runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2015-11-17:
Tak for det.
Flere unge skal vælge en erhvervsuddannelse, og flere skal gennemføre uddannelsen.
Det er Radikale Venstres vision, og den deler vi heldigvis med et bredt flertal her i Folketinget. Sidste år
lavede vi sammen en reform af erhvervsuddannelserne, som sætter flere penge af til erhvervsuddannelserne.
Jeg tror ikke, der var nogen af os, der syntes, at det var specielt sjovt at finde pengene, men i Radikale Venstre står vi på mål for besparelserne, idet vi i forhandlingerne arbejdede for, at skolerne skulle få en chance for at blive hørt, og at ingen skoleform skulle efterlades med strukturelle underskud, som nødvendigvis ville gå ud over kvaliteten i undervisningen.
Jeg kunne ikke samle opbakning til en egentlig høring af skolerne, men der bliver nu en proces, hvor skolerne kan melde tilbage med forslag, så besparelserne bliver så lidt skadelige som muligt, og det ser jeg frem til.
Jeg deler bekymringen for, at de nye taxametre allerede træder i kraft fra den 1. januar og ikke først fra sommer.
Jeg synes, at VUC'erne skal anerkendes for, at de accepterer det rimelige i, at fjernundervisningstaksten bliver sat ned, og de har en pointe i, at varslingen er lidt kort, så det bliver svært for dem at ændre på aktiviteterne.
Dermed risikerer vi, at besparelserne også kommer til at slå igennem som reelle besparelser.
I Socialdemokraterne og Radikale Venstre er det lykkedes os at friholde erhvervsuddannelserne i 2016, men det er jo desværre kun et lille plaster på såret, fordi skolerne stadig væk skal aflevere pengene i 2017, 2018 og i 2019
Vi er i Radikale Venstre enige i at flytte nogle af pengene fra gymnasierne og VUC'erne for at styrke erhvervsuddannelserne, og vi står inde for de aftaler, vi har indgået, og derfor bakker vi selvfølgelig også op om lovforslaget her.
Men jeg har også lyst til at sige, at jeg føler, at regeringen snyder os – og langt værre: skolerne – ved at man kommer til at barbere ned ikke bare på vores gymnasier, men jo også på erhvervsuddannelserne.
Anni Matthiesen (V), 2015-11-17:
At taxametrene skal være ens, er egentlig det, ordføreren siger.
Men vi kan jo bl.a. se, at fjernundervisning også modtager bygningstilskud.
Fjernundervisning får altså tilført midler til bygninger, selv om man så måske ikke anvender de bygninger.
Altså, reelt behøver man jo egentlig ikke at stille lokaler til rådighed; der kan foregå fjernundervisning, uden at der er elever til stede i samme lokale.
Jeg vil gerne spørge, om ikke Alternativet synes, at det på en eller anden måde også kan være lidt – forstå mig ret – spild af ressourcer.
Anni Matthiesen (V), 2015-11-17:
Tak for det, formand.
Tilbage i februar måned 2014 indgik et bredt flertal blandt Folketingets partier en aftale om en bedre og mere attraktiv erhvervsuddannelse.
Med aftalen forpligtede partierne sig dengang også til, at de i fællesskab skulle finde pengene til at finansiere aftalen.
Denne aftale blev så indfriet her den 2. oktober 2015, hvor der er blevet indgået en aftale om, at den negative budgetregulering bl.a. skulle udmøntes ved indførelse af særskilte taxametre for fjernundervisning.
Med det her lovforslag, L 49, som vi så behandler nu i salen, etableres hjemmel til at fastsætte disse særskilte takster for tilskud til fjernundervisning.
I dag er det nemlig ikke muligt at fastsætte de her særskilte takster for tilskud til undervisning, der gennemføres helt eller delvis som fjernundervisning.
Det vil sige, at taxametertilskud, for så vidt angår fjernundervisning, knytter sig til de enkelte uddannelsesretninger og er de samme som for almindelig undervisning.
Det medfører, at der jo f.eks. i dag udbetales fuldt undervisningstaxameter, fællesudgiftstaxameter og for den sags skyld også bygningstaxameter, uanset om undervisningen er gennemført som almindelig undervisning eller som hel eller delvis fjernundervisning.
