runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-12-01:
Jeg synes stadig, at det, der står tilbage, er, at vi har fået en regering, der prioriterer de barnløse over de rigtigt syge, og det synes jeg egentlig er en ret voldsom prioritering man har valgt at foretage.
Jeg forstår godt, at man gerne vil have et barn eller flere, men jeg kan forstå, at det ikke er det principielle, der er afgørende for regeringen, for man har valgt at sige, at det er ét barn.
Det er afklaret.
Men når vi skal prioritere i det her samfund – finansministeren, som jo er til stede i salen, har præsenteret et budget med et underskud på 96 mia. kr. – er det så ikke noget af en galej at bevæge sig ud på, når man siger, at det her skal til at være gratis?
Astrid Krag (S), 2011-12-01:
Langt de fleste tilfælde af ufrivillig barnløshed skyldes en sygdom.
Det er altså mennesker, der er rigtigt syge, for nu at bruge hr. Simon Emil Ammitzbølls ord.
Jeg synes faktisk, det er manglende respekt for dem, at ordføreren her i dag siger, at vi nu prioriterer de barnløse over de rigtigt syge.
Altså, man er rigtigt syg, hvis man har haft kræft i underlivet og ikke kan få et barn.
Man er rigtigt syge, hvis man lider af endometriose og har kroniske smerter i underlivet og ikke kan få et barn; man er rigtigt syg.
Vi har en fri og lige adgang, når det kommer til sygehusbehandling, også for de her sygdomme.
Så det vil jeg sige som det første.
Det andet, jeg vil sige, er, at selvfølgelig skal der prioriteres.
Det gør vi også.
Vi fjerner skattesubsidiering af sundhedsforsikringer.
Det skaffer langt flere indtægter, end hvad det her forslag koster.
Så ja, der skal prioriteres, men de prioriteringer, man er villig til at foretage, siger også bare noget om, hvad man politisk ønsker for samfundet, og hvem det er, man er villig til at prioritere.
Og jeg mener ikke, at folk, der lider af en sygdom og dermed ikke kan få børn ad naturlig vej og har brug for hjælp, skal pilles ud som en særlig gruppe, der skal pålægges brugerbetaling i vores sundhedsvæsen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-12-01:
Faktuelt: Vi har ikke fri og lige adgang til kunstig befrugtning.
Det kan være, man vil indføre det; det har jeg forstået, men det har vi ikke.
Det er afskaffet.
Så kan det være, at man har et politisk ønske om at have det.
Det er bare en faktuel oplysning.
Til de andre dele af det er jeg nødt til at sige, at regeringen vil reservere privathospitalerne til overklassen.
Det har vi ikke noget ønske om i Liberal Alliance.
Vi synes, det er godt, man har taget nogle initiativer, der gør, at den brede del af befolkningen kan få adgang til behandling, når de har en sygdom.
Vi synes også, det var godt, der var en behandlingsgaranti for de mennesker, der har en sygdom, men den vil man nu også gøre dårligere som en del af prioriteringen.
Det, jeg bare gerne vil spørge sundhedsministeren om, er: Hvis man ikke engang kan spare 30.000 kr. op til at få lavet et barn, hvordan skal man dog så igennem 18 år have råd til at have et barn?
Astrid Krag (S), 2011-12-01:
Nu er der her tale om en grundlæggende forskel på, hvad det er for et samfund, vi ønsker.
Jeg ønsker ikke et samfund, hvor vi ser mere brugerbetaling i vores sundhedsvæsen.
Jeg mener faktisk, at den fri og lige adgang til sundhed er en af de mest afgørende grundpiller i det danske samfund.
Det er i øvrigt også det, der sikrer, at alle danskere, høj som lav, i fremtiden kan få en behandling af meget høj kvalitet, og at vi fremover også kan holde fast i, at man bliver behandlet i Danmark, efter hvor syg man er, og ikke efter hvor rig man er.
Vi havde jo fri og lige adgang på det her område frem til genopretningspakken, da den tidligere regering skulle ud og skaffe nogle penge.
