runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-08:
Jeg er da helt klar over, at Socialdemokraterne ikke var med i den aftale om en skattereform, som blev vedtaget dengang.
Men det ændrer jo ikke på, at hvis der er noget, man er utilfreds med nu, har man jo lejligheden til at tilslutte sig Liberal Alliances beslutningsforslag, hvis man synes, at det, som den daværende regering vedtog, var forkert.
Så hvis man nu bestemmer sig for, at det vil man ikke, må man jo tage ansvar.
Det er ikke kun det, man vedtager i Folketinget, som er ens ansvar.
Det er også det, man ikke vedtager.
Hvis man ikke vedtager at afskaffe en lov, er man ansvarlig for den lovs eksistens.
Så derfor må hr. Thomas Jensen jo tage ansvar for det her og måske svare på spørgsmålet: Hvorfor skal pensionsmodtagerne betale dobbelt skat?
Thomas Jensen (S), 2012-05-08:
Jeg mener, at det er ret og rimeligt, at når indkomstskatten blev sænket på den måde, som den blev med forårspakke 2.0, og den så samtidig også ville føre til en lavere beskatning af pensionsudbetalinger, ville det være ret og rimeligt, at der blev indført den her udligningskat.
Som jeg også har sagt i min ordførertale, begræder Socialdemokraterne, at VKO-flertallet ikke sørgede for at gå hele vejen og sørgede for at få et provenu, varigt provenu på 80 mio. kr., da man indførte den.
Så Socialdemokraterne synes, at den er rimelig.
Det er jo altid bare i en eller anden black box, hvor man siger lavere offentligt forbrug, og man kommer med alle mulige krumspring for ikke at stå til ansvar for, at når man vil give skattelettelser, er der også nogle konkrete områder, man skal ud at gennemføre nedskæringer på.
Så den nuværende regering ser frem til og har ambitioner om at gennemføre en fuldt finansieret skattereform, der er socialt afbalanceret, og som skaber et godt og solidt økonomisk råderum, og det er det, som vi koncentrerer os om her i denne folketingssamling.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-08:
Her har vi så et forslag, der handler om en afskaffelse af den midlertidige udligningsskat, som jo var en del af forårspakke 2.0, hvilket de tidligere ordførere jo også har gjort rede for.
Det var en skattepakke, hvor man sænkede skatten på arbejde, og for at opnå en del af finansieringen lavede man den her udligningsskat.
Det er en midlertidig udligningsskat, synes jeg også, det er vigtigt at understrege, for det er jo en skat, der bliver udfaset stille og roligt hen imod 2020.
Jeg synes egentlig, at den her udligningsskat er en meget rimelig skat.
For som de andre ordførere også har gjort rede for, har man jo fået et stort fradrag for sine indbetalinger – helt op til 73 pct. i nogle perioder – mod at man så ved udbetalingstidspunktet nu har den her midlertidige udligningsskat, som gør, at der er lidt mere parallelitet i forhold til skattebetalinger.
Jeg er ikke enig i den måde, man fremstiller det på i beslutningsforslaget, altså som om det er en misundelsesskat.
Det synes jeg bestemt ikke.
Jeg synes nærmere, at det er et forsøg på at skabe mere ligestilling ved at udligne det skattefradrag, man har fået ved indbetalingstidspunktet, med det, man får udbetalt.
Så jeg synes bestemt, det er en rimelig skat.
Jeg er heller ikke enig i den del af beslutningsforslaget, der mener, at det ændrer den situation, at der er et pensionssystem i Danmark, der er anerkendt i udlandet, altså at det ligesom bliver sat over styr med udligningsskatten.
Den del er jeg bestemt heller ikke enig i, for jeg har indtryk af, at man rundt i resten af verden ser op til den måde, vi har valgt at lave vores pensionssystem på i Danmark.
Når det kommer til finansieringen af forslaget, synes jeg for at sige det ærligt, at det er dybt utroværdigt, at vi gang på gang skal behandle forslag fra Liberal Alliance, som ikke bare har en tynd finansiering, men stort set ikke har nogen finansiering, fordi man hver eneste gang bare siger, at det skal finansieres ved at skære ned i de offentlige finanser.
Jeg synes, det er utrolig tyndt, at man ikke mere konkret siger, hvad det er, så vi havde noget at forholde os til.
