runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2007-03-21:
I modsætning til socialministeren har vi i Det Radikale Venstre ingen problemer med at sige, at vi ønsker at bekæmpe prostitution, og vi ønsker at vælge de redskaber, der er nødvendige for at gøre det.
Der er jo ligesom to sider af den sag.
For det første skal man jo søge at hindre, at folk bliver prostituerede, og det kræver en stor social indsats.
Derudover, og det er måske der, hvor man kan sige at regeringen ofte bliver håndsky, men det er vi altså ikke, skal man jo kigge på efterspørgslen, og vi vil meget gerne være med til både at italesætte og adressere den store efterspørgsel, der desværre er i det danske samfund efter prostitution.
Der må man jo så vælge de redskaber, man mener er de mest effektive.
Vi har tidligere fremsat forslag om, at man skulle forbyde køb af sex med handlede kvinder, og vi forstod på den debat, der var, at der var stor forståelse for det, men det mente man var forbudt i forvejen.
Vi syntes, det var vigtigt at sende det signal til køberne af sex, at de er opmærksomme på, hvad det er for nogle forhold, der gør sig gældende for de kvinder.
På det tidspunkt var bl.a. forslagsstillerne bag det her forslag ikke villige til at være med på det forslag, men det betyder jo bare, at selv om man deler intentioner, behøver man ikke altid at være enige om, hvad der er de rigtige midler at vælge.
Når vi så kommer til det forslag, som vi behandler her i dag, vil vi i virkeligheden lægge os lidt på linje med Socialdemokraterne og sige, at vi synes, der er god grund til at kigge nærmere på det her spørgsmål, for det er vel et eller andet sted en uskik, at blade, der modtager portostøtte og alt muligt andet, også tjener store penge ved at reklamere for noget, som man sådan set principielt synes skal bekæmpes.
Og derfor synes vi, der er god grund til at kigge nærmere på det her.
Men et eller andet sted strider det altså lidt imod den almindelige intuition, at det skulle være fornuftigt pr. lov at forlange en annonce et synligt sted i sammenhæng med hver enkelt sexannonce.
Det virker sådan i praksis, synes jeg, en lille smule kluntet, og derfor synes vi nok, at den del af forslaget burde tages tilbage og revurderes.
Det kunne så indgå i den undersøgelse af, hvad man i øvrigt kan gøre for at begrænse den her trafik og den effekt, som den givetvis har.
Derudover synes vi også, at vi, uanset at det at medvirke via sine annoncer til noget kriminelt er ulovligt, må sige, at der i hvert fald synes at være behov for, at vi kigger nærmere på, hvordan man så gør noget ved det, for det er et helt åbenlyst problem, som også af flere ordførere blev nævnt som værende nærmest veldokumenteret, at der ikke gøres noget ved det fra mediernes side og måske heller ikke i tilstrækkelig grad fra myndighedernes side og fra politiets side.
Så i dag står vi altså i den omvendte situation, hvor vi fortsat deler forslagsstillernes intentioner, men ikke kan støtte forslaget, som det ligger her.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-03-21:
Der er åbenbart ingen tvivl om, at der er gode intentioner bag dette beslutningsforslag fra SF og Enhedslisten.
Jeg tror, vi alle er optaget af de problemstillinger, der rejser sig ved prostitution, af de sociale problemer, som er tilknyttet, af spørgsmålet om menneskehandel osv.
Jeg tror faktisk, at der bredt i Folketinget er en holdning om, at der er nogle ting, som absolut ikke er acceptable, og som vi skal bekæmpe med alt det, vi har.
Vi synes, det var positivt, at så mange partier fælles kunne finde fodslag på det her område, som selvfølgelig er utrolig vigtigt og centralt.
Når det gælder indholdet i det beslutningsforslag, vi behandler her i dag, må jeg skuffe forslagsstillerne med, at vi fra konservativ side ikke kan støtte det, ikke fordi vi egentlig ikke føler, intentionerne er gode nok, men, som flere andre ordførere har været inde på, som følge af selve den praktiske udformning af forslaget.
Jeg er bange for, at med det mediebillede, vi ser i dag, vil det kunne skubbe til en udvikling, så vi måske vil få nogle utilsigtede virkninger.
