runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-29:
Det er jeg nu ikke helt sikker på at jeg er enig med spørgeren i.
Jeg synes, at der var rigtig meget debat i forbindelse med den her afstemning om retsforbeholdet, og det var i forhold til mange af de andre debatter, vi har kørt på EU-området, jo også en relativt afgrænset debat, som var til at overskue.
Så derfor synes jeg faktisk, at jeg må sige, at der er jeg ikke så enig med ordføreren.
Men jeg håber på, at ordføreren så til gengæld vil hjælpe mig med at fortælle, hvad det er, ordføreren mener, når ordføreren taler om mere gennemsigtighed og transparens i EU-systemet, for det er jo nogle fine ord.
Det er slet ikke det.
Men det kunne bare være rart at vide, hvad der ligesom ligger bag de skønne ord.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-03-29:
At der ikke er enighed mellem spørgeren og mig selv, når vi kommer til EU-spørgsmål, kan vel efterhånden ikke komme bag på så mange.
Vi har trods alt diskuteret det her i nogle måneder sammen.
Det, som jeg mener med gennemsigtighed og transparens, at der skal være mere demokrati i beslutningsprocessen, er, at vi som borgere, som parlament langt tydeligere skal kunne se, hvornår der bliver truffet hvilke beslutninger.
Derfor har vi bl.a. underskrevet DiEM25-manifestet, som jo netop går ind og siger, at der skal være hundrede procents gennemsigtighed ved møder i Rådet, og at beslutningskompetencen skal lægges fra Kommissionen og over i det folkevalgte parlament.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-29:
Tak, og tak til ordføreren.
Hvad mente ordføreren med, at manglen på debat var en årsag til, at befolkningen stemte nej?
Skal det forstås på den måde, at hvis der bare havde været noget mere debat, var det lykkedes at overbevise et flertal om, at de skulle stemme ja til at afskaffe retsforbeholdet?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-03-29:
Jeg mener, at det, som er en stor, stor mangel i EU-spørgsmålet i Danmark, er en debat om, hvad vi vil med det europæiske samarbejde.
Den samtale og den debat synes jeg manglede, også i de 3-4 uger, vi kørte de store debatrunder om retsforbeholdet, fordi retsforbeholdet og ophævelsen af retsforbeholdet og skabelsen af tilvalgsordningen jo også handler om, hvordan det er, vi ønsker at samarbejde i EU, hvordan det er, vi ønsker at indgå i et forpligtende samarbejde med de 27 andre lande.
Det synes jeg manglede.
Det er en debat, som jeg synes mangler, og som jeg har sagt igen og igen jeg meget gerne så vi fik meget mere af, nemlig en debat om, hvor vi vil hen med vores samarbejde med resten af de europæiske lande.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-29:
Jeg blev ikke så forfærdelig meget klogere af det.
Jeg har deltaget i en hel del debatter, nogle af dem sammen med hr. Rasmus Nordqvist, og jeg synes, der var en bred debat, der både handlede om retsforbeholdet og selvfølgelig om de forskellige holdninger, partierne har i forhold til, hvor man vil hen med EU.
Så jeg forstår simpelt hen ikke, hvad ordføreren mente med, at det var mangel på debat.
Det lyder jo næsten, som om hr. Kenneth Kristensen Berth måske alligevel havde en lille smule ret i, at der i ordførerens holdning ligger, at det var manglende viden hos befolkningen – befolkningen var ikke oplyst nok – siden den kunne finde på at stemme nej til sådan et forrygende godt forslag.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-03-29:
Hvis spørgeren kan få det ud af det, jeg står og siger, synes jeg, at spørgeren skulle tage at lytte bedre efter, fordi det kunne jeg aldrig finde på at sige.
Det mener jeg ikke, men jeg mener, at en mere grundlæggende debat om, hvor det er, vi vil hen med vores europæiske samarbejde, hvordan vi ønsker at samarbejde – ønsker vi at gøre det forpligtende, eller vil vi hellere stå udenfor? – er en afgørende debat, som vi ikke har fået taget, og specielt efter resultatet den 3. december er det rigtig afgørende, at vi får taget hul på den.
Martin Lidegaard (RV), 2016-03-29:
Fra radikal side mente vi sådan set præcis det samme før folkeafstemningen, som vi mener efter folkeafstemningen, og det er, at vi tror, det bliver svært at få det hele og fulde medlemskab af Europol, som i hvert fald Dansk Folkeparti har lovet den danske befolkning, uden at vi bliver, om jeg så må sige, helt og fuldt medlem af det nye Europol.