Det vurderes, at der kan realiseres et provenu på omkring 162 mio. kr. årligt fra 2016 ved fastsættelse af særskilte takster for tilskud til fjernundervisningen.
Disse penge skal bl.a. bruges til nyt og mere tidssvarende udstyr på erhvervsskolerne, udstyr, som jeg ved at der er hårdt brug for, og som jeg jo også håber på i sidste ende kan være med til at tiltrække endnu flere unge mennesker til at vælge en erhvervsuddannelse.
Med disse ord kan jeg oplyse, at Venstre støtter lovforslaget, og samtidig har jeg lovet De Konservative at oplyse her i dag, at de også støtter L 49.
Marlene Harpsøe (DF), 2015-11-17:
Et flertal i Folketinget turde være visionære og lave en bindende aftale om fremtidens erhvervsuddannelsessystem.
Vi har i Dansk Folkeparti meget positivt at sige om den her reform og om erhvervsuddannelserne som helhed, som jo er nogle helt fantastiske uddannelser.
Vi har indført karakterkrav på mindst 02 i dansk og matematik for at kunne blive optaget på en erhvervsuddannelse.
Vi tør stille krav til de unge og sikre, at det er de mest motiverede unge, der faktisk optages på en erhvervsuddannelse.
Samtidig er der brug for de mange faglærte unge, der tager en erhvervsuddannelse, ligesom der fremadrettet, må man sige, er ret stor jobsikkerhed inden for den branche.
Men ingen visionære mål og ingen erhvervsuddannelsesreform uden det økonomiske.
Det koster at være visionær.
Derfor har samme flertal her i Folketinget måttet finde midler til at finansiere reformen.
Vi har bl.a. fundet finansieringen inden for fjernundervisning på ungdomsuddannelser og almen voksenuddannelse.
Her er definitionen af fjernundervisning: en undervisningsform, hvor lærer og elev ikke er fysisk til stede på samme sted, men hvor det fysiske fremmøde erstattes af undervisning via digitale medier.
Det siger noget om, at man selvfølgelig ikke behøver f.eks. at få et bygningstaxameter for en elev, som rent faktisk ikke er til stede på skolen.
Derfor giver det god mening, at man finder finansieringen ved at oprette det her såkaldte fjernundervisningstaxameter.
Vi finder 160 mio. kr. årligt i provenu, og det indføres allerede fra den 1. januar 2016.
Vi har jo også haft en debat på det sidste om omprioriteringsbidraget, og der har vi i Dansk Folkeparti været med til at løfte det på bordet i forhold til politiaftalen.
Så de varslede besparelser, som regeringen altså havde i forhold til erhvervsskolerne, er nu taget af bordet.
Det er meget, meget positivt, og vi takker i Dansk Folkeparti for den velvillighed, der har været i forligskredsen, over for det.
Men i Dansk Folkeparti kan vi støtte det her lovforslag.
Vi synes, at erhvervsuddannelsesreformen er utrolig god, og den skal selvfølgelig finansieres, for det koster at være visionær.
Jeg håber, at vi som politikere kan fortsætte med at være visionære på uddannelsesområdet, for der er virkelig behov for, at vi får uddannet nogle flere inden for erhvervsuddannelserne.
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-17:
Med det her lovforslag oprettes et nyt taxameter for fjernundervisning med takster, der er lavere end ved de almindelige taxametre.
Overskuddet går bl.a. til at betale for vores kvalitetsløft af erhvervsuddannelserne, herunder indkøb af nyt udstyr i 2016 og 2017.
Socialdemokraterne støtter generelt digitaliseringen og udbredelsen af mulighederne for fjernundervisning i alle dens mange former, der er kendetegnet ved, at lærer og elev ikke er til stede sammen fysisk.
Men det er også dokumenteret, at overskudsgraderne på fjernundervisning er forholdsvis pæne, og det er derfor rimeligt, at taksterne fastsættes lavere, og at der f.eks. ikke udløses bygningstaxameter som på den normale undervisning.
Det er vores generelle opfattelse, at uddannelsesinstitutionernes udgifter til administration skal holdes på et absolut minimum, så ressourcerne kan bruges mest muligt sammen med eleverne.
Derfor vil det være afgørende for Socialdemokraterne, at det nye taxameter holdes så simpelt og så lavpraktisk som muligt.
