runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-13:
Det er jo dejligt at vide, at vi i hvert fald er et par folk, der ved lidt om, hvordan bygninger er sammensat, og jeg kan også høre på ordføreren, at han er villig til at dele ud af sin erfaring og viden om bygninger og i hvert fald gerne vil komme med en vejledning til, hvordan man skal sørge for et aftræk, hvis man skal have sat sin tørretumbler op osv.
Det kan jo være ganske glimrende.
Nu tager vi jo i vores forslag ikke stilling til, om det er lejeren eller udlejeren, der har handlet uhensigtsmæssigt, men vi tager alene stilling til, at der skal gøres noget ved problemet, nemlig den skimmelsvamp, der er i boligen.
Mener ordføreren ikke, at den fine lov, som nu ligger på bordet, og som er vedtaget, har en elastik, når der står i den, at kommunen har en vis frist til at gå i gang, efter at der er kommet en henvendelse fra en lejer, og at den frist kan være på uger eller måneder, hvis man har mere travlt med at godkende carporte eller rigmandsknaster, eller hvad man nu har gang i i den tekniske forvaltning?
Mener ordføreren så ikke, at den frist bør strammes op, så der bliver en helt klar regel for, hvornår kommunen skal gribe ind?
Knud Kristensen (KF), 2009-05-13:
Med hensyn til lejere og udlejere vil jeg sige, at det jo er en forpligtelse, at man indretter sig sådan i den lejede bolig, at der ikke opstår skader på boligen.
Med hensyn til det andet, som hr. Lennart Damsbo-Andersen siger, om, at kommunerne har en frist, vil jeg sige, at selvfølgelig skal kommunerne have en frist, det er klart.
Det er rimeligt, at en større kommune - vi kan tage Århus Kommune, hvor der er mange lejeboliger - har en frist til at komme ud og håndtere en opgave.
Og jeg har - til forskel fra hr. Lennart Damsbo-Andersen - tillid til, at kommunerne håndterer en seriøs henvendelse om, at der er en bolig, som er usund at bo i.
Det er klart, at kommunen så også griber ind.
Vi har lige vedtaget lovgivningen for knap et år siden, og derfor synes jeg, at det er helt urimeligt, at man nu begynder at sige, at kommunerne ikke lever op til deres ansvar.
Det er sikkert, at kommunerne gør det.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-13:
Men så vil jeg vende tilbage til det, som jeg har sagt tidligere, at når kommunerne har pligt til efter en vis frist at gå i gang, er det jo underligt, hvis loven er så klar og så ny, at der så dukker historier op - der kom en så sent som i den her måned - om familier, der bliver ramt af skimmelsvamp, fordi kommunen ikke opfylder sin forpligtelse.
Mener ordføreren så ikke, at der da må være en fejl i den lovgivning, der er, og at der bør rettes op på det, netop ved at der laves klare regler og frister for, hvornår man skal gribe ind?
Line Barfod (EL), 2009-05-13:
Der er jo ganske mange ting, vi kan gøre, og initiativer, vi kan tage: Vi kan få fjernet starthjælpen, vi kan sikre bedre boligintegration, alle de mange ting og flere til, som der står noget om i vores forslag til vedtagelse.
Men en del oplever jo, at selv om de gør alt, hvad de får at vide, kan de alligevel ikke få lov til at blive opfattet som rigtige danskere.
Hvis vi skal have et samfund, hvor man kan blive en del af samfundet og en del af fællesskabet, ligger der altså også et stort ansvar for politikerne for, om man giver folk lov og mulighed for at blive dansker, og ikke at man kan se, at man i flere generationer stadig væk skal omtales, som om man er gæst og bare skal skrubbe ud af landet, hvis det er, man begår en fejl.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-13:
For det første vil jeg da lykønske hr. Martin Henriksen med, at han nu er blevet ordfører for VKO-blokken.
Det største regeringsparti fremlægger ikke længere sin egen politik, det overlader det til Dansk Folkeparti, og sådan kan man være med i regeringen uden at have ministertaburetter - men det behøver man selvfølgelig heller ikke.
For det andet vil jeg sige, at jeg godt kan forstå, at fru Pia Kjærsgaard ikke selv er kommet ned for at tage del i den her debat i dag, for man kan jo simpelt hen ikke se en sammenhæng mellem det, fru Pia Kjærsgaard sagde til Politiken den 20. februar 2009, og så det, der fremgår af denne vedtagelse, hvor man siger: Alt er godt, vi fortsætter i samme spor.