Her tænker jeg ikke mindst på, at internettet jo i dag er globalt og det her måske vil betyde, at man vil miste det overblik og den adgang, som man trods alt i dag fra myndighedernes side har med hensyn til mange annoncer.
Det er jo, hvis man ser på forslaget her, muligt at indrykke annoncer på internationale hjemmesider og den vej rundt markedsføre disse ting.
Det ville blive mere uoverskueligt for politiet og for de sociale myndigheder, og det tror jeg faktisk vil være en bivirkning ved det her initiativ, som ikke er hensigtsmæssig.
Jeg sætter også spørgsmålstegn ved, om det er muligt, og om det er rigtigt, at de pågældende medier, som jo har et strafansvar i relation til gældende lov, kan komme ud og kontrollere, at alle forholdene er i orden.
Jeg tror, det er en forkert vej at gå, hvis medierne faktisk skal ud at udføre det arbejde, som ligger under de sociale myndigheder og politiet.
Vi har stor respekt for de intentioner, der ligger bag forslaget, men kan på grund af den praktiske udmøntning ikke støtte det.
Louise Frevert (DF), 2007-03-21:
Umiddelbart må jeg altså indrømme: Nej, det kan jeg ikke, bl.a. fordi der har været sat mange andre kampagner i gang, også kampagnen »Du har et valg, det har hun ikke«, som jeg synes var ganske glimrende.
Jeg synes, de har været vældig, vældig effektive og har givet syn for sagen.
Hvis ordføreren havde givet eksempler på det, sådan som jeg bad om, kunne det jo godt være, at vi kunne have diskuteret substansen i beslutningsforslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-03-21:
Måske er det, fordi forslaget ikke er vedtaget endnu, man ikke kan se det effektueret i praksis.
Det kunne jeg f.eks. foreslå som svar.
Men i virkeligheden er det jo mig, der skal spørge ordføreren, og jeg kunne godt tænke mig at vide: 14 pct. af den mandlige danske befolkning har en eller flere gange været hos en prostitueret – ganske almindelige middelklassemænd, der som oftest lever i parforhold – og kunne ordføreren ikke forestille sig, at de af mændene, som ikke ønsker at gå til tvangsprostituerede, ville tænke sig om en ekstra gang, hvis der var en mærkningsordning for annoncerne?
Kan ordføreren ikke se, at der er et problem, når det allerede nu kan lade sig gøre for Fagbladet 3F og B.T. at indrykke falske annoncer, hvoraf det tydeligt fremgår, at der er tale om mindreårige, og medievirksomheden ikke gør noget?
Louise Frevert (DF), 2007-03-21:
Jeg vil godt svare på, hvorfor jeg egentlig synes, det er lidt miskmask.
Det skyldes, at jeg ikke rigtig kan se konsekvensen i det, og at jeg ikke rigtig kan se, hvordan man skal kunne gøre det.
Der er jo ikke nogen forslag til, hvordan man kan effektuere beslutningsforslaget ude i det virkelige liv, der er ikke nogen eksempler på, hvordan man kan gøre det, og det er også derfor, jeg tidligere sagde, at jeg må stole på, at medievirksomheder ikke begår nogen ulovligheder, indtil det modsatte er bevist.
Jeg kunne godt tænke mig at få at vide, hvordan man skal kunne effektuere forslaget i praksis, for jeg kan ikke se det nogen steder.
Hvis man foretager sig noget ulovligt i medieverdenen, er det jo strafbart.
Hvis man annoncerer ulovligt, er det strafbart, og hvis der er foregået noget strafbart, må vi gå ud fra, at man er blevet stillet til regnskab for sine handlinger.
Derfor tror jeg, at loven er effektiv nok.
Til det sidste: Nej, vi vil ikke støtte et lovforslag eller et beslutningsforslag, som ulovliggør eller kriminaliserer annoncører.
Line Barfod (EL), 2007-03-21:
Nu er jeg ikke helt klar over, hvad ordføreren sigter til med »det modsatte«.
Men ordføreren udtaler, at hun har stor tiltro til, at medierne selv kan tage hånd om problemet, og så efterlyser jeg bare nogle eksempler på, at medierne i de mange år, det har stået på, og især i de senere år, hvor vi har diskuteret det meget intensivt, har gjort noget som helst for selv at tage hånd om det.
