runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2015-10-29:
Da jeg jo generelt er en venlig minister, indtil det modsatte er bevist, vil jeg selvfølgelig gerne belyse det spørgsmål, som nu er rejst.
Jeg beklager, at jeg ikke lige fik svaret på det i mine bemærkninger.
Så ja, det vil jeg selvfølgelig gerne belyse.
Det giver mig også anledning til at sige, at der jo er rigtig, rigtig mange ude i det danske samfund, der sidder og venter på, at den her udbudslov træder i kraft, rigtig mange.
Og da jeg også har gennemgået, hvor mange penge det offentlige og de private virksomheder kommer til at få i besparelser, så må man jo også have det med i billedet.
Men det er klart, at hele spørgsmålet om medicin og de bekymringer, der er rejst i dag gennem Hans Kristian Skibby på vegne af Amgros, kommer vi til at forholde os til.
Det er der nu stillet spørgsmål til, og det kommer jeg selvfølgelig til se på.
Jeg kender ikke helt præcis de konkrete spørgsmål, men det tror jeg at jeg bliver klogere på, og det skal jeg nok vende tilbage med svar på.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-10-29:
Tak for det.
Så går vi videre til næste spørgsmål, og det er med hensyn til evaluering af udbudsloven.
Nu nævnte ministeren jo selv, at det nærmest er den første udbudslov, men kunne det ikke være et initiativ fra ministerens side, at vi også i forbindelse med lovens tilblivelse og vedtagelse her får sikret, at der bliver gennemført en evaluering efter eksempelvis 2 år, således at vi bl.a. får undersøgt, om der har været et stigende antal klagesager ved udbud med klageret?
Det gælder ligeledes, med hensyn til om der har været flere ombud, altså hvor sagerne har måttet gå om på grund af loven.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-10-29:
Så kan man altid diskutere, i hvilken form det skal være, og efter hvor mange år, men ja, det synes jeg da kan være sund fornuft.
Hvor lang tid der skal gå, må man jo tage en drøftelse af, og det er jeg sådan set heller ikke villig til lige i dag at give et svar på.
Ida Auken (RV), 2015-10-29:
Jeg vil først og fremmest meget gerne kvittere for en af de få folketingsbehandlinger, jeg har været til, hvor vi rent faktisk snakker sammen, og hvor vi prøver at finde hinanden.
Jeg vil virkelig gerne over for ministeren kvittere for, at vi gør det her.
Det eneste, jeg bare gerne vil have ham til måske at bekræfte fra talerstolen, er det, som hans partifælle, hr. Torsten Schack Pedersen, sagde, nemlig at det er et politisk valg, om man vil have de her miljømærker eller ej, at det ikke skal være et teknisk valg, men at det ligesom er politikerne, der afgør, om man vil have mærkerne – i en kommunalbestyrelse f.eks. eller en anden ordregiver.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-10-29:
Altså, der må jeg jo så sige, at det er gensidigt, og at jeg også sætter pris på, at man kan have en politisk diskussion her i Folketingssalen.
Det er godt at kunne have det.
Men ja, selvfølgelig skal det være et politisk valg, hvis man gerne vil gå vejen i forhold til mærker.
Og så har jeg udmærket forstået de mange spørgsmål, der er stillet, og som går på, om man så har det politiske valg, som nogle er kritiske over for i dag, altså hvorvidt det politiske valg findes, hvad det så er, der er passende dokumentation, og hele det her spørgsmål om, om det så er et meget stort administrativt system, kommunerne bliver pålagt.
Og der rækker jeg hånden frem til at sige, at det tror jeg sagtens man kan få lavet en præcisering af, som gør, at nogle af de bemærkninger, der er kommet, og nogle af de scenarier, som nogle frygter, selvfølgelig ikke skal blive til virkelighed.
Ida Auken (RV), 2015-10-29:
Jeg havde faktisk slukket mikrofonen, for jeg havde ikke meget mere at tilføje andet end bare at sige tak til ministeren for den tilgang til tingene.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-10-29:
Jamen så tror jeg også, jeg bliver nødt til at sige tak – men lad det blive ved det.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-29:
Jamen definitionen af skattely er dog ret vigtig i den her diskussion.