Det, som fru Pia Kjærsgaard udtalte, og som gav anledning til overskriften ny integrationspolitik, var, at hun ville gå til socialministeren, så der kunne laves en konkret plan for de udsatte boligområder og de mange indvandrere, som står totalt uden for samfundet, og: »… vi må bare sige, at udviklingen skal vendes nu, og i den forbindelse er det primært regeringen, som skal i arbejdstøjet«. Jeg vil gerne spørge hr. Martin Henriksen, som mener, at alt går i den rigtige retning: Hvordan kan udviklingen vendes, hvis det går i den rigtige retning?
Mener fru Pia Kjærsgaard, at det skal gå i den forkerte retning?
Helle Sjelle (KF), 2009-05-13:
Jamen det, det handler om her, er, at vi taler om integration, vi taler om integration af medborgere, som lever i vores samfund.
Det er det, der er fokus for den forespørgselsdebat, som oppositionen har rejst her i dag.
Jeg synes altså, det er ganske væsentligt, at vi koncentrerer os om de indsatsområder, der jo også er blevet rejst fra oppositionens side her i dag.
Det er ikke en diskussion om, synes jeg, hvor mange generationer man skal være her, før man er dansker eller ej.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2009-05-13:
Fru Karen Jespersen ved også udmærket godt, at Socialdemokratiet tilsluttede sig den aftale, der var med den tidligere regering Anders Fogh Rasmussen i forhold til netop EU-forbeholdene, og vi står selvfølgelig også fast på, at vi vil have den særaftale i forhold til en ophævelse af retsforbeholdet.
Det er jo ikke det samme, som at man ikke kan gå i regering.
Jeg synes egentlig, at hr. Morten Østergaard gjorde meget klart rede for, hvordan det hænger sammen - det ved fru Karen Jespersen om nogen, der har tilhørt både den ene og den anden fløj - men også, at man i dag i regeringen samarbejder med Dansk Folkeparti, som er imod EU-reglerne.
Og derfor er der ikke nogen ændring i den her sammenhæng.
Karen Jespersen (V), 2009-05-13:
Men kan vælgerne få en garanti for, at Socialdemokratiet vil stå fast på, at man skal stå uden for EU's udlændingepolitik og altså kunne fastholde den stramme udlændingepolitik, hvis man ikke længere har et forbehold for retspolitikken, sådan at man, selv om vi opgiver vores forbehold, kan være sikker på, at man, hvis man bringer oppositionen til magten, vil kunne fortsætte med den stramme udlændingepolitik?
Er det et afgørende krav fra Socialdemokratiet, som man vil stå fast på under alle omstændigheder?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2009-05-13:
Men jeg kan sige, at vi på udlændingeområdet ikke har ændret holdning; vi ønsker fortsat, at den undtagelse, som vi har givet udtryk for i forhold til retsforbeholdet, skal stå ved magt, også ved en fjernelse af retsforbeholdet, og vi ønsker også at stå bag en stram og fair udlændingepolitik.
Det er der ingen tvivl om, og det er det budskab, vi går til valg på.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-13:
Jeg er glad for, at fru Anne-Marie Meldgaard bekræfter, hvor Socialdemokratiet står.
Det er så sørgeligt at se, hvor de andre partier, som i givet fald skulle støtte en eventuel kommende socialdemokratisk regering, står.
De ønsker jo ikke at fastholde 24-års-reglen, og Det Radikale Venstre ønsker at afskaffe de danske forbehold og lade EU bestemme den udlændinge- og integrationspolitik, der skal føres.
Men det var egentlig ikke det, jeg ville spørge fru Anne-Marie Meldgaard om.
Hvis jeg ikke tager meget fejl, sagde fru Anne-Marie Meldgaard i sin ordførertale, at det står værre til med integrationen nu
end i 2001.
Så vil jeg bare spørge fru Anne-Marie Meldgaard, om det, at det står værre til, betyder, at det ikke er positivt, at der er 50.000 indvandrere og efterkommere af indvandrere, der er kommet i arbejde siden 2001 under den her regering?
Hvordan kan det, at der er 50.000 flere, der er i arbejde, være en forværring af integrationsindsatsen?
