runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-01-28:
Jeg har om nogen været den, der var fortaler for, at vi skulle få samlet tingene på færre enheder, sådan at vi kan opretholde specialerne.
Men når nu hr. Jens Peter Vernersen er så rørende enig med mig i det - og det er jeg glad for - fordi der kommer en konkret sag op, hvorfor kan jeg så ikke få hr. Jens Peter Vernersens opbakning til det generelle projekt?
For det er jo ikke kun én type sygdom, der har gavn af en specialesammenlægning; det er jo alle typer sygdomme.
Al den information, jeg har, overgår faktisk altid umiddelbart til Sundhedsudvalget.
Jeg vil sige, at hele det faglige miljø siger, at hvis man vil have den bedste behandling af højeste kvalitet, er man nødt til at samle, også sådan at der kan være flere læger med samme speciale til stede det samme sted og dertil nogle læger, der kan klare de tilstødende komplikationer.
Det har de faglige miljøer været enige om i mange, mange år, og det er derfor, jeg mener, vi faktisk gør Udkantdanmark en bjørnetjeneste, hvis vi opretholder illusionen om, at folk kan få den livgivende behandling, som de i virkeligheden forventer, når de bliver syge, uden at foretage samlingen på store steder.
Det er en illusion, at man kan få al hjælp, hvis det ikke bliver gjort.
Der er overhovedet ikke noget som helst demokratisk problem i det her.
Sandheden er jo, at hvis de kan løfte bevisbyrden for det, de selv siger er rigtigt - og det synes jeg egentlig i bund og grund er rimeligt - så får de det ude i Aalborg Øst.
Så det er ikke et spørgsmål om, at der ikke er sat penge af.
Der er alle de penge, der skal til, for at få verdens bedste sygehusvæsen.
Hvis hr. Rasmus Prehn hentyder til de ting, der er sagt i valgkampen, må jeg bare sige, at der altså kommer 40 milliarder friske kroner - 40 mia. kr. - men man kan godt bygge for mere end 40 mia. kr., for hvis man kan indhente nogle rationaler og derved spare nogle penge på driften, kan man faktisk skabe forudsætningerne for at bygge endnu dyrere, for så er der mulighed for långivning.
Der er også salg - altså i Århus er der meget, meget dyre matrikler inde i midtbyen, som kan sælges eksempelvis til universitetet.
Så der er ikke noget problem i, at der kan bygges for flere penge ad åre, fordi der også er tale om salg af bygninger.
Rasmus Prehn (S), 2009-01-28:
Jeg er nødt til at sige, at jeg synes, det er kedeligt, at ministeren står her og taler ned til det regionsråd, der har lavet et fantastisk arbejde.
Og jeg tror, man har gjort alt, hvad man kunne, for at dokumentere de her ting.
Men er sagen ikke den, at i virkeligheden har regeringen ikke sat så mange penge af, som de lovede danskerne til sidste folketingsvalg, de har faktisk kun sat lige omkring halvdelen af?
Og derfor er det simpelthen for dyrt at gøre det, der er det rigtige, så man er nødt til at begive sig ud på et skråplan og lave en halv løsning med Sygehus Syd, som vil give en hel masse kaotiske problemer.
Så er man ikke mand nok fra regeringens side til at indrømme, at det handler om, at man ikke vil prioritere det her, og så tørrer man det af på regionsrådet, der nu skal løfte bevisbyrden.
Er det ikke der, hunden ligger begravet, og er det ikke et stort problem for demokratiet, at man fuldstændig ignorerer det regionsråd, som 300.000 nordjyder har sammensat?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-01-28:
Jeg synes, det er meget bekymrende at høre hr. Rasmus Prehn sige, at ministeren skal lytte til signaler.
Altså, når man deler 25 mia. kr. ud, skal det ikke være noget med signaler, så skal det være fakta. Det, vi helt undtagelsesvis gør i forhold til fase 1 vedrørende Nordjylland, er, at vi giver dem en ny mulighed for at komme med fakta.
For sandheden er jo, at det projekt inde i Aalborg Centrum, som man har fået penge til, var man kisteglad for indtil for ret kort tid siden, og så laver man et nyt projekt ude i Aalborg Øst, som jeg gerne vil sige er det, jeg personligt tror mest på.
