runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2012-12-12:
Tak, men hvis jeg så skal konkretisere mit spørgsmål lidt, vil jeg sige, at det jo ikke har været nogen hemmelighed, at nogle fra ministerens eget parti har foreslået, at vi skal af med kongehuset, og at det også på De Radikales landsmøde er fremgået, at man gerne vil have så at sige adskilt kirke og stat.
Og så vil jeg sige, at de ting, jeg spørger om, jo også er foranlediget af, at ministeren har udtalt, at kulturen er kernen i nationen.
Det synes jeg er meget smukt sagt, det vil jeg fuldstændig abonnere på selv.
Men der vil jeg gerne høre, om det virkelig så står til troende, at man faktisk også vil støtte og værne om de institutioner fra kulturministerens side, om man virkelig aktivt værner om de institutioner, der er med til at gøre Danmark til Danmark, eller om man måske i stedet for vil følge De Radikales linje, altså ministerens eget partis linje, med hensyn til at sige, at så skal kirke og stat adskilles, og vi skal af med kongehuset.
Det er bare lige for at få afklaret noget, som jeg mener er afgørende for, hvad det budskab, som kulturministeren er fremkommet med, så at sige betyder.
Først vil jeg sige tillykke til kulturministeren med udnævnelsen.
Og så er mit spørgsmål: Er det kulturministerens holdning, at bl.a. folkeskolen, folkekirken og kongehuset er institutioner, der på en afgørende måde er med til at binde nationen sammen?
Er det ministerens holdning, at bl.a. folkeskolen, folkekirken og kongehuset er institutioner, der på en afgørende måde er med til at binde nationen sammen?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-12-12:
Jeg synes, at vi skal være glade for, at julen også sænker sig over Folketinget og over sagen om brandbilers tænding af juletræer rundtomkring i byerne.
Angående den anden sag om Rigshospitalet: Det kan jeg ikke svare på her.
Det er i hvert fald ikke det, jeg har forholdt mig til.
Som sagt er der jo et dobbelt hensyn.
Der er på den ene side hensynet til den konkurrence, der måtte være på et marked for den her slags biler, og på den anden side traditionen for, at brandbiler i mange, mange år har været brugt til tænding af juletræer.
Det er derfor, at SKAT nu anlægger den fortolkning, som i øvrigt ligger i forlængelse af det, man har accepteret igennem mange år, nemlig at brandbiler godt kan bruges til at tænde juletræer.
Så skal vi ikke være glade for, at julefreden på den måde har sænket sig over denne sag?
Marianne Jelved (RV), 2012-12-12:
Tak, og tak for lykønskningen.
Jeg håber på et godt samarbejde.
Mit svar på det første spørgsmål fra hr. Christian Langballe er: Ja, både folkeskolen, folkekirken og kongehuset er centrale institutioner, der binder nationen sammen.
Hvis jeg skulle uddybe det en smule, kunne jeg sige, at alle børn jo forventes at have et tilhørsforhold til folkeskolen.
Det er der, de bliver almendannet, plus at de får den faglige, sociale og personlige udvikling, som folkeskolen også skal bidrage med.
Og derfor er den også en central institution for vores nation.
Det samme må man sige om kongehuset, der har været, havde jeg nær sagt, bannerfører for Danmark i mere end 1.000 år.
Derfor er det jo også en institution, det er umuligt at komme udenom.
Den binder os også sammen.
Morten Bødskov (S), 2012-12-12:
Dem er jeg godt klar over at Dansk Folkeparti pænt sagt har et andet synspunkt på end et meget bredt flertal i Folketinget.
Det er så fair nok.
Det synes jeg man bør honorere.
Det hjælper på det fælles mål, nemlig at dem, der er her og har et behov, skal være her, mens dem, der ikke skal være her, men forsøger at udnytte vores system, skal ud så hurtigt som overhovedet muligt, og det kommer de, hvis ikke vores internationale forpligtelser strider imod det.
Det er jeg klar over at Dansk Folkeparti har et andet synspunkt på.
Regeringen har ikke ændret på reglerne for at få asyl.
Jeg er godt klar over, at Dansk Folkeparti eksempelvis udstiller nogle af de ændringer, vi har lavet f.eks. for mulighederne for at få familiesammenført små børn uden for landets grænser til Danmark – det er nogle af de sager, vi ser i tv lige for tiden.
