runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-02-04:
Jamen man kan jo sige, at det, som Enhedslisten drømmer om, er det, vi andre har mareridt om.
Ordføreren var selv inde på det: Når vi kommer til, vil vi investere.
Så kunne man jo godt spørge ordføreren: Ja, men for hvilke penge?
Jeg hører ordføreren beklage sig over private virksomheder, som leverer serviceydelser til ældre i nogle kommuner, og jeg hører i det hele taget ordføreren kritisere – jeg tror, det var tre gange, jeg noterede mig det – at private kommer og gør dit og private kommer og gør dat.
Vi ved jo godt, hvad det er, Enhedslisten vil.
De vil have, at alle folk skal være offentligt ansat, for så har man mange flere vælgere, som kunne finde på at være i lommen på Enhedslisten.
Fru Line Barfod var også inde på alle de ting, som Enhedslisten er imod.
Jeg kunne godt tænke mig, at man måske også brugte tiden på at fortælle, hvad man var for, og hvor pengene skulle komme fra.
Line Barfod (EL), 2011-02-04:
Det er muligt, at min drøm om, at ældre skal have lov til selv at bestemme i deres eget liv, er et mareridt for Dansk Folkeparti.
Men jeg vil gerne prøve at sætte lidt flere ord på min drøm om, at ældre skal have lov til selv at bestemme, hvornår de står op, og hvornår de går i seng om aftenen, at de skal have lov til selv at bestemme, hvad de vil have at spise, og endda have lov til selv at være med til at lave mad og kunne nyde maden, have lov til at have nogle mennesker, der kommer i deres hjem, og som er ganske, ganske få mennesker, som de kender, frem for at det skal være mange forskellige, fordi mange firmaer skal kunne byde ind på opgaven.
Det er min drøm; sådan kunne jeg godt tænke mig at vi indrettede det for vores ældre.
Det er muligt, at man gjorde det, før regeringen og Dansk Folkeparti tvang kommunerne til at dele det hele op.
Det er den drøm, jeg har om, hvordan tingene kunne være, og det tror jeg faktisk på også er muligt at skabe, for det har vi set har kunnet lade sig gøre tidligere.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-02-04:
Hvis så bare meget af det, som fru Line Barfod konkretiserede, så kan blive ved drømmene.
Der er jo ingen, der kan sige noget som helst imod, at de ældre selv skal have lov til at bestemme, hvornår de skal stå op osv., men jeg synes bare, det simpelt hen virker helt omvendt korrekt, når ordføreren siger, at man skal have lov til selv at bestemme, hvor mange forskellige der skal komme og udføre eksempelvis hjemmehjælpen i ens private hjem, for det er jo netop derfor, at rigtig mange ældre har valgt den private hjemmehjælper – så kommer der ikke så mange forskellige kommunale medarbejdere.
Vi har nogle eksempler på nogle kommuner, hvor den enkelte ældre har haft så utrolig mange forskellige besøg i løbet af en måned, og hvis man så tilmed er en ældre, der måske er lidt dement, er der ikke noget at sige til, at man bliver lidt småforvirret af, at der kommer så mange forskellige offentligt ansatte i ens private hjem.
Derfor vælger mange faktisk den private serviceudbyder, for så ved man, at der ikke er så mange forskellige, der kommer og hjælper.
Og det er noget, som Enhedslisten er imod.
Så det giver simpelt hen ikke nogen mening.
Nanna Westerby (SF), 2011-02-08:
Hvis man er af den opfattelse, at der ikke eksisterer flere problemer derude end de fire udlejere, som har fået frakendt retten til administration, er der jo ikke nogen problemer i det.
Hvis man som lejer har en udlejer, som systematisk krænker ens rettigheder, så skal man først vente på, at udlejeren overhører tre på hinanden følgende huslejenævnskendelser.
De skal falde inden for en periode på 2 år.
Det må i øvrigt ikke have noget at gøre med strafferetlige overtrædelser.
Det vil sige, at hvis ens udlejer f.eks. laver ulovlig indtrængen, er det ikke noget, der vil tælle med i det her system.
Og så skal huslejenævnet vurdere, om man overhovedet kan få rejst en sag.
Det er jo en proces, som er meget voldsom, hvis man bor i en lejlighed, hvor ens udlejer systematisk krænker ens rettigheder.
