runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2011-03-23:
Jeg synes, at vi får et fortegnet billede igennem den artikel, som Jyllands-Posten bragte den 22. februar.
Nu har artiklen jo også givet anledning til et fælles samråd med ligestillingsministeren og mig, så der vil jo være lejlighed til at gå yderligere i dybden med spørgsmålet, når vi kommer til den tid, hvor samrådet skal afholdes.
Hvad angår danske mænd på barsel, er det rigtigt, at Danmark ligger efter Island, Sverige og Norge.
Det skyldes ikke mindst, at man der har en anderledes lovgivning, der øremærker barsel til fædre.
Danmark ligger nogenlunde på niveau med Finland, men mig bekendt ligger Finland rent faktisk lavere end Danmark.
I det hele taget undrer det mig, at talmaterialet ikke er opdateret i artiklen.
Tallet i Statistisk Årbog fra 2009 var altså bare 7,3 pct. og ikke 6 pct., som der stod anført i artiklen.
I 2009 var Finland nede på 6,7 pct.
Der er ikke noget overraskende i, at en mor tager den overvejende del af den samlede barsel.
Det hænger sammen med barselreglerne og ikke mindst den beskyttelsesperiode, der tilkommer kommende og nybagte mødre, dvs. graviditetsperioden på de 4 uger inden fødslen og den egentlige barsel på 14 uger efter fødslen.
Herefter starter forældreorloven, hvor hver af forældrene har ret til 32 ugers orlov, men hvor de dog kun har 32 ugers dagpenge til deling.
Endelig har faderen ret til en fædreorlov på 14 dage inden for de første 14 uger efter fødslen.
Jeg mener, at vi har ganske gunstige og fleksible vilkår, når det kommer til barsel her i Danmark.
Det er ikke regeringens politik at tvinge fædre på barsel.
Evalueringen af den fleksible barselorlov viste da også, at familierne er tilfredse med selv at kunne vælge, hvornår og hvordan de vil indrette deres samlede barsel, efter hvad der passer dem bedst.
Regeringen vil ikke blande sig i, hvordan familierne bedst tilrettelægger deres barselorlov, hverken barn eller forældre kan have glæde af, at en del af barselorloven går tabt, hvis faderen ikke holder sin øremærkede barsel.
I stedet for glæder jeg mig over, at danske mænd i stigende grad tager en del af forældreorloven.
Yildiz Akdogan (S), 2011-03-23:
Spørsmålet lyder: Hvordan har ministeren det med, at vi i Danmark ifølge en artikel i Jyllands-Posten har nordisk bundrekord, hvad angår mænd på barsel?
Hvordan har ministeren det med, at vi i Danmark ifølge en artikel i Jyllands-Posten har nordisk bundrekord, hvad angår mænd på barsel?
Inger Støjberg (V), 2011-03-23:
Hvis jeg lige må starte et lidt andet sted, vil jeg sige, at jeg faktisk synes, der er kommet en lidt kedelig tendens her i Folketingssalen, nemlig at hvis oppositionen ikke får netop det præcise svar, som oppositionen ønsker – og der kunne jo også godt være politiske forskelle – bliver man altid skudt i skoene, at man ikke har svaret på spørgsmålene.
Nu kunne jeg lige før høre, at det var sundhedsministeren, man mente ikke havde svaret på spørgsmålene.
Og jeg må bare sige, at det, at man ikke får præcis det svar, man ønsker, behøver altså ikke at være det samme, som at ministeren ikke har svaret på spørgsmålet.
Når det er sagt, er det jo sådan, at jeg ikke synes, man skal lave lovgivning på baggrund af en enkelt far – det kan jeg så forstå at man mener fra Socialdemokratiets side.
Det er jeg nu lidt i tvivl om, om man mener, når alt kommer til alt.
Jeg synes, at det, det er vigtigt at se på i de her sager, er: Er der flere fædre, der tager barsel, end der var tidligere?
