runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Skal det forstås sådan, at man hos Enhedslisten synes, at det er et brud på den danske model, at den danske model ikke findes, hvis der kommer et regeringsindgreb?
Jeg ved godt, at der er mange kapitler i historiebøgerne, man som medlem af Enhedslisten ikke bryder sig om at læse, men her er der noget, som er relevant at kigge på.
Det er nemlig de mange gange tidligere i historien, hvor vi har haft to parter, som ikke har kunnet blive enige.
Hvad gør man så som ansvarlig regering?
Jeg ved godt, hvad man gør, hvis man er i opposition og synes, at det handler om ikke at tage ansvaret på sig.
Så kritiserer man.
Men hvad gør man som ansvarlig regering?
Så er man da nødt til at lave et indgreb.
Vi står her med 90.000 unge mennesker, som har gået i skole i 9 eller 10 år, og som skal til afgangsprøve, og som står og venter.
Hvad er svaret?
Hvordan skal de forlade den her folkeskole og komme videre i uddannelseslivet?
Skal svaret være, at vi er ligeglade?
Nej, svaret er da, at det ansvar tager vi på os, så vi kan få ungerne tilbage i skolen og lærerne ind igen og få styrket folkeskolen og få gjort den endnu bedre med den reform, som vi, efter det her kapitel er overstået, skal tage hul på.
Rosa Lund (EL), 2013-04-25:
Nu er det ikke, fordi jeg sådan har tænkt mig at diskutere historiebøger med hr. Magnus Heunicke, men jeg vil alligevel gerne spørge til det her med at lave et indgreb.
For i Enhedslisten er vi sådan set fuldstændig enige med hr. Magnus Heunicke i, at det ville være det bedste, hvis parterne kom til forhandlingsbordet, så børnene kan komme tilbage i skole og lærerne kan komme tilbage på arbejde.
Men er hr. Magnus Heunicke ikke enig med mig i, at når man laver et indgreb, så er det et politisk valg, hvordan sådan et indgreb ser ud?
Er det ikke et politisk valg, hvordan et indgreb ser ud?
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Jo, det kunne man godt.
Man kunne bare ikke vælge at lave begge dele.
Man kunne ikke vælge at lave et indgreb, hvor man siger: Det er lidt af hvert; det er lidt centralt regulerede arbejdstidsregler, og alligevel ikke.
Det kan man ikke.
Så selvfølgelig er det jo et politisk valg, hvornår man skal gribe ind.
Jeg mener, det er tvunget af nødvendighed, at det skal ske nu.
Det mener man åbenbart ikke hos Enhedslisten, men det mener jeg.
Så har vi indholdsdiskussionen, hvor fru Rosa Lund er uenig med os.
Det er jo fuldstændig logisk.
Men det synes jeg ikke som socialdemokrat, det synes regeringen ikke.
Derfor har vi ikke haft det med i vores forslag.
Rosa Lund (EL), 2013-04-25:
Jeg siger tak for det svar.
Jeg blev dog en anelse forvirret, fordi hr. Magnus Heunicke i et tidligere indlæg har sagt, at det er et balanceret regeringsindgreb, men nu siger hr. Magnus Heunicke så, at man ikke kan lave lidt af det hele.
Hvordan kan det så være balanceret?
Samtidig sagde hr. Magnus Heunicke – også i et tidligere indlæg – at lærerne får nogle værn.
Jeg vil gerne spørge hr. Magnus Heunicke
: Hvor er værnet, der sikrer forberedelsestiden, som er forudsætningen for den gode, inspirerende undervisning, som ikke alene vi som politikere, men især eleverne gerne vil have.
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Det første spørgsmål fra fru Rosa Lund handler om, hvad der er indeholdt her.
Som jeg forstår spørgsmålet, bliver der spurgt om, hvordan man kan hævde, at det her er balanceret, når man har afskaffet det, der er et af spørgsmålene, nemlig de centralt regulerede arbejdstidsregler, og har sagt, at det må være op til den lokalt forankrede ledelse at lede og fordele arbejdet.
Det er jo netop af den grund – og det er svaret på fru Rosa Lunds spørgsmål nr. 2 – at der er puttet nogle andre ting ind.
Der er puttet en kompensation for 60-årsreglens afskaffelse ind; der er puttet et grundlag, som hedder tjenestemændenes arbejdstidsaftale ind, som er blevet lanceret fra Danmarks Lærerforenings side.
