runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Den første pointe er jeg da helt enig i.
Det, der er kunsten ved at bedrive skattepolitik, er også at sikre ansvarlig finansiering, og det er da netop det, regeringen sammen med Enhedslisten har aftalt at gøre.
Det ærgrer mig sådan set, at der ikke er større tilslutning til det i Folketinget, og det undrer mig egentlig også, at der ikke her under debatten har været en større lyst til at fortælle om alternative finansieringsforslag til, hvordan man kunne lave en fuldt finansieret afskaffelse af multimedieskatten.
Det ville da også klæde den borgerlige opposition.
Hvad er det for skatter og afgifter, som den borgerlige opposition foreslår at sætte i vejret for at afskaffe multimediebeskatningen?
Det glæder jeg mig såmænd stadig til at høre.
Men man må bare konstatere, at det ønsker oppositionen ikke.
Når det er sagt, vil jeg blot gentage, at det regelsæt, der fremover kommer til at gælde, er, at arbejdsgiver indberetter, hvis der er en medarbejder, der har fri telefon som en del af sin lønpakke, af sin kontrakt, og så er det så sådan, at reglerne ikke er mere rigide, end at man også godt må ringe til f.eks. børnehaven.
Det er klart, at SKAT naturligvis fortsat vil kontrollere, om skattelovgivningen bliver overholdt, ligesom vi også vil fortsætte kontrolarbejdet med at sikre, at både privatpersoner og virksomheder betaler den skat, de skal.
Når det er sagt, er hele intentionen bag beskatningen af fri telefon jo netop, at det ikke skal være så bøvlet og rigidt, som det bl.a. har været tilfældet med multimedieskatten og til dels den tidligere beskatning af fri telefon.
Vi mener, det er vigtigt, at man fra en arbejdstelefon skal kunne ringe til børnehaven, hvis ikke lige man har sin private telefon i nærheden, og det mener vi ikke man i forhold til fri telefon nødvendigvis skal blive beskattet af.
Så jeg synes faktisk, der er tale om et godt regelsæt her, der sikrer en afskaffelse af multimedieskatten, som jo er en beskatning af arbejdsredskaber, og jeg forventer egentlig også, at den borgerlige opposition bakker forslaget op.
Selvfølgelig skal det så være sådan, at fri telefon, der reelt er et frynsegode, skal beskattes, men selvfølgelig ikke så rigidt, at man ikke lige skal kunne bruge arbejdstelefonen til at ringe til børnehaven, hvis ikke man har sin private telefon i nærheden.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Tak for det.
Den socialdemokratiske ordfører skitserede en model til kontrol af en ny multimediebeskatning eller af beskatning af fri telefon.
Vi kan kalde den Thomas Jensen-modellen.
Vil skatteministeren bekræfte, at det er sådan, en model for kontrol kommer til at hænge sammen, altså at man udliciterer opgaven med kontrol af, hvad der er private opkald, og hvad der ikke er, og om man skal beskattes eller man ikke skal beskattes, fra SKAT til arbejdsgiveren?
Er det altså i højere grad tro og love-erklæringer ved arbejdsgiveren, end det er SKAT, der skal kontrollere det her?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Tak for det, formand, og tak for endnu en god og engageret debat.
Jeg ser også frem til resten af aftenen, og jeg synes som sagt, det er vigtige debatter, vi har.
Det virker, som om man er meget bekymret for dem, der fremover skal beskattes af fri telefon, frie computere og internetforbindelser til privat brug, og det er i grunden underligt, når regeringen med forslaget ønsker at ophæve en skat på arbejdsredskaber og samtidig sikrer at beskatte en fri telefon, der jo, når firmaet betaler det hele, reelt er et personalegode.
Regeringens forslag om multimedieskatten betyder, at over 400.000 lønmodtagere slipper for den temmelig forhadte multimedieskat, og vi letter altså skatten med 450 mio. kr. Jeg mener, forslaget hjælper de mange lønmodtagere, der i hverdagen har brug for en fleksibel arbejdstilrettelæggelse for at få det hele til at hænge sammen, og jeg er overbevist om, at rigtig, rigtig mange danskere vil opleve afskaffelsen af multimedieskatten som en forbedring, de vil sætte pris på.