I den kommende udvalgsbehandling vil vi derfor være særlig opmærksomme på, hvordan den foreslåede bagatelgrænse på 10 pct. konkret skal administreres på de enkelte skoler.
Vi har noteret os, at regeringen i sine kommentarer til høringssvarene skriver, at skolernes indberetning ikke forventes at medføre yderligere udgifter til administration og revision.
Det vil vi holde fast i.
Det er derudover vigtigt at huske på, at begrebet fjernundervisning ikke kun dækker over en enkelt undervisningsmetode, men snarere er en fælles betegnelse for flere forskellige digitalt understøttede undervisningsforløb.
Socialdemokraterne anerkender, at flere institutioner vil få svært ved at indhente hele besparelsen alene på fjernundervisning på budgettet for 2016, men i fastsættelsen af taxametrenes niveau på de årlige finanslove vil Socialdemokraternes udgangspunkt være, at tilskud til fjernundervisning skal dække undervisning og dermed hverken være en ekstraordinær udgift eller indtægt for en uddannelsesinstitution.
Socialdemokraterne støtter forslaget.
Lotte Rod (RV), 2015-11-17:
Jeg vil sige delvis ja, for det var faktisk det, der var mit ønske med, at vi som en del af processen også spurgte skolerne, om tallene gav mening.
Det kunne ikke lade sig gøre politisk, men det, som vi har aftalt med hinanden, er, at der bliver en proces nu, hvor skolerne får chancen for at melde ind med forskellige forslag.
Så får vi jo en proces på den baggrund, hvor vi må kigge på, om der er noget, vi kan gøre bedre, for at besparelserne kommer til at gøre mindst muligt ondt ude på skolerne.
Karsten Lauritzen (V), 2015-11-17:
Regeringen har i hvert fald det udgangspunkt, at vi skal arbejde for at minimere og begrænse skatteunddragelse og skattely via internationale aftaler.
I det ligger jo også, at der er ønske om at gå videre end det, man nu er blevet enige om.
Jeg tror ikke, jeg her i dag kan give tilsagn eller sige, hvad regeringens politik skal være i fremtidige internationale aftaler.
Det, der er vigtigst for mit parti, for Venstre og for regeringen, er, at det foregår som led i et internationalt samarbejde og ikke er dansk enegang.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-17:
Men der har man jo heldigvis en offentlig debat, hvor virksomhederne kan forklare, hvorfor de ikke betaler skat.
Så det er altså ikke sådan, at fordi man står på den her liste, bliver man udstillet på Christiansborg eller et eller andet.
Man laver jo listen, og det giver journalister og andre mulighed for at gå ind og sige: Hov, hvorfor har Q8 i årtier ikke betalt skat i Danmark på trods af en høj omsætning?
Er det bare på grund af nogle investeringer og afskrivninger, eller er der noget her, der skal kigges nærmere på?
Jeg synes altså, det er ærgerligt.
Demokrati handler også om åbenhed, og demokrati handler også om, at borgerne skal kunne få en indsigt, som man kan handle på baggrund af, f.eks. ved at sige, at man simpelt hen ikke gider handle med de der usolidariske selskaber.
Karsten Lauritzen (V), 2015-11-17:
I forhold til IBIS ved jeg faktisk ikke om de står på høringslisten.
De har ikke givet noget høringssvar, men jeg skal gerne give det tilsagn, at hvis der kommer et lovforslag, der ligger inden for det internationale skatteområde, så sætter vi dem på høringslisten.
Så kan de jo komme med deres bidrag, og hvis det er et godt og konstruktivt bidrag, der passer ind i regeringens politik, så vil vi også lytte til dem.
Det er jo ikke nogen garanti, jeg kan give, men det er i hvert fald rammen.
Så er der spørgsmålet om åbne skattelister, og der har jeg det faktisk på samme måde som den konservative ordfører, som jeg synes på glimrende vis fik illustreret, at årsagen til, at virksomheder ikke betaler skat, selvfølgelig kan skyldes, at de laver skatteunddragelse, men at det jo også kunne skyldes, og det tror jeg er mere rigtigt, at de ikke tjener penge, eller at de på fuldstændig lovlig vis bruger de fradrag, der er.
Og det synes jeg fortsat de skal have lov til uden at blive hængt ud for det.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-17:
Tak for det, minister.
