runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-02-08:
Tak for spørgsmålet.
Det giver os jo lejlighed til at fortsætte i nogenlunde samme spor, så jeg skal forsøge at gøre det kort.
Det er korrekt, at en fjernelse af børne- og ungeydelsen for dem med de højeste indkomster for nogle børnefamilier isoleret set vil kunne betyde en sammensat marginalbeskatning, der er højere; det er jeg enig i.
Jeg er desuden enig med den radikale skatteordfører i, at et sådant tiltag ikke kan stå alene, men at det skal ses som en del af regeringens samlede økonomiske politik.
Inger Støjberg (V), 2012-02-08:
Er ministeren enig med den radikale skatteordfører, hr. Nadeem Farooq, i, at en fjernelse af børnechecken for de højtlønnede de facto er en forhøjelse af marginalskatten for denne gruppe?
Er ministeren enig med den radikale skatteordfører, Nadeem Farooq, i, at en fjernelse af børnechecken for de højtlønnede de facto er en forhøjelse af marginalskatten for denne gruppe?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til Nadeem Farooqs udtalelser til dagbladet Politiken den 3. februar 2012.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-02-08:
Jeg vil bare for at gøre det helt klart sige, at jeg tror, de fleste børnefamilier er rigtig, rigtig glade for, at vi har fået en ny regering, og jeg tror, at særlig de børnefamilier, der har mere end to børn, er glade, netop fordi man har en regering, der faktisk sætter børnefamiliernes vilkår højt, og som dermed også har fjernet de væsentlige forringelser for børnefamilier med mange børn, som den tidligere regering indførte.
I forhold til den konkrete diskussion, der er om en indkomstgraduering af børne- og ungeydelsen, synes jeg, det er en diskussion, der er principielt vigtig, også i forhold til, om man mener, det er et værktøj, der kan anvendes for at sikre, at alle bidrager, og det var et synspunkt, som det også ville klæde Venstre at abonnere på i en krisetid.
Men i forhold til spørgsmålet om, hvordan arbejdsudbudseffekter og lignende kommer til at være, tror jeg, at den rigtige tilgang til det vil være at vente på, at der kommer et samlet reformudspil fra regeringen.
Inger Støjberg (V), 2012-02-08:
Det er jo meget godt, at skatteministeren gerne vil prøve at besvare mit spørgsmål, men jeg tror egentlig, at der er ret mange danske børnefamilier, der bare gerne vil have at vide, om de skal kalkulere med, at der er nedsættelser i børnechecken, og at de måske slet ikke får børnecheck i fremtiden.
Det er jo den frygt, som man er med til at skabe nu, når vi ikke engang kan få at vide, hvad folk skal tjene, før at folk er så velhavende, at udenrigsministeren, SF's formand, ikke mener, at de kan få en børnecheck.
Når man ikke ved det, så ved man jo heller ikke, om man skal kalkulere med det.
Så ved man heller ikke, om man skal kalkulere med, at man måske skulle tage det ekstra arbejde, som jeg tror vi alle sammen er interesseret i at så mange som overhovedet muligt tager.
For vi er jo faktisk enige om, at flere skal ud på arbejdsmarkedet.
Men det her er jo bare stik imod det
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren helt konkret: Skal man som dansk børnefamilie planlægge ud fra, at der sker forringelser i børnechecken i fremtiden?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-02-08:
Jeg vil gerne understrege, at regeringen ikke har taget stilling til en eventuel indkomstregulering af børne- og ungeydelsen.
Derfor er der hverken nogen tal på beløbsgrænser eller provenu.
Jeg mener, at den principielle diskussion om en graduering er vigtig.
Særlig i en situation, hvor Danmark er i økonomisk krise, er vi nødt til at gå til den økonomiske debat uden at have hellige køer.
Vi er nødt til at kunne diskutere åbent, hvordan vi sikrer, at alle bidrager til at få Danmark tilbage på sporet.
Men i forhold til den konkrete udformning tror jeg, at man bør afvente et samlet reformudspil og se tingene i sin helhed, også for at kunne besvare de spørgsmål, som spørgeren rejser.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-08:
Jamen statsministeren taler fint om det repræsentative demokrati, og jeg går da ud fra, at alle folketingsmedlemmer vil synes det er rigtigt, at vi har et repræsentativt demokrati i Danmark, hvor vi træffer afgørelser om mange, mange små og store ting i det daglige.
