runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-09:
Det sidste er jeg jo selvfølgelig totalt enig med ordføreren i.
Jeg har så bare det stilfærdige ønske, at det ville gælde andre områder end lige præcis det.
Ordføreren føler, at hvis man siger noget som helst om den politimæssige indsats eller kontrolindsatsen, skal der altså det store forsvar til fra hr. Tom Behnkes side.
Så den diskussion vil jeg selvfølgelig heller ikke gå ind i.
Jeg vil bare spørge, om ordføreren ikke vil bidrage med sine erfaringer under udvalgsarbejdet, for det er jo nyttigt.
Jeg vil gerne sige, at jeg ikke har nogen spidskompetence på det her område.
Jeg vil ikke sige, at jeg ikke har været i en forlystelsespark, men det er ikke så tit, jeg kommer der.
Men jeg synes, det er godt, at vi får diskussionen, og jeg har allerede antydet, at jeg synes, at man måske skulle overveje at ende med at lave en beretning, for så får vi samlet tingene op, og så får vi også præciseret, om der er noget, vi skal gøre eller ikke gøre.
Det kan godt være, at det hele er perfekt med alt det, som justitsministeren har sat i værk.
Det kan jeg ikke vurdere på nuværende tidspunkt, for jeg har ikke hørt ret meget om det her før.
Så kan vi så også se, om vi har en tilstrækkelig tydelig ansvarsplacering, og om vi har en tilstrækkelig tydelig og retmæssig kontrol.
Det medgiver jeg at jeg tror er for lidt.
Nu har vi jo her i Folketinget haft diskussioner om atomkraftværker, dog ikke så meget de sidste 10-15 år.
Her siger man altid, at de er sindssygt sikre, og det er sådan set rigtigt.
Hvis der sker en ulykke, bliver den voldsom, men de er normalt mægtigt sikre, fordi der er kontrol, kontrol og atter kontrol, tjek, tjek og atter tjek og alt muligt, fordi det er så farligt, at det har man været nødt til at have.
Nu er det ikke, fordi jeg vil sammenligne det her med atomkraftværker, men det er mere det, at når noget er så farligt, som en del af det her er, så skal der meget tjek og kontrol til, for at det er sikkert.
Det synes jeg at vi skal få kortlagt i al stilfærdighed under udvalgsarbejdet, og der beder jeg bare om, at nogle af dem, der ved noget om det – for det vil jeg ikke påstå at jeg overhovedet gør, i hvert fald ikke i dybden – også bidrager til arbejdet, så vi kan få en fornuftig diskussion.
Kim Andersen (V), 2010-04-09:
Jeg er enig i, at vi jo ikke skal – for det er også ressourcekrævende – begynde med at opfinde den dybe tallerken hver gang, men vi har jo tradition for at have et godt og konstruktivt og seriøst samarbejde med justitsministeren, og vi har så sent som i formiddag siddet og diskuteret en alvorlig sag, hvor der blev udvist stor fremkommelighed og vilje til at nå hinanden, så mon ikke også det lykkes i denne sag.
Line Barfod (EL), 2010-04-09:
Jeg tror, at vi skal vente med atomkraftdebatten til en anden gang.
Det kan udvikle sig meget langt, så det tror jeg vi holder uden for forlystelsesparkerne her.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-04-09:
Det Radikale Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Det Radikale Venstre støtter Danmarks indsats i Afghanistan både på det militære og på det civile område.
Det forekommer mig lidt uforståeligt, at Enhedslisten i sit forslag ligesom ser bort fra, at danske og andre styrker, der er i Afghanistan, arbejder på et fuldstændig klokkeklart FN-mandat.
Man taler om, at man skal være en FN-ledet organisation eller indsatsstyrke dernede, en fredsbevarende styrke, og det må jeg sige er ganske urealistisk.
Det vil ikke kunne vedtages i FN.
Der vil ikke være nationer, der ville stille de styrker, der skulle til, og der er faktisk ikke rigtig nogen fred at bevare.
Det er jo ikke sådan, at der er lavet politiske aftaler om en fredsslutning, desværre.
Derfor kan en fredsbevarende styrke i den nuværende situation i Afghanistan ikke komme til at udfolde sig.
Jeg vil gerne takke udenrigsministeren for indlægget her i dag.
