runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2012-12-05:
Jeg har et spørgsmål til ministeren, og det drejer sig for det første om læreruddannelsen og for det andet om efteruddannelsen af folkeskolelærere.
For jeg kan forstå, at regeringen nu lægger op til, at man skal være uddannet i det, man underviser i i folkeskolen.
Det synes jeg bestemt er en god idé, og jeg vil gå så langt som til at sige, at jeg faktisk synes, det er på tide, at vi begynder at stille den slags krav.
Så mit spørgsmål til ministeren er: Hvordan vil de i regeringen sikre, at man som lærerstuderende har mulighed for at få de linjefag, som man gerne vil undervise i?
Det er selvfølgelig i relation til, at man har lavet en ny læreruddannelse, hvor professionshøjskolerne, læreruddannelserne, får mulighed for at tone læreruddannelsen i en bestemt retning.
Jeg har svært ved ligesom at se det i relation til, at alle folkeskolelærere – det er jo mange – nu skal være uddannet i det, de underviser i.
Lægger regeringen op til, at der så er en sikring af, at man også rent faktisk kan få undervisning i det fag, man selv gerne vil undervise i, når man er færdiguddannet?
Jeg kan følge ministeren så langt, som at det er rigtig godt, at normen nu bliver, at man, når man er færdiguddannet som lærer, er uddannet i at kunne undervise i tre linjefag.
Det synes jeg er rigtig positivt.
Når man giver professionshøjskolerne mulighed for at tone læreruddannelsen, vil der jo være meget stor forskel på, om man er lærerstuderende på Blaagaards Seminarium, eller om man er lærerstuderende på seminariet i Hjørring.
Min bekymring går i virkeligheden på, om man også løser opgaven med nationalt at sikre, at vi har de folkeskolelærere, vi skal bruge lokalt i de forskellige regioner og kommuner, altså der, hvor folkeskolerne ligger.
Det samme gælder i øvrigt for efteruddannelse.
Jeg vil sige det samme, nemlig at det er forståeligt, hvis ministeren ikke nåede at svare på det med efteruddannelse, som det her jo også drejer sig om, og som ministeren var inde på i sit første svar: Regeringen afsætter i forbindelse med det her krav 1 mia. kr. til efteruddannelse.
Det er rigtig positivt.
Det er bestemt ikke en kritik af det.
Det er en bekymring for, hvorvidt man så også giver professionshøjskolerne mulighed for at udbyde det omfang af efteruddannelse, der bliver efterspurgt.
Karen Ellemann (V), 2012-12-05:
Mange tak for det.
Det er yderst relevant, at børne- og undervisningsministeren er i spørgetimen i dag, det værdsætter jeg meget.
Og det er jo klart, at med det store udspil, der blev lanceret i går, og som vi har ventet længe på, kan vi endelig begynde at diskutere indholdet i selve reformen, og det er sådan set det, jeg har tænkt mig at bruge mine spørgsmål på her i dag.
Det, jeg har taget med, er den tidligere regerings udspil til en bedre folkeskole, der hedder »Faglighed og frihed«, og som vi udkom med tilbage i december 2010.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre ministerens syn på, er, at et af de klare mål, der er, f.eks. i det her udspil tilbage fra 2010, bl.a. er en 6-timers skoledag for de yngste elever, altså fra 8 til 14, som jo er præcis magen til det udspil, vi nu har set fra regeringen.
Christine Antorini (S), 2012-12-05:
Se, nu har jeg jo den fordel, at jeg var Socialdemokraternes ordfører på det tidspunkt, og derfor kan jeg berolige spørgeren fra Venstre med, at Socialdemokraterne bestemt ikke forlod forhandlingerne.
Der skete bare ikke særlig meget i de forhandlinger, men der var til gengæld lidt ministerskift på det tidspunkt.
Der var nemlig en minister, der forlod posten i foråret 2011, og så kom der en anden minister til.
Derfor gik forhandlingerne simpelt hen i stå, hvilket var ærgerligt, for der var bestemt elementer i det udspil, som vi også dengang syntes var interessante, og en af de ting var at have en lidt længere skoledag.
Men det, som jeg synes er rigtig vigtigt i regeringens udspil, er, at det jo ikke bare handler om flere timer, men også om mere spændende og varierede timer.
