runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2009-11-04:
Det her drejer sig generelt om skærpende bestemmelser, som har med udøvelse af hærværk, vold og forhindring af politiets arbejde at gøre, når det sker i en sammenhæng, hvor den offentlige orden forstyrres, og i forbindelse med at der i forvejen er en heftig aktivitet i forbindelse med bestemte begivenheder.
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, det er meget rimeligt, når det drejer sig om folk, der, f.eks. som jeg nævnte før, sætter sig og hægter sig fast i hinanden, spærrer vejadgangen for politiet til et bestemt område, og som ikke flytter sig, når de bliver bedt om det, at politiet så har mulighed for at varetægtsfængsle dem og ikke som i dag i førstegangstilfælde blot give dem en bødestraf.
Det er en meget, meget markant strafsanktionsskærpelse, det erkender vi, men jeg må også sige, at det er en ganske alvorlig forbrydelse, man begår, hvis man hægter sig fast i hinanden og forhindrer politiet i at udføre sit arbejde i forbindelse med en sådan stor aktivitet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-04:
Jo, men der kunne man måske så spørge, om ikke det her var en relevant sag for Forbrugerombudsmanden.
For har vælgerne ikke også nogle rettigheder?
Nu nævner indenrigsministeren jo rettighederne for partierne, rettigheden til at dumme sig og rettigheden til at tænke klogt.
Det er enhver selvfølgelig i sin egen fulde ret til.
Men har vælgerne ikke også nogle rettigheder i det her spil?
Jeg synes jo, det er vigtigt, at vi gør alt, hvad vi kan, i folkestyrets navn for at sikre åbenhed, for at sikre, at folk ved, hvad det er, de får, når de stemmer på et givet parti.
Jeg ved udmærket, at rigtig mange partier får bidrag fra både her og der og alle vegne.
Men det, jeg godt kunne tænke mig, var, at vi fik en større principiel diskussion om, om ikke man kunne gøre det her mere åbent, så borgerne og vælgerne bedre kunne få indsigt i, hvad det er, partierne egentlig får af støtte fra interesseorganisationer, fagforeninger og virksomheder.
Karen Ellemann (V), 2009-11-04:
Jamen som jeg nævnte under besvarelsen af det tidligere spørgsmål, S 255,
mener jeg altså, at det er op til hvert enkelt parti at fastlægge den politik, det vil fremlægge for vælgerne nu her under den kommunale og regionale valgkamp.
Der må hvert parti simpelt hen gøre op med sig selv, hvilke private donationer det vil modtage, og på hvilke vilkår det vil modtage dem, frem for at vi her på Christiansborg skal regulere, hvordan de enkelte partier skal forvalte deres politiske indflydelse.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-04:
Mener ministeren, det er rimeligt, at eksempelvis LO mod betaling ser ud til at kunne diktere politiske partiers kommunalpolitiske valgoplæg forud for kommunalvalget den 17. november?
Karen Ellemann (V), 2009-11-04:
Jamen som nævnt tidligere synes jeg sådan set, at det må være op til de enkelte partier ganske enkelt at udøve ansvarlighed i forhold til vælgerne og at give vælgerne oplysninger om, hvad grundlaget for deres politik er.
Jeg tror ganske enkelt ikke, at det er nogen god idé, at vi begynder at lovgive om, hvad der f.eks. kan stå i et valgprogram.
Men altså, som jeg nævnte i besvarelsen tidligere, jamen så er det jo også op til partierne selv at afgøre, hvilke bindinger de så vil lægge på sig selv, og hvilken politik de vil fremlægge over for vælgerne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-04:
Jeg har såmænd ikke så mange flere spørgsmål.
Jeg tror faktisk, jeg har haft de to ting oppe, jeg har blandet lidt sammen i forvejen, fordi de to spørgsmål selvfølgelig vedrører hinanden.
Men jeg vil afslutningsvis da gerne spørge, om ikke ministeren er enig i, at begrebet politisk købmandskab får en lidt anden betydning, når man kigger på den her form for politik i kommunerne.
Det kan jo ikke være i folkestyrets interesse, at man på grund af ussel mammon kan gå ind og diktere eller lave underhåndsaftaler osv., inden vælgerne overhovedet har talt.
