runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Geertsen (V), 2012-10-23:
Så har transportministeren jo sådan set meget præcist tilkendegivet, hvad der er den principielle forskel her.
For det, jeg læser transportministerens udsagn som, er, at man forsøger at redde DSB's økonomi ved at lave en garantistillelse for yderligere driftsudgifter, hvorimod jeg er meget enig med hr. Leif Mikkelsen i, at man jo bør tage mere strukturelt fat her.
Vi ved jo, at private operatører, uanset om de er drevet af den ene eller den anden del af statskassen, rent faktisk beviseligt har været i stand til at køre tog billigere og lige så godt som DSB.
Så der er et klart valg her, det er jeg sådan set enig med transportministeren i, nemlig om man vil finansiere DSB's fremtidige drift ved garantistillelse, eller om man vil tage mere strukturelt fat, herunder konkurrenceudsætte plus også i den forbindelse tage strukturelt fat på at nedbringe den voldsomme klods om benet på DSB's konkurrencedygtighed, som gæld og renteudgifter er.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-10-23:
Tak for det.
Det her er jo en alvorlig sag, og der er ikke rigtig nogen garanti for, om den nu også lander rigtigt.
Ministeren gik jo behændigt uden om at kommentere de tal, som jeg udtrykte at have en vis betænkelighed over.
For DSB's tal lyser åbenbart for meget, og det kunne tyde på, at der er tale om en vis grad af ineffektivitet, og det ved jeg ikke om det kan kaldes, men når tallene er af en sådan karakter, at effektivitetsgraden er helt nede på 1 time og 45 minutter til fremføring af tog for lokoførere, så er der jo efter min bedste overbevisning tale om, at der er noget, der er ravruskende galt, når andre kan levere nogle andre tal.
Det her lovforslag ændrer jo ikke noget ved den form for drift.
Deler ministeren bekymringen, eller tager jeg fejl?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-10-23:
Tværtimod, i hvert fald ikke med det her lovforslag.
Den debat, vil jeg sige til hr. Henning Hyllested, er jo en, vi allerede har taget hul på, dels i forligskredsen, dels med Trængselskommissionen.
Og jeg tror ikke, at vi her på talerstolen med 1 minuts taletid skal aftale formen.
Men at der skal være en bedre samordning imellem trafikudbydere i Storkøbenhavn, hvis vi skal løse trængselsproblemerne, er der ingen tvivl om overhovedet.
Præcis i hvilken form, og hvordan det kan komme til at ligge, tror jeg vi skal gemme til en anden god gang.
Henning Hyllested (EL), 2012-10-23:
Det synes jeg da for så vidt er klar tale.
Jeg forstår det sådan, at økonomien i S-togs-aktiviteterne faktisk fremgår, og at man til enhver tid kan få de oplysninger.
Når jeg spørger og er interesseret, er det jo ikke bare for at få den transparens omkring økonomien – det er det også – men det er selvfølgelig også, og jeg spurgte faktisk om det på mødet i Transportudvalget, fordi vi i Enhedslisten forudser, og vi arbejder også for det og vil gerne være med til det, at S-togene på en eller anden måde engang i fremtiden og forhåbentlig ikke i en alt for fjern fremtid indgår i en eller anden hovedstadsordning sammen med metro og busser osv.
Vi forestiller os ikke, at man der kan have en meget opsplittet organisation, tværtimod.
Vi forestiller os måske noget i retning af Transport for London.
Det er klart, at DSB sagtens kan være operatør og sagtens kan køre S-togene, men de kommer jo til at slippe S-togene på det område, der handler om køreplaner, organisering i det hele taget osv. osv.
Jeg vil gerne høre ministeren, om der er noget i vejen for, at det kan forekomme.
Det er vel ikke sådan, at man giver DSB udvidede muligheder for at modsætte sig, om jeg så må sige, at skulle slippe S-togene på den måde.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-10-23:
Det er så heldigt, at lige præcis det har jeg på skrift, og jeg læser det gerne op igen, for det er vigtigt i forhold til de spørgsmål, som hr. Henning Hyllested stiller her.
Det, jeg sagde, var, at Folketinget og dermed offentligheden stadig kunne følge økonomien i DSB S-tog.
Det er således min agt, at DSB's årsrapporter fremover indeholder et delregnskab for S-togs-aktiviteterne.
