runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2014-05-09:
Jamen jeg er da glad for, at ministeren kvitterer for vores, synes jeg, udmærkede forhandlingsforløb i december måned om finansiering for 2014 og 2015.
Og så er det jo klart, at når vi nærmer os den aftale, der ligger i forhold til EU og CAP-reform osv., hvor der står det her med, at man kan overføre ekstra midler i det enkelte land, så er det, man skal til at passe på, for så er det ud over, hvad der ligger i forvejen.
Og der skal man jo netop passe på, når man ser andre lande, f.eks. Frankrig, der kører den anden vej og styrker deres fødevareerhverv.
Og når vi lige har indgået en anden aftale om netop at styrke erhvervet, skal man jo passe på.
Så er ministeren ikke enig i, at det ikke kan nytte noget, at man sådan står og holder festtaler på den ene side og på den anden side beskærer erhvervets konkurrencedygtighed?
Det går simpelt hen ikke.
Carsten Hansen (S), 2014-05-09:
Det lyder meget indforstået med LAG efter LEADER, men når det er sagt, er det sådan, at hvis man vil have det her, så er det det mindste, man kan gøre.
Det er et væsentlig lavere beløb, men det er betragtet over hele programperioden.
Nu har vi jo brugt 14 mio. kr. i 2014 og 94,5 mio. kr. til næste år.
Det betyder, at vi forlods har brugt en del af de her midler, men det er 5 pct. over hele perioden.
Det vil sige, at det bliver et væsentlig beskåret LAG-program, hvis ikke man øger moduliseringen.
Og der appellerer jeg til Venstre om at tænke sig grundigt om, hvis man har så stærke følelser for LAG, som hr. Erling Bonnesen har, sådan at vi finder en bedre balance end kun 5-procentsordningen.
Det var også det, jeg hørte hr. Christian Friis Bach sige.
Men det er jo tomme ord, når man snakker fint om landdistrikterne, hvis man ikke vil være med til at skaffe en bedre modulisering.
Peter Juel Jensen (V), 2014-05-09:
Og tak for redegørelsen.
Jeg er meget enig med ministeren i, at opkvalificering er vigtig, men det forudsætter jo, at der skal være nogle jobs at opkvalificere til.
Og når vi taler om landdistrikterne, tror jeg, at så betyder rammevilkårene utrolig meget.
På Bornholm står man til at miste små 400 arbejdspladser, 200 arbejdspladser på det lokale slagteri og 200 medfølgende arbejdspladser.
Jeg vil gerne høre, hvilke initiativer ministeren og dermed regeringen agter at tage for at sikre, at Bornholm ikke mister de her 400 arbejdspladser.
Carsten Hansen (S), 2014-05-09:
Uanset om det gælder Bornholm eller Fåborg eller andre steder i landet, hvor man mister så mange arbejdspladser, er det en alvorlig sag.
Men Danish Crown er jo en privat virksomhed.
Vi kan ikke bestemme, hvor de skal lægge sig.
Men det er en ganske alvorlig udfordring.
Og her er både færgetransporten, men også en masse andet involveret.
Jeg var til møde med tillidsmændene fra Bornholm her for en 3-4 måneder siden, og det er ganske mange penge, der skal spares – sådan som jeg forstod det, var det 25-30 mio. kr., der skulle spares på den daglige drift.
Og der påstod man så, at det var billigere at tage færgen og sende det til Ringsted.
Så jeg ved ikke rigtig – der er flere elementer i den diskussion.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at det er en kæmpe udfordring, og vi er selvfølgelig i dialog med dem, men vi kan ikke tvinge Danish Crown til at blive der.
Henning Hyllested (EL), 2014-05-09:
Det var selvfølgelig et spørgsmål om, om man så fra De Konservatives side måske vil være med til at målrette tilskuddet.
På området for de små øer har vi jo i forvejen økortordningen, som direkte er målrettet det her og sørger for gratis færgetransport til øboerne.
Så man kan sige, at vi ikke skal til at opfinde noget nyt på området, men jeg kan næsten høre på det første svar, at De Konservative søreme vil bakke op om i højere grad at prøve at målrette midlerne, når vi snakker om de små øer – f.eks. via økortordningen.
Peter Juel Jensen (V), 2014-05-09:
Jamen ministeren ved vel godt, at tvang ligger Venstre meget, meget fjernt.