Det er jo vælgerne, der skal bestemme den 17. november, og så nytter det ikke noget, at vi har et demokrati, som gør, at man kan lave hemmelige underhåndsaftaler om alt mellem himmel og jord, om at holde nogle ude og andre inde og holde forskellige politiske emner ude af debatten – jeg nævnte lige før udlicitering.
Det er jo ikke noget, der højner demokratiet.
Karen Ellemann (V), 2009-11-04:
Jeg må bare stadig væk fastholde, at jeg sådan set ikke synes, at det er en god idé, for jeg mener, at vi har en rigtig god offentlighed omkring bidrag til partiernes politiske arbejde.
Jeg mener, at vi har de regler, vi bør have, og det indebærer jo netop, at partierne i deres ansøgning også skal give oplysninger om, hvorvidt et eller flere bidrag fra samme bidragyder overstiger 20.000 kr.
Så jeg er sådan set rimelig fortrøstningsfuld, hvad angår de regler, vi har, men synes i øvrigt, at den igangværende debat er yderst interessant, og jeg synes, det er fint, at tingene på den måde kommer frem i lyset.
Men at vi ligefrem på Christiansborg skulle til at stramme yderligere i forhold til reglerne omkring offentlighed, mener jeg sådan set ikke er vejen frem.
Jeg synes, vi har rammerne for det, og det er måske også derfor, at det lykkes at få sådan nogle ting frem i lyset.
Karen Hækkerup (S), 2009-11-04:
Venstres ordfører startede med et meget langt indlæg om nødvendigheden af den her nye lov.
Jeg vil sådan set sige, at da jeg først hørte om, at der nu skulle komme en lømmelpakke og vi skulle have nogle nye regler, som skulle give politiet ekstra beføjelser til at håndtere klimatopmødet, så var jeg meget positiv.
For der skal ikke være nogen tvivl om, at vi ikke skal finde os i, at der kommer folk hertil fra andre lande alene for at lave ballade, eller at folk, som er danskere, laver ballade for at ødelægge den dagsorden, der skal være under klimatopmødet.
Så langt, så godt.
Når jeg alligevel nu virkelig er kommet i tvivl om det projekt, regeringen har sat i søen, så er det efter at have set den måde, man har lavet lovforslaget på.
Der forekommer det mig altså at det er gået for stærkt.
Er det en bekymring, som Venstres ordfører også deler?
Kim Andersen (V), 2009-11-04:
Jeg må fastholde, at det forhold, at man forhindrer politiet i at udføre sit arbejde, er en meget alvorlig forbrydelse.
Det kan være, man ser anderledes på det om 8 dage.
Men lige nu er man åbenbart ikke af den opfattelse, og det synes jeg er meget skuffende.
Vi er jo stort set alle sammen i det her land tilhængere af forsamlingsfriheden og ytringsfriheden og retten til at demonstrere, når det er lovligt anmeldt.
Det er vi varme fortalere for, og det ved den socialdemokratiske ordfører også at vi i den grad er i Venstre.
Men det indebærer jo så også retten til, at vi tager de fornødne forholdsregler mod, at nogle få, som ikke vil den fredelige demonstration og ikke vil dialogen, men bare vil balladen og hindrer politiet i at udføre sit arbejde, kan sætte en anden dagsorden.
Det er jo det, vi vil med det her.
Jeg er sikker på, at politiet vil bruge de her nye regler med stor præcision og nøjagtighed.
Jeg er sikker på, at anklagemyndigheden vil rejse tiltaler ud fra den her bestemmelse med stor akkuratesse og præcision.
Men man kan selvfølgelig ikke risikere, at der er en forkert, der bliver arresteret og sigtet, og derfor har vi jo så også vores nugældende domstolssystem, som vil sørge for, at retten sker fyldest, og efterfølgende kan der være tale om et erstatningsspørgsmål, hvis der sker en fejl.
Men det kan der jo også på det nuværende lovgrundlag.
Karen Hækkerup (S), 2009-11-04:
Jeg tror, at hr. Kim Andersen efterhånden kender mig godt nok til at vide, at jeg ikke har noget imod at straffe folk, som har begået noget ulovligt.
Så lang tid, det er en straf, der virker, har jeg sådan set ikke noget imod, at der skal være straf.