Og derfor håber jeg meget, at man kan løfte bevisbyrden for, at det, man siger, også er rigtigt - nemlig komme med fakta.
For så bliver det jo en Aalborg Øst-løsning.
Hvis det, man siger, kan dokumenteres, bliver det en Aalborg Øst-løsning, og det kan man jo som aalborgenser være glad for, hvis vi nu skal helt ned i den regionale gryde.
Men det er da skuffende, at regionen ikke er kommet med den dokumentation noget før, for de har haft chancen for det.
Rasmus Prehn (S), 2009-01-28:
Så det har end ikke Erik Juhl-udvalget kunnet undgå at lægge mærke til.
Jeg er naturligvis glad for, at ministeren ikke er fuldstændig definitiv i sin afvisning af regionsrådets indstilling, men det er da noget mærkeligt noget, det er da en skæv tanke, at man beder over 300.000 nordjyder om at stemme til et regionsvalg, så sammmensætter de et regionsråd, som arbejder ihærdigt med det her og også trækker på eksperter af alskens slags og kommer med en entydig indstilling om, at det er langt klogere at bygge et nyt sygehus i Aalborg Øst - det ligger tæt på motorvejen, det ligger tæt på universitetet; der er mulighed for at bygge et universitetshospital, der har alle de faciliteter, som et nyt hospital skal have - og så overruler man det.
Det ligner en tanke.
Er det sådan, at regeringen lægger op til, at man helt skal nedlægge de her regionsråd?
Jeg kan forstå, at ministerens partifælle Per Tærsbøl, borgmester i Helsingør, er ude på Ritzau og foreslå, at man nedlægger regionerne.
Er det det signal, vi ser her?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-01-28:
Jamen så lad os da tage den her regionale debat.
Hr. Rasmus Prehn hævder, at det er udemokratisk.
Jeg må bare lige minde om, at regeringen også er demokratisk valgt.
Hele formålet med de nye sygehusplaner var, at regionerne skulle lave deres egne sygehusplaner, og dem er der så kommet fem af.
Regeringen har ekstraordinært 25 mia. kr., som vi hjertens gerne vil af med til gode projekter, og for at kvalificere, hvilke projekter der er gode, har vi fået nogle, der ved rigtig meget om det her, til at kvalificere projekterne.
Så siger hr. Rasmus Prehn, at Region Nordjylland - Region Nord, som den også hedder - har arbejdet ihærdigt med en østløsning.
Der må jeg bare sige: ikke ihærdigt nok, for man har f.eks. ikke præsenteret Erik Juhl-udvalget for det der med de 22 år, som hr. Rasmus Prehn her hævder.
Det er ny viden, i forhold til hvad der er blevet præsenteret for Erik Juhl-udvalget, og der er også andre fordele, som man hævder er til stede ved østløsningen, som man ikke har præsenteret for Erik Juhl-udvalget.
De fordele, der er nævnt, har regeringen godt kunnet se ideen med, og derfor har vi i forhold til Region Nord afveget fra det, som hr. Rasmus Prehn påstår, nemlig at vi kun læner os op ad Erik Juel-udvalget.
Vi er gået videre end det, Erik Juhl-udvalget indstiller, og siger: Såfremt man kan dokumentere, at det, man selv siger, er rigtigt - nu får man chancen - har man som den eneste region fået mulighed for at konvertere et fase 1-tilsagn til et andet projekt, fordi vi godt er klar over, at vi giver tilladelse til noget, som man ikke selv ønsker.
Der får man selv chancen for at komme med sin dokumentation, vel at mærke den dokumentation, som man ikke kom med tidligere - og det er jo det, jeg er skuffet over.
Rasmus Prehn (S), 2009-01-28:
Jeg er da glad for, at jeg lige når at komme med.
Det er jo interessant læsning, og der sker mange spændende og gode ting - ingen tvivl om det.
Det, der imidlertid kan bekymre mig og Socialdemokratiet lidt, er det forhold, at der findes en række indstillinger fra nogle regionsråd, altså nogle demokratisk valgte regionsråd, som sådan set er blevet overrulet i forhold til det udspil, der kommer her.
I det nordjyske regionsråd har man f.eks. arbejdet længe og ihærdigt med det her spørgsmål.
Man har indhentet ekspertudsagn, man har kigget på fremskrivninger, man har kigget på beregninger, på trafiktal og på mange forskellige ting i forhold til: Hvor lægger man bedst det nordjyske sygehus?