I de korte bemærkninger fra både fru Pernille Vigsø Bagge og fru Kirsten Brosbøl blev der nævnt eksempler på annoncer, som Fagbladet 3F har refereret, hvor man tydeligt kan se, at der er problemer.
Men jeg har aldrig hørt, at medierne selv har indbragt dem for politiet, og jeg efterlyser, om ordføreren har hørt, at det er sket.
Så har jeg et sidste spørgsmål.
Louise Frevert (DF), 2007-03-21:
Jeg kan sige det meget nemt og hurtigt.
Det modsatte har jo heller ikke fundet sted.
Jeg har ikke kendskab til bevisførelse som sådan, men jeg er sikker på, at hvis det modsatte var sket, havde man også hørt om det.
Morten Østergaard (RV), 2007-03-21:
Der er i forvejen i Danmark en lang række ting, det er forbudt at annoncere for.
Vi har bl.a. regulering af, hvad man må reklamere for i forbindelse med tobak.
Og derfor er det relevant at undersøge, hvad man på det her område kan gøre, men at stå her og lave et forslag, som måske risikerer at blive lidt kluntet som det forslag, vi behandler i dag, vil jeg ikke.
Line Barfod (EL), 2007-03-21:
Det glæder mig, at Dansk Folkeparti er enig i målet, altså at vi skal gøre, hvad vi kan, for at få nedbragt prostitution.
Til gengæld forstod jeg ikke helt det sidste, ordføreren sagde om, at hun har stor tiltro til, at de medier, der bringer annoncerne, selv vil tage sig af det.
Kan ordføreren komme med bare et eneste eksempel på, at de medier, der bringer de annoncer, selv gør noget for at tage sig af problemet?
Advarer de selv om følgerne, og går de selv til politiet og gør opmærksom på, at her er der nogle annoncer, som de har afvist at bringe, fordi de kunne se, at der enten er tale om mindreårige, eller det er ret tydeligt, at der er tale om ofre for menneskehandel?
Kan ordføreren komme med bare et eneste eksempel på det?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2007-03-21:
Der har været en klar afvisning fra Ekstra Bladet.
Det ville man på ingen måde være med til.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-03-21:
Har der været direkte kontakt til de pågældende medier fra Venstres Folketingsgruppe eller endog fra regeringen?
Det kunne være interessant at høre, om man har opfordret til det i en artikel i 3F, eller om man har sagt direkte til de pågældende medier, at man mener – jeg tror, ordføreren formulerede det således – at medierne måske bør bringe en lille notits om, at man måske bidrager til kvindehandel, hvis man indrykker sådan en annonce.
Har man rettet direkte henvendelse til de pågældende medier om det?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2007-03-21:
Venstre har til stadighed gjort, som vi skriver i forslaget, nemlig opfordret samtlige medier til at bringe annoncer.
Men en opfordring til medierne om at bringe noget er ikke lovgivning, det er netop en opfordring.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-03-21:
Det forslag, som de tidligere spørgere har henvist til, er jo noget, der – så vidt jeg har forstået – er vedtaget af Venstres folketingsgruppe og er en del af et udspil fra folketingsgruppen
, så derfor vil jeg bare spørge ordføreren: Hvad har Venstre foretaget sig, siden man vedtog det udspil, som altså siger, at der skal laves sådanne advarselsannoncer?
Hvad har Venstre foretaget sig, siden udspillet blev vedtaget, for at få gennemført det forslag om advarselsannoncer, som ligger i Venstres eget udspil?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2007-03-21:
Vi har handleplanen, som er vedtaget af et enigt Folketing på nær Enhedslisten, og det kan åbenbart også høres.
I den handleplan indgår også en kampagne om, at man skal annoncere og gøre helt klart over for kunderne, at de altså har et medansvar, hver gang de kontakter en prostitueret.
Handleplanen vedrører menneskehandel, og jeg har forstået, at man måske har et ønske om at prøve at begrænse menneskehandel.
Det er jeg fuldstændig enig i, men jeg er ikke enig i, at det skal tvangspålægges en almindelig prostitueret, der ønsker at annoncere, at vedkommende er til stede og kan kontaktes på det og det nummer.
Line Barfod (EL), 2007-03-21:
Hvis det er et spørgsmål om størrelsen af advarselsannoncen, om den skal være lige så stor som dem, der er på cigaretpakkerne, eller den skal være lidt mindre, eller den skal være så lillebitte, så man slet ikke opdager den, jamen så lad os da diskutere det.
