runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2010-06-16:
Jeg fik ikke noget svar på, hvordan man kan forestille sig, at man kan betale gæld af ved at beslutte sig for at være dårligere uddannet, ved at beslutte sig for, at samfundet skal have et ringere udgangspunkt for produktivitet, et ringere udgangspunkt for at have et fleksibelt arbejdsmarked.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens kommentar til, at det her jo ikke er et spørgsmål om en rød sammensværgelse, der ønsker at fjerne de her forringelser, som er foreslået.
Langt hen ad vejen er arbejdsgiverorganisationer og virksomhederne jo enige i den her kritik.
Som et af citaterne fra Dansk Erhverv er: Hvis der ikke bliver investeret massivt på området, altså uddannelsesområdet, vil problemerne for erhvervslivet vokse. Hvad er ministerens reaktion på, at der er en voldsom modstand, ikke kun fra de faglige organisationer og fra centrum-venstrefløjen i Folketinget, men i høj grad også fra virksomhederne og fra arbejdsgiverorganisationerne?
Marianne Jelved (RV), 2010-06-16:
Regeringen har ansvaret for den økonomiske politik, der er ført siden 2001-valget, og den er ført sammen med Dansk Folkeparti.
Vi har haft et opsving, som man ikke har set magen til i historisk tid.
Det opsving var et internationalt opsving.
Regeringen misbrugte den velegnede periode ved ikke at fortsætte reformarbejdet fra SR-regeringens tid i 1990’erne.
Nu har vi mistet op til 200.000 job.
Der er 175.000 færre beskæftigede i dag, end der var for et års tid siden, altså 175.000 personer.
Dem kommer vi til at mangle.
Det er derfor, vi har rigtig, rigtig svært ved at skulle løfte den opgave, som vi står over for.
Opgaven er ikke løftet med de besparelser, der ligger nu.
Det er regeringen, der har tvunget os ud i besparelsesforløb, fordi man ikke i rette tid har truffet de rigtige beslutninger.
Nu roser ministeren sig af en dagpengereform.
Den var jo ikke kommet, hvis ikke Dansk Folkeparti havde krævet det.
Kan ministeren bekræfte det?
Jeg håber, jeg har lov til at citere Viggo Hørup: Dette er vitterligt vås.
Jeg bliver faktisk meget, meget fortørnet.
Man misbrugte den tid til at lade være med at lave reformer, der kunne sikre arbejdsstyrken på længere sigt.
Man snoldede pengene op med skattestop og ufinansierede skattelettelser i 2004 og 2007.
Og så har vi en regning, når vi når 3 år frem, fra et underskud på 45 mia. kr. år efter år fremefter, og regningen er jo ikke betalt.
Det er den værste retorik, jeg nogen sinde har hørt.
Det er demagogi uden lige.
Regningen er ikke betalt, den ligger i børneværelset: 45 mia. kr. hvert år.
Hvad vil Venstre gøre ved det?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-06-16:
Derudover kan jeg sige, at der er tilflydt velfærdssystemet 67 mia. kr. ekstra.
Karsten Hønge (SF), 2010-06-16:
Ud over det åbenlyst vanvittige i at påstå, at regningerne som sådan skulle være betalt, når man på den her måde og også med det her indgreb går ind og undergraver fremtidens samfund, kunne jeg godt tænke mig at vende tilbage til det spørgsmål, som jeg trods alt tror skulle være overkommeligt for Venstres ordfører at svare på.
Man siger, at regningen er betalt efter 3 år, hvis vi gør det her, bom, og så må det da også være let at svare på spørgsmålet: Hvis regningen er betalt, bliver de her ordninger så ført tilbage til den form, de har i dag?
Når man fra Venstres side siger, at det her ikke er Venstres forslag – faktisk bryder man sig nærmest ikke om det, kan jeg høre på ordføreren –
og man samtidig siger, at regningen er betalt, må det da være en overkommelig opgave for ordføreren at svare, at så må man i den situation sige, at så går vi tilbage til de regler, som gælder i dag. Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren om en anden ting også: Når vi nu er i en situation, hvor tusindvis af job fosser ud af Danmark, hvad tror ordføreren så det her kommer til at betyde for det fleksible arbejdsmarked?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-06-16:
Muligheden for at få statens voksenuddannelsesstøtte i et helt år vil i hvert fald bekræfte, at det fleksible arbejdsmarked stadig væk har veje at arbejde i og stadig væk har muligheder.
