Morten Bødskov (S), 2012-05-29:
Tak for det, formand.
Med beslutningsforslaget pålægges regeringen inden udgangen af 2012 at fremsætte et lovforslag, som skærper straffen for indbrud.
Det foreslås, at det sker ved, at der indsættes en selvstændig paragraf i straffeloven, som skal indeholde to elementer: for det første et udgangspunkt om ubetinget fængselsstraf, også for indbrud af mindre økonomisk omfang, og for det andet en skærpelse af straffen, når gerningsmanden gentagne gange dømmes for indbrudskriminalitet.
Beslutningsforslaget skal med andre ord hæve strafniveauet i sager om indbrud af mindre økonomisk omfang samt i gentagelsestilfælde.
Det er et særdeles vigtigt emne, som forslagsstillerne med beslutningsforslaget sætter til debat her i Folketingssalen i dag.
Der er ingen tvivl om, at indbrudskriminalitet er et meget alvorligt samfundsproblem.
Der er heller ingen tvivl om, at er man udsat for indbrud i sit hjem, er det meget ubehageligt.
Ud over det økonomiske tab, man oplever, det tab af genstande, som man holder meget af, og værdifulde minder, som man oplever, kan indbruddet jo også skabe en følelse af utryghed i ens eget hjem.
Det er selvfølgelig meget ubehageligt, og indbrud er derfor selvfølgelig også et meget alvorligt indgreb mod ofrene for indbruddet.
Der er de senere år sket en markant stigning i tallene for indbrud i beboelse.
Siden er der sket en vis stagnation i tallene, der har været nogenlunde uændrede i 2010 og 2011.
Bekæmpelsen af indbrudskriminalitet er, som man vil vide, en væsentlig prioritet for regeringen.
Regeringen er således helt enig i intentionerne bag beslutningsforslaget, nemlig at antallet af indbrud skal nedbringes.
Jeg vil først og fremmest fremhæve, at den politimæssige indsats mod indbrud i de senere år har været et af de højest prioriterede områder for dansk politi.
Rigspolitiet har udarbejdet en national operationsplan mod indbrud i privat beboelse, og der er etableret en national følgestab på området.
Desuden er der i Rigspolitiets Nationale Efterforsknings- og Forebyggelsescenter oprettet et særligt kontor, der beskæftiger sig med omrejsende kriminelle grupperinger.
Kontoret kan bistå politikredsene med analyser af udviklingen på området, herunder i relation til indbrudskriminalitet begået af udenlandske rejsende kriminelle.
Senest er der med en meget bred aftale i øvrigt om politiets og anklagemyndighedens økonomi for 2012-2015 sikret en væsentlig yderligere styrkelse af politiindsatsen på området.
Der er således som følge af aftalen på Sjælland etableret en tværgående indbrudsenhed.
Den hedder Task Force Indbrud, der koordinerer og understøtter indsatsen i de sjællandske politikredse mod organiseret indbrudskriminalitet, hælernetværk og også hjemmerøverier.
Indsatsen i Jylland og på Fyn mod den organiserede indbrudskriminalitet bliver koordineret og understøttet af en taskforce i Horsens, den, der kaldes Task Force Vest.
Hertil kommer en væsentlig styrkelse af indsatsen mod rockernes og bandernes organiserede kriminalitet, som også er et resultat af flerårsaftalen, og som bl.a. vil ramme disse grupperingers involvering i den mere organiserede del af indbrudskriminaliteten.
Der er med andre ord altså iværksat en stribe politimæssige initiativer med det formål at bekæmpe indbrudskriminaliteten.
Det kan allerede aflæses i de resultater, politiet leverer på området.
Der er således i 2011 rejst omkring 900 flere sigtelser for indbrud i privat beboelse end i 2010.
Det er flotte resultater, som efter min opfattelse giver et meget begrundet håb om, at vi kan få nedbragt antallet af indbrud i Danmark mærkbart.
Så vil jeg nu efter min redegørelse om den massive politimæssige indsats, der er iværksat de senere år, vende mig mod det forslag, der ligger til behandling her i dag, og som jo omhandler straffen for indbrudskriminalitet.
Med beslutningsforslaget foreslås der som nævnt en selvstændig paragraf i straffeloven for indbrudskriminalitet, som har ubetinget fængselsstraf som udgangspunkt, også for indbrud af mindre økonomisk omfang.
Det foreslås, at straffen skal forøges, når gerningsmanden er dømt gentagne gange for indbrudskriminalitet.
Der anføres i den forbindelse i bemærkningerne til beslutningsforslaget, at indbrud af mindre økonomisk omfang i dag straffes med enten bøde, betinget fængsel eller ubetinget fængsel.
Jeg kan i den forbindelse oplyse, at indbrudstyveri er omfattet af straffelovens § 276, som vedrører tyveri generelt.
Strafferammen for indbrudstyveri fremgår af bestemmelserne i straffelovens § 285 og § 286.
Tyveri begået ved indbrud vil således ikke falde ind under straffelovens § 287, der vedrører mindre alvorlig berigelseskriminalitet, og som indeholder bødestraf i strafferammen.
Indbrudstyveri straffes efter straffelovens § 285 som udgangspunkt med fængsel i indtil 1 år og 6 måneder.
