runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-02-25:
Helt ærligt, så tror jeg faktisk, at den slagteriarbejder, der ulykkeligvis er blevet arbejdsløs, har det allerhøjeste ønsket at komme i job, og det er sikkert mere interessant lige nu end skat.
Det er derfor, at vi underfinansierer skattereformen med 12 mia. kr. første år.
Og det, jeg har forstået, er, at Socialdemokraterne er imod, at vi giver den stimulans til dansk økonomi på 12 mia. kr.
Det viser jo, at det her for Socialdemokraterne er det rene hykleri.
Det er ikke andet end ord og snak.
Der er ingen handling bag ved.
Regeringen handler.
Regeringen gennemfører en skattereform, som betyder, at det bedre kan betale sig at arbejde, og at vi her og nu sørger for at give et puf til væksten, så vi kan få en bedre beskæftigelse.
Magnus Heunicke (S), 2009-02-25:
Det er ikke kun os, det er sådan set også vismændene selv, som jo i en kronik for få uger siden meget præcis beskrev, hvordan underfinansierede skattelettelser selvfølgelig har en beskæftigelseseffekt, men den er fire gange så lav, som hvis man fremrykkede offentlige investeringer.
Det er det, vi er optaget af, nemlig at få en effekt på arbejdsmarkedet.
Den her skævhed i regeringens skatteoplæg får mig til at tænke på et Grundtvigcitat, som jeg ved, statsministeren kender, nemlig: »Og da har i rigdom vi drevet det vidt, når få har for meget og færre for lidt.«
Jeg tænker på, om det er, fordi statsministeren prøver at omskrive det til: Når Fogh får for meget, og endnu flere får for lidt?
Er det en omskrivning fra Venstres side af den gamle Venstremand Grundtvig, som vi er vidne til?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-02-25:
Det er jo netop derfor, at vi skal sørge for at sætte gang i økonomien ved at bruge forskellige instrumenter til at skabe mere aktivitet.
Regeringen bruger mange forskellige instrumenter.
Vi har lige for nylig besluttet at fremrykke nogle trafikinvesteringer, vi har forskellige andre overvejelser om investeringer, og nu kommer vi så med en skattepakke, som næste år vil give familierne 12 mia. kr. mere mellem hænderne, som kan blive brugt til at sætte gang i dansk økonomi og på den måde skabe job.
Det er jo lige præcis, hvad der er brug for.
Derfor er det jo ganske uforståeligt, at Socialdemokraterne er imod at give den stimulans til dansk økonomi.
Magnus Heunicke (S), 2009-02-25:
Jeg kan forstå, at regeringen har travlt med at besøge virksomheder, og vi er mange fra Folketinget, der tager ud og besøger virkeligheden i de her dage, når vi har tid til det.
I mandags var jeg på besøg hos a-kassen i Næstved.
Jeg talte med nogle 3F'er.
Der var specielt to, som gjorde indtryk på mig.
De er altså lagerarbejdere.
Jeg sad og hjalp dem med at taste deres cv ind, som man nu skal på Jobnet.dk.
Det fungerer jo, som det skal.
Vi ville så søge på, hvor mange lagerarbejderjob der var til Tony og Kjeld i Næstved og alle de andre, der nu bliver arbejdsledige eller skal ud og søge job.
Statsministeren ved det formentlig ikke, men så vil jeg sige det.
Der var fem ledige - fem ledige - lagerarbejdspladser i hele Danmark.
En af dem var endda i Nuuk i Grønland, så der var nok egentlig fire, der var reelle at søge for Tony og Kjeld og de tusindvis af andre mennesker.
Så er det, at jeg vil sige til statsministeren: De mennesker har jo ikke brug for at få 40 kr. mere om måneden, de har brug for et job.
De har jo ikke brug for at vente på, at de rige får endnu flere penge, og så kan det måske, når det regner på de rige - eller regner på præsten og drypper lidt på degnen - dryppe lidt på dem, som altså er allerlavest lønnet, og som knokler, hvis de bare får muligheden for det.
Hvordan vil statsministeren forklare den utrolig skæve fordeling til Tony og Kjeld og alle de andre, som nu sidder og udfylder cv og trykker på søgknappen og næsten ingen job får frem på skærmen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-02-25:
Se, regeringen udelukker jo ikke at bruge offentlige investeringer.