Det er kort sagt sund fornuft, og derfor er jeg ærgerlig over, at den borgerlige opposition ikke udviser større opbakning til forslaget om at afskaffe multimedieskatten.
Jeg mener, det er utidssvarende i et moderne samfund at beskatte arbejdsredskaber, og det ville klæde den borgerlige opposition og i øvrigt også, tror jeg, være i god overensstemmelse med mange af de danskere, der har vist tillid til og sat deres stemme ved de borgerlige partier, at støtte en sådan afskaffelse.
Der har også været en række synspunkter vedrørende afskaffelsen af skattefriheden for sundhedsforsikringer og afskaffelsen af skattebegunstigelser for medarbejderaktier, og jeg må stille mig lidt uforstående over for synspunkterne, for det, som er hele intentionen bag forslaget, og som også vil være konsekvensen, hvis forslaget bliver vedtaget, er jo, at vi fremover skal sikre, at frynsegoder, der reelt er løn, også beskattes som løn.
Det mener jeg egentlig er et sundt princip.
Der har også været et par synspunkter i debatten om børne- og ungeydelsen, og diskussionen om loftet over børne- og ungeydelsen er jo ikke ny.
Jeg mener bare, det er vigtigt, at alle i Folketinget gør sig klart, hvad loftet betyder for familierne i hverdagen.
Jeg kan se på mange af de henvendelser, jeg modtager, at det har store, store økonomiske konsekvenser for de berørte børnefamilier.
Børne- og ungeydelsen er jo netop en hjælp til at dække nogle af de ekstraudgifter, der er forbundet med at være børnefamilie, og loftet trækker i den forkerte retning.
Loftet over børne- og ungeydelsen påvirker især rådighedsbeløbet for familier med de laveste indkomster, og derfor har jeg været både glad og stolt over at kunne fremsætte det her lovforslag om at afskaffe loftet.
Det vil bidrage til både større lighed og mere rimelige vilkår for nogle af de familier, der har brug for en håndsrækning.
Til sidst vil jeg endnu en gang sige tak for debatten.
Jeg vil også sige, at jeg glæder mig til det fortsatte udvalgsarbejde.
Jeg er helt overbevist om, at det nok skal blive både spændende og konstruktivt.
Frank Aaen (EL), 2011-11-29:
Jeg synes bare, det er en ubehagelig debatform, der bruges af hr. Mike Legarth, der oven i købet kommer og påstår, at vi ikke vil være med til at lave en skattereform.
Altså, vi har lavet skattereform tidligere, det gjorde vi i Nyrups tid.
Det kunne man selvfølgelig ikke i den tid, hvor Dansk Folkeparti sammen med Venstre og Konservative hver eneste gang ville forære milliarder til de allerrigeste, men vi har jo tidligere sagt flere gange her fra talerstolen, at vi er med på at prøve at lave en skattereform, også med den nye regering.
Men jeg må sige igen: Det nytter ikke noget at stå og prøve at bortforklare, at man tømte kassen, da man havde magten, og at man i den grad hældte milliarderne ud af kassen og var stolte ved det.
Det er jo ikke noget, vi andre har afsløret: Man var stolte ved det.
Og derfor fik vi fra tidligere skatteministre det klare svar, at man havde hældt flere hundrede milliarder kroner ud i skattelettelser, på en måde så folk har fået et større rådighedsbeløb, og på den måde var de selvfølgelig ikke finansierede.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Fru Sophie Hæstorp Andersen fra Socialdemokratiet sagde, at man gik tilbage til de gamle regler fra før multimedieskattens indførelse, men så kan jeg jo alligevel høre, at det ifølge skatteministeren ikke helt er tilfældet.
Så mit spørgsmål er meget simpelt: Hvor mange opkalde af privat karakter må man foretage, før man omfattes af beskatningen af fri telefon?
Mike Legarth (KF), 2011-11-29:
Min klare opfattelse er, og jeg gentager: De har været fuldt finansieret inden for det råderum, der var at agere inden for.
Og det er at betragte som fuldt finansieret.
Det er min faste overbevisning, at det forholder sig sådan, uanset hvor meget teater vi så skal høre på og lade som om, der er i sådan en sag som den her.
Lad os nu kigge på det fremadrettet.
Hvad skal der til?