Det, der er den store udfordring ved at drive slagteri på Bornholm, er, at rammevilkårene ikke er tilpasset det.
Det er simpelt hen for dyrt at sende de slagtede grise over til Ringsted.
Det, der kunne løse op for det, var, at man sikrede, at transport over vand kom til at koste det samme som over land.
Og en stor udfordring for nogle af vores landdistrikter er transporten og tilgængeligheden.
Hvilke initiativer har regeringen taget, og hvilke initiativer agter regeringen at tage, således at vi får bundet Danmark bedre sammen, så det er ligemeget, om et slagteri ligger i Ringsted, eller om det ligger på Bornholm?
Mener ministeren ikke, det er fair, at transport over vand koster det samme som transport over land?
Karsten Hønge (SF), 2014-05-09:
Jo, på det principielle plan er SF tilhænger af fælleseje af jord.
Erling Bonnesen (V), 2014-05-09:
Tak for det.
Jeg har jo med glæde noteret mig, at SF også interesserer sig for LAG-strukturen.
Jeg har også ved forskellige lejligheder noteret mig, at SF går ind for, at det skal være lokalt, tæt på, og at man skal have indflydelse lokalt.
Derfor interesserer vi os jo meget for, hvordan landkortet ser ud.
Vi vil gerne bevare det, som det er.
Der er selvfølgelig nogle problemstillinger med det administrative.
Jeg ved ikke, hvordan det ligger for SF, men der kan måske også være noget med prioritering af pengene.
Man kunne prøve at opnå, om jeg så må sige, en win-win-situation inden for alle tre ting.
Lad os sige, at man kunne få bevaret den nuværende strukturinddeling af de nuværende LAG'er og samtidig få fokus på at få forenklet det på det administrative plan og måske også overveje og vurdere, om der skal en skarpere prioritering af midlerne til.
Var det så noget, som SF kunne gå ind i, så vi kunne sikre og bevare de nuværende LAG'er?
Karsten Hønge (SF), 2014-05-09:
SF så gerne en øget decentralisering af LAG-strukturen, men jeg synes jo også, at vi skal se på, at vi nu, i den her omgang, har med betydelig færre midler at gøre, og vi har også erfaring for, at pengene ikke altid blev brugt optimalt i den gamle struktur.
Selv om vi synes, at det ville være godt med en øget decentralisering i forhold til det forslag, der ligger, er der også ting i det, der ligger fremme, vi godt kan lide, nemlig det her med, at når der nu er noget færre midler, kunne det måske være en idé at samle dem mere end tidligere.
Det er det ene.
Det andet, vi godt kan lide, er, at vi flytter penge over til de mest udsatte landdistrikter og øer.
Erling Bonnesen (V), 2014-05-09:
Men der står da i hvert fald her i 2015 94 mio. kr.
Jeg skal ikke gå ind i en lang statistisk redegørelse, for det svinger jo, afhængigt af hvor man er i programperioden.
Men uanset om pengene er, om man så må sige, store nok og om de skulle have været større, skal de bruges bedst muligt.
En af ideerne – og det synes jeg man skal prøve at holde fast i – var jo netop, at da det blev indført, skulle det være de lokale ildsjæle, der kunne få lov til at sætte dagsordenen.
Så skal der være nogle vurderinger af, om prioriteringerne overordnet er skarpe nok.
Man kunne da godt tage en snak om det, så man f.eks. kunne få kigget lidt på kriterierne.
Jeg synes bare, det er vigtigt, at man kan bevare den lokale struktur.
Så kunne SF tænke sig at gå ind i en snak om det, så vi kunne få bevaret de lokale, nuværende LAG'er?
Karsten Hønge (SF), 2014-05-09:
Jo, jo, men de LAG'er, vi får, er da stadig væk lokale.
De er bare lokale i et lidt større område.
Igen vil jeg påpege, at SF mener, at vi skulle have haft flere, vi skulle have haft øget decentralisering, men nu skal vi heller ikke gøre det værre, end det er.
LAG'erne er jo lokale, og de områder ligger da nogenlunde tæt op ad hinanden, så værre er det så heller ikke.
Man skal se det over for alternativet.
Vi har fået betydelig færre penge at gøre med.
Vi havde en række, hvad skal man sige, fejlbehandlinger i det gamle system.
