runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-04-15:
Det var rent faktisk sådan, at den anden del, som hænger sammen med aftalen om en jobplan, først blev behandlet i fredags, så vidt jeg ved.
Der var to klare argumenter fra Socialdemokratiet: Det var de supplerende dagpenge og en præmiering af de 64-årige over skatten.
Og jeg tror, at specielt det med de supplerende dagpenge får så katastrofale følger, at vi ikke vil kunne medvirke til det.
Men det her er jo to forskellige lovforslag.
Og det forhindrer ikke, at man i torsdags førstebehandlede et lovforslag, som ikke var særlig klogt, og at vi så i dag behandler et lovforslag, som faktisk er klogt skruet sammen bortset fra den der del vedrørende SAS, som vi har været inde på.
Og jeg synes, at det i de 7 år, vi har haft en særlov for de nye medlemslande af Det Europæiske Fællesskab, har været en styrke, at der har siddet et bredt flertal bag det.
Det er sådan set det signal, vi nu giver til regeringen: Det kan man også få på den her del.
Karen Ellemann (V), 2008-04-15:
Det er da utrolig glædeligt, at Socialdemokraternes ordfører bakker forslaget op.
Da vi allerede tidligere er blevet enige om, at vi i udvalgsarbejdet vil kigge nærmere på kabinepersonalet, er det ikke kabinepersonalet, jeg vil bruge mit spørgsmål på, men derimod en undren: Mig bekendt er Socialdemokraterne ikke med i den øvrige del af aftalen om en jobplan.
Naturligvis er det så glædeligt nu at opleve en positiv holdning til rekruttering af den udenlandske arbejdskraft, men hvordan kan det være, at man kun vælger en lille del at nikke til her, mens man faktisk har valgt at ryste på hovedet til det andet?
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-04-15:
Både jeg og Socialdemokratiet synes, at det er et vigtigt lovforslag.
Det går ud på, at vi får skaffet kvalificeret arbejdskraft til Danmark, og der er for mig ikke nogen tvivl om, at der er en række steder, vi har brug for det.
Jeg tror, man kan finde ret mange virksomheder, hvor det er sådan, at netop den manglende mulighed for at skaffe kvalificeret arbejdskraft er med til at forhindre, at vi får endnu flere arbejdspladser, og er med til at dæmpe væksten hos en række virksomheder.
Jeg tror, at der er eksempler på, at økonomien og dynamikken lider skade, ved at vi alt for ofte kan mangle den kvalificerede arbejdskraft.
Vi har i lang tid haft en diskussion om EU’s udvidelse og om øststøtten.
Der har været et bredt politisk flertal, som har håndteret det, og det tror jeg sådan set har været til gavn for alle.
Jeg synes, det er vigtigt, at man udvider positivlisten, for det er med til at skaffe kvalificeret arbejdskraft på bachelorniveau, altså nøglemedarbejdere, der kan være med til sikre endnu flere arbejdspladser.
Jeg synes også, at nedsættelsen af beløbsgrænsen fra de 450.000 kr. til 375.000 kr. er ganske udmærket.
Det er også udmærket, at vi får udvidet greencardordningen, så den bliver mere fleksibel, og at vi sikrer, at hvis man har fået afslag på opholdstilladelse og altså ikke har mulighed for at blive i Danmark, men man har fast arbejde, så har man nu lov til at blive her.
Så alt i alt er der et fornuftigt lovforslag her, men der er to ting, der er problematiske, må jeg sige til ministeren
Den ene ting er, at jeg synes, at det fremgår af høringssvarene, at arbejdsmarkedets parter ikke føler, at de er kommet langt nok med ind i den videre proces.
Jeg synes, at øststøtten viste, at det, at arbejdsmarkedets parter er tæt på, er vigtigt.
Så det synes jeg at der bør kigges på.
Den anden ting er selvfølgelig den værste, og det er hele SAS-delen.
Jeg synes for det første, at man griber ind i en konflikt, i en løbende retssag, og jeg synes, det afgørende er, at man nu her - som der også var en diskussion om lige før med Venstres ordfører - på skrift siger, at man ikke vil anerkende, at der gælder danske løn- og ansættelsesvilkår.
Jeg synes, at det signal, som regeringen sender her, om hvordan vi tackler hele diskussionen om globaliseringen, er farligt, og på lang sigt er det til stor skade.