Det er jo præcis svaret på det andet spørgsmål, fordi det sikrer læreren, at man i dialog med ledelsen et år ad gangen kan se, hvad det er for nogle opgaver, man har som lærer det næste år.
Det er også et værn mod det, som Danmarks Lærerforening har kaldt grænseløse arbejdsdage.
Der kommer altså et værn imod, at det skulle ske.
Og det er faktisk det, som er svaret på spørgsmål nr. 2.
Lars Dohn (EL), 2013-04-25:
Så sagde ordføreren videre – og her er det ret vigtigt med endelsen – at hvis der skal ske ændringer i den, så skal det ske efter drøftelser mellem lærerne og lederen.
Men der er bare det ved det, at det er mellem læreren og lederen.
Det vil sige, at det er en total individualisering.
Når man nu kender den socialdemokratiske historie om en bygning, vi rejser, og hvad det hedder, hvor kampen netop er gået ud på at beskytte den enkelte ved at lave kollektive aftaler som i A 08, hvor man har tillidsrepræsentanten med ind over, og som nu bliver skrottet, så vil jeg godt spørge ordføreren: Er det her den rigtige vej for en socialdemokrat?
Inger Støjberg (V), 2013-04-25:
Det synes jeg ligger helt klart, og det kan man også se ud fra de udtalelser, som Kommunernes Landsforening er kommet med.
Det er en af de tre årsager, som jeg listede op i min ordførertale.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-25:
For Dansk Folkeparti har det været vigtigt, at der var balance i indgrebet, så man tog hensyn både til KL og til lærerne.
Synes ordføreren, at der er balance i regeringsindgrebet, sådan som det foreligger?
Morten Bødskov (S), 2013-04-25:
Nu tror jeg, det måske er bedst, at hr. Jan E. Jørgensen efterfølgende her tager en diskussion med fru Zenia Stampe om, hvad det var, fru Zenia Stampe rent faktisk sagde.
Men hvis det, hr. Jan E. Jørgensen spørger til, er, om regeringen har tænkt sig at gøre op med de principper, som står i cirkulæreskrivelsens § 21 nu, er svaret nej.
Preben Bang Henriksen (V), 2013-04-25:
Er ministeren enig i, at PET's vurdering i realiteten er fuldstændig uden betydning, når vi taler om statsløse?
Uanset hvad der står i den, så får de jo statsborgerskab.
Er det så ikke et ganske ligegyldigt arbejde, PET laver på det her område over for udvalget?
Morten Bødskov (S), 2013-04-25:
Det mener jeg bestemt ikke det er.
Og hvis hr. Preben Bang Henriksen læste, hvad der står i § 21 i cirkulæreskrivelsen, ville han se, at det, han spørger om, ikke passer.
Preben Bang Henriksen (V), 2013-04-25:
Jeg har tilfældigvis læst § 21, og ministeren har fuldstændig ret i, hvad han siger.
Jeg spørger bare til ministerens holdning: Kan ministeren se noget logisk i, at vi sætter PET til at udarbejde risikovurderinger af folk, når det er lige meget, hvad resultatet bliver af den risikovurdering?
Hvad er ministerens opfattelse?
Morten Bødskov (S), 2013-04-25:
Præmissen for hr. Preben Bang Henriksens spørgsmål om, hvorvidt PET's arbejde inden for rammerne af § 21 er fuldstændig ligegyldigt, holder jo ikke.
Og det ved hr. Preben Bang Henriksen også ganske udmærket.
Det er ikke et synspunkt, regeringen deler, og det ved fru Inger Støjberg ganske udmærket også godt, al den stund at nogle af de ændringer, som regeringen rent faktisk har lavet f.eks. på børnefamiliesammenføringsområdet, har fru Inger Støjberg og Venstre jo selv stemt for.
Inger Støjberg (V), 2013-04-25:
Jo, men mig bekendt er fru Zenia Stampes parti jo også med i regeringen, så derfor kan man jo godt være lidt tvivlende, når justitsministeren står og siger, som han gør nu
I øvrigt ville han heller ikke svare, da det var hr. Christian Langballe, der spurgte om præcis det samme, så det øger jo sådan set bare tvivlen.
Kaster man blikket på den lange stribe af lempelser, som regeringen allerede nu har gennemført, må man sige, at tvivlen jo er endnu større.
Så jeg vil spørge justitsministeren: Bakker Socialdemokratiet op om den linje, som Det Radikale Venstre her i dag har gjort sig til talsmand for, altså at rulle indvandrerpolitikken tilbage til forholdene fra før 2001?