Jeg vil sige, at mit grundlæggende princip her er, at vi skal bruge vores begrænsede midler inden for sundhedsområdet der, hvor vi får mest mulig sundhed for pengene, og på en måde, hvor vi får mest mulig sundhed for pengene, og hvor vi ikke spilder ressourcerne unødigt, og hvor vi f.eks. får en differentieret behandlingsgaranti, der sikrer, at vi kan prioritere det mest alvorlige først.
Og så vil jeg i øvrigt sige, at når vi bruger vores fælles penge på det, skal det også være der, hvor de kommer alle danskere til gode, og det er f.eks. derfor, at det giver meget god mening at fjerne skattesubsidieringen af sundhedsforsikringer, for den kommer ikke alle danskere til gode.
Benedikte Kiær (KF), 2011-12-01:
Jeg har et spørgsmål til det med tolkegebyret i forbindelse med bemærkningerne til lovforslaget, hvor der står, at det er regeringens opfattelse, at der er nogle borgere, der undlader at søge lægehjælp i tide på grund af det her med tolkegebyret, at der altså så er nogle, der ikke får søgt lægehjælp.
Hvordan kan det så passe med, at der i forbindelse med det med konsekvenser i forhold til det offentlige står, at omfanget af tolke så ville være uændret?
Det kan jeg ikke rigtig få til at hænge sammen.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-12-01:
Det er der taget stilling til i 2006.
Vores pensionsalder følger med op, i takt med at efterlønsalderen sættes op, og i takt med at folkepensionsalderen sættes op.
Det er der taget stilling til ved en beslutning her i Folketinget i 2006.
Benedikte Kiær (KF), 2011-12-01:
Nu forholder jeg mig jo til det, der står i lovforslaget og i bemærkningerne til lovforslaget, og jeg forholder mig også til omfanget af tolkeydelser, det vil sige, hvor mange ydelser man så skal udføre, hvor mange af de her tolkeydelser der så skal udføres, og der står under de administrative konsekvenser for det offentlige, og det vil jeg altså henføre til, at omfanget af tolkeydelser vil være uændrede.
Vil ministeren så sige, at der egentlig er en fejl i det her lovforslag?
Astrid Krag (S), 2011-12-01:
Nej, det vil jeg ikke.
Jeg vil svare, som jeg også svarede fru Sophie Løhde, at her er der, fordi et lovforslag har været gældende i så kort tid, som det har, tale om det, der i embedsmandssprog hedder et konservativt skøn.
Og det har ikke noget med Det Konservative Folkeparti at gøre, det har noget at gøre med, at vi så må lægge os et forsigtigt sted i forhold til det.
For mig er det ikke det her, der er det afgørende, for mig er det afgørende, at når vi kan høre læger råbe vagt i gevær, i forhold til hvad det her kommer til at betyde for deres mulighed for at løfte deres vigtige opgave i forhold til sundheden for nogle grupper, og når man i øvrigt ikke har, synes jeg, nogen gode grunde til, at det her gebyr skal indføres, jamen så skal det selvfølgelig fjernes.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-12-01:
Tak for det, formand.
To ting: Først en kommentar og så et spørgsmål.
Kommentaren går på, at det ligesom har været en del af debatten, at den her betaling for kunstig befrugtning skete for at spare penge.
Det var faktisk sådan, at de her penge skulle blive i sundhedsvæsenet til andre positive ting inden for sundhedsvæsenet, så det var en omfordeling i forhold til at finde penge til en forstærket indsats på andre områder, bl.a. inden for kræftområdet.
Det synes jeg er en vigtig bemærkning.
Det andet er så mit spørgsmål til sundhedsministeren.
Det er bare for at finde ud af, hvad regeringens principielle holdning er til den forskelsbehandling, der er i brugerbetaling, i forhold til om man får et barn ved adoption, eller man får et barn ved hjælp af kunstig befrugtning.
Er det også sådan, at regeringen mener, at det skal være uden brugerbetaling at adoptere, og hvis ikke det er regeringens holdning, hvad er så egentlig årsagen til, at der skal være forskel på den pris, man har som kommende forældre, om man vil hjælpe – jo i virkeligheden alle sammen – ved at man adopterer et barn, der måske er i nød og har svært ved at få gode kår at vokse op i, og så det, om man får hjælp til at få børn ved kunstig befrugtning?