Vi har faktisk overvejelser om det.
Vi har også offentligt sagt, at en mulighed også kan være at fremrykke offentlige investeringer.
Det udelukker vi slet ikke.
Så det kan meget vel være, at det kommer.
Men vi synes, det er vigtigt at være med til, om jeg så må sige, at polstre familiernes økonomi ved at give almindelige mennesker flere penge mellem hænderne.
Det er det, der vil ske i 2010.
Der vil almindelige familier få flere penge mellem hænderne.
Om de så bruger dem helt eller delvis eller sparer noget op, synes jeg ærlig talt ikke vi skal blande sig. Men det er typisk for socialister, at det vil man blande sig i, og at det er noget skidt, hvis folk sparer op.
Jamen hør lige her: Hvis man får nogle penge mellem hænderne, som gør, at man kan stabilisere sin økonomi og måske blive i sit hus, som der ellers var risiko for at man skulle forlade, så er det da en god ting.
Det er det for familien, det er det for samfundet.
Men det er typisk for socialister at mene, at offentlige udgifter er bedre end at give flere penge til almindelige mennesker.
Jesper Petersen (SF), 2009-02-25:
Det, der ikke hænger sammen, er, at vi uden at stille ultimative krav tager imod de meldinger, der kommer, for at indgå i nogle reelle forhandlinger, som statsministeren og regeringen så fuldstændig afkobler på forhånd.
Lars Løkke har besluttet, at han kun vil have Dansk Folkeparti med til en reform, og sådan er det så.
12 mia. kr. vil regeringen altså pumpe ud, og de mener, at det er stimulansen, at det er det, der skal redde den danske økonomi, det, der skal sikre, at folk kommer i job.
Regeringen har jo allerede i år givet skattelettelser, men folk bruger jo ikke de penge.
De vælger i høj grad at spare dem op.
Giver man flere skattelettelser til de allerrigeste, som regeringen nu lægger op til, kan det godt være, at vi får flere udlandsrejser, mere import af rødvin, men det er jo altså ikke noget, som medarbejderne på slagterierne, som de folk i byggeriet, der bliver arbejdsløse, kan bruge til noget som helst.
12 mia. kr., underfinansieret skattereform, op mod 40 mia. kr., hvis vi ser det over de næste par år og ikke bare holder fast i, hvad det er næste år, er penge, der altså skal pumpes ud til de rigeste.
Det er den mest usikre måde overhovedet at ville lave en jobpakke på.
Vi har lagt frem, hvordan det kan gøres langt mere effektivt, med en større garanti for, at det rent faktisk får den ønskede effekt, at folk kommer i arbejde, og at vi ikke bare forgylder de rigeste.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-02-25:
Jeg kan forstå, at færgen mellem Mors og Thy efter ministerens opfattelse er med, og det er selvfølgelig en god bekræftelse.
Det andet, jeg forstår på ministeren, er, at ministeren siger, at der ikke ligger nogen ansøgning fra Mors og Thy endnu, og det kan jeg så kun forstå på den måde, at ministeren opfordrer til, at der kommer noget ind på ministerens bord, som så kan blive drøftet.
Er det ikke rigtigt forstået?
Jesper Petersen (SF), 2009-02-25:
Spørgsmålet om fordelingsprofil er der vel delte meninger om.
Regeringen vælger at finansiere nogle af de ting, den gør, ved at have en lavere sænkelse af bundskatten end Skattekommissionen.
Når vi tog imod Skattekommissionens forslag, som vi gjorde, var det jo, præcis fordi vi havde en forventning om, at der ville være et reelt forhandlingsforløb.
Nu har regeringen så klappet det hele af med Dansk Folkeparti.
Sådan må vi acceptere at regeringen arbejder, men det er nu en skam.
Hvis vi skulle have brede forlig om noget så vigtigt som skatten, var det måske klogt ikke at klappe det hele af med et parti på forhånd, men lade der være reelle forhandlinger.
Statsministeren tager fat i spørgsmålet om at skabe vækst, og der vil jeg egentlig gerne hen, fordi jeg er noget bekymret.
Skattereformen er efter min mening en reform på afbetaling.
Hvis man tager fat i Børsen fra i går - der er et billede af en bekymret finansminister - vil man se, at det siges, at pengene fosser ud af statskassen.