Morten Bødskov (S), 2013-04-25:
Hvis man vil stille spørgsmål til og have svar fra Socialdemokraterne, må man spørge den socialdemokratiske ordfører.
Det, jeg vil henholde mig til, er, at det, fru Inger Støjberg her forsøger at skabe et billede af, vil hun med blot et enkelt øjekast på regeringsgrundlaget kunne se ikke har noget som helst hold i virkeligheden.
Karina Adsbøl (DF), 2013-04-25:
Kan justitsministeren redegøre for, hvor mange af dem der har stået på PET's overvågningsliste, der har fået dansk statsborgerskab?
Og så vil jeg høre, om det slet ikke bekymrer justitsministeren at give dansk statsborgerskab til nogen, der står på PET's overvågningsliste.
Morten Bødskov (S), 2013-04-25:
Jeg er desværre ikke klar over, hvad det er for en overvågningsliste, fru Karina Adsbøl hentyder til, så hvis hun har mulighed for at uddybe det, kunne jeg måske svare på det.
Jeg er ikke helt klar over, hvad det er for en overvågningsliste der hentydes til.
Karina Adsbøl (DF), 2013-04-25:
Nu tror jeg bare, ministeren spiller lidt dum, for ministeren får jo oplysninger om, hvor mange der er til fare for rigets sikkerhed.
Og det er oplysninger om, hvor mange af dem, der har stået på listen, som har fået dansk statsborgerskab.
Hvor mange af dem, som ministeren ved at PET overvåger, fordi de ligesom er til fare for rigets sikkerhed, har fået dansk statsborgerskab?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-04-25:
Det kan selvfølgelig godt være, at justitsministeren ikke hørte fru Zenia Stampes indlæg, for ellers tror jeg ikke, at han ville have set så forholdsvis rolig ud, som han gør nu.
Jeg forstod ordførerens indlæg på den måde, at også de personer, som vi ikke er tvunget til at give statsborgerskab i medfør af statsløsekonventionen eller børnekonventionen, skulle have statsborgerskab, på trods af at de er i PET's søgelys.
Jeg spørger ikke om konkrete sager, jeg spørger om regeringens holdning: Ønsker regeringen at gøre op med det, som vi ellers hidtil har været enige om, nemlig at vi ikke skal give personer i PET's søgelys statsborgerskab, medmindre vi er tvunget til det i medfør af konventioner?
Morten Bødskov (S), 2013-04-25:
Spørgsmål af den her karakter ved hr. Jan E. Jørgensen ganske udmærket er reguleret efter § 21 i cirkulæreskrivelsen, og forelæggelsen heraf for Indfødsretsudvalget er fortrolig.
Derfor agter jeg ikke at udtale mig hverken om forelæggelsens indhold eller regeringens holdning i den henseende.
Det håber jeg ikke kommer som en overraskelse for hr. Jan E. Jørgensen.
Jeg vil sige til hr. Jan E. Jørgensen, at hvis hr. Jan E. Jørgensen grundlæggende er uenig, er der jo en mulighed for at stemme imod lovforslaget.
I stedet for at stå heroppe hver eneste gang og tale dunder imod det, kan man jo bare trykke på de røde knapper.
Det har man mulighed for.
Zenia Stampe (RV), 2013-04-25:
Man må da håbe, det ikke er en terrorist, for så burde vedkommende jo på en eller anden måde være i forbindelse med retssystemet allerede nu.
Det gælder også i de her sager.
Så kan vi da være glade for, at vi har en efterretningstjeneste, som har øje på nogle, også før de eventuelt har begået noget strafbart.
Men det skal bare ikke have nogen konsekvenser i forhold til statsborgerskab, og især ikke og vel at mærke ikke, når det er mennesker, som ikke har et statsborgerskab, fordi det højeste formål for os er at afskaffe statsløshed, fordi vi opfatter det som en meget stor trussel og et meget stort usikkerhedsmoment.
Karina Adsbøl (DF), 2013-04-25:
Nu er det jo ikke for sjov, at PET har sat den her borger på den liste.
Jeg spørger igen: Vil De Radikale give statsborgerskab til en borger, som kan være en potentiel fare for landets sikkerhed?
Vil De Radikale overhovedet ikke være med til at kigge på det?