Astrid Krag (S), 2011-12-01:
Først vil jeg sige i forhold til den her prioriteringsdebat, at jeg er helt med på, at det også var rammen for debatten, da man sidst havde den under min forgænger som minister, hvor man sagde, at det her jo bare er en prioriteringsdebat, og spurgte, om den daværende opposition ikke ville være med til at skaffe penge til behandlingen af kræft.
Men allerede dengang pegede den daværende opposition jo på andre finansieringsmuligheder.
Prioriteringsdiskussionen betyder ikke, at ting er sorte eller hvide, prioriteringsdiskussion afslører faktisk ret meget om, hvad det er for et samfund, vi vil have.
Jeg insisterer på et samfund, hvor vi bruger vores fælles sundhedskroner der, hvor de kommer alle danskere til gavn, og hvor vi i øvrigt sørger for at få mest mulig sundhed for pengene og f.eks. ikke spilder dem på at favorisere privathospitaler for at opbygge et privat marked for sundhed.
Det gjorde det dengang, og det gør det også i dag, når alle mulige andre forslag kommer på banen som nogle, der skulle prioriteres i stedet for.
Vi pegede dengang på, hvor man kunne skaffe anden finansiering til det.
Vi har i vores finanslovforslag sørget for, at der er finansiering til det her forslag, så man kan ikke tage prioriteringsdebatten som gidsel i det her.
Det har man ikke kunnet før, og det kan man heller ikke nu.
Jeg kan høre en meget stor interesse for hele adoptionsdiskussionen her i dag i salen, og den må jeg jo lige reagere på, næste gang jeg får ordet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-12-01:
Jeg synes egentlig, det var lidt underligt, at sundhedsministeren brugte hele sin taletid på det, jeg bare kom med som en kommentar, og ikke brugte et eneste sekund på det, der var mit spørgsmål.
Det andet var sådan set bare en serviceoplysning, nemlig at det for os som parti, da vi forhandlede genopretningspakken, var væsentligt, at de penge, der kom ind som øget betaling for kunstig befrugtning, blev inden for sundhedsområdet.
Det var bare en konstatering.
Sådan var det.
Ministeren behøver sådan set ikke at komme med en lang forklaring på, hvad man dengang sagde til det.
Men det, der var mit spørgsmål, var: Hvorfor skal der være en principiel forskel på de omkostninger, man skal have råd til at afholde, afhængigt af, om man vil afhjælpe et barns problemer ved at adoptere et barn, eller om man vil få hjælp til at få børn af det offentlige ved hjælp af kunstig befrugtning?
Altså, i mange henseender sætter vi jo pris på, at der er dygtige, velfungerende voksne, som faktisk vil hjælpe et barn, der er i nød, ved at man adopterer.
Men der er det jo ikke sådan, at regeringen siger, at det er et problem, at man der skal lægge i tusindvis af kroner på bordet for at få råd til det, og at man skal igennem en masse procedurer og sådan noget.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge ministeren om følgende: Punkt 1: Er det regeringens politik, at brugerbetaling på adoption skal fjernes?
Og punkt 2: Hvis ikke det er regeringens politik, hvorfor skal der så være en forskel på, om man hjælper samfundet ved at adoptere og hjælper et barn ved at adoptere, eller om man får hjælp til at få børn ved kunstig befrugtning?
Astrid Krag (S), 2011-12-01:
Jeg synes måske, det er lige smart nok at reducere det til en serviceoplysning at sige: Vi indførte den her brugerbetaling, for at vi kunne få råd til kræftbehandling.
Jeg ved godt, det også var den logik, der gik igennem debatten, da man havde den i sin tid, men jeg vil bare sige, at det er der ikke nogen bydende nødvendighed i.
Og jeg mener bare, at vi helt grundlæggende skal bruge de penge, vi har til sundhed, der, hvor de kommer alle danskere til gavn.
Så vi skal ikke bruge pengene på at skattesubsidiere private sygeforsikringer.
Vi skal bruge dem der, hvor de kommer alle danskere til gavn.
