runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-08:
Jeg vil godt starte med at sige, at som jeg ser det, er det sådan, at finanspagten, hvad enten Danmark er med eller ej, sætter en ny standard for den økonomiske politik og den økonomiske disciplin i Europa.
Jeg er helt overbevist om, at det er den bedste måde at skabe tryghed for dansk økonomi på.
I forhold til spørgsmålet, der handler om, hvorvidt vi skal have en folkeafstemning eller ej, har vi jo en klar procedure for den slags i Danmark.
Vi har den procedure, at når der er en endelig aftale på plads, hvad der er nu – den er ved at blive oversat til dansk – går Justitsministeriet i gang med at vurdere, hvorvidt der er behov for en folkeafstemning, og det vil sige, at man vurderer forholdet mellem finanspagten og grundloven.
Det har vi en fast procedure for i Danmark, og jeg ser egentlig ikke nogen grund til at bryde den tradition.
Jeg er en stor tilhænger af det repræsentative demokrati, og jeg er også stor tilhænger – det siger sig selv, det er vi alle sammen – af grundloven.
Grundloven bygger jo netop på det repræsentative demokrati der, hvor vi, der er valgt her, påtager os et ansvar for at tage beslutninger på danskernes vegne.
Og det er jo netop det, vi gør i den her sag.
Carsten Hansen (S), 2012-02-09:
Lad os få afdækket det.
Og så vil jeg sige bare sådan helt stilfærdigt, at V og K og DF jo har haft magten i 10 år, og da har man ikke fundet grund til at ændre på det, men jeg går gerne ind i det positive arbejde her.
Hvis man har ændret holdning i de berørte partier, så kan vi i hvert fald få afdækket, hvad der er årsagen til det her.
Det er jeg sådan set enig i, men jeg synes i virkeligheden, at både strafferammen og forældelsesfristen harmonerer meget godt i forhold til det her.
Men lad os få afdækket, hvad der kan være.
Louise Schack Elholm (V), 2012-02-09:
Jamen se, det er jo netop relevant, at der rent faktisk har kørt sager, men at der ikke er fældet dom, for er det så rent faktisk det her med forældelsesfristen, der er årsag til, at der ikke er fældet dom, eller hvad er det præcis, der er årsagen til det?
Derfor glæder jeg mig da til, at vi i udvalgsarbejdet kan se nærmere på, hvad baggrunden er for det her.
Har det simpelt hen noget at gøre med, at man ikke kan nå at føre sagerne frem, inden forældelsesfristen er udløbet, eller er det, fordi man ikke kan bevise det?
Det er jo spørgsmålet.
Vi er jo i hvert fald interesseret i at sikre, at man har en retssikkerhed, og at man ikke som lejer står i et tomrum med hensyn til retssikkerhed.
Carsten Hansen (S), 2012-02-09:
Jeg vil gerne kvittere for Venstres holdning til det; det er rart at vide, at der er en stor opbakning til den måde, vi regulerer boligmarkedet på nu.
Jeg fik vist udtrykt mig forkert, for, så vidt jeg ved, er der ikke nogen, der er dømt efter de her paragraffer – det sagde jeg også i mit sidste svar.
Det er i hvert fald det, der er mig oplyst, men jeg skal gerne tjekke op på det, således at vi er sikre på det i forhold til den del af sagen.
Det er jo vigtigt at få de her sager frem, for jeg tror, at vi i alle partier tager afstand fra den del af det.
Lad os så i udvalgsarbejdet afdække, hvad det er, vi har muligheder for, for jeg tror ikke bare, at man kun kan straffe sig ud af det her.
Man er også nødt til at se på, hvordan vi får sagerne frem i lyset.
Altså, det er ikke altid det, at man bare straffer hårdere, der sikrer, at vi får retstilstanden til at fungere og virke derude.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-02-09:
Man har forskellige måder at gøre det på.
Det, som ordføreren henviser til, er jo en redegørelse, som er kommet som et partsindlæg i den her diskussion.
Jeg skal ikke gøre mig klog på, om situationen ville have været anderledes, hvis vi havde ageret anderledes.
Det, som hr. Frank Aaen gør, er jo at kigge tilbage.
Vi prøver sådan set at kigge frem.