Jeg synes, at det var nøgternt, og som jeg forstod ministeren, var et kernepunkt i fremstillingen, at vi i 2010 skal prøve på at skabe forudsætninger for en ændret sammensætning i retning af en mere tilbagetrukket dansk rolle, støttende rolle, og en eventuel reduktion af det danske troppebidrag.
Det synes jeg er en nøgtern synsmåde, og den kan jeg ganske tilslutte mig.
Der har jo været gjort både en stærk militær indsats og en civil indsats i Afghanistan.
Det, som vel hidtil har manglet, og som stadig væk ikke rigtig er kommet til udfoldelse, er en stærkere politisk indsats for at skabe en politisk forhandlingsløsning på et eller andet tidspunkt.
Vi ved, at der arbejdes hårdt med det bag linjerne og i det diskrete på det diplomatiske niveau, og det er helt fint.
Men det er til gengæld en meget vigtig side af forsøget på at få en brugbar samlet løsning på konflikten i Afghanistan.
Den amerikanske administration har helt tydeligt lagt vægt på, at man skal bestræbe sig på at finde en forhandlingsløsning og undersøge alle mulighederne.
Det samme har den britiske regering, og også den danske udenrigsminister har jo udtalt sig i retning af, at det skal undersøges, og der skal afsøges alle muligheder for på den måde at tilvejebringe en løsning.
Også det vil jeg meget gerne tilslutte mig.
Jeg tror, at det er en realistisk måde at se på det på, selv om det også kommer til at indebære, at man kommer til at forhandle med folk, man tidligere har været oppe at slås med.
I slutningen af 2010 begynder kredsen af partier, der står bag Afghanistanpolitikken, en ny runde for at formulere en politik for 2011.
Det Radikale Venstre har for sin del tilkendegivet den holdning, at vi ønsker danske tropper trukket ud af Helmand-provinsen fra midten af 2011.
Vi ønsker ikke de danske tropper trukket tilbage, vi ønsker at arbejde andre steder i Afghanistan, hvor vi efter vores opfattelse kan gøre mere nytte, ikke mindst med hensyn til civil genopbygning.
Men det er alt sammen, hvad der venter os for forhandlingerne for 2011, og det skal jeg derfor ikke gå videre ind på, kun markere synspunktet her ved denne lejlighed.
Jesper Petersen (SF), 2010-04-09:
Nogle ville måske tro, at hr. Holger K. Nielsen var blevet væsentlig yngre og mindre gråhåret.
I kropslig statur minder vi lidt om hinanden, men ellers er forskellen åbenbar, og jeg er altså også bare vikar for hr. Holger K. Nielsen i dag.
Han kan desværre ikke være til stede, og jeg er blevet bedt om på vegne af SF at læse en tale op for ham.
SF har som bekendt stemt imod den danske krigsindsats i Afghanistan.
Det er helt uklart for os, hvad målet med indsatsen er, og vi har ingen tro på en militær løsning.
SF udarbejdede derfor i efteråret 2009 et 10-punkts-program for en ændring af den danske Afghanistanindsats, og et centralt punkt i programmet er en exitstrategi, hvor de danske styrker trækkes ud hurtigst muligt og senest i 2015.
Vi lægger samtidig vægt på en omstrukturering af den militære indsats, hvor der sker en opprioritering af kapacitetsopbygning og en styrkelse af den civile indsats, og der skal samtidig indledes en national fredsproces, som også omfatter dele af Taleban.
Vi har på den baggrund sympati for Enhedslistens beslutningsforslag, og Enhedslisten skal have ros for at rejse debatten.
Nu ved alle, at Afghanistanindsatsen bestemmes i en bred forligskreds, og på den baggrund giver det ikke megen mening at sætte beslutningsforslaget til afstemning, bl.a. fordi en så vigtig afgørelse skal træffes på baggrund af et mere gennemarbejdet forslag.
Dette sagt med al respekt for Enhedslistens forslag i forbindelse med debatten her, men med hensyn til selve løsningen på problemet er det nok ikke beslutningsforslaget her, der er den rette vej at gå.
Men det er vigtigt, at vi bruger anledningen til at komme i diskussion med regeringen og forligspartierne, for én ting er sikker: Vi skal ud af Afghanistan og skal derfor have udarbejdet en exitstrategi for, hvordan det skal ske.
Søren Krarup (DF), 2010-04-09:
Til det sidste må jeg sige, at hvad der var sket hvis ikke osv. kan man aldrig bedømme.
Men det korte af det lange er jo, at det, at Vesten med beslutsomhed har sat sig imod terrorismen, har forhindret, at den for alvor har bredt sig til Vesten.