I forhold til den her diskussion om adoption og fertilitetsbehandling, som har fyldt en del her i dag, så tror jeg, vi skal have os en større diskussion om det.
Altså, jeg vil sige, at når vi snakker om fertilitet, så er det jo et spørgsmål om sygehusbehandling, og det er et spørgsmål om nogle mennesker, som har nogle diagnoser, nogle sygdomme.
Her har vi pillet den ene gruppe ud og sagt: Ja, det kan godt være, I er syge, men derfor skal der alligevel være brugerbetaling på det.
Og derfor har meget af debatten i dag jo også kredset om, hvilke andre sygdomme man så er villig til at pille ud og pålægge brugerbetaling.
Og jeg synes, det er det, vi skal have diskuteret.
I forhold til økonomien bag adoption så er der jo en større problemstilling ved det.
Der er også spørgsmål i forhold til de krav, man stiller, f.eks. hvad donorlande kræver osv.
Det er jo ikke en diskussion, der ligger inden for rammen af det her lovforslag.
Jeg har ikke på noget tidspunkt sagt, at der kun var ét problem ved det her gebyr.
Jeg synes sådan set, at der er en stribe problemer med det her gebyr, man har indført.
Hvis vi starter med integrationsdelen, mener jeg sådan set, at det er udtryk for en integrationspolitik, der har spillet fallit.
Hvis folk, der f.eks. lider af posttraumatisk stress-syndrom eller har andre koncentrations- og indlæringssygdomme, ikke har lært dansk efter 7 år, er der da noget, der er gået galt i integrationsindsatsen.
I forhold til det sundhedsfaglige lytter jeg da meget bekymret til læger, der siger, at de dels er bange for, at det her betyder, at de ser patienter senere, fordi det nu er en økonomisk udgift, dels er bange for, at det går ud over den nødvendige dialog, der skal være, og at de ikke kan leve op til kravet om, at behandlingen skal foregå med informeret samtykke.
Og så er der yderligere problemstillinger ved det her og for at tage en ting, som jeg hele tiden har været meget bevidst omkring, og som flere ordførere også har været inde på: Hvad betyder det for børn at blive brugt som tolke af deres forældre?
Så der er sådan set en række problemer ved det her forslag, og derfor er jeg i øvrigt også meget glad for, at regeringen nu tager skridt til at få det fjernet.
Så der er lægefaglige begrundelser, og der er begrundelsen fra regionerne med hensyn til det administrative bøvl.
Der er en stribe gode grunde til, at det nu skal væk igen.
Sophie Løhde (V), 2011-12-01:
Nu er det så en trussel i forhold til dialogen.
Ifølge diverse artikler, jeg står med her, hvor ministeren ellers livligt har udtalt sig, var det, at det her tolkegebyr for personer – der vel at mærke har boet i Danmark i 7 år, men fortsat ikke har tilegnet sig nogle banale færdigheder i dansk – førte til mindre brug af lægehjælp, altså, at der er personer, der ikke opsøger læge.
Det er jo ikke en trussel i forhold til dialogen; det er noget helt andet.
Vil ministeren, når ministeren i sit eget lovforslag skriver, at omfanget af tolkeydelser vil være uændret, enten korrigere sine tidligere udtalelser og dermed erkende, at de var forkerte, eller tage initiativ til, at lovforslaget bliver rettet, så der er overensstemmelse mellem det, ministeren oplyser i offentligheden, og det, der fremgår af lovforslaget, som vi behandler i Folketinget?
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-01:
Vi har sagt, fuldstændig i tråd med Velfærdskommissionen, at det er en rigtig god idé at lægge brugerbetaling på det at gå til lægen, præcis som man gør i Sverige, for danskerne går dobbelt så meget til lægen, som de gør i Sverige.
Der er nogle mennesker i det her land, som går mere til lægen, end de åbenbart har behov for.
Det er ren økonomisk teori, at når noget er gratis, vil man benytte sig mere af det.
Sådan er det.
Og det er ikke en smart måde at bruge pengene på.
Det ved jeg godt at vi er uenige om.