Det vil sige, at der jo også i fremtiden selvfølgelig skal være åbenhed og offentlighed omkring S-togs-aktiviteterne.
Henning Hyllested (EL), 2012-10-23:
Jeg vil spørge lidt til noget i samme boldgade, som hr. Martin Geertsen spurgte i, nemlig om S-togene.
Det var selvfølgelig også noget af det, jeg ikke nåede at sige i min ordførertale, så nu benytter jeg mig lige af lejligheden.
Det er selvfølgelig, fordi vi også i Enhedslisten er lidt optaget af, at der er transparens omkring den økonomi, som DSB S-tog står for.
Det er klart, at når man med loven her forsøger at så at sige at hjemtage, eller hvad man skal kalde det, DSB S-tog og gøre det til en del af koncernen, så havde jeg forstået det sådan, at det ikke så tydeligt i hvert fald ville fremgå af sådan et koncernregnskab, hvad der var økonomien omkring DSB S-tog.
Som sagt er vi noget optaget af det, for vi vil gerne have garanti for, at vi rent faktisk har mulighed for stadig væk at spørge ind til det, måske ikke bare spørge ind til det, det skal måske også fremgå et eller andet sted.
Og nu kan det godt være, at jeg lige sad og sov lidt, så jeg ikke fik helt fat på, hvad ministeren sagde om det, men jeg tror faktisk, at jeg hørte, at det egentlig også vil fremgå i fremtiden.
Det vil jeg så bare gerne have bekræftet, for vi havde tænkt os at stille spørgsmål om det for netop at få et svar, hvori garantien stilles.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-10-23:
Det er jo befriende klar tale, og jeg synes sådan set, at det er dejligt, for så ved man også, hvad man har at gøre sådan i forhold til kompasset.
Jeg må bare sige til hr. Martin Geertsen, at det jo er helt forkert, når der bliver sagt, at vi ikke ønsker at tage grundlæggende fat.
Det er rent faktisk det, jeg havde nær sagt alle, der er involveret i DSB, slider og slæber med for at rette op på, altså rette op på den alt for store gæld, der er; for at rette op på de for store driftsomkostninger, der er.
Der er faktisk allerede nået imponerende resultater, og jeg tror på, at man kommer i mål.
Jeg tror i hvert fald på, at man kan få dem til at komme i mål, hvis man også er med til at holde hånden under det.
Så er det da rigtigt, at der er en forskel på hr. Martin Geertsen og mig.
Jeg har sådan set et ønske, en ambition om, at DSB – som hr. Mike Legarth sagde indledningsvis – kan befordre danske kunder på en god og en fornuftig måde.
Det fortjener de.
Jeg har ikke nogen stor ambition om, at det er Deutsche Bahn eller andre statsselskaber, der skal gøre det.
Jeg vil gerne give mit bidrag til, at DSB igen bliver en velrenommeret og veldreven virksomhed.
Ministeren deler bestemt bekymringen.
Det er også derfor, jeg er fortrøstningsfuld.
Jeg tror, at de fleste af os, der er til stede i salen, var med ude, da DSB for ikke så forfærdelig lang tid siden inviterede til en gennemgang af, hvor langt man var kommet i forhold til at få styr på nogle af tingene og noget mere effektivitet.
Så vidt jeg husker tallet, var man allerede var nået op på noget, der lignede 40 pct. af målsætningen.
Jeg lyttede også meget interesseret til den ordveksling, der var imellem hr. Henning Hyllested og her Leif Mikkelsen for et øjeblik siden.
Der må jeg sige at jeg sådan set er meget enig med hr. Leif Mikkelsen, når han siger, at når det kommer til sådan nogle tal, er der i høj grad tale om et ledelsesproblem.
Altså, DSB-lokoførere har også en 37-timers-arbejdsuge, ligesom alle mulige andre har, og jeg tror ikke, de modsætter sig at få lov til at køre med passagerer.
Jeg tror faktisk, de rigtig gerne vil have lov at køre med passagerer.
Derfor er der nogle arbejdsmetoder her, som formodentlig skal laves om, det skal jeg ikke gøre mig klog på, men det er lige præcis det, som man i det samarbejde, der er mellem både den daglige ledelse, direktionen og medarbejderne i DSB, øver sig på nu og allerede er kommet med resultater fra.
