Karen J. Klint (S), 2008-11-28:
Det er jo rigtigt, som den foregående ordfører sagde, at det handler om en permanentgørelse af nogle stiftsråd, som man har arbejdet med på forsøgsbasis, og jeg har noteret mig, at der er rigtig mange, der har udtalt sig positivt om forslaget, men modsat synes jeg måske også, at der er endnu flere, der slet ikke har haft en mening.
Der er i hvert fald kun 25 menighedsråd ud af de knap 2.200, vi har, der har indsendt et høringssvar, og jeg ved ikke, om man kan sige, at det er et stort antal læge folk, som blander sig i debatten, når det er så lille et antal svar, der er kommet fra dem; det tyder jo ikke på den store involvering.
Og jeg synes faktisk, at der er nogle problemområder i den kirkelige struktur, som alt andet lige burde vække til større interesse.
Jeg tror, at vi selv bidrager til den manglende interesse eller den manglende mulighed for at få en større debat, for når man ikke svarer så godt fra menighedsrådene, er det måske, fordi man ikke ser nogen sammenhæng i det.
Der står faktisk i hvert fald noget klogt i det her lovforslag; der står, at menighedsrådsfolkene skal være i flertal for at kunne komme godt nok til orde, og det har de jo netop ikke været i de udvalg og i de strukturer, som står bag indstillingen om, at der skal være et forslag, for hver eneste gang regeringen nedsætter nogle udvalg, er der to biskopper, to gejstlige, to præster, og så to lægfolk, og der er de jo i hvert fald klart i mindretal, og når der så står her, at man skal være i flertal for at præge beslutningerne, så kunne det jo være, at vi netop i den måde, vi arbejder på, har indbygget noget, som gør, at lægfolket står af.
Men retfærdigvis vil jeg sige, at lovforslaget her er en indrømmelse af, at der skal ske noget.
Der står også, at »sognemenigheden er folkekirkens fundament«, og der skal »ikke etableres nye organer eller strukturer, medmindre de giver et bedre grundlag for sognemenighedernes arbejde.«
Det synes jeg er to meget klare beskeder, der står i forslaget her.
Målet er jo en bedre dialog mellem menighed og stift, og det kan man vel godt gøre på en anden måde.
Der er nedsat et bloktilskudsudvalg, hvor de læge igen er i klart mindretal; der er kun én repræsentant for menighedsrådene i det bloktilskudsudvalg.
Vi har jo efterlyst en større debat omkring folkekirkens struktur, virke og kompetencer.
Vi ser noget, der ligner en kompetenceglidning oppefra og ned, men spørgsmålet er, om det reelt er en decentralisering, vi ser, eller om det er en centralisering, vi ser.
Jeg synes i hvert fald, at det er lidt underligt, at vi jo har en liberal regering, men når jeg f.eks. læser interviewet med ministeren i Kristeligt Dagblad i dag, må jeg sige, at vi jo bliver fanget lidt i, at der er lavet så mange betænkninger i en forgængers tid, at vi nu lovgiver meget mere, end vi nogen sinde har gjort i nyere tid omkring folkekirken.
Så jeg synes faktisk, at det, vi trænger til frem for at permanentgøre stiftsrådene uden en større og sammenhængende debat om alle de andre forslag, som kommer de næste par år på området, er, at vi skal i gang med en bredere debat, vi skal have fremmet, at menighederne i kirken forholder sig til den kirkelige debat.
Vi vil gerne have, at det her ses i sammenhæng med forslagene omkring bloktilskud.
Vi vil meget gerne som parti love hele Folketinget ro om folkekirken de næste par år, hvis vi netop får sat en større sammenhængende debat i gang.
Vi vil gerne være med i en drøftelse af: Hvordan kan vi så klare det, hvis vi ikke permanentgør det lige nu?
Og hvordan får vi så en struktur på den lokale debat?
For den er vi jo enige om er vigtig.
Men vi ser gerne, at der bliver en debat nu her under udvalgsarbejdet, som lukker op for en mere sammenhængende debat om de mange udfordringer og de forskellige hjørner, der trænger sig på.
Så har jeg noteret mig, at ministeren skriver i Kristeligt Dagblad, at bloktilskudsordningen ikke påvirker andet end økonomien.
Nej, men det er jo også økonomistrømmene, der i høj grad påvirker, hvor drift, ledelse, ansvar og beslutninger ligger.
Ellers var der i hvert fald heller ingen grund til at påtvinge kirken, at den også skal have resultatledelse og resultatmål ligesom alle andre, der får et tilskud.