Jeg tror, at man trods alt godt kan forvente, også ud fra den struktur, der ligger forslag om, vel at mærke samtidig med at vi har færre penge og vi flytter penge over til de mest sårbare områder, at vi også kan få fat i mange lokale ildsjæle.
Jeg synes jo også, vi skal se på, hvad vi får ud af det.
Jeg tror, der er grund til at tro, at med lidt større områder, lidt flere penge og stadig væk med de stærke lokale ildsjæle kan vi få et rigtig fornuftigt LAG-projekt.
Henning Hyllested (EL), 2014-05-09:
Det er vist rigtigt forstået.
Men jeg kunne også forstå, at det skal ske via bloktilskud.
Der kan jeg kun sige, hvad jeg også var inde på i min egen ordførertale, at det at bevilge færgetilskud via bloktilskud som regel ender i ingenting.
Det er jo erfaringen fra udligningsreformen, hvor vi bevilgede sølle 15 mio. kr. til forskellige tiltag på området for færgedrift, og i dag må vi bare konstatere, at det kun er to kommuner, tror jeg, der har omsat det.
Mai Mercado (KF), 2014-05-09:
Det synes jeg er en helt relevant indvending.
Jeg tror da, der er rigtig mange politikere herinde, som har været med til at give nogle penge via bloktilskuddet, som skulle bruges til noget bestemt, og så er de gået til asfalt og veje og alt muligt andet.
Det kan være rigtig frustrerende – det er jeg da fuldstændig enig med hr. Henning Hyllested i.
Jeg tror bare, at økommunerne nu er nået dertil, at de har rationaliseret en række ting.
Det er bl.a. sket med færgedriften på Ærø, og man har også lavet om på skolestruktur, plejehjemsstruktur, hjemmehjælpsstruktur og mange andre ting.
Men hvis hr. Henning Hyllested spørger til målretningen af midlerne, vil jeg da ikke stå og sige, at vi ikke vil være med til det.
For os er det rigtig vigtigt, at der bliver prioriteret penge direkte til færgefart.
Vi havde egentlig en forhåbning om, at hvis man gjorde det over bloktilskuddet, ville kommunerne også bruge midlerne.
Det tror vi på, vi tror på det gode i det kommunale selvstyre.
Men først og fremmest handler det jo om, at der skal være en forhandling, hvor vi må se om der overhovedet kan opnås enighed om at få rykket, og jeg håber da, at der er flere partier, der synes, at det kunne være en god idé.
Carsten Hansen (S), 2014-05-09:
og det der med, at det gror organisk op.
Men jeg vil sige, at EU og ildsjæle næsten er som at forsøge at få tingene til at gå skævt.
Derfor vil vi gerne sikre som det første, at vi stiller klare mål for kvalitet og for tidsanvendelsen i sagsbehandlingssystemet.
Det gør vi ved at sikre, at der er nogle koordinatorer derude, der kan hjælpe ildsjælene.
Det andet er, at det kræver, at vi får ansøgninger, der er klar til behandling, når de kommer ind.
Vi vil også med det her sikre en bred geografisk dækning, så aktionsgrupperne dækker de områder, som også arbejder sammen – ligesom hr. Henning Hyllested sagde – langs med Vadehavet, og organiseringen af aktionsgrupperne synes vi skal kunne give mulighed for at gå ind i lidt større projekter, for det har også været efterspurgt.
Så jeg håber, jeg har været med til at opklare, hvis der skulle være nogen misforståelser omkring det.
Henning Hyllested (EL), 2014-05-09:
Det er jo så det, jeg kan være nervøs for.
Man får det hele strømlinet, så det begynder at ligne alt det andet, og når folk støder ind i systemet – i gåseøjne – er det ikke den effekt, man får ud af det.
Man kan også sige om den gamle ordning, at der måske ikke var den store linje i projekterne, det kan jeg godt være enig i, og der var stor forskelligartethed i projekterne, men det opfatter jeg jo faktisk positivt.
Man kan sige, at det jo næsten er derfor, at LAG'erne også er sat i verden.
Det er netop for at repræsentere den mangfoldighed, som jo også skal til for overhovedet at få liv i kludene, om jeg så må sige, ude i landdistrikterne.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Tak til ministeren.
Jeg vil gerne kvittere for ministerens gennemgang af de mange gode ting, vi har lavet sammen, og også for de yderligere tiltag, som så ikke er forhandlet endnu, f.eks. det her med de udenlandske højtuddannedes adgang til arbejdsmarkedet, hvor jeg er enig i at der også er gode takter i forhold til at bekæmpe social dumping.