Det var den i færd med i 2001, og det er det, som den vestlige verden har sat en stopper for.
Det betyder jo ikke, at der ikke er terrorhandlinger i Afghanistan, og de steder, man har mulighed for at påvirke, kan de også sprede sig.
Men det korte af det lange er, at vi med vores indsats har forhindret en terrorisme fra Afghanistan i at brede sig til vores del af verden.
Frank Aaen (EL), 2010-04-09:
Nu stillede jeg sådan set et ret konkret og enkelt spørgsmål.
Danmark fører en krig med meget store omkostninger, og Dansk Folkepartis målsætning med krigen var, som der stod, primært at bekæmpe terrorisme.
Så spørger jeg bare: De to krige, Dansk Folkeparti har været med til at vedtage Danmarks deltagelse i, først i Irak og nu i Afghanistan, har de ført til mindre eller større trusler om terror mod Danmark?
Mere eller mindre?
Har de overhovedet haft nogen positiv virkning i forhold til terror?
Søren Krarup (DF), 2010-04-09:
Jeg er lige ved at ryste på hovedet over en sådan naivitet.
Lad mig sige til terroristerne: Lad dem selv begynde, lad dem holde op med at forsøge at udbrede deres terror.
Som bekendt udspringer det hele af, at der fra Afghanistan blev udpønset en terror, der bar frugt i USA den 11. september 2001.
Lad de herrer forbrydere gøre begyndelsen, som det hedder i fransk litteratur.
Lad terroristerne selv begynde, så var det nok muligt, at der blev sparet en del af det, der nu må bruges, også fra vores side, for at søge at holde terrorismen i skak.
Frank Aaen (EL), 2010-04-09:
Krigen i Afghanistan kræver ufattelig store ofre; det er allierede soldater, det er afghanske soldater, det er civile afghanere, og det er afghanske børn, der mister livet i konflikten.
Den koster i øvrigt en frygtelig bunke penge.
Vi har lige fået svar på et spørgsmål, jeg har stillet, og det viser, at i 2009 var omkostningerne mindst 2,3 mia. kr., som man kunne skabe meget udvikling for.
Jeg kan forstå på hr. Søren Krarup, at formålet er at bekæmpe terrorisme, og så vil jeg bare spørge: I de 8 år, der er gået, hvor Danmark har haft soldater i Afghanistan, er truslen om terror imod Danmark da blevet større eller mindre?
Helge Adam Møller (KF), 2010-04-09:
Der er mange, der tror på, at den nuværende strategi kan føre til, at afghanerne igen bliver herre i eget hus, at piger kan gå i skole, og at der ikke er offentlige henrettelser på Kabul stadion.
Jeg kan nævne Obama, jeg kan nævne Hilary Clinton, jeg kan nævne Helge Adam Møller, og jeg kan nævne tre fjerdedele af alle medlemmerne i dette Folketing.
Det er der rigtig mange der mener.
Lad mig så bare sige, at FN jo har appelleret til alle de lande, både muslimske og ikkemuslimske lande, og der er altså 17 ud af de mere end 170 lande, som man har appelleret til, som ikke er NATO-lande, som har ønsket at bidrage.
Det er svenskerne, tak for det; det er finnerne, tak for det; det er japanere, australiere og ukrainere.
Men det store flertal har altså ikke ønsket at bidrage hverken økonomisk eller militært.
Derfor er situationen nøjagtig, som jeg beskrev, nemlig at hvis man vil følge den tankegang, som Enhedslisten klart og tydeligt skriver om, nemlig at alle NATO-lande skal ud, så var Afghanistan på Talebans hænder om en måned.
Frank Aaen (EL), 2010-04-09:
Det er ganske simpelt hen ikke rigtigt.
Det står ingen steder i vores forslag.
Der står det modsatte, nemlig at det ikke skal være dem, som i dag deltager i NATO-operationen, der skal være den fredsbevarende styrke.
For det er klart, at USA, Danmark og andre lande, der har deltaget i NATO-operationen og i den krig, der pågår, ikke i morgen kan sige, at de lige pludselig er fredsbevarende styrker, altså skifte kasket og sige, at de ikke mere er krigsførende, men fredsbevarende.
Man er nødt til at forestille sig, at det er styrker fra nogle helt tredje lande, der kan komme ind og deltage som en fredsbevarende styrke under FN-ledelse, og det er det, der er kernen i vores forslag, samtidig med at der skal gives en meget massiv støtte til udvikling i Afghanistan.