Er det folkeskolen?
Er det sygehusvæsenet?
Hvad er det, man skal skære ned på?
Jeg mangler en meget mere udførlig beskrivelse af, hvad finansieringen skal være.
Det kan være, at hr. Ole Birk Olesen kan redegøre noget nærmere for det, når han kommer på talerstolen som ordfører for forespørgerne.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at man hele tiden kommer med useriøse forslag, som indholdsmæssigt kan være fornuftige nok – ikke lige det her – men hele tiden bare har en tynd forklaring i forhold til finansieringen.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-08:
Det er altså ikke useriøst at foreslå, at skattelettelser skal finansieres ved, at man bruger færre penge i den offentlige sektor.
Det er aldeles seriøst.
Når det er sagt, vil jeg gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører: Da Dansk Folkeparti tidligere i VK-regeringens levetid lagde stemmer til to skattelettelser, hvorfor var det så ikke en del af de skattelettelsers finansiering, at man gennemførte en udligningsskat for de pensionister, som angiveligt havde fået en skattelettelse uretfærdigt, når de nu havde kunnet fratrække deres indbetalinger til en højere skat, dengang de gjorde det, og nu fik mulighed for at få udbetalt til en lavere skat?
Hvorfor var det ikke en del af de tidligere skattelettelser, som VKO-flertallet vedtog?
Hvorfor var det det først nu her ved den skattereform, som faktisk er finansieret af højere skatter, som også pensionister betaler?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-08:
Vi er jo grundlæggende enige i – og det er der ikke nogen stor overraskelse i – at lavere skat på arbejde er godt.
Derfor målrettede VK-regeringen sammen med Dansk Folkeparti den lavere skat på arbejdet.
Vi synes faktisk, at folk, der står uden for arbejdsmarkedet og er gået på pension, skal have lov at nyde deres otium, men så valgte vi at målrette lettelserne til folk på arbejdsmarkedet.
Det er jeg sådan set meget enig i ville have været urimeligt.
Så skal man altså også lige huske på, at de personer, der betaler udligningsskatten, tidligere skulle have betalt mellemskat, og så skal man også være opmærksom på, at udligningsskatten, som i dag er på 6 pct., kun modsvarer mellemskatten, for forårspakke 2.0 indeholdt også en nedsættelse af bundskatten på 1,5 procentpoint.
Så sammen med nogle af de stigende skatter og afgifter, der har været andre steder, har der altså også været en lempelse på 1,5 procentpoint.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-08:
Der er jo ikke nogen som helst tvivl om – og det tror jeg heller ikke der er ude hos de fleste danskere – at vi i Liberal Alliance helhjertet støtter, at man sænker skatten på arbejde, så man både får et mere menneskeligt skattesystem i Danmark, og så det bedre kan betale sig at yde en ekstra indsats.
Det, vi taler om her, er den finansiering, man valgte dengang.
Man kunne have udvist mådehold, hvad angår de offentlige udgifter.
I stedet valgte man at hæve andre skatter og afgifter.
Man hævede en lang række skatter og afgifter, som også folk, der får udbetalt privat pensionsopsparing, betaler.
Hvorfor var det rimeligt, at de oven i det skulle betale en særskat af deres private pensionsudbetaling?
Hvorfor var det rimeligt?
Nadeem Farooq (RV), 2012-05-08:
Da den sædvanlige ordfører ikke kunne være i salen, vil jeg på dennes vegne fremføre ordførertalen: Orden i økonomien er essentielt, ikke mindst i en krisetid.
Det vil vi Radikale gerne være garant for.
Når der skal være orden i økonomien, er man nødt til at holde sit budget, og man er nødt til meget indtrængende at bede andre om at gøre det samme.
Med lovforslag nr. L 164 adresseres denne bøn meget tydeligt til regionerne, og de indtræder i en ordning analog med den, der allerede findes for kommunerne.
Her er konsekvenserne, at overforbrug et år medfører, at man skæres det tilsvarende beløb i bloktilskuddet det næste år.
Kommunernes ordning permanentgøres, hvilket er indholdet af L 165.
Det er nemlig, selv om det er et kedeligt faktum, som jeg også kender fra mit eget liv, en kendsgerning, at penge kun kan bruges én gang.