Nu skal jeg i min ordførertale nok redegøre for, hvorfor det er nødvendigt med noget lovgivning, men jeg synes, ministeren nu kommer med en helt ny forklaring, som jeg ikke har hørt før, på, hvorfor ministeren ikke vil støtte lovgivningen.
Altså, det er jo selvmodsigende, hvis man med henvisning til ILO-konvention nr. 94 siger, at man, hvis det er regioner og kommuner, der skal anvende arbejdsklausuler, så er nødt til at gå ind og blande sig i, hvilke overenskomster der gælder, og hvad lønnen skal være, mens man, når det gælder statslige virksomheder, ikke gør det, og det er heller ikke nødvendigt – og det vil jeg gerne bede ministeren forholde sig til – for konventionens tekst blander sig jo ikke i lønfastsættelsen.
Jeg vil gerne bede ministeren bekræfte, at konventionens tekst er, som vi har citeret i vores beslutningsforslag, nemlig at der skal gives lønog øvrige ansættelsesvilkår, der mindst svarer til det, som fremgår af overenskomster/lovgivning inden for det pågældende fag, den pågældende branche på den pågældende egn.
Mette Frederiksen (S), 2014-05-09:
Men sagen er den, og det ved hr. Finn Sørensen godt, for vi har brugt rigtig mange timer sammen på dette felt – gode timer, men også rigtig mange timer – at Danmark både er forpligtet i forhold til ILO-konventionen, heldigvis, som vi har tiltrådt for mange år siden, og at vi så selvfølgelig skal have vores arbejdsmarked til at fungere inden for EU-retten.
Og det er dér, der kan opstå diskussioner, der både relaterer sig til, hvordan vi organiserer vores arbejdsmarked, men også i forhold til brugen af arbejdsklausuler.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Jamen så er det jo en ny forklaring, for hvad er det for nogle problemer og ting og sager i EU-retten, som vi skal tage højde for, og som tvinger os til at definere, hvad lønnen skal være?
Carsten Hansen (S), 2014-05-09:
Vi har jo haft vældig, vældig travlt med at få rettet Danmark op igen efter den borgerlige regering, efter krisen.
Og vi har taget en lang række initiativer, lavet vækstpakker, hvor vi har understøttet erhvervet.
Vi har bl.a. også fjernet kørselsafgiften, som jeg jo ved også har betydet rigtig meget i landdistrikterne.
Og vi har i øvrigt taget nogle initiativer sammen med Venstre.
Jeg vil sige, at vi i det omfang, vi haft økonomi til det, har understøttet landdistrikterne, men der ligger mig bekendt ikke nogen planer om at sætte færgetaksten ned på Bornholm.
Men jeg har nu heller ikke i Venstres udspil om landdistrikterne og til finansloven set, at de med en nulløsning har penge til at sætte taksterne ned.
Jeg diskuterer gerne alle muligheder, men jeg har ikke set, at der er nogen partier – måske ud over Enhedslisten – der er kommet med en direkte nedsættelse af taksterne eller et større bloktilskud til færgen.
Mette Frederiksen (S), 2014-05-09:
Jo, men hr. Finn Sørensen ved jo godt, at ILO-konventionen forpligter os i forhold til den statslige brug af arbejdsklausuler
Jeg er meget stærk tilhænger af ILO-konventionen, også på det her område.
Jeg mener, at det er helt oplagt, at vi som stat bruger arbejdsklausuler og vi selvfølgelig sikrer os i forhold til udbud – det er også derfor, vi har udvidet brugen af de statslige udbud og brugen af arbejdsklausuler – at i de opgaver, vi selv sætter i gang, selv bruger skattekroner på, foregår tingene på en ordentlig måde.
Men ILO-konventionen gælder jo præcis ikke lovgivningen, hvad angår kommuner og regioner, og det er der, vi kommer ind i nogle juridiske diskussioner, som hr. Finn Sørensen jo er helt bekendt med, fordi vi i fællesskab har brugt rigtig lang tid på det.
Det ændrer ikke på den politiske tilkendegivelse fra vores side: Vi ønsker at udbrede brugen af arbejdsklausuler, og det har vi bl.a. gjort med kommuneaftalen sidste år.