Jeg synes, at regeringen skulle tænke sig om endnu en gang.
Rent faktisk er det sådan med det her meget vigtige lovforslag, at man ved at kigge på de skønhedspletter, som der er vedrørende det, man godt kunne tillade sig at kalde Lex SAS, og ved at ændre det og sørge for, at det bliver bragt i orden, rent faktisk ville kunne få et meget bredt flertal bag lovforslaget i Folketinget.
Karen Ellemann (V), 2008-04-15:
Jeg mener naturligvis ikke, at der er tale om, at nogen kæde hopper af, for spørgeren sætter jo lige præcis igen fokus på det, der er sagen, nemlig at det handler om, at når man arbejder i Danmark, på dansk jord, arbejder man naturligvis under danske løn- og arbejdsvilkår.
Så nej, derfor kan jeg slet ikke forestille mig, at der skal være følgevirkninger af det her for chauffører osv.
Selv om det er et lille land, tager det trods alt et vist antal timer at komme igennem Danmark, så der er tale om nogle andre vilkår der.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-04-15:
Det sidste synes jeg selvfølgelig var meget vigtigt, for det har jo været sådan indtil nu, at der i ord - men måske ikke altid i gerning har været bred politisk enighed om, også når vi kigger på arbejdsmarkedets parter, at globaliseringen er et gode, som også giver os nogle udfordringer, men at de udfordringer ikke skal klares, ved at vi så går ned på laveste fællesnævner.
Vi har tværtimod også i forbindelse med øststøtten og alt muligt andet fastholdt, at det skal være på danske løn- og arbejdsvilkår.
Nu er regeringen så tilsyneladende i skred, og derfor er det gode spørgsmål jo, om det er et brud i forhold til det, man indtil nu har sagt, og om man vil være velvillig, hvis andre faggrupper også kommer med krav?
Det kunne være, som det blev sagt før, lastbilchauffører og rejsemontører; man kunne forestille sig temmelig mange, som kunne se en kæmpefordel i, at man nu kunne undgå danske løn- og arbejdsvilkår.
Og det forekommer lidt mærkeligt, fordi ordføreren også i sin tale sagde det, og hvis man kigger lovforslaget igennem, kan man se, at der står danske løn- og arbejdsvilkår ganske mange gange, hvilket jeg er godt tilfreds med.
Men så er der lige et hjørne her, hvor kæden efter min mening hopper af, og jeg spørger så: Hvor mange kæder kan der komme til at hoppe af i den kommende tid?
Karen Ellemann (V), 2008-04-15:
Så jeg mener, at regeringens forslag på den måde ligger helt i tråd med det øvrige i det her lovforslag, som netop handler om at sætte fokus på at gøre arbejdsvilkårene lempeligere.
Det her handler ikke om at skulle omgås reglerne.
Jeg synes stadig væk, at det er utrolig vigtigt at sætte fokus på, hvor længe det pågældende udenlandske kabinepersonale rent faktisk arbejder i Danmark.
Flyet lander i Danmark og rører dansk jord, det tager 10 minutter at taxie ind til holdepladsen, så overnatter kabinepersonalet i Danmark, men er dog ikke på arbejde, kommer ud til maskinen næste morgen og flyver tilbage til deres oversøiske destination, hvor de hører hjemme, hvor de bor, og hvor de har ansættelsesvilkår efter de gældende regler der.
Så jeg synes sådan set, at det lyder fuldstændig fornuftigt, og jeg støtter naturligvis forslaget, som det ligger her, men vil i øvrigt nævne, at jeg også er imødekommende over for den videre behandling af det her i udvalgsarbejdet.
Jeg glæder mig til, at vi får mulighed for at have en dialog både med SAS og med CAU, altså kabinepersonalets faglige organisation, i forbindelse med udvalgsbehandlingen allerede nu her på torsdag.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-04-15:
Det er i forlængelse af den diskussion, der lige har været her.
Nu bliver der lavet sådan en slags lex SAS her.
Det er vist rent faktisk sådan, at der har været en retssag, som er foranstaltet af ministeriet, og som har været undervejs i 1 ½ år.
Der er faldet den første dom, og den er nu appelleret.