Det er altid nemt at gøre sig klog på, hvad man skulle have gjort for ½ år siden eller for 2 år siden, tilbage i 2008, hvor finanskrisen gjorde sit indtog i den europæiske banksektor.
Jeg synes, det er en god aftale, vi har lavet.
Banksektoren er altså med til at generere penge til Danmark og dermed til vores fælles velstand.
Frank Aaen (EL), 2012-02-09:
Vi tager debatten om kapitalisme, liberalisme og socialisme en dag, hvor det er på dagsordenen.
Jeg vil bare sige, at det er meget klogt, når man bevæger sig fremad, at man lige overvejer, hvordan den vej, man lige har gået på, ser ud.
Så bliver man også lidt klogere på, hvordan vejen ser ud fremad.
Og det er jo det, jeg spørger til.
Man kan nu se, at bankaktionærerne har scoret kassen på en krise, de har skabt.
Folk bliver fyret i tusindvis, vi har gældskrise i hele Europa, og vi har underskud på statsbudgettet i Danmark.
De eneste, der er kommet rigtig godt igennem krisen, er i virkeligheden bankaktionærerne.
Så spørger jeg bare helt stilfærdigt, om man ikke skal kigge på de erfaringer, der har været, og se, at den danske stat ved at have optrådt på en anden måde alene i forbindelse med redningen af Danske Bank kunne have tjent 25 mia. kr.
Og det er altså en ekspertvurdering, man kan godt kalde det et partsindlæg, der siger, at havde vi i Danmark her gjort som i andre lande, havde den danske stat tjent 25 mia. kr.
Det kunne vi da have fået ret meget hjælp til de ældre for, kunne vi ikke?
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-02-09:
Man kan få rigtig meget godt for 25 mia. kr., men jeg synes også, at vi er nødt til at understrege, at det altså er fiktive 25 mia. kr., som hr. Frank Aaen hentyder til.
Det er et partsindlæg, og det er en beregning, som der kan stilles mange spørgsmål til.
Det vigtige er, at vi i Danmark i den situation, som vi er i og har været i gennem flere år, hvor vi har en finansiel krise, stabiliserer og stimulerer vores bankvæsen.
Det er vigtigt, at vi er med til at skabe det regelgrundlag, som gør, at der er stor troværdighed om den danske finanssektor, og at der er stor stabilitet.
Det har vi faktisk vist hele vejen gennem den her finanskrise, som har varet siden 2008, at vi har været i stand til at håndtere ganske professionelt i Danmark – tilmed med skiftende regeringer, fra rød til blå og fra rød til blå.
Så jeg synes faktisk ikke, at vi har noget at være kede af.
Og det synes jeg måske også at Enhedslisten skulle kvittere for ved at støtte bankaftalerne frem for som det eneste parti ustandselig at kæmpe imod.
Andreas Steenberg (RV), 2012-02-09:
en del af de såkaldte bankpakker.
Bankpakkerne har til formål at sikre tillid og stabilitet i den finansielle sektor i Danmark.
Det er jo sådan, at rigtig mange af vores pengeinstitutter er afhængige af, at udenlandske banker vil investere i de danske banker.
Det er et bærende princip for de her bankpakker, at det er bankerne selv, der betaler for den stabilisering og den oprydning i sektoren, som staten udfører.
Det gør, at bankerne ved, hvor mange penge de skal indbetale hvert eneste år, og det gør jo også, at garantifonden hele tiden har penge til de udfordringer, der opstår.
Vi sikrer også, at fonden kan bruges til at dække udtrædelse af f.eks. datacentraler, når to banker vil fusionere.
Det er sådan, at vi som samfund har interesse i, at banker fusionerer, i stedet for at de krakker, fordi det vil give et større tab for samfundet, og derfor er det godt, hvis fonden kan give et tilskud til at dække de udgifter, man har ved at udtræde fra en datacentral, når man skal fusionere med en anden bank.
De offentlige myndigheder får også yderligere muligheder for at udveksle oplysninger, og det skal igen bidrage til at fremme processer, hvor banker gerne vil fusionere, hvis en af dem er nødlidende.
Med de ord kan vi støtte lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2012-02-09:
Har man ikke i Det Radikale Venstre overvejet, om det er klogt at blive ved med bare støtte bankerne på den måde, sådan at alt det, der er fortjeneste i, bliver privatiseret, mens den del, der er tab i, overtages af staten?