Thomas Danielsen (V), 2014-05-09:
Tak for det, og også en tak til ministeren for en god redegørelsesdebat hernede.
Det er meget vigtigt, og det er dejligt, at vi nogle gange også kan tale os mod hinanden.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til regeringens vækstplan, der blev lanceret i går, hvor ministeren også har lanceret fleksboligordningen, hvilket Venstre også har kvitteret for.
I forbindelse med vækstudspillet kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om han har fået udarbejdet nogen konsekvensberegninger for de landdistriktskommuner, der er nu, hvor regeringen har foreslået en ny struktur af de kommunale indtægter fra i højere grad at gå fra at være indkomstreguleret i form af indkomstskat til også i højere grad at komme fra virksomhederne.
Altså, hvad bliver konsekvenserne ude i landdistrikterne, når man laver den korrigering?
Carsten Hansen (S), 2014-05-09:
Tak for anerkendelsen.
Jeg var klar over det og tænkte, at det måtte komme på et eller andet tidspunkt, nu spørger jeg selv efter det, og så skal det nok dukke op.
Solidaritet håber jeg vi er enige om.
Derudover vil jeg godt sige, at jeg i min tale jo remsede op, fordi der havde været noget om LAG.
Jeg vil sige, at jeg ikke har været imponeret af det LAG-system, vi har haft – den måde, det var administrativt udfordret på, og den måde, det understøttede ildsjælene på.
Jeg tror, vi var oppe på, at i hvert fald over 60 pct. af ansøgningerne var forkerte.
Det, vi forsøger at gøre ved den professionalisering, er ikke at fjerne ildsjælene, vil jeg sige til hr. Henning Hyllested.
Det er i virkeligheden at sikre, at ildsjælene får mulighed for at få en fastansat faglig koordinator, der kan indgå i en større sammenhæng, der kan sparre med ildsjælene og sikre, at de får ansøgningerne igennem.
Det har i virkeligheden været mit kriterium.
Vi har så forsøgt at lytte, vi har fået nogle flere LAG'er, og vi har, vil jeg gerne sige, overvejet lidt at gå ned på sogneniveau – men det giver nogle meget uhensigtsmæssige strukturer, for så får man ikke nogen samlede områder, og det der med, at kommunerne også føler sig ansvarlige for det, betyder noget – og så give lidt mere volumen med færre penge.
Der ligger fra min side ikke noget ønske om at sige, at ildsjælene ikke skal være med, bestemt ikke.
Men jeg vil også godt sige, at erfaringerne fra den første LAG-periode jo viser, at vi godt kunne have ønsket os, at en lidt bredere del af de mennesker, der bor på landet og har interesser på landet, havde engageret sig i LAG'en.
Det tror jeg flere vil.
Jeg er ikke sikker på, jeg helt forstår, hvad det er, hr. Thomas Danielsen siger her.
Vækstpakken har fire indsatsområder.
Det skal være billigere at drive virksomhed, nemmere, adgangen til finansiering skal styrkes.
Vi laver flere vækstvirksomheder, og vi laver generelt lavere priser for husholdning og virksomheder, og så arbejder vi med dygtigere medarbejdere i forhold til avanceret produktion.
Men hr. Thomas Danielsen er nødt til at spørge igen, for jeg er ikke sikker på, at jeg forstod, hvad den der skattetekniske ordning, han hentyder til, skulle betyde.
Thomas Danielsen (V), 2014-05-09:
Tak for det.
Jeg læste udspillet, og det kan jo så ikke afvises, at jeg har misforstået det.
Men som jeg læser regeringens udspil, lægger regeringen op til, at kommunerne skal motiveres til at fremme virksomhederne, og derfor har man et punkt, som hedder, at kommunernes indtægter i højere grad skal afspejle, om man har mange virksomheder, eller om man ikke har mange virksomheder, i stedet for kun at afspejle, om man har mange, der bor i kommunen.
Og så spørger jeg: Er det noget, man har lavet konsekvensberegninger af, altså om vores landdistriktskommuner bliver fattigere eller rigere af sådan en model?
Carsten Hansen (S), 2014-05-09:
Ikke mig bekendt, vil jeg sige til hr. Thomas Danielsen.
Men jeg vil gerne prøve at følge op på det spørgsmål, for jeg kan ikke umiddelbart svare på, hvad det vil betyde for landdistriktkommunernes økonomi.