Vi har forværret de offentlige finanser med 80 mia. kr. siden august sidste år.
Der bliver fyret 1.000 mennesker om ugen.
Vi ved, at det mest effektive, hvis vi vil sætte ind imod det, er offentlige investeringer i f.eks. mere byggeri.
Var det ikke klogere at sætte ind med en vækstpakke, en jobpakke dér i stedet for at hælde penge ud til skattelettelser, som der er noget usikkerhed om rent faktisk vil have den ønskede effekt i virkeligheden, så vi ikke slår flere gigantiske buler i den statskasse, som statsministeren tidligere har givet udtryk for at han bekymrer sig om?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-02-25:
Jeg har allerede svaret på, at det her netop går ud på, at vi skal sætte gang i dansk økonomi, skabe produktion, skabe vækst.
Det skal kunne betale sig at arbejde, så vi kan skabe de værdier, der skal til for at hjælpe de svageste i vores samfund.
Men jeg undrer mig lidt over det, hr. Jesper Petersen her siger, for da Carsten Koch kom med Skattekommissionens betænkning, sagde Socialistisk Folkepartis gruppeformand hr. Ole Sohn, at Skattekommissionen rammer inden for skiven.
Der er ikke noget, der kolliderer med det fælles udspil fra Socialistisk Folkeparti og Socialdemokratiet.
Det var den positive måde, man modtog Skattekommissionens betænkning på.
Det, der er sket siden, er, at regeringen er kommet med et udspil, som faktisk giver mindre i toppen og mere i bunden.
Hvordan kan Socialistisk Folkeparti være tilhænger af Skattekommissionens betænkning og så pludselig nu være imod regeringens skatteudspil, som faktisk har en bedre fordelingsprofil?
Jesper Petersen (SF), 2009-02-25:
Ja, statsministeren har gerne villet slå sig op som en mand, der holder, hvad han lover, og et løfte i forbindelse med den her skattereform, der nu skal forhandles færdigt, gik jo på, at den skulle være socialt afbalancerede - det var ordene.
De 25.000 rigeste danskere kommer til at tjene 100.000 kr. mere om året, siger DJØF.
Statsministeren selv kommer ifølge Ekstra Bladet til at tjene 115.000 kr., justitsministeren over det dobbelte, nemlig 238.000 kr. Forhåbentlig er der ingen misundelse i regeringens rækker.
SOSU-hjælperne tjener 132 kr. årligt, og den enlig pensionist tjener 1 kr. om dagen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-25:
Det er meget rørende at høre alt det, hr. Eigil Andersen kan stå og sige her, det meste af det er noget rent vrøvl.
Jeg vil gerne sige, at der jo ikke er nogen, der flytter i forbindelse med den her reform.
Det var jo selvfølgelig også før, hr. Eigil Andersen kom i Folketinget, nemlig i 2004, at vi lavede kommunalreformen, og man samlede medarbejderne i jobcentrene, så der er ikke en medarbejder, der skal flytte skrivebord, flytte stol eller flytte telefon - alle er på stedet.
Det, vi ændrer, er det underliggende styringssystem.
Vi synes ikke, det er fornuftigt at have to administrative systemer, to lønsystemer, to sagsbehandlingssystemer, to finansieringssystemer, så alt andet lige indebærer det her en forenkling af jobcentrenes arbejde, som gør, at det vil styrke indsatsen for de ledige.
Eigil Andersen (SF), 2009-02-25:
Jeg vil gerne sige til ministeren, at jeg mener, at sporene fra implementeringen af politireformen skræmmer utrolig meget.
Og jeg er alvorligt nervøs for, at vi nu står over for den samme fiasko på jobcenterområdet med de ting, som ministeren har sat i gang.
Og vi skal tage i betragtning, at det ganske vist er de samme medarbejdere, som ministeren omtaler - det er rigtigt - men arbejdsløsheden forventes altså at blive fordoblet eller mere, så vi får op til 100.000 eller 150.000, inden året er omme.
Så arbejdsbyrden vil vokse, samtidig med at man skal køre efter nogle nye retningslinjer i forhold til de statslige medarbejdere, refusionssystemer og alt muligt andet, og samtidig med at der bliver masser af nye opgaver i jobcentrene i forbindelse med syge og aktivering.
Påstanden om, at det bliver mere enkelt, kommer ikke til at holde stik, kan jeg i hvert fald sige.