Jeg er helt med på, at Danmark ikke kan gå enegang med hensyn til offentlighed omkring det her.
Ministeren siger, det kan skade konkurrenceevnen.
Jo, men det gælder jo for alle virksomheder, så det må jo så stille dem alle dårligere konkurrencemæssigt.
Men lad det ligge.
Med hensyn til IBIS vil jeg sige, at jeg synes, at de organisationer burde have været hørt.
De og deres internationale partnere er jo nogle af dem, der i den grad, også i forbindelse med OECD, har udført lobbyarbejde for at få de her ting på plads.
Så jeg synes, de burde have været hørt.
Men mit spørgsmål går egentlig på noget andet, og det var også det, jeg spurgte den foregående ordfører om, nemlig spørgsmålet om åbne skattelister.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor regeringen har lukket ned for den åbenhed, der gjorde, at borgerne kunne se, om danske virksomheder bidrager til fælleskassen.
Så kan ministeren ikke bare lige kort forklare klogskaben i den beslutning?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-11-17:
Jamen jeg synes også, det er usolidarisk, hvis man ikke betaler skat i Danmark, når man har sin virksomhed i Danmark og man tjener penge i Danmark.
Men jeg tror ikke, at vejen frem til at løse den udfordring er, at man laver åbne skattelister.
Men det er bl.a., at man implementerer de to standarder, som regeringen lægger op til nu her, og også andre forholdsregler.
Men åbne skattelister giver sådan en form for offentlig standret, som jeg ikke synes er rimelig i et demokratisk retssamfund.
For vi skal jo ikke bede nogen om at komme ud og forklare, hvorfor de betaler det, de gør, i skat, altså hvis der ligger en rigtig god begrundelse bag.
Det gør vi jo heller ikke for mit og hr. Pelle Dragsteds vedkommende.
Altså, vi betaler den skat, som vi skal betale.
Og man kan ikke forlange af virksomhederne, at de skal betale mere end det, de gør.
De skal betale det, de skal betale, og ikke en krone mere eller mindre.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-17:
Jamen jeg sår såmænd ikke tvivl om, at de fleste danske virksomheder bidrager – og tak for det; det er jo vigtigt – både gennem direkte skattebetaling og selvfølgelig også ved at ansætte danskere, som betaler indkomstskat.
Det gør alle borgere jo, og det synes jeg er helt på sin plads.
Det er rigtigt nok, at der kan være gode grunde til, at en virksomhed ikke betaler skat – det kan være, at de afskriver nogle investeringer eller andet – men det kan man jo så forklare i den offentlige debat.
Problemet nu er, at virksomheder kan skjule, at de ikke betaler skat, fordi de f.eks. laver det her profit shifting, altså sørger for på kunstige måder at flytte deres overskud ud af landet, og det vil borgerne så ikke længere have indsigt i.
Det synes jeg er et problem, for det er da en vigtig del af vores mulighed for at agere demokratisk, at vi kan sige: De her firmaer, som optræder på den måde og er usolidariske over for samfundet, ønsker vi ikke at støtte ved at købe deres varer.
Så skal Konservative og regeringen ikke lige tænke det igennem en gang mere?
Karsten Lauritzen (V), 2015-11-17:
Jeg ville sådan set være enig med hr. Pelle Dragsted, hvis vi så bare havde en nuanceret debat.
Problemet er – og det viser sig, hvis man åbner en avis – at nuancerne ikke altid kommer med, og jeg forstår sådan set godt, at der er nogle virksomheder, der føler sig hængt noget ud, som f.eks. teleselskabet 3.
Hvis jeg ikke tager meget fejl, har de på fuldstændig lovlig vis haft et underskud, og det har så ført til, at de ikke har betalt skat i nogle år.
Jeg tror, jeg læste en artikel for lidt tid siden, hvor de sagde, at det regnede de så med at gøre i 2015.
Jeg vil sige, at det ikke er noget, regeringen på nuværende tidspunkt har taget stilling til, selv om jeg godt ved, der har været en offentlig debat, hvor nogle partier har krævet det.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-11-17:
Jamen jeg og Det Konservative Folkeparti støtter størst mulig åbenhed, ikke mindst fordi det så vil gå op for mange mennesker, hvor meget de danske virksomheder bidrager til det danske velfærdssamfund.