Nu kan jeg forstå, at man synes, at det er vigtigt at bevare troværdigheden omkring bankerne – hvilket Det Radikale Venstre åbenbart gerne vil have –
og at det skal indebære, at vi skal tage tabet; det kan vi så debattere, for der er vi ikke enige.
Men hvorfor skal vi fraskrive os overskuddet?
Det forstår jeg ikke.
Kunne man ikke overveje, hvorvidt det er en klog idé?
Andreas Steenberg (RV), 2012-02-09:
Princippet her er jo netop, at det tab, staten får ved at tage de aktiver, der er usunde, er dækket af bankerne selv, fordi de indbetaler til den her fond, som dækker tabet.
Så det er jo et system, som er selvfinansierende, og som det ser ud lige nu, tyder det på, at staten faktisk tjener på det her.
Det må jo også være vigtigt for Enhedslisten, at der er troværdighed omkring bankerne, fordi de jo altså låner ud til os alle sammen, så det er jo ret vigtigt, at det system fungerer.
Og så er det jo rigtig nok, at man, hvis man ønsker, at staten skal overtage alle virksomheder, jo i princippet kan mene, at staten så kan tjene de penge, men nu er vi jo ikke socialister, der mener, at vi skal nationalisere virksomheder i Danmark.
Frank Aaen (EL), 2012-02-09:
Det er jo, som det er blevet sagt, en fortsættelse af de bankpakker, der har spændt milliarder ud som sikkerhed og garanti for bankerne.
Og det har man gjort på den efter vores opfattelse fuldstændig ukloge måde, at staten har overtaget alt det, der er tab i, hvorimod det, der er sundt og overskud i, er blevet privatiseret så hurtigt som overhovedet muligt.
Den politik er anderledes end den, der er ført i andre lande.
Jeg så forleden dag en opgørelse i Ugebrevet A4, hvor de siger, at havde man nu f.eks. ikke bare spændt en garanti ud under Danske Bank, men sagt, at man ville have aktier i stedet for, kunne staten have tjent 25 mia. kr. alene på Danske Bank.
Synes Dansk Folkeparti ikke, at det i virkeligheden er en dum linje at fortsætte, altså hvor det er sådan, at vi lader det sunde blive privatiseret, så bankaktionærerne bliver ved med at tjene penge, hvorimod vi bare overtager alt det dårlige?
Carsten Hansen (S), 2012-02-09:
I min tale gav jeg udtryk for, at jeg faktisk synes, at strafferammen er god nok, som den er.
Men jeg tror, at vi skal få belyst, hvad det er for nogle mekanismer, der ligger bagved, og hvordan vi også sikrer, at boligmarkedet er tilstrækkeligt.
Jeg tror ikke på det med bare at sige, at der skal være en straf på 1,1 år, når der ikke er blevet rejst nogen sager om det.
Det er sådan, som også ordføreren for Socialdemokraterne, Jan Johansen, sagde, at hvis man flytter forældelsesfristen, ja, så risikerer vi bare, at folk står frem efter 5 år, og så er der gået endnu længere tid med det.
Men vi tager skarpt afstand fra det.
Det, jeg indbød til, var i virkeligheden en drøftelse i udvalget af, hvad der er af muligheder, for så kan der stilles spørgsmål under udvalgsbehandlingen, og vi kan tage en konstruktiv drøftelse af tingene.
For jeg tror ikke, vi løser det her problem alene ved strafferammen, for der er ikke nogen, der er blevet dømt, der er ikke nogen sager, der er blevet indbragt, og der har lejerorganisationer og udlejere faktisk en stor opgave i at få det her afdækket og hjælpe os med at få rejst nogle sager.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-09:
Det er derfor, det specifikt står sådan.
Jeg forstår da godt, at ordføreren undrer sig, men jeg håber, ordføreren har fået svar på, hvorfor det er skrevet sådan.
Benedikte Kiær (KF), 2012-02-09:
Ja, det har jeg, men jeg håber på, at vi kan finde frem til, om det er muligt at arbejde med beslutningsforslaget på anden vis, også i forhold til forlængelsesfristen, for fra Konservatives side har vi det svært med, at der i en lovgivning specifikt står, hvad straffen for at overtræde den lovgivning skal være, for vi mener egentlig, at man skal tilkendegive en strafferamme.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-09:
Det skal jo ikke være nogen hemmelighed, at vi i Dansk Folkeparti mener, at det er et utrolig vigtigt emne, når vi gang på gang oplever, at der er nogle bolighajer derude, som udnytter mennesker.