Ja, det er der.
Virker reglerne efter hensigten?
Det er der rigtig meget der tyder på at de gør, bl.a. det, at vi kan se, at man får en meget høj kompensation, hvis det er sådan, at man er blevet fyret uretmæssigt.
Er det sådan, at vi holder øje med det?
Absolut.
Yildiz Akdogan (S), 2011-03-23:
Så er spørgsmålet, hvad der er alarmerende.
Hvis en far mister sit job, fordi han vælger at være far, synes jeg, det er alarmerende nok. Det vil ministeren forhåbentlig også give mig ret i: Hvis man som far vælger at tilbringe noget af sin tid med sit barn, men ikke tør gøre det, fordi man kan risikere at blive fyret, synes jeg da, der er grund til bekymring.
Jeg ved ikke, hvor mange sager der skal til, før ministeren synes, at det er bekymrende eller værd at kigge nærmere på.
Men ganske overordnet også sådan set lidt i lyset af det svar, ministeren har givet – eller mangel på samme – synes ministeren så ikke, det er et problem, når fædre vælger ikke at tage barsel, fordi de ikke tør, eller når forskellige sager viser, at de risikerer at blive fyret, fordi de vælger at tage barsel?
Synes ministeren ikke, det er et problem?
Inger Støjberg (V), 2011-03-23:
For det første vil jeg lige til det med antallet af mænd, der går på barsel, sige, at antallet jo er stigende, om ikke i stort omfang, så dog sådan, at der faktisk er flere mænd, der går på barselorlov nu, end tidligere.
Det var bare lige for at nævne det.
Det spørgsmål kommer vi så også tilbage til, når spørgeren stiller sit næste spørgsmål her i Folketingets spørgetid.
Det er sådan, at jeg jo netop har bedt bl.a. HK og andre fagforeninger og bl.a. også advokatkontorer om at melde tal ind.
Jeg vil sige, at det samlede billede indtil videre ikke på nogen måde ser alarmerende ud.
Yildiz Akdogan (S), 2011-03-23:
Man kunne måske sige, at det fald i antallet, som ministeren mener der har været, kunne skyldes, at der er færre fædre, der vælger at tage barsel.
Det er der i hvert fald også nogle fra fagforeningen, der stiller spørgsmål ved: Bekymringen gør, at der er færre fædre, der vælger at tage barsel, fordi risikoen for at blive fyret er til stede.
Det kunne måske også være en forklaring på, at der er et fald i tallene.
Men når det er sagt, siger ministeren, at hun selv har været i gang med en undersøgelse og har sat gang i en høring.
Under et tidligere samråd har ministeren faktisk udtalt, at hun netop vil prøve at høre fagforeningerne, hvor stort problemet er, og hun mente selvfølgelig, at det ikke var i orden, at mænd blev fyret, på grund af at de tog barselorlov.
Jeg kunne så forstå, at ministeren har sendt et brev ud til fagforeninger og advokatfirmaer for at få kortlagt antallet af ligebehandlingssager.
Så jeg vil egentlig gerne høre ministeren, hvad status er.
Er ministeren blevet klogere, med hensyn til hvad der er sket, eller hvad er processen i den sag?
Inger Støjberg (V), 2011-03-23:
Vi holder som nævnt hele tiden øje med det her område, og det er selvfølgelig for at se, om der sker en udvikling.
Og i virkeligheden er der sket en udvikling, for antallet af sager i andet halvår 2009 i forhold til første halvår 2009 er faktisk faldet, og det er også sådan, at man også har kunnet se et fald i antallet af sager fra 2008 til 2009.
Så man kan altså konstatere, at antallet af afskedigelser faktisk er mindre, end det tidligere har været.
Derfor er det jo sådan set på mange måder en glædelig udvikling.
