runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2009-04-16:
Det har været interessant at følge debatten og specielt at følge først hr. Villy Søvndals ordførertale og derefter alle svarene.
Jeg noterede mig jo i ordførertalen, at hr. Villy Søvndal rakte hånden ud.
Det har hr. Villy Søvndal gjort rigtig, rigtig mange gange de sidste par måneder, specielt til Socialdemokraterne.
Jeg vil ikke spørge ind til skat, for vi har jo ligesom nu fået afklaret, at vi ikke får noget svar på, hvad SF's skattepolitik er andet end den konklusion, at skatten sandsynligvis vil blive sat op.
Den vil i hvert fald ikke blive sat ned.
Så jeg vil i stedet for spørge ind til 24-års-reglen.
Jeg har med interesse læst Socialdemokraternes og SF's nye forslag til en integrationsreform for Danmark, »Plads til alle, der vil«.
Heraf fremgår det ret klart, at SF siger, at de ikke vil afskaffe 24-års-reglen, at de ikke vil afskaffe tilknytningskravet.
Det skal derimod fortsættes.
Derfor må jeg spørge: Hvis der nu kommer et forslag til behandling i Folketingssalen om afskaffelse af 24-års-reglen, hvad vil SF så stemme?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-16:
Når al morsomheden skrælles fra, står vel spørgsmålet tilbage, hvordan vi bedst håndterer den situation, at flere danskere - om end for et meget lavt niveau, et historisk lavt ledighedsniveau - kommer ud i arbejdsløshed.
Mit svar på det er, at det bedste, vi kan gøre, er sådan set at føre en grundlæggende økonomisk politik, der gør, at de hurtigst muligt kan komme i beskæftigelse igen.
Det er ikke ved at lade de offentlige udgifter stige på driftssiden; det er ved målrettet at sætte ind med investeringer, der gør Danmark rigere på sigt, ved at understøtte den finansielle sektor, ved at sørge for, at vores virksomheder får en konkurrencekraft, der gør, at de kan sælge deres varer i udlandet, og ved at lave eksportkreditfaciliteter, sådan som vi har gjort, der gør, at de virksomheder, som godt kan sælge varer, men som har svært ved at få handlerne i hus, fordi de ikke i den anden ende af kontrakten kan finansiere det på den korte bane, alligevel kan få det.
Det er den slags initiativer.
Det tror jeg tjener både den lille og den store mand bedst på sigt.
Per Clausen (EL), 2009-04-16:
Statsministeren har jo ret i, at det bedste er, at folk får et arbejde.
Vi er så ikke helt enige om, hvordan den udfordring løftes.
Men statsministeren har jo også sagt, at det ikke kan nytte noget, at vi gør en masse ting nu for at få alle i arbejde meget hurtigt, for så står vi med et problem om nogle år.
Så spørger jeg bare statsministeren, for det første om det ikke ville være rimeligt, at man sørger for, at de ikke skal have halveret deres indkomst og risikere at gå fra hus og hjem, og for det andet, om statsministeren ikke er enig i, at det så ville være rimeligt, at de mennesker, som holdes uden for arbejdsmarkedet, får en mulighed for at få en kompetencegivende uddannelse i den periode, hvor de er uden for arbejdsmarkedet - måske rettet imod nogle af de nye behov, der kommer på arbejdsmarkedet om nogle få år, hvis alt går vel.
Det, jeg mener er afgørende, er, om det stadig væk kun er denne minoritet i befolkningen, der skal betale prisen for krisen, eller om det er sådan, at vi kompenserer dem.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-16:
Det tror jeg ikke, man skaber ved at skabe en eller anden universel rettighed om, hvad man så har mulighed for at få, hvis man bliver ledig.
Jeg tror man gør det, ved at have en meget, meget målrettet tilgang i forhold til den enkelte ledige og den enkelte lediges kvalifikationer.
Vi skal ikke begå historiske fejltagelser med aktiveringsfabrikker og anden form for nyttesløs aktivering.
Vi skal sørge for meget, meget målrettet at møde den enkelte ledige der, hvor den enkelte ledige er, med henblik på at se lige præcis: Hvad er det, der skal til, for at hr. Jensen, hr. Hansen og fru Sørensen kommer hurtigt i beskæftigelse?
Det tror jeg kan føre til en forskellig vifte af opkvalifikationsbehov.
Det er sådan set også det, der er baggrunden for, at regeringen har placeret beskæftigelsespolitikken helt derude i lokalsamfundene, hvor man er tættest på jobplaceringsmulighederne, og hvor man har det personkendskab, der skal til.
De her tal, der er fremme i debatten om det aktuelle ledighedsniveau, er, når alt kommer til alt noget statistik - bag det gemmer sig jo mennesker af kød og blod.
Og uanset hvilket ledighedsniveau vi har, vil det være sådan, at nogle mennesker med nogle givne kvalifikationer reelt er uden risiko for at komme i ledighed, og andre mennesker med svære kvalifikationer er måske i en overhængende risiko - selv også med et ledighedsniveau på 40.000 eller 50.000.