Det synes vi selvfølgelig også der skal handles på.
Jeg kan forstå, at der er rigtig mange – delte – meninger, men jeg vil også sige, at det her beslutningsforslag jo handler om at gøre den her forældelsesfrist længere og øge straffen.
Vi skal jo også sende det signal til de her bolighajer, at det vil vi simpelt hen ikke være med til.
Jeg er godt klar over, at beslutningsforslaget er en del af en værktøjskasse, og at det også handler om, at der er et bredt boligmarked med nok varer på hylderne.
Så jeg håber da, at vi i hvert fald gennem udvalgsarbejdet kan arbejde videre med det på den ene eller den anden måde.
Så vil jeg da godt på forhånd sige tak for debatten og specielt også tak til Venstre og Konservative for, at de i hvert fald er villige til også at gå ind i den her dialog.
Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren også, ligesom alle dem, der har udtalt sig til Ekstra Bladet om det, i hvert fald vil være villig til at skærpe sanktionerne og straffen, for jeg ved ikke rigtig, om det er tilfældet i dag, at sanktionerne skal skærpes.
Men tak for debatten.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-09:
Med hensyn til at der ikke er nogen, der er blevet dømt, så synes jeg, at man skal vende den om og spørge: Jamen hvorfor er der ikke nogen, der er blevet dømt?
Er det på grund af den her forældelsesfrist, at der ikke er nogen, der er blevet dømt?
Det synes jeg jo er væsentligt at tage med.
Men jeg skal bare lige høre, om jeg skal forstå ministeren sådan, at han ikke vil være med til at øge straffen eller lave sanktioner mod bolighajerne, og at han ikke vil være med til at forlænge forældelsesfristen.
Louise Schack Elholm (V), 2012-02-09:
Nu stillede ministeren sådan set også os et spørgsmål.
Ministeren spurgte nemlig, om vi går ind for fri huslejeregulering.
Nu er det ikke normalt, at man stiller spørgsmål, når man står deroppe på talerstolen, men jeg vil da alligevel gerne svare, for vi mener faktisk det samme her efter valget, som vi mente før valget, hvor vi også var imod at fjerne huslejereguleringen.
Så der har vi ikke ændret synspunkt, og sådan har vi det traditionelt, nemlig at det, vi siger før valget, mener vi også efter valget, og det er ikke alle, der har det sådan.
Jeg har godt lagt mærke til, at der er en skævvridning i Folketinget, i forhold til hvad man mener før og efter valget, altså om det er det samme, men det er altså det samme for os.
Så der har vi ikke ændret standpunkt.
Vi går stadig væk ind for huslejereguleringen, som den er.
Vi fastholder den sikkerhed, der er på nuværende tidspunkt.
Jeg har da bl.a. undret mig over, at ministeren ikke mener, at der er kørt nogen sager mod de her bagmænd, men det siger Ekstra Bladet at der har; men det kan være, at ministeren vil oplyse lidt mere om det i udvalgsarbejdet.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-09:
Jeg forstår ikke, at ministeren siger, at der ikke er rejst nogen sager, for der er jo rejst nogle sager.
Det siger LLO, og de kører jo også sager mod de her bolighajer.
De er bare så snu, at de er svære at få ram på.
Jeg er da enig med ministeren i, at der skal en større værktøjskasse til.
Det er jo tit og ofte sådan, når man skal hænge en hylde op, at man ikke kan bruge en hammer, men skal bruge en boremaskine, rawplugs og alt muligt andet.
Så det her forslag er jo en del af en værktøjskasse, og selvfølgelig er der andre ting, man kan tage med ind over.
Jeg spurgte til det for bare lige at være sikker på, at ministeren ikke vil være med til at forlænge forældelsesfristen og heller ikke vil være med til at øge strafferammen.
Carsten Hansen (S), 2012-02-09:
Jeg har jo sagt i min indledning, at jeg egentlig synes, at det ligger, hvor det skal ligge.
Men jeg vil gerne tage afstand fra det.