Nu kommer regeringen så i realiteten og griber ind i det, men det, jeg synes er lidt interessant, er: Er der ikke tale om, at det personale - det er jo ikke kun 10 min., de er i dansk luftrum når man er med sådan et fly, er underlagt de danske arbejdsmiljøregler for luftfartøjer, og så er man underlagt de danske luftfartskrav?
Altså, er det ikke at betragte som et stykke dansk territorialområde, når man også er i et dansk fly?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål, som er interessant, er: Andre lande har jo valgt at acceptere, at det er efter gældende regler i det pågældende land, det gælder Tyskland, og det gælder Frankrig, og er spørgeren så ikke bekymret, og holder den argumentation, som blev givet på det første spørgsmål i forhold til, at det jo rent faktisk er et dansk luftfartøj, der er tale om?
Thomas Adelskov (S), 2008-04-15:
Det er jo ikke en ny sag det her.
Jeg stillede den 13. januar 2006 det første spørgsmål i den her langvarige sag, som endte med, at den forhenværende integrationsminister politianmeldte SAS; der har nu været en retssag, og SAS er blevet dømt for at have illegal arbejdskraft ansat.
Men skal jeg forstå det på den måde, at Dansk Folkeparti er villig til at kigge på forskellige områder, hvis der kommer en arbejdsgiver og siger, at fordi der i Danmark er højere lønninger, vil man altså stå dårligere konkurrencemæssigt, end man ville, hvis nu man flyttede og henlagde produktionen til udlandet?
Skal det forstås sådan ud fra den tilkendegivelse, som ordføreren kom med her i salen i dag, at man er villig til at gå ind og kigge på, om en virksomhed så kan have underbetalt arbejdskraft - vel at mærke udenlandsk arbejdskraft, hørte jeg - på danske virksomheder, så længe arbejdsgiveren kommer og godtgør, at man synes, at man står i en dårligere konkurrencesituation?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-15:
Jeg er glad for den opbakning, der er i al væsentlighed er givet til forslaget, og så vil jeg vende mig mod den kritik, som hr. Jens Peter Vernersen rejste, og som fik støtte af hr. Karl Bornhøft og fru Lone Dybkjær.
Det er en kritik, som jeg har en vis forståelse for.
Jeg vil dog sige, at sundhedsforslaget her udmønter kommunalreformen på sundhedsområdet, og at jeg også mener at erindre, at Socialdemokratiet bakkede op om det.
Det, der jo er det positive, er, at vi gør det meget, meget lettere for både os selv og for de mange, mange brugere af sundhedslovene, at vi får en samling af tingene.
Alternativet, nemlig at sprede det meget ud,
ville have gjort det meget svært for brugerne af den her lovgivning.
Men jeg har som sagt ytret en vis forståelse for den kritik, der er givet, og jeg vil meget gerne drøfte det under udvalgsarbejdet og/eller invitere sundhedsordførerne over til mig for at drøfte den konkrete udmøntning af det, der jo er en del af satspuljeaftalen, for vi udmønter jo også en del af satspuljeaftalen her.
Som sagt er det for en dels vedkommende en udmøntning af satspuljeforliget, og også her har hr. Karl Bornhøft ytret ønske om præciseringer.
Det er vi naturligvis også meget imødekommende over for at mødes om, så der ikke er nogen misforståelser med hensyn til, om det grundlag, som vi har aftalt i satspuljeforliget, nu også er det, der lovgivningsmæssigt udmøntes.
Det siger sig selv, at det er sådan det skal være.
Så var der en bemærkning fra hr. Jens Peter Vernersen, som tog afsæt i det, som jeg har sagt på regionernes generalforsamling, nemlig at jeg opfordrer regionerne til at lave strategiske udbud.
Det er rigtigt, at jeg opfordrer regionerne til at lave strategiske udbud, men hr. Jens Peter Vernersen kan ikke i den anledning forvente, at der kommer ændringsforslag til det her, for det vil være halsløs gerning, fordi den mulighed, nemlig at lave strategiske udbud, allerede helt klart foreligger.
Så det vil være unødvendigt.
Så er der ytret bemærkninger om Det Nationale Forebyggelsesråd.
Jeg kan kun sige, at der fra regeringens side ligger en opprioritering af det her område, at vi opprioriterer forebyggelsesindsatsen.