Det er da helt klart, at noget af det, som jeg tror alle i DSB er optaget af, er at indføre mere effektivitet der, hvor man kan gøre det.
Men jeg er enig med hr. Leif Mikkelsen, som jeg hørte i sit svar til hr. Henning Hyllested sagde, at det her altså også er et ledelsesproblem.
Mike Legarth (KF), 2012-10-23:
På vegne af fru Benedikte Kiær, som ikke kan være til stede, fordi hun sidder i forhandlinger et andet sted, skal jeg på vegne af Det Konservative Folkeparti tilkendegive følgende: Lovforslaget her er et resultat af aftalen om kommunernes økonomi for 2013.
Med forslaget nedsættes den kommunale grundkapital fra 14 pct. til 10 pct. i perioden fra den 1. juli 2012 til den 31. december 2016, og dermed vil kommunerne få mindre udgifter, mens staten skal bære en større del af udgifterne.
Det er selvfølgelig positivt.
Men opførelsen af de almene boliger vil også betyde, at forslaget samlet set vil medføre offentlige merudgifter, og der mangler vi at se en finansieringsplan for, hvordan man vil gøre det.
Det skal vi selvfølgelig have afklaret i det udvalgsarbejde, der ligger foran os.
Når det er afklaret, og når vi har accepteret det, vil Det Konservative Folkeparti støtte forslaget, men indtil da må dette stå hen i det uvisse.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-10-23:
Nu ved hr. Dohn jo udmærket godt, at med det renteniveau, der er lige nu, spiller rentefradraget faktisk en meget, meget begrænset rolle.
Jeg går ud fra, at hr. Dohn er fuldstændig bekendt med det.
Nu aner jeg ikke, om hr. Dohn bor i privatbolig eller til leje, men det er jo sådan i virkelighedens verden, at det ikke spiller nogen særlig rolle i øjeblikket.
Så der vil overgangen være til at overse.
Virkeligheden i det her lovforslag, som vi taler om i dag, er, at der altså er statsstøttede midler for at skaffe boliger, som også kan anvendes af dem, der ikke har behov for det, og det er vi simpelt hen imod.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-10-23:
Nej, jeg ville kun understrege, at vi sådan set er imod afgiftsforhøjelsen uanset hvad.
Karsten Nonbo (V), 2012-10-23:
Nu er det ikke et spørgsmål til ordføreren, men jeg kan høre på ordføreren, at han måske ikke hørte efter.
Jeg nærede samme betænkeligheder, så for alle tilfældes skyld vil jeg her proklamere, at vi er på linje med Liberal Alliance med hensyn til gebyret.
Så det er bare for at være helt sikker, og det var sådan set et vi går hånd i hånd-tilsagn til Liberal Alliance på det punkt.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-10-23:
Det er jo næsten blevet en vane, at alle går ind for de her forslag.
Jeg skal så bryde rækken og sige, at der bestemt er noget godt i det her forslag.
Der er især to områder, vi hæfter os ved, og som afgør, at vi ikke umiddelbart kan støtte forslaget.
Det ene er den ændring af persondataloven, der betyder, at visse overførsler af oplysninger til tredjelande, der ikke generelt sikrer et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau, ikke længere kræver tilladelse fra Datatilsynet.
Det er vi betænkelige ved.
Man hæver betalingen for anmeldelser og ansøgninger til Datatilsynet fra 1.000 kr. til 2.000 kr.
Det må kunne gøres bedre, så hvis ministeren kan besinde sig i udvalgsarbejdet, så vi kan undgå den slags øgede offentlige omkostninger, som burde være unødvendige her, kan vi jo tale videre om det.
Stine Brix (EL), 2012-10-23:
Jeg skal igen hilse fra vores retsordfører, fru Pernille Skipper, som desværre ikke kan være her.
Det her lovforslag indeholder jo, som flere har været inde på, en række forslag, som skal udmønte den såkaldte effektive administration på Justitsministeriets område.
Det betyder, som flere før mig har været inde på, at der gennemføres en række effektiviseringer, og at der vil spares nogle penge.
Generelt kan jeg sige om effektiv administration, at vi jo har set, at på en række områder er der blevet skåret alt for hårdt – det må vi nok erkende – og konsekvensen har været fyringer i staten, ud over hvad der er fornuftigt.