Har de den samme holdning som Socialdemokraterne om, at man hjertens gerne vil give en potentiel terrorist, eller hvad det er, der står på loven, statsborgerskab?
Zenia Stampe (RV), 2013-04-25:
Ja, det vil vi gerne, og det svarede jeg også fuldstændig klart på før.
Det kan jo hurtigt blive en glidebane og et rigtig godt argument for, at de mange stater, som har statsløse mennesker bosiddende, kan lade være med at tage det ansvar på sig.
Vi synes, den er fuldstændig up to date, for den giver os mulighed for at lade være med at give statsløse statsborgerskab – de skal bare være dømt.
Og det er jo et helt almindeligt princip, altså at hvis man er dømt for en forbrydelse mod statens sikkerhed, kan vi lade være med at give vedkommende statsborgerskab.
Hvis man ikke er dømt, skal man nyde de rettigheder, som man i øvrigt vil være berettiget til.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-04-25:
Den radikale ordfører har jo på fornemste vis redegjort for, hvilke forandringer den nuværende regering har lavet i udlændingepolitikken, så det vil jeg afholde mig fra at komme med lange udredninger om.
Jeg vil bare sige, at jeg faktisk synes, at det er rigtig fantastisk, at så mange forskellige borgere, der repræsenterer forskellige nationaliteter, religioner og kulturer, faktisk har taget skridtet og bedt om at blive statsborger i det her land.
Mange har gjort deres ypperste for at gå igennem det snævre nåleøje og opfylde de krav, der skal til for at opnå statsborgerskab i det her land.
Det skal vi rose dem for.
Hvis man er i tvivl om, hvor glade og tilfredse disse nye statsborgere er, skal man bare besøge statsborgerskabsdagen, som bliver afholdt en gang om året her i Folketinget.
Så jeg synes, vi fra SF's side skal ønske tillykke til alle disse kommende nye statsborgere, som står på det her lovforslag og formentlig snart får deres ønske opfyldt.
Stine Brix (EL), 2013-04-25:
Jeg vikarierer for vores indfødsretsordfører, fru Johanne Schmidt-Nielsen, som desværre ikke kunne være til stede.
Og jeg skulle hilse og sige, at vi synes, det er en stor dag.
Det er der mange grunde til, men især er det en stor dag for de mennesker, som nu får statsborgerskab efter rigtig mange anstrengelser for at nå dertil.
Ligesom Socialdemokraternes ordfører havde jeg også den glæde at være til stede for et par uger siden, da de nye statsborgere var inde at besøge Folketinget, og den glæde, som de har, er meget smittende, så jeg glæder mig allerede til næste år, hvor vi skal se de nye statsborgere.
Jeg vil sige på vegne af Enhedslisten, at vi arbejder for, at flere i fremtiden kan få adgang til statsborgerskab.
Vi mener, at de eksisterende regler er for stramme, og de udelukker mange mennesker fra at få de rettigheder, som der følger med et statsborgerskab, og som egentlig burde følge med det liv og det arbejde og den skolegang og det engagement, som de allerede har i Danmark.
Så vi har derfor kastet vores kræfter ind i forhandlingerne om en ny indfødsretsprøve, som vi ser meget frem til.
Jeg vil bede eventuelle spørgere om at rette spørgsmål til vores indfødsretordfører, når de skulle få lejligheden til det.
Mette Bock (LA), 2013-04-25:
Mange tak.
Jeg synes jo, at den diskussion, vi har haft i dag, egentlig vældig godt viser, hvorfor vi har den her mærkelige konstruktion med, at statsborgerskab kan man kun få ved lov, for det er virkelig væsentlige ting, der er til debat.
I Liberal Alliance vil vi stemme ja til forslaget, og det vil vi, fordi vi ikke vil tage de mange hundrede mennesker, som faktisk opfylder kravene for at opnå statsborgerskab, som gidsler.
Til gengæld vil jeg også gerne sige, at vi synes, det er dybt beklageligt, at man vælger at overhøre rådgivning fra Politiets Efterretningstjeneste.
Vi synes, der er en mulighed for, at Folketinget kunne gå ind i forhold til en enkelt person.
Nu er det for sent, for nu har vi haft det igennem Indfødsretsudvalget.
Men det er ikke rigtigt, at vi modtager rådgivning, som vi så ikke ønsker at lytte til.
Så vi havde fra Liberal Alliances side gerne set, at denne person ikke var på listen.
Nu er personen på listen, og vi synes ikke, det er rimeligt, at alle de øvrige skal tages som gidsler i forhold til det her.