Lad os se på, hvad det er for nogle værktøjer, som fru Karina Adsbøl snakker om vi har i værktøjskassen.
Det kan godt være, at det var mig, der udtrykte mig forkert, men jeg vil sige, at mig bekendt er der ikke nogen, der er blevet dømt efter den her paragraf – sådan kan jeg udtrykke det.
Men lad os da prøve at gå i dialog om, om der er oplysninger til det, om vi kan flytte boligmarkedet, om der er ting, vi løbende kan se på med hensyn til det her.
Og der er jo ikke nogen, der bliver dømt af det, der bliver stort set ikke rejst nogen sager, så det er et problem.
Det popper løbende op i pressen, jeg ved bare ikke, hvor stort det her problem er.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-02-09:
Ministeren spørger, om vi kan huske, at de borgerlige partier tabte valget i 1998 på at have et programpunkt om, at huslejedannelsen skulle være fri.
Jeg husker da nok, at det var en del af valgkampen fra Venstres side, at det blev fremdraget af Socialdemokraterne, og at Venstre efterfølgende tabte valget marginalt.
Jeg vil så høre ministeren, om han kan huske, at Socialdemokraternes partiformand og statsminister Poul Nyrup Rasmussen dengang forsikrede, at han, Socialdemokratiet og regeringen ikke ville røre ved huslejereguleringen, hvorefter man – efter valget – gjorde det alligevel.
Kan ministeren huske det?
Carsten Hansen (S), 2012-02-09:
Nu er jeg jo i den situation, at jeg faktisk er ældre end hr. Ole Birk Olesen, så jeg kan godt huske og oven i købet lidt længere tilbage, end hr. Ole Birk Olesen kan.
Jeg vil bare sige, at det er afgørende for Socialdemokraterne, at vi ikke ændrer på den måde, hvorpå vi har den omkostningsbestemte husleje.
Der er muligheder for renoveringer efter § 5, stk. 2, osv., og det er afgørende vigtigt, at vi har boligreguleringen.
Jeg synes, at hr. Lars Dohn i virkeligheden havde fuldstændig ret, da han sagde, at det, der er vigtigt, er, at boligforsyningen i en by eller et område er i orden.
Det er sådan set det, der er det vigtigste i den diskussion.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-02-09:
Jamen ministeren er da ikke forpligtet til at svare på spørgsmålet, hvis han ikke ønsker det.
Ministeren kan bare sige, at det er et spørgsmål, han ikke ønsker at svare på, i stedet for at snakke udenom.
Jeg spurgte, om ministeren kan huske, at Poul Nyrup Rasmussen i 1998 gik til valg på ikke at ville røre ved huslejereguleringen og så efterfølgende gjorde det alligevel.
Kan ministeren huske det?
Og synes ministeren på den baggrund – hvis ministeren kan huske det – at det er rimeligt at klandre de borgerlige partier for at sige, hvad de faktisk ønskede at gøre, i stedet for at klandre sit eget parti for at sige noget andet end det, man faktisk gjorde efter valget?
Carsten Hansen (S), 2012-02-09:
Nu er det sådan, at hr. Ole Birk Olesen jo elsker at komme i diskussion om alt mulig andet, end hvad selve diskussionen og debatten handler om, men jeg vil da jeg gerne sige, at vi ikke er indstillet på at give boligmarkedet frit.
Vi er ikke underlagt det der markedskrav, som hr. Ole Birk Olesen åbenbart opererer efter, nemlig hvor alt skal gives frit, og så overlader vi de svageste til sig selv, og så kan de i øvrigt bo i omegnen af København, hvis de ikke har råd til at bo herinde i København.
Altså, den diskussion må hr. Ole Birk Olesen tage med sine fæller i Liberal Alliance, men jeg fornemmer, at der ikke er flertal for det i Folketinget, og vi går altså ind for, at der er en boligregulering i København også.
Frank Aaen (EL), 2012-02-09:
Vi skal jo ikke have så meget tillid til bankerne for at få dem til at låne til at os.
Jeg må sige, at det altså ikke har noget med ideologi at gøre.
Vi kunne have gjort som i Sverige, hvor man på et tidspunkt i stedet for at sælge de sunde dele af Nordea-banken videre beholdt hele banken – det har man så godt nok senere reduceret – og altså har tjent milliarder på Nordea-banken.