Altså, hvad menes der med skattely?
Vi har EU, vi har fri bevægelighed af varer og kapital.
Det har det her lovforslag jo også noget med at gøre.
Så hvad er det, SF mener med skattely?
Det er det, der står så uklart tilbage.
Når en virksomhed sælger nogle varer til en kommune i Danmark, er det så udtryk for, at de er i skattely, fordi de ikke betaler skat i Danmark?
Den definition er SF jo nødt til at blive en lille smule klar på.
Hvis det er sådan, at der er en virksomhed, der foretager sig noget decideret ulovligt, så er der jo i den her lovgivning rige muligheder for, at staten eller kommunen, eller hvem det nu måtte være, kan fravælge virksomheden.
Det har de masser af muligheder for at gøre, og sådan skal det naturligvis også være.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-29:
Tak for ordet.
Lovforslaget giver mulighed for, at flere typer maritime selskaber og rederier kan flytte fra selskabsskat over til tonnageskat, som er væsentlig lavere.
Tonnageskat kan beskrives som en slags vægtafgift, hvor rederiet betaler et fast skattebeløb pr. nettoton, de råder over, mens andre virksomheder betaler skat ud fra indtægter, udgifter og afskrivninger.
Danske rederier har siden 2001 betalt tonnageskat, og forslaget her handler om at udvide tonnageskatteordningen til også at gælde en række specialskibe og offshoresektoren.
Reglerne er lavet, for at rederierne skal kunne klare sig bedre i den internationale konkurrence.
I Alternativet synes vi dog ikke, at det er en bæredygtig vej at gå at indlade sig på skattekonkurrence med vores handels- og samarbejdspartnere.
Det risikerer hurtigt at blive et kapløb mod bunden, hvor alle lande sænker skatten til det lavest mulige, fordi de bliver presset.
Et af argumenterne for lovforslaget er også, at det vil skabe danske arbejdspladser.
Vi er dog i tvivl om, hvorvidt effekten på arbejdspladser bliver så stor, som man forestiller sig.
Selv hvis flere specialskibe bliver indregistreret i Danmark, vil de formentlig kun i et lille omfang blive bemandet af dansk personale, og derfor mener vi, at effekten på de danske arbejdspladser vil blive forholdsvis lille.
Alternativet ser ikke forslaget som et forslag, der vil bringe arbejdspladser til Det Blå Danmark, men som et forslag, der vil bringe skattelettelser til Det Blå Danmark, og det synes vi hverken giver overskud på den sociale bundlinje eller på den økonomiske bundlinje, og derfor støtter Alternativet ikke forslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-29:
Radikale Venstre kan støtte forslaget, og det kan vi af flere årsager.
For det første synes vi faktisk, at tonnageskatteordningen har bevist sit værd.
Det er jo ikke rigtigt, at der ikke bliver skabt arbejdspladser og dermed skabt skatteindtægter på baggrund af ordningen.
Tværtimod er det en ordning, som har sikret en konstant vækst for Det Blå Danmark, har sikret, at vi er en af de stærkeste søfartsnationer i verden og kan fortsætte med at være det med alle de følgeindustrier og alle de fordele, som der følger med det på land i Danmark.
Men der er også en anden grund til, at vi støtter det her forslag, og det er, at det også er noget, som er godt for de offshorevindmølleskibe, hele Det Grønne Danmark, som i forvejen jo ekspanderer voldsomt, hvor eksporten stiger, og hvor vi oplever, at vi stadig væk er vindmølleproducent nummer et i verden; det er faktisk stadig hver fjerde vindmølle i verden, der udskibes fra Esbjerg Havn.
Det er jo helt vildt at tænke på, men det ville da være trist, hvis ikke de blev udskibet på danske skibe, så man også fik dansk mandskab og danske kompetencer i hele værdikæden fra produktionen af vindmøllen til transporten, opsætningen, finansieringen osv.