Det er en helt anden måde at tænke på.
Og hvem tror på det?
Det er der ikke mange der gør.
Helge Adam Møller (KF), 2010-04-09:
De udgør mere end 90 pct.
De skal erstattes af de neutrale lande, der i øjeblikket er 17 af, men de har mindre end 10.000 soldater tilsammen – det er svenskere, finner, japanere, australiere, ukrainere og andre.
Det er godt og glimrende, at de lever op til det, FN har bedt dem om, for det er jo FN, der i sin resolution og i enighed ikke bare har bedt, men appelleret – for at bruge det udtryk, der bliver brugt – alle verdens lande om at gøre to ting: at man sender soldater og man sender civil og økonomisk hjælp derned.
Men det er der altså mindre end 10 pct. af de neutrale lande, eller ikke-NATO-lande, der har gjort.
Derfor bliver resultatet nøjagtigt, sådan som jeg beskrev, nemlig at hvis der kun er de 8.000-10.000 soldater tilbage og den tiendedel hjælp, er det Taleban, der igen hersker om en måned eller to.
Det er det, Enhedslisten foreslår.
Frank Aaen (EL), 2010-04-09:
Det har vi selvsagt ikke noget ønske om.
Jeg må da sige, at det igen er en måde til at vise, at man er udemokratisk i den måde, som Danmark fører krig på i Afghanistan.
Må jeg så ikke bare bede hr. Helge Adam Møller om lige at læse vores forslag.
Hvor står det i vores forslag, at vi bare ønsker Taleban tilbage?
Vores forslag ligger i virkeligheden i forlængelse af hr. Helge Adam Møllers partifælle udenrigsministerens udsagn om, at der skal gang i en afghansk styret proces med fred og forsoning.
Det er sådan set det, vi prøver at udfolde i vores beslutningsforslag.
Forskellen er så, at der er nogle, der synes, at krigen bare skal fortsætte, mens vi siger, at vi allerede nu skal prøve at ændre kurs med større vægt på fred og forsoning, herunder at etablere en international fredsbevarende styrke, der kan sørge for, at de ekstremistiske talebankræfter ikke kan komme til magten igen.
Jeg vil bede hr. Helge Adam Møller om lige at læse forslaget, inden vi får den sædvanlige retorik.
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-09:
Det er også, fordi jeg synes, at det efterfølgende kan være noget svært at gå ind i de gamle sager, og jo flere gamle sager, der er – til trods for at vi har fået elektronikken til hjælp – jo sværere er det faktisk at finde ud af, hvor vi så landede, og hvad den samlede viden blev.
Men jeg synes, det er fint.
Jeg behøver ikke et endeligt svar.
Jeg synes bare, at man skal være åben over for, at vi prøver at samle alt det arbejde, vi gør, sådan at det bliver ordentligt dokumenteret, og at vi ikke skal begynde forfra hver gang – det synes jeg somme tider vi skal.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-09:
Jeg vil trods alt gerne takke ministeren for de positive tilkendegivelser, også for at anerkende, at det er et stort problem.
Jeg har selvfølgelig i dag væbnet mig til tænderne med alverdens former for dokumentation i forhold til den her sag.
Sagen om det mest berømte telt har økonomi- og erhvervsministeren svaret på her til morgen, X Faktor-teltet i Århus, der blæste væk.
Der var ikke nogen særlige ting, det var heller ikke godkendt osv.
Jeg har en regelsamling her om alle de telte, der er faldet sammen i Danmark gennem de sidste mange år.
Der er behov for den uddannelse, som vi lavede, men som ministeren ikke synes folk skal bruge.
Når vi har en god uddannelse på området, er det helt uforståeligt, at det så bliver til, at det er brodne kar, der stiller telte op, og at de blæser omkuld.
Derfor er der kun én vej, og det er at sørge for, at det bliver obligatorisk, at de folk, der stiller telte op i Danmark, også skal have en uddannelse.
Jeg står her med en fuldstændig ren – straffeattest, havde jeg nær sagt – godkendelse af en vandrutsjebane fra sidste år.
Jeg har samtlige billeder af den vandrutsjebane og svejsninger og tæringer osv., der aldrig nogen sinde har været godkendt.
Den har kun været godkendt på overfladen.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-09:
Som jeg tror jeg var inde på er der efter regeringens opfattelse ikke nogen grund til at indføre et egentligt uddannelseskrav.