Det kunne godt jeg tænke mig fru Anne-Marie Meldgaard svarede på.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2009-05-13:
Jeg synes, at hr. Karsten Lauritzen skulle lade de partier, som skal danne regering efter næste valg, selv klare det der med at lave et regeringsgrundlag.
Jeg er helt sikker på, at vi nok skal finde ud af det.
I forhold til om det står værre til med integrationen eller ej, så kan man jo måle integration på mange måder.
Jeg anerkender selvfølgelig, at der på nuværende tidspunkt er kommet flere indvandrere i arbejde.
Det skyldes mange ting, og jeg håber meget, at de indvandrere, der er kommet i arbejde, vil fastholde deres arbejde, også når ledigheden stiger.
Men når jeg siger, at det står værre til, handler det jo om, at det står værre til i forhold til uddannelsessystemet, i forhold til fravalg, i forhold til kriminalisering, i forhold til den indelukkede del, der er omkring parallelsamfund osv.
Man kan godt være radikaliseret, selv om man har et arbejde.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-13:
Tak til fru Anne-Marie Meldgaard for at anerkende, hvad der er et faktum, nemlig at der er 50.000 flere nydanskere, der er kommet i arbejde under den her regering.
Så vil jeg bare høre fru Anne-Marie Meldgaard, om hun ikke er enig i, at det er sådan, at indgang til det danske samfund er beskæftigelse.
Og den indgang er der altså 50.000 nydanskere, som regeringen har fået til at benytte, og det er i hvert fald et betydeligt integrationsresultat.
Karen Jespersen (V), 2009-05-13:
Den stramme udlændingepolitik er jo en helt afgørende forudsætning for en vellykket integration, og grundindholdet i en stram udlændingepolitik er 24-års-reglen og tilknytningskravet.
Derfor er det jo fuldstændig afgørende, hvad holdning man har til, hvad der skal ske, hvis man fjerner det danske retsforbehold.
Det, regeringen jo meget klart siger, er, at man så vil bede om at blive undtaget.
Vi kan stå uden for i forhold til at beholde den stramme udlændingepolitik; det er jo den mulighed, alle lande har.
Hr. Morten Østergaard fra Det Radikale Venstre, som jo er en del af oppositionen, har lige meget klart sagt, at Det Radikale Venstre ikke går ind for sådan en undtagelse.
Derfor vil jeg gerne høre hos fru Anne-Marie Meldgaard, hvad holdningen er til at holde fast i den stramme udlændingepolitik i EU, hvis forbeholdet bliver ophævet.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2009-05-13:
Nu tror jeg næppe, det er regeringens fortjeneste alene, at der er kommet 50.000 flere i arbejde i de sidste 8 år.
Men lad nu det være.
Selvfølgelig har det hjulpet, men jeg synes ikke, at man skal bruge det som en sovepude og sige, at det går rigtig godt med integrationen.
Jeg tror, at det her også kan medføre andre problemer, og det ser vi jo netop omkring ungdomsarbejdsløshed, omkring kriminalisering, omkring bander osv.
Det er jo lige præcis derfor, vi appellerer sådan til regeringen om at være med til at lave en samlet indsats, så vi også kan dæmme op for de yderligere problemer, der er ud over beskæftigelsen.
Men 50.000 i beskæftigelse gør det altså ikke alene.
Vi har bl.a. rigtig mange indvandrerkvinder, som aldrig nogen sinde er kommet ud på arbejdsmarkedet.
Og lad os da for pokker - undskyld - lave en fælles indsats, så vi også sørger for, at den gruppe, som ikke er selvforsørgende, får en reel chance for at bide sig fast og komme ud på arbejdsmarkedet.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-05-13:
Nu er det jo sådan, at man skal bedømmes på sine handlinger, og derfor virker det rimelig fattigt og utroværdigt, når fru Anne-Marie Meldgaard står her og med stor forargelse i stemmen taler om parallelsamfund, om ghettoer, om høj arbejdsløshed og om høj kriminalitet i indvandrergrupper.
Man må jo stille spørgsmålet: Hvem er det, der rent politisk - altså som politisk flertal - har opbygget ghettoerne op igennem 1990’erne?
Hvem er det, der har opbygget ghettoerne i f.eks. Århus, hvor fru Anne-Marie Meldgaard er valgt?
Der har været socialdemokratisk styre i mange, mange år bortset lige fra 4 år.