De udsagn, som spørgeren kunne fremhæve her, sætter jo ikke tal på, men udtrykker en bekymring, kan man sige, fra forskellige fagforeninger, og det er jo også derfor, vi beder om tal fra de forskellige fagforeninger.
Nu var det sådan, at spørgeren specifikt nævnte HK, og vi har naturligvis også bedt om at få tal fra HK, så de kan komme til at indgå i det videre arbejde.
Yildiz Akdogan (S), 2011-03-23:
Tak for ministerens besvarelse.
Det er muligt, at der er rigtig mange instrumenter, man kan tage i brug, når der sker en så uretfærdig behandling af en far, der måske har lyst til at tilbringe noget af sin tid med sit nyfødte barn.
Men ikke desto mindre er der altså nogle omstændigheder, der gør, at mange fædre ikke tør, fordi der er en risiko for, at man kan gå hen og blive fyret.
Der er stadig væk en meget, meget konservativ kultur på de forskellige arbejdspladser, som gør, at mange fædre ikke tager barselorlov.
Der er også flere fagforeninger, der har været bekymrede for den her udvikling med hensyn til fædrenes barselordning.
DJØF har f.eks. udtalt, at de registrerer markant flere fædre på deres telefonrådgivning – citat:
Vi får i stigende grad henvendelser fra fædre, der føler sig forskelsbehandlet, fordi de tager barsel.
Samtidig er der færre sager, hvor kvinder bliver ramt.
Det er et citat fra DJØF tilbage fra sidste år.
Den samme tendens ses hos HK, som også er bekymret.
Selv om der er en del initiativer i gang, og selv om der er nogle instrumenter, man kan tage i brug, så er det sådan, at HK mener, at meget få mænd tager barsel, fordi de er bekymrede for deres jobmuligheder efterfølgende.
Det samme gælder Dansk Magisterforening, som også har været ude at sige, at de mener, at der altså er noget, der skal gøres her.
Hvis man spørger i HK, så mener 58 pct. af mændene, at der skal laves en øremærkning af barslen.
Det kan måske hjælpe dem på vej.
Hos Dansk Magisterforening er det hele 70 pct. af fædrene, som mener, at en øremærkning af barselorloven måske kunne være en måde at sikre deres ret som fædre på.
Jeg vil så spørge ministeren set i lyset af de her tendenser, hvor fagforeningerne er meget bekymrede, og hvor vi senest har været vidne til en sag fra februar om en far, der blev fyret, fordi han valgte at, ja, være far: Synes ministeren ikke, at barselloven skal kigges lidt efter i sømmene?
Og synes ministeren ikke, man skal lave nogle ændringer i de initiativer ud over det, ministeren nævner?
Inger Støjberg (V), 2011-03-23:
Det er fuldstændig uacceptabelt, når nybagte forældre – og det er uanset køn – bliver afskediget, fordi de vil holde barsel med deres børn.
For det første er det usagligt at afskedige en medarbejder på grund af graviditet eller barsel efter ligebehandlingslovens regler.
For det andet er der en streng og omvendt bevisbyrde i sådanne sager, og det vil sige, at det er arbejdsgiveren, der skal bevise, at en afskedigelse ikke har noget med medarbejderens graviditet eller barsel at gøre.
For det tredje er der igennem retspraksis fastsat meget store godtgørelser for usaglige afskedigelser på grund af graviditet eller barsel, og det er godtgørelser, der ligger imellem 3 og 12 måneders løn.
Og for det fjerde kan kvinder og mænd, som føler sig forskelsbehandlet på grund af barsel eller graviditet, indbringe deres sag for Ligebehandlingsnævnet til gratis prøvelse.
For at følge udviklingen på området meget nøje har jeg iværksat en årlig høring af arbejdsmarkedets parter om deres sager med afskedigelser af gravide og lønmodtagere på barsel.
Beskæftigelsesministeriet har således meget detaljeret kendskab til udviklingen af sagerne siden 2005.