Så effektiv administration skal jo ses i lyset af, hvor der rent faktisk er effektiviseringsgevinster at hente, uden at man – hvad skal jeg sige? – saver den gren over, man sidder på i forhold til administrationen, som jo også er nødvendig.
De konkrete forslag, som følger af det her lovforslag, kan vi ikke se noget problematisk i.
De betyder afbureaukratisering, og det kan vi selvfølgelig kun støtte.
Så skal jeg hilse og sige, at der også er en enkelt rose til Justitsministeriet for at have fjernet forslaget om at afskaffe den årlige retssikkerhedsredegørelse.
Det er en redegørelse, som opgør forvaltningens anvendelse af tvangsindgreb inden for strafferetsplejen, og det var oprindelig en del af forslaget, der blev sendt i høring, at den skulle afskaffes.
Det er vores opfattelse, at den redegørelse er et godt redskab til at sikre åbenhed i forvaltningen, og at den er et nødvendigt bidrag til den løbende debat om netop tvangsindgreb, og det er jo en debat, der er vigtig at have.
Derfor er vi glade for, at det er taget ud af lovforslaget. Med de ord skal jeg meddele, at vi kan støtte lovforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2012-10-23:
Tak for det.
Det er jo et lovforslag, som sådan ved første øjekast ikke ser specielt interessant ud.
Det er jo godt nok altid godt at gå igennem og se, om man kan gøre noget mere effektivt og forenkle nogle ting, og det har man gjort med det her lovforslag.
Det kan vi sådan set kun støtte.
Jeg skal også meddele, at Socialdemokraterne støtter det, men jeg synes faktisk, at debatten i dag har udviklet sig lidt interessant.
Der er kommet mange gode, spændende forslag på bordet, og det synes jeg da er rigtig dejligt.
Så er der måske noget, vi kan arbejde videre med på et andet tidspunkt.
Jeg skal bare notere mig, at det her forslag skaffer effektiviseringer for 5 mio. kr., og det kan vi naturligvis godt bruge i et hårdt trængt statsbudget.
Men når det handler om forenklinger, er det faktisk også en rigtig god idé.
Så både Socialdemokraterne og SF kan støtte det her forslag.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-10-23:
Med forbehold for at jeg ikke hørt noget om sækkehistorien osv., vil jeg sige, at vi også allerede i dag har en bagatelgrænse, og man kan sige, at den går vi så bare ind og hæver.
Den er jo i dag på 200 kr., så vidt jeg husker.
Så vi har allerede i dag en bagatelgrænse, når man går ind og værdisætter ting.
Med hensyn til sække fyldt med ting aner jeg ikke, om de eksisterer eller ej, men det, man kan sige, er, at det måske bliver lidt mere overskueligt, hvis man i højere grad kan sortere i det, således at man sorterer ting fra som en glemt vante i en bus, eller hvad det nu kan være, og i stedet for sorterer i de ting, som man umiddelbart vurderer har en større værdi.
Pia Adelsteen (DF), 2012-10-23:
Jeg bliver bare nødt til at stille et enkelt spørgsmål, for jeg kan sagtens forholde mig til, at der er mange ting, som har en meget, meget lille værdi, som ikke betyder noget for ret mange, og som bare vil ryge i skraldespanden.
Det kan jeg sagtens forholde mig til.
Samtidig har jeg svært ved at forstå, hvordan man kan sige, at tingene lige skal værdisættes, og hvis værdien er på under 500 kr., ryger det sådan lidt over i et hjørne, hvis man aldrig åbner de sække, man får.
For jeg har hørt, at der rent faktisk ikke er mandskab nok til at håndtere alt det hittegods, der kommer ind.
Og det vil sige, at så står der altså sække ude i postterminalen, eller hvor det var, med ting, der er glemt.
Men hvis det bare står i sække, hvordan kan man så værdisætte det?
Det kan man jo ikke.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-10-23:
Sikke en blandet landhandel, alt godt fra havet, en blandet pose bolsjer, og jeg kunne blive ved.
Det her lovforslag sigter mod at effektivisere administrationen på en række områder, og samlet set skaffer tiltagene omkring 5 mio. kr. årligt.
Det kan vi fra radikal side støtte, og jeg synes, det er klart, at blandt tiltagene er ændringen af hittegodsloven, hvor man nu indfører en bagatelgrænse på 500 kr., der, hvor vi finder den absolut største gevinst.