Og nogle af de aktiviteter, som børnene laver i dag i klubben, i fritteren, i SFO'en, som er det med bevægelse, med værksted, hvor man er ude at lære på andre måder, er nogle af de ting, vi godt vil lægge mere fleksibelt ind i løbet af skoledagen sammen med pædagogerne.
Karen Ellemann (V), 2012-12-05:
Jeg er helt bevidst om udspillet fra den siddende regering og har også taget positivt imod det og jo netop udtalt, at jeg synes, der er utrolig meget, jeg kan genkende fra det udspil, som den tidligere regering kom med.
Det er sådan set bare det skift, der et eller andet sted er sket, i forhold til at man fra socialdemokratisk side jo ikke var med og ikke nikkede til det, som jeg egentlig godt lige kunne tænke mig at spørge ind til.
For det er korrekt, at der var et ministerskift, og det var så hr. Troels Lund Poulsen, der fortsatte som undervisningsminister og fortsætte forhandlingerne tilbage i august måned 2011.
Er det ikke korrekt?
Christine Antorini (S), 2012-12-05:
Jeg er desværre nødt til at skuffe spørgeren, fordi jeg i øvrigt meget værdsætter det samarbejde, vi har med Venstre, men det er ikke korrekt, at forløbet var sådan.
Der var bare ikke særlig mange møder, det gik på en eller anden måde lidt i stå.
Jeg skal ikke kunne sige, hvorfor de forhandlinger gik i stå, men det ændrer jo ikke ved, at der absolut er elementer fra det udspil, som jeg synes er rigtig interessante, og jeg har også noteret mig med stor glæde, at der har været rigtig positive signaler fra de andre partier, som er en del af forligskredsen, både Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti.
For vi kan jo kun lave det her løft til at få en bedre folkeskole, hvis vi når frem til ikke bare at indgå et kompromis, men forhåbentlig en rigtig god fælles aftale.
For jeg har også et mål om, at vi skal kunne lave nogle rammer for fremtidens folkeskole, så vi ikke hele tiden skal lave småjusteringer.
Så vi siger: Nu prøver vi at tage sådan ét stort skridt, for at vi får en endnu bedre folkeskole.
Karen Ellemann (V), 2012-12-05:
Nu er det jo så en kendt sag, at jeg ikke selv sad som undervisningsminister eller sad med i forhandlingerne der tilbage i 2011.
Jeg beskæftigede mig med miljøområdet på det tidspunkt.
Men ikke desto mindre har jeg da i hvert fald fået refereret og mener også at kunne erindre, at Socialdemokraterne rent faktisk ikke ønskede at indgå en aftale på baggrund af det her udspil.
Nu har vi så fået den nuværende regerings udspil, og regeringen har modtaget utrolig positive reaktioner fra den nuværende opposition og en fremstrakt hånd til, at det her skal vi nok nå til enighed om.
Det bliver så ting, der først kommer til at gælde for skoleeleverne i skoleåret 2014, og med det in mente, når man nu står med et udspil her fra en tidligere regering, hvor der virkelig er sammenfald i forhold til udspillet i dag, så skal mit sidste spørgsmål sådan set bare være:
Synes ministeren ikke, det er ærgerligt, at vi nu faktisk har yderligere mindst to årgange, som har haft den samme type skole, hvor man ikke har kunnet opnå de forbedringer?
Christine Antorini (S), 2012-12-05:
Tværtimod glæder jeg mig faktisk rigtig meget over, at vi er nået dertil, at der i alle partier, som er en del af forligskredsen – det er jo den bredeste forligskreds, tror jeg, der endnu har været på folkeskoleområdet – er de her positive signaler.
Det er det, jeg vil bruge, så vi forhåbentlig lander en god aftale.
Hvis vi når i mål her i løbet af foråret, vil det være sådan, at når vi kommer til august 2014, vil de nye 0. klasser og de elever, der i øvrigt er i folkeskolen, få gavn af den her bedre og mere varierede skole, der kommer fremover.
Så jeg synes, vi skal tage den derfra.
Det er fuldstændig rigtigt, at der absolut er elementer, som man kan inspireres af, også fra den tidligere regering, men der var altså også nogle ideologiske ting, som vi ikke bryder os om i regeringen, bl.a. hele tanken om at offentliggøre nationale test, skoleranglister og sådan noget.
Det er så ikke en del af regeringens udspil, men jeg synes også, det vigtigste er, hvordan vi får den her varierede dag, hvor børn bliver så dygtige, som de kan, på en spændende måde.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-12-05:
Spørgsmålet, jeg vil stille, handler selvfølgelig også om folkeskolereformen og det udspil, som regeringen er kommet med, men det bliver et mere specifikt spørgsmål, fordi det handler om faget kristendom.