Alt i alt mener jeg, at de nævnte initiativer er tilstrækkelige til at sikre lønmodtagere den nødvendige beskyttelse imod uberettiget afskedigelse på grund af graviditet og barsel.
Yildiz Akdogan (S), 2011-03-23:
Tak for det, hr. formand.
Spørgsmålet lyder: I lyset af den seneste sag, hvor en mand blev fyret for at holde 3 måneders barselorlov, synes ministeren så ikke, at det kunne være relevant at se nærmere på barselreglerne?
I lyset af den seneste sag, hvor en mand blev fyret for at holde 3 måneders barselorlov, synes ministeren så ikke, at det kunne være relevant at se nærmere på barselreglerne?
Inger Støjberg (V), 2011-03-23:
Jeg så gerne, at flere mænd tog mere barsel, og derfor er mulighederne i barsellovgivningen præcis også til, at mænd kan tage mere barsel.
Der, hvor vandene skilles, er jo, om man skal tvinge mænd til at tage barsel, eller om man ikke skal tvinge mænd til at tage barsel.
Hvis man følger den socialdemokratiske logik – og det kunne man godt – vil man tvinge mænd til at tage 3 måneders barsel.
Vil faderen ikke tage de 3 måneder, bortfalder barslen.
Er det til gavn for familien?
Er det til gavn for barnet?
Nej, synes jeg.
Men det er bare en politisk holdning.
Der er en politisk forskel imellem Socialdemokratiet og regeringspartierne her.
Spørgeren bliver altså nødt til at anerkende, at politik også foregår her på Christiansborg, og derfor anerkender jeg ganske enkelt ikke den præmis, som spørgeren lægger til grund, når spørgeren siger, at man ikke får svar på spørgsmål her i Folketingssalen.
Man bliver nødt til at respektere, at i politik brydes meningerne, og derfor får man heller ikke altid det svar, som man ønsker, men man får det svar, der er ærligt ud fra ens politiske observans.
Yildiz Akdogan (S), 2011-03-23:
Igen svarede ministeren heller ikke på det konkrete spørgsmål, jeg stillede, så jeg vil gerne prøve at gentage det.
Ministeren er nødt til lige at prøve at lytte til, hvad det er, jeg prøver på at sige.
Det kan godt være, at ministeren synes, at hun ikke vil tvinge nogen fædre ud i barsel, men vi har konkret nogle folk derude, der er bekymrede for den her udvikling.
Vi er i bund i forhold til andre skandinaviske lande, hvad angår andelen af fædre, der tager barsel.
Der er en artikel, der dokumenterer det.
Der er nogle fagforeninger, der er ude at sige, at de godt kunne tænke sig en ændring, fordi det er svært for fædre at tage barsel.
Når 60 pct. af mændene i HK siger, at de godt kunne tænke sig en øremærkning af barslen, synes ministeren så ikke, at det er bare en lille smule respektløst ikke at lytte til, hvad det er, de vil?
Det her er et spørgsmål om en politisk prioritet.
Inger Støjberg (V), 2011-03-23:
Jeg ved ikke, om spørgeren er klar over, at det jo er et meget stort debatemne, hvorvidt der skal være en varighedsbegrænsning eller ej.
Jeg ved heller ikke, om spørgeren er klar over, at man f.eks. i Sverige har indført en varighedsbegrænsning a la den danske, fordi man har set, hvor ulykkeligt det ender, når der ingen varighedsbegrænsning er.
Jeg ved ikke, om spørgeren er klar over, hvad de svenske erfaringer siger.
De siger nemlig, at man, hvis der ikke er en varighedsbegrænsning, i alt for mange kommuner så lader de her lidt vanskelige sager ligge, og det betyder, at der er mennesker, der ikke får en afklaring på deres situation.
Det er noget af det, der betyder allermest for sygemeldte.