Straffe er en del af vores retssystem, og sådan er det.
Jeg vil bare ikke straffe de forkerte, vil jeg sige til hr. Kim Andersen.
Jeg har næsten det indtryk, når man hører hr. Kim Andersens indlæg, at hellere en for meget end en for lidt.
Der må jeg sige, at Socialdemokraternes udgangspunkt er helt anderledes.
Vi vil gerne kæmpe for vores ret til at forsamles og til at demonstrere.
Vi vil gerne kæmpe for de frihedsværdier, som hr. Kim Andersen roste så voldsomt i sit indledende indlæg.
Men det er da noget værre sludder at stille sig op og sige, at det er noget slattent, hvis ikke man vil være med til at lave de her stramninger.
Vi har jo allerede en særdeles skrap lovgivning, hvor man har mulighed for både at opløse demonstrationer, slå ned på folk og idømme straffe; så langt så godt.
Det, man gør her, er bare, at man i et forsøg på at genvinde teten på den retspolitiske dagsorden, som man i regeringen godt ved man er presset på, forsøger så meget med signalpolitik, at det, man laver, simpelt hen ikke er gennemtænkt.
Det er en ny knivlov, som regeringen er ved at bevæge sig ud i.
Det er det, jeg gerne vil advare imod.
Kim Andersen (V), 2009-11-04:
Jeg synes, at den socialdemokratiske ordfører skulle begynde med at læse lovforslaget og lovforslagets bemærkninger, for så ville man ikke sige så meget, som ordføreren lige på det sidste har sagt.
Altså, dette at man hægter sig fast f.eks. på vejen ud til Bella Centeret i en situation, hvor der er kampe, måske skyderier, måske brand, og at man overhovedet ikke vil flytte sig fra vejbanen, når man bliver bedt om det – politiet kommer med udrykning – er det så noget uskyldigt, som lille Peter eller lille Stine, der er rejst til København for at være med i, sådan lige tilfældigvis kommer ud for og blive offer for?
Er det sådan noget, man lige bliver inddraget i og så risikerer at få 40 dage for, altså blive varetægtsfængslet for?
Nej, det er det jo ikke.
Det her kræver vilje, det kræver aktiv handling, og det kræver i den grad en vedholdende fysisk tilstedeværelse, som man selv er herre over.
I den situation må vi sige, at man også gør sig skyldig i en meget alvorlig forbrydelse, man hindrer politiet i at udføre sit arbejde.
Men det forstår jeg nu at Socialdemokratiet synes der skal være plads til, fordi der er klimatopmøde i København.
Jeg må sige, at jeg efterhånden er ved at være meget, meget forvirret over den socialdemokratiske retspolitik.
Den ene dag kan den ikke blive hård nok og markant nok, løst funderet ofte, og nu lige pludselig kan man ikke please Enhedslisten nok i varetagelsen af de autonomes og bøllernes interesser i forbindelse med klimatopmødet.
Karen Hækkerup (S), 2009-11-04:
Jeg har ikke noget imod straffe, og jeg har heller ikke noget imod straffe på 1½ år til folk, der kaster med sten mod politiet eller forhindrer udrykningskøretøjer i at nå frem.
Det, det her handler om, er de folk, der er passive.
Det vil sige, at det ikke er dem, der udøver vold, når de forhindrer politiet i at gøre deres arbejde.
Det kan være folk, som har sat sig ned, eksempelvis.
Nu synes jeg jo, at hvis man er i en demonstration, og politiet meddeler, at nu er demonstrationen opløst, nu er festen slut, og nu skal man gå hjem, så har man pligt til at rydde stedet.
Man har pligt til at lade politiet udføre sit arbejde.
Men hvad nu, hvis man tænker sig en situation, hvor man deltager i en demonstration, hvor man er langt tilbage, hvor man ikke har hørt, at den er blevet opløst, så er man altså stadig væk i risikogruppen for lige pludselig at kunne blive fanget i en knibtangsmanøvre og lige pludselig sidde 40 dage i fængsel.
Det er sådan, lovforslaget virker.
Jeg synes egentlig, at hr. Tom Behnke ryster for meget på hovedet, og han skal læse høringssvaret fra Retspolitisk Forening.