Det er også det, som sanktionerne er svarende til, og som de reflekterer.
Sanktionerne er ikke en egentlig straf, men en konsekvens af det, der er virkeligheden: at midler ikke kan bruges flere gange.
Derfor synes vi Radikale, at sanktionerne meget fint modsvarer målet.
Man kan så altid tage en diskussion om at sætte spørgsmålstegn ved fordelingen mellem individuelle og kollektive sanktioner.
Men fordelingen viser, at det største ansvar ligger hos den enkelte kommune eller region, hvor fokus på budgetoverholdelse skal skærpes, men det viser samtidig, at fællesskabet af kommuner og regioner spiller en væsentlig rolle heri.
Så samlet set synes vi, at den foreslåede fordeling er hensigtsmæssig.
Til slut er der blot at sige, at vi er helt på det rene med, at den økonomiske virkelighed derude er trængt og den er barsk, men overholdelse af budgetter og orden i økonomien på alle politiske og administrative niveauer er en del af løsningen.
Således kan Radikale Venstre støtte begge lovforslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-05-08:
I forlængelse af den tidligere behandling i dag af budgetlovforslaget sambehandler vi nu L 164 og L 165.
Budgetloven blev nedskrevet i regeringsgrundlaget, og det står vi ved.
Vi skal alle sammen overholde vores budgetter, det skal kommunerne, det skal regionerne, og det skal staten.
Vi skal sikre, at alle overholder de fastsatte budgetter, og der skal udstikkes klare mål for budgethåndteringen.
De to fremsatte lovforslag, som vi nu sambehandler, sikrer de rette sanktionsmuligheder over for kommuner og regioner til at overholde de fastlagte budgetter.
Vi så i 00'erne, at der i 8 ud af 9 år var sket voldsomme budgetoverskridelser, og med den alvorlige situation, vi står i i dag, kan vi simpelt hen ikke leve med, at der er så voldsomme budgetoverskridelser.
Det første lovforslag indeholder bestemmelser, som betinger en del af det offentlige bloktilskud på 1 mia. kr., hvis regionerne budgetterer inden for de fastlagte rammer.
Lovforslaget giver desuden myndighed til at nedsætte bloktilskuddet i det følgende år, såfremt regionerne overskrider de fastsatte rammer på sundheds- og udviklingsområdet.
Det andet lovforslag, L 165, giver ministeren mulighed for at fordele det betingede bloktilskud individuelt, alt afhængigt af den enkelte kommunes kontrol af serviceudgifterne.
Budgetloven står dog ikke alene.
I regeringsgrundlaget gav vi også kommunerne håndslag på, at de ville få flere frihedsgrader.
Vi har tidligere afskaffet bl.a. tvungen konkurrenceudsættelse, søsat projekter med frikommuner og generelt sikret tiltag, som kan give kommuner og regioner videre arbejdsrammer og mindre med administration.
SF støtter derfor lovforslagene.
Mike Legarth (KF), 2012-05-08:
Tak, formand.
De Konservative tilslutter sig lovforslaget, og det gør vi, fordi vi synes, det er nogle udmærkede regler.
Vi synes på bagkant af det, vi har drøftet i forbindelse med de to første lovforslag, at der er nødt til at være nogle sanktioner og nogle regler, og dem bakker vi op om.
Det skal ikke betragtes som nogen provokation i kommunerne eller i de statslige institutioner eller i regionerne overhovedet, de har jo vist, de kan leve op til de forventninger, vi havde til dem, og de overholder nu reglerne.
Vi vil fra konservativ side hylde det kommunale selvstyre, men for at der er holdbarhed, er vi også nødt til at have nogle faste regler, og det går jeg ud fra alle bakker op om, og det håber jeg vi kan gøre i fredsommelighed.
Margrethe Vestager (RV), 2012-05-08:
Først og fremmest vil jeg gerne takke for modtagelsen af lovforslagene.
Det har været en kort og god debat, vi har haft om dem.
Jeg skal ikke bruge mange ord på lovforslagenes indhold, for ordførerne har på glimrende vis behandlet dem.
Det er en samlet lovpakke – først de to, vi behandlede under det forrige punkt, og så de to, vi behandler nu – som indebærer et nyt udgiftspolitisk styringssystem.
Det omfatter staten, regionerne og kommunerne.