Vi ønsker nemlig, at Det Nationale Forebyggelsesråd skal samle viden om alle KRAM-faktorerne og ikke kun nogle udvalgte faktorer.
Derfor kan jeg berolige fru Lone Dybkjær, for vi siger, at en samlet viden og ikke kun en partiel viden er nemmere at videregive.
Det Nationale Forebyggelsesråd vil blive bemandet med nogle af de bedste inden for forebyggelsesområdet, som vi kan finde i dette land.
Vi skal have viden frem, og derfor skal vi ikke, som det blev antydet af hr. Per Clausen, have en regering ind over, som bestemmer, hvad de skal sige.
Vi er glade for de svar, der måtte komme, og der findes ingen ubekvemme svar.
Jeg mener faktisk, at hele forebyggelsesindsatsen er alt for vigtig til at begynde at tale om, at noget kan være ubekvemt.
Jeg takker som sagt for den i opbakning, der i al væsentlighed er givet til forslaget, og ser frem til, at vi får et konstruktivt samarbejde i udvalget.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-04-15:
Nu kom der jo ikke noget svar på det spørgsmål, der blev stillet fra flere, om, hvorvidt ministeren nu vil sikre, at det her lovforslag bliver opdelt.
For det er da noget af en besynderlig situation, hvis det er sådan, at Socialdemokraterne og andre ikke kan støtte forslaget, fordi man nu blander meget præcise aftaler sammen med noget, der er aftalt med Dansk Folkeparti og Ny Alliance, og noget, der er aftalt med kommunerne, og noget, der er aftalt med andre.
Det er altså helt, helt uacceptabelt, og jeg håber og tror også, at præsidiet lytter til de ting, der bliver sagt her, at der ligger præcise aftaler i hvert fald på to punkter vedrørende satspuljen, som jeg også nævnte, og så lægger man det ind i et lovforslag vedrørende 12 andre elementer.
Det kan man simpelt hen ikke.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-15:
Jeg synes ikke, det er rigtigt at sige, at jeg ikke var inde på det her i mit forrige indlæg.
For jeg udtrykte faktisk stor forståelse for hr. Jens Peter Vernersens synspunkter, og jeg opfordrede til, at vi tog en dialog om det her både i ministeriet og i udvalgssamarbejdet for at sikre, at vi nu også gør det nemt for borgerne, når der engang kommer en samlet sundhedslov.
Men jeg viste forståelse for hr. Jens Peter Vernersens synspunkter og har vist imødekommenhed med hensyn til at ville indgå i en drøftelse med hr. Jens Peter Vernersen om det.
Vivi Kier (KF), 2008-04-15:
Jeg skal gerne medgive, at L 141 er et af de mere omfangsrige lovforslag.
Der er rigtig, rigtig mange elementer, som stort set alle tidligere ordførere også har gennemgået, og det kan godt være svært at prioritere, hvor man lige skal slå ned.
Hvis jeg i overskrifter skal nævne bare nogle af dem, som jeg synes er rigtig vigtige og spændende - men det synes jeg egentlig de alle sammen er - så er det undersøgelses- og behandlingsretten for unge med psykiske problemer, det er det udvidede frie valg ved aflysning af behandling, det er kontaktpersonordningen på offentlige sygehuse, det er den vederlagsfrie fysioterapi, som vi nu flytter ud til kommunerne, det er det graduerede plejehjemstilsyn, det ændrede krav til ind- og udskolingsundersøgelser og Det Nationale Forebyggelseråd. Men alle tiltagene, der ligger i det her lovforslag, skal ses i en sammenhæng, for at vi kan tilbyde et endnu bedre sundhedssystem.
Fra konservativ side kan vi tilslutte os alle elementer i det her meget omfangsrige og måske ikke helt overskuelige forslag.
Forslaget skal også ses som et led i kvalitetsreformen.
Jeg vil også prøve at dykke ned på bare et enkelt punkt, som jeg synes er rigtig væsentligt at snakke om, og jeg vil knytte et par kommentarer til undersøgelses- og behandlingsretten for de unge med psykiske problemer.
I dag ser vi desværre en alt for lang venteliste til såvel udredning som til egentlig behandling, og med det her forslag skulle vi gerne i løbet af få år have vendt udviklingen.
Først og fremmest er det jo vigtigt, at man får stillet en diagnose - altså undersøgelsesdelen - og den skal udrede den enkelte patient.