Det er fuldstændig misforstået, når hr. Karsten Hønge tror, at det ikke er et Venstreforslag, som kan støttes.
Selvfølgelig kan det det, men jeg sagde fra starten af, at det ikke er groet i vores have, fordi vi da helst ville have undgået overhovedet at skulle lave ændringer på uddannelsesområdet.
Men nu er virkeligheden altså en anden, og da den er det og vi står her i dag, den 16. juni 2010, er vi bare nødt til at vise en ansvarlighed over for den danske økonomi, og så er vi nødt til at gå ind og tage de konsekvenser, der måtte være.
De er sure, ja, men det er vi bare nødt til.
Derfor er dette forslag, der nu giver mulighed for et års voksenuddannelsesstøtte, fremsat.
Karsten Hønge (SF), 2010-06-16:
Hørup er jo citeret én gang, men det her er vitterligt vås.
Altså, lad os dog få et svar.
Hvis forslagene ikke kommer fra Venstres have og man ikke bryder sig om dem, men siger, at – hug og stik – regningerne skulle være betalt om 3 år, hvor svært kan det så være at svare på, hvorvidt man vil lave de her regler om om 3 år?
Det kan da ikke være en opgave, der skulle være helt uoverkommelig for ordføreren.
Men hvordan kan man i Venstre få det her vredet til, at det er et problem, at folk tager 80 uger?
Det er da en entydig succes, hver gang vi ser et menneske – et af dem, som har fået mindst af uddannelseskagen – som faktisk er parat til at bruge 2 år for at gøre sig klar til de job, som vi gerne vil have folk kommer over i.
Så hvordan kan den entydige succes gå hen og blive noget, som man nærmest opfatter som et problem, når det jo entydigt er en styrke ikke bare for den enkelte, men i høj grad også for samfundet og for de virksomheder, der har brug for kvalificerede medarbejdere?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-06-16:
Og når det er sådan, kan jeg godt forstå, hr. Karsten Hønge bliver ved med at spørge, hvordan det lige er, vi synes vores økonomi hænger sammen.
Regeringens økonomi hænger sammen, men Socialistisk Folkeparti har jo ikke påvist, hvordan man ville finansiere det, hvis man skulle fastholde niveauet.
Socialistisk Folkeparti har ikke en interesse i, at vi skal vise en økonomisk ansvarlighed.
Socialistisk Folkeparti poster alle pengene ud af landet og regner med, at om 5 år kan det være, at vi måske har pengene tilbage.
Jeg kender ikke fremtiden, men jeg ved, at lige i dag har vi et ansvar, vi skal påtage os, og det gør regeringen.
Carsten Hansen (S), 2010-06-16:
Jeg synes, at regeringen her forsøger på at forklare, at der ikke er brug for, at så mange voksenuddanner sig, at vi nok skal klare det, at vi er blandt verdens bedste.
Samtidig har man forsøgt at luske en besparelse på SVU’en på 20 pct. igennem.
Hvad er svaret til den kvinde, den 3F’er, nede på Wittenborg, som har brugt 20 uger af sin SU til at dygtiggøre sig?
Det er svaret fra regeringen.
Er det det rigtige svar på den finanskrise, vi står over for, og de udfordringer, vi står over for?
Carsten Hansen (S), 2010-06-16:
, når politikere en gang imellem er til landsmøder og kongresser, skal de jo være visionære, og statsministeren havde en drøm om, at vi skulle være et af de mest konkurrencedygtige lande i verden.
Samtidig skulle vi være et af de lande i verden, der havde det højeste uddannelsesniveau.
Hvordan harmonerer det med, at den ufaglærte kvinde på Wittenborg nu bliver ringere stillet?
Det tror jeg at fru Anne-Mette Winther Christiansen er enig i hun bliver, når man går fra, at man havde mulighed for at tage 80 uger på fuld SVU, altså det, der svarer til en maks. understøttelse, til nu kun at kunne få 20 uger, og samtidig bliver der reduceret i ydelsen med 20 pct., og man har ikke anden indkomst.
Det er da en voldsom forringelse for en ufaglært kvinde, der skal videre i systemet, og som har arbejdet på en virksomhed, der bliver lukket, ikke på grund af at virksomheden ikke gav overskud, men på grund af at italienerne hellere ville have det hjem.
Det er svaret i en situation, hvor vi står over for at skulle konkurrere på uddannelse, uddannelse og atter uddannelse, som statsministeren sagde.