Det sagde vi ikke for at skræmme nogen, det sagde vi ikke, fordi vi troede, det var den sikre vej til at vinde folkeafstemningen, men det sagde vi, fordi det var vores oprigtige vurdering, at det er svært at kunne indgå på lige fod med andre lande i Europol, hvis vi kun gør det gennem et mellemstatsligt samarbejde.
Vi tolker Danmarks befolknings nej som et nej, der baserer sig på den kendsgerning, at alle nejpartier lovede den danske befolkning, at et nej ikke ville betyde et nej til Europol.
Jeg tror ikke, det var blevet et nej ved folkeafstemningen, hvis ikke danskerne var overbeviste om, at der var et stort flertal i Folketinget, der ville garantere fortsat Europol-medlemskab.
Det var i hvert fald den forudsætning, der blev lagt til grund fra alle nejpartiers side.
Skal dansk politi kunne indgå i alle former for indsatser i Europol?
Skal dansk politi kunne indgå i styringsgrupperne og styringsenhederne i Europol?
Skal vi have adgang til præcis de samme efterretninger som andre Europol-medlemslande osv. osv.?
Hvad betyder det egentlig at være medlem af Europol?
Det bliver vi jo nødt til at være enige om.
Og hvis det så kan opnås gennem en parallelaftale, er det fint, og så respekterer vi det.
Derfor har vi lagt vægt på i dagens debat at holde ikke mindst Dansk Folkeparti, som var meget eksplicit omkring det her i folkeafstemningen, fast på, at hvis det ikke lykkes regeringen at forhandle en parallelaftale hjem, må vi finde andre metoder, så vi ikke ryger ud af Europol til april næste år.
Og det er jeg sikker på at der vil komme en byge af spørgsmål om – jeg kunne jo høre det allerede fra hr. Søren Søndergaards side, altså at nå ja, men det er også bare, fordi vi igen prøver at manipulere og køre skræmmekampagner, og at vi allerede er på vej til den næste.
Det sagde vi før, det siger vi nu, og sådan tror vi stadig det er.
Men vi er da nødt til at være ærlige, i forhold til hvad vi tror – ikke mindst os, der har prøvet at arbejde lidt med EU-systemet indefra.
Det har hr. Søren Søndergaard også, så jeg er faktisk ikke overbevist om andet, end at hr. Søren Søndergaard udmærket ved, hvor vanskeligt det her bliver.
Nå, fred være med det.
Vi håber, at regeringen snart vil finde den, kan man sige, klarhed blandt alle partier, også nejpartierne, over, hvad et fuldt medlemskab af Europol egentlig er, og hvad det er, vi går efter, sådan at vi er klar, når EU forhåbentlig bliver klar til at forhandle de her ting med Danmark midt i alt det andet, der står på i EU.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-29:
Først er der det med, hvad Enhedslisten har forsøgt at bilde nogen ind eller ej.
Det ved jeg selvfølgelig ikke, men jeg skal prøve at se, om jeg kan fremskaffe citater på det.
Men jeg deltog i langt mere end en håndfuld debatter under valgkampen, hvor mange af debattørerne fra Enhedslisten i hvert fald gav udtryk for, at vi så let som ingenting kunne få en aftale, og at vi sådan set overhovedet ikke behøvede den folkeafstemning, som vi havde begivet os ud i.
Dernæst vil jeg sige, at jeg ikke har indsigt i eller har deltaget i nogen møder, men jeg ved, hvad jeg kan læse i dagspressen.
Så meget tyder på, at det ikke nødvendigvis bliver helt let.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-29:
Hvis skyld er det så, at det ikke bliver helt let, og hvad bygger ordføreren det på?
Det eneste konkrete, der er kommet i ordførerens svar, er, at tidsplanen måske bliver forrykket på grund af de her kedelige begivenheder.
Men hvorfor skulle det egentlig gøre det indholdsmæssigt sværere?
Det savner vi da en forklaring på.
Så ser jeg også frem til, at ordføreren for det første kommer med noget dokumentation for sin påstand om, at Enhedslisten har forsøgt at bilde befolkningen ind, at noget skulle blive let i den her forbindelse.