Den del er meget, meget vigtig, ikke bare for patienten, men også for den enkelte familie, der ofte står med stor, stor uvished og usikkerhed, når man har en psykisk syg pårørende.
Når patienten er udredt, kommer næste skridt, der drejer sig om, hvilke behandlingstilbud man skal give.
En diagnose og et bud på behandling giver ofte den enkelte familie langt større ro og forståelse for den situation, de står midt i.
Derfor prøver vi med det her lovforslag at indføre en trinvis garanti for at kunne benytte et privat tilbud, hvis ventetiden i det offentlige overstiger 2 måneder.
Første trin er så undersøgelsesdelen, der gerne skulle indføres fra den 1. august 2008.
Næste trin bliver så behandlingsdelen, som indføres fra den 1. januar næste år.
Med den her trinvise indfasning giver vi også hele systemet mulighed for, at der ude i det private bliver opbygget en kapacitet på det psykiatriske område.
Fra konservativ side ser vi meget positivt på det her, vi ser positivt på alle elementerne i forslaget.
Vi har hørt, hvad der er sagt heroppefra, og vi er meget villige til at gå ind i drøftelser på udvalgsniveau om, hvor vi sætter ind, og om der er nogle ting, vi kan ændre.
Nu lyser lampen.
Vi tilslutter os lovforslaget, men er villige til at indgå i drøftelser.
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-04-15:
I Nordjylland ville vi have karakteriseret sådan et forslag som det foreliggende som alt godt fra havet, uden at det nødvendigvis er godt alt sammen.
Med det prøver vi selvfølgelig at fortælle, at vi måske ikke synes, det er helt rimeligt, at man stykker et lovforslag sammen af forligsstof fra satspuljeområdet og emner, som ikke har været drøftet i samme kreds.
Nu har vi jo til gengæld så meget tillid til ministeren, at vi har en forventning om, at han efter førstebehandlingen deler det her forslag op, så vi kan få en mere ordentlig og en bedre debat.
Den her debat kan jo risikere at ende både i øst og i vest, og man kan sige, hvis man skal være positiv i den her sammenhæng, at det jo er godt for det her forslag, at alle i hvert fald kan finde et emne at tale om.
Jeg vil så også sige, at med en taletid på 5 minutter bliver det virkelig svært at komme rundt om hele forslaget.
Jeg skal sige med det samme, at som folkesundhedsordfører er jeg naturligvis begejstret for, at regeringen ønsker at følge op på intentionen i de budskaber, der ligger for sundhedsfremme og forebyggelse.
Vi synes, det er godt med et nationalt forebyggelsesråd, og det, der så gør os lidt triste til mode, er, at man så samtidig de facto nedlægger Motions- og Ernæringsrådet, det synes vi faktisk er at gå et skridt i den forkerte retning.
Så vi tror faktisk, at det kan gøres bedre, og det skal være vores budskab i den her sammenhæng.
Så vil vi godt sige med hensyn til børnepsykiatrien, at der synes vi faktisk at der er mange gode intentioner, og vi har naturligvis en forventning om, at vi kommer i den situation, hvor der af ministeren bliver indkaldt til nogle drøftelser om det, for vi kan måske være lidt usikre med hensyn til den konstruktion og det ordvalg, der er.
Desværre kan man så også her være lidt i tvivl om, hvorvidt man får lavet den rigtige afgrænsning, og vi har naturligvis en forventning om, at det kan vi få afklaret i selve udvalgsbehandlingen.
Jeg skal så sige som afslutning, at vi også har en forventning om, at man i højere grad følger op på de budskaber, der er fra pårørende og patienter, og at man mere systematisk får bearbejdet det i sin kvalitetssikring.
I Politiken i weekenden var der også nævnt nogle eksempler, der fortalte, at det bør vi i højere grad tage fat på.
Men jeg skal grundlæggende sige, da vi jo i SF er meget positive af natur, at vi naturligvis indgår i de videre drøftelser i den her sammenhæng, og vi vil meget gerne være med til både at gøre den her behandling ordentligt og gøre de elementer, der ligger heri, bedre.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-04-15:
Jeg bliver nødt til at gentage, at det jo ikke er et initiativ, som er taget af Venstre eller regeringen eller af specielt borgerlige partier.