Er det Venstres politik, og kan vi regne med, at det skal fortsætte fremover?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-06-16:
Hr. Carsten Hansen går igen ind og bruger det eksempel, som jeg altså ikke kan svare ud fra, for jeg kender det ikke.
Undskyld mig, men uddannelse er det, vi skal have, og derfor er 40 ugers SVU også vejen frem.
Det er vejen frem, at vi har FVU.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-06-16:
Det er helt utroligt: Vi står over for så stor en udfordring fremover i forhold til at uddanne hele den danske befolkning, og det er regeringen med på, men alligevel oplever vi de her bortforklaringer.
Det, jeg gerne vil have et klart svar på fra Venstres ordfører, er: Bliver der flere ufaglærte job i Danmark i fremtiden, eller bliver der færre ufaglærte job i fremtiden i Danmark?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-06-16:
Som det ser ud nu, er det i hvert fald uddannelse, der er vejen frem, for jeg tror ikke på, at der er ufaglærte job en masse, men der vil fortsat være nogle.
Men det her drejer sig om, at man har en beskæftigelse og så har en mulighed for at få statens voksenuddannelsesstatsstøtte, mens man uddanner sig i 40 uger, altså mens man er tilknyttet den arbejdsplads.
Der har jo været et af svarene i forbindelse med behandlingen af L 223, der siger, at det skønsmæssigt ligger på 400-500 mennesker, som vil blive berørt af det, altså som har behov for at gå ud over de 40 uger.
Så vi må se de 500 i øjnene, hvis det er 500, men derudover synes jeg nok, at vi faktisk er ude i et område, hvor vi heldigvis ikke rammer så mange, som vi kunne have gjort, hvis det var 50.000.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-06-16:
Men det, vi ved, er, at der er 12.000 mennesker, der går ud af folkeskolen under den her regering hvert eneste år uden at have de fornødne forudsætninger for at kunne tage en videre uddannelse.
Er det ikke rigtigt, at regeringen med det her forslag beskærer folk i forhold til at kunne tage den her uddannelse?
Man beskærer muligheden for at tage uddannelse.
Og i øvrigt er det tal på 500 mennesker et spørgsmål om den nuværende situation, når vi fremover vil se endnu færre ufaglærte job i det her samfund; så vil man jo se endnu flere mennesker, der vil blive berørt af de her grumme, grumme besparelser, som regeringen lancerer.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-06-16:
Men når nu vi i Venstre tager det store ansvar at sige, at vi er med til at træffe beslutningerne om at lave en genopretningspakke, så vi får økonomien på fode, og at vi dér også stadig væk giver mulighed for, at det ikke er skåret fuldstændig væk, men at der eksisterer mulighed for SVU, vil jeg jo gerne spørge: Hvad er det så, oppositionen har som alternativ?
Det har jeg ikke set, og eftersom jeg ikke har set det, synes jeg jo, at det er lidt tom snak at blive ved med at høre på, at der bliver kritiseret, for det er nemmest, når man har et svar, frem for at man kun kritiserer.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-06-16:
Altså, den beregning må jeg så tilstå at jeg ikke selv har siddet med, og jeg kender simpelt hen ikke svaret på det.
Så der vil jeg blive nødt til at henvise til, at man får svaret fra ministeren, hvis der er mulighed for det.
Men jeg vil sige, at en, der har været i gang på SVU, og som har dygtiggjort sig på områder, jo under alle omstændigheder vil være bedre kvalificeret i det videre forløb.
Men det konkrete spørgsmål, hr. Carsten Hansen stiller mig, bliver jeg nødt til at sige at jeg ikke kan svare på.
Man kan ikke sige, at det er skattestoppets skyld, at der pludselig er opstået en international krise, som også ender med at ramme Danmark.
Den kom i sensommeren 2008, og siden har vi fået følgerne af den.
Indtil 2008 var der ikke problemer.
Der var større velfærd, der var tilflydt det offentlige mange milliarder kroner fra regeringen, og mulighederne var fuldstændig dækket ind, også med de skatter, som kom ind dengang.
Så altså, det kan ikke tilskrives skattestoppet, at vi står i en international økonomisk krise.
Men til gengæld finder vi veje ud af den, og vi når igennem på 3 år, og det er flot gået.
Tina Nedergaard (V), 2010-06-16:
Jeg mener ikke, at der er tale om en rød sammensværgelse, når man kritiserer vores forslag.