Det, jeg kan sige, er, at jeg er rigtig glad for, at hr. Thomas Danielsen også tog godt imod fleksboligordningen.
Jeg er rigtig glad for, at vi nu lemper på PSO'en, således at vi jo faktisk når op på 1.120.000.000 kr. i 2020, i forhold til at det her er 2014-niveauet.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-09:
Jeg er helt enig med ministeren i, at der er sket mange gode ting under den regering, der sidder nu, vedrørende kontrol mod social dumping.
Men med hensyn til ILO-konventionen er formuleringen jo, at man kan kræve løn- og andre arbejdsvilkår, som ikke er mindre gunstige end dem, der gælder for arbejde af samme art inden for vedkommendes fag eller industri på den egn, hvor arbejdet udføres.
Her står jo netop ikke overenskomstmæssig løn.
Det vil det så være i praksis, men derfor forstår jeg ikke, at der bliver sagt, at det skulle være Folketinget, der så ville bestemme lønnen.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-05-09:
Tak for det – og tak for den rigtig gode debat, vi har haft i dag.
Jeg vil lige spørge ind til, hvorvidt ministeren mener, at boligjobordningen har givet et løft til landdistrikterne i form af håndværkerarbejdspladser og det, at man også har kunnet bruge den på fritidshuse.
Mener ministeren, at det har været noget, der har fremmet landdistrikterne?
Carsten Hansen (S), 2014-05-09:
På Fyn, hvor jeg kommer fra, var det – som fru Mai Mercado sagde – en stor sorg, da Lindøværftet måtte lukke, og der var mange arbejdspladser, som forsvandt.
Det er faktisk sådan, at så mange er kommet i arbejde i dag, at de stort set ikke kan skaffe en faglært svejser til det arbejde, der foregår ude på det tidligere Lindøværft, nemlig i Lindø Industripark.
Så der er ved at komme gang i det.
Det er altid et spørgsmål, hvordan man skal justere økonomien for at sikre, at der er en den nødvendige efterspørgsel efter arbejdskraft, og hvor mange af skatteydernes penge skal vi bruge på det.
Vi har altså valgt ikke at tage det med i den her vækstpakke, hvor vi jo har taget en lang række andre områder, som jeg har gjort rede for nu.
Henning Hyllested (EL), 2014-05-09:
Ministeren efterlyste en lidt større anerkendelse fra min og Enhedslistens side for noget af det der, og den skal falde prompte.
Vi synes selvfølgelig også, at det er ganske fornuftigt, at man i den nye ordning forsøger at målrette midlerne via en 65-35-ordning til bl.a. småøerne, som ministeren var inde på – det er rigtig flot – og også til nogle af de landdistriktsområder og yderområder, som er allerhårdest ramt.
Ingen tvivl om det.
Vi kan bare konstatere, at nogle af de kommuner, der så pilles ud, er kommuner med landdistrikt, det vil sige, at det er landdistrikter, der pilles ud.
Jeg synes, at kriteriet et eller andet sted i virkeligheden burde være, om vi snakker om landdistrikter, frem for at sige: Jamen den der kommune klarer sig nok godt nok, det kan de selv klare.
Altså, det bliver sgu ... undskyld, det må man ikke sige – det bliver sådan lidt tilfældigt det hele.
Med de meget større områder, vi snakker om, de færre LAG'er, og den kraftige styring bl.a. gennem bestyrelsessammensætning, som man slår ind på, synes vi på en eller anden måde, at der pludselig bliver noget længere for ildsjælene til systemet.
Det kan vi også se på høringssvarene, som kommer fra de lokale LAG'er i dag.
De er jo bange for, at de ender med ikke at kunne råbe systemet op.
Carsten Hansen (S), 2014-05-09:
Jeg tror, at boligjobordningen har været god både for byerne og landdistrikterne.
Jeg tror, at den har holdt en masse håndværkere i gang.
Og vi har i den anden ende af mit ministerium sammen med Folketingets partier reserveret 32 mia. kr. til at renovere den almene sektor.
Alene i mit ministerium har vi holdt hånden under 20.000 håndværkeres job.
Så det har selvfølgelig været med til at give job i landdistrikterne.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-05-09:
Det er rigtig dejligt at høre.
Mener ministeren så omvendt, at det ville være en tilbagegang, hvis man valgte ikke at videreføre boligjobordningen?