Der behandler man meget indgående, hvad det vil sige at have fortsæt.
Det med at have fortsæt til en forbrydelse, hvor man i forvejen ikke kan vide, hvad de andre på den anden side af huset eller torvet har tænkt sig at gøre, virker altså noget besynderligt.
Jeg frygter virkelig, at hvis regeringen holder fast i at lave den her lov, som man lægger op til, så har man en ny knivlov, hvor uskyldige mennesker vil komme i klemme.
Tom Behnke (KF), 2009-11-04:
Det er en fuldstændig unødig bekymring, for det er ikke noget med, at man risikerer noget.
Altså, det er selvstændig strafværdigt at overtræde straffelovens § 119, stk. 3, det er det allerede i dag.
Der ligger en strafferamme på fængsel i 1 år og 6 måneder, som Socialdemokratiet har stemt for – altså en strafferamme på 1 år og 6 måneder.
Jamen hvis 40 dage er så enormt problematisk, hvorfor har Socialdemokratiet så overhovedet godkendt en strafferamme på 1½ års fængsel?
Hvad skal vi så bruge strafferammen til?
Hvad er det for situationer, man forestiller sig man så skal have op til 1½ års fængsel for?
Karen Hækkerup (S), 2009-11-04:
Det er det ikke.
Jeg vil næsten sige, at jeg ville ønske det, for så ville situationen være meget lettere at håndtere.
Det, vi har lige nu, er et lovforslag, som, hvis det bliver vedtaget, vil give minimum 40 dages fængsel til de folk, som vil lave uroligheder.
Vi hævede så sent som i foråret straffen for at kaste med sten efter politiet og for ved vold at true politiet.
Da vi vedtog den strafændring, ændrede vi ikke den paragraf, som hedder § 3, som altså handler om, at man ikke ved vold forsøger at forhindre politiet i at udføre sit arbejde.
Der er meget forskel på straffen, om man kaster sten efter politiet eller man sætter sig ned.
Vi står ved de strafskærpelser, som vi har indgået aftaler om.
Vi synes, at det er meget forkasteligt, at folk kaster med sten efter politiet eller forhindrer brandsluknings- og udrykningskøretøjer i at komme frem.
Tom Behnke (KF), 2009-11-04:
Jeg er lige ved at tro, at det er to forskellige lovforslag, vi diskuterer.
Fru Karen Hækkerup siger, at det er nogle voldsomme indgreb.
Men altså, lovforslaget handler alene om at skærpe straffen for det, som allerede i forvejen er ulovligt, og som Socialdemokratiet har stemt for er ulovligt.
Så vi taler alene om, at man ønsker, at det ved fastsættelse af straffen skal indgå som en skærpende omstændighed, at forholdet er begået mens eller i umiddelbar forlængelse af, at der i området foregår grov forstyrrelse af ro og orden på offentligt sted.
Det refererer tilbage til det, der står i stk. 3 i § 119: »at lægger nogen ellers de nævnte personer hindringer i vejen for udførelsen af deres tjeneste eller hverv, …«.
Det er altså ikke den, der tilfældigvis kommer gående forbi og tilfældigvis bliver fanget midt i en demonstration.
Så er det i virkeligheden ikke noget helt andet end lovforslaget, som fru Karen Hækkerup prøver på at italesætte her?
Karen Hækkerup (S), 2009-11-04:
Man kan i hvert fald sagtens få det indtryk ved at høre debatten herhjemme, at man regner med, at nu kommer de i hobetal ind over grænserne iført sort hår og hanekam bare for at sætte København i brand.
Jeg tror faktisk, der kommer flere, fordi de har en anden mærkesag, nemlig at de vil kæmpe for klimaet.
Det er vigtigt, at vi har en dialog med dem, der kommer, uanset om de i øvrigt har hanekam eller ej.
Det er vigtigt, at man prøver at slå koldt vand i blodet, så konflikter, der er på vej op, kan blive mindre, og at man hele tiden forsøger med det mindst mulige indgreb.
De indgreb, som der lægges op til her, er jo voldsomme, voldsomme indgreb.
Og selvfølgelig er det da drømmen, at vi i december kan opleve et fredeligt København, hvor julefreden sænker sig over byen, samtidig med at der bliver landet en stor politisk aftale, som skal sikre vores klima, samtidig med at der i øvrigt er masser af fredelige demonstranter i vores by.