Derfor vil jeg ikke være med til at lade mennesker gå i uvished, og derfor er det godt med en varighedsbegrænsning, inklusive de syv forlængelsesmuligheder, der er.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-03-23:
Jamen jeg prøver bare at få ministeren til at fortælle mig, om det i den konkrete sag ville have ændret noget, hvis der havde været rundbordssamtaler.
Og jeg kan godt svare på spørgsmålet, for Beskæftigelsesankenævnet har taget stilling til det, og de siger, at rundbordssamtaler ikke ville have haft en betydning for sagens udfald.
Spørgsmålet er: Kan vi være tilfredse med, at der er mennesker som Sandra Petersen, som falder ud over kanten?
Kan vi være tilfredse med, at der er 900 borgere i Danmark, som risikerer at stå uden økonomisk forsørgelse som følge af en lovgivning, som ministeren har ansvaret for?
Inger Støjberg (V), 2011-03-23:
Jamen det, spørgeren gør sig skyldig i her, er at dømme over, om Sandra Petersen kunne have haft en mulighed for f.eks. at vende tilbage til arbejdsmarkedet, inden der var gået 52 uger.
Det kan hverken spørgeren eller jeg vide.
Men jeg kan bare konstatere, at de kommuner, der rent faktisk er meget aktive, ofte også har meget stor succes.
Det er jo så også sådan, at der er hele syv forlængelsesmuligheder i sygedagpengeloven.
Men jeg kan ikke – og det ved spørgeren så udmærket godt – gå ind i en enkeltsag, og det ville i øvrigt være sådan, at spørgeren, hvis jeg gjorde det, for alvor kunne komme efter mig, altså hvis jeg begyndte med at sagsbehandle en enkeltsag.
Det er ganske enkelt ulovligt, det ved spørgeren godt, og derfor er det jo, kan man sige, sådan lidt at snyde dem, der følger med her i Folketingssalen i dag, fordi spørgeren ligesom giver udtryk for, at jeg skulle kunne bryde ind i en sag.
Det kan jeg ikke, det må jeg ikke.
Hvis jeg gjorde det, ville spørgeren og oppositionen for alvor kunne komme efter mig; det er nemlig ulovligt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-03-23:
Jeg tror, vi alle sammen er interesserede i at høre de gode eksempler.
Men når ministeren skriver i sit svar til mig, at der skulle være rundbordssamtaler – og det er der så ikke afholdt i Sandra Petersens sag – bliver jeg nødt til at spørge ministeren igen, om det ville have haft betydning for den her sag.
Ville det have sikret, at Sandra Petersen kunne have fået sygedagpenge ud over de 52 uger?
Det nytter jo ikke noget, at ministeren er rundt og samle en masse eksempler.
Jeg spørger til den konkrete sag: Ville det have ændret noget i Sandra Petersens sag?
Ville det have sikret, at hun havde fået sygedagpenge?
Inger Støjberg (V), 2011-03-23:
Det kan hverken spørgeren eller jeg gøre os til dommere over.
Men det, vi ved, er, at en tidlig og en meget aktiv indsats hjælper i rigtig mange sager.
Jeg kan sige, at jeg har været rundt i mange kommuner, rundt på jobcentre selvfølgelig, og jeg kan bare konstatere, at de steder, hvor man er meget aktiv med hensyn til opfølgning, hvor man er meget aktiv med hensyn til rundbordssamtaler, hvor man i det hele taget er meget aktiv, har man også relativt mange succeshistorier.
Jeg kan også sige, at jeg har haft møde med Kommunernes Landsforening, for der er meget, meget stor forskel på, hvor mange borgere der rundtomkring i de forskellige kommuner falder ud over varighedsbegrænsningen.
Og jeg må jo bare spørge mig selv om, hvorfor der er nogle kommuner, der er rigtig dygtige, og nogle kommuner, der mildt sagt ikke er rigtig dygtige.