Det er jo sådan noget, vi plejer at kunne få på plads under udvalgsarbejdet, og det afgørende er da, om ordføreren går ind for, at der skal være advarselsannoncer, sådan som ordføreren selv udtalte for 5 måneder siden, eller om ordføreren ikke går ind for det.
Nu spørger jeg ikke, hvad Venstre mener, for jeg har forstået, at Venstre siger nej til forslaget.
Men hvad med ordførerens egen personlige mening, som ordføreren gav udtryk for for 5 måneder siden?
Har den ændret sig, eller mener ordføreren stadig, at når et medie bringer sexannoncer, bør der også være en advarsel om, at man kan risikere, at den, man køber sex hos, lider skade af det?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2007-03-21:
Fru Line Barfod sagde, at det stort set osv., men det er det jo lige netop ikke.
Jeg selv og Venstre udtalte på et tidspunkt, at det ville være glædeligt, hvis bladene selv bragte en notits, men her kommer et forslag, der dækker alle mulige sexannoncer med en notits lige under hver enkelt, og det bliver massivt.
Der er kun den enkelte til at betale det, der bliver overhovedet ikke noget medansvar, og det er fuldstændig urimeligt.
Det burde være bladet selv, der tog ansvaret, og når jeg siger burde, er det, fordi det ikke er noget, der skal lovgives om, men noget, man selv skal gøre.
Line Barfod (EL), 2007-03-21:
Man kan selvfølgelig bare lade være med at svare, men så må det jo stå for alle andres egen regning at udlægge, hvad der er sket, siden ordføreren for 5 måneder siden udtalte sig til fordel for en mærkningsordning, frem til i dag, hvor ordføreren er imod en mærkningsordning.
Hvis ordføreren ikke selv vil forklare, hvad det er, der er sket i de 5 måneder, må vi andre jo gætte på, at det er, fordi ordføreren ikke har kunnet få Venstre med på det, som ordføreren sagde for 5 måneder siden.
Det ville jo være ærlig snak, så det kan ordføreren da bare sige.
Det er ærlig snak, at man har nogle holdninger, som man ikke kan få opbakning til i sit parti, for man kan jo kæmpe videre for at ændre holdningerne i sit parti.
Men man kan da bare sige, at der altså var et flertal i gruppen, som var imod mærkningsordninger, og derfor afviser Venstre forslaget.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2007-03-21:
Det var en ordentlig forklaring, jeg gav.
Louise Frevert (DF), 2007-03-21:
Derfor må jeg sige med det samme, at vi desværre ikke kan stemme for beslutningsforslaget.
Men jeg vil også godt gøre det helt klart, at vi vil gøre alt for at dæmme op for prostitution og kriminalitet i det hele taget, som har med prostitution at gøre.
Det er en af grundene til, at vi har sagt ja til at være med i handlingsplanen.
Vi er også med i satspuljeforliget, og derfor synes jeg, det er vigtigt, at man griber sagen an fra den vinkel i stedet for lige pludselig at begynde at lave alle mulige forskellige løse tiltag.
Jeg har svært ved at se, hvordan et forslag som det foreliggende skal kunne effektueres i praksis.
Man pålægger lige pludselig nogle virksomheder nogle ting, selv om de vil have meget vanskeligt ved at finde det, der skal skrides ind over for, og som ministeren allerede har redegjort for heroppefra, er det jo sådan, at hvis man har kendskab til ulovligheder, er det strafbar virksomhed, man har med at gøre.
Derfor skulle den del af problemet være løst.
Ergo må jeg sige, at forslaget som sådan er et tomt slag i luften, fordi det i virkeligheden ikke har nogen konsekvens, og fordi der allerede på nuværende tidspunkt er mange andre tiltag, som er meget dyberegående og har meget større rækkevidde i det prostituerende miljø.
Jeg forstår ikke, at man fremsætter et beslutningsforslag, der er så løst, og som også sætter nogle virksomheder i et lys, som faktisk på forhånd mistænkeliggør dem.
Jeg har stor tiltro til, at de medier, som vil være involveret, vil være deres opgave voksen og vil kunne varetage deres tarv over for annoncørerne.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-03-21:
Det her handler om, at vi skal have pressefrihed i det her land, og at vi skal sikre mediernes uafhængighed.