Og alt tyder på, at den mest optimale placering simpelt hen vil være i Aalborg Øst.
Man har sådan set
også inddraget borgerne i borgerhøringsprocesser osv.
Der er altså et enigt regionsråd, der er valgt af 300.000 nordjyder, plus en masse borgere, der har været involveret i høringer og sådan nogle ting, som entydigt peger på, at man skal have et sygehus i Aalborg Øst.
Selv om det er helt tydeligt, at det giver en hel masse komplikationer.
Man kan ikke bygge et sygehus, der er på samme høje niveau, som det ville være i Aalborg Øst, det vil give en masse trafikale problemer i Aalborg Syd, og så vil det tage 22 år at bygge det her om, og i de 22 år vil der altså ikke være samme høje produktion, som der ellers ville være.
Er det ikke problematisk i forhold til demokratiet, at man fra regeringens side er mere optaget af at lytte til fem smagsdommere end på det regionsråd, der er valgt af 300.000 nordjyder?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-01-28:
Med hensyn til at tage et ansvar: Jeg vil overlade det til direktøren for Sundhedsstyrelsen at vurdere, om der er medarbejdere, der har gjort noget forkert eller ikke gjort noget forkert.
Det, jeg har bedt om, er at få en forklaring på, hvorfor der bliver sagt, at man skal fortsætte i Roskilde, hvis et andet hospital, der angiveligt - og jeg understreger angiveligt - skulle være bedre, meddeler, at de har ledig kapacitet, dog inden for en måneds tid,
skulle svaret vistnok have været dengang.
Det er alt sammen noget avissnak, vi har det ikke fra kilderne selv endnu.
Med hensyn til, hvad der er rimeligt over for de pågældende kvinder, vil jeg sige, at det kun er rimeligt, at de får den bedste behandling.
Det synes jeg ikke er den rigtige løsning.
Den rigtige løsning må være, at man visiteres hen et sted, hvor man har god viden og god erfaring.
Og det er også derfor, vi skal have samling.
Liselott Blixt (DF), 2009-01-28:
Det er jo dejligt med nogle klare svar.
Mener ministeren også, at det er rimeligt over for de patienter, der nu har ventet, at Sundhedsstyrelsen har givet tilladelse?
Jeg ved, at ministeren har sagt, at han vil undersøge sagen og spørge, hvorfor man er blevet ved med at foretage operationerne eksempelvis i Roskilde og Næstved.
Mener ministeren, at der er nogen, der skal drages til ansvar i den sag?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-01-28:
Jeg har meddelt Sundhedsstyrelsen, at det kun kan gå for langsomt med at få lavet de her sammenlægninger.
Jeg forventer, at det vil kunne blive omkring august eller september måned, at de her behandlingssteder, når det gælder æggestokkræft, så er blevet samlet.
Det er det, jeg har fået at vide.
Jeg spørger naturligvis lige så utålmodigt til det: Hvad er processen, og hvorfor kan vi ikke bare implementere det i morgen?
Og det kan man altså ikke bare.
Men jeg spørger så naturligvis også meget utålmodigt, for jeg vil have dem samlet.
Det er hele strategien bag at hæve kvaliteten.
Liselott Blixt (DF), 2009-01-28:
Jeg takker for svaret, og jeg vil så også sige, at for mit vedkommende, for Dansk Folkepartis vedkommende, er det vigtigt, at vi netop som støtteparti ved og kan se, at nogle af de aftaler og love, som vi er med til at gennemføre, også virker, specielt mens vi er her og ikke er røget ud igen.
Derfor er jeg måske også lidt utålmodig.
Med hensyn til organdonation stillede jeg tidligere ministeren et spørgsmål om, hvornår ministeren mente at vi kunne have skemaet liggende hos lægen - det var så det forrige spørgsmål.
Så vil jeg med hensyn til æggestokkræft - hvor ministeren siger det tager sin tid - sige, at det var tilbage i 2005, der blev lavet en aftale om at samle netop de her komplicerede kræftoperationer i æggestokke på færre hospitaler.
Hvornår forventer ministeren at det sker?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-01-28:
Nu er fru Liselott Blixt jo meget involveret i regeringens politik.