Der er jeg godt klar over, at Dansk Folkeparti velsagtens som det eneste parti i hele Folketinget har stemt imod det, men det må Dansk Folkeparti forsvare.
Det er nu en ændring vi har lavet, fordi vi synes godt om den.
Vi har ikke ændret reglerne for at få asyl i Danmark.
Der er krig i Afghanistan, der er krig i Syrien, hvor flere hundredetusinde er flygtet enten internt eller uden for landets grænser, og det påvirker selvfølgelig antallet af dem, der kommer til Danmark og søger asyl.
Sådan er det, og sådan har det været i mange år.
Martin Henriksen (DF), 2012-12-12:
Dansk Folkeparti gjorde det, da vi havde indflydelse på udlændinge- og asylpolitikken, at vi begrænsede tilstrømningen.
Det er det mest effektive, man kan gøre.
Men det vil ministeren ikke gøre, og det vil regeringen ikke gøre.
Det ville være dejligt, hvis der her i dag kom en ny melding fra statsministeren om, at nu vil man gerne begrænse tilstrømningen.
Det tvivler jeg på der kommer.
Justitsministeren siger, at der kommer nogle særlige afdelinger, nogle særlige centre.
Jamen hvis de asylansøgere, som vi har set i TV 2 Nyhederne, og som man en gang imellem kan se rundtomkring på gader og stræder, ikke længere skal være der, så skal de jo enten udvises, eller også skal de være i en særlig afdeling, i et særligt center, hvor de er under bevogtning.
Det vil sige, at de ikke bare skal kunne gå ind og ud.
Der vil jeg gerne have at vide, om justitsministeren vil tage sådan nogle initiativer og sikre, enten at man får nemmere adgang til at udvise end i dag, eller at man får nogle centre, hvor de pågældende er under bevogtning, og hvor enten et privat firma eller Kriminalforsorgen står for at sikre, at de ikke bare kan rende ind og ud, som det passer dem.
De skal simpelt hen være der, frihedsberøves, om man vil.
Eller vil justitsministeren begrænse asyltilstrømningen til Danmark?
Vil man noget ud over det, man har lagt frem?
For ellers rykker det ikke ved noget?
Morten Bødskov (S), 2012-12-12:
Altså, jeg tror, at jeg må sige til hr. Martin Henriksen, at det ligesom er en postgang for sent.
De her initiativer er sat i værk inden for de sidste 6 måneder.
Vi har iværksat målrettede initiativer for at løse nogle af de problemer, som der er.
I forhold til at lave en opsplitning af centerstrukturen i modtagecentre og udrejsecentre er det jo noget, Røde Kors har peget på igennem lang tid.
Det tror jeg også de gjorde under den tidligere regering, hvor Dansk Folkeparti var parlamentarisk grundlag.
Der havde man jo haft mulighed for at gøre det.
Det gør vi nu.
For at sikre ordentlige modtageforhold for dem, der reelt har behov for at være her, samtidig med at dem, der skal ud igen og ikke har noget opholdsgrundlag, netop kan komme ud igen.
Sker der så noget i forhold til at gøre udsendelserne hurtigere?
Ja, det gør der.
Vi har lavet en fast track-ordning mellem Københavns Politi og Københavns Byret, som sørger for, at processen kører hurtigere end tidligere.
Så der sker faktisk en hel masse, som jeg synes Dansk Folkeparti burde være tilfreds med.
Martin Henriksen (DF), 2012-12-12:
Men problemet er jo, som jeg også nævnte i mit første spørgsmål, at mange af de initiativer, som ministeren nu nævner, ikke løser det grundlæggende problem.
Altså, vil ministeren f.eks. gøre det nemmere at udvise kriminelle asylansøgere?
Jeg er med på, at der er muligheder for at udvise dem i dag.
Vil man tage nogle initiativer der?
Vil man tage nogle initiativer, hvor man f.eks. opretter særlige centre, hvor de pågældende personer, som man ved skaber ballade, som man ved begår kriminalitet, kan være, og hvor de, hvis ikke de kan udvises, så er under bevogtning og ikke må forlade stedet?
De skal simpelt hen være der og skal ikke rende frit rundt i samfundet.