Kan ministeren ikke godt se, at det kan være et problem og en meget, meget langstrakt proces for lejere, som bor under vilkår, som ikke er rimelige, på et så udsat område som ens bolig?
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-08:
Jeg kan ikke rigtig forstå fru Nanna Westerby nu.
Skal vi så til helt at afskaffe huslejenævnets metode med at kigge på de her overtrædelser og så lave politianmeldelsen med hele den proces, som kører i dag, og som også er med til at sikre, at når man så kommer med politianmeldelsen, har man sådan set samlet den dokumentation, som der skal til for at kunne træffe en ordentlig beslutning i sådan en sag?
Jeg vil også sige, som jeg nævnte over for hr. Thomas Jensen, at der også bruges klip, som nogle ejere har fået, og som nok kan have en vis form for præventiv virkning i forhold til at kunne opføre sig ordentligt fremadrettet.
Det er jo 144, der har fået et klip.
Så vil jeg også sige, at hvis der skulle være en udlejer, som er aggressiv, eller som har noget strafferetligt i forhold til en lejer, er der mulighed for, at man kan give et tilhold.
Så der er jo muligheder for, at den enkelte lejer kan beskyttes, enten i forhold til det strafferetlige system, hvor man kan give en udlejer tilhold, eller i forhold til huslejenævnets bestemmelser, hvor man kan lave en politianmeldelse på baggrund af gentagne og systematiske overtrædelser af reglerne.
Nanna Westerby (SF), 2011-02-08:
Tak for det.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at det her forslag bl.a. er fremsat på baggrund af – nu er det min tidligere suppleant, hr. Peter Westermann, som har fremsat det – den dialog, han har haft og jeg også har haft med en masse lejere, som føler sig frustrerede over at være havnet hos nogle af de heldigvis meget få udlejere, som er virkelig brodne kar, og er meget frustrerede over, at der er meget lidt mulighed for at gå ind og gøre noget ved, at man gentagne gange oplever, at de overtræder reglerne.
Derfor har jeg lige nogle spørgsmål til ministeren.
Det første, jeg gerne vil høre, er – det kunne jeg ikke lige høre ud af gennemgangen, som ministeren kom med til hr. Thomas Jensen før – hvor mange der har fået frakendt retten til administration.
Altså, hvor mange udlejere har fået at vide, at de skal finde en anden administrator, fordi de simpelt hen har administreret deres lejligheder dårligt?
For det andet: Når nu det her med at frakende retten til administration ikke har været brugt så meget og vi jo stadig hører historier om brodne kar derude, vil jeg høre, om ministeren så, måske ikke med det her forslag, kunne finde på andre ting, som man kunne gøre for at komme det til livs og for at sikre lejere en meget bedre adgang, hvis de oplever, at deres udlejere systematisk overtræder deres rettigheder.
Louise Schack Elholm (V), 2011-02-08:
Der har siddet et udvalg med parterne på lejeboligområdet og arbejdet med en ny lejelovgivning.
Det har de gjort i mange år.
Det mundede ud i en enighedsliste, som derefter skulle udmøntes til lov.
Den udmøntning, som ministeriet lagde op til, er parterne uenige i, og det har ført til, at parterne igen er blevet indkaldt til forhandlinger med henblik på at beslutte, hvordan paragrafferne skal se ud.
Socialistisk Folkeparti støttede dengang, at parterne vendte tilbage til forhandlingsbordet og selv fandt en løsning.
Jo, Socialistisk Folkeparti har fremsat et beslutningsforslag, der fuldstændig underminerer det arbejde, som udvalget med organisationerne laver.
Nu foreslår Socialistisk Folkeparti en ændring af lejeloven.
Hvis det betyder, at Socialistisk Folkeparti ikke længere støtter processen, hvor udvalget med parterne skal finde frem til et lovforslag, så synes jeg lige så godt, at Socialistisk Folkeparti kunne tage hele springet og bede LLO om at skrive hele lejeloven om. I Venstre støtter vi processen med udvalgets arbejde.
Vi glæder os til, at parterne nu skal formulere konkrete paragraffer, og Venstre kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Da Liberal Alliance ikke kan være til stede i salen nu, har jeg på Liberal Alliances vegne lovet at sige, at Liberal Alliance heller ikke støtter beslutningsforslaget.