Det vil jeg i hvert fald gerne være med til, og der er også positive tilsagn fra Kommunernes Landsforening om, at man meget gerne vil være med til at prøve at få de gode til at lære fra sig til de dårlige.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-03-23:
For jeg har jo netop også spurgt ministeren om det her i et skriftligt spørgsmål, og der svarer ministeren, at kommunen skulle have lavet rundbordssamtaler og skulle have taget kontakt til Sandra Petersens arbejdsplads.
Og der har jo netop været kontakt til Sandra Petersens arbejdsplads, for hun er delvis sygemeldt, og det kan ikke ske, uden at kommunen faktisk har været inde over.
Men det, jeg godt vil spørge om, er, om nogle af de ting, som ministeren her nævner, ville ændre ved det faktum, at Sandra Petersen er faldet for 52-ugers-loftet for sygedagpenge.
Vil ministeren forklare, hvordan Kolding Kommune skulle have ageret i den i DR Kontant omtalte sygedagpengesag om Sandra Petersen?
Inger Støjberg (V), 2011-03-23:
Hvis det var sådan, at spørgeren bare havde orket at lytte lidt til de svar, som jeg rent faktisk har givet under de to seneste spørgsmål her, ville spørgeren have hørt, at jeg ved flere lejligheder har sagt, at jeg ønsker, at flere fædre skal tage barsel, men jeg vil ikke tvinge fædre til at tage barsel.
Og der må man bare sige at Socialdemokratiet og Venstre – eller for den sags skyld oppositionen og regeringen – adskiller sig fra hinanden.
Det er jo fair nok, det er politisk forskellige syn på sagen.
Det er også sådan, at jeg har gennemgået en lang række muligheder, man netop har, hvis man som far føler sig diskrimineret, en række muligheder, som er ekstremt gode, og som vi kan se virker: Der er en høj grad af kompensation, man har mulighed for gratis at få afprøvet sin sag, der er omvendt bevisbyrde.
Det vil sige, at der er en stor sikkerhed for, at man som far, der føler sig dårligt behandlet og uretmæssigt er blevet fyret, har mulighed for at rejse sin sag.
Det synes jeg i det hele er et godt system.
Det ændrer ikke på, at hvis tingene skulle udvikle sig markant til den negative side, så er vi villige til at kigge på det.
Det er jo derfor, jeg har sat en undersøgelse i gang.
Yildiz Akdogan (S), 2011-03-23:
Det er jo ikke kun én fagforening, det var hele tre, jeg nævnte: DJØF, Dansk Magisterforening, HK.
Det er faktisk tre meget store fagforeninger, der mener, at der altså er en eller anden skævhed her.
For det ender altid med, at det er kvinden, der tager den største del af barslen, og mændene tør ikke, fordi kulturen og mentaliteten ikke er til det og der simpelt hen ikke er rum til det.
Den seneste case fra Jyllands-Posten viser, at når en far så endelig bruger den her mulighed, så risikerer han at blive fyret.
Det kan da ikke være rimeligt, at man som minister ikke kan se, at det her er et problem.
Og igen: Når man sammenligner os med de andre lande, er det da også lidt påfaldende, at danske fædre er så dårlige til at tage barsel i forhold til fædre i de andre lande.
Gad vide, om det kan skyldes nogle strukturelle ting.
Gad vide, om det kan være, fordi lovene er, som de er i Danmark i forhold til Sverige eller Norge.
Bekymrer det slet ikke beskæftigelsesministeren, at vi har nogle fædre, der ikke tør tage en barsel?
Inger Støjberg (V), 2011-03-23:
Det er jo præcis sådan, at fædrene har muligheden.
Men jeg er liberal, og spørgeren er socialist, og så er det vel også fair nok, at der er en forskel.
Som liberal ønsker jeg, at det er op til familien selv at bestemme, hvordan barselorloven skal fordeles, når vi kommer ud over den del af barselorloven, som er bestemt af EU, altså f.eks. de første 4 uger inden fødslen og de 14 uger umiddelbart efter fødslen.