Måske har ministeren allerede forventet det.
Jeg kunne jo se, at socialdemokraternes undervisningsordfører, hr. Troels Ravn, jo havde meldt ud, at faget kristendom skulle ændres til religion.
Senere trak han så vistnok i land og følte sig misforstået.
Jeg kunne egentlig godt lige tænke mig at vide, hvad regeringens politik egentlig er på det her område.
Christine Antorini (S), 2012-12-05:
Som det fremgår af det udspil, som vi fremlagde i går, der hedder »Gør en god skole bedre«, er det ikke en del af vores udspil at ændre faget kristendomskundskab.
Det, vi til gengæld vil gøre, er at komme med en vifte af afbureaukratiseringsforslag, som det også fremgår af udspillet.
En af de lidt underlige ting, som man skal i dag, er, at det jo er frivilligt, om eleverne skal gå til faget kristendomskundskab, men der skal man så lige præcis til det fag møde op som forældre, hvis man vil sige, at man ikke synes, at ens barn skal have kristendomskundskab; nu synes vi, det er i orden, hvis man meddeler det til skolen.
Det er sådan et lille, enkelt afbureaukratiseringsforslag, der er der, men regeringen har ikke nogen planer med hensyn til kristendomsundervisningen, og det fremgår heller ikke af udspillet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-12-05:
Jamen det var jo klar tale.
Det er jo meget rart at få på plads, at der ikke bliver ændret på faget kristendom, sådan som det foreligger.
Der har været lidt frem og tilbage.
Jeg har også set i udspillet, at det skal være lettere at blive fritaget for undervisningen, end det allerede er i dag.
Jeg ved så ikke rigtig, hvordan det skal foregå, om man bare skal sende en sms.
Vi i Dansk Folkeparti synes jo, det er en god idé, at der er det her møde, for der er mange myter om faget kristendom.
Der er jo nogle af dem, som melder fra, som godt kunne have gavn af at tage faget, altså f.eks. elever med en ikkekristen baggrund.
Så hvordan kommer den her fritagelse fremover til at foregå, og mener ministeren virkelig ikke, at det er en god idé, at skolelederen får mulighed for at oplyse forældre, der eventuelt skulle sige fra, om faget kristendom?
Christine Antorini (S), 2012-12-05:
Vi synes i regeringen, at det er vigtigt, at forældrene selv træffer den beslutning, og at de så meddeler den til skolen.
Det kan man gøre på mange måder, man kan sende et brev, en e-mail, man kan ringe.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at der er ro og orden i løbet af undervisningen, for det betyder rigtig meget for, at børnene lærer så meget som muligt.
Det er også derfor, at den bekendtgørelse, der er, og som lidt populært sagt hedder ro og orden-bekendtgørelsen, er blevet skærpet, sådan at der er en række muligheder for, at man også kan gå ind med sanktioner.
Nogle gange handler det selvfølgelig helt grundlæggende om, at læreren besidder de kompetencer, der skal til, når det handler om klasserumsledelse.
Det er også noget af det, der er blevet opgraderet på den nye læreruddannelse, som der lige er blevet lavet en bred aftale med uddannelsesministeren om.
Det er også noget, der er fokus på i forhold til efterududdannelse.
Men der er også brug for nogle gange at sige: Hør her!
Jeg tror lige, vi skal have en timeout.
Og så har man altså mulighed for at tilkalde forældrene.
Hvis der er tale om grovere tilfælde, kan man også sige, at børnene lige bliver nødt til at være hjemme i noget tid, for det her går ikke.
Det giver så mulighed for, at man kan få en drøftelse med forældrene om, hvordan de kan bidrage til, at deres barn fungerer godt i klassefællesskabet igen.
Så jeg tror ikke, der er mere at gøre i forhold til sanktionsvejen.
Det her handler om at være meget fokuseret på klasserumsledelse.
Det handler om, at skolen sender et klart signal om, at der er retningslinjer for ro og orden på skolen, og at det er utrolig vigtigt, at man bidrager til det fællesskab, som skolen er.
Peter Juel Jensen (V), 2012-12-05:
Jeg er meget, meget enig med ministeren, og det var også det, jeg fortalte de 50 tillidsrepræsentanter fra Aalborg, nemlig at sådan var det, og at man havde nogle muligheder i den bekendtgørelse, der lå.