Vil man det?
Eller vil man tage nogle initiativer, der begrænser asyltilstrømningen til Danmark?
Vil man det?
Det er nogle af de forslag, vi har fra Dansk Folkepartis side, og de vil løse problemet, de vil kraftigt minimere problemet.
De initiativer, som ministeren her lister op, tager ikke grundlæggende fat om det problem, der er, nemlig at der kommer rigtig mange asylansøgere til Danmark, og at der desværre er nogle af dem, som misbruger vores asylsystem til at begå kriminalitet.
Morten Bødskov (S), 2012-12-12:
Altså, virkeligheden er jo den, at hvis man ser på, hvad der er sat i værk de sidste 6 måneder, kan man se, at der er iværksat en hel række initiativer for lige nøjagtigt at imødegå det her problem.
Der vil være styrket adgangskontrol på Center Sandholm.
Der vil være styrket egenkontrol af Røde Kors, altså på og omkring centeret
Der vil være øget brug af videoovervågning, og der vil også være mulighed for at indføre elektroniske nøglekort til værelserne, for der har vi også set at der skulle være et problem.
Der vil løbende være politiaktioner og øget tilstedeværelse, og der vil i øvrigt være en mere målrettet indkvartering af asylansøgerne, således at vi helt generelt får en centerstruktur, som bliver sådan, at dem, der har behov for asyl, skal være her, og at de skal modtages på modtagecentre, mens dem, der ikke har noget opholdsgrundlag, skal på udrejsecentre.
Samtidig er der lavet en fast track-ordning mellem Københavns Politi og Københavns Byret, som sikrer, at folk, der ikke har noget opholdsgrundlag, kommer hurtigst muligt ud af landet.
Martin Henriksen (DF), 2012-12-12:
Tak for svaret.
Jeg forstår, at justitsministeren vil slå hårdt ned på det, og spørgsmålet er så, hvordan justitsministeren agter at gøre det.
Det er jo fint nok med ekstra videoovervågning.
Det grundlæggende problem er jo, at der er mennesker, der kommer til Danmark og søger om at få asyl, og under dække af, at de er forfulgt, bruger de vores asylsystem til at begå kriminalitet.
Det er den ene del af problemet.
Den anden del af problemet er, at der også er udlændinge, som rent faktisk burde være udvist af Danmark, men som ikke er udvist af Danmark og derfor stadig væk render rundt og f.eks. begår kriminalitet.
Jeg vil egentlig gerne høre, hvad justitsministeren har tænkt sig at gøre ved det ud over at sige, at han agter at slå hårdt ned på det.
Så spørgsmålet er: Hvordan vil justitsministeren løse de problemer, som TV 2 Nyhederne har afsløret?
For de ting, som justitsministeren remser op her, er ikke tilstrækkelige.
Er der mere fra justitsministerens side?
Morten Bødskov (S), 2012-12-12:
Tak for det, formand, og jeg skal beklage, at det lige tog et par minutter over tiden.
Tak til hr. Martin Henriksen for spørgsmålet.
Jeg vil gerne indlede med at slå fast, at det efter regeringens opfattelse selvsagt og fuldstændig selvfølgeligt er helt uacceptabelt, at der foregår handel med narkotika på landets asylcentre.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at det er alvorlig kriminalitet, og at der skal slås hårdt ned på det, ligesom der skal slås hårdt ned på mennesker, der under dække af at være på flugt kommer til Danmark for at begå kriminalitet.
Asylcentersystemet, ja, det er jo til for at huse de mennesker, der kommer til Danmark, fordi de har måttet flygte fra deres hjemland.
På baggrund af de oplysninger, der i den seneste tid har været fremme i medierne om bl.a. narkotikasalg i Sandholmlejren, har Udlændingestyrelsen, politiet og Røde Kors været i tæt dialog om, hvad der kan gøres yderligere for at komme dette problem til livs.
Det er bl.a. aftalt, at der indledes et tættere samarbejde mellem Røde Kors og Nordsjællands Politi.
Det er helt afgørende, at Røde Kors hurtigt og konsekvent anmelder kriminalitet til politiet.
Herudover skal Røde Kors føre adgangskontrol med personer, der ønsker at komme ind på Center Sandholm, således at det sikres, at alle personer, der får adgang til lejren, har lovligt ærinde dér, altså i Sandholmlejren.