For at svare hr. Christian Langballe på et spørgsmål, som han endnu ikke har stillet, men som han sikkert vil stille, vil jeg gerne sige: Ja, i Liberal Alliance vil vi til enhver tid gerne være med til at drøfte konventioner, ligesom vi vil være med til at drøfte alt muligt andet.
Om konklusionen bliver, at de er, som de skal være, eller at der er behov for revision, er ikke til at vide, men selvfølgelig skal også konventioner kunne drøftes.
Det har været tabubelagt i alt for mange år.
Christian Langballe (DF), 2013-04-25:
Det kan jeg give formanden fuldstændig ret i, jeg er også kirkeordfører.
Undskyld i øvrigt, at jeg titulerede justitsministeren forkert før, det skal aldrig ske igen.
Der er to ting, jeg gerne vil spørge om.
Det ene er, at jeg er fuldstændig klar over, at den person, som PET mener er til fare for rigets sikkerhed, er bosat her i Danmark.
Jeg er fuldstændig klar over, hvordan omstændighederne er.
Hvad vi bare siger i Dansk Folkeparti, er, at det da lige godt er utroligt, at man belønner et menneske, som mistænkes for at være til fare for rigets sikkerhed, med et statsborgerskab.
Kan justitsministeren forstå vores undren, eller preller det fuldstændig af?
Så vidt jeg husker, kom der ved den første sag, vi havde, en melding fra justitsministeren om, at vedkommende ikke skulle på lovforslaget.
Så blev det ændret i løbet af nogle timer til, at vedkommende skulle på lovforslaget, fordi det sagde statsløsekonventionen.
Så ministeren må, tror jeg, have gjort sig visse overvejelser, moralske såvel som samvittighedsmæssige overvejelser, i forhold til om det her er en korrekt og ordentlig måde at gøre det på.
Morten Bødskov (S), 2013-04-25:
Det her er en korrekt måde at håndtere det her spørgsmål på.
Så er det jo rigtigt nok, at vi gentagne gange har haft diskussioner om bl.a. den her statsløsekonvention, hvilken forrang den skal have.
Og der er regeringen og, må jeg forstå, et bredt flertal i Folketinget trods alt stadig af den opfattelse, at den har forrang.
Det er jo en mulighed, man har, og det står folk frit for at gøre, hvis man vil det.
Christian Langballe (DF), 2013-04-25:
Så har jeg et andet spørgsmål, som egentlig drejer sig om det, som fru Zenia Stampe sagde.
For det var helt klart, at fru Zenia Stampes forståelse af regeringens politik var, at den skulle føres tilbage til før 2001, før hele den der forfærdelige flygtninge- og integrationspolitik i 00'erne – som jo overhovedet ikke var forfærdelig, for der skete faktisk noget.
Der blev virkelig sat turbo på, og der blev virkelig stillet nogle ordentlige krav og lavet nogle skarpe regler, så vi vidste, hvad vi skulle forholde os til.
Morten Bødskov (S), 2013-04-25:
Mig bekendt handler det her lovforslag om indfødsret.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-04-25:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til justitsministeren med baggrund i fru Zenia Stampe fra regeringspartiet Det Radikale Venstres indlæg.
Hun sagde, at en af grundene til, at man sad indstillingen fra Politiets Efterretningstjeneste overhørig og puttede folk på et lovforslag alligevel, er, at man jo er uskyldig, indtil det modsatte er bevist.
Og derfor skal det, at man er i PET's søgelys, ikke påvirke ens muligheder for at få statsborgerskab.
Er justitsministeren enig i det synspunkt, som blev fremført af Det Radikale Venstres ordfører?
Morten Bødskov (S), 2013-04-25:
Tak for det, formand.
Må jeg ikke sige tak for de mange bemærkninger.
Noget af den debat, vi har haft, og som vi temmelig sikkert også får nu, har vi jo haft flere gange.
Jeg vil starte med at henlede Folketingets opmærksomhed på, at vi – jeg tror, det var i sidste weekend, ellers må formanden rette mig – havde statsborgerskabsdag herude.
Jeg får at vide, det var i forrige weekend, undskyld.
Det var igen en festlig begivenhed, hvor nye statsborgere blev inviteret ind for at se parlamentet, det hellige sted her, som er stedet, hvor de får statsborgerskab, og hvor Danmarks fremtid jo også formes for dem.