Vi kan tage nogle af de store virksomheder og se, hvad de beskæftiger af folk, og hvad de har af skatteindtægter samlet.
Problemet med de åbne skattelister er efter min mening, at de er misvisende.
Altså, jeg vil have mest mulig åbenhed, fordi jeg tror, det er til gavn for virksomhederne og til gavn for samfundet.
Men åbne skattelister dækker jo over forskellige situationer, og hvis en virksomhed et år har besluttet sig til at investere massivt i forskning og udvikling og innovation, kan det se ud, som om man ikke betaler noget i skat, men den virksomhed investerer massivt i fremtiden.
Og så kan man blive prügelknabe, man kan få tæsk for noget, som det er relativt uretfærdigt at man får tæsk for, fordi man bare investerer i fremtiden.
Så derfor synes jeg ikke om de åbne skattelister.
Jeg synes, de skaber misundelse; de skaber en sammenligning på et forkert grundlag, som ikke er relevant.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-17:
Tak for talen.
Jeg noterede mig, at ordføreren sagde, at Det Konservative Folkeparti generelt støtter mere åbenhed om skattebetaling, og på den baggrund vil jeg bare spørge: Hvad er så fornuften i at lukke for de åbne skattelister, som gav borgerne mulighed for at se, om forskellige virksomheder bidrog i skat, og som gjorde, at hr. Frank Aaen kunne blive fri for selv at skulle lave de undersøgelser?
Det er jo en god idé, at det er noget, der kommer fra myndighederne, og som offentligheden har mulighed for at se.
Det kunne jo være, at man så som politisk forbruger ville sige, at produkter fra selskaber, der ikke ønsker at bidrage, vil man gå forbi nede i supermarkedet, og så vil man tage produktet ved siden af.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-11-17:
Det er positivt, det er godt, og det er også relevant, at Danmark får implementeret de to internationale standarder, så man kan få en mere korrekt fordeling af beskatningen mellem landene.
Vi støtter fra konservativ side generelt set mere åbenhed om skattebehandlingen, og vi støtter også en mere effektiv skattekontrol.
Det er kun ret og rimeligt, at man betaler skat i de lande, man opererer og arbejder i, og er med til at finansiere det samfund, man lever i.
Og det lægger de to standarder jo op til, både med hensyn til de nye internationale transferpricingstandarder, men også med hensyn til at vi indfører OECD's globale standarder for indberetning.
Så på grund af at det giver mere transparens, mere åbenhed, fordi det giver en mere effektiv skattekontrol og et tættere samarbejde myndighederne imellem, kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
René Gade (ALT), 2015-11-17:
I Alternativet ser vi også meget positivt på det her, og vi bakker op om det.
Og så synes jeg generelt, at hr. Pelle Dragsted fra Enhedslisten markerer noget væsentligt, for det er jo ikke offentligt tilgængeligt eller åbent, hvis det kun er skattemyndighederne, der har adgang til oplysningerne.
Derfor lægger det her op til en generel debat og en gennemgang af de høringssvar, vi har fået, og en videre undersøgelse af, hvad det egentlig er, vi mener, når vi taler om, at noget er åbent her i Folketinget.
Det nytter ikke rigtig noget, hvis journalister og ngo'er ikke har adgang til de her data, og det ligger i lukkede fora.
Merete Riisager (LA), 2015-11-17:
L 46 handler om at bekæmpe skattely og skatteunddragelse.
I Liberal Alliance skelner vi skarpt mellem ulovlig skatteunddragelse og lovlige prioriteringer, som danske og internationale virksomheder måtte foretage for at drive deres forretning.
Vi ønsker skatteregler, der er så enkle og gennemskuelige som muligt, hvilket vil gøre det lettere for virksomheder at efterleve reglerne og samtidig gøre det lettere at retsforfølge dem, der ikke gør.
Samtidig ønsker vi at nedsætte selskabsskatten til 12,5 pct. for derved at gøre Danmark mere attraktiv i forhold til investeringer.
En sådan prioritering fra dansk side vil bidrage enormt til vores muligheder for at skabe velstand i fremtiden.
Multinationale koncerner, både danske og udenlandske, fremlægger allerede i dag en lang række data, der skal gøre det let at se dem i kortene.