Jeg ønsker størst mulig fleksibilitet for forældrene.
Nu kan spørgeren så henvise til en enkelt undersøgelse eller til to eller tre undersøgelser fra nogle enkelte fagforeningers side, bl.a. Dansk Magisterforening og HK.
Det er faktisk sådan, at vi også har lavet en langt større rundspørge blandt familier i Danmark om barselorloven, og den tegner et ganske andet billede.
Det bliver spørgeren jo så nødt til at anerkende.
Der var det langt over 90 pct., der var tilfredse med den fleksible barselorlov.
Man kan ikke bare tage en enkelt undersøgelse ud og sige, at fordi HK siger sådan, ser verden sådan ud.
Sådan ser verden altså ikke ud.
Jeg beklager meget.
Kommunen skal foretage opfølgning i alle sygedagpengesager.
Formålet er at støtte den sygemeldte i at komme tilbage til arbejdet så hurtigt som muligt.
Kommunen skal bl.a. løbende holde opfølgningssamtaler med den sygemeldte og sørge for, at opfølgningen er fleksibel og tager hensyn til den sygemeldtes helbredstilstand og situation.
Den gode indsats i komplicerede sager kan bestå i, at kommunerne giver en mere intensiv opfølgning.
Det kan være tidligere, og det kan være intensive samtaler og aktive tilbud.
Kommunerne kan også sætte ind med en tidligere tværfaglig afklaring af den sygemeldtes muligheder for at vende tilbage i job.
Erfaringen viser, at langt de fleste sygemeldte ikke skal overlades til sig selv.
De skal løbende have en hjælpende hånd af jobcenteret og støttes i at være aktive i den udstrækning, de nu kan.
Det kan være at vende gradvis tilbage til arbejdet, eller det kan være at deltage i f.eks. en virksomhedspraktik eller en anden form for tilbud.
Det er vigtigt, at kommunerne udnytter de muligheder, som de allerede har i dag, så de laver en individuel og en tidlig indsats, og her vil jeg gerne sætte streg under individuel og tidlig.
Bertel Haarder (V), 2011-03-23:
Jeg lytter naturligvis til, hvad fru Liselott Blixt siger.
Jeg har blot villet redegøre for, at der er bred enighed internationalt om det, der står i WHO's internationale sygdomsklassifikation, ICD-10, og der er kroniske smerter altså blevet karakteriseret som et symptom med en eller flere bagvedliggende årsager.
Altså som et symptom, ikke en diagnose og ikke en sygdom.
Men hvis der er en sygdom, som hovedsagelig består af smerter – fantomsmerter, eller hvad det nu kan være – vil jeg da ikke udelukke, at der også kan være en sygdom og en diagnose, som hedder noget med smerter, men det normale er, at smerter betragtes som symptomer.
Det har jeg lidt svært ved at lave om på, for vi vil jo gerne være med i det gode internationale lægevidenskabelige selskab, og derfor er det nok klogt at holde sig til de definitioner, man bruger generelt i den vestlige verden.
Inger Støjberg (V), 2011-03-23:
Jeg kan oplyse, at kommunerne i forbindelse med den første opfølgningssamtale skal tage kontakt til arbejdspladsen.
Kommunerne skal også løbende inddrage arbejdspladsen i opfølgningen over for den sygemeldte, hvis det vurderes at være relevant.
Dialogen med arbejdspladsen skal afdække mulighederne for, at den sygemeldte helt eller delvis kan vende tilbage til arbejdet.
Rundbordssamtalen er et redskab, som kommunerne kan anvende i opfølgningen.
Ved en rundbordssamtale inddrager man alle de relevante parter på samme tid.
Særlig i komplicerede sager kan rundbordssamtaler være et rigtig godt redskab, og jeg håber selvfølgelig, at kommunerne vælger at bruge det, hvis det er relevant.