Er det den nu borgerlige regering, der har opbygget ghettoerne i Århus, eller er det skiftende socialdemokratiske borgmestre, som har siddet igennem mange år?
Jeg synes, det er vigtigt, at man ligesom får placeret, hvor roden til det onde er henne.
Ja, den er i de beslutninger, der er truffet, i dem, der har opbygget parallelsamfundene, lavet ghettoerne i Gellerup og andre steder i Århus.
Jeg synes, det kræver et svar fra fru Anne-Marie Meldgaard.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2009-05-13:
Det har jeg sådan set ikke noget imod at give.
Selvfølgelig er der sket fejl også under den socialdemokratisk ledede regering og under borgmestre rundtomkring i landet.
Det gælder sådan set også borgmestre af borgerlig observans, så jeg synes, at i stedet for at vi dvæler ved den sammenhæng, vil det være nyttigt at tage imod den håndsrækning, som kommer nu bl.a. fra Socialdemokratiet.
Skal vi ikke løse det her sammen?
Jeg synes, at det er for alvorligt til, at man ligesom skal sige, at det var 1990’erne, der var årsag til det her.
Altså, hvis det var 1990’erne, måtte den fornemste opgave for den nuværende regering da have været at tage fat på det her problem, da man kom til for snart 8 år siden.
Det har man ikke gjort, man har tværtimod brugt alle ressourcerne på udlændingepolitik i stedet for.
I min verden er det meget, meget vigtigt at adskille, hvornår vi taler om flygtningepolitik og udlændingepolitik, og hvornår vi taler om integration.
Jeg anerkender, at antallet betyder noget, at det har en indflydelse, som fru Karen Jespersen var inde på før, og som jeg også ved at hr. Eyvind Vesselbo er optaget af.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-05-13:
Jeg er enig i det, som fru Anne-Marie Meldgaard siger, om, at man skal arbejde sammen om tingene.
Men det, som slår mig her i debatten, er den forargelse, som fru Anne-Marie Meldgaard står på talerstolen og har over noget, som hendes parti har været med til at lave, og som hun så beskylder den nuværende regering for ikke at gøre noget ved.
Man må jo sige, at den her regering faktisk på mange, mange måder har stået med en vanskelig opgave siden 2001 med over 100.000 arbejdsløse indvandrere og flygtninge, som bare var efterladt af den tidligere regering.
Det er ikke, fordi jeg går tilbage og egentlig vil klandre nogen, men det kræver jo egentlig en forklaring, når der står et forarget menneske på talerstolen og giver nogle skylden for det, som man selv er skyld i.
Det er der, hvor jeg mener at utroværdigheden kommer ind i debatten.
Jeg synes, at det er helt fint, at fru Anne-Marie Meldgaard erkender, at det er Århusborgmestrene, som har opbygget ghettoen i Gellerup.
Det er også de socialdemokratiske borgmestre igennem årene i Odense og i København, der har gjort det her.
Og så synes jeg bare, at det er forkert at stå her og sige, at der ikke er nogen, der gør noget.
Jamen vi gør jo i regeringen, hvad der er muligt for at rydde op efter det morads, der blev lavet i 1990’erne.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2009-05-13:
Det er en billig omgang at stå og sige det her.
Jeg ved ikke, om det sådan er en optakt til, at hr. Eyvind Vesselbo stiller op som borgmesterkandidat ved det kommende kommunevalg i stedet for at være en del af Folketinget.
Jeg synes, at de sidste 8 år sådan ligesom bliver visket væk, at alting er den tidligere regerings skyld.
Den kan man placere mange steder.
På det tidspunkt havde man brug for den arbejdskraft, og så handlede det vel også om at behandle mennesker anstændigt.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2009-05-13:
Altså, nu påstår regeringen jo, at de har styr på udlændingepolitikken, så det behøver vi sådan set ikke at beskæftige os med.
Det, vi interesserer os for, er sådan set integrationen.
Det har vi interesseret os for i rigtig, rigtig mange år, og med udgangspunkt i netop hr. Martin Henriksens egen partiformands, fru Pia Kjærsgaards, udtalelser her i februar måned om, at der skal ske noget på integrationsområdet nu, har vi selvfølgelig grebet den bold, fordi netop de fire partier, som har ønsket den her forespørgsel, hele tiden har ønsket at komme i gang med integrationen og ikke tale om udlændingepolitik.