Det gør Folketinget sådan set hele tiden, så det er der ikke noget nyt i.
Men det, der er det afgørende her, er jo, at landene har samledes og diskuteret frem og tilbage i timevis, i dagevis, i månedsvis, hvordan man kunne få strikket den rigtige europagt sammen med henblik på at prøve at holde euroen sådan nogenlunde oven vande, hvad der er svært nok endda af forskellige grunde, som vi ikke behøver at diskutere her.
Det er jo det, der gør den her diskussion anderledes end de mange små og store spørgsmål, vi tager stilling til i Folketingssalen i det daglige.
Så vi har selvfølgelig et repræsentativt demokrati; det har statsministeren fuldstændig ret i.
Men det gør jo ikke, at vi ikke – som f.eks. daværende statsminister Poul Schlüter kunne gøre det – kan lade afholde en folkeafstemning, uanset om der er tale om suverænitetsafgivelse i juridisk forstand eller ej.
Så er det bare, jeg minder statsministeren om, at statsministeren holdt en meget flot tale, da den regering, der sidder nu, trådte til her sidste år – den har siddet relativt kort tid, så det er ikke så lang tid siden – og statsministeren sagde dengang: Statsministeren er statsminister for hele befolkningen.
Altså for hele befolkningen.
I det lå måske, at der havde været en anden statsminister, der ikke var det.
Det ved jeg ikke.
Men statsministeren sagde det i hvert fald sådan.
Og så er det bare, jeg siger: Jamen hvis man er statsminister for hele befolkningen, er der vel heller ikke noget forkert i, at man gør det samme, som daværende statsminister Poul Schlüter gjorde, nemlig at lave en folkeafstemning om det her.
Når nu meningerne brydes og mange er meget usikre på, hvad der foregår, og når mange har taget stilling til det og er interesseret i spørgsmålet, hvorfor kan man så ikke gøre, som Schlüter gjorde det i sin tid?
Margrethe Vestager (RV), 2012-02-08:
Svaret er klart nej.
Vi kan vedtage en helt almindelig lov.
Jeg synes, at den lov, Folketinget vedtager, er almindelig og bindende, men jo ikke længere, end til et andet folketingsflertal måtte lave det om.
Sådan er det jo.
Hvis man vil binde fremtidige Folketing, må man gå ad grundlovsvejen.
Det er den eneste måde, man kan binde fremtidige Folketing på, og det er derfor, at det er en grundlov.
Den er så grundlæggende.
Men når det kommer til budgetlove, hvilket jo i øvrigt var foreslået af Socialdemokraterne allerede i »En Fair Løsning«, altså lang tid før der var tænkt på finanspagt, så er det en helt almindelig lov.
Og det, som EU-Domstolen kan forholde sig til, er: Har de nu lavet denne lov, eller har de ikke lavet denne lov?
Det, den skal sige, er ikke, at vi skal føre eurolandenes politik.
Det er sådan set, at vi skal gøre det, som vi har lovet i forbindelse med stabilitets- og vækstpagten år efter år efter år, men som ikke engang helt er lykkedes dukselandet Danmark at leve op til.
Vi har en henstilling i øjeblikket, fordi vores underskud alligevel er blevet for store.
Derfor er det egentlig meget enkelt.
Det her handler ikke om eurolandene eller eurolandenes politik, men det handler faktisk meget mere om os selv.
Skulle vi ikke tage politikken hjem til Danmark og gøre det til national lovgivning, sådan at parlamentarikere kan holde regeringerne op på, om de nu gør det, de har sagt at de vil, i stedet for at det er, som det måske nogle gange er, en lille smule mere fjernt og diffust, hvad man har givet løfte om i europæisk sammenhæng?
Inger Støjberg (V), 2012-02-08:
Hvornår mener ministeren, at man er velhavende og man dermed ikke længere i fremtiden skal være berettiget til at modtage børnecheck?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til udenrigsministerens udtalelser til dagbladet Politiken den 3. februar 2012.