Og der glæder jeg mig da over, at den nye regering har sat en ny skattereform på dagsordenen, formentlig meget imod hr. Frank Aaens ønske og mening.
For det duer jo ikke til noget som helst.
Det har vi jo hørt en tordentale imod, hver eneste gang vi har haft en debat i Folketingssalen, i de år jeg har været medlem af Folketinget.
Det er ikke så længe som hr. Frank Aaen, men det er rigeligt, for det er siden 2007.
Men det er det, der skal til for at skabe job, og det er det, der skal gøre, at virksomhederne kan blive her, og det er det, der skal gøre, at vi kan tiltrække kompetent arbejdskraft udefra.
Derfor bakker vi op om det.
Ida Damborg (SF), 2011-11-29:
På vegne af SF's skatteordfører, hr. Jonas Dahl, skal jeg komme med følgende tale.
Multimediebeskatning er en urimelig beskatning på arbejdsredskaber, som er nødvendige for mange mennesker, for at de kan udføre deres arbejde.
Ved at afskaffe denne sikrer man et mere fleksibelt arbejdsmarked, og i stedet gennemfører vi den tidligere beskatning på fri telefoni.
Sådan sikrer vi en balance mellem beskatning på personalegoder og hensynet til, at ansatte har mulighed for at indrette arbejdsliv og familieliv efter egne præferencer.
I forhold til sundhedsforsikringer tror jeg ikke det kommer som en kæmpeoverraskelse, når jeg nu fortæller, at den frie og lige adgang til sundhedsvæsenet er en af de vigtigste grundpiller i den danske velfærdsmodel.
Det offentlige skal derfor ikke understøtte, at dem med private forsikringer kommer forrest i køen.
Derfor ønsker vi at fjerne skattefritagelsen for arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer og sundhedsbehandlinger.
Vi ønsker at fortsætte den eksisterende boligjobordning i 2012, men i en ny og grønnere udgave.
Det gør vi for at skabe en mere glidende overgang til en ny energirenoveringspulje for boliger, og dermed får denne ordning en mere målrettet og grøn profil.
Da man indførte et loft over børne- og ungeydelsen, blev mange børnefamilier ramt af en betydelig og urimelig beskæring af ydelsen.
Dermed er fjernelsen af loftet over børne- og ungeydelsen også med til at skabe større lighed i det danske samfund.
Med en grøn check ønsker vi at indføre et supplerende tillæg for familier med lave indkomster.
Fra 2013 stiger rådighedsbeløbet med 280 kr. skattefrit for personer med en indkomst på op til 212.000 kr., og det kommer f.eks. dagpengemodtagere og førtids- og folkepensionister til gode.
Med disse ord kan jeg sige, at SF støtter forslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Lovforslaget rummer en række ændringer, og jeg vil her nævne nogle af dem i flæng.
Skattebegunstigelsen af medarbejderaktieordninger ophæves, skattefritagelsen for arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer og sundhedsbehandlinger m.v. ophæves, boligjobordningen opretholdes i 2012, men der foretages enkelte justeringer, og endelig fjernes loftet på 35.136 kr. på børnefamilieydelsen –
hov, jeg glemte noget, som jo er meget, meget vigtigt, og det er afskaffelsen af den her famøse multimedieskat.
Især som radikal er jeg utrolig glad for, at vi kommer af med den nu, for en sådan afskaffelse har i lang tid stået højt på den radikale dagsorden, og det er med tilfredshed, jeg ser, at man nu tager tilløb til, at multimedieskatten, som ret beset er en skat på viden og en skat på fleksibilitet på arbejdsmarkedet, bliver ophævet.
Og det er der over en halv million danskere som vil nyde godt af.
Samlet set støtter Radikale Venstre lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Jeg synes bestemt, det er et gode at få mange børn, og jeg håber også, at rigtig mange får flere børn, end de gør i dag, netop så vi kan komme over den her grænse på 1,8 eller 1,9, eller hvad den nu ligger på.
Men hvis man skal bruge spørgerens argumentation, hvorfor så ikke fordoble børneydelsen eller tredoble den, for så vil folk måske få tre gange så mange børn, netop fordi de så vil begynde at spekulere i indtægten fra det?
Jeg synes, det er fint, at folk får en masse børn, men de skal jo ikke begynde at gøre det, på grund af at de får støtte fra staten til det.
