runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-04-20:
Tak for det.
Men jeg har da også et spørgsmål til ministeren.
Ja, ulykkestallene bærer præg af, at det er meget rutinerede chauffører, vi har, men der må vel ikke herske nogen som helst tvivl om, at det at køre med mange passagerer er et særligt ansvar.
Og når Arriva som et af selskaberne, som netop monterer alkolåse på alle deres nye busser, går foran og chaufførernes organisation selv bakker det her op, skal mit spørgsmål være: Gør det ikke et særligt indtryk på ministeren?
Hans Christian Schmidt (V), 2010-04-20:
Jo, jeg kan sige, at eftersom jeg står ved hele den tale, jeg lige har holdt, er det rigtigt, for det var jo netop det, jeg nævnte.
Altså, jeg synes, det er meget, meget vigtigt.
Jeg gik endda så langt, at jeg roste forslagsstillerne for at sætte fokus på det, og jeg tror ikke, at man kan få meget mere.
Men det er jo klart, at jeg også forsøger at sige, at der her er nogle problemer.
Jeg ved jo bl.a., at Socialdemokratiet normalt er meget optaget af, at vi også skal sørge for at være i overensstemmelse med de regler, vi selv får vedtaget i EU.
Og der siger jeg blot, at hvis bare vi tager den ene problemstilling, er det sådan, at et krav om alkolåse i busser i givet fald, som nævnt, ville skulle notificeres over for EU.
Jeg er bare nødt til at sige, at det er vi jo nødt til at gøre opmærksom på, når det bliver oplyst over for os.
Derfor er det så også, at jeg siger: Lad os nu lade være med at tale os væk fra hinanden i det her forslag, for jeg er sådan set indstillet på at prøve, om vi kan lave en beretning, hvor vi kan tage nogle af de gode intentioner med og se på, om det er en mulighed at gøre det, uden at vi kommer til at konflikte med EU, og uden at vi kommer til at stå i en situation, hvor vi i grunden taler os væk fra hinanden.
Så det er kun det, jeg prøver at sige.
Nu vil jeg bare sige til Socialdemokratiet, sådan at det står klart, at jeg sådan set har noteret mig, at det her forslag har været oppe før og jo ikke har kunnet samle flertal i Folketinget.
Og der er jo ikke sket noget, siden det sidst har været oppe.
Man skal være noget synsk for at kunne regne ud, at nu bliver det vedtaget, hvis det er det, der ligger i spørgerens ord.
Jeg forsøger jo den konstruktive tilgang og siger ikke bare, at jeg afviser det.
Jeg forsøger at sige, at jeg synes, at vi skal prøve at finde nogle elementer her, som vi måske kunne føre frem i en beretning.
Men jeg er da nødt til at gøre Folketinget opmærksom på, hvis min Trafikstyrelse vurderer, at det her vil give store problemer at få notificeret.
Det er jo sådan, at når man skal have et forslag notificeret, finder man ud af, om det er et problem eller ej.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-04-20:
Jamen jeg noterer mig, at ministeren er meget positiv over for at diskutere en fælles beretning.
Det tror jeg er en meget farbar vej videre frem.
Jeg er sådan set enig med ministeren i, at der er nogle udfordringer ved det her forslag.
Når ministeren nu siger, at der kan være problemer med EU i forhold til det her, vil jeg spørge ministeren om, hvordan man håndterer det i Sverige og Finland, hvor man netop har alkolåse i busser.
De er jo også medlemmer af EU.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-04-20:
Jeg bliver altså svar skyldig på, hvordan man har gjort det der.
Nu ved jeg ikke, hvornår det er blevet indført.
Somme tider har de enkelte lande jo i deres optagelse nogle regler, som jeg ikke kan på fingrene.
Men det er jo alt sammen noget af det, vi kan bruge noget tid på.
Jeg synes, at det er et meget relevant spørgsmål at stille, nemlig hvordan de andre i grunden gør, og hvordan det præcis er, de har gjort det.
Det synes jeg kun er nyttigt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-04-20:
Nu har jeg noteret mig, at Dansk Folkepartis forslag kun handler om busser, men kan man på sigt forestille sig en diskussion i EU om at have alkolåse i alle former for køretøjer, altså både privatbiler og lastbiler osv., som en del af standardudstyret, eller er det ikke en aktuel diskussion?