Problemet er bare, at lærerne ikke føler, at der er opbakning – hverken fra ledelsen eller fra forældrene – til at tage den svære samtale, som det faktisk er, når man skal kalde nogle forældre ind og sige, at deres barn måske ikke lige opfører sig helt som forventet.
Jeg er godt klar over, at ordet disciplin ikke er det rette.
Det er nok et ord, som generationen før os brugte.
Ministeren og jeg kalder det selvfølgelig samarbejde, for vi ved jo, at hvis man skal have læring op at køre, er det i et samarbejde mellem elev, lærer og forældre.
Men selv om hensigten ikke er at genindføre den sorte skole, tror jeg alligevel, at der er behov for, at vi i højere grad er med til at sikre rammerne og respekten, således at der er en forudsætning for et samarbejde.
Det er, som ministeren også siger, reguleret i bekendtgørelse om fremme af god orden i folkeskolen.
Overvejer ministeren at ændre på den her bekendtgørelse for at komme lærerne og de 50 tillidsrepræsentanter fra Aalborg i møde?
Karen Hækkerup (S), 2012-12-05:
Først vil jeg sige, at hvis man gerne vil have besvaret spørgsmål vedrørende asylpolitikken, synes jeg, man skal stille spørgsmålet til justitsministeren, som har det ressort under sig.
Jeg vil utrolig gerne svare, også som integrationsminister, og det har jeg også forsøgt at gøre, men til åbenlys frustration, og det kan jeg jo kun beklage.
Men jeg har gentaget: Vi har ikke ændret på kriterierne for at få asyl, og det er heller ikke regeringens plan at gøre det.
Når det så kommer til debatten om, om det betyder noget, hvor mange der er, vil jeg sige: Ja, selvfølgelig gør det da det.
Det er langt lettere at få en integrationsproces til at forløbe gnidningsfrit, hvis man har nogenlunde styr på, hvor mange der kommer hertil, men ikke kun har styr på, hvor mange der kommer hertil.
Man skal også have en plan for, hvordan dem, der kommer hertil, bliver modtaget; hvordan de bliver præsenteret for, hvilke muligheder de har i det danske samfund; hvordan forældre til børn bliver præsenteret for, hvad vi forventer af dem som forældre i det danske samfund, hvad vi forventer at de skal kunne eller bidrage med for at få deres børn godt i vej, godt igennem skolen og ud på den anden side uden at være havnet i sociale problemer eller kriminalitet.
For vi vil rigtig gerne have, at alle er med, at alle får en uddannelse, og at alle kan ende med et bidrag.
De ting er da rigtig vigtige.
Det er enormt vigtigt, at vi har en plan for, hvordan vi modtager familier, og hvordan vi sørger for at få dem gjort i stand til at være her og leve op til, at i Danmark har man både rettigheder og pligter.
Det er jo det, vores integrationsudspil handler om, nemlig at få lavet en integrationsplan for hver enkelt, som kommer hertil, hvor man ser på hele familien.
Så kommer vi først ind, når det er gået op for os, at mor eller far var meget, meget psykisk syg, fordi de havde oplevet nogle frygtelige ting, eller at man ikke kunne hjælpe familien.
Derfor er det vigtigt, at vi forebygger, at vi laver integrationsplaner, og at vi i det hele taget har en plan om, at i Danmark sørger vi for, at de udfordringer, vi har på integrationsområdet – for dem er jeg enig med spørgeren i at vi har – håndterer vi.
Men vi gør det bare ikke fra regeringens side ved at skabe fjendebilleder; vi gør det ved at præsentere de udfordringer, der er, og præsentere, hvilke løsninger vi ser på dem, som vi har gjort det i regeringsudspillet.
Martin Henriksen (DF), 2012-12-05:
Ministeren svarer jo ikke på mit spørgsmål, og det synes jeg er lidt frustrerende, for det er sådan set et forholdsvis klart spørgsmål, som jeg stiller.
Jeg ved godt, at ministeren henviser til justitsministeren, og hvis jeg spørger justitsministeren om integrationspolitik, vil han formentlig henvise til social- og integrationsministeren.
Det er jo regeringens valg at splitte integrations- og udlændingepolitikken op på flere forskellige ministerier, så man ikke kan få en fornuftig dialog med en enkelt minister, som har ansvaret for det hele.