Jeg vil også sige, at uanset hvor store indtægter og hvor store udgifter man har, bliver man nødt til at forholde sig til en egentlig ret banal ting, nemlig at budgetter lægger man for at holde dem.
Det er en meget banal konstatering, kan man sige, men ikke desto mindre er det et godt signal til borgere og til virksomheder, at ligesom man dér må holde sine budgetter, så må man det også i stat, kommune og regioner.
Når det er sagt, kan man sige, at vi kan have lange diskussioner om sanktioner og måder og former, men frem for alt må man sige, at kommuner og regioner har vist viljen til at tage ansvar for deres økonomi.
I de seneste år er der lagt særdeles ansvarlige budgetter, som også er holdt.
Og det er en af de ting, som jeg synes man må notere sig, nemlig at vi har sanktioner, hvis det skrider, ja, men det, der er grundlaget, er fortsat det ansvar, som folkevalgte tager for den økonomi og for de budgetter, som bliver lagt i kommuner, regioner og i staten.
Det synes jeg er meget afgørende, for det gør, at man får en balance mellem det, der bare kunne blive en sanktionsmaskine, som kører, og så den vilje til at tage det egentlige politiske ansvar og prioritere sine udgifter, sådan at det svarer til indtægterne.
Jeg vil gerne sige tak for modtagelsen af lovforslagene og håber på en god udvalgsbehandling.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-08:
Jeg kan starte med lige at kommentere på det første, hr. Ole Birk Olesen sagde, det med det useriøse i det.
Det er rigtigt, at man kan vælge at lave en prioritering ved at sige, at man sætter skatten ned for at skære ned på de offentlige udgifter.
Men så kunne man i det mindste forklare, hvilke offentlige udgifter der skulle skæres ned på.
Der slipper man ret billigt hen over det hver eneste gang uden at ville sige, hvilke det er.
Er det udgifterne for ældreplejen, sygehusene eller skolerne, der skal skæres ned på?
Det siger man ikke noget om.
Man siger bare ukonkret, at det drejer sig om nedskæringer i de offentlige finanser, og det er så det, man vil nævne af offentlige udgifter, og det er det useriøse i det.
Men det er klart, at det er en politisk orientering, hvad det så er, man vil skære ned på, det medgiver jeg da.
Når vi har valgt en midlertidig udligningsskat i det her tilfælde og ikke i de andre tilfælde, skyldes det, at mellemskatten blev sænket meget markant.
Der har man jo løbende fået et stort fradrag for indbetalinger, og der skal alligevel nogle år til, før man kommer over den grænse på ca. 362.000 kr., før man rammer den her grænse.
Når man har haft det store fradrag igennem mange år, synes jeg da egentlig, at det er fair, at man også i en midlertidig periode kommer til at have en udligningsskat, som bliver udfaset hen imod år 2020.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-08:
Skatteministeren anfører, at danskere, der har sparet op til pension og får udbetalt deres pension under de nye og lidt lavere indkomstskatter, som blev vedtaget med skattereformen, på en eller anden måde slipper billigere, fordi de har kunnet fratrække deres pensionsindbetaling, dengang de sparede op, til en højere topskatteprocent.
Men vil skatteministeren ikke bekræfte, at den skattereform, vi taler om her, var det, man kalder en fuldt finansieret skattereform, efter hvilken alle lettelser blev modsvaret af tilsvarende forhøjelser af andre skatter og afgifter på fedt, på cigaretter, på alle mulige ting og sager, som folk, der får udbetalt deres pension, jo også betaler?
De betaler jo de samme forhøjede skatter og afgifter som alle andre i dette samfund.
Det, man pålagde dem med denne udligningsskat, var jo en dobbeltbetaling.
De skulle betale via de almindelige forhøjede skatter og afgifter, og så skulle de betale via den nye udligningsskat.
Kan skatteministeren bekræfte det?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-08:
Hvad angår betegnelsen fuldt finansieret, er det rigtigt, at forårspakke 2.0 på papiret over den samlede indfasning skulle være fuldt finansieret.
Vi har så fortsat til gode at se, om det holder hele vejen.
I hvert fald er det sikkert, at der var en meget dramatisk underfinansiering her i de første par år af indfasningen, og det har vi jo brugt lang tid på at diskutere.