Ministeren er desværre ekspert i at opfinde unødvendige, firkantede bureaukratiske systemer, som medarbejderne skal styre efter, fordi ministeren ikke har tillid til kommunale og statslige medarbejdere.
Det er et ubehageligt menneskesyn.
Men at påstå, at der så ikke kommer en masse regler, er jo ikke rigtigt.
Og de ting, der har været fremme nu, i forbindelse med hvordan det kommer til at foregå ved sygefravær, er ikke nogen regelforenkling.
Summa summarum: Jeg vil stærkt opfordre ministeren til at overveje at udskyde det her, så den ikrafttræden, der skal være med f.eks. den fulde kommunalisering af jobcentrene, ikke bliver den 1. august og den 1. januar, men at det bliver udskudt til den 1. april og den 1. september næste år.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-25:
Det nye enstrengede kommunale beskæftigelsessystem vil give en administrativ forenkling og mindre bureaukrati.
Dermed bliver der flere personaleressourcer til at hjælpe både sygemeldte og ledige og til at give dem en beskæftigelsesrettet indsats, så de ikke mister tilknytningen til arbejdsmarkedet.
Jobcentre med én ledelse, én økonomistyring og én samlet finansiering er bedre rustet til at møde fremtidens udfordringer end jobcentre med to af hver.
Det vil sikre, at flest mulige ressourcer bruges på at få ledige borgere i job i stedet for at blive brugt på administration.
Det er en styrke i den nuværende situation med stigende ledighed.
Man skal samtidig huske på, at de statslige jobcentermedarbejdere allerede i dag arbejder i jobcentrene og derfor ikke skal flytte arbejdsplads.
Medarbejderne får blot en anden arbejdsgiver, nemlig kommunen.
På den anden side sikrer modellen også, at bunden ikke slås ud af kommunekassen, hvis ledigheden pludselig stiger drastisk.
I forhold til indsatsen for at nedbringe sygefraværet handler det først og fremmest om at sikre, at den sygemeldte ikke mister tilknytningen til arbejdsmarkedet.
En ud af fem langtidssygemeldte vender ikke tilbage til arbejdsmarkedet.
Det er et alvorligt samfundsproblem, som det er vigtigt at gøre noget ved.
Det lovforslag om sygefravær, som jeg forventer at fremsætte i uge 11, vil også indeholde tiltag, som vil forenkle kommunernes opfølgning på sygedagpengeområdet.
Det vil gøre det lettere for kommunerne at løfte opgaverne i forhold til sygedagpengeopfølgningen.
Ved at forenkle de her ting - vi ændrer også klagesystemet osv. - sikrer vi, at man vil kunne bruge tiden på at hjælpe de sygemeldte med at fastholde deres tilknytning til arbejdsmarkedet i stedet for at administrere to systemer.
Eigil Andersen (SF), 2009-02-25:
Hvordan vil ministeren undgå, at kommunernes jobcentre bryder sammen, når kommunerne skal overtage jobformidlingen også til arbejdsløse på dagpenge, samtidig med at arbejdsløsheden desværre stiger voldsomt fra 50.000 til forventeligt 100.000 i løbet af året, og samtidig med at ministeren selv pålægger de samme kommunale jobcentre et hav af nye bureaukratiske arbejdsopgaver med masser af samtaler og aktivering af syge, hvor de syge kan miste deres sygedagpenge, hvis de siger nej til aktivering?
Skriftlig begrundelse
Det er en kendt sag, at store strukturændringer, som kommer væltende oven i hinanden, samtidig med at antallet af borgere, der skal hjælpes, fordobles, let ender i kaotiske forhold.
Medarbejderne i både de nuværende kommunale og statslige jobcentre er dygtige, men selv dygtige medarbejdere kan presses så meget af de offentlige arbejdsgivere, at de bliver sat på en umulig opgave, som ingen mennesker kan løse.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-25:
Men arbejdsfordeling er jo noget, som man aftaler lokalt på den enkelte virksomhed.
Det er jo ikke noget, som ministeren aftaler.
Vi har et regelsæt for arbejdsfordeling, hvis det er hjemlet i en kollektiv aftale eller en kollektiv overenskomst, og så kan man inden for 1 år få de her 13 ugers arbejdsfordeling.