Man skal gøre det, fordi man har lyst til at få et barn, og fordi man gerne vil give det noget kærlighed, give det en god opdragelse – og fordi man som udgangspunkt har råd til det.
At vi så støtter med en supplerende ydelse er fint nok, men det er jo ikke noget, man skal begynde at spekulere i.
Det var lidt ligesom det, spørgeren lagde op til, at hvis man nu bare gav en god ydelse, var der mange flere, der fik børn.
Hvorfor så ikke tredoble ydelsen?
Var der så tre gange så mange børn, eller hvordan?
Nej, sådan hænger det jo ikke sammen.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-11-29:
Det er jo en interessant debat, for det ville jo være en de facto skatteforhøjelse for nogle mennesker i Danmark, og det er jo meget interessant at høre, at der også er nogle borgerlige, der går ind for, at der er nogle, der så i princippet skal holde for.
Altså, når man ikke får en børnecheck, må det jo være en skatteforhøjelse, fordi det er tilskud, der ikke kommer ind.
Jeg synes, det interessante er spørgsmålet: Er vi ikke enige om, at det i Danmark er en god ting, at folk får børn?
Altså, danske kvinder sætter jo i gennemsnit kun, hvad er det, cirka 1,9 børn i verden, og det er jo ikke nok til, at vi kan holde indbyggertallet højt nok oppe.
Så er det ikke et gode, at der er nogle danskere, der vælger at få tre, fire eller måske fem børn, simpelt hen fordi vi ellers om 20-25 år vil se et markant pres på vores velfærd i form af manglende arbejdskraft, i form af manglende unge til at udvikle vores land, til at udvikle vores velfærd?
Jeg troede egentlig, det var et gode, at vi fik børn her i Danmark, og at man måske også så det sådan fra Dansk Folkepartis side, så man ikke behøvede den massive indvandring i fremtiden.
Nu er det sådan, at da Dansk Folkeparti indførte loftet over børnechecken, blev man vist en kende overrasket over, hvor mange børnefamilier og hvor mange børn det dermed egentlig ramte.
Omkring 400.000 børn mener jeg var tallet, der var oppe i debatten.
Jeg synes jo, det er interessant, at ordføreren siger, at hvis man i øvrigt har planlagt at få et barn, må man jo også have råd til det.
Hvad så med alle de børn, der kommer til verden, hvor det måske var knap så planlagt?
Skal de så leve i – nu kan jeg jo ikke sige i synd, men det var da fristende med de svar, vi fik – fattigdom og vokse op i fattigdom, fordi forældrene var så ukloge at få børn, der slet ikke var planlagte?
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Tak til den socialistiske spørger – det er et meget sjovt ordvalg, vi er begyndt at bruge.
Nej, vi synes ikke, den skal afskaffes.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at man kan begynde at spekulere i de indtægter, man kan få i forhold til at have mange børn.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Det var da noget af et knaldhamrende hårdt højreorienteret svar, jeg fik af Dansk Folkepartis ordfører.
Jeg vil så spørge: Hvis ordføreren er af den holdning, at staten ikke skal gå ind og betale noget til familierne, at det kun er forældrenes eget ansvar, hvorfor foreslår Dansk Folkeparti så ikke at afskaffe børnechecken fuldstændigt?
Det må vel være en logisk konsekvens af den højreorienterede holdning, som ordføreren lægger for dagen her i dag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Tak for spørgsmålet.
Nu kommer det jo meget an på, hvordan man definerer fattigdom.
Jeg kunne se, at bl.a. fru Özlem Sara Cekic i dag sagde, at hvis man har 5.000 kr. til rådighed, efter at man har betalt alle sine udgifter, er man fattig.
Hvis det er det, der forstås med fattig, tror jeg måske også godt, man kunne få penge til sit barn, i og med at man jo faktisk får en højere ydelse, mens man har et barn og stadig væk er nede på en lav indkomst.
Man får stadig væk fri daginstitutionsplads osv.
Så det kommer an på, hvordan man ser på det at være fattig.
Men noget af det, jeg godt kunne tænke mig at man kiggede på, var en mere generel debat om børneydelsen.
Kunne man nu vælge at gøre den indtægtsbestemt i stedet for bare at sige, at det kom an på antallet af børn?