For det andet ser jeg frem til for en anden gangs skyld, at ordføreren lige tjekker sådan nogle ting, inden han slynger en påstand ud fra talerstolen.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-29:
Til det sidste vil jeg sige, at jeg skal forsøge at finde noget dokumentation til ordføreren.
Jeg kan jo mest af alt bare huske de debatter, jeg selv deltog i.
Hver gang man var ude i diskussionen, var der repræsentanter for Enhedslisten til den ene og den anden og den tredje debat, som sagde, at selvfølgelig kunne vi da få en aftale.
Til den første del af ordførerens spørgsmål vil jeg sige, at jeg jo ikke har deltaget i nogen forhandlinger.
Jeg har ikke engang været med nede på besøg
Men jeg kan jo konstatere, at det tager tid at komme i gang, og at noget derfor tyder på, at de eksperter, der var ude under valgkampen og advare om, at det her formentlig ikke ville blive så let, har ret.
Det er der nok også udsigt til lige nu.
Det er det, jeg baserer det på.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-29:
Jeg ser også frem til, at hr. Peter Hummelgaard Thomsen finder den dokumentation frem og oversender den.
Og så kan jeg i øvrigt sige til hr. Peter Hummelgaard Thomsen, at det der med at basere sig på ens hukommelse ikke altid er en sikker model, men vi ser frem til dokumentationen.
Nu er forespørgslen her jo bredere end bare lige spørgsmålet om retsforbeholdet.
Det er, hvad man ligesom har lært af den der afstemning, og jeg kan da stadig væk huske – mener at kunne huske – at Socialdemokratiets leder, fru Mette Frederiksen, på valgaftenen gik ud med en relativt markant melding om, at det her ligesom ville få nogle konsekvenser for, hvordan Socialdemokratiet så på EU-spørgsmålet.
Jeg vil ikke sige, at det var en røst fra graven, vi lige har hørt fra Folketingets talerstol, men jeg vil da sige, at det, vi har hørt, ikke lød, som om man havde lært ret meget.
Så kunne hr. Peter Hummelgaard Thomsen i hvert fald ikke fortælle os, hvad det er, fru Mette Frederiksen lærte af valgresultatet den 3. december.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-29:
Jeg kan af mange gode grunde ikke fortælle præcis, hvad det er, Socialdemokratiets formand har lært af folkeafstemningen.
Jeg kan fortælle, at nogle af de overvejelser, vi har i Socialdemokratiet hele tiden – og det er også nogle af de diskussioner, vi har haft både her i Folketingssalen, men jo også i Europaudvalget, som vi også får lejlighed til senere i dag, om bl.a. den britiske afstemning – er, at det måske ikke nødvendigvis skal være en del af en fast dansk position, at vi skal så tæt på kernen som overhovedet muligt.
Men jeg vil sige, at vi er i mange forskellige overvejelser i Socialdemokratiet lige nu om, hvordan vi skal tage det her resultat ned, og vi har også gjort os forskellige evalueringer af, hvad vi gjorde rigtigt og hvad vi gjorde forkert under valgkampen, og det er jo den appel, jeg retter til både Enhedslisten og til Dansk Folkeparti, om at gøre det samme.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-29:
Det skal altså forstås på den måde, at lige præcis af det, folkeafstemningen handlede om, nemlig at befolkningen sagde, at de ikke vil afskaffe retsundtagelsen, retsforbeholdet og overflytte det til en tilvalgsordning, som giver politikere på Christiansborg med et snævert flertal mulighed for at tilvælge hvad som helst inden for EU's retspolitik, hvis de har lyst til det, altså i forhold til det, der var temaet, og i forhold til det, befolkningen sagde klart nej til, lærte Socialdemokratiet ingenting.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-29:
Vi lærer hele tiden ting, og en af de ting, vi bl.a. lærer, er jo også at evaluere, hvad resultatet var udtryk for, fordi der var mange forskellige typer nej ved den folkeafstemning.
Der var jo det nej, som hr. Søren Søndergaard giver udtryk for, men der var jo også et andet nej, altså et nej, jeg mødte meget ofte her i København, folk, der var frustrerede og syntes, at det var vattet, at politikerne ikke var gået hele linjen ud og også havde taget asyl- og indvandringsforbeholdet med.