Og det er ikke, fordi vi ikke vil tale udlændingepolitik; vi har klart tilkendegivet, at vi støtter regeringens udlændingepolitik.
Det er ikke alle partier på venstrefløjen, der gør det, men vi er selvstændige partier, der har vores egne meninger.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-13:
Man kan sagtens have tillid til kommunalpolitikere.
Vi har da masser af områder, som er reguleret ved lov herfra på det kommunale område, f.eks. når vi snakker om fjernelse af børn og inden for psykiatrien osv.
Der er ikke nogen problemer i, at vi fastsætter nogle regler herfra, og at kommunerne har et selvstyre.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2009-05-13:
Ja tak.
Jeg synes faktisk, at integration er for alvorlig en opgave til, at der skal gå så meget partipolitik i det.
Jeg synes, det er et fælles ansvar, og derfor efterlyser jeg sådan set også viljen til at påtage sig et fælles ansvar, som går ud over den blokpolitik, som bliver ført af regeringen.
Jeg synes også, man slipper for nemt om ved det, når man siger, at vi bruger satsmidler, og at det er vi jo fælles om osv.
Det løser det ikke, vel?
De satsmidler, der er, er så få i forhold til den her enorme indsats, der skal til for at være med til at løse integrationsopgaven udeomkring i kommunerne.
Er det ikke sådan, at den klamme hånd eller stramme hånd, som man lægger omkring kommunerne, netop er med til, at integrationsindsatsen ikke lykkes i stor udstrækning?
Man kan stige på eller stige af ghettoområder og ghettolisten som sådan, ved at man får enkelte i job eller ej.
Er der en fare for nu, hvor ledigheden stiger, at listen over ghettoer vil blive forøget en gang til?
Og hvor står vi så i forhold til integrationsindsatsen?
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-13:
Ja tak.
Lad mig starte bagfra og sige til fru Anne-Marie Meldgaard, at det da er rigtigt, at den økonomiske situation, som Danmark befinder sig i, kan være en trussel i forhold til fortsat at opleve en stigning i antallet af beskæftigede blandt indvandrere og efterkommere af indvandrere.
Men der er vi så heldige, at den indsats, som regeringen har lavet siden 2001, i forhold til at få folk i arbejde og opkvalificere nydanskere til at tage et job og komme i beskæftigelse, åbenbart har været så god, at det viser sig, at nydanskere er bedre til at fastholde deres arbejde i den økonomiske krise, end almindelige etniske danskere er.
Det er jo glædeligt, men det er selvfølgelig noget, vi er opmærksomme på, og noget, vi følger meget, meget tæt, fordi det er centralt for en god integrationsindsats, at man får sendt folk i job og i beskæftigelse.
Vi vil meget gerne være med til at lave brede forlig på integrationsområdet.
Det gør man så som sagt på satspuljeområdet, og det er ikke peanuts, man sætter af.
Det er store millionbeløb.
Men faktum er bare også, at oppositionen er fuldstændig splittet, når det handler om udlændinge- og integrationspolitik.
Det, der er grundstenen i regeringens udlændinge- og integrationspolitik, er 24-års-reglen, og der må man sige, at den stemmer SF og Det Radikale Venstre gang på gang imod.
Det gør det lidt svært at lave et bredt samarbejde omkring udlændinge- og integrationspolitikken, for oppositionen vil ikke, når det kommer til stykket.
Yildiz Akdogan (S), 2009-05-13:
Tak for det.
Jeg kunne ikke undgå at lægge mærke til, at ordføreren i sin tale flere gange understregede den her fair og faste udlændingepolitik, som ordføreren synes regeringen har ført så godt.
Man kan stille spørgsmål ved, om den har været fair, og ikke mindst måske også spørge, om den har været ansvarsfuld.
Når man ser på, hvad der er sket i den periode, hvor regeringen har siddet ved magten siden 2001, vil man se, at der har været en højkonjunktur.
Indenrigs- og socialministeren nævnte, at der har været brugt et beløb på 20 mia. kr. på området, og så tænker jeg: Hvordan kan det være, at andelen af unge med nydansk baggrund har en frafaldsprocent på 60 på erhvervsskolerne?
Hvordan kan det være, at vi har bandekrige?
Hvordan kan det være, at undersøgelser viser, at mange herboende unge, der er født og opvokset i Danmark, ikke føler sig som en del af det her samfund?
Hvordan kan det være, at vi har parallelsamfund?