Og jeg ved godt, at der stort set ikke er noget, som I ikke synes, man skal bruge penge på.
Det er jeg godt klar over.
Det er bare ikke særlig klogt i en tid, hvor vi har et underskud på knap 100 mia. kr.
Det er altså penge, som skal betales tilbage, og der er kun en gruppe til at betale dem, og det er de mennesker, som går derude og går på arbejde.
Benedikte Kiær (KF), 2011-12-01:
Lovforslaget handler bl.a. om gebyr for tolkning samt brugerbetaling for fertilitetsbehandling.
Regeringen vil fjerne brugerbetalingen, som trådte i kraft den 1. januar 2011.
Der er tale om brugerbetaling, som for den mest omfattende fertilitetsbehandling, dvs. behandlinger som IVF og mikroinsemination, kan udgøre godt 30.000 kr., hvis man får foretaget de tre behandlinger, man kan få fra det offentlige inden for 1 år.
Hvis de tre behandlinger ikke medfører, at man får et barn, vil man således være henvist til behandling i privat regi, og der er betaling for behandlinger væsentlig højere end i offentligt regi i dag.
At fjerne brugerbetalingen er således ikke ensbetydende med, at al fertilitetsbehandling er gratis, og at der er lige og fri adgang for alle til at kunne få et barn, ligesom hjælp til at få et andet barn stadig er noget, man selv skal betale.
Det er ikke nogen hemmelighed, at indførelsen af brugerbetaling for fertilitetsbehandling ikke var nogen nem øvelse.
Derudover kunne man jo også til dette lovforslag stille en række spørgsmål
: Er der ikke andre områder i sundhedsvæsenet, f.eks. tandbehandling, hvor vi kunne kigge på brugerbetaling?
Skulle vi ikke gå ind og reducere tilskuddet til tandbehandling frem for at reducere tilskuddet til fertilitetsbehandling?
Kunne man i det hele taget ikke gå ind og kigge på en omlægning af brugerbetalingen i sundhedsvæsenet?
Der stilles langt større krav til mennesker, der ønsker at adoptere.
Det gælder f.eks. krav om, hvor lang tid man har været sammen som par, og det gælder krav til, hvordan man bor, og om man overhovedet kan tage vare på et barn.
Og hvis man vil adoptere et udenlandsk barn, skal man betale langt over 100.000 kr. Selv om det ikke var nogen nem øvelse at indføre denne brugerbetaling for fertilitetsbehandling, kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte lovforslaget.
Det er en aftale, hvori man hæver skatter og afgifter for mellem 5 og 6 mia. kr.
Det vil ikke kun ramme alle danskere, men også danske virksomheder, hvoraf nogle vil blive ramt katastrofalt hårdt, hvilket vil svække konkurrenceevnen og betyde tab af tusindvis af job.
Det er bestemt ikke det, vi har brug for i Danmark.
Vi har derimod som minimum brug for en konsolidering af dansk økonomi og en mindre offentlig sektor for at komme så godt igennem krisen som overhovedet muligt.
På den baggrund kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte dette lovforslag.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-12-01:
Jeg kan forstå på ordføreren, at man vil ændre loven om fertilitetsbehandling.
Det er faktisk givet, at ideen med kunstig befrugtning, assisteret befrugtning, er, at man skulle komme så tæt som overhovedet muligt på naturlig befrugtning.
Ordføreren taler, ligesom Liberal Alliance, også her om, at vi skal have mere brugerbetaling i det danske sundhedsvæsen.
Jeg efterlyser stadig væk, at man bliver konkret.
Hr. Joachim B. Olsen var jo ikke særlig konkret.
Han sagde bare, at der skulle være brugerbetaling hos lægen.
Han ville ikke sige os, hvor stor den skulle være.
Jeg kunne jo så spørge fru Benedikte Kiær, som jeg ellers har stor respekt for, om hun ikke kunne sige lidt mere tydeligt, om der også skal være brugerbetaling, når man skal til børneundersøgelse.
Eller hvad nu, hvis man bliver indkaldt til en screening for livmoderhalskræft?
Skal man så også betale for det?
Skal man betale, hvis ens børn skal vaccineres?