Da De Konservative heller ikke havde mulighed for at være til stede på nuværende tidspunkt, skal jeg på De Konservatives vegne sige, at De Konservative heller ikke støtter beslutningsforslaget.
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-08:
Til det første kan jeg sige fire.
I forhold til at det skulle være et problem, at der ikke er flere, der er kommet i den situation, at de har fået frakendt retten, kan jeg ikke andet end at sige, at det jo har været tilfælde, der har været gennem huslejenævnet eller Grundejernes Investeringsfond, og som så kører videre til domstolene.
Jeg har fuld tiltro til, at det system fungerer upåklageligt.
I øvrigt vil jeg også sige, at som lejer har man mulighed for at gå til huslejenævnet.
Anita Knakkergaard (DF), 2011-02-08:
B 48 er et beslutningsforslag fra Socialistisk Folkeparti, der ønsker at skærpe loven om retten til at administrere udlejningsejendomme.
Her henviser SF til de oplistede kriterier i § 113 a, stk. 3, og de ønsker nu at fratage retten til administration ved at supplere med, at udlejer eller dennes repræsentant bliver dømt efter straffelovens bestemmelser, hvis den kriminelle handling sker i forbindelse med udførelse af erhvervet som udlejer eller administrator, eller hvis gerningen begås over for en lejer i en ejendom, som udlejer ejer og/eller administrerer.
Derforuden ønsker Socialistisk Folkeparti, at huslejenævnet skal pålægges at indbringe sager, så snart det erfarer, at udlejer har forbrudt sig mod de oplistede kriterier i § 113 a, stk. 3.
Den skønskompetence, der findes i § 113 a, stk. 4, tages bort.
Endvidere skal frakendelse af administrationsretten udvides til at kunne anmeldes af borgere i landet eller interesseorganisationer. Socialistisk Folkepartis argumenter er bl.a., at der er for dårlige muligheder for at fratage udlejere retten til at administrere.
Kriterierne er for udvandede, proceduren er for lang og kompliceret.
De ønsker derfor, at fysiske og juridiske personer skal kunne melde sådanne forhold direkte til politiet.
Vi ønsker i Dansk Folkeparti ikke, at politiet skal behandle denne type sager, da deres jurister ikke har det kendskab til lejeloven, som er påkrævet, og politiet har efter Dansk Folkepartis mening rigeligt at se til i forvejen.
I Dansk Folkeparti mener vi, at det er en alvorlig sag for en udlejer og en administrator ved dom at frakendes retten til at administrere ejendomme.
I øjeblikket pågår forhandlinger vedrørende regelforenkling mellem lejer- og udlejerorganisationer, og da det ikke er mange år siden, at vi sidst ændrede loven vedrørende administration, ønsker vi fortsat, at sager behandles i den gældende lovgivning efter § 113 a, stk. 3, og ikke, som forslagsstillerne ønsker, ved at politianmelde, første gang der er sket en forseelse, og udvide gruppen, der kan anmelde direkte til politiet.
Vi er i Dansk Folkeparti ikke positive over for forslaget.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-02-08:
Vi i Det Radikale Venstre har det, ligesom jeg kan høre de fleste andre ordførere har det, nemlig at vi jo gerne vil være med til at se, om vi kan gøre noget for at komme efter de dårlige udlejere, men vi synes jo også, at det handler om retssikkerhed, og vi har lidt svært ved at overskue, hvordan de stramninger, som Socialistisk Folkeparti her foreslår, balancerer, i hvert fald med den lovgivning, vi normalt har.
Vi kan sagtens følge forslagsstillerne i, at proceduren for at få dårlige udlejere fradømt retten til at leje ud, som den er i dag, kan forekomme meget lang og meget besværlig, men samtidig kan vi godt være bekymrede for, at det her kan føre til en masse yderligere regulering uden egentlig at gøre særlig meget ved problemet.
Vi er rede til at snakke om det her, men jeg bliver nødt til at sige, at vi ikke er særlig entusiastiske.
Frank Aaen (EL), 2011-02-08:
Efter vores principielle opfattelse burde det slet ikke være muligt for en person at kunne eje en anden persons bolig.
Det bør i hvert fald overhovedet ikke være muligt, at en person kan tjene penge på at eje en anden persons bolig.