Det var en festdag for alle og også for os politikere, som var til stede.
Det her lovforslag er som sagt et lovforslag, hvor der med de her 685 optagne personer, som hr. Jan E. Jørgensen rigtigt nok sagde, er tale om et lavere antal, end vi har set ved tidligere lovforslag.
Men jeg skylder også at sige, at det skal ses i lyset af, som også fru Zenia Stampe sagde, at Indfødsretskontoret i løbet af det seneste halve år har gennemgået et endog meget stort antal sager i forbindelse med behandlingen af større generelle problemstillinger på området.
Derudover er det ikke nogen hemmelighed, at Indfødsretskontoret har udført et betydeligt arbejde som led i betjeningen af den kommission, som sidder og kigger på statsløseområdet, altså Statsløsekommissionen.
Og endelig har der siden november 2012 været behov for at færdigbehandle et stort antal relativt komplicerede sager om ansøgere, der ikke opfylder betingelsen for at få meddelt indfødsret.
Det er svaret på det spørgsmål, som hr. Jan E. Jørgensen stillede.
Altså er der selvfølgelig ordentlige begrundelser for, hvad baggrunden er for, at vi ligger så relativt lavt, i forhold til hvad vi har set tidligere.
Men endnu en gang vil jeg sige tak for en god debat.
Vi får jo inden længe en anden behandling, hvor vi måske kan få en ny debat om det her forslag.
Det ved fru Karina Adsbøl ganske udmærket godt at jeg hverken kan eller vil svare på.
Mette Bock (LA), 2013-04-25:
Tak for det.
Jeg skal bare lige høre, om det er den socialdemokratiske ordfører eller den socialdemokratiske minister, der udtrykker Socialdemokraternes holdning til, hvorvidt man skal lytte til PET's rådgivning, når det drejer sig om tildeling af statsborgerskab.
For den socialdemokratiske ordfører gav udtryk for, at den havde ingen betydning, hvis man opfyldte kriterierne for at opnå statsborgerskab.
Jeg hørte justitsministeren give udtryk for, at der kunne være rådgivning, som gjorde, at man blev nødt til at rette ind efter den rådgivning.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-25:
Mange tak.
Nu hører jeg, at ordføreren hylder den danske model og hylder de løsninger, som parterne selv finder frem til på arbejdsmarkedet.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren, om ordføreren og ordførerens parti vil være med til at få fjernet den bestemmelse, der, så vidt jeg kan se, indgår alle steder, hvor det handler om lokalaftaler, nemlig følgende sætning: »Lokalaftaler, herunder individuelle aftaler, og kutymer om anvendelse af arbejdstiden ophæves.«
Så vidt jeg kan se, går det igen for alle de overenskomstgrupper, hvor man nu vil gribe ind.
Vil ordføreren i respekt for den danske model og de aftaler, som parterne selv finder frem til, være med til at få fjernet denne bestemmelse, sådan at de aftaler, der er indgået under fri forhandling ude omkring på skolerne, kan få lov til at fortsætte?
Inger Støjberg (V), 2013-04-25:
Som jeg har forstået det, der ligger på bordet nu – men det er jo klart noget af det, som vi skal have uddybet – så er det sådan, at de lokalaftaler, der ligger nu, rigtigt nok opsiges.
Men der er stadig mulighed for at indgå lokalaftaler, dog så de ikke strider imod hensigten i det, der ligger i lovforslaget.
Men det er jeg ikke i tvivl om beskæftigelsesministeren vil uddybe i den udvalgsbehandling, som vi skal igennem, og jeg håber meget, at det bliver en grundig udvalgsbehandling, for selvfølgelig skal vi være helt klar over, hvad der ligger i det, der er skrevet ind i lovforslaget her.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-25:
Det kunne jo indebære en forhandlingsmulighed.
Der står, at de ophæves.
Det vil sige, at det må være sådan, at når ordførerens parti og eventuelle andre partier i Folketinget har stemt for det her indgreb, så er de der lokalaftaler og kutymer, som man derude meget møjsommeligt har forhandlet på plads, strøget med sådan en stor fed tus fra det tidspunkt, hvor loven træder i kraft.
Det, jeg spurgte om, var, om ordføreren i respekt for den danske model, som ordføreren står og hylder der fra talerstolen, og som jo bygger på de forhandlinger og de aftaler, parterne selv er nået frem til, vil være med til at fjerne det her utrolig grove indgreb i den frie forhandlingsret.