Så jeg prøver bare igen.
Det her har noget at gøre med, at uanset hvad ministeren siger, forholder det sig sådan, at antallet af asylansøgere, der kommer til Danmark, stiger og stiger.
Man forventer fra regeringens side, har jeg læst mig til, at det bliver det højeste antal, der kommer til Danmark og søger om at få asyl, i 10 år, tror jeg det var, og det betyder noget.
Det betyder noget, for hvis den udvikling fortsætter, kommer der rigtig mange mennesker til Danmark, som har svært ved at blive integreret i det danske samfund.
Så kommer der sociale problemer, der kommer integrationsproblemer, der kommer kriminalitetsproblemer, der kommer problemer med social kontrol osv.
Jeg vil bare gerne høre, om ministeren anerkender, at tidligere tiders indvandring sådan set er det, der har skabt nogle af de overskrifter, som vi ser i aviserne, f.eks. det med, at hver anden voldtægtsdømt er udlænding, og problemstillingen fra den nævnte avis, hvor en 14-årig dreng blev jagtet og gennembanket af ti indvandrerbøller.
Det er tidligere tiders indvandring, der har skabt de problemer, og så vil jeg bare gerne høre, om ikke det giver en eller anden anledning til, at man reflekterer lidt over den asylpolitik, man fører, og hvilke konsekvenser den vil få fremadrettet.
Antallet betyder noget for muligheden for at integrere dem, der kommer, og dem, der er her.
Men jeg kan forstå, at enten vil ministeren slet ikke gå ind i en diskussion om det, eller også anerkender ministeren ikke, at det er sådan, tingene hænger sammen.
Christine Antorini (S), 2012-12-05:
Jeg mener ikke, der er mere at komme efter i forhold til bekendtgørelsen.
Hvis Venstre har nogle gode ideer, vil jeg selvfølgelig lytte til dem.
Så kom jeg, da ordføreren holdt sit indlæg, til at tænke på, at jeg på et tidspunkt skrev en klumme, der hed: »Kæft, trit og retning på den fede måde«.
Det, der lå i det med kæft, var, at det faktisk er vigtigt nogle gange at sige: Nej, nu holder du lige mund.
Vi har brug for, at der er ro.
Du har ikke altid førsteretten.
Det, der lå i det med trit, var, at det også nogle gange er vigtigt, at man går i flok, at vi alle sammen arbejder i en bestemt retning.
Så kæft, trit og retning på den fede måde, for det skal netop ikke være på den gammeldags kadaverdisciplinmåde, kan man måske godt stadig væk bruge.
Peter Juel Jensen (V), 2012-12-05:
Jeg kan jo se, at lærernes arbejdsmiljø begynder at fylde rigtig meget i statistikkerne.
Godt nok er vi ikke arbejdsgivere, men vi er jo tvunget til at sikre arbejdsmiljøet, for det er os, der laver landets love, sådan at kommunerne har mulighed for at være arbejdsgiver for landets folkeskolelærere.
For jeg synes ikke, at vi som indirekte arbejdsgiver kan være tjent med, at så mange i en personalegruppe brænder ud på deres arbejde.
Skulle vi ikke gøre en ekstra indsats for at komme en trængt personalegruppe i møde her, så vi får et bedre arbejdsmiljø og får, hvad vi alle sammen ønsker, nemlig en bedre folkeskole, i og med at lærerne fungerer bedre ude i klasseværelserne og der er flere elever, der får budskabet, osv.?
Christine Antorini (S), 2012-12-05:
Jeg er helt enig i, at det er utrolig vigtigt at fokusere på, hvordan man har dygtig ledelse på alle institutioner, alle virksomheder, herunder også på skolerne.
At der er en god ledelse, betyder rigtig meget for, at der er et godt arbejdsmiljø.
Derfor synes jeg også, det er vigtigt at have dialogen via kommunerne, for det er dem, der skal sikre – hvis der er nogle steder, hvor der af en eller anden grund er meget sygdom eller problemer med ledelsen, eller at man kan se, at der er for mange, der er nødt til at lægge sig med stress – at man går ind med det samme eller så tidligt som muligt og prøver at finde ud af, hvad årsagen er, og så løse problemerne.
Men det må jo være dem, der har ansvaret for det – dvs. kommunerne – der skal gå ind i forhold til de der opgaver.