Hans Christian Schmidt (V), 2010-04-20:
Altså, nu vil jeg sige, at det i sagens natur er et begrænset antal møder, jeg har deltaget i som transportminister, og der er jeg ikke stødt på det endnu, så jeg har klarhed over, hvad de enkelte landes holdning vil være til det.
Men igen vil jeg sige, at det da er et godt spørgsmål at tage op og så prøve at undersøge, hvad de andre lande siger, og hvad holdningen er i EU. Så jeg kan kun sige: Lad os prøve at kigge på det.
Line Barfod (EL), 2010-04-20:
Jeg er fuldstændig enig i, at har man fået for meget udbetalt, skal man betale tilbage, hvis man kan.
Regeringen har lavet en lovgivning, hvor regeringen har sagt, at man kun skal betale tilbage, hvis man kan.
Hvis man f.eks. har betalt for lidt i skat og jo dermed har fået for meget af sin løn udbetalt, er reglerne meget klare.
Så laves der ikke modregning i det følgende års skat; der kan man få henstand med den indregnede restskat, hvis man ikke har betalingsevne.
Der bruger SKAT de regler, som regeringen har vedtaget om, at man skal have betalingsevne.
Og det er det, der bare undrer mig: Hvorfor har man lige præcis undtaget de to steder, boligstøtte og børnefamilieydelse, mens man ikke har undtaget alle mulige andre områder?
Der gælder regeringens inddrivelseslov; der siger man at der skal ses på betalingsevnen.
Thomas Jensen (S), 2010-04-20:
Det lyder godt, for dengang vi behandlede B 38, var der jo lagt nogle tal frem i beslutningsforslaget, som Dansk Folkeparti havde formuleret, og der lå nogle gennemsnitsbetragtninger over, hvor stort vandforbruget var, hvad det kostede at opsætte en vandmåler, og hvilke konsekvenser det ville få for huslejen.
Og som jeg husker forslaget, var det jo sådan, at der var nogle af konsekvenserne i forbindelse med boligydelsen og boligsikringen, der ikke var taget med, og derfor gennemførte jeg en beregning af det forslag, der konkret var lagt frem, ud fra en gennemsnitsbetragtning for en enlig pensionist, og det viste nemlig, at en enlig pensionist rent faktisk ville få en huslejeforhøjelse, også når den individuelle vandafgift og det hele var regnet ind.
Så på den måde er jeg glad for, at vi har den her enighed om, at der skal laves en grundig beretning, sådan at vi sikrer os, at det her ikke rammer socialt skævt, og at vi, hvis vi skal indføre noget med vandmåling, så gør det på en sådan måde, at vi tager højde for de her sociale skævheder, og det håber jeg at Dansk Folkeparti er enig med mig i.
Inger Støjberg (V), 2010-04-20:
Jeg ved ikke, hvad det er, fru Line Barfod er ved at rode sig ud i, for nu kommer de multinationale selskaber pludselig også ind i det her.
Jeg troede sådan set ikke, at det var den diskussion, vi var i gang med nu.
Jeg kan i det hele taget sige det så klart, at når der kan tages hensyn, er det jo netop den mulighed, som kommunerne har, altså at der kan tages hensyn i hvert enkelt tilfælde til netop f.eks. at lave en rimelig afdragsordning.
Jeg må sige til fru Line Barfod, at jeg bare har det sådan, at får man for meget udbetalt, skal man også betale pengene tilbage igen, og hele det her beslutningsforslag er gennemsyret af, at den holdning har fru Line Barfod og Enhedslisten ikke.
Om det så kan undre en?
Nej, det kan det måske egentlig ikke, for det er vel på mange måder fru Line Barfods syn på offentlig forsørgelse og på samfundet i det hele taget.
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-20:
Når vi har behandlet det her lovforslag, og når det forhåbentlig er vedtaget, er det helt klart, at vi skal gå ind og kigge på den proces, der så skal være efterfølgende i forhold til det lovforslag, der skal fremsættes her til efteråret.
Og der har vi helt klart en intention om, at vi får et rigtig godt indspark fra parterne, så vi helt præcis ved, hvor de er enige, og at vi får ryddet tekniske uoverensstemmelser af vejen.
Nanna Westerby (SF), 2010-04-20:
Jeg vil spørge om lidt af det samme, som hr. Thomas Jensen spurgte om.