Altså, der var mange facetter af det nej, og derfor kan man ikke bare skære det over en kam, og det er jo en af de ting, vi over det sidste stykke tid og hele tiden evaluerer, nemlig, hvad præcis det er, man skal tage ned fra den folkeafstemning.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-29:
Jeg må også sige, at jeg synes, det var en sådan lidt underlig, ærgerlig og tilbageskuende ordførertale, der kom fra hr. Peter Hummelgaard Thomsen, og jeg ved ikke, om det er, fordi hr. Peter Hummelgaard Thomsen går glip af at se Danmark lammetæve Skotland i aften, at den der død murer-mine også kendetegner Socialdemokraternes ordfører.
Men jeg vil bare sige, at for mig at se virker det, som om Socialdemokraterne faktisk har opgivet den der parallelaftale, og derfor bliver jeg bare nødt til at spørge Socialdemokraternes ordfører: Hvad foretrækker Socialdemokraternes ordfører egentlig? Foretrækker Socialdemokraternes ordfører en parallelaftale, eller foretrækker Socialdemokraternes ordfører en ny afstemning med samme indhold, for at Danmark kommer med i Europol – a eller b?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-29:
Først og fremmest vil jeg sige, at det jo ikke er udtryk for en død murer-stemning også at forholde sig til det her spørgsmål realistisk, og det kunne man også ønske at Dansk Folkeparti gjorde.
Man har givet udtryk for, det gjorde man jo også her, at det ville være nemt, at selvfølgelig kan vi få en aftale osv.
Altså, den form for realisme, som jeg i hvert fald forsøger at give udtryk for, kunne man jo godt udtrykke.
Det andet, jeg vil sige, er, at vi havde foretrukket, at man havde stemt ja den 3. december.
I den situation, vi er i nu, foretrækker vi og støtter alle tænkelige bestræbelser på at få en parallelaftale.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-29:
Jo, jo, det kan vi jo alle sammen mene.
Jeg havde også foretrukket, at vi havde trukket nogle andre søterritoriale grænser ude i Nordsøen, så vi havde fået noget af den olie, som Norge har i dag.
Det kan vi bare ikke rigtig gøre noget ved, vel?
Så nu bliver vi nødt til at se fremad, og der bliver jeg bare nødt til igen at spørge ordføreren: Mener ordføreren, at han hellere vil have en ny afstemning med samme indhold, eller går ordføreren ind for, at vi skal arbejde for at få en parallelaftale?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-29:
Jeg går ind for at arbejde for, at vi skal have en parallelaftale.
Til det andet vil jeg sige, at nu er det jo hyppigt en del af debatten, hvad det var, man kontrafaktisk burde have gjort i historiens forløb.
Jeg tror, der er mange, der har haft holdninger til, både hvor man skulle have trukket grænserne ude i Nordsøen, og alt muligt andet.
Derfor må det jo også indgå som en del af diskussionen, især når jeg her fra talerstolen forsøger at bede også Dansk Folkeparti om en lillebitte smule mere realisme i den her diskussion.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-03-29:
Jeg synes, det er herligt at blive skældt ud for ikke at ville støtte en løsning, vi har stemt imod til at starte med.
Jamen det er simpelt hen formidabelt, at man kan stå her og blive spurgt af en række forskellige førende socialdemokrater, hvorfor man dog ikke vil støtte en løsning på et område, man har stemt imod.
Venstre stemte imod den pakke, der blev fremlagt, fordi den var bygget på sjusk, manglende realisme og dårligt benarbejde.
Betyder det, at der ikke kan findes bedre løsninger?
Nej, det gør det bestemt ikke.
Betyder det, at jeg har en løsning klar her på talerstolen?
Nej, det gør det heller ikke.
Kasper Roug (S), 2016-03-29:
Nu skal det så være de rigtige, der skal være iværksættere, dem med de rette kompetencer.
Altså, nu vil jeg sige, at vi taler om kvinder og mænd, så der er vel ikke nogen grund til at spekulere i, om det er kvinder eller mænd, der er bedst til at være iværksættere eller har de rette kompetencer.
Men vi Socialdemokrater er jo klar til at forhandle om en løsning på det her område, og så er spørgsmålet: Hvad vil ordføreren så?
Vil ordføreren bare lade stå til, fordi det er en principiel holdning?
Eller der findes måske ikke nogen anden løsning, end at folk ud af det blå og lige pludselig gerne vil?
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-29:
Tak til den socialdemokratiske ordfører.
Der er en ting, som jeg simpelt hen ikke forstår, som den socialdemokratiske ordfører måske kan hjælpe mig med.