Nu har vi haft pressens minister i salen tidligere, men det er kulturministeren, som har afsendt mailen.
Jeg har meget svært ved at se, at det her skal kunne ses som andet end et forsøg på at få en bestemt dækning.
I dag har Politiken en fantastisk tegning af Roald Als, hvor man ser kulturministeren og statsministeren, der glæder sig over at se nogle nyheder, hvor det går godt i Irak – krigen er vundet, og terroristerne er besejret – og hvor den ene minister siger til den anden: Ja, det var bedre.
Er det ikke meget godt sat på kornet, hvad det egentlig er, der foregår i regeringen i forhold til Danmarks Radio?
Tina Petersen (DF), 2007-03-21:
Jeg ved, at § 71-tilsynet også har modtaget henvendelser fra både pårørende og fra de unge selv osv. Så det behøver jeg slet komme nærmere ind på.
Jeg synes, det er lidt manipulerende, når man siger, at jeg vil ændre reglerne på landsplan.
Det er ikke det, det her går ud på, det er at ændre kompetencen i det udvalg, vi sidder i; det udvalg har en mulighed i dag, og det er, at på offentlige institutioner kan vi komme uanmeldt, og det kan man ikke på private, og vi mener ikke i Dansk Folkeparti, at det er at varetage den unges tarv.
Afstemning
Birgitte Josefsen (V), 2007-03-21:
Altså, for mig handler det om den unge; det er fra de unge, vi skal høre udsagnene, og det må jo være de samme udsagn – går jeg ud fra – vi hører, uanset om vi kommer anmeldt eller uanmeldt.
Er Dansk Folkeparti af den holdning, at vi i Folketingssalen skal ændre en lovgivning, der gælder for hele den danske befolkning, ud fra hvad der tilfældigvis står i en avis, frem for hvad vi får direkte fra borgernes egen mund?
Tina Petersen (DF), 2007-03-21:
Altså, jeg vil sige ud fra Dansk Folkepartis holdning, at ja, det burde vi gøre; ellers havde jeg aldrig fremsat det forslag, vi behandler her i dag.
En anden ting, jeg vil sige, er, at det fremgår meget tydeligt af det materiale, der ligger på forslaget.
Fru Birgitte Josefsen stiller nogle spørgsmål vedrørende de – det er korrekt – to dage, der går fra anmeldelsen og til man møder op på sådanne besøg.
Jeg synes faktisk, at det af de artikler og alle de andre ting, der ligger ved de sager her, tydeligt fremgår, hvad holdningen er til det.
Så det kan jeg ikke specificere bedre ud end det.
Jeg vil så sige, at det jo er sådan, at § 71-tilsynet faktisk kan komme på et uanmeldt besøg, men kun på offentlige institutioner.
Det har man så valgt ikke at gøre, men man har muligheden.
Det har vi så bare ikke i dag til det, der hedder private, og der har været opstået nogle situationer inden for det sidste halvandet år, hvor det kunne have været glædeligt, at man kunne være kommet uanmeldt.
Birgitte Josefsen (V), 2007-03-21:
Nu er det jo sådan, at § 71-tilsynet indtil dags dato har haft den praksis, at man er gået på anmeldte besøg på private institutioner, og det er jo ikke sådan, at de institutioner får flere måneders respit, de får faktisk et par dages varsel, og det er ikke min opfattelse, at man sådan kan nå at lave om på hele institutionen på et par dage.
Synes Dansk Folkepartis ordfører, det er et problem, at vi udøver den praksis, at vi, når vi så kommer på institutionen, uanset om den er privat eller offentlig, meddeler, at alle de unge, der har lyst til at snakke med § 71-tilsynets medlemmer, har mulighed for det uden tilstedeværelse af medarbejdere?
Der har de mulighed for at sige alt, hvad de har lyst til, uden at andre hører på det.
Skal vi ændre på den praksis?
Tina Petersen (DF), 2007-03-21:
Jeg føler lidt, at fru Karen Klint måske har misforstået forslaget, for det her drejer sig ikke om at tage kompetence væk fra kommunerne, det drejer sig om at tilføre kompetence til § 71-tilsynet.
Det er da klart, at man selvfølgelig skal prøve at finde løsninger.