Vi har ikke noget imod gennemsigtighed, men vi har også en interesse i, at nye standarder ikke udgør en unødig byrde for virksomhederne, og at oplysninger, der gives til myndighederne, behandles med fuldstændig fortrolighed, da der kan være tale om informationer, som er af afgørende betydning for virksomhedens konkurrenceevne.
Multinationale virksomheder er vant til at håndtere skrappe krav om dokumentation, men det er ikke nødvendigvis en tilstrækkelig grund til at kræve mere.
Jeg agter at følge L 46 i lovbehandlingen, så vi kan vurdere betydningen af de nye byrder, der pålægges virksomhederne, og dermed også deres rimelighed og funktionalitet i forhold til det, man fra regeringens side ønsker at opnå med lovforslaget.
Jacob Mark (SF), 2015-11-17:
Tak for ordet.
»RESPEKT for erhvervsuddannelserne« var navnet på den kampagne, vi startede i SF Ungdom for mange, mange år siden.
Jeg tror, jeg var 14 år, da den startede.
Vi arrangerede lyttemøder på erhvervsskolerne, lavede fyraftensarrangementer og forsøgte hele tiden at sætte erhvervsskolerne på dagsordenen i en tid, hvor meget få politikere faktisk havde børn, der gik på erhvervsskolerne.
Erhvervsuddannelsesreformen kom.
Vi var med, det var meget vigtigt for os.
Den rummer mange gode ting.
Der er kommet et timeløft, og – det, jeg syntes var vigtigst af alt, når jeg var ude til lyttemøder – der er kommet et bedre ungdomsuddannelsesmiljø.
Der er blevet mere fællesskab derude, og det er blevet mere ligesom at gå på en anden ungdomsuddannelse.
Det var tit det, vi hørte var galt.
Det er vi rigtig glade for.
Og det er sådan set ikke SF's kop te, det er ikke min kop te, at man lader hunden spise sin egen hale og finansierer en reform ved at foretage andre besparelser i uddannelsesvæsenet.
Men det har vi valgt, og det står jeg ved.
Og da den kom og blev offentliggjort, var vi også nogle, der stod med armene oppe over hovedet, for det havde vi kæmpet for i mange år.
Derfor er vi selvfølgelig også med til at finde finansieringen.
Det er i dag ikke muligt at fastsætte særskilte takster for tilskud til undervisning, der gennemføres helt eller delvis som fjernundervisning.
Det betyder, at der, selv om det er fjernundervisning, stadig bruges bygningstaxameter, fællesudgiftstaxameter og fuldt undervisningstaxameter.
Der foretager vi nu den prioritering, at vi siger, at der skærer vi og laver et særskilt taxameter for fjernundervisning.
Jeg vil ikke bilde dem, der sidder og ser med, for det ved jeg der er nogen der gør, eller dem, der er ude i VUC-verdenen, eller dem, der benytter sig af de her tilbud, ind, at det her ikke vil komme til at kunne mærkes.
Det her kommer til at gøre ondt, og det er besparelser.
Jeg tror ikke på den der evige sang om, at det her kan man bare effektivisere i løbet af et snuptag.
Så vil jeg bare til slut sige, og det er nok mest en opfordring, at jeg var tæt på at gå fra det her rigtig mange gange.
Og det var mest af alt, fordi man sad og fandt penge til noget og regeringen så allerede i forbindelse med finanslovsforhandlingerne sagde: Det fjerner vi bare igen.
Det her hårde slid og de her mange ambitioner om at gøre erhvervsuddannelserne bedre var man klar til at sælge i løbet af et efterår, og det ser det også ud til at man gør nu.
Men det kan være, det er sådan, at når man er rundet af kommunalpolitik, og når man har stået med armene oppe over hovedet og glædet sig over en reform, taget æren for den, så hjælper man også til at finde finansieringen til den.
Men jeg bifalder ikke de dobbeltbesparelser, man laver nu.
Jeg bifalder ikke, at man går ud og finde besparelser andre steder i ungdomsuddannelsesvæsenet for at tilføre penge til erhvervsskolerne for så i forbindelse med finanslovsforhandlingerne at bruge dem til topskattelettelser eller til lavere bilafgifter.
Det er jeg skuffet over.