Og når der nu for en gangs skyld kommer et forslag fra regeringen, som kan gøre en lille smule godt for Det Grønne Danmark, i stedet for at der bare kun bliver talt besparelser, så er det bestemt også værd at tage det med.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
Det, jeg godt vil spørge hr. Martin Lidegaard om, er: Er hr. Martin Lidegaard ikke enig med mig i, at selve rederierhvervet, de danske rederier som sådan, ikke bidrager ret meget til fælleskassen?
Det kan godt være, der er nogle afledte effekter – det skal jeg slet ikke kunne afvise – men de bidrager jo ikke i sig selv til fælleskassen.
Man har en DIS-ordning, hvor søfolkene om bord altså ikke betaler skat til den danske stat.
Og man har en tonnageskatteordning, som er meget gunstig, hvor skatten er meget, meget lav.
I mange tilfælde er der tale om nulskat.
Det vil jo sige, at der ikke tilflyder den danske stat ret mange penge fra det her rederierhverv.
Så hvorfor vil man bidrage til, at den ordning skal udvides til andre aktiviteter, som i øvrigt foregår der, hvor de foregår – hvilket der ikke kan rykkes ret meget ved?
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-29:
Det er jo, kan man rolig sige, en gammel diskussion, som handler om tonnagebeskatning som sådan.
Det er sådan med rederierhvervet, at det er utrolig let for ethvert rederi at sætte sit skib under et andet lands flag.
Det er sådan set bare et pennestrøg.
Og derfor er den eneste konsekvens af at sætte beskatningen på tonnage op i Danmark og dermed beskatte skibene sådan set bare, at man sætter et andet flag på skibet.
Og det er jo grunden til, at man oprindelig har indført tonnageordningen.
Det kan man godt begræde, og man kan diskutere principielt, om ikke vi burde have et mere fælles minimalt beskatningssystem i Europa, i verden,
hvad ved jeg?
Men det har vi ikke, og så længe vi ikke har det, giver det ikke mening af symbolske årsager at sætte en skat op, hvorefter de danske skibe så bare sejler under et andet flag.
Det er jo derfor, det giver mening i det mindste at få et system, der beskytter de danske interesser, og som sikrer, at alle de følgejob, der kommer med, forbliver danske – og dem bliver der betalt skat af.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
Det er lige før, at det eneste, der bliver tilbage, er venerationen for Dannebrog.
Okay, den kan man godt have, men stadig væk er det lige meget, om man har dannebrog bagi eller man har andet flag bagi, hvis man ikke ligesom bidrager.
Man modtager jo meget fra den danske stat.
Man modtager veluddannet arbejdskraft, man modtager god infrastruktur, man modtager gode havne, man modtager, at medarbejderne kan komme under behandling, hvis de bliver syge, eller hvis de kommer til skade om bord på skibet.
Så er det vel også rimeligt at kræve noget til gengæld.
Noget for noget, sagde en tidligere regering, som ikke var hr. Martin Lidegaards, men alligevel.
Merete Riisager (LA), 2015-10-29:
Det bør jo ikke være sådan, at en branche skal være i dyb krise, før man vurderer, om rammevilkårene er gode.
Det kan godt være, man i Enhedslisten synes, at det ville være fint, men det mener vi ikke i Liberal Alliance.
Liberal Alliance vil gerne hele tiden sørge for, at vi har et sundt investeringsklima, at vi har gode forhold for virksomheder både til at starte op, men også i forhold til at drive gamle ,veletablerede virksomheder, som vi har behov for i Danmark.
Louise Schack Elholm (V), 2015-10-29:
Det lyder nærmest på den tidligere spørger, som om vi ikke får nogen skat ind på tonnageskatteordningen, så jeg vil bare høre, om ordføreren kan bekræfte, at den danske skattekasse jo får mere ud af, at skibene betaler dansk tonnageskat, end at de er registreret under andre flag end det danske?
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-29:
Det kan jeg bekræfte hundrede procent, og hvis jeg ikke fik sagt det i min besvarelse før, var det en fejl.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-29:
Regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og SF indgik i juli en delaftale under aftalen om vækstpakken, som indeholdt nærværende lovforslag, der skal styrke rammevilkårene for Det Blå Danmark.