Så ramte den mere målrettet dem, som ikke havde så mange midler.
Det kunne være interessant, hvis vi i stedet for debatterede den del af det, men det er så ikke en del af det her lovforslag.
Mike Legarth (KF), 2011-11-29:
Da vores skatteordfører, hr. Brian Mikkelsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne tilkendegive, at det her jo er et lovforslag med mange forskellige ting indblandet.
De Konservative er som udgangspunkt positive over for en fjernelse af multimedieskatten, men vi mener ikke, at det foreslåede alternativ reelt udgør en forbedring i den retning, som Det Konservative Folkeparti ønsker sig.
Det hjælper jo ikke, at man erstatter en tåbelig skat med en anden, der måske er endnu værre.
I dag har vi jo set, at it-branchen forventer, at den nye skat vil indbringe 250 mio. kr. i stedet for de forventede 50 mio. kr., så der er da noget, der tyder på, at tingene ikke hænger helt sammen.
Det må vi vente at se, men det støtter vi i hvert fald ikke.
Så er De Konservative selvfølgelig også imod, at regeringen vil fjerne fradragsretten for sundhedsforsikringer.
Vi mener jo, at sundhedsforsikringer forkorter sygefraværet og forbedrer livskvaliteten, og derfor er det et absolut gode, som kun er til gavn for medarbejdere og virksomheder.
Til sidst er vi selvfølgelig også imod, at boligjobordningen afskaffes i 2013.
Boligjobordningen har først og fremmest den effekt, at den konverterer sort arbejde til hvidt, og det tager man nu fuldstændig ud, og det er vi kede af.
Men under førstebehandlingen her er der sket noget helt nyt, for ordføreren for Socialdemokraterne, hr. Thomas Jensen, meddelte jo, at man nu flytter skattekontrollen fra SKAT til virksomhederne, og det kan da være udmærket.
Men så vil jeg da gerne spørge, om det også gælder alle mulige andre områder, for så vil det da virkelig være breaking news, hvis det her er den nye form for skattekontrol, vi skal se.
Det glæder jeg mig til at få opklaret, og det bliver så i udvalgsarbejdet.
Men det var det, der blev tilkendegivet.
Så om ikke andet har det været en sen aften, men også med visse morsomheder indblandet.
Frank Aaen (EL), 2011-11-29:
Enhedslisten støtter, at vi fjerner skattefritagelsen for arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer.
Det er en ulighed, der hermed forsvinder.
Vi er med til og vil gerne være med til at fjerne det loft over børnechecken, som VKO gennemførte.
Det er en social forbedring.
Vi er glade for at fjerne nogle skattelettelser fra dem, der har fået en del af deres løn betalt i aktieoptioner og aktier i stedet for som normal løn, fordi det var en skattefidus.
Vi er glade for at forhøje den grønne check for alle, der får mindre end de maksimale dagpenge, dvs. alle arbejdsløse og dem, der tjener mindre, og vi er meget tilfredse med, at de penge, vi samlet set med L 31 er med til at skaffe, går til mere velfærd og giver større social lighed.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-11-29:
Konsekvensen af den politik er bl.a. så bare, som Morgenavisen Jyllands-Posten afdækkede, at nogle mennesker i det her land venter længere og længere på overhovedet at blive udredt af en speciallæge, fordi nogle af dem, der har forsikringer, hele tiden træder ind foran i køen.
Så et naturligt spørgsmål stillet til hr. Ole Birk Olesen må jo være, om ordføreren så synes, at man skal udbrede skattefradraget til alle sundhedsforsikringer, altså til alle sundhedsforsikringer, som folk må tegne i Danmark, også de sundhedsforsikringer, som er tegnet af dem, der ikke er på arbejdsmarkedet, hvis de har mulighed herfor.
Det må jo være en naturlig konsekvens.
Men igen er det åbenbart sådan i Danmark, at hvis man skal være arbejdsgiver og tage ansvar og dyrke noget CSR, og hvad det alt sammen hedder med flotte ord, skal det helst være noget, hvor der er skattepenge med i i form af fradrag eller en eller anden form for tilskud eller noget andet.