Så hov, hvad er der sket siden da?
Ja, man har i hvert fald ændret holdning. Men det er egentlig interessant at spørge ministeren om hele det principielle i, om det altid skal kunne betale sig at arbejde.
Det kan i hvert fald ikke betale sig at arbejde mere.
Så skal det også kunne betale sig at arbejde mere?
Det vil jeg spørge skatteministeren om.
For en stor gruppe vil det jo så netop ikke kunne betale sig at arbejde mere, og det er nemlig for dem, som man betegner som de såkaldt velhavende.
Tak for det.
Hvornår mener ministeren, at man er velhavende, og at man dermed ikke længere i fremtiden skal være berettiget til at modtage børnecheck?
Tak for det.
Men det er jo slet ikke det, udenrigsministeren, altså Socialistisk Folkepartis formand, gør.
Det er jo sådan, at udenrigsministeren i Politiken den 3. februar siger: »Jeg kan ikke forstå inde i mit hoved, at vi brandbeskatter almindelige, hårdtarbejdende lønmodtagere for at sende pengene videre til velhavende børnefamilier.
Det er fuldstændig socialt skævt.
Vi kigger på fordelingen, så det er de bredeste skuldre, der skal bidrage mest.«
Det er jo netop sådan, at udenrigsministeren ser helt isoleret på det her spørgsmål.
Udenrigsministeren siger, at hvis man er velhavende, skal man ikke have børnecheck, og så er mit spørgsmål bare: Hvor går grænsen?
Hvornår er man velhavende?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-02-08:
Det er jo netop ikke et konkret forslag fra udenrigsministeren, hvor han går ind og sætter beløbsgrænser på.
Derfor er det en vigtig principiel diskussion at spørge, om det er nødvendigt, at alle får børnecheck i en situation, hvor Danmark er i en presset økonomisk situation.
Og hvis man skal gå ind og konkretisere et sådant forslag, tror jeg, det er klogt at se det i sammenhæng med øvrige reformer og i øvrigt afvente på den måde konkrete forslag.
Men jeg synes, at debatten, den principielle diskussion, er vigtig og central, og ser også frem til at fortsætte den.
Inger Støjberg (V), 2012-02-08:
Det synes jeg nemlig også, og det synes Venstre også.
Men det må da også være sådan, at når man helt konkret siger, at velhaverne ikke skal have en børnecheck, så må man kunne definere, hvad det egentlig vil sige at være velhavende.
Når det her er så principielt, er det jo netop, fordi det, hvis man tager børnechecken fra nogle, vil mindske interessen for at arbejde mere.
Det er jo ikke noget, jeg står og finder på.
Det er noget, de fremmeste økonomer siger.
Professor Nina Smith, som jeg ved, at skatteministeren sætter meget højt, siger det i nogle af de udtalelser, hun kommer med.
Hun sagde netop den 3. februar til Børsen, at hvis man skal gøre det her, skal man meget langt ned, hvad angår indkomstgrupperne, for ellers er det simpelt hen ikke hensigtsmæssigt.
Det vil ikke komme til at give nogen penge.
Det vil bare hæmme folks lyst til at arbejde, så derfor bliver vi jo nødt til at få at vide, hvad der er definitionen på at være velhavende.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-02-08:
Tak for spørgsmålet.
Danmark står over for store økonomiske udfordringer, som gør, at vi er nødt til at vende hver en krone, vi bruger.
Jeg synes, at SF's formand har rejst en vigtig diskussion, og jeg forstår også udmærket interessen for debatten og er glad for, at alle er på vej til at erkende, at vi er nødt til at kigge med åbne øjne på de udgifter, samfundet har.
Spørgsmålet her afslører jo, hvor svært det er at diskutere elementer isoleret og ikke i sin helhed i forbindelse med de vigtige reformer, der skal få Danmark ud af krisen og tilbage på sporet.
Det er centralt for mig, at alle bidrager til løsningen, men det er klart, at tingene skal ses i en sammenhæng.
Spørgerens argument bygger på en præmis om at se den diskussion, udenrigsministeren har rejst, isoleret.
Den præmis er forkert, når man diskuterer arbejdsudbud og mulighederne for at øge arbejdsudbuddet.