Fru Liselott Blixt lægger finanslovstemme til mange af tingene og er involveret i meget af det, vi foretager os, så derfor burde fru Liselott Blixt også vide, at jeg generelt vil kunne svare nej til det spørgsmål: Nej, det er ikke symptomatisk.
Men det er klart, at fru Liselott Blixt brænder utrolig meget for sundheden og er en utålmodig sjæl, det ved jeg godt.
Men jeg vil også sige, at når man kommer ind og skal sørge for, at tingene er lægefagligt forsvarlige og der er evidens i alting og alting er underbygget, så tager ting tid.
Det ved jeg godt generer fru Liselott Blixt, fordi der gerne skulle rykkes, og det mener hun sådan set med et godt hjerte, men ting tager tid, når tingene skal være fagligt underbygget.
Og jeg mener ikke, at vi bruger mere tid, end vi skal.
Med hensyn til Roskildesagen kan jeg sige, at den her sag jo i al sin enkelhed dokumenterer, hvorfor vi skal samle tingene.
Jeg ved godt, at fru Liselott Blixt så også har en hel masse holdninger til, hvad vi skal gøre der, hvor der ikke sker noget - altså hvor der kommer hvide pletter, og hvordan vi får dem gjort røde og sådan nogle ting.
Men det dokumenterer i al sin enkelhed, hvorfor vi skal samle tingene. Jeg har den holdning, at hvis man tager in mente, at tingene skal flyttes på den rigtige måde, sådan at patienterne lider mindst muligt under ændringer, kan det kun gå for langsomt med at komme ind på de store steder.
Og det har jeg gjort mit system begribeligt.
Jeg er også citeret i B.T. i dag for at sige, at det efter min mening kun kan gå for langsomt, og det er ud fra den tese - og jeg ved, at den er rigtig - at vi skal have samling for at få den høje kvalitet.
Liselott Blixt (DF), 2009-01-28:
Jeg vil fortsætte sådan lidt i samme boldgade som de tidligere ordførere, for jeg vil spørge ministeren, om det er symptomatisk for regeringens politik, at de aftaler, der bliver indgået, og de love, der bliver vedtaget, er lidt længe undervejs.
Vi kan se det eksempel, som fru Pia Christmas-Møller nævnte, nemlig organdonorsagen.
Hvornår ser vi et skema ligge ude hos lægen, så man kan sætte et kryds?
Jeg har lige modtaget et brev fra en 21-årig, der venter på et hjerte og har ventet i halvandet år.
Samtidig har vi set sagen her i weekenden vedrørende kræftbehandlingsspecialisering, hvor vi kan se, at vi tilbage i 2005 fik lavet en aftale om at samle de her komplicerede kræftoperationer.
Så det første spørgsmål er: Er det sådan et problem, der er symptomatisk for regeringens politik?
Jens Peter Vernersen (S), 2009-01-28:
Jeg er meget, meget glad for, at jeg efter mødet den 17. april bekræftede over for daværende sundhedsminister, hr. Lars Løkke Rasmussen, hvad Socialdemokraterne mente.
Og det, som jeg skrev her, var: Det er indlysende, at disse specialiserede behandlinger skal ske på de fire hovedsygehuse, Aalborg, Århus, Odense og København.
Det står her: de højest specialiserede behandlinger.
Og det er det, vi taler om her.
Der ligger et brev i ministeriet dateret den 23. april.
Man nævnte, at det var ca. 10 pct. af behandlingerne, der var omfattet af disse meget specialiserede behandlinger.
Vi gør det ikke ordentligt.
Vi har ikke fået det her bragt på plads, som man lovede for 2 år siden, vil jeg sige til ministeren.
Det nytter altså ikke, at man taler om noget andet.
Det, det drejer sig om, er, at ministeren, ministeriet ikke har fået disse specialer samlet, som man lovede for 2 år siden, og det, man sagde var i orden, nemlig med hensyn til æggestokkræft, var altså ikke i orden; det kører på flere lokaliteter.
Det er ministerens ansvar, at det her ikke er sket, og det går ud over de kvinder i Danmark, der fortsat får brystkræft og æggestokkræft i 2009.
Det kan ministeren, ministeriet og regeringen ikke være bekendt.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-01-28:
Jamen jeg behøver slet ikke at insinuere, for det er fuldstændig offentligt kendt, hvordan vi har haft debatten om sammenlægningen af de store sygehuse, på trods af at der er en enighed om specialesammenlægningen.