Jeg synes da også, at jeg her har stået og fundet en løsningsmodel, hvor vi bare ved lovgivning – altså med et lovforslag – kan ændre det, at § 71-tilsynet får mulighed for at foretage uanmeldt besøg på en privat institution, som faktisk modtager økonomisk tilskud.
Institutionen kan jo så vælge at sige fra, hvis de har lyst til det.
Først og fremmest må det her dreje sig om at følge den unge, altså varetage den unges rettigheder og følge den unge.
Det er jo bevist udadtil, at det ikke er alle private institutioner, der efterlever de krav, der er.
Når jeg skal læse i artikler, at man kører det, der kaldes for hundepædagogik på børn, må jeg indrømme, at så står jeg af; det synes jeg ikke er behageligt at læse.
Karen J. Klint (S), 2007-03-21:
Jamen det er jo netop, fordi grundloven giver nogle forskellige spilleregler for en privat bolig og noget offentligt.
Så kan vi selvfølgelig godt lave nogle andre lovregler, men vi vil hellere diskutere, hvad det er, der egner sig til løsning under private boligformer, og hvad der egner sig til løsning under nogle andre, institutionsagtige former.
Det betyder så også, at vi stiller krav til tilsyn, og det gør vi også i de konkrete sager.
Kommunerne skal være bedre til at føre deres tilsyn, de skal kræve kvalitet, og de skal også betale det, det koster at få kvalitet.
Det var også derfor, jeg sagde, at et tilsyn også skal være økonomisk uafhængigt.
Men jeg vil meget nødig flytte tilsynet væk fra kommunerne; vi har suveræne kommuner, og derfor skal de leve op til det, og de skal altså passe deres arbejde.
De bliver store nok til at lave nogle uvildige tilsyn, der for min skyld gerne kan tage tilsynet på alle de sociale tilbud, fordi de bliver fagligt store nok til at kunne lave noget kvalitet.
Tina Petersen (DF), 2007-03-21:
Til fru Karen Klint vil jeg da sige, at alle gode muligheder skal man da tage ind i det her for at gøre det bedre for de unge, men jeg bliver så også bare nødt til at sige, at forslaget jo er kørt ind i processen sidste år, og dengang var det jo amterne, der stod for det her.
Jeg står her med en bunke papirer, og bare i den her bunke er der 12 artikler vedrørende institutioner, som på en eller anden måde ikke har kunnet efterleve de krav, der har været.
Det er jo ikke for at beskæmme nogen eller noget, men et eller andet sted gør det mig urolig, at så mange unge bliver udsat.
Vi har jo også set det i andre sager omkring institutioner, hvor man ikke har efterlevet de krav, der er.
Karen J. Klint (S), 2007-03-21:
Jeg synes, det var en meget grov insinuation, fru Tina Petersen kom med om vi andres intentioner.
Jeg synes faktisk, vi meget klart sagde, at der skal være uvildighed, at der skal være kvalitet, og at det hele skal være til gavn for de unge, men vi holdt også fast i, at kommunerne har en suverænitet, og når man vælger at løse et kompliceret behandlingstilbud under private former i en privat bolig, er det altså noget andet, end når det er i et offentligt ejet behandlingstilbud, som ikke hedder institution, men som vi alle sammen af mangel på bedre ord jo fortsat som arbejdstitel kalder institutioner.
Så vi har samme mål, men vi har ikke samme midler.
Så kan man selvfølgelig godt tage en diskussion også med kommunerne om, hvorvidt de bruger de rigtige steder til de rigtige unge, men det er jo en helt anden diskussion.
Kommunerne løser måske nogle behandlingsopgaver på en anden måde, end vi herinde måske synes er den mest ideelle, men så er det ikke vores tilsynsparagraf, vi skal ændre på, så skal vi netop føre tilsyn med tilsynet.
Mit spørgsmål går alene på, om fru Tina Petersen slet ikke hørte, at vi talte om kvalitet, om sikkerhed og om mere synlige tilbud, og at i hvert fald jeg også talte om retssikkerheden for de unge og for deres pårørende, også ved, at man f.eks. udleverede noget materiale til dem om, hvordan de kan aktivere tilsyn – de kan jo også godt aktivere § 71-tilsynet – så jeg synes faktisk, vi sagde mange klare ting.