Hr. Rasmus Prehn fortalte flere gange om den nye teknologi i forbindelse med Uber.
Hvad er det, som Uber laver af ny teknologi?
Rasmus Prehn (S), 2016-03-29:
Jeg tror så også, at hr. Søren Søndergaard fra Enhedslisten gør sig lidt skyldig i at fejlfortolke, hvad jeg sagde.
Vi taler fra Socialdemokraternes side om ny teknologi i det hele taget.
Det kan være, der er nogle helt andre, der har ny teknologi.
Det kan være, der er et allerede eksisterende taxafirma, der arbejder med en teknologi, som de gerne vil have med på dagsordenen.
Jeg nævner ikke specifikt Uber og siger, at det er deres nye teknologi, altså at de har en app.
Hr. Søren Søndergaards egen partikollega hr. Henning Hyllested sagde udmærket i sin ordførertale, at de her apps har man også hos andre taxaselskaber.
Men vi er fra socialdemokratisk side åbne over for ny teknologi bredt set.
Det kan være, der er nogle helt andre, der har en måde at tilrettelægge det her på.
Det vil vi da gerne kigge på.
Det kan også være, at man i højere grad skulle stille krav om, at de biler, der bliver brugt, er særlig skånsomme over for miljøet, og det kræver en bestemt teknologi.
Så det her kan være meget bredt set.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-29:
Så forstår jeg det bedre.
Den diskussion, vi har nu, handler altså overhovedet ikke om Uber og ny teknologi.
Ny teknologi handler om nogle andre og fremtiden.
Hvorfor skal de ikke bare overholde dem til punkt og prikke, ligesom alle andre uden undtagelse skal?
Da ordføreren lige har bekræftet, at der ikke er nogen speciel ny teknologi, så kan man bruge al den tid, man ønsker, til at ændre taxalovgivningen af hensyn til kommende og fremtidig teknologisk innovation.
Hvorfor skal det ikke være sådan?
Rasmus Prehn (S), 2016-03-29:
Sagen er jo den, at det netop er det, det skal være.
Det er derfor, vi vil have en taskforce.
Der er en gældende lovgivning.
Der er noget, der tyder på, at den ikke bliver overholdt.
Derfor foreslår vi i vores forslag til vedtagelse en taskforce, der sikrer, at gældende lov bliver overholdt.
Så siger vi samtidig: Lad os kigge på ny teknologi og se på mulighederne i det.
Det er vi åbne over for fra socialdemokratisk side.
Jeg håber virkelig ikke, at Enhedslisten har som vedtagen politik, at man er imod ny teknologi bare for at være det.
Kim Christiansen (DF), 2016-03-29:
Tak for det.
For langt over et år siden anmeldte Trafikstyrelsen den her tjeneste.
Så er jeg da glad for, at justitsministeren i dag kan sige, at nu har man langt om længe – efter at utallige kloge og respekterede mennesker har udtalt sig om, at der ikke var noget til hinder for at sigte Uber – åbenbart besluttet sig for, at det skal ske.
Det, der så kan undre mig, er, at man også skal til at rejse sigtelse mod nogle chauffører, som åbenlyst overtræder lovgivningen.
Hvis man nu skulle til at rejse sigtelser mod almindelige bilister ude på gaden, fordi bilens udstyr ikke er helt i overensstemmelse med lovgivningen, skulle vi altså til at rejse nogle sager, nogle sigtelser, som så kan prøves ved alle instanser.
Nej, man udskriver et bødeforlæg.
Det blev så stoppet af politiledelsen.
Når det her så er sagt, vil jeg sige, at jeg synes, at der er meget diskussion af den her app.
Det er nærmest, som om det er en hel revolution, at der er kommet en app, som jeg ikke ved hvordan ser ud.
Den burde se sådan her ud, for hvad gør den app?
Det kan godt være, at en app ikke er ulovlig, men den bliver brugt til at lave kriminalitet og ulovligheder.
Ergo bliver appen altså brugt til at organisere en kriminel handling.
Så jeg ved ikke, hvad man vil blåstemple med et flertal herinde i næste moment af apps, der kan organisere alverdens ting.
Jeg kunne nævne mange former for kriminalitet, som man måske kunne organisere via en app.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre om man også vil blåstemple.