Så jeg vil egentlig spørge: Synes ordføreren - nu, hvor ordføreren hele tiden snakker om fast og fair - at det har været en ansvarlig integrationspolitik, man har ført?
Og mener ordføreren, at vi ikke har parallelsamfund i dag?
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-13:
Jeg kan svare ganske simpelt på, hvorfor vi til stadighed oplever nogle problemer, og det er, fordi man i det fallitbo, som den nuværende VK-regering overtog i 2001 fra den socialdemokratisk-radikale regering, overhovedet ikke havde givet det her område den opmærksomhed, som området har fortjent, og ikke havde taget udfordringen alvorligt og gjort noget for at bremse tilstrømningen af udlændinge og gjort nok for at fokusere på at integrere dem, vi så havde.
Der er stadig væk nogle af de problemer tilbage.
Det siger jo sig selv, at der altid vil være problemer med integrationen, uanset hvad for en regering vi har, for når der kommer folk fra andre kulturer, der skal integreres i en kultur som den danske, så tager det tid, og så er der nogle udfordringer i det.
Men jeg kan bare sige, at den her regering har ryddet op i det fallitbo, som man overtog i 2001, og gjort ganske meget for at forbedre integrationen.
Det ser vi jo resultaterne af nu.
De redskaber, vi har benyttet, virker.
Yildiz Akdogan (S), 2009-05-13:
Tak for det.
Det er helt utroligt, at man selv efter 8 år kan blive ved med at klandre den socialdemokratiske regering for alle de ting, der ikke er sket.
Det er regeringens ansvar.
Regeringen har siddet ved magten i 8 år.
Der har været højkonjunktur.
Arbejdsløsheden har været rekordlav.
Alligevel har man ikke formået at få de unge nydanske borgere ud på arbejdsmarkedet.
Det samme gælder inden for uddannelsesinstitutionerne.
Vi har faktisk en gruppe af unge drenge, der kan kategoriseres som en ny social underklasse, og det er under den her regering, at det er sket.
Det er ikke under den tidligere regering.
Så regeringen må jo tage ansvar for, at der er noget, der er forfejlet.
Nu siger ordføreren selv, at integrationen er på vej.
Ja, den har i hvert fald ikke været på vej i de 8 år, regeringen har siddet ved magten.
Så spørgsmålet er, hvis vi nu skal prøve at rykke processen lidt og tænke i en helhedsindsats, hvorfor ordføreren så ikke synes, at oppositionens forslag om at tænke i en helhedsorienteret integrationsindsats ikke er godt nok.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-13:
Ja tak.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Selv hr. Morten Østergaard har jo indrømmet, at det går fremad med integrationen.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at fru Yildiz Akdogan kan påstå, at der ikke er flere, der er kommet i beskæftigelse.
Det er der.
Beskæftigelsesfrekvensen for indvandrere og efterkommere af indvandrere er steget fra 43 pct. til 57 pct., og den er steget rekordmeget.
De sidste 2 år, tror jeg, at den er steget med 6 procentpoint.
Så det går altså fremad med integrationen, fordi den politik, regeringen har lagt frem, rent faktisk virker modsat den politik, som Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre støttet af SF førte under deres tid i regering før 2001.
Der er også bare at sige, at nogle af de integrationsproblemer, som vi har, altså stammer fra den tid, fordi man lukkede en masse folk ind, som bare fik lov til at passe sig selv og etablere sig i nogle parallelsamfund.
Vi er på rette vej, men det tager tid.
Line Barfod (EL), 2009-05-13:
Jeg synes, det er lidt mærkeligt at høre ordføreren sige, at medicinen faktisk virker, og at det går rigtig godt osv., samtidig med at vi oplever, at der er problemer med, at der bliver skudt, vi oplever problemer med, at der er en stigende opsplitning imellem dem og os, at der er folk, der føler sig fuldstændig udstødte, og at der er mange unge, som spørger: Hvad er det, man skal gøre mere for at få lov til at blive opfattet som dansk?
Der er ingen, der truer med, at han skal smides ud, eller at han skal integreres bedre i samfundet, men unge bliver skåret over én kam, hvis de har en anden etnisk baggrund, og især hvis de har en lidt anden hudfarve; så er det meget, meget svært for dem at komme til at blive opfattet som rigtig danske, uanset hvor meget de så gør for at have uddannelse, arbejde, klare sig selv osv.