Da tonnageordningen har karakter af statsstøtte til den maritime sektor, er ordningen udformet inden for rammerne af EU's maritim statsstøtte-regler.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
Jeg kan forstå, at Det Konservative Folkeparti jo – netop som jeg også var inde på i min ordførertale – ligesom rederierne har et hedt ønske om, at DIS-ordningen skal følge med.
Det er ikke bare tonnageskat, det handler om.
Så vi kan nok forholdsvis hurtigt forvente, at der kommer et nyt lovforslag, hvor DIS-ordningen så følger med.
Jeg vil lige spørge om noget: Betyder det også, at den der forhadte § 10, som forhindrer danske faglige organisationer i at repræsentere og organisere søfolkene ombord på DIS-skibe, også følger med, eller kunne der være en chance for, at selv Det Konservative Folkeparti vil foreslå, at den blev pillet ud i et eventuelt kommende forslag?
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-29:
Altså, i forhold til hele den opremsning af arbejdspladser, der rent faktisk bliver skabt i Danmark, fordi vi er et land i verden, hvis rederier transporterer mellem 10 og 15 pct. af verdens tonnage, og at det ikke er en værdi for Danmark, og at der ikke bliver skabt arbejdspladser, hvor der betales skat i Danmark, er jeg simpelt hen lodret uenig.
Det gør der da.
Det kan også dokumenteres, at den vækst, der er i rederierhvervet i Danmark, kommer den danske skattekasse direkte til gavn, ikke gennem tonnagebeskatningen, men igennem alle følgebeskatningerne.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-10-29:
Man må jo næsten forstå på Enhedslisten, at det her forslag ingen effekt har, og faktisk tror Enhedslisten næsten på, at det har en negativ effekt.
Og det er jo netop det, der er pointen i hele forslaget, altså at det ikke nødvendigvis handler om, at det skaber tusinde nye arbejdspladser, men det gør måske, at de skibe kan blive ved med at sejle under dansk flag og derved også have dansk besætning og være dansk arbejdsplads.
Så jeg tror bare, Enhedslisten har misforstået det lidt, for lige meget hvordan beskatningen er på skibe, bliver arbejdspladserne altså ikke nødvendigvis i Danmark, for der er altså en konkurrence, der gør, at skibene lige så godt kunne være indregistreret i England.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
Efter min bedste overbevisning har flagstaterne ingen betydning for, hvor arbejdspladserne er.
Det, der har betydning, er selvfølgelig, hvad det er, man sejler ud til, hvor det er, de projekter, man deltager i, er, hvad enten det er opstilling af en havmøllepark, eller hvad det nu kan være.
Og de kompetencer, der er i de pågældende havne,
er det, der har betydning for, hvor skibene sejler fra.
Med hensyn til deres bemanding gælder det samme, for det er i høj grad et spørgsmål om én ting, da mange af de her skibe lige nøjagtig efterspørger veluddannet, meget kompetent arbejdskraft, og der tror jeg fint vi kan være med.
Der er jo også en vis dansk beskæftigelse ombord på de pågældende skibe, og jeg er fuldstændig tryg ved, at det bliver ved med at være sådan uanset flagstat.
Der er tale om her, at man letter skatten for de pågældende rederier, og det er sådan set det eneste, man gør.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-10-29:
For at forstå det rigtigt, skal man så åbenbart forstå det sådan, at beskatning af den danske rederibranche er fuldstændig ligegyldigt, for arbejdspladserne vil være her alligevel.
Så i princippet kunne man godt hæve beskatningen til det dobbelte, for de ville jo sejle ud herfra alligevel.
Det tror jeg altså ikke der er ret mange økonomer der vil give Enhedslisten ret i.
Så det giver da sig selv, at hvis Danmark ikke sørger for at have nogle gode konkurrencemæssige vilkår for den her branche, flytter de da bare deres skibe et andet sted hen.
Jeg synes da, det virker ganske ulogisk, hvis man synes, det er fuldstændig ligegyldigt, hvordan beskatningen er på det her område.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
Jamen det er jo lige nøjagtig det, der er min pointe.
Det er fuldkommen ligegyldigt, om rederierne flager ud, hvis de ikke bidrager til fælleskassen, til den danske statskasse.