Røde Kors skal også øge sin kontrol af fællesarealerne og aktivt forholde sig til, om personer, der antræffes på stedet, har ret til at være der eller ej.
Røde Kors vil også sammen med politiet tage skridt til at etablere øget brug af videoovervågning af fællesarealer, hegn m.v., i det omfang det er hensigtsmæssigt.
Endelig vil politiet i Center Sandholm hyppigt foretage patruljering i og omkring området.
Martin Henriksen (DF), 2012-12-12:
Tak for det.
Hvad vil regeringen gøre for at løse problemerne med bl.a. asylansøgere, der begår kriminalitet, som afsløret af TV 2 Nyhederne?
Hvad vil regeringen gøre for at løse problemerne med bl.a. asylansøgere, der begår kriminalitet, som afsløret af TV 2 Nyhederne?
Karsten Lauritzen (V), 2012-12-12:
Spørgsmålet lyder: Agter ministeren at adskille kriminelle asylansøgere fra de øvrige beboere på landets asylcentre?
Hvad vil ministeren gøre for at bekæmpe den omfattende kriminalitet blandt asylansøgere, herunder handel med narkotika, som dokumenteret af TV 2?
Hvad vil regeringen – undskyld, det var det forrige spørgsmål – hvad vil ministeren gøre for at bekæmpe den omfattende kriminalitet blandt asylansøgere, herunder handel med narkotika, som dokumenteret af TV 2 Nyhederne?
Agter ministeren at adskille kriminelle asylansøgere fra de øvrige beboere på landets asylcentre?
Morten Bødskov (S), 2012-12-12:
Vi går målrettet efter at løse de problemer, som til dels er skabt under den tidligere regering.
Vi påtager os det fulde ansvar for tingenes tilstand, og det er derfor, at vi har iværksat en hel række initiativer, som skal medvirke til at løse det.
De pågældende asylshoppere, som hr. Karsten Lauritzen taler om, hænger sammen med Dublinforordningen, altså de muligheder, der er inden for EU-samarbejdet på baggrund af, at der jo er fri bevægelighed over grænserne.
Derfor kan man godt ankomme i et land, og så kan man rejse videre.
Det gode ved Dublinsamarbejdet er jo, at vi skal sikre, at folk bliver sendt tilbage, og at sagen bliver behandlet der, hvor de først ankommer.
Jeg havde sådan set på fornemmelsen, at Venstre stod bag Dublinsamarbejdet, og jeg havde sådan set også fornemmelsen af, at Venstre rent faktisk stod bag de ændringer, som nu er på vej i Dublinsamarbejdet.
Jeg skal bare være helt sikker.
For pointen er nemlig, at hvis man vælger at stå af nu, hvad sker der så?
Ja, så er vi ikke længere med i Dublinsamarbejdet, og hvad får vi så af problemer?
Ja, så får vi jo for det første et samarbejde, vi ikke er med i, og for det andet får vi ikke de muligheder, vi har i dag, for rent faktisk at sende folk tilbage.
Virkeligheden er den, at inden for rammerne af det EU-samarbejde, vi har i dag, sender vi faktisk flere til andre lande, end vi modtager fra andre lande.
Derfor er Dublinsamarbejdet et gode for Danmark, og jeg håber sandelig, at Venstre fortsat vil støtte op om det.
Det synes jeg hører med, hvad angår de anklager, som hr. Karsten Lauritzen kommer med med hensyn til de såkaldte asylshoppere.
Det er det, der ligger under, bare sagt til almindelig oplysning.
Karsten Lauritzen (V), 2012-12-12:
Joh, vil jeg sige til ministeren, men vi ved jo alle sammen godt, at når Enhedslisten lægger stemmer til udlændinge- og integrationspolitik, så er det ikke skærpelser, men så er det lettelser, og det er derfor, at Venstre og Dansk Folkeparti ikke er med i den pågældende aftale.
Nu kan ministeren godt bilde sig ind, at det er en skærpelse, men i realiteten gør det det lettere at være asylansøger i Danmark, og det er jo også derfor, at man bruger over 200.000 kr. om året pr. asylansøger.