Det ville da være det bedste scenarie, men selvfølgelig skal politiet også være klædt på til, hvis det går anderledes.
Politiet skal, hvis det udvikler sig til uroligheder, være klar til at kunne være til stede og kunne slå urolighederne ned.
Men indledningsvis, inden et klimatopmøde går i gang, så er den rigtige strategi jo at have dialogen.
For der kommer mange mennesker til København, og de kommer hertil, fordi de gerne vil kæmpe klimaets sag.
Vi skal ikke glemme, at vi har en klode, som er truet, og at det faktisk er derfor, vi holder møde.
Det her møde handler ikke om, hvorvidt der skal være uroligheder i København.
Det handler om nogle mennesker, som har noget på hjerte, og som brænder for at redde vores klima og dermed vores klode.
Derfor skal man selvfølgelig have dialog.
Man skal bruge alle de metoder, som man ved virker, for mange af dem og hovedparten af dem både fra indland og fra udland, som kommer for at demonstrere, vil være fredelige demonstranter, som bare vil give deres stemme til kende.
Og det er lige præcis dem, jeg er allermest bekymret for, hvis det her lovforslag bliver vedtaget, som det ligger, for så skal man ikke længere selv have gjort sig skyldig i en overtrædelse af § 134 a, som handler om, at man selv skal have bidraget.
Jeg synes, det har vidtgående og meget alvorlige konsekvenser, at vi pludselig skal til at idømme folk en straksdom på 40 dages fængsel for bare at have været til stede.
Line Barfod (EL), 2009-11-04:
Jeg ville bare høre i forhold til klimatopmødet, som vi jo får at vide er baggrunden, om Socialdemokraterne er enige med bl.a. Institut for Menneskerettigheder i at opfordre Københavns Politi til at fortsætte den rigtig gode dialog, de lige nu har med dem, der arrangerer de store demonstrationer, så vi kan få en fredelig afvikling af de store demonstrationer, nøjagtig ligesom det lykkedes ved topmødet i 2002, ved det sociale topmøde i 1995, i stedet for at lægge op til konfrontation.
Mener Socialdemokraterne, at den strategi, man skal have for afvikling af store demonstrationer, skal være en dialog med henblik på en fredelig afvikling i stedet for konfrontation?
Kim Andersen (V), 2009-11-04:
Altså, jeg må jo anerkende, at det er legitimt at skifte standpunkt, og jeg forstår, at Socialdemokraterne nu åbenbart har et stort behov for at vende rundt på en tallerken.
Man har tidligere udtalt sig positivt om det her forslag, om de her tanker, og nu forstår jeg, at man er i gang med en tilbagetrækning af dimensioner.
Det spørgsmål, jeg får nu, har jo intet at gøre med det, som spørgeren insinuerede i sit første spørgsmål om kvaliteten og præcisionen i det fremlagte lovforslag.
Det, jeg nu bliver spurgt om, er nogle holdninger i nogle høringssvar.
Jeg må konstatere, at nogle har sagt, at der var en kort høringsfrist.
Ikke desto mindre har vi fået et meget langt og meget præcist høringssvar fra Institut for Menneskerettigheder.
Det har man dog haft tid til.
Vi har også fået andre høringssvar, som er kortere, og som mere går på, at man mangler ressourcer generelt.
Jamen det er da helt i orden, at man har lyst til at sige det; det kan man sige på så mange måder, men det har sådan set ikke så meget med det her lovforslag at gøre.
Jeg vil gerne sige til høringssvaret fra Københavns Byret, fra retspræsidenten dér, at det jo har karakter af en anmodning om flere ressourcer.
Og så siger man i øvrigt, at man har mulighed for varetægtsfængsling, hvis en større gruppe forhindrer politiet i at opretholde ro og orden og hægter sig fast.
Ja, det er det, som den paragraf betyder, og det er sådan, vi ønsker den administreret og håndhævet.
Jeg har ingen betænkeligheder ved at indføre den her lovgivning.
Jeg synes, det er nødvendigt, fordi vi skal kunne afholde store arrangementer i Danmark i god ro og orden.