Fører det ikke til en overvejelse om, hvorvidt staten kan komme bedre ud af det, når vi alligevel skal redde de der bankaktionærer, i stedet for at det er bankaktionærerne, der løber med den største del af gevinsten?
Andreas Steenberg (RV), 2012-02-09:
Som sagt er det jo altså bankerne selv, der indbetaler til den her fond, som tabene bliver dækket af, så det er jo ikke staten, der på den måde taber penge, for bankerne har selv finansieret den fond, som så godt nok ligger under staten, men som så tager sig af de tab.
Og det er jo et spørgsmål om ideologi, for vi mener ikke, at staten skal drive virksomhed, og det er jo det, hr. Frank Aaen foreslår, når han mener, at vi skal eje dele af Danske Bank eller en anden virksomhed, og det er vi ikke enige i.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-02-09:
Begrundelsen for at gøre det her var jo ikke at redde vennerne i banksektoren.
Det synes jeg at hr. Frank Aaen må anerkende.
Det var, fordi man mente, at det ville have voldsomme konsekvenser for samfundet som et hele, at man gjorde det.
Havde det kun været folk i banksektoren, er jeg sådan set ikke i tvivl om, at Liberal Alliance ikke ville have været med.
Jeg tror heller ikke, at mange af de andre partier ville have været med, hvis det alene handlede om bankfolk, der skulle reddes fra deres egne dårlige beslutninger.
Det var jo, fordi man mente, at det kunne have katastrofale konsekvenser for samfundet som et hele.
Det tror jeg at hr. Frank Aaen også inderst inde ved var det, der var begrundelsen, og ikke det andet, som hr. Frank Aaen antyder.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-02-09:
De forskellige bankpakker har været nødvendige for at sikre stabiliteten i den danske økonomi.
Bankerne er jo den muskel, som sikrer, at der er finansiering og kapital til rådighed for investeringer i dansk erhvervsliv.
Bankerne er den facilitet, som sørger for, at der stadigvæk sker en udvikling af dansk erhvervsliv.
Internationalt har der været store problemer – også i Danmark – med ledelser af nogle banker, og nogle dispositioner har jo været meget omdiskuteret, og der er iværksat et væld af undersøgelser om årsagerne til de forskellige dispositioner.
Men bundlinjen er, at bankerne er nødvendige i et samfund som det danske.
De er nødvendige for udviklingen, og de er nødvendige med hensyn til at fungere som et instrument for, at der hele tiden er kapital til rådighed, så vi kan udvikle vores samfund.
Derfor var det også nødvendigt, at vi satte os sammen i august måned og indgik en aftale – den 25. august, lige før valget blev udskrevet – om en ny bankpakke, som jeg nu kan se også officielt bliver kaldt bankpakke IV.
Det var nødvendigt, fordi det sikrede en struktur og en modernisering af de tidligere bankpakker, vi havde lavet.
Der var forskellige henvendelser også fra banksektoren selv og fra de mennesker, som benytter sig af den finansielle sektor, som gjorde, at det var nødvendigt at lave de ændringer, som der her er lagt op til.
Frank Aaen (EL), 2012-02-09:
Hvis det er statens ansvar – og sådan må man jo forstå det efter det, der er sket – at sikre bankdriften i Danmark, hvorfor driver staten så ikke bank?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-02-09:
Det er ikke statens ansvar at drive bank.
Det er statens ansvar at sikre, at der er en ramme for, at man kan drive bank i Danmark.
Det er også statens ansvar at sikre, at der kan drives fornuftige cykelhandler, supermarkeder, møbelforretninger osv.
Og det er derfor, vi ikke vil have et samfund, hvor man nationaliserer møbelhandlerne og cykelhandlerne og bankerne.
Vi vil bare sikre, at der er en ramme for, at man kan drive bankvirksomhed og cykelhandler og møbelvirksomhed i Danmark.
Frank Aaen (EL), 2012-02-09:
Det tror jeg da cykelhandlerne bliver glade for at høre: Hvis der skulle komme en krise blandt cykelhandlerne i Danmark, kan de regne med, at der bliver spændt milliardgarantier ud under dansk cykelhandel.
Var det sådan, jeg skulle forstå det?
Hvis det er sådan, at realiteternes verden gør, at staten er nødt til at redde bankerne, hvorfor driver staten så ikke selv bank?