Det synes vi i oppositionen tog rigtig lang tid, og vi synes, det lidt blev brugt som en syltekrukke for ikke rigtigt at gøre noget på lejelovsområdet.
Da de så endelig kom med et resultat, afviste regeringen resultatet, plukkede nogle af forslagene ud og sendte dem i høring.
Jeg synes jo, det er lidt underligt, at man på den måde beder folk om at forhandle og så plukker i det kompromis, hvor der er nogle, der har givet, og nogle, der har taget.
Så jeg synes, det er rigtig godt, at den del er taget ud af det her lovforslag.
Derfor vil jeg dels bare have ministeren til at bekræfte, at man har tænkt sig at indkalde parterne til forhandlinger, dels vil jeg høre, om ministeren kan sige lidt om tidshorisonten: Er det til efteråret, er det i næste samling, vi kan forvente, at der kommer noget på det her område?
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-20:
Med hensyn til det, der kom fra parterne, var der også problemer i nogle af de ting, de kom frem til, i forhold til hvordan og hvorledes de kunne implementeres.
Men det er klart, at når vi er kommet igennem det her lovforslag og er på den anden side af det her lovforslag, skal vi i gang med at få klarlagt, hvordan processen skal være.
Her vil vi helt klart også involvere parterne.
Nanna Westerby (SF), 2010-04-20:
Nu var det jo altså regeringen, der valgte, selv om der lå et færdigt forhandlingsresultat, at sige, at man ikke kunne bruge det, men ville tage dele ud af forhandlingsresultatet.
Man kunne jo have valgt den strategi at have sagt, at man gør det, som man nu har tænkt sig, nemlig igen at indkalde parterne til forhandling.
Så vil jeg bare tilkendegive, at jeg godt nok synes, at der skal komme noget og meget gerne i næste samling, for nu har vi ventet i 5 år – faktisk i over 5 år – på at få en forenkling og modernisering af lejeloven.
Der ligger 57 punkter fra parterne, som med bistand fra ministeriet kan blive udmøntet i lovforslag.
Det er også det tilsagn, vi har hørt fra parterne selv i Boligudvalget.
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-20:
Jeg vil kort bekræfte, at når vi er færdige med det her forslag, skal vi igangsætte en proces, og der vil vi involvere parterne, sådan at vi lægger det færdigt frem til efteråret.
Line Barfod (EL), 2010-04-20:
Jeg vil bare høre helt principielt, om ministeren mener, at man ikke skal have aldersdiskrimination, og at hvis folk har et handicap og man vurderer, at de skal have en handicapkompenserende ydelse – her tænker jeg ikke i forhold til erhverv, men i forhold til at kunne leve et almindeligt liv – så skal den handicapkompenserende ydelse gives, uanset hvor gamle de er, altså at der ikke skal være nogen aldersdiskrimination.
Er det regeringens principielle holdning?
Inger Støjberg (V), 2010-04-20:
Jeg mener naturligvis ikke, at man skal diskriminere, og det ville jo heller ikke være lovmedholdeligt.
Line Barfod (EL), 2010-04-20:
Så er vi jo kommet ganske langt, hvis regeringen mener, at vi principielt skal afskaffe alt, hvad der handler om aldersdiskrimination i forbindelse med handicapkompenserende ydelser.
Det er det første lange, lange stykke, det er jo fantastisk.
Så handler det kun om at finde ud af, hvorvidt der så er nogen af de konkrete aldersgrænser i lovgivningen i dag, som er udtryk for aldersdiskrimination.
Det kan man jo få nogle eksperter til at se på.
Men det betyder altså, at ministeren hermed giver tilsagn om, at det er ministerens opfattelse, at hvis man kan sige, at nogle af de her ydelser er aldersdiskriminerende, skal de fjernes.
Inger Støjberg (V), 2010-04-20:
Det kommer ikke helt bag på mig, at det er, hvad fru Line Barfod kunne udlede af det svar – faktisk tværtimod.
Men jeg tror altså også, man skal være fra Enhedslisten for netop at kunne udlede det.
Det er jo sådan, at de aldersgrænser, der er fastsat i serviceloven, har baggrund i en række forskellige hensyn.
Det betyder, at man fra Folketingets side netop har ønsket, at bestemte aldersgrupper skal have en særlig indsats – f.eks. for at sikre, at man, hvis man er i den erhvervsaktive alder, skal kompenseres for de funktionsnedsættelser, man har, og dermed sidestilles med andre erhvervsaktive.