Der skal være ret til, at folk kan demonstrere, når det er lovligt anmeldt; der skal være ret til, at folk kan fremkomme med deres synspunkter …
Karen Hækkerup (S), 2009-11-04:
Jamen det var dog frygteligt, som jeg åbenbart har fået for vane at være uforskammet over for Venstres ordfører – det er ikke meningen, skal jeg så sige.
Men så vil jeg være meget konkret og spørge: Giver det Venstres ordfører anledning til bekymring, når man læser høringssvarene igennem?
Vi har kun fået høringssvar, der stort set er voldsomt kritiske, og hvor folk skriver, at det er uantageligt.
De, som skal sørge for, at det her løber af stabelen ved domstolene, skriver, at de ikke har ressourcer til det.
Hvis man skal 40 dage i fængsel, har man behov for en domsmandsprøvelse – det kan man slet ikke levere.
Fængslerne siger, at de ikke kan finde pladser; de er i forvejen fyldt op og presset på grund af bandekrigen, som regeringen jo har så dårlig fat om, så derfor har man i fængslerne ingen anden mulighed, medmindre man laver nye midlertidige pladser, end at sætte andre på fri fod.
Der er så mange problemer både i lovforslaget og i den måde, det skal gennemføres på, at det vitterlig giver anledning til betænkeligheder.
Har Venstres ordfører slet ingen betænkeligheder ved at gennemføre det her lovforslag?
Kim Andersen (V), 2009-11-04:
Det må jeg sige.
Det synes jeg var et meget ejendommeligt indlæg, det her – og det var jo mere et indlæg, end det var et spørgsmål.
Vil spørgeren ikke gøre sig den ulejlighed, når hun kommer med så kraftige og alvorlige insinuationer vedrørende en vigtig lovgivning, at være en lille smule mere præcis?
Det andet her synes jeg faktisk var en smule uforskammet.
Line Barfod (EL), 2009-11-04:
Jeg er helt enig med fru Karen Hækkerup i, at det får alvorlige konsekvenser.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-11-04:
Det vil sige, at ministerens klare billede af den her udligningsreform er, at den ikke rammer skævt, men at den rammer meget lige, og at der ingen grund er til at se på den foreløbig, fordi den faktisk rammer de steder, den skal.
Det er det, jeg hører ministeren sige.
Karen Ellemann (V), 2009-11-04:
Jamen jeg er naturligvis fuldstændig opmærksom på, at en gruppe østjyske kommuner er i gang med et større analysearbejde omkring tilskuds- og udligningssystemet, og jeg har også haft et møde med dem, hvor de har forelagt deres foreløbige resultater.
Og der er, som det måske er bekendt, også andre kommuner og kommunegrupper, bl.a. en gruppe fynske kommuner, som har været fremme med en helt generel kritik af systemet.
Men lad mig sige med det samme, at jeg ikke er enig i den kritik, der sådan målrettes udligningssystemet, for kritikken er altså efter min opfattelse ensidig og delvis misforstået, fordi kritikken bygger på, at man ser isoleret på et eller flere enkeltelementer i udligningen, men udligningen skal altså ses i sin helhed; det er udligningssystemet som helhed, der skal ramme bedst muligt.
Og derfor er man, når man går ind og kritiserer udligningssystemet, nødt til at se på alle elementer i det og ikke bare tage enkeltelementer frem, som kritikere desværre har for vane at gøre.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-11-04:
En tabel opgjort af KREVI, som jeg har fået, viser et klart og tydeligt billede af et Danmark, der er blevet gjort skævt efter den her udligningsreform.
Det er nok regnet ud anderledes end sidst, men om det er blevet mere retfærdig af den grund, har jeg svært ved at se.
Vi kan selvfølgelig se, at Syddjurs faktisk har tabt 4.183 kr. pr. indbygger, og regnet om i forhold til antal indbyggere er det et stykke over 100 mio. kr. om året, hvis man har ca. 40.000 indbyggere.
Så kan det jo undre mig som jyde, som jeg nu er, at hvis jeg kigger på den her liste, kan jeg se, at næsten alle de rige københavnerkommuner ligger i bunden af den; de er faktisk de store vindere.
Det synes jeg ikke virker retfærdigt.
Gør ministeren det?