Det, der er afgørende, er, at der er nogle krav, som bygningerne og altså teltene skal opfylde for at give en tilfredsstillende sikkerhed og dermed være lovlige.
Det er vores opfattelse, at det egentlig fungerer ganske godt.
Så kan man selvfølgelig spørge: Hvad så med de mindre teltopstillinger, som ikke skal byggesagsbehandles?
Kan der være et problem der?
Til det vil jeg sige, at det er min opfattelse, at den almindelige borger i Danmark frit må kunne købe eller for den sags skyld leje og opstille et mindre telt i sin have, uden at man har gennemgået en eller anden formel uddannelse eller er nødsaget til at skulle betale uddannede folk til at opstille det pågældende telt.
Et krav om en formel uddannelse vil være alt for indgribende, og man vil kunne frygte, at et sådant krav også vil kunne hæmme det frivillige foreningsliv.
Og det synes jeg også vi skal tage hensyn til.
Kim Andersen (V), 2010-04-09:
Jeg er i forhold til processen ganske fordomsfri.
Lad os nu begynde med det, som justitsministeren også gav tilsagn om heroppefra for et øjeblik siden; lad os bruge udvalgsarbejdet til at få gjort status på, hvad der rent faktisk er sket på området på det seneste, og lad os så derudfra drøfte, hvad der kunne være behov for at supplere med.
Hvis det så skal have en eller en speciel form ud over en drøftelse med ministeren eller en henvendelse eller nogle spørgsmål, så lad os drøfte det i udvalgsarbejdet.
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-09:
Tak for ordførerens åbenhed over for diskussionen, det tror jeg er vigtigt.
Der er jo ingen af os, der har lyst til at stå med ansvaret – indirekte – for en eller anden ulykke.
Derfor vil jeg spørge ordføreren, om man ikke kunne forestille sig, at man, om jeg så må sige, landede den her diskussion ved hjælp af en beretning eller tilsvarende, så vi fandt præcist ud af, hvad der er op og ned, og hvad man har sat i gang, og dermed, hvad der er undervejs, og så, om der er noget, der mangler.
Kim Andersen (V), 2010-04-09:
Jeg er meget enig i spørgerens formuleringer og også i konklusion.
Derfor tror jeg heller ikke, at vi skal samle myndighedsfunktionen på det her område.
Jeg tror, at vi skal fastholde, at den ligger fagspecifikt, som tilfældet er i dag, for det er vigtigt, at der er en høj faglig indsigt i lige netop de problemstillinger, som man er ude at undersøge og efterfølgende meddele godkendelse til.
Derfor tror jeg, at den faglighed kun kan fastholdes, når man har en myndighedsfunktion, der er knyttet op på også andre faglige gøremål end lige netop tilsynsfunktionen med forlystelsesparker.
Det kan måske også virke lidt vanskeligere at finde indgangen til den her problemstilling, men jeg tror, at det alt andet lige er et plus for fagligheden.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-09:
Det er jo rigtigt, at ministeren kom med en fyldig redegørelse.
Men der står jo også i den, at det er spredt på 4-5 forskellige områder.
Derfor er det et godt tilsagn at få, at vi skal kigge på tilsynsmyndighederne.
Bevares, der kommer en politibetjent ud og kigger på en karrusel, eller hvad det nu kan være, men jeg havde nær sagt: Hvilken forstand har han på det?
De her forlystelser bliver større og højere, og de kører meget, meget hurtigt.
Derfor er teknikken i det ikke at forlange, at det er en ganske almindelig landbetjent, der kommer ud og skal godkende en forlystelsesplads, inden den starter op i weekenden, som skal vide alt om, hvad der foregår i maskiner, der er lavet i USA eller Italien.
Det kræver fagspecifikt personale.
Derfor er det også vigtigt, at vi ikke kommer ud i de situationer, hvor man har været ude at godkende forlystelsen, og dagen efter falder den sammen.
Kim Andersen (V), 2010-04-09:
Det er jo et dejligt spørgsmål, der sådan får en til at erindre barndommen.
Jeg må nu sige, at i min barndoms sommertivolier var der gynger, luftgynger osv., men de var nu ikke hånddrevne.
De var elektriske.
Men nu er jeg nok også så meget yngre end hr. Bjarne Laustsen, så det er nok det, der i den sammenhæng gør forskellen.