Det system, som justitsministeren skaber, tiltrækker flere asylansøgere, og det tiltrækker desværre ikke folk, der reelt er forfulgte.
Det tiltrækker folk, der udnytter de danske regler.
Det er jo derfor, vi ser, at, jeg tror 46 pct. af dem, der kommer til Danmark og siger, at de er asylansøgere, i virkeligheden er folk, der har søgt om asyl i et andet EU-land og skal sendes tilbage.
Så kan justitsministeren jo godt klandre den tidligere regering, men jeg synes egentlig, det ville klæde ministeren at påtage sig ansvaret og sige her i Folketingssalen i dag: Det er et problem, vi gør alt, hvad vi kan, for at løse det, og jeg kan love jer for, at problemet vil være mindre i omfang om 3 måneder, 6 måneder og om 1 år.
Det ville være rart, vil jeg sige til ministeren.
Morten Bødskov (S), 2012-12-12:
Et af de problemer i asylsystemet, som den nuværende regering har overtaget fra den tidligere regering, er, at der sidder mange, som ikke rejser hjem, på trods af at deres sag er endeligt behandlet i Flygtningenævnet.
Den tendens har været stigende også under den tidligere regering.
Den nuværende regering har sat fokus på det, bl.a. med den aftale, som vi har lavet med Liberal Alliance og Enhedslisten, for at sikre, at flere rejser ud, for folk, der har fået endeligt afslag på asyl, hører ikke hjemme i Danmark.
De skal rejse frivilligt ud af landet.
Det er de faktisk forpligtet til.
Hvis de ikke gør det, så finder der jo tvangsmæssig udsendelse sted, og en hel række andre initiativer kan sættes i værk.
De initiativer er nu blevet forbedret med den aftale, vi har lavet med Liberal Alliance og Enhedslisten, og det er jeg faktisk meget tilfreds med.
Jeg kunne have ønsket mig, at den tidligere regering var gået lige så hårdhændet til værks, som vi gør nu.
Svaret er nej.
Karsten Lauritzen (V), 2012-12-12:
Regeringen gør på den ene side det, at man åbner op.
Vi kan se, at det strømmer ind med asylansøgere.
TV 2 Nyhederne dokumenterede i den her uge, at halvdelen af dem, der kommer til Danmark som asylansøgere, er folk, der faktisk er asylshoppere, som skulle sendes tilbage til deres oprindelsesland.
De kommer til Danmark, og der er kommet flere af dem i den tid, ministeren har været minister, og i den tid, den nuværende regering har været regering.
Og det gør de, fordi det er mere attraktivt at være asylansøger i Danmark end i en række andre lande.
Det er der så nogle, der udnytter som konsekvens af, at regeringen har ændret på en række af reglerne omkring det at være asylansøger i Danmark.
Det vil sige, at det strømmer ind, og at der er sket en stigning.
Så på den ene side åbner man for, at det er lettere at komme ind, og man gør det lettere – i citationstegn – at være asylansøger i Danmark, og det er der så nogle, der udnytter, og på den anden side siger ministeren: Vi slår hårdt ned på kriminelle asylansøgere, og de skal sendes hjem med det samme.
Men er det ikke sandheden, vil jeg spørge justitsministeren, at det er tomme ord, og at det er et problem, som ministeren selv er med til at skabe med den udlændinge- og integrationspolitik, som justitsministeren jo fører sammen med Enhedslisten?
Morten Bødskov (S), 2012-12-12:
Tak for spørgsmålet, vil jeg sige til hr. Karsten Lauritzen.
Det er nemlig rigtigt, at det minder meget om det tidligere spørgsmål.
Så jeg vil starte med at takke for spørgsmålet, og så mener jeg faktisk, at min besvarelse af det foregående spørgsmål rent faktisk har givet svaret på det.
Så jeg vil tillade mig at henvise til den besvarelse.
Karsten Lauritzen (V), 2012-12-12:
Jeg skal da takke justitsministeren for det korte svar.
Og så vil jeg stille ministeren et spørgsmål.
Ministeren kan vel ikke benægte, at antallet af asylansøgere til Danmark er stigende, og at problemerne med at udsende kriminelle asylansøgere er voksende.