Det betyder, at der er en række saglige hensyn, der afgrænser de ordninger, som Folketinget har vedtaget, og jeg mener simpelt hen også, at det princip er i overensstemmelse med de bestemmelser, som der ligger i den konvention, som jeg også går ud fra at fru Line Barfod hentyder til.
Thomas Jensen (S), 2010-04-20:
Jeg synes, det, ministeren siger her, lyder positivt.
Noget af det, der har været problemet i den proces, der har været – det er i øvrigt en langstrakt proces, der har varet siden efteråret 2005, så vidt jeg husker – har bl.a. været, at nogle tekniske problemer somme tider er blevet diskuteret frem og tilbage på de mange møder, hvor man kan sige, at djævlen ligger i detaljen.
Derfor kan nogle af de uoverensstemmelser, ministeren refererer til her, meget vel have været af teknisk karakter.
Derfor er mit spørgsmål her i dag: For at vi ikke skal komme til at stå i en situation igen, hvor ministeren skubber parternes aftale af brættet med henvisning til, at der er nogle uoverensstemmelser, vil ministeren så gå aktivt ind i de her forhandlinger, vil ministeren bistå parterne i forhandlingerne med ekspertbistand, sådan at vi sikrer os, at det, de bliver enige om, er holdbart, og så det bliver en aftale, der bliver fremsat samlet her i Folketinget?
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-20:
Det er ret relevant, at parterne er enige om det, de kommer med, og at de præcis kan redegøre for, hvor det er, de er enige.
Vi vil meget gerne have, at vi får det fuldstændig afdækket, sådan at der, når vi fremsætter lovforslaget til efteråret, ikke er nogen tvivl derom.
Anita Knakkergaard (DF), 2010-04-20:
Nu vil jeg lige sige til hr. Thomas Jensen – og det har jeg også sagt tidligere – med hensyn til det med, at vandet skulle have indflydelse på det, at det altså er varme, pensionisten får tilskud til, og ikke vand.
Så det har jeg ikke kunnet forstå, men det kommer jo så frem, når vi får den arbejdsgruppe og de udtaler sig, for det er et af de spørgsmål, der er stillet.
Nu var hr. Thomas Jensen ikke med, da vi havde den her ghettorundtur, og hvor vi bl.a. – kan jeg sige til orientering til hr. Thomas Jensen – var på Skelagergården i Aalborg, og der har man altså valgt at indsætte vandure i det hele, selv om det så er op til 5 vandure, og de siger deroppe, at det vældig godt kan betale sig.
Og det er et alment boligselskab.
Vivi Kier (KF), 2010-04-20:
Da den konservative ordfører, hr. Jakob Axel Nielsen, ikke kan være til stede, har jeg lovet at læse hans tale op: For at starte med konklusionen kan jeg oplyse, at Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
For så vidt angår forbuddet mod stråmandsudlejning, mener vi, det er korrekt at gå ind og lave en ændring af loven, der gør, at man ikke uden at have andet formål end at omgå lovens intentioner og beskyttelseshensyn kan sætte et selskab, A/S eller ApS, ind som mellemmand mellem den reelle udlejer og den reelle lejer, der jo de facto er fremlejer, når der uden formål i øvrigt skubbes et selskab indimellem.
Forholdet er jo det, at med den gældende lov, hvor stråmandsudlejning forekommer, får den reelle lejer ikke lejelovens beskyttelse, men bliver stillet som erhvervslejer, da han henter sin ret fra stråmandsselskabet.
Det er vigtigt her at sige, og det har været afgørende for os Konservative, at den ændring, vi her laver, ikke forhindrer, at virksomheder helt reelt kan leje et hus og stille det til rådighed for en medarbejder, der kommer langvejs fra.
Ændringen af reglerne for Grundejernes Investeringsfond finder vi også korrekt.
Dels er der regler, der ikke længere er behov for, dels er det vigtigt at sikre, at Grundejernes Investeringsfond har mulighed for at varetage den administration, de er pålagt, det være sig gennemførelse af arbejder, som det er blevet påbudt udlejer at foretage, men som han ikke foretager, og dels bliver det sikret, at påbud pålagt af huslejenævnet gennemføres, selv om udlejer vægrer sig derved.
Det Konservative Folkeparti kan som nævnt støtte forslaget.