Og hvorfor er der den enighed?
Jo, fordi hele det faglige miljø - selv om det ikke er populært at lukke små sygehuse jo er enige om, at den måde, hvorpå vi får den livgivende behandling, er ved en samling.
Men hvem har været min største modstander?
Hr. Jens Peter Vernersen.
Jeg er helt enig i, at danske kvinder ved dybt komplicerede operationer, her æggestokkræftoperationer, har krav på at få det bedste, og der er i den transformation, vi er på vej til for at få lukket nogle små enheder, hvor der ikke er erfaring nok, ind til de store nogle faglige diskussioner undervejs.
Og under forudsætning af at flytningerne sker fagligt korrekt - og der kan jeg kun gentage mig selv - kan det kun gå for langsomt, for først når vi har fået samlet det i store enheder, kan vi give den allerbedste behandling.
Men jeg kan nu altså ikke forstå, at hr. Jens Peter Vernersen frasiger sig præmissen for en samling, når det gælder regeringens sygehusinvesteringsplan, og at man så, når der kommer en konkret sag i en avis, accepterer præmissen.
Det er da selvmodsigende.
René Christensen (DF), 2009-01-28:
Det, jeg gerne vil spørge om, er vedrørende den nye form for kriminalitet, vi nu har fået, som vi kalder hjemmerøverier.
Det er desværre noget, som er eskaleret voldsomt de seneste år.
I 2007 havde vi 23, i 2008 havde vi 63, og allerede i år har vi haft 8.
Så hvis det her fortsætter, kommer vi måske op på over 100 i 2009.
Det er jo noget, som for de mennesker, der oplever det, er meget, meget indgribende i deres liv, og det har jo rigtig mange konsekvenser.
Folk bliver bange for at bo i deres eget hjem, og det kan tage meget med sig.
Så kan jeg se, at ministeren har været ude med, at vi nu skal skærpe straffen, og det er vi selvfølgelig meget glade for.
Det mener jeg bestemt er på sin plads over for det her meget voldsomme, som folk bliver udsat for.
Mit spørgsmål er stillet i forbindelse med den udsendelse, der var i tv, Station 2, hvor man så en ung mand, som havde begået et tankstationsrøveri.
Her fik man fik en oplevelse af, at det at komme på en lukket institution var sådan lidt hyggeligt og ganske udmærket.
Man spurgte så den unge mand om, hvordan han havde det i forhold til offeret - altså den ansatte på tankstationen, han havde været inde hos.
Hertil kunne han svare, at hvis man arbejder på en tankstation, skal man kunne tåle et røveri, ellers skulle man nok finde sig et andet arbejde.
Man kan spørge, hvad det er for en udvikling, og hvorfor der egentlig kommer flere hjemmerøverier.
Det er måske netop, fordi tankstationer og andre steder bliver pengeløse.
Der bliver altså færre steder for de kriminelle at gå hen og foretage deres kriminelle gerning, og derfor bliver det så hjemmene, der bliver det næste sted, de kan komme.
Derfor er vi selvfølgelig glade for, at man vil skærpe straffene, men det allervigtigste her er jo forebyggelsen, så vi ikke får de kriminelle ud i hjemmene.
Der er det, jeg bare gerne vil spørge ministeren, om man har noget i gang på det her område, som kan være med til at forebygge, at vi overhovedet får forbrydelsen.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-01-28:
Se, det er jo domstolenes opgave, og vi har tilkendegivet fra regeringens side, at den 1. april gør vi status over domstolenes situation.
Det kan være, at vi skal have nogle andre folk ind og se på det, og det kan være, at vi lige skal kigge på den frist, for vi skal have helt præcise og valide tal, og vi skal sørge for, at domstolene fungerer effektivt.
Jeg har ikke nogen aktuelle tal for, at der akkumulerer sig så og så mange sager de forskellige steder, men det siger sig selv, at i en situation med finansiel krise kommer der flere sager, konkurssager og økonomisk relaterede sager, og der har domstolene en forpligtelse til også at tage sig af de sager.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-28:
Så jeg håber, at det signal bliver hørt udeomkring, og det bringer mig så frem her i sidste omgang til et andet spørgsmål i en helt anden boldgade.