Jeg skal ikke være den, der afviser, at vi ikke kan gøre det lidt mere fleksibelt, men jeg vil bare sige, at jeg som udgangspunkt ikke synes, at man gør nogen en bjørnetjeneste, ved at de skal søge arbejde.
Vores dagpengesystem er jo sådan, at når folk modtager dagpenge, står de til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det synes jeg er en fornuftig ting.
Lad os så se på fordelingerne på uger, for vi skal også kunne leve med det i det praktiske liv.
Det vil jeg da gerne se på, men som udgangspunkt synes jeg, at det er et meget o.k. regelsæt, vi har.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-02-25:
Nu er det sådan, at både LO og DA faktisk har ønsket, at ministeren skulle kigge på at lempe de her regler.
Så det er ikke sådan, at det kun er et ønske fra arbejderne, men også et ønske fra arbejdsgiverne.
Det er altså begge parter, der kan se, at det her kan være en fordel.
Jeg kan godt forstå, at virksomhederne meget gerne vil beholde de dygtige medarbejdere og ville være trætte af det, hvis de gik hen til naboen.
Jeg kan også godt forstå, at en medarbejder, som har været i det firma i 20 år, gerne vil beholde jobbet i firmaet, endda gå ned i tid og måske risikere ikke at tjene så meget, men altså gå ned i tid for at kunne komme tilbage.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren
: Hvad er så, i ministerens tanker, det interessante ved en arbejdsfordeling, hvis det er sådan, at det her ikke kan lade sig gøre - hvis man egentlig bare kan risikere så at komme videre, selv om det kun er i en kort periode, hvilket det reelt er?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-25:
Jeg har også fået en række henvendelser.
Der er jo nogle virksomheder, der kører med femholdsskift, og som er nødt til at drosle de sidste skift ned.
Der kunne det være interessant, at man havde 2 uger og f.eks. 2 uger.
Det er, hvad jeg har set.
Det er noget, vi kigger på.
Men jeg vil bare sige, at mit udgangspunkt er, at vi har en meget, meget fleksibel ordning i øjeblikket.
Vi skal også være varsomme med, at vi så ikke afskærer folk fra at søge arbejde og ligesom interessere sig for det.
For når vi diskuterer det her, er det, ligesom vi altid tror, at en arbejdsfordelingsperiode i en krisesituation vil ende lykkeligt på den måde, at man så vender tilbage til tilstandene fra før.
Det kunne jo lige så vel være, at det endte med, at de efter en arbejdsfordelingsperiode måtte opgive det og så gå til at afskedige folk.
Eigil Andersen (SF), 2009-02-25:
Jeg har sagt, at det, hvis man var konstruktiv og deltog i uddannelse som et led i en arbejdsfordeling, burde betragtes som en død periode.
Men der er jo andre former for fleksibilitet, der kunne laves i det her system.
Det er jo ganske udmærket, at man kun kan få arbejdsfordeling i 13 uger inden for 12 måneder.
I dag kan det kun enten gøres sådan, at man har 1 uge, hvor man er på dagpenge, og så 1 uge på arbejde, eller man kan lave en blanding, sådan at man er 2-3 dage på arbejde eller dagpenge i løbet af 1 uge.
Jeg har fået en henvendelse fra en tillidsmand, som fortæller, at det på vedkommendes arbejdsplads passer bedre ind i arbejdet, hvis vi kunne sige, at man over 12 måneder højst har 13 uger, hvor man ikke er på arbejde, men sådan, at det kunne fordeles med 3 ugers arbejde og så 1 uge på dagpenge og så igen 3 ugers arbejde og 1 uge på dagpenge.
Hvad ville ministeren sige til at indføre en sådan fleksibilitet?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-25:
Jeg tror, vi skal fastholde, at når man modtager understøttelse, står man til rådighed for arbejdsmarkedet.
Jeg synes, det ville være rigtig godt, hvis vi kunne gå videre ad den vej med at undersøge, at man i en varslingsperiode kan gå ind og få noget uddannelse og noget hjælp.
Det synes jeg ville være rigtig fornuftigt, og det har jo også, tror jeg, LO fremført i sit forslag i anledning af den stigende ledighed.
Men jeg tror, at det rigtige vil være, at vi må sige, at når man modtager understøttelse, står man altså også til rådighed for arbejdsmarkedet.