Thomas Jensen (S), 2010-04-20:
Nu læser fru Vivi Kier selvfølgelig talen op for De Konservatives boligordfører, men jeg vil gerne lige stille et spørgsmål til en enkelt passage.
Det lød, som om det var noget, man var enige om i Det Konservative Folkeparti, så derfor må det også være dækkende for fru Vivi Kiers holdning.
Som jeg hørte det, fremgik det, at lejeloven er for restriktiv over for aftaler mellem lejer og udlejer, men så længe loven er, som den er, vil man ikke gøre mere ved det. Men nu er det jo sådan, at der er udnævnt en konservativ socialminister, og hvis Det Konservative Folkeparti virkelig mener, at lejeloven er for restriktiv i aftaleformen mellem lejer og udlejer, hvorfor fremsætter Det Konservative Folkeparti så ikke ændringer af lejeloven, der ophæver de restriktioner?
Vivi Kier (KF), 2010-04-20:
Jeg må beklage over for spørgeren og sige, at det spørgsmål vil jeg bede om, at man stiller til vores boligordfører og ikke til mig, der ikke er boligordfører.
Jeg må sige, at jeg ikke synes, det er særlig kollegialt at stille de her spørgsmål.
Jeg startede mit indlæg med at sige, at vores boligordfører ikke kan være til stede,
og derfor læste jeg hans tale op.
Jeg er ikke boligordfører, og jeg må sige, at spørgsmålet må rettes til vores boligordfører.
Jørgen Poulsen (RV), 2010-04-20:
Vi er i Det Radikale Venstre helt enige med regeringen i intentionerne med det her lovforslag, nemlig at sætte en stopper for den meget spekulative udlejning af boliger, den såkaldte stråmandsudlejning.
Det er jo ikke hensigtsmæssigt, at den nuværende lovgivning giver mulighed for at lave rene fiduskonstruktioner og på den måde tilsidesætte lejelovgivningens almindelige regler for udlejning.
Der er altså tale om at lukke et hul i lovgivningen.
Så kan jeg godt høre, at man mener, at det ikke lukker alle huller, men vi vil nu gerne være med til det.
Så er det også muligt, at forslaget, som her er til behandling, kan gøres endnu bedre.
Det hævdes i hvert fald i en del af høringssvarene, også fra dem, der skal administrere ordningen, bl.a. Ejendomsforeningen Danmark.
Det kan vi jo så se på i udvalgsarbejdet.
For os er det vigtigt, at der opnås en ligestilling af lejeforholdene, så der gælder samme regler, uanset om boligen udlejes til lejerens beboelse eller det sker med henblik på fremleje.
Samtidig vil vi også gerne være med til at sikre, at de seriøse virksomheder og institutioner, som har brug for at kunne stille en midlertidig bolig til rådighed, fortsat kan gøre det.
Også den anden del af forslaget, som vedrører Grundejernes Investeringsfond, er vi positive over for.
Vi ser forslaget som en tiltrængt modernisering af reglerne og en forenkling af Grundejernes Investeringsfonds virksomhed.
Så på den baggrund burde det være meget let for Det Radikale Venstre at støtte forslaget.
Men så kommer jo pludselig den her formulering om vandmålere i forslaget.
Jeg synes, det er lidt svært at gennemskue, om man her i virkeligheden var ved at smugle noget ind ad en bagdør – altså, går den, så går den – men den forklaring, som er kommet fra Venstres ordfører om, at ministeren vil trække den del tilbage, opfatter vi naturligvis som en garanti for, at det trækkes tilbage.
Og med den garanti kan vi fra Det Radikale Venstres side støtte forslaget.
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-20:
Jeg vil gerne takke for en god og konstruktiv debat om lovforslaget og samle lidt op på nogle af de emner, der har været berørt under debatten.
Jeg kan forstå på flere af ordførerne, at der eksisterer en bekymring i forhold til en lille del af lovforslaget, som vedrører vandmålere, og som det blev nævnt af Venstres ordfører, er jeg naturligvis villig til at kigge på det, så vi kan få sammensat et lovforslag, som har bred opbakning i Folketinget.
Desuden er der andre områder, som nogle af ordførerne har peget på, bl.a. det om forenkling og modernisering af lejeloven, som ikke er med i forslaget, men det har ikke været muligt inden for den givne tidsramme efter høringen at få bearbejdet de enkelte elementer i fornødent omfang.