Det er nødvendigt at fastholde en helhedsbetragtning omkring de samlede virkninger af regeringens økonomiske politik, men lad mig bare understrege, at det har været en fast forudsætning for regeringens økonomiske politik, at alle skal bidrage til at få Danmark ud af krisen, også de mest velstillede.
Og det betyder, at i diskussionerne om, hvordan Danmark kommer videre, er alle nødt til at have et åbent sind i forhold til at diskutere, hvad der skal til, for at alle bidrager, så vi kommer tilbage på sporet.
Der vil jeg sådan set anbefale alle at have en fordomsfri tilgang til diskussionen, også i forhold til indkomstgraduering af børneydelsen.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-08:
Tak for det.
Det lyder sådan her: Er statsministeren enig i, at man godt kan afholde en vejledende folkeafstemning om en dansk tilslutning til europagten, selv om der eventuelt ikke er tale om suverænitetsafgivelse i juridisk forstand, i lighed med den vejledende folkeafstemning, som daværende statsminister Poul Schlüter lod afholde i 1986 om EF-pakken?
Er statsministeren enig i, at man godt kan afholde en vejledende folkeafstemning om en dansk tilslutning til europagten, selv om der eventuelt ikke er tale om suverænitetsafgivelse i juridisk forstand, i lighed med den vejledende folkeafstemning, som daværende statsminister Poul Schlüter lod afholde i 1986 om EF-pakken?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-08:
Grundloven giver mulighed for vejledende folkeafstemning, så det kan man godt gøre.
Det er sådan set rigtigt.
Men jeg er tilhænger af det repræsentative demokrati, og det er også det, som vores grundlov ligesom lægger op til.
Det repræsentative demokrati betyder, at vi, dvs. ordføreren, jeg selv og alle de andre af vores kolleger, må påtage os ansvaret.
Vi må læse tingene, vi må diskutere, vi må påtage os ansvaret for at tage den her slags beslutninger.
Det er det, det repræsentative demokrati betyder.
Og jeg er parat til at påtage mig det ansvar og vil egentlig gerne stå på mål for, at det er det, der er vores opgave og ansvar her i Folketinget.
Vi har i Danmark en tradition for, at når der kommer en ny traktat, får vi juristerne til at vurdere, om der afgives suverænitet, og det er det, der afgør, om vi skal have en folkeafstemning.
Det er den måde, vi har gjort det på.
Så jeg er faktisk uenig med spørgeren, der henviser til en tradition, som ikke eksisterer.
Traditionen er, at vi følger den her procedure, hvor det vurderes, om der afgives suverænitet, og derefter besluttes det så, om vi skal have en folkeafstemning eller ej – ikke af politikerne, men ud fra den juridiske vurdering.
Det er traditionen.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-08:
Det er ikke korrekt, som statsministeren siger det her, synes jeg.
Det handler om noget så afgørende, som statsministeren selv været med til at forhandle sammen med en række andre lande, som er blevet forberedt i månedsvis, hvor man har haft lange og trange diskussioner om, om man inden for EU nu kunne tage det her ekstra skridt, og om man kunne lave en europagt, hvor man uddeler bøder for at opretholde en vis respekt omkring euroen.
Altså, det har virkelig været forhandlinger, der har balanceret på en knivsæg, og der er lande, f.eks. England, som vi jo fulgte ind i EF i sin tid, der siger nej.
Tjekkiet siger også nej.
Så er det vel ikke for meget forlangt, at vi spørger danskerne.
Jeg skal minde statsministeren om, at både Enhedslisten, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti i Folketinget mener, at der skal en folkeafstemning til.
Var det ikke rimeligt, at man byggede bro og sagde: O.k., så lad os høre befolkningen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-08:
Det er rigtigt.
Det gjorde man for 25 år siden i 1986 i forbindelse med Fællesakten.
Der holdt man en vejledende folkeafstemning.
Jeg synes jo netop, at det er at følge grundlovens bestemmelser, at vi har juristerne, der vurderer, om der afgives suverænitet.
Hvis det vurderes, at det forholder sig sådan, skal man have en folkeafstemning.