Vi står midt i en finanskrise, der bliver vedtaget bankpakke I og bankpakke II, men vi har et kæmpeproblem på justitsministerens område, og det er, at i sådan en situation er det helt afgørende, at konkursbehandlinger kan komme hurtigt for en dommer, og lige nu er der ugelang ventetid ved bl.a. Sø- og Handelsretten i København, og det er klart, at det giver vanskeligheder ikke bare i de konkrete sager, men også for de virksomheder, der har de konkrete sager, hvis de her konkurssager ligger og luner sig rundtomkring på bordene i de danske retter.
Derfor vil jeg gerne spørge justitsministeren: Hvilke initiativer vil man tage for at sikre, at konkursbehandlingen af sager kan holdes i et normalt tempo, også under finanskrisen?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-01-28:
Der er såmænd ikke så meget at skære igennem.
Når man skal behandle folk ordentligt og tale pænt til folk, tiltaler man dem med du eller De afhængigt af alder, og hvor man er henne, og hvis man kender navnene på dem, må man tiltale folk med dem.
Det er sådan set så enkelt.
Det er jo den måde, vi andre behandler hinanden på, og politiet skal selvfølgelig også sørge for at behandle mennesker på den måde, og det er jeg sikker på at man er opmærksom på.
Hvis man har klager over, at politiet ikke behandler folk ordentligt, må man gå til statsadvokaten, og så må politiets ledelse sørge for, at man taler ordentligt til borgerne i det her land.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-28:
Jeg synes bare ikke, at ministeren, som jo formentlig også følger med i medierne, kan sige sig helt fri for, at det nu fra flere sider er blevet bekræftet, at det her udtryk perle altså åbenbart er et, man har taget i anvendelse, og som vi kan forstå på den konservative retsordfører, bl.a. fordi man ikke kan rende rundt og kalde folk idiot.
Der er det bare, at jeg har behov for at høre, om svaret, som justitsministeren vil give her, er: Nej, politibetjente kan ikke i deres almindelige omgang med borgerne kalde dem perle eller noget andet nedsættende, og hvis det fænomen findes, som altså flere, bl.a. politibetjente, bekræfter, er det ikke en praksis, der kan fortsætte.
Det tror jeg er vigtigt, at vi får det signal fra justitsministeren i dag, så der kan skæres klart igennem på det.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-01-28:
Det har noget at gøre med, at man har en myndighedsopgave.
Man har egentlig også monopol på at udøve vold i forhold til andre mennesker, så derfor skal man behandle alle folk anstændigt og tale ordentligt til folk.
Det er en opgave for politiet at sørge for, at man gør det.
Hvis man derfor som borger i det her land ikke føler, at man bliver behandlet ordentligt af politiet, må man klage til Statsadvokaten, og så må der gå en proces i gang, så der bliver set på den sag og der kan læres af det.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-28:
Jeg havde to temaer, jeg gerne ville komme ind på, men lad os starte med det første, for jeg vil godt lige følge op på det, som hr. Kamal Qureshi spurgte om.
Justitsministeren sagde, at politiet selvfølgelig skal tale ordentligt til folk.
Det kan man kun være enig i.
Men jeg synes, at uanset hvad der måtte komme ud af den konkrete sag, har det jo rejst en debat, hvor bl.a. den konservative retsordfører, der har en baggrund som politibetjent, har bekræftet, at det er et udtryk, man bruger i tiltalen af personer, altså det her perleudtryk, fordi - som jeg tror retsordføreren sagde i TV-avisen - man kan jo ikke rende og kalde folk idiot.
Det er jeg sådan set meget enig i at man skal afholde sig fra, ikke mindst som politibetjent.
Det, der er spørgsmålet her, er, om justitsministeren ikke bare for en ordens skyld lige vil slå fast, at uanset hvilke andre ord, man bruger, fordi man ikke må kalde folk idiot, men som har samme betydning, er det altså ikke noget, politiet kan passe ind i deres almindelige arbejdssprog eller omgang med borgerne i det her land.
Der vil jeg bare ønske, at justitsministeren her fra start vil skære igennem og sige: Den debat må stoppe nu.
Uanset hvad for nogle ord man finder på for at dække over ordet idiot eller racistiske udtryk, er det ikke noget, politiet skal tage i anvendelse.