Det er helt klart det indtryk, man løbende får, nemlig at dele af dansk erhvervsliv gerne vil tage et socialt ansvar, men så skal de lige have et skattefradrag for det.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-29:
Liberal Alliance betragter det ikke som en støtte, at mennesker får lov til at beholde de penge, de selv har tjent, og det at have et fradrag er jo en mulighed for at beholde de penge, man selv har tjent.
Vi har sådan set som udgangspunkt, at de penge, man har tjent, er ens egne, og hvis man skal opkræves dem i skat, er det borgeren, der støtter staten.
Det er ikke sådan, at staten støtter borgeren ved ikke at opkræve skatten.
Her er der tale om, at man har et skattefradrag, fordi man så ikke belaster det offentlige sygehusvæsen.
Det er jo helt urimeligt, hvis man både skal betale over skat til sundhedsbehandling, og når man så tager vare om sin egen sundhedsbehandling, skal man også betale skat af den værdi, som det har, selv om man jo friholder det offentlige system for en udgift.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-11-29:
Man havde tidligere en beskatning af fri telefon, som blev afløst af en multimedieskat, der var meget bureaukratisk.
Det synes jeg alligevel er meget interessant.
Jeg mener, at det var under finanslovdebatten, at Liberal Alliances ordfører, hr. Simon Emil Ammitzbøll, sagde, at Liberal Alliance vil give støttekroner til så få som muligt.
Jeg synes, det er interessant, at Liberal Alliance bliver ved med at sige, at det at give støttekroner til så få som muligt ikke lige gælder for de mennesker på det private arbejdsmarked, som er højtlønnede og dermed dækket af en sundhedsforsikring.
Lige for de mennesker gælder, at vi skal give dem støttekroner ned i halsen i form af skattefritagelse, mens vi i hvert fald ikke skal støtte en lang række andre mennesker – det kunne være offentligt ansatte, pensionister eller førtidspensionister – med de her sundhedsforsikringer eller andet.
Jeg synes, det er et meget interessant sted, man fra Liberal Alliances side siger: Her er det vigtigt at støtte mennesker, som kan selv, som er på arbejdsmarkedet, og som har gode uddannelser og gode lønninger, og så kan de andre ligesom sejle.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Undskyld, at jeg var lidt upræcis i mit spørgsmål før.
Det var til de der kommentarer, som ordføreren havde om administrationen.
Når ordføreren er ude at tale med de her venner ude i det private erhvervsliv, er ordføreren så ikke stødt på nogle, der siger, at det med den der bureaukratiske manual på 20-30 sider, som de skal bruge nu her i forbindelse med multimedieskatten, er en tudetosset opgave, de skal løfte, og at man med den her ændring, hvor man afskaffer multimedieskatten, jo får noget, der er meget, meget enklere at administrere, fordi man rent faktisk har prøvet det her før, altså dengang man, før man indførte multimedieskatten, havde den her form for beskatning?
Synes de folk i dansk erhvervsliv, som ordføreren møder, ikke, at det er et rigtig godt tiltag?
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-29:
Liberal Alliance har det jo som en central mærkesag at få afskaffet multimedieskatten, men vi vil altså finansiere det ved mådehold i de offentlige udgifter og ikke ved at opkræve andre skatter andre steder.
Jeg kan forsikre spørgeren om, at jeg har talt med erhvervsfolk om det her, og der er vist forskellige syn på det.
Der er nogle, der synes, at det måske er bedre end det, der er i forvejen, og så er der andre, der synes, at det, som regeringen nu planlægger, absolut ikke er bedre end det, der er i forvejen.
Så der er altså et lidt større spænd i svarene, end spørgeren antyder.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Er det sådan, at hr. Ole Birk Olesen har været ude at tale med alle sine erhvervskontakter?
Det hører vi jo så meget om at man har hos Liberal Alliance.
Har ordføreren været ude at tale med nogle af dem og spørge dem om, om de synes, at multimedieskatten skal beholdes, eller om de synes om den nye ordning, hvor vi jo rent faktisk sænker skatten?
Er det ikke et rigtig, rigtig godt skridt i den rigtige retning – skattemæssigt, men også i forhold til at arbejdsgiverne har mindre administrativt bøvl, og i forhold til at lønmodtagerne får det langt, langt nemmere ved selv at kunne tilrettelægge deres arbejdsting?
Synes hr. Ole Birk Olesen ikke, at det er et kæmpe fremskridt?