Det er min hensigt at fremsætte et lovforslag i næste samling, som udmønter relevante forslag til forenkling og modernisering af lejelovgivningen, og i den forbindelse vil jeg give organisationerne endnu en chance til at præcisere, hvad det er, de er blevet enige om.
Implementeringen vedrørende regeringens energistrategi for private lejeboligers vedkommende er ligeledes udskudt.
Regeringen har i den energipolitiske handlingsplan for energibesparelser i bygninger skitseret en række forslag.
De forslag, der vedrører den almene sektor, er allerede implementeret i forbindelse med styringsreformen.
De forslag, der vedrører den private udlejningssektor, arbejder vi videre med, med henblik på at regeringen i næste samling kan fremsætte forslag om, hvordan de private udlejningsejendomme skal bidrage til at opfylde den energipolitiske aftale fra 2008.
Det er godt at kunne konstatere, at der er en bred opbakning til at gribe ind over for den spekulative udlejning af boliger gennem indskudte firmaer, den såkaldte stråmandsudlejning.
Jeg er naturligvis parat til under udvalgsbehandlingen at besvare de spørgsmål, udvalget har behov for at få svar på, og at drøfte, i hvilket omfang denne målsætning er opfyldt.
Thomas Jensen (S), 2010-04-20:
Tak til ministeren og tak for, at forslaget om vandmålere er taget ud.
Jeg tolker det som sagt som en koordinationsfejl internt i regeringen; fordi boligpolitikken er bredt ud på så mange ministerier, ved den ene hånd i regeringen ikke, hvad den anden laver.
Så det er godt, der bliver taget hånd om det her i dag, og at det bliver taget ud.
Ministeren er inde på, at parterne har forhandlet et resultat frem, som ministeren vil give dem en mulighed for at forhandle videre på, og ministeren vil så fremsætte et lovforslag til forenkling af lejelov i næste samling.
Det er positivt.
Men så er spørgsmålet jo også, hvad der kommer med i det forslag.
Nu er det jo sådan, at parterne allerede har 57 punkter, som de er enige om, og nu skal de forhandle nogle flere punkter, kan jeg forstå.
Mit spørgsmål er her i dag: Bliver der fra ministerens side fremlagt en samlet pakke, som parterne er blevet enige om, sådan at man er sikker på, at begge parter, der både har givet og taget i sådan nogle forhandlinger, bliver tilgodeset?
Det vil jeg så gå videre med og spørge De Konservatives boligordfører om.
Men nu hvor der er opbakning til, at der kommer nogle restriktioner over for stråmandsudlejningen – noget, som Socialdemokraterne også støtter bliver indført – har jeg samtidig i min ordførertale givet udtryk for, at jeg ikke mener, at det her lovforslag er restriktivt nok til at forhindre mange af de problemer, som opstår med stråmandsudlejningen.
Mener den konservative ordfører her i dag, at man virkelig kommer til bunds i det og får forebygget, at der i fremtiden vil opstå problemer for lejere i sådan nogle stråmandslejeforhold her?
Anne Baastrup (SF), 2010-04-20:
Jeg rejste det i forbindelse med satspuljeforhandlingerne i sidste omgang.
Jeg vil godt høre, om beskæftigelsesministeren – selv om det jo altså er ovre hos socialministeren, vi diskuterer det – vil være indstillet på, at vi tager den diskussion.
Jeg har fået et svar fra socialministeren, og det drejer sig om i størrelsesordenen 35 mio. kr. som fast merudgift, hvis man skærer det til, således at det er folk, der er på førtidspension på grund af et handicap, der får merudgiftsydelse, fordi de har konkrete problemer, som skal kompenseres.
Vil ministeren være indstillet på, at vi diskuterer det i satspuljeforhandlingerne til efteråret?
Inger Støjberg (V), 2010-04-20:
Så det gør jeg naturligvis ikke.
Det er jo omvendt sådan, at fru Anne Baastrup eller i hvert fald fru Anne Baastrups parti er med i den forligskreds, der danner baggrund for førtidspensionsreformen.
Det kommer vi jo tilbage til efter sommer, så hvis der er noget, fru Anne Baastrup vil tage op i den forbindelse, er hun selvfølgelig velkommen.
Ellers vil jeg henvise til vores glimrende socialminister, for resten af den her del ligger som nævnt på socialministerens område.