Liselott Blixt (DF), 2009-01-30:
Danmark skal have ambitiøse mål.
Og vi skal også gøre en hel del for at mindske den sociale skævhed.
Vi er bare ikke enige i, hvordan man når dertil.
Når jeg kigger på forslaget, står der forpligtende mål, delmål, succeskriterier og statusopgørelse - hvem sagde bureaukrati?
I Dansk Folkeparti er vi enige i, at der skal gøres noget for forebyggelse og sundhedsfremme, men ikke ved forbud, restriktioner og forpligtende mål.
I Dansk Folkeparti erkender vi den enkeltes frihed til at vælge selv.
Livsstilssygdomme og kroniske sygdomme skal vi være bedre til at tage hånd om, allerede fra børnene er små.
Vi skal tage udgangspunkt i sundhedsplejerskers og kommunallægers arbejde.
Når man i dag taler om diabetes, som er den sygdom, der har den største vækst, vil jeg sige, at vi skal sætte ind.
Man ved, at grunden til de fleste af de livsstilssygdomme, som vi har, er, at vi bevæger os meget mindre, end man har gjort tidligere.
Vi bevæger os på en helt anden måde i dag - det kan man se, hvis man kigger 50 år tilbage i tiden.
Med alt det tekniske udstyr, som vi har, har vi gjort os selv en bjørnetjeneste.
Hvor er der snart et hjem uden en opvaskemaskine, en vaskemaskine og en tørretumbler?
Bilen bruges til al transport, og kan folk ikke få en parkeringsplads tæt nok på, holder de på kantstenen foran forretningen, eller også stjæler de handicapparkeringen blot for at spare at gå 100 m.
Og kan vi snart finde et hjem, hvor man skal rejse sig op for at skifte kanal på fjernsynet?
Nej vel?
Forskerne har fundet ud af, at det er derfor, man forbrænder mindre, så selv om man spiser mere fedtfattigt, er det ikke nok.
Vi bliver også nødt til at se på forskningsområdet, for når man taler om diabetes, kan man se, at det ikke kun er type 2-diabetes, der er i stigning; flere og flere børn bliver født med en type 1-diabetes, og det er en genfejl, som man må ind og kigge på for at se, om der er noget dér. Vi skal implementere bevægelse i vores dagligdag, og det er vores holdninger, der skal ændres.
Det gøres ikke med forbud.
Der skal indføres helbredstjek for alle over 40 år for på den måde at opdage sygdomme i tide og dermed kunne sætte ind.
Fordelen vil også være, at lægen kan informere, vejlede samt henvise til specialister.
En af Dansk Folkepartis kæpheste har altid været - det skal man ikke glemme - sundhedscentre.
Vi ser flere og flere sundhedscentre skyde op i kommunerne, vi ser, at der bliver dannet patientskoler på disse sundhedscentre, og at der bliver oprettet hold til bestemte grupper af kronikere.
Kommunerne er godt med her, men det er en udfordring.
For manges vedkommende ved vi, at de helst vil passe sig selv.
Det er de her grupper, som vi skal have fat i, og det er dem, vi skal gøre en indsats over for, for de tager ikke imod tilbud, og de gør det heller ikke, hvis man kommer med nogle restriktioner på området. Kommunerne skal være bedre til at lære af hinanden, for så er der meget, der kan sættes i gang.
Og det er en af de ting, jeg gerne vil vise ministeren ved at invitere ham ned til min by, hvor vi netop har sat fokus på forebyggelse og sundhedsfremme i de kvarterer og i de områder, hvor vi ser at det mangler.
Men vi kan ikke støtte forslaget, som det ligger her.