Jeg synes, at jeg vil svare hr. Bjarne Laustsen på den måde, at jeg vil sige, som jeg sagde i min tale: Lad os nu bruge udvalgsarbejdet til at få redegjort for, hvad der rent faktisk er sket af justeringer og stramninger på det seneste.
Hvis det giver anledning til, at der er nogen ting, som vi skal anmode de relevante tilsynsmyndigheder om at se grundigere på eller også at tage højde for i forbindelse med tilsynsbesøg, er vi åbne over for det.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-09:
Jeg er glad for, at Venstres ordfører, hr. Kim Andersen, kan bekræfte, at dengang vi var børn og der var omrejsende tivolier på markedspladserne, var der en enarmet tyveknægt, og så var der nogle hånddrevne luftgynger og sådan nogle ting.
De var knap så farlige, som de ting vi ser i dag, og derfor er der også behov for at følge udviklingen, og derfor er det fint, at Venstre gerne vil være med til at se på det.
Men det, der er problemet, er, at ulykkerne sker hvert eneste år, når de her ting kører.
Alt det, der er bærende, som skal sørge for at holde vognene på sporet, om jeg så må sige, er slet ikke blevet tjekket.
Derfor handler det vel også om, at man kommer til bunds i de sager og sørger for, at de apparater og det, der stilles til rådighed, som man endda tager penge for at få folk ind i, er der også en sikkerhed for, fungerer, således at folk kan komme helskindet ud af butikken igen.
Kim Andersen (V), 2010-04-09:
I det omfang de faldne bemærkninger her fra den fungerende formand for Folketinget skulle opfattes som en indbydelse fra Præsidiet til de tilstedeværende ordførere til en tur på Bakken eller et andet morsomt sted i løbet af foråret eller sæsonen her, hvor vi jo har travlt herinde, så skal jeg på egne vegne sige tak for indbydelsen; jeg vil meget gerne deltage, og det tror jeg da i øvrigt der er mange af ordførerne der gerne vil.
Jeg synes imidlertid også, man må sige, at regeringen og Justitsministeriet har ageret på de tragiske hændelser.
Direktivet vedrørende forlystelsesparker og forlystelsesapparater er jo blevet revideret for et par år siden og er nu for nylig igen blevet udbygget under hensyntagen til de erfaringer, der er gjort, og Rigspolitiet er i gang med yderligere undersøgelser.
Jeg synes på den baggrund ikke, der er basis for at tilsige forslaget støtte.
Det kan vi i hvert fald ikke på nuværende tidspunkt fra Venstres side.
Vi kan henholde os til den meget fyldige, grundige og nuancerede redegørelse, som justitsministeren netop har afgivet, og så kan jeg sige på vores vegne, at vi er indstillet på løbende at have en dialog om det her, og vi er indstillet på, at man til stadighed i Justitsministeriet, Rigspolitiet og andre relevante myndigheder, der har med vore forlystelsesparker og med teltopstillinger at gøre, skal have fokus på sikkerheden, for der er jo ikke nogen herinde, der er uenig i, at vi skal have maksimal sikkerhed for børn, unge og andre, som færdes i vores forlystelsesparker og benytter de meget, meget vilde – og det er jeg enig i – og til stadighed vildere og vildere forlystelsesapparater, som findes i disse parker.
Med det tilsagn og den positivitet over for forslaget skal jeg med henvisning til ministerens grundige redegørelse sige, at vi altså p.t. ikke kan støtte det her, men jeg synes, det vil være ganske fornuftigt, om vi bruger udvalgsarbejdet til at redegøre for, hvad der rent faktisk er sket på området på det seneste.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-09:
Jeg må sige med det samme, at jeg har det lidt ligesom fru Lone Dybkjær.
Jeg synes også, at nogle af de her forlystelser bliver vildere og vildere.
Nu er jeg jo ikke ældre end fru Lone Dybkjær, men jeg tænker nogle gange på, om det er, fordi jeg selv bliver ældre og ældre, at de virker vildere og vildere, eller hvad der nu er årsagen til det.
Det skal jeg ikke kunne sige.
Derfor mener jeg egentlig, at der er en betryggende kontrol med det, men under udvalgsbehandlingen kan vi måske uddybe, hvad det er for nogle præcise former for tilsyn, kommunerne fører.
Men der er altså en byggesagsbehandling, hvor kommunen skal kontrollere, at dimensionering, konstruktionskrav osv. er overholdt ved de større telte, som der er tale om.