Hvis det ikke vurderes, at det forholder sig sådan, skal man ikke have en folkeafstemning.
Det er både i forhold til ånden og bogstavet i vores grundlov fuldstændig korrekt.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-08:
Det kan godt være, men jeg må så sige, at den tilgang, jeg har til det, og Dansk Folkeparti har til det, er, at vi faktisk har haft en tradition for at have folkeafstemninger, langt flere folkeafstemninger end andre lande.
Derfor har vores borgere i Danmark også været karakteriseret ved, når man har undersøgt, hvor stor viden der er i forhold til EU-spørgsmål, at vi i Danmark ved forholdsvis meget om EU og tidligere EF, og vi er engageret, vi er meget mere engageret, end man er mange andre steder i Europa.
Dermed har vi ikke på samme måde trods alt, som man har haft andre steder, haft det her demokratiske underskud, vi også taler om i forhold til EU, hvor der er meget langt fra, hvad der foregår i Bruxelles, og hen til den enkelte dansker.
Så kan statsministeren sige, at sådan er det ikke.
Jeg mener faktisk, at det er sådan, og jeg mener, at der er tradition for også uden suverænitetsafgivelse ifølge grundloven, at man godt kan holde folkeafstemning i Danmark om EU-spørgsmål.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-08:
Jeg kan ikke rigtig genkende det der med, at det er en god demokratisk tradition, at vi har folkeafstemninger.
Vi har haft folkeafstemninger, når det har været nødvendigt efter grundloven, og så har der været en enkelt gang, hvor vi havde en vejledende folkeafstemning for mere end 25 år siden.
Så jeg kan ikke rigtig genkende billedet af den her tradition.
Jeg synes jo, at vi har vores grundlov.
Det er en rigtig god grundlov, som netop lægger op til, at vi har faste bestemmelser om, hvornår vi skal have folkeafstemninger, og jeg ser egentlig ikke nogen grund til, at man på det her punkt afviger fra det, der er lagt til grund i vores grundlov.
Vi har en helt almindelig fast procedure, som vedrører, at når vi har en traktat eller en bestemmelse af den her karakter, vurderer juristerne, om der afgives suverænitet efter grundlovens, og så har vi en folkeafstemning, eller om der ikke gør, og så er det noget, vi folkevalgte må påtage os ansvaret for.
Så jeg kan ikke helt genkende det der billede af, at der skulle være en særlig tradition.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-08:
Vi kender jo godt de forskellige holdninger, der er til europagten, og statsministeren har så sin holdning.
Jeg synes egentlig ikke, det er så interessant, hvad for nogle argumenter der er for, og hvad for nogle argumenter der er imod europagten lige i forbindelse med det her spørgsmål.
For det her spørgsmål handler egentlig ikke om europagtens indhold og argumenterne, det handler udelukkende om vores folkestyre, om den tradition, vi har opbygget i Danmark, for, at spørgsmål, der angår EU, og ikke mindst meget vigtige spørgsmål i den forbindelse, er noget, som vi beder den danske befolkning om at være med til at vurdere frem og tilbage – og selvfølgelig også vurdere fordele og ulemper.
Derfor synes jeg, og det gør Dansk Folkeparti, at vi skal arbejde på, at vi siger til befolkningen, at man kan have nok så mange holdninger til det her frem og tilbage, men vi får lejlighed til i god ro og mag at debattere alle de holdninger i forbindelse med en god lang debat, hvor borgere, medier og alle kan deltage på lige fod.
Og det kan man jo gøre i forbindelse med en folkeafstemning.
Derfor forstår jeg egentlig ikke, når nu statsministeren i sin åbningstale her efter folketingsvalget sagde, at statsministeren ville være statsminister for alle danskere, for hele Folketinget, hvorfor man så ikke bare som statsminister lover – uanset spekulationer i Justitsministeriet og andre steder – at danskerne vil blive spurgt om europagten.
Hvorfor kan man ikke love det på forhånd, i og med at det jo er en god demokratisk tradition, at vi har folkeafstemninger om vigtige EU-spørgsmål?
Inger Støjberg (V), 2012-02-08:
Jamen nu handler det slet ikke om det.
Vi er jo alle sammen enige om, at man skal bidrage.
