Karen Jespersen (V), 2010-11-18:
Baggrunden for lovforslaget er, at der har været nedsat en tværfaglig enhed hos statsadvokaten, der skulle forbedre muligheden for sporing og beslaglæggelse af udbytte i forbindelse med kriminalitet.
Her blev man opmærksom på det problem, at politiet, efter at der var fældet dom i en sag, ikke altid kunne udnytte deres informationer om skjulte aktiver.
Derfor rettede man henvendelse til Rigsadvokaten om at rejse sagen, og Rigsadvokaten har skrevet en henvendelse til Justitsministeriet om muligheden for at forbedre politiets muligheder for at gennemføre efterforskning, også efter at der er faldet dom.
Begrundelsen er, at det vil forbedre dommens gennemslagskraft, altså effektivitet, og at det er stødende, at man i dag kan se, at der er mennesker, der er dømt for økonomisk kriminalitet, der kan leve videre med en høj levestandard, uanset at de ikke har været i stand til at dække sagsomkostningerne eller andre ting i forbindelse med kriminaliteten.
Derfor går lovforslaget i korthed ud på, at politiet har mulighed for at foretage ransagning og edition, altså forevisning af genstande, også efter at der er faldet dom.
Man tager så at sige de regler, der kan tages i brug, inden der er faldet dom, så de også kan bruges, efter at der er faldet dom.
Der bliver desuden indført en mere udtrykkelig hjemmel til at foretage hemmelig beslaglæggelse i forbindelse med hemmelig ransagning.
Det er noget, der allerede er i loven, men nu kommer der altså en mere udtrykkelig hjemmel.
Der er også regler for, at man skal have en særlig kreds af advokater, som kan beskikkes i straffesager om fravigelse af reglerne om forsvarernes og sigtedes ret til aktindsigt.
Der er for så vidt ikke noget nyt i det, for man har hele tiden haft en særlig kreds af advokater, men nu bliver den så skilt ud som en særlig kreds.
Jeg synes, det er et meget positivt lovforslag, som vil gavne mulighederne for at få en effektiv straf af økonomisk kriminalitet.
Hovedformålet med lovforslaget er at forbedre politiets mulighed for at spore skjult udbytte m.v. med henblik på at sikre en effektiv fuldbyrdelse af strafdomme, herunder også i relation til konfiskationskrav, bøder, sagsomkostninger og erstatninger.
Baggrunden for lovforslaget er, at der har været nedsat en tværfaglig enhed hos statsadvokaten, der skulle forbedre muligheden for sporing og beslaglæggelse af udbytte i forbindelse med kriminalitet.
Her blev man opmærksom på det problem, at politiet, efter at der var fældet dom i en sag, ikke altid kunne udnytte deres informationer om skjulte aktiver.
Begrundelsen er, at det vil forbedre dommens gennemslagskraft, altså effektivitet, og at det er stødende, at man i dag kan se, at der er mennesker, der er dømt for økonomisk kriminalitet, der kan leve videre med en høj levestandard, uanset at de ikke har været i stand til at dække sagsomkostningerne eller andre ting i forbindelse med kriminaliteten.
Derfor går lovforslaget i korthed ud på, at politiet har mulighed for at foretage ransagning og edition, altså forevisning af genstande, også efter at der er faldet dom.
Man tager så at sige de regler, der kan tages i brug, inden der er faldet dom, så de også kan bruges, efter at der er faldet dom.
Der bliver desuden indført en mere udtrykkelig hjemmel til at foretage hemmelig beslaglæggelse i forbindelse med hemmelig ransagning.
Det er noget, der allerede er i loven, men nu kommer der altså en mere udtrykkelig hjemmel.
Der er også regler for, at man skal have en særlig kreds af advokater, som kan beskikkes i straffesager om fravigelse af reglerne om forsvarernes og sigtedes ret til aktindsigt.
Der er for så vidt ikke noget nyt i det, for man har hele tiden haft en særlig kreds af advokater, men nu bliver den så skilt ud som en særlig kreds.
Jeg synes, det er et meget positivt lovforslag, som vil gavne mulighederne for at få en effektiv straf af økonomisk kriminalitet.