mulighed for at øge deres omsætning i samklang med natur og miljø, altså at miljøet faktisk får det bedre på den lange bane.
Det gør, at vi kan opretholde vores arbejdspladser ude på slagterierne.
Det giver mere omsætning.
Altså: Danmark bliver rigere – Danmark bliver rigere, danskerne bliver rigere af, at vi har lavet en landbrugspakke.
Det er jo sådan, det er.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-25:
Jeg vil gerne høre om det, ordføreren sagde, var: Jeg ved ikke, hvem der kommer til at betale regningen.
Var det korrekt?
Så omformulerer jeg spørgsmålet.
Hr. René Christensen sagde efterfølgende: Danskerne bliver rigere af den her pakke.
Og det vil jeg gerne høre hvorfor.
Vi har et svar fra finansministeren, som siger, at der er nul arbejdspladser i den her pakke.
Vi ved, at regningen bliver sendt til forbrugerne, og vi ved, at nogle af pengene til nogle af de kompenserende tiltag kommer bl.a. fra landdistriktsprogrammet, de kommer fra midler, der skulle gå til at udvikle nogle af vores landdistrikter, de kommer fra skatteyderne.
Hvor er det, den her vækst kommer henne?
Hvor er det, danskerne bliver rigere?
Simon Kollerup (S), 2016-02-25:
Tak for det.
Så det vil sige, at lidt op ad formiddagen trækker man så al den her snak om DF og næse og sådan nogle ting tilbage, men vi må jo så bare tage til efterretning, at partiet skifter holdning på en formiddag.
Så vil jeg bare spørge til et andet citat i den her artikel i Berlingske, for det er jo muligvis også trukket tilbage, nu må vi prøve at se.
Ordføreren bliver spurgt i Berlingskes artikel: »Har I fået retvisende oplysninger af ministeren?«
Hvortil ordføreren svarer: »Nej, det vil jeg ikke sige.«
Kan ordføreren prøve at uddybe det?
René Christensen (DF), 2016-02-25:
Det tror jeg ikke jeg siger.
Jeg tror, jeg siger, at det kunne et flertal jo vælge at gøre.
Jeg vil bare sige, at den her sag er kommet fuldstændig ud af proportioner.
Ministeren har hundrede procent leveret det, ministeren er blevet bedt om, og så er den sådan set ikke ret meget længere.
Jeg har også lige redegjort for, hvad det er, jeg gerne vil citeres for i forhold til den artikel, der er.
Jeg synes også, at ministeren gjorde det rigtig fint på høringen, der var bare ikke nogen, der ligesom hørte efter.
Det er svært tilgængeligt materiale.
Det kunne man godt have gjort på en mere pædagogisk måde, og der synes jeg sådan set at ministeren svarede ganske fint: Det burde man have gjort.
Og så må man jo vælge, om man synes, at det er nok til at gøre en hel masse.
Hvis man har behov for det, må man jo klare det med det flertal, der eventuelt vil gøre det.
Vi har ikke behov for at give ministeren en næse eller noget andet.
Hvis vi havde haft de her spørgsmål i forhold til nogle tal, havde vi kontaktet ministeren, og så er jeg sikker på, at man havde fået lov til at komme over i ministeriet og få svar på sine spørgsmål.
Simon Kollerup (S), 2016-02-25:
Tak for det.
Jeg er glad for, at Venstre nu begynder at lytte til eksperter, og jeg er glad for, at det måske har gjort indtryk, at syv af landets førende uafhængige forskere fra universitetsverdenen på lige præcis det her område ikke kan bakke op om påstanden om, at den her landbrugspakke skulle have et grønt plus i 2016, 2017 og 2018.
Men så til Jørgen E. Olesen, som der bliver spurgt til.
Jørgen E. Olesen er citeret i Berlingske den 16. februar 2016, hvor han bliver spurgt
: »Vurderer du, at landbrugspakken isoleret set kommer til at skade miljøet ... de første år?« Svaret kommer her: »Ja, det vil den.
Pakken fører til større udledning, end der er kompenserende tiltag«.
Jacob Jensen (V), 2016-02-25:
Jamen vi lytter i Venstre altid til eksperter, også til eksperter, som arbejder med det her ude i virkeligheden.
Vi havde jo et samråd i går, om end det var meget kort, men ministeren fik dog mulighed for at svare, at vi lytter til de folk, Bæredygtigt Landbrug, Landbrug & Fødevarer og andre, som jo også efter vores opfattelse er eksperter, nemlig eksperter ude i virkeligheden.
Men når ordføreren konkluderer, at pakken i de første år har en effekt, der er kulsort, er det så ikke rigtigt – jeg hørte også Jørgen E. Olesens konklusioner i går på den høring, for jeg sad der selv – at han sagde, at de effekter er så små, at han ville mene, at de ikke kan måles?
Hvordan kan det, at effekter ikke kan måles ifølge ekspertens udsagn, oversættes af Socialdemokraterne til, at det er en kulsort miljøeffekt?
Simon Kollerup (S), 2016-02-25:
Jørgen E. Olesen er citeret på Ritzau den 13. februar 2016 for at sige om miljø- og fødevareministerens miljøregnskab for landbrugspakken
: »Regnskabet går ikke i plus. Det skyldes kun, at man har lagt en masse effekter ind, som ikke har noget med den politiske pakke at gøre.« Han bliver citeret dagen efter, den 14. februar, i Berlingske for at sige følgende: »I en forskningsmæssig sammenhæng ville vi blive slået ihjel« – altså for at levere et regnestykke som det her.
Det må da gøre indtryk på Venstre, at Folketinget ikke har fået de rigtige oplysninger fra Venstres egen minister.