Det kunne være HPV-vaccinen.
Hvis det stod til De Konservative, hvad skulle man så betale for hos lægen?
Benedikte Kiær (KF), 2011-12-01:
F.eks. stiller man krav om, at de overhovedet er i stand til at tage vare på et barn, mens man desværre har set kedelige eksempler på folk, der har gennemgået en fertilitetsbehandling, uden at der er blevet taget højde for, hvorvidt parret kan tage vare på barnet efterfølgende.
Så der var blot tale om tankespind, som jeg satte i gang.
Med hensyn til brugerbetaling har vi fra Det Konservative Folkepartis side sagt, at vi synes, at det vil være på sin plads at gøre op med nogle af de traditioner, vi har inden for sundhedsvæsenet om, at man har brugerbetaling for tandbehandling, fuld brugerbetaling, men på andre områder inden for sundhedsvæsenet har man ikke nogen form for brugerbetaling.
Det er ikke, fordi vi ønsker at hæve den samlede mængde af brugerbetaling.
Vi mener blot, at det kunne være på sin plads at få foretaget en undersøgelse af de traditioner og den kultur, vi har i Danmark.
Så kunne man måske også kigge til f.eks. Sveriges for at se, hvordan man der har indrettet sundhedsvæsenet og brugerbetalingen.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-12-01:
Der bliver jeg nødt til at korrigere.
Vi har ikke fuld brugerbetaling i dag for tandbehandling.
Det er faktisk sådan, at man til en lang række behandlinger stadig væk får tilskud fra sygesikringen, men tilskuddene er blevet mindre, og mange oplever, at brugerbetalingsandelen er meget stor.
Derfor er jeg også meget stolt af at være medlem af en regering, der nu tager et første skridt i retning af at nedbringe nogle meget store tandlægeregninger for nogle folk med sjældne sygdomme.
Det vil vi gerne kigge mere på i fremtiden, også hvordan vi kan nedbringe brugerbetalingen.
Den anden korrektion er, at der i danmarkshistorien, tror jeg, kun har været to eksempler på, at nogle, der har fået fertilitetsbehandling, efterfølgende ikke har kunnet tage vare på barnet.
Den historie, som var ude, en uge før man lavede brugerbetalingsaftalen med genopretningspakken, var ikke en af dem.
Det var nemlig en fejl.
Det var nemlig ikke en fejltagelse, man havde begået på klinikken.
Det kom frem senere.
Jeg vil sige til ordføreren, at man skal være lidt konkret.
Altså, hvis man skulle lave brugerbetaling for lægebesøg, hvad skulle den brugerbetaling så være for?
Skulle det være for børneundersøgelser, skulle det være for vaccination, som folk i dag jo også betaler for, hvis det ikke er en del af børnevaccinationsprogrammet, skulle det være for HPV, skulle det være for screeninger?
Vi synes egentlig, det er godt, at folk går til lægen for at få screeninger og forsøger ikke at afholde folk fra at gå til lægen.
Benedikte Kiær (KF), 2011-12-01:
Jamen så kan jeg sige til ordføreren, som jeg også har stor respekt for, at hvis man gerne vil adoptere et barn, skal man igennem diverse psykologsamtaler, hvorimod det ikke er noget krav, hvis man gerne vil have foretaget en fertilitetsbehandling.
Så det er blot et spørgsmål om, at man stiller store krav til mennesker, som gerne vil adoptere, hvorimod man ikke på nogen som helst måde stiller de samme krav til personer, som gerne vil have foretaget en eller anden form for fertilitetsbehandling.
Med hensyn til omlægning af brugerbetaling er det, vi har sagt fra Konservative Folkepartis side, at vi gerne vil se på det som et samlet hele.
Jeg vil ikke på nogen som helst måde begynde nu at pinde det ene område ud frem for det andet, for vi mener, det skal ses i et samlet hele.
Så det vil forstyrre billedet at begynde at pinde det ene ud frem for det andet.
Vi mener blot ikke, der skal være en stigning i den samlede mængde af brugerbetaling, men vi mener, det kunne være fornuftigt at se på, hvordan man har indrettet sig i f.eks. Sverige.