Men det, vi diskuterer her, er jo en diskussion af rimeligheden i, at de mest velstillede pensionister, sådan som jeg forstår beslutningsforslaget, skal have en ufinansieret skattelettelse, sådan som Liberal Alliance ønsker det, eller hvorvidt det ville være ufornuftigt i den nuværende økonomiske situation.
Og regeringen har det sidste standpunkt.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-08:
Jamen det er jo noget udenomssnak, vil jeg sige til skatteministeren.
Skattereformen var fuldt finansieret, ved at man hævede andre afgifter på bl.a. el, vand, slik, alkohol, is, cigaretter og kød.
Det var det, der finansierede, at man kunne sænke skatten på arbejde.
Disse forhøjede skatter og afgifter betaler jo også de pensionister, som man pålægger en udligningsskat.
Så hvorfor skal de ikke også have glæde af den lavere skat på indkomst, i deres tilfælde pensionsindkomst?
Hvad er begrundelsen for, at pensionisterne skal betale dobbelt?
Det er det, vi ønsker et svar på, vil jeg sige til skatteministeren.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-08:
Jeg beklager, hvis jeg misforstod det oprindelige spørgsmål, men det er nok, fordi det er mig uvant at skulle forklare, hvorfor forårspakke 2.0 var en god skattereform.
Det var en skattereform, der blev gennemført af den tidligere regering, og jeg mener ikke, reformen var hensigtsmæssig.
Derfor har jeg nok også lidt svært ved, at jeg skal gøres ansvarlig for dens fordele og ulemper.
Når det så er sagt, er det korrekt, at der i forårspakke 2.0 var en stribe finansieringsforslag som f.eks. afgiftsforhøjelser, som naturligvis betales af alle.
Det mener jeg bare er en sidediskussion i forhold til beslutningsforslaget.
Diskussionen om beslutningsforslaget vedrører, hvorvidt det er fornuftigt at bibeholde den udligningsskat, som også blev indført i forbindelse med forårspakke 2.0, og som sikrer, at de mest velstillede pensionister, der har fået meget høje fradrag på indbetalingstidspunktet, ikke får en utilsigtet lempelse på udbetalingstidspunktet.
Det synes jeg er fornuftigt.
Alt andet ville være skævt, og derfor går regeringen ikke ind for at fjerne udligningsskatten.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-08:
I Venstre er vi optaget af, at man også i fremtiden kan opretholde og udvikle et velfærdssamfund.
Forudsætningen for at gøre det er, at man ikke bare lader stå til.
Forudsætningen for, at vi også i fremtiden kan tage hånd om de svageste, sikre hospitalsbehandling til alle, er, at vi tilpasser os fremtidens udfordring, en udfordring, hvor der er flere, der bliver ældre – heldigvis for det – mod at der til gengæld er færre på arbejdsmarkedet, og en fremtid, hvor landene omkring os og ude i verden vil gøre alt for at presse Danmark i konkurrencen, så vi skal frem i bussen. Derfor gennemførte den tidligere regering en ambitiøs skattereform, forårspakke 2.0.
Det var en skattereform, hvor vi målrettet gik efter at lempe skatten på arbejde og dermed styrke incitamentet til at være på arbejdsmarkedet, til at yde en ekstra indsats, til at uddanne sig, til at det i det hele taget bedre kunne betale sig at være aktiv og give den en ekstra skalle.
Det er en indsats, der i sidste ende er til gavn for hele samfundet.
Hvis man ser på, hvilke udfordringer vi har stået over for, må man bare konstatere, at i 2001 overtog den tidligere regering en økonomi fra Nyrupregeringen, hvor gælden var på 268 mia. kr.
Da krisen ramte os i 2008, var økonomien forbedret, så vi i stedet for havde et tilgodehavende på 92 mia. kr.
Det kunne kun lade sig gøre, fordi vi brugte pengene fornuftigt.
Det gjorde vi bestemt også i de 10 år.
I 2004 og i 2007 lempede vi skatten på arbejde, fuldt finansieret.
Den var fuldt finansieret, bl.a.med den midlertidige pensionsskat.
Det er således en del af den skatteaftale for 2009, som regeringen – Venstre og Konservative – gennemførte sammen med Dansk Folkeparti.