Straffen kan efter straffelovens § 286, stk. 1, stige til fængsel i indtil 6 år, når forbrydelsen er af særlig grov beskaffenhed, som det hedder.
Det gælder f.eks., når forbrydelsen er udført af flere i forening; når der er medtaget våben; når de stjålne genstande er af betydelig værdi; og når der er tale om organiseret indbrudskriminalitet; eller når et større antal forbrydelser er begået.
Ved lov nr. 218 af den 31. marts 2004 blev straffen i § 286, stk. 1, forhøjet fra fængsel i indtil 4 år til fængsel i indtil 6 år.
Af forarbejderne til lovændringen fremgår det, at der tilsigtes en skærpelse af strafniveauet for den groveste del af sagerne omfattet af § 286, stk. 1. Senest i juli måned sidste år blev der med lov nr. 760 – den er fra 29. juni 2011 – gennemført en yderligere skærpelse af straffen for den groveste del af indbrudskriminaliteten.
Det blev i den forbindelse indsat som en udtrykkelig skærpende omstændighed i § 286, når der er tale om tyveri begået som led i organiseret indbrudskriminalitet.
Formålet med lovændringen var, at straffen for den type af kriminalitet skulle hæves med en tredjedel fra et niveau på omkring 2 års fængsel.
Strafferammen for indbrudskriminalitet går således i dag op til 6 års fængsel, og der er særlig ved den seneste strafskærpelse fra 2011 lagt op til endog meget betydelige straffe i de groveste sager.
Den nærmere strafudmåling inden for denne strafferamme fastsættes af domstolene på baggrund af en konkret vurdering og selvfølgelig af samtlige sagens omstændigheder, og det svarer til ordningen i andre straffesager.
Der skal efter straffelovens § 80 lægges vægt på lovovertrædelsens grovhed og på oplysninger om gerningsmanden.
I straffelovens § 81 og § 82 er der oprettet en række hensyn, der i almindelighed skal indgå i henholdsvis skærpende og også formildende omstændigheder.
Det anses således som en skærpende omstændighed, hvis gerningsmanden tidligere er straffet for ligeartet kriminalitet.
Der lægges i praksis ved udmåling af straffen for indbrudstyveri betydelig vægt herpå, samt selvfølgelig hvis der er begået flere tyverier, eller om der har været tale om mere betydelige værdier.
Der udmåles i praksis fra korte betingede frihedsstraffe i førstegangstilfælde til længere fængselsstraffe i gentagelsestilfælde og ved grove indbrudstyverier.
Som jeg allerede har været inde på, udmåles der endog meget lange fængselsstraffe i de groveste sager, herunder når der er tale om organiseret indbrudskriminalitet.
Det er således ikke helt rigtigt, når forslagsstillerne anfører, at der også udmåles bødestraffe i sager om indbrudskriminalitet.
Det er endvidere allerede sådan i dag, at der lægges betydelig vægt på, om gerningsmanden tidligere er straffet for indbrudskriminalitet.
Det er efter regeringens opfattelse et rigtigt princip, at straffen i sager om indbrudskriminalitet beror på en konkret vurdering af den enkelte sag efter de almindelige regler om strafudmåling, som er fastsat i straffelovens generelle regler herom.
Regeringen kan nok ikke overraskende så heller ikke støtte beslutningsforslaget, der efter regeringens opfattelse lægger op til en alt for vidtgående begrænsning af domstolenes skøn i en sagstype, som netop er karakteriseret ved at spænde over meget forskelligeartede sager, hvor strafniveauet bør kunne tilpasses den konkrete sag.
Regeringen kan endvidere ikke støtte, at muligheden for at anvende betinget dom, herunder med vilkår om samfundstjeneste i disse sager, fratages domstolene.
Det vil også efter min opfattelse stemme meget dårligt overens med den udvidelse af samfundstjenesteordningen, som et meget bredt flertal i øvrigt her i Folketinget for nylig har vedtaget.
Regeringen kan således som nævnt ikke støtte beslutningsforslaget.
Der er, som jeg allerede har været inde på,
i de senere år iværksat en massiv politimæssig indsats i forhold til bekæmpelse af indbrudskriminalitet, herunder navnlig indbrud i privat beboelse.
Med den flerårsaftale, som vi lavede her i efteråret – et meget bredt flertal – i Folketinget for politi og anklagemyndighed, er der yderligere sket en væsentlig styrkelse af bekæmpelsen af den særlige organiserede indbrudskriminalitet.
Det er efter regeringens opfattelse den helt rigtige vej at gå, hvis vi for alvor skal have nedbragt antallet af indbrud, og det må enhver selvfølgelig også være enig i.
Vi har set af resultaterne de seneste år, at det er den rigtige vej at gå.
Der er ingen tvivl om, at udviklingen har været og måske også er gået i den forkerte retning, men der er meget, der tyder på – når man ser resultaterne af den politimæssige indsats – at vi forhåbentlig kan få vendt udviklingen nu, således at vi kan blive bedre til at komme det her til livs.
Heldigvis som sagt viser tallene fra politiets sigtelser i årets første måneder da også, at vi er på rette vej.
Tak for ordet.