Vi synes, at det er grundlæggende forkert.
Vi vil helst have, at alle boliger er et kollektivt eje, hvor ingen altså kan tjene på at eje boligen, og hvor man selvfølgelig i nogle tilfælde har lejere, men hvor der altså ikke er mulighed for at udbytte lejeren i form af at trække et overskud ud.
Til beroligelse vil jeg sige, at vi heller ikke er imod selveje af ens bolig.
Det er også o.k.
Der vil vi bare sikre os med anden lovgivning, skattelovgivning, at man ikke kan spekulere sig til milliongevinster bare ved at eje en bolig.
Man skal heller ikke kunne berige sig på resten af samfundets bekostning eller andre boligejeres bekostning, bare fordi man selv lige har købt en bolig det rigtige sted på det rigtige tidspunkt.
Så ud fra det her princip og den grundlæggende indstilling, vi har til hele boligmarkedet, vil vi selvfølgelig altid støtte forslag, som styrker lejeren i forhold til ejeren.
Det kan der ikke være nogen som helst tvivl om.
Jeg kan høre på debatten, at der måske er et par skønhedsfejl eller ting i beslutningsforslaget, der skal kigges på i udvalgsarbejdet.
Det må vi selvfølgelig også høre ordføreren for forslaget redegøre nærmere for, og så kigger vi selvfølgelig gerne på det, men grundlæggende er vi positivt indstillet over for forslaget.
Thomas Jensen (S), 2011-02-08:
Det var så bare lige det opklarende spørgsmål.
Derudover nævnte ministeren jo også hele proceduren omkring, at vi skal have en forenkling af lejeloven.
Vi er jo mange her i Folketinget, der er tilhængere af, at vi skal sørge for at få forenklet lejeloven.
Problemet er jo bare, at vi har ventet i rigtig, rigtig lang tid.
Jeg mener, at det var helt tilbage i oktober 2005, at man begyndte at arbejde på det i det daværende Socialministerium, som så har haft andre titler siden hen og nu igen er Socialministerium.
Når der derfor er et parti, der har fremsat nogle forslag, som vi behandler nu i dag, kan ministeren så ikke godt forstå det, hvis der er partier i Folketinget, der bliver utålmodige og egentlig ikke har nogen tiltro til, at socialministeren inden det kommende folketingsvalg får lavet et kompromis og får fremsat et lovforslag, som vil gøre vores lejelovgivning for det private lejeboligmarked enklere?
Samtidig vil jeg også spørge, om ministeren selv regner med, at der kommer et sådant forslag inden et folketingsvalg.
Karsten Hønge (SF), 2011-02-08:
År for år voksede bunken med ubetalte regninger.
Siden udvidelsen af EU i 2004 har det været svært at få de dømte firmaer til at betale.
Tilbage på listen står der over 40 sager med en samlet gæld på over 30 mio. kr. til fagforeningerne.
Hertil skal man altså lægge et utal af sager, overenskomsterne er brudt og skattemyndighederne tørret godt og grundigt.
Men firmaerne kunne mærke jorden brænde under sig og rejste hjem, før de kunne nå at stave til 3F.
Det viser sig nærmest umuligt at forfølge de her sager ved de lokale domstole i virksomhedernes hjemlande.
Det er derfor utrolig godt, at flere parter på arbejdsmarkedet nu har indgået aftaler, som understøtter mulighederne for at kradse pengene hjem.
Udenlandske firmaer og ansatte er velkomne i Danmark, men de har ikke et hammerslag at gøre her, hvis ikke konkurrencen om opgaver og job foregår på fair og lige vilkår.
Der skal være danske vilkår på danske arbejdspladser, og hvis vi ikke står fast i kampen mod social dumping, skrider hele grundlaget for arbejdsmarkedet og dermed grundlaget for velfærdssamfundet, som vi kender det.
Danske virksomheder får sværere ved at vinde ordrer, og danske lønarbejdere risikerer arbejdsløshed.
Vi står over for en konkret udfordring om, hvordan vi kan skrue et system sammen, der sikrer, at alle led i en forretningskæde hæfter for hinanden.