Jeg ville egentlig godt have indledt min ordførertale med følgende – det er et citat; jeg synes ikke, jeg vil være bekendt at stjæle det: »Uber er systematisk organiseret piratkørsel, der underminerer alle vilkår på arbejdsmarkedet.
De handler direkte i strid med loven...
Undskyld, det tog lidt tid, men det er, fordi det er skrevet så småt.
Det her er et citat, vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn.
Vi var ude i chaufførernes hus ude hos 3F.
Hvor er det blevet af?
Hr. Henning Hyllested var til stede, hr. Karsten Hønge var til stede.
Vi repræsenterede sådan set et flertal i Folketinget.
Alle er jo citeret for, at vi vil have stoppet det her snyderi.
Men det vil hr. Rasmus Prehn åbenbart ikke, for så er det bare at stemme for det forslag til vedtagelse, som ligger fra Enhedslisten, SF og Dansk Folkeparti.
Nu nævner jeg dem i omvendt størrelsesorden, tror jeg nok.
Det er rart at være uselvisk en gang imellem.
Hvorfor stemmer Socialdemokratiet ikke bare for det forslag, der ligger, i stedet for at skulle have en masse snak ind om ny taxalovgivning?
Det handler ikke om ny taxalovgivning.
Det skal vi nok mødes om på et tidspunkt.
Nu handler det bare om, at de, der kører rundt derude, skal overholde eksisterende lovgivning.
Så kunne jeg jo lidt drilsk spørge om noget.
Nu har hr. Rasmus Prehn jo brugt sin taletid, men jeg vil spørge: Hvis nu de samme tre partier fremsætter et beslutningsforslag om at nedsætte en taskforce, vil S så kort og godt støtte det forslag?
Det kan jeg jo få et svar på på et tidspunkt.
Kim Christiansen (DF), 2016-03-29:
Tak for det.
Jeg tænker lidt på, om hr. Kristian Pihl Lorentzen og jeg har læst den samme forespørgselstekst.
Hvis man reelt ikke har noget at sige, kan man jo snakke om noget helt andet end det, det handler om.
Men det er vi jo slet ikke i tvivl om, og vi har faktisk aftalt med ministeren, at vi nu skal til at lave en ny lovgivning på det her område.
Det er bare ikke det, som den her forespørgsel handler om, for den handler om, hvorvidt det, som Uber foretager sig, er pivulovligt, og så kunne jeg tænke mig at spørge: Mener hr. Kristian Pihl Lorentzen, at det, som Uber foretager sig i øjeblikket, er helt i overensstemmelse med taxalovgivningen?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-03-29:
Det mener jeg ikke, og det er formentlig også derfor, at styrelsen har meldt Uber til politiet.
Der er helt klart nogle problemer i forhold til overholdelsen af loven om erhvervsmæssig personbefordring, men det får vi jo helt klarhed over her den 26. april.
Kim Christiansen (DF), 2016-03-29:
Ja, det er nemlig rigtigt, for hr. Kristian Pihl Lorentzen sagde jo også, at vi nu skal afvente en retslig afgørelse.
Men hvorfor skal vi afvente noget, som er i strid med taxalovgivningen?
Hvor har taxaførerkortet hos de Uberchauffører, der er blevet stoppet, været?
Hvor har taxameteret været henne?
Hvor har videokameraet været henne?
Det er så allerede fire overtrædelser af taxilovgivningen, og flere af dem har sandsynligvis heller ikke ret til personbefordring i form af et erhvervskørekort.
Hvad er det lige, hr. Kristian Pihl Lorentzen stadig væk er i tvivl om og vil have domstolene til at afgøre?
Hvorfor skriver politiet ikke bare bødeforlæg ud?
Det gør de jo altså, hvis jeg bliver stoppet for at køre 7 km for stærkt; det kan de godt finde ud af.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-03-29:
Men det er nu engang således, at vi har magtens tredeling i Danmark, og det er Folketingets opgave at vedtage love, og det er det, vi har gjort her, og det skal vi også gøre fremadrettet på det her område, og så er det politiets og domstolenes opgave at sikre håndhævelsen af de love.
Jeg er helt med på, at der skal sikres en hundrede procents efterlevelse af loven, og det er også det, jeg hører at justitsministeren har tilkendegivet her.
Det er på samme måde, som når man overtræder fartgrænserne.
Så får man en sanktion, og det vil man også gøre, hvis man overtræder loven om erhvervsmæssig personbefordring.