Jeg ser ikke sammensværgelser og konspirationer overalt.
Jeg kan blot konstatere, at vi jo ikke gør det, fordi vi bliver populære af det.
Det er jo ret tydeligt, at det ikke er tilfældet.
Vi gør det, fordi vi vurderer, at det er nødvendigt.
Når hr. Karsten Hønge ikke lige hørte det, jeg svarede ham, er jeg nødt til at gentage, at de initiativer, vi tager i genopretningsplanen, jo bl.a. medvirker til, at vi frigør 5 mia. kr. til merudgifter inden for sygehuse og sundhed, ekstra midler til socialområdet og bl.a. også 2 mia. kr. til, at vi kan nå 95-procents-målsætningen inden for uddannelsesområdet.
De er ikke øremærket initiativerne.
De leveres samlet ind i en kasse.
Nogle af pengene og størstedelen – det er formentlig størstedelen, det vil jeg ikke lige kunne sige her, men en stor klump – går til gældsnedbringelse, mens der også tilvejebringes de penge, der skal til for bl.a. at nå 95-procents-målsætningen og 50-procents-målsætningen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-06-16:
Både under første- og andenbehandlingen har vi fra oppositionens side stillet et ret simpelt spørgsmål til flere af ordførerne, og jeg vil også stille det til ministeren, nemlig om ministeren tror, at der i fremtiden vil komme flere eller færre ufaglærte job i Danmark.
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Det er Venstre, der holder fast i, at man vil lade pengene fosse ud til skattelettelser til de rigeste.
Vi har lige stillet et konkret ændringsforslag, som Venstre stemte nej til, om, at man lod børnefamilierne få penge.
Men jeg fik ikke noget svar.
Venstres ordfører kom ikke med noget svar på, hvordan det helt konkret er, Venstres ordfører bidrager, hvad det er, Venstres ordfører kommer til at undvære i de kommende år.
De mest udsatte børn kommer til at undvære at komme på ferie, kommer til at undvære at fejre en fødselsdag, kommer nogle gange til at undvære de mest nødvendige ting som at få nye støvler, når det bliver vinter.
Hvad er det helt konkret, Venstres ordfører bidrager med?
Hvad er det, Venstres ordfører kommer til at undvære i de kommende år?
Mads Rørvig (V), 2010-06-16:
Ikke alene havde fru Line Barfod åbenbart ikke læst lovforslaget, hun var heller ikke i stand til ligesom at forstå det, jeg sagde, om, at alle i det danske samfund bliver ramt.
Det ændrer jo ikke ved, at i den genopretningsplan, vi præsenterer, må alle holde for.
Og det vil jeg betragte som svar nok til fru Line Barfod, for hvis man læser lovforslaget, kan man se, at det med de initiativer, der ligger, jo er alle i Danmark, der kommer til at holde for.
Så vil jeg med hensyn til børnefamilieydelsen tilføje, at det jo ikke hjælper, at man i 2014 og 2015 forbedrer statens finanser, når vi inden 2013 skal konsolidere med 24 mia. kr.
Jesper Petersen (SF), 2010-06-16:
Hr. Mads Rørvig er jo tydeligvis ikke i stand til at svare på spørgsmålet, så jeg vil meget gerne gentage det kort, inden jeg kommer med det næste spørgsmål: Kan hr. Mads Rørvig ikke fortælle, præcist, hvordan han kommer til at bidrage til den her plan?
Hvad er det, der kommer til at ske?
Så vil jeg bare sige, at det er en ret desperat fejltegning, der bliver lavet af »En Fair Løsning« og den anden vej ud af de økonomiske problemer, vi står i.
Jeg kan godt forstå, at man må puste sådan en dæmon op for at kunne forsvare det, man selv kommer med.
Mads Rørvig (V), 2010-06-16:
Man kan jo læse i lovforslaget, at § 20-reguleringen af skattesatserne kommer til at vedrøre alle, jævnfør personskatteloven.
Så må jeg jo bare spørge: Hvis man er så meget imod de skatteomlægninger og skattelettelser, også i topskatten, som den her regering har gennemført, og som i øvrigt er fuldt finansierede, hvordan kan man så skrive i et tillægsbetænkningsbidrag, at man i øvrigt også går ind for at skubbe topskattegrænsen, som vi har udskudt?
Hvis skattelettelserne er så forfærdelige, hvordan kan det så være, at S og SF stadig vil indføre dem?