Ved at sælge opgaver videre eller ved f.eks. at dele entrepriser op i mange små bidder kan noget, som på overfladen virker velorganiseret og overenskomstdækket, i virkeligheden være et skalkeskjul for, at lønarbejdere i det udførende led aflønnes med en sulteløn og ofte også arbejder under forfærdelige arbejdsmiljømæssige forhold.
SF har været en del af den forligskreds, som løbende har tilpasset værktøjerne til den udfordring, vi står over for.
Og fagbevægelsen har, til dels sammen med arbejdsgiverne, været drivende i at få overenskomsterne gjort til instrumenter mod social dumping.
Men presset på den danske model for arbejdsmarkedet er konstant, og derfor må vi hele tiden udvikle nye metoder til forsvar for velfærdssamfundet.
Og det er en balance mellem løsninger, der findes mellem arbejdsmarkedets parter, løsninger, der findes i det politiske system, og løsninger, der findes mellem arbejdsmarkedets parter og det politiske system.
Heldigvis er det lykkedes fagbevægelsen at indgå aftaler med arbejdsgiverne, som opruster i kampen mod social dumping.
Indførelse af et såkaldt kædeansvar vil gøre det muligt at hente pengene hos det næste led i kæden, hvis en underentrepenør smutter fra regningen.
SF har foreslået, at regeringen sammen med fagbevægelsen og arbejdsgiverne finder de bedst egnede modeller til hver enkelt branche.
Nogle steder vil det muligvis være nok med en aftale mellem arbejdsmarkedets parter, men skulle det vise sig, at en konstruktion, der mere har karakter af et bestilleransvar, er et mere effektivt værktøj til at nå målet, vil vi positivt overveje det.
Line Barfod (EL), 2011-02-08:
Det glæder mig da, at SF positivt vil overveje et bestilleransvar.
Til de mange udtalelser, som partiets formand, hr. Villy Søvndal, er kommet med, bl.a. på 3F's kongres i efteråret, om, at SF nu gik ind for et bestilleransvar og ville arbejde hårdt for, at der kom et bestilleransvar, vil jeg bare spørge: Betyder det, at det kan vi ikke regne med, eller hvordan skal udmeldingen fra SF her forstås?
Karsten Hønge (SF), 2011-02-08:
Nej, SF's elskede leder skal citeres rigtigt.
Og det, han sagde, var, at han gik ind for et kædeansvar, han gik ind for, at man giver mulighed for, at man kan forfølge leddene i forretningskæden sådan, at de ikke bare kan rejse fra sit ansvar.
Det var det, hr. Villy Søvndal sagde.
Line Barfod (EL), 2011-02-08:
Men hvad er så SF’s holdning?
For nu siger ordføreren her, at man vil tale med arbejdsmarkedets parter.
Hvis nu arbejdsgiversiden kommer og siger, at det vil man ikke, det er jeg overbevist om man vil på nogle områder, men hvis man nu på andre områder siger, at det vil man ikke, eller hvis hovedorganisationerne siger, at det vil de ikke, på trods af at en lang række af de mindre organisationer gerne vil have det, har de så vetoret?
Hvad ligger der egentlig i de udmeldinger, vi har fået meget stærkt fra hr. Villy Søvndal, bl.a. på 3F's kongres, om, at det her virkelig var noget, som SF ville sætte ind imod, og som man virkelig ville gennemføre en lang række tiltag i forbindelse med.
Hvis man ikke vil gå ind og støtte et bestilleransvar, har jeg lidt svært ved at forstå det.
Karsten Hønge (SF), 2011-02-08:
Men det er, fordi fru Line Barfod skal forstå det sådan, at et bestilleransvar, som jeg gjorde rede for, er noget, vi positivt vil overveje, hvis det viser sig at være det værktøj, der fungerer bedst.
Der kan bare være grund til at tro, at det ikke nødvendigvis er det.
Det, som SF har sagt, er, at vi sammen med Socialdemokraterne i en ny regering vil være et bolværk mod social dumping, men at vi ikke på forhånd vil lægge os fuldstændig fast på, at det skal være et bestilleransvar i alle brancher, fordi det jo er muligt, at vi kan se, at arbejdsmarkedets parter selv i nogle overenskomster kan få lavet et system, hvor man kan forfølge kravene til det yderste led.
Hvis det viser sig, at man på arbejdsmarkedet selv kan organisere sig ud af det, synes jeg ikke, der er nogen grund til, at vi går ind i det.