Christian Langballe (DF), 2012-12-12:
Når ministeren har udtalt, at »kulturen er det, der binder en nation sammen«, vil ministeren så forklare, hvad det betyder, og hvad det kommer til at betyde for regeringens kulturpolitik?
Det er også det, der binder mennesker sammen på tværs af alle mulige skel«
Karen Hækkerup (S), 2012-12-12:
Der er to ting i spørgsmålet.
Der er det om udenlandske statsborgere.
Der vil jeg gerne sige, at regeringen jo i samarbejde med Enhedslisten, da vi lavede en finanslovaftale, har sat flere forskellige initiativer i gang, som primært retter sig mod handlede kvinder og mod udenlandske prostituerede.
Der har vi annonceret mange store ting, og det er jeg selvfølgelig rigtig glad for.
»Exit Prostitution« handler ikke om handlede kvinder.
Det handler primært om kvinder, som er i prostitution, og som ønsker at forlade det.
Der kan være dem, der er klar til at forlade prostitution her og nu, men som ikke kan overskue konsekvenserne: Hvad betyder det at skulle miste så mange penge?
Hvad betyder det, hvis man skal sige til kommunen, at man har været i prostitution, når man har børn?
Vil man blive bedt om at skulle betale nogle penge tilbage?
En hel masse tanker skal tænkes, og en hel masse problemstillinger skal vendes.
Når det har taget noget tid at lave det her, er det, fordi vi i dag faktisk står på bar bund, og derfor er det et udviklingsprojekt.
Det er et udviklingsprojekt, som skal sørge for, at vi får den viden, der gør, at vi kan lave noget, hvorom vi kan sige: Nu lægger vi det ud og får det til i virkeligheden at favne hele landet.
Det har vi nemlig brug for.
Men når fru Fatma Øktem spørger, om jeg vil sætte skub i processen, så må jeg svare, at det kan jeg dårligt nå, fordi vi allerede er videre i januar.
Fatma Øktem (V), 2012-12-12:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi i Venstre som sagt meget gerne vil sætte nogle tiltag i gang for de kvinder, der gerne vil ud af prostitution.
Derfor tror jeg, vi er enige om, at vi ønsker, at det her skal træde i kraft, at det skal virke, og at det skal gøre en forskel, for dem, der gerne vil ud af prostitution.
Men når det så er sagt, kan jeg ikke lade være at være bekymret, for det er jo det, der er intentionen med de 46 mio. kr., vi har afsat, og der er gået en fjerdedel af den tid, der er afsat.
Jeg kan ikke lade være at spørge ministeren, om ministeren vil gøre noget for at få det rykket lidt?
Her tænker jeg på det med samarbejdspartnerne.
Det er jo begrænset til kun at gælde fire kommuner, og det er begrænset til, at dem, der skal deltage i det her projekt, skal bo i en af de fire kommuner, og det er begrænset til, at det skal være danske statsborgere.
Skulle man måske prøve at kigge lidt videre og tænke lidt mere ud af boksen?
Nu er der gået 1 år og 1 måned, siden vi har vedtaget det her og afsat de her midler, og der er ikke sket så meget.
Hvad vil ministeren gøre, for at vi får lidt mere gang i det?
Karen Hækkerup (S), 2012-12-12:
Det er jo et projekt, vi har i satspuljekredsen, og det er rigtigt, at Venstre også er med.
Jeg kan oplyse om, at vi så sent som i morges har holdt et møde i satspuljekredsen, hvor vi bl.a. drøftede lige præcis den her problemstilling, for det er rigtig vigtigt, at vi får sat det i gang, og at det kommer ud og virker.
Noget af det, der har været debatteret, har jo været det spørgsmål, som også fru Fatma Øktem nævner, nemlig om der er nogle ngo'er, nogle kvinder, der er blevet hørt.
Der har været en myte om eller en fejlagtig holdning til det.
Det vil jeg gerne sige ikke er korrekt.
Vi har inddraget ngo'erne i processen, for det er naturligvis dem, der har kendskab til, hvordan de her kvinder har det, og som ved, hvad det er for nogle ting, der påvirker dem.
Der kan også være mænd, som er i prostitution, og som vi også kan hjælpe, men det er naturligvis primært kvinder.
Og det er ngo'erne, som har kendskab til disse kvinder, og derfor har vi naturligvis også inddraget dem i hele processen.