Det kan man i hvert fald aldrig nogen sinde beskylde Venstre for ikke at være enig i – faktisk tværtimod.
Sådan var det før, men nu har man så bare ændret holdning, for nu er man kommet i regering.
Det er så noget helt andet.
Den diskussion kan vi nok godt lade hvile i stilhed, og det tror jeg egentlig også vil bekomme regeringen bedst.
Mit spørgsmål går helt simpelt på dette: Når nu regeringen siger, at det altid skal kunne betale sig at arbejde, betyder det så også, at det altid skal kunne betale sig at arbejde mere – ja eller nej?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-02-08:
Der fik vi da i den grad en nyhed på banen: Venstre ønsker, at alle – altså alle – i samfundet skal bidrage til at få Danmark på ret kurs og være med til at sikre, at vi får styr på underskuddet.
Det gælder ikke kun enkeltgrupper, som den tidligere regerings økonomiske politik ellers havde for vane at ramme, alle skal bidrage.
Så er mit ydmyge spørgsmål blot: Hvad er Venstres bidrag til debatten, i forhold til hvordan de mest velstillede bidrager; hvad er de konkrete forslag?
Det er korrekt, at regeringen faktisk siger, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Man kan desværre ikke garantere, at det altid kan betale sig, men vi skal gøre en vigtig indsats for, at vores økonomiske politik understøtter, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde, også bedre, end da den tidligere regering havde ansvaret.
Og ja, vi skal understøtte, at det bedre skal kunne betale sig at gøre en ekstra indsats, også ved at øge arbejdsudbuddet.
Der synes jeg regeringens politik er klar.
Det er jer, der mangler opklaringer.
Inger Støjberg (V), 2012-02-08:
Det takker jeg meget for, for man må jo sige, at det er noget specielt, at ministrene begynder at stille spørgsmål i spørgetiden.
Det er ren og skær historieforvanskning, hvis man forsøger at tegne et andet billede.
Næh, det har jo altid været sådan, at det har været et princip.
Den regering, vi har nu, har jo skabt et samfund, hvor det for rigtig mange tusinde mennesker nu ikke længere kan betale sig at arbejde.
Det har man gjort ved at fjerne starthjælpen, kontanthjælpsloftet og 225-timers-reglen.
Beskeden til danskerne er så bare, at vi har fået en ny, rød regering, så nu kan det ikke længere betale sig at arbejde, og så kan vi se ud fra det, der er blevet lagt op til her med børnechecken, at det så heller ikke for dem, der jo ellers er i arbejde, kan betale sig at arbejde mere, for så bliver børnechecken beskåret.
Det er da et mærkeligt samfund, regeringen er ved at skabe.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-02-08:
Jeg vil ikke forlænge debatten yderligere, men jeg var glad for replikken, i den forstand at jeg jo så fortsat kan se frem til at høre Venstres konkrete forslag til, hvordan de mest velstillede skal bidrage.
Til gengæld vil jeg gerne understrege, at det er rigtigt, at der er en meningsforskel mellem Venstre og regeringen, i forhold til om metoden til at sikre, at det kan betale sig at arbejde, skal være at gøre folk fattigere og fastholde folk i permanent fattigdom, eller om det skal være at anerkende hårdtarbejdende lønmodtagere ved at fokusere benhårdt på at sænke skatten på løn.
Jeg håber stadig, at vi kan enes bredt i Folketinget om en skattereform, der tager vigtige skridt, i retning af at det bedre kan betale sig at arbejde ved at sænke skatten på løn, samtidig med at vi fastholder en rimelig social balance ved at insistere på, at alle skal bidrage, også de mest velstillede.
Så jeg glæder mig til at kunne samarbejde, fordi vi måske efterhånden, er det kommet frem, faktisk er mere enige end som så.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-08:
Hvorfor vil statsministeren ikke love en folkeafstemning om en dansk tilslutning til europagten, som kan få stor betydning for den fremtidige økonomiske politik i Europa, herunder Danmark?
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvorfor vil statsministeren ikke love en folkeafstemning om en dansk tilslutning til europagten, som kan få stor betydning for den fremtidige økonomiske politik i Europa, herunder Danmark?