Det er jo lige nøjagtig det, der er problemet.
Tonnageskatten er i dag så lav, at der er tale om noget, der ligner nulskat eller i hvert fald en meget, meget lille skat.
Ordføreren siger, at det er der mange økonomer der er uenige med Enhedslisten i, men nej, det er der ikke, for selv de økonomiske vismænd har jo op igennem 00'erne påpeget, at det sådan set kunne være ligegyldigt, hvilket flag de pågældende skibe havde i bagenden, for de danske rederier bidrager jo ikke til fælleskassen, fordi de stort set ikke betaler skat, og fordi de beskæftigede søfolk ombord heller ikke betaler skat til den danske stat.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-10-29:
Jeg synes, ordføreren slipper lidt for let om ved det.
For hvad er alternativet?
Nu er det ikke for at gøre reklame for et nyt parti her i Folketinget, men i forhold til Enhedslistens politik.
Jeg bemærkede, at ordføreren i flere af sine indlæg talte om det stakkels erhverv.
Der ligger altså sådan et eller andet negativt eller insinuerende i det, når man siger det på den måde, som ordføreren gør.
Men hvad er alternativet?
vil jeg gerne spørge Enhedslisten. For Rederiforeningen har jo eksempelvis en aftale om sikring af 200 elevpladser årligt for at sørge for, at der bliver uddannet nogle nye maskinmestre og styrmænd og alle mulige andre, hvilket jeg i øvrigt ved også er en stor udfordring i dag, altså at få nok ansøgere.
Der bliver jo faktisk sagt, at hvis man ville gøre det her endnu bedre, ville man også kunne øge mulighederne for, at der kom flere danske elevpladser inden for den blå sektor, altså den maritime sektor.
Hvad er alternativet? vil jeg gerne spørge Enhedslisten.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
De 200 uddannelsespladser, som ordføreren omtaler, er jo vældig omstridt, fordi de helt og fuldstændig administreres af rederierne selv.
Og der er jo i høj grad, f.eks. fra Søfartens Ledere, sat spørgsmålstegn ved, om man får det fulde udbytte af de der uddannelsespladser, og man har ikke kunnet få dokumentation fra Rederiforeningen for, om de rent faktisk stiller pladserne til rådighed.
De vælger og vrager i hvert fald selv, i forhold til hvilke pladser de stiller til rådighed, og derfor er f.eks. maskinmestrene vældig tilgodeset i øjeblikket, mens fødekæden til navigatører og den slags jo udsultes.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-10-29:
Jamen jeg takker for svaret, for jeg synes faktisk, at ordføreren sådan set selv svarer på det.
Han er bare ikke selv klar over det.
Altså, det er jo én stor mistænkeliggørelse, som vi oplever her.
Jeg er da udmærket klar over, hvordan det her opfattes hos Søfartens Ledere, og jeg anerkender da også præmissen om, at aftalen har været lidt løs i kanterne.
Det er jo ikke det, som ordføreren er inde på her, hvor man bare går ud og miskrediterer og mistænkeliggør hele den maritime sektor i Danmark.
Det er jo det, ordføreren har gjort, ved at sige stakkels rederier og stakkels folk.
Det mener vi ikke i Dansk Folkeparti.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
Det er selvfølgelig, fordi vi synes, det måske er lidt utidigt at tildele et erhverv skattelettelser i en tid, hvor man skærer ned over for alle andre og forringer levevilkårene for dagpengemodtagere, kontanthjælpsmodtagere og folk på sygedagpenge osv. osv.
Der synes man altså at det lige nøjagtig nu er tid til at forære nogle skattelettelser til de danske rederier, som ikke lider nogen nød – og det er sådan set det, der ligger i det, jeg siger – og som faktisk klarer sig ganske godt og har gjort det i ganske mange år.
Det er for det første meget dårlig timing, og for det andet er det heller ikke nødvendigt efter min bedste overbevisning.
Rederierne klarer sig faktisk ganske godt.
Merete Riisager (LA), 2015-10-29:
L 16 handler om at udvide tonnageskatteordningen og derigennem forbedre rederiernes konkurrenceevne på det globale marked.