Det, vi vil gøre i forbindelse med udspillet til folkeskolen, er at kigge på, hvordan vi kan give et kompetenceløft til skoleledelsen, og det er et af de elementer, som også fremgår af udspillet.
Rosa Lund (EL), 2012-12-05:
Vi har jo også i Enhedslisten lagt mærke til, at ministeren eller måske regeringen præsenterede et udspil til en ny folkeskolereform i går, og først og fremmest vil jeg da sige tillykke med det.
Der er dog nogle ting i forbindelse med regeringens udspil, som i hvert fald har undret mig lidt.
Og det handler om det her med, at lærerne skal undervise mere, altså at eleverne skal have flere timer.
Det er jo i sig selv positivt, at lærerne skal have noget mere tid sammen med børnene, sammen med eleverne.
Det tror jeg sådan set både lærere og elever er glade for.
Men det, som så kan undre mig, er: Hvad er det så, lærerne skal holde op med at lave?
For lærerne laver jo rigtig mange ting i dag.
De har forældresamarbejdet, de skal lave elevplaner, forberede nationale test, rette opgaver, forberede sig til undervisningen.
Der er rigtig mange opgaver, så hvad er det, regeringen tænker lærerne skal fraprioritere, nu de skal være mere sammen med børnene?
Christine Antorini (S), 2012-12-05:
Jeg må sige, at jeg virkelig har det sådan, at det har jeg stor tillid til at man godt kan organisere lokalt.
Der er en lokal skoleledelse, som selvfølgelig har ansvaret for at organisere arbejdet så fleksibelt som muligt, sådan at lærerne bedst muligt kan udføre deres opgaver.
Derfor er vi i regeringen også optaget af, hvordan vi kan give mulighed for, at lærerne kan bruge mere af deres skoletid sammen med eleverne, men vi mener også, det er noget, man skal diskutere lokalt hvordan man gør.
Og det er, fordi man ikke kan sætte det ind i en skabelon.
Det vil være forskelligt, hvor meget lærere har brug for af forberedelsestid, alt efter hvordan deres skema ser ud, og hvad det er for nogle elever, de har i klasserne.
Det er lige præcis derfor, vi siger: Giv noget mere lokalt råderum til, at man kan planlægge arbejdet dér, men sådan, at vi har det mål, at vi giver lidt mere direkte tid mellem lærere og elever, fordi det betyder rigtig meget, hvis vi skal have et fagligt løft af alle børnene.
Rosa Lund (EL), 2012-12-05:
Jeg er meget enig med ministeren i, at vi skal lægge så meget som overhovedet muligt ud lokalt, og at vi skal give lærerne et råderum.
Men det kan man jo gøre på andre måder end ved lige at give dem et råderum i forhold til forberedelsestiden.
Planlægger regeringen også at give lærerne et råderum, i forhold til at de kan lade være med at lave så meget dokumentation, lade være med at lave så mange elevplaner, måske i det hele taget helt afskaffe dem?
For der er jo mange måder, hvorpå vi kan frigive tid til, at lærerne faktisk kan være sammen med eleverne og undervise mere.
Som jeg sagde før, tror jeg også, at lærerne er interesseret i det.
Men der er mange måder at frigive tiden på.
Christine Antorini (S), 2012-12-05:
Jeg deler fuldstændig Enhedslistens opfattelse af, at vi skal gøre os umage med at se på, hvor der er noget overflødigt papirarbejde, der bliver lavet, for det er jo ikke det, lærerne skal bruge deres tid på.
De skal netop bruges til at være eksperter i undervisningen sammen med børnene.
Det synes vi er rigtig spændende, fordi det måske er en mere målrettet måde at bruge elevplanerne på.
Det bliver evalueret nu, og så håber jeg, at vi kan lave nogle lidt mere lempelige elevplaner, men med det udgangspunkt, at det er vigtigt, at der stadig væk også er skriftlighed og løbende opfølgning i forhold til eleverne, for det er jo det, elevplanen skal bruges til: at hjælpe eleven videre, ved at der er nogle mål for, hvordan de bliver så dygtige som muligt.
Rosa Lund (EL), 2012-12-05:
Jeg er glad for, at vi er enige om, at der er mange måder, hvorpå man kan frigive tid til, at lærerne kan være mere sammen med eleverne.
Så mit sidste spørgsmål skal blot gå på, om ministeren ikke anerkender, at hvis man skal have kvalitet i undervisningen, at hvis man skal præstere godt, så er det ret vigtigt at forberede sig.