Det synes jeg at man skylder os et svar på.
Jesper Petersen (SF), 2010-06-16:
Vi har lagt fuldstændig klart frem, hvad det er, der skal ske med skattepolitikken under en ny regering.
Millionærerne kommer til at betale noget mere i skat.
Der kommer til at være en aktieomsætningsafgift.
Bankerne skal bidrage mere.
Det ligger fuldstændig klart, hvad der kommer til at ske: en klar social omfordeling inden for vores skattevæsen, som bidrager til at gøre vores skattesystem mere retfærdigt.
Det er det, der kommer til at ske.
Det kan jeg svare på, hvorimod Venstres ordfører ikke kan svare på, hvad det er, der kommer til at ske for Venstres ordfører, når man gennemfører den plan, som regeringen vil gennemføre.
Jeg synes, det er relevant at spørge i dag, fordi der bliver skabt ny tvivl om, hvorvidt det, som man vedtager nu, egentlig holder.
Altså, er Venstres ordfører enig med justitsministeren, der på vegne af Det Konservative Folkeparti bidrager til debatten med ny usikkerhed om, hvorvidt det her er det sidste skridt, der er taget, i forhold til at forringe børnechecken – en forringelse, der jo kommer til at betyde, at der er endnu flere børn, der bliver fattige i det her land.
Der mener justitsministeren med støtte fra flere konservative folketingsmedlemmer at man langtfra er gået langt nok ad den her vej.
Både folkepension og børnecheck kan forringes yderligere, og det skal altså så til for at fylde hullet fra de ufinansierede skattelettelser.
Mads Rørvig (V), 2010-06-16:
Skattelettelserne er selvfølgelig fuldt finansierede.
Vi beskatter det, som vi vil have mindre af, i den skatteomlægning, som vi netop har vedtaget.
I forhold til om vi står med to ligeværdige planer over for hinanden, kan vi jo selv se, at hr. Ole Sohn i dag i Berlingske Tidende argumenterer for, at så gælder det, man har, alligevel ikke helt, og så vil man ringe ned til EU for at se, om man ikke kan få en løsning i forbindelse med den henstilling, som lige er kommet.
Så kan vi se, at hr. Nick Hækkerup i Børsen den 10. juni siger, at man nok anerkender, at man ikke helt finder de her 24 mia. kr. inden 2013.
Så kan man jo bare kigge på den henstilling, vi har fået fra EU i går, om, at vi skal finde 24 mia. kr. inden 2013.
Regeringen leverer konkrete bud på, hvordan vi kommer derhen, og de bud har vi endnu ikke fået fra oppositionen.
Nick Hækkerup (S), 2010-06-16:
Jo, det svar har man fået, man har bare ikke villet lytte.
Jeg noterede mig til gengæld, for man skal jo være åben og lyttende, når andre politikere taler, at det, der var svaret her, var, at bilen skulle repareres, og at man så – her citerer jeg – kører 12 minutter på værksted.
Se, hvad sker der i de 12 minutter?
Der sker det, at mekanikeren arbejder i 12 minutter mere.
Men det har ikke været det svar, som Venstre og De Konservative har valgt at give.
Tværtimod, nu får vi oven i købet at vide i avisen i dag, at reparationen ikke er gennemført, at der skal mere til: Der skal mere brugerbetaling til, der skal mere indtægtsregulering af folkepensionen til, der skal igen pilles ved børnepengene.
Kan vi ikke få at vide, hvad det er for nogle reparationer, der yderligere skal gennemføres?
Regningen er jo tydeligvis ikke betalt, kan vi i dag høre fra Det Konservative Folkeparti.
Hvad er det for nogle skuffeplaner, som Venstre og De Konservative arbejder med, og som man ikke vil åbenbare for Folketinget?
Mads Rørvig (V), 2010-06-16:
Hvis fru Line Barfod havde læst lovforslaget og kan læse, hvad et folketingsmedlem tjener, på Folketingets hjemmeside, hvor det er tilgængeligt, kan hun også regne ud, hvorledes et folketingsmedlems økonomi bliver berørt.
Vi har jo også i den genopretningsaftale, som ligger, sat et loft over, hvor meget kommunernes økonomi kan vækste, og vi bor jo alle sammen i en kommune, så der er ikke noget ændret ved, at alle bliver berørt af den aftale, vi står med nu.