Der synes jeg ikke, man kan sige, at det så er en ulykke, hvis man fik et andet arbejde.
Eigil Andersen (SF), 2009-02-25:
Nu står vi over for en voldsomt stigende arbejdsløshed, og jeg tror, at der vil være andre ledige til stede, der vil kunne udfylde de ledige stillinger, som ministeren taler om.
Ministeren er ikke meget stemt for, at det her skal være mere fleksibelt.
Men jeg vil gerne spørge, om vi kunne gå en anden vej og sige, at hvis man i de uger, hvor man ikke er på jobbet i en arbejdsfordeling, uddanner sig og deltager i kursusvirksomhed, så kunne de uger i virkeligheden tælle som en såkaldt død periode.
Der tænker jeg i forhold til tidsgrænsen på 13 uger for arbejdsfordeling, men jeg tænker også på, at man netop kan fritages for pligten til aktiv jobsøgning.
Og jeg tænker på 30-ugers-reglen for ret til supplerende dagpenge.
Så skulle disse uddannelsesuger, som var en del af arbejdsfordelingsordningen, simpelt hen ikke tælle med i forhold til de her krav, men være en såkaldt død periode.
Den lettelse, der bliver, vil være minimal i forhold til den forøgede arbejdsmængde, der vil komme.
Altså, det, at arbejdsløsheden bliver fordoblet, er en fordobling af det arbejde, der skal udføres i jobcentrene.
Jeg kunne da have en forhåbning om, at man ville ansætte nogle flere, eventuelt ved hjælp af penge, som staten gav til kommunerne, men jeg tvivler desværre på, at regeringen vil gøre det.
Men det betyder altså, at der bliver et voldsomt arbejdspres.
Det er meget voldsomme ting, der bliver sat i gang her.
Der skal afholdes et hav af samtaler, samtidig med, altså, at arbejdsløsheden stiger.
Jeg kan selvfølgelig ikke bestemme, om ministeren og regeringen skal lære af, hvad man har lært ved implementeringen af politireformen, men jeg kan kun opfordre til, at man lærer af det.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-25:
Jeg vil opfordre hr. Eigil Andersen til at gå tilbage og studere, hvad SF's ordfører sagde, dengang vi gennemførte kommunalreformen, om, hvor frygteligt alting ville gå.
Og hvordan er det gået?
Det er gået rigtig, rigtig godt - ledigheden har aldrig været lavere, jobcentrene har ydet en rigtig god indsats i den situation.
Men tingene bevæger sig altså, og ingen skal få mig til at tro, at det er bedre med to systemer, to lønsystemer, to administrative systemer, to personaleadministrationer, to sagsbehandlingssystemer i stedet for et.
Jeg tror tværtimod, at den forenkling vil gøre, at indsatsen over for de ledige bliver betydelig bedre.
Så vil jeg gerne sige, når hr. Eigil Andersen gerne vil tale om menneskesyn, at jeg synes, at det menneskesyn, hr. Eigil Andersen giver udtryk for her, nemlig at det er bedre bare at lade mennesker gå uden at interessere sig for dem, er dybt, dybt beklageligt.
Vores reform bygger på, at man skal tale med den syge, at man skal tale med den ledige, for vi tror på, at det, at man taler sammen og ser hinanden i øjnene, gør, at man kan yde en bedre indsats.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor Socialistisk Folkeparti har som ideal, at folk skal have lov til at sejle deres egen sø.
Jonas Dahl (SF), 2009-02-25:
Hvad vil ministeren gøre for at stoppe den opdeling af patienter i et Aog et B-hold med hensyn til adgang til behandling hos speciallæge, som sundhedsforsikringerne afstedkommer?
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-02-25:
Hvilke fordele og ulemper vil der efter ministerens opfattelse være ved at indføre en udsættelse af momsbetalinger for private virksomheder?
Hvilke konsekvenser og forhindringer står de danske landmænd og slagterier efter ministerens mening over for, hvis Danmark indfører CO2-afgifter på køer og grise?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-25:
Der vil jeg bare sige: Vi er fundamentalt uenige, og de to konklusioner tror jeg ikke har nogen fremtid for sig.
Vi vender ikke tilbage til små, ikkebæredygtige kommuner, og vi vil gerne hele tiden drage nytte af, hvordan vi hjælper syge bedst muligt.