Jeg kunne have ønsket, at jeg havde haft nogle tal med her på talerstolen til Dansk Folkepartis ordfører, der lige har været på.
Men jeg nåede ikke at høre fru Pia Adelsteens tale, før jeg kom herop.
De øvrige tiltag skaffer også større eller mindre beløb, og samlet set hjælper de med til, at vi når de 5 mio. kr. Og vi kan fra radikal side støtte, at man af og til stopper op og ser på, hvordan man kan afbureaukratisere og samtidig spare skattekroner.
Det synes vi er en rigtig god idé.
Pia Adelsteen (DF), 2012-10-23:
Tak for det.
Umiddelbart vil jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti også er positive over for de, må jeg sige, småjusteringer, der ligger i det her forslag.
Der er dog én ting, jeg gerne vil gøre lidt ud af, og det er faktisk det her med hittegods.
Nu har hr. Karsten Nonbo jo været sådan lidt specifik, med hensyn til hvordan tingene bliver håndteret, og jeg synes, det var en interessant oplysning at få, at man stadig væk indfører det i hånden, og jeg ved ikke hvad.
Der står også i lovforslaget, at der bliver fundet, jeg tror, det er omkring 112.000 stykker hittegods om året, hvoraf kun en tredjedel kommer tilbage til ejeren.
Men jeg har altså fra andre politifolk hørt, at der også kommer sække inde fra postterminalen, som aldrig bliver åbnet.
De bliver simpelt hen ikke åbnet af politiet, fordi der ikke er mandskab til at klare det.
Og så kan man jo henvende sig nok så mange gange på nogle hittegodskontorer og sige: Jeg mangler altså det her, og det har faktisk en værdi for mig.
Det kan godt være, at det reelt ikke er noget værd, men hvis sækkene ikke engang bliver åbnet, kan det måske være lidt svært at få det igen – selv om det altså kan være nogle ting, som folk synes har stor affektionsværdi.
Så det synes jeg er problematisk.
Umiddelbart kan man heller ikke af lovforslaget se, hvor stor besparelsen er på lige præcis hittegodsområdet.
Det kan man faktisk ikke.
Man kan se, at det samlet drejer sig om 5 mio. kr., men det kunne jo et eller andet sted være interessant at se, hvor meget det drejer sig om i forhold til hittegods, for lige præcis det med hittegods er vi altså lidt lorne ved i Dansk Folkeparti.
Jeg er ked af at sige det, for jeg ved godt, at der er mange ting, der er ganske værdiløse og ikke betyder noget, men det generer mig lidt, at man ved, at der kommer sække, som ligger uåbnede hos politiet, fordi der ikke er mandskab til at klare det.
Og så kan det måske være svært at henvende sig og spørge, om ens ting er blevet fundet.
Det kan måske også være svært, hvis man skal ringe til samtlige hittegodskontorer.
Så vi er altså en lille smule skeptiske i forhold til det.
Hvad vores indstilling ender med at være, har jeg ikke helt afklaret endnu, men det må jeg jo finde ud af.
Jeg synes i hvert fald, det vil være en god ting, hvis vi over for borgerne ligesom kan gøre det gældende, at det altså er muligt at ringe ét sted hen og få at vide, om der ligger noget, som er blevet fundet, eller noget, som er blevet indleveret.
Det ville vi i Dansk Folkeparti synes var en god ting.
Morten Bødskov (S), 2012-10-23:
Udgangspunktet er, at vi mener, at det her hjælper.
Det er, kan jeg forestille mig, lidt ligesom diskussionerne har været i Europaudvalget om forslaget.
Der var der jo, som ordføreren selv sagde, en positiv opbakning, og det var der, fordi der er en tro på, at det her er en håndsrækning til små og mellemstore virksomheder.
Så bliver der lavet en hel række andre initiativer, som skal hjælpe små og mellemstore virksomheder, men udgangspunktet er selvfølgelig, når man fremsætter et lovforslag og gennemfører et direktiv, at det vil hjælpe.
Og med den opbakning, der har været – og det kan vi også høre her i dag – tror vi selvfølgelig på, at det vil hjælpe.
Det er da hele formålet med det.
Pia Adelsteen (DF), 2012-10-23:
Tak for det.