Børnefamilier og alle typer i det danske samfund bliver berørt.
Så ved jeg godt, at fru Line Barfods løsning på at komme ud af den økonomiske krise er at bruge flere penge, og det er jo den samme løsning, fru Line Barfod kan præsentere, når det går godt i dansk økonomi, nemlig at bruge flere penge.
Og så kan vi jo passende spørge fru Line Barfod, hvornår det så lige er, man skal stramme ind og sørge for, at man får orden i økonomien.
Nick Hækkerup (S), 2010-06-16:
Ja, og så Arbejdsmarkedskommissionen og Finansministeriet, der jo begge anerkender, at tallene hænger sammen.
Men vi fik ikke noget svar på det spørgsmål, jeg stillede: Hvad er det for nogle skuffeplaner, som Det Konservative Folkeparti i dag har åbnet skuffen lidt for, og som vi ikke må få at vide, altså det der med, at der skal være mere brugerbetaling?
Hvor er det, der skal være mere brugerbetaling
vil jeg spørge hr. Mads Rørvig.
Det med, at folkepensionen skal indtægtsreguleres, det med, at børnepengene skal beskæres yderligere.
Altså, i forbindelse med et lovforslag, vi behandler i dag, sidder Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti med et skuffeforslag om, hvordan det skal forringes yderligere.
Vil det ikke være fair over for det oplyste demokrati at sige, hvad der så skal ske med børnepengene efter i dag?
Mads Rørvig (V), 2010-06-16:
Nu taler hr. Nick Hækkerup vist ud af sin frie fantasi.
Jeg kender ikke noget til nogen skuffeplaner.
Jeg kan jo hæfte mig ved, at hr. Nick Hækkerup i Børsen den 10. juni 2010 siger, at han ikke vil gå i nærmere detaljer om specifikke elementer i de enkelte år.
Nej, det kan jeg da godt forstå, for det er jo fuldstændig umuligt at gå i detaljer med planen »En Fair Løsning«, der ikke leverer 24 mia. kr. inden 2013.
Kamal Qureshi (SF), 2010-06-16:
Jeg synes, det er pinligt, at Venstres ordfører bruger billedet af en bil, der er kørt i smadder, for det, børnefamilier i hvert fald gør, hvis de har en bil, er, at de netop sørger for at vedligeholde den og sørger for, at den ikke går fuldstændig i smadder, så den skal sendes på værksted og ordnes til overbetaling.
Det, denne regering faktisk gør, er, at den er med til at smadre den rettidige omhu og de økonomiske beregninger, som børnefamilierne har og indretter sig efter.
Det gælder især dem med de lave indtægter, som jo typisk har investeret i en eller anden bolig, og som lige nu er ekstremt presset af krisen.
Nu går man ind med meget, meget kort varsel og hiver tæppet væk under de dårligst stillede børnefamilier, ved at man tager op til 12.000 kr. om året fra disse børnefamiliers i øvrigt meget, meget stramme budgetter.
Kan hr. Mads Rørvig ikke se, at det her kan være med til, at de børnefamilier – der simpelt hen holder fast med det yderste af neglene for at dække omkostningerne til deres nyinvesterede boliger eller for at dække nogle andre omkostninger, de har indrettet sig efter – nu pludselig kan risikere, at de ikke længere kan bo i den bolig, de har, eller at der er andre elementer af deres økonomi, som bliver fuldstændig smadret, som netop gør, at deres bil ikke kan blive repareret eller andre fornuftige hverdagsting ikke kan gå op?
Mads Rørvig (V), 2010-06-16:
Der er ingen tvivl om, at det, vi debatterer i dag, og dette lovforslag ikke er nogen nem løsning, og at alle kommer til at holde for.
Vi kan jo kigge på landene omkring os og se, hvad der vil ske, hvis vi ikke gjorde noget, hvis vi ikke konsoliderede vores økonomi med 24 mia. kr.
Vi kan kigge på Spanien, Grækenland og Portugal, hvor der er nogle offentligt ansatte, der må gå 20 pct. ned i løn.
Vi har fået en rudekuvert.
Vi skal betale 24 mia. kr. inden for de næste 3 år.
Hvis hr. Kamal Qureshis løsning er at gemme den rudekuvert, står regningen og trækker renter.
Regningen forsvinder ikke af, at man gemmer den, og det, der for alvor vil straffe børnene og børnefamilierne, er, hvis vi skubber gælden ud i fremtiden.