Det, vi kan garantere, er, at en ny regering vil sørge for, at det bliver gennemført, så hvis det viser sig, at arbejdsgiverne eller andre ikke har lyst til at indgå i en konstruktion, hvor konsekvensen er, at vi kan forfølge pengene til det yderste led, vil vi i en ny regering gennemføre det.
Men vi er åbne over for en dialog om at finde nogle modeller, der passer til den enkelte branche, og som finder den rigtige balance mellem aftaler, der indgås mellem arbejdsmarkedets parter, aftaler, der indgås i det politiske system og mellem det politiske system og arbejdsmarkedets parter.
Resultatet er, at vi ikke vil finde os i, at firmaer, der kommer her til Danmark, undergraver det danske velfærdssamfund ved at tilbyde lønarbejde på slavelignende vilkår og bagefter i øvrigt rejse fra de regninger, som de bliver dømt til at betale, så vi næsten kan høre latteren herop, når de griner af os nede i Polen eller Litauen.
Det kommer ikke til at ske,
men på vejen hen til resultatet er vi åbne for, at der findes flere konstruktioner.
Thomas Jensen (S), 2011-02-08:
Tak til ministeren.
Mit spørgsmål er sådan af opklarende karakter.
Ministeren kommer ind på, hvor mange udlejere der er endt med at få et, to eller flere klip.
Er det sådan, at ministeren her i Folketingssalen i dag lige kort kan repetere, hvilket omfang det har, for det er jo også med til at fortælle os her i Folketinget, hvorvidt den her lov virker godt nok.
I beslutningsforslaget lægges der op til, at der er nogle udlejere, som måske undgår at komme i registeret, selv om de egentlig burde komme i det, og derfor kunne jeg godt tænke mig lige at få tallene på, hvor mange lejere der har fået henholdsvis et, to eller flere klip.
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-08:
Den status, som jeg har pr. 31. december 2010 i forhold til huslejenævnsafgørelser, viser, at der er 144 ejere, der har fået et klip, der er 11 ejere, der har fået to klip, og der er ti ejere, der har fået tre eller flere klip.
I forhold til Grundejernes Investeringsfond, hvad angår gennemførelse af arbejder, er der 70 ejere, der har fået et klip, otte ejere, der har fået to klip, og to ejere, der har fået tre eller flere klip.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-02-08:
Da vores arbejdsmarkedsordfører, hr. Morten Østergaard, ikke kan være til stede her under behandlingen, skal jeg på hans vegne meddele følgende: Enhedslistens forslag er for vidtgående og synes især motiveret af Enhedslistens kamp mod EU-reglerne om arbejdskraftens fri bevægelighed – en kamp, Det Radikale Venstre jo ikke deltager i, fordi vi grundlæggende er positive over for EU og det indre marked.
Men til gengæld er vi lodret imod social dumping, og derfor har vi også i et bredt fællesskab af partier i det såkaldte østforlig søgt at forebygge dette i samarbejde med arbejdsmarkedets parter.
Den indsats må naturligvis fastholdes og udbygges.
Enhedslisten vil på det nærmeste privatisere kampen mod social dumping og udnyttelse, og forslaget betyder, at den, der bestiller en opgave til over 100.00 kr., kan holdes ansvarlig for leverandørens økonomiske forhold.
Konsekvenserne er jo nærmest uoverskuelige, og bliver det gennemført, vil man jo nærmest have advokat og revisor til at gennemgå leverandørens bogholderi og mange andre ting, inden en opgave kan bestilles.
Det rækker alt, alt for vidt.
Vi har dog forsigtigt betrådt stien, vi har nemlig i østforligskredsen indført, at hvervgiveren kan få en bøde, hvis en udenlandsk tjenesteyder ikke er registreret hos myndighederne.
Men det er en helt afgrænset ting, og bestilleren kan blot bede om at se registreringsattesten.
Vi har noteret os, at spørgsmålet var oppe i overenskomstforhandlingerne, og vi vil derfor afvente, at arbejdsmarkedets parter henvender sig til regering og Folketing, såfremt man ønsker yderligere lovgivning.
Vi kan derfor ikke støtte forslaget, men er naturligvis altid parat til en fordomsfri drøftelse af forslag, som mere målrettet kan imødegå social dumping.