Vi er i Liberal Alliance helt enige i den analyse, og vi bakker op om de forbedringer, der ligger i L 16.
Samtidig vil jeg benytte lejligheden til at minde om, at den globale konkurrence også presser andre brancher.
Når vi i Danmark udarbejder særlige ordninger for rederierne eller for højtuddannede, som vi eksempelvis har gennem forskudsskatteordningen, så er det i erkendelse af, at det høje skattetryk i Danmark driver forretninger og arbejdspladser ud af landet.
Jeg er derfor optaget af hele tiden at forbedre de skattemæssige rammer i Danmark, både når det gælder personskatter og afgifter og selskabsskat.
Lovforslag L 16 betyder, at tonnageskatteordningen udvides med en række aktiviteter, der typisk udføres af offshorerederier med specialskibe.
I Liberal Alliance er vi positive over for disse ændringer, og vi er også klar til at drøfte andre forbedringer for branchen.
Det er klart, at når man lemper skatten, bør man hele tiden overveje, hvor man helst vil sætte ind, men i Liberal Alliance mener vi, at det samlede skattetryk grundlæggende er så højt, at det er vanskeligt at finde steder, hvor vi ikke er villige til at se på lempelser, der kan forbedre rammerne for at drive virksomhed i Danmark.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
Det er selvfølgelig i forlængelse af de spørgsmål, jeg allerede har stillet, også i min ordførertale.
Er der noget, der sådan tilsiger, at de danske rederier er i dyb krise eller har brug for hjælp i øjeblikket?
Er ordføreren ikke enig med mig i, at ved at udvide tonnageskatteordningen til de her skibe er der tale om en regulær skattelettelse til de pågældende rederier?
Merete Riisager (LA), 2015-10-29:
Nu har vi jo i Liberal Alliance ikke noget imod skattelettelser.
Vi vil helst gerne hjælpe virksomheder bredt og lave ordninger, der gælder alle.
Her har man så lavet en ordning for en bestemt branche, som er særlig konkurrenceudsat.
Jeg minder bare om, at de rammevilkår, der er i Danmark, er belastende for virksomheder og brancher bredt, og vi ser derfor gerne skattelettelser, som går på tværs af brancher.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-29:
Jeg håber da, at der kommer et forslag.
Så det er en appel til regeringen.
Vi gør i hvert fald, hvad vi kan.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
Nej, det var selvfølgelig det, jeg frygtede, for det er også det, man kan se, da det jo er den udvikling, der er sket med danske rederier, som er under DIS-flag.
Det er også derfor, dannebrog mange steder, bl.a. blandt danske søfolk, kaldes bekvemmelighedsflag.
Der er ikke megen dansk beskæftigelse tilbage på skibene i langfart, som er under DIS-ordningen.
Selv hos Mærsk, som ellers har holdt fanen højt i en del år, daler antallet af navigatører og den slags kraftigt ombord, og dæksmandskab har der jo ikke været i ganske, ganske mange år på nogen af de danske rederiers skibe i langfart.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-10-29:
Jeg anerkender jo, at vi i forbindelse med forskellige statslige og regionale udbud kan se, at det er sådan, at der er forskellige kriterier for, hvad man lægger til grund for sin bedømmelse, så det ikke kun er den enkelte pris, der gælder, men også den samlede kvalitet af det tilbud, man har fået.
Der er jo forskellige måder, som man håndterer det på.
Nogle steder er det individuelt i forhold til CSR eller vedrørende inddragelse af handicappede til at være en del af arbejdsstyrken eller andre delelementer i et udbud.
De elementer synes jeg selvfølgelig der skal være plads til stadig væk, og der skal også være plads til, at den enkelte kommune eller region skal have mulighed for at stille nogle krav, som de synes de vil lægge vægt på i forbindelse med et udbud.
Det, der bare må være kongstanken og formålet, er jo selvfølgelig, at det med den her ændring af loven bliver nemmere, også på forhånd, at skitsere, hvordan evalueringsmetoden bliver, og det er jo også det, som der lægges op til, i hvert fald som et punkterne i det fremlagte lovforslag.