Jeg vil bare høre justitsministeren, om der er indlagt en eller anden evalueringsmekanisme i det her forslag.
Det kan være, at jeg bare har overset det eller efterhånden er ved at være lidt halvtræt.
Men hvis nu det her ikke reelt løser problemet, for
formålet med det er jo netop at hjælpe de små og mellemstore virksomheder med at få deres penge hurtigere hjem, har man så indlagt en eller anden mekanisme, hvor man siger, at det tjekker man om 3-4 år, eller hvad gør man så i den situation?
Tom Behnke (KF), 2012-10-23:
Det Konservative Folkeparti kan også støtte det her lovforslag, som jo kort sagt går ud på at prøve at beskytte små og mellemstore virksomheder imod, at større virksomheder tryner dem ved at lave nogle helt urimelige kontrakter med vilkår, som små og mellemstore virksomheder alligevel kan være fristet til at gå ind på bare for at få ordrerne i hus.
Det duer ikke.
Der skal være nogle fair spilleregler på det her marked, og det er vi sådan set enige i, så ud fra det kan vi sagtens støtte lovforslaget her.
Men der er alligevel nogle småting undervejs, som jeg sådan har undret mig lidt over.
Gad vide hvor meget af indholdet i det her lovforslag er noget, som regeringen har fundet på?
Hvor meget af det er noget, som ministeren selv har skrevet ind i lovforslaget?
Og hvor meget af forslaget er rent direktivbestemt?
Jeg tror ikke, at alle punkterne er skrevet fuldstændig ud fra direktivet, men det kan vi jo få afklaret.
Der bliver jo god mulighed for at stille nogle spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Og der er i hvert fald noget, som vi vil dvæle et øjeblik ved, altså hvor meget af det her vi skal gøre ifølge direktivet, og hvor meget af det der er noget, regeringe og ministeren selv har fundet på.
Et yderligere element, som jeg lige vil nævne – det har andre ordførere også har været inde på som værende noget, man er lidt bekymrede over, hvilket vi bestemt også er fra konservativ side – er den bemyndigelse, som justitsministeren ønsker at få til at forlænge den almindelige betalingsfrist op til 60 dage for visse offentlige myndigheder.
Nu var vi ellers lige så glade for, at det er på vej til at blive lovfæstet, at det skal være 30 dage, altså at det offentlige må til lommerne inden for den periode og betale, hvad det skylder – andet kan ikke være rigtigt.
Men så vil ministeren alligevel lige have en mulighed for at give bemyndigelse til, at man kan undtage visse og sige: Nej, i de her tilfælde gælder det så en 60-dages-periode.
Det ville selvfølgelig være rart at få at vide lidt mere præcist, hvad det er for nogle situationer, man forestiller sig det er nødvendigt i.
Jeg kan ikke forestille mig, at der skulle være sådan nogle situationer.
Det må være sådan, at hvis man skylder erhvervslivet nogle penge fra det offentliges side, er det med at få betalt.
Hvis det er den anden vej rundt
, altså når private og private virksomheder skal betale til det offentlige,
er det jo meget, meget kortere betalingsfrister, vi taler om.
Så der er ingen grund, at man laver den her bemyndigelse til ministeren, med mindre der er absolut tungtvejende grunde til det.
Det fremgår ikke af lovforslaget endnu, men det kan være, at ministeren kan svare på det.
Overordnet set støtter vi i hvert fald lovforslaget og har de her små spørgsmål.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-10-23:
Jeg taler igen på vegne af hr. Simon Emil Ammitzbøll: Der er redegjort for det her lovforslag.
Jeg vil fremhæve et enkelt område, nemlig at der her strammes op i den situation, hvor det offentlige skylder penge og ikke betaler til det, som man kunne opfatte som rette tid.
Det er et problem for en lang række virksomheder, og selv om en sådan opstramning kan betyde øgede offentlige udgifter, hvad vi normalt slet ikke stemmer for, vil jeg dog sige, at i den her sammenhæng er det faktisk ret og rimeligt, at man betaler til tiden.
Så den opstramning, der ligger heri, er sådan set både påkrævet og på høje tid og rimelig og retfærdig.
Det fører frem til, at jeg kan sige, at vi fra Liberal Alliance kan støtte dette lovforslag, som der er gjort så grundigt rede for.