Formålet var at sænke skatten på arbejde, gøre det mere attraktivt at være på arbejdsmarkedet og yde en ekstra indsats og uddanne sig, men også at gøre det endnu mere attraktivt for udenlandsk arbejdskraft at vælge Danmark.
For det er vigtigt, at det kan betale sig at yde en ekstra indsats, og det er vigtigt, at det danske arbejdsmarked også er attraktivt for højt kvalificeret arbejdskraft udefra.
Lad mig bare nævne et konkret eksempel af effekterne af forårspakke 2.0.
En håndværker med en månedsløn på 30.000 kr. havde kun 37 kr. tilovers efter skat, for hver gang han tjente 100 kr. ekstra.
Men skattereformen forårspakke 2.0 betyder, at den samme håndværker nu kan gå hjem med 56 kr., for hver gang vedkommende tjener en hundredkroneseddel ekstra.
Så der er rigtig meget pænt at sige om forårspakke 2.0 fra 2009.
Den har været hjælpsom i forbindelse med både at føre Danmark igennem krisen med færrest mulige omkostninger og også i forbindelse med at sørge for, at det danske skattesystem blev konkurrencedygtigt, og at vi fik sat skatten på arbejde markant ned.
Det var den største nedsættelse af skatten på arbejde siden indkomstskattens indførelse i 1903.
Der var med andre ord tale om en stor reform.
Den midlertidige udligningsskat var en del af finansieringen, og det står vi i Venstre ved.
Derfor kan vi ikke støtte Liberal Alliances forslag.
Thomas Jensen (S), 2012-05-08:
Det er jo sådan, at hver gang, man hører en Venstremand tale om at sende arbejdspladser ud af Danmark, ved man, at det er en person, der ved, hvad vedkommende taler om.
For faktum er jo, at når hr. Lars Løkke Rasmussen stod op om morgenen i den periode, da han var statsminister, stod han op med udsigten til, at han og hans folketingsgruppe ikke gjorde noget for at holde på arbejdspladserne i Danmark, men sendte mere end 130 arbejdspladser ud af Danmark hver evig eneste dag.
Set i lyset af den 2020-plan, der er blevet lagt frem i dag, og i hvilken regeringen har fuld fokus på at skabe arbejdspladser, skabe arbejde til danskerne, skabe vækst, så vi har et holdbart velfærdssamfund i fremtiden, håber jeg også, at det er en dagsorden, som Venstre vil støtte og sammen med den nuværende regering prøve at være med til at skabe arbejdspladser til danskerne.
Angående det konkrete lovforslag, som er blevet lagt frem, vil jeg samtidig bare konstatere, at det er et forslag, som skal sikre, at almindelige hårdtarbejdende lønmodtagere, som betaler deres skat, skal vide, at de større selskaber, som driver forretning i Danmark, sørger for at få betalt den skat, som de skal efter den danske skattelovgivning.
Det er kun ret og rimeligt.
Det er en del af oprydningen efter VK-regeringens år med ansvaret for Skatteministeriet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-08:
Jeg ville ønske, at jeg havde mere end 1 minut til at svare.
Der blev sagt rigtig, rigtig meget vås.
Men lad mig bare starte med at slå fast, at det sidste, som hr. Thomas Jensen sagde, må være en fortalelse.
Altså, det her lovforslag skal vel ikke sikre, at man skal betale det, man skal efter gældende lovgivning.
Det her er en stramning af skattelovgivningen, det er en stramning af skattelovgivningen, så det er vel ikke noget med, at der er nogle, der ikke betaler det, de skal.
Nej, man lægger op til, at der er nogle, der skal betale noget mere.
Jeg synes jo, det er ret interessant i dag – når hr. Thomas Jensen selv fremhæver regeringens 2020-plan – at det af regeringens 2020-plan fremgår, at effekten af den finanslovaftale, som regeringen har indgået med Enhedslisten for i år, svækker arbejdsudbuddet med 5.000 personer, og den koster 1 mia. kr. i finanspolitisk holdbarhed.
Så det med, at den her regering siger et og gør noget andet, som jeg sagde i min ordførertale, står fuldstændig til troende.
Det er også kommet frem med regeringens 2020-plan i dag.
Jeg kan forstå, at 0,8 pct. i offentlig vækst nu er fint.
Da vi andre foreslog det, var det en velfærdsmassakre.