Det er en aftale, som er indgået af alle partier her i Folketinget minus Enhedslisten.
Vi har aftalt det her indhold i lovforslaget, som vi lige skal have tjekket en ekstra gang for at se, om det nu også helt følger det, der lå i den skriftlige aftale.
Det er os her på Christiansborg, der lovgiver.
Når det her lovforslag, i hvert fald det her afsnit, er vedtaget, må jeg forudsætte - og det går jeg også ud fra at fru Løhde forudsætter - at man så følger den lovgivning, vi har vedtaget her på Christiansborg.
Sophie Løhde (V), 2008-04-15:
Jeg takker for bemærkningen, men det kommer jo så lidt bag på fru Løhde, at systemet kommer før patienten der, hvor Socialdemokraterne har ansvaret, eksempelvis i Region Hovedstaden, men at systemet ikke kommer før patienten, når Socialdemokraternes ordfører holder sin tale her i Folketingssalen.
Så derfor vil jeg endnu en gang høre, om ordføreren kan bekræfte, at det er Socialdemokraterne i Region Hovedstaden, som er i uoverensstemmelse med Socialdemokraternes politik på området, og at det derfor må være en fejl, at man har afvist at indgå et samarbejde med de private på området, når nu man i dag hilser det her initiativ velkommen i Folketingssalen.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-04-15:
Der er et andet afsnit i lovforslaget, som jo også har helt afgørende betydning, og som også tidligere har givet problemer, når man skulle lave aftaler i regionsrådene i forening med privatejede sygehuse.
Hvis det var sådan, at der ikke kunne opnås enighed, har vi jo tidligere set, at indenrigs- og sundhedsministeren er skredet ind og har fastsat aftalerne.
Vi har jo tidligere diskuteret det her spørgsmål, fordi det var helt afgørende, at der ikke er en ulige konkurrence mellem private hospitaler og offentlige hospitaler, men at de får samme pris for en behandling, alt inklusive.
Det, jeg godt vil spørge ministeren om, er, om ministeren med det her lovforslag også overvejer at gribe ind, hvis det er sådan, der ikke kan opnås enighed mellem regionerne i fællesskab og f.eks. privathospitalerne.
Astrid Krag (SF), 2008-04-15:
Det vil jeg meget gerne spørge ind til, for jeg er meget interesseret i at se, hvad der kan være så anderledes i Norge i forhold til i Danmark, når man kan have den model, man har i Norge, og vi angiveligt ikke kan have den i Danmark.
Så det vil jeg bestemt spørge ind til.
Men jeg vil også gerne høre, om ministeren kan udfolde lidt mere om, hvad rationalet er bag at mene, at der mere er tale om noget, der minder om arbejdsmarkedsaftaler, altså den måde, vi modtager studerende her i Danmark på, end den måde, vi modtager folk, der er på flugt fra forfølgelse?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-15:
Og jeg kan kun se det som en styrkelse af forebyggelsesindsatsen, at vi i stedet for at tage en enkelt eller to specifikke KRAM-faktorer, nu får det hele samlet.
Lone Dybkjær (RV), 2008-04-15:
Jeg tænkte nok mest på sundheden i den konkrete sammenhæng, men det betyder ikke, at der ikke også er social ulighed i sundhedsvæsenet, forstået på den måde, at der er mennesker, som befinder sig på bunden af systemet - og det er jo netop dokumenteret - som ikke får den sundhedsmæssige behandling, de skal have.
Men hvis man læser bemærkningerne her - og det er sådan set den ulejlighed, jeg har gjort mig - står der jo meget klart, at den videnskabelige indsats på motions- og ernæringsområdet ikke videreføres i det nye råd.
Og så må ministeren jo lave nogle andre bemærkninger, hvis ikke han vil have den her diskussion, og hvis det er forkert.
Men ministeren lægger i bemærkningerne selv op til det her.
Så sker der jo også det, at der sker en overflytning af medarbejderne fra det uafhængige råd over i Sundhedsstyrelsen.
Så noget af det, vi i hvert fald skal have afklaret i udvalgsarbejdet, er, hvordan de faktiske forhold i jernindustrien forholder sig, sådan at ministeren bliver nødt til at dokumentere sort på hvidt, at der ikke bliver mindre uafhængig videnudvikling, end vi har i dag.