Derfor må den målrettede og individuelt tilrettede indsats for den enkelte ledige være vejen frem, og den opnår man ikke, hvis man definerer sådan et sæt generelle rettigheder, som hr. Per Clausen lægger op til.
Mette Frederiksen (S), 2009-04-16:
Tak for det.
Nu er det nok for meget at forvente, at der sådan vil springe gode ideer af nye ministre, men man forventer jo altid fra oppositionens side, at der måske kommer nogle nye ideer, og i dette tilfælde, at der bibringes lidt vitalitet i forhold til den aktuelle økonomiske krise og håndteringen af den.
Så meget desto mere undrer det selvfølgelig, at den første sådan substantielle melding, der kommer fra landets nye finansminister, er, at der er masser af job at få i Danmark, uagtet at mange af dem, der mister deres job, er ufaglærte, uagtet at mange af dem, der mister deres job, er bosiddende i yderområder, uagtet at vi eksempelvis hører om jobopslag som receptionist, hvor der er 1.000 ansøgere.
Derfor har jeg et kort spørgsmål til statsministeren: Deler statsministeren sin finansministers vurdering af, at der er masser af job at få for de ledige?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-16:
Regeringen har til alle tider kun ét synspunkt; vi udtaler os som et kollegium og binder hinanden.
Og det, jeg tror har været finansministerens pointe, er: Ja, ledigheden er på vej op, ja, det skal vi kere os om, og ja, det skal vi handle på, men vi skal også have nuancerne på plads.
Og sandheden er den, at selv i en situation, hvor ledigheden bevæger sig opad, er der mange, mange jobåbninger på det danske arbejdsmarked, og derfor kan det jo ikke nytte noget, at vi alene sender et politisk signal om pessimisme og en given op.
Det ligger i direkte forlængelse af det, jeg sagde før om nødvendigheden af, at man på jobcentrene, afhængigt af om den enkelte ledige kommer ind via kontanthjælpssystemet eller dagpengesystemet, meget målrettet tager hånd om den enkelte og finder ud af: Er der en jobåbning her?
Så det er jo sådan set et signal om, at nok er der krise, men der er jo altså også håb, og det er der også for den enkelte.
Nanna Westerby (SF), 2009-04-16:
Jeg skal bare kort meddele, at SF's ordfører ikke kunne være her i dag
Og jeg vil sige, at SF, ligesom andre ordførere også har været inde på, bakker op om det her lovforslag.
Vi synes, at det er vigtigt, at den lærer, der har fulgt en elev, er med til eksamen, og at den her lærer så får det udbytte, det nu giver at være til eksamen med andre og sparre med de øvrige censorer.
Jeg skal meddele, at Enhedslisten også kan støtte lovforslaget.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-16:
Hvis fru Mette Frederiksen vil høre det, jeg sagde, som hovskisnovski, kan jeg jo ikke gøre noget ved det, men så er det, fordi der er sat et eller andet filter på, hvor man på forhånd har besluttet sig for, at det er det indtryk, der skal stå tilbage.
Hr. Carsten Hansen gav selv tidligere et eksempel på en person med nogle bestemte faglige kvalifikationer, som i situationen altså havde en mulighed for fortsat at være i beskæftigelse, hvis vedkommende flyttede sig fra ét område til et andet.
Og derfor kan det da ikke nytte noget, at vi i en situation med 70.000 ledige - som bestemt er for mange og et tal, der er på vej op, men som jo altså er omkring det halve af det niveau, vi havde, da regeringen tog over - sender det signal til danskerne, at nu skal man gå i sort, og at man, hvis man er så ulykkelig at arbejde på en virksomhed, der mister sin eksportordre, fordi den ikke kan finansieres i den anden ende af kontrakten, og man derfor mister sit job, så skal opgive håbet om at finde et nyt.
Jeg er da glad for, at debatten slutter her.
Jeg synes da, det er dejligt, at debatten slutter her, hvor jeg så kan få lov at tænde et lille håbets lys i mørket, mens fru Mette Frederiksen altså bare vil tegne et billede af, at alting er sort.
Jeg tror, vi skal passe på, at vi ikke taler tingene op i sortere nuancer, end hvad der er basis for.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-04-16:
Da Venstres ordfører ikke kan være her i øjeblikket, har jeg lovet at læse ordførertalen op.
Lovforslaget handler i sin enkelhed om, at faglærerne igen får mulighed for at bedømme egne elevers skriftlige afgangsprøve.
Tilbage i skoleåret 2006-07 blev folkeskolens afgangsprøve gjort obligatorisk efter et meget stort ønske, ikke mindst fra regeringspartierne, men også fra Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti.
Beslutningen om obligatoriske afgangsprøver skulle bl.a. ses i lyset af ønsket om, at alle unge ville få et synligt bevis, en god faglig ballast, når de forlod folkeskolen, og havde bedre forudsætninger for at gennemføre en ungdomsuddannelse.
Det blev ved den lejlighed også besluttet, at bedømmelsen af de skriftlige prøver skulle foretages af to censorer uden involvering af faglæreren, den ene censor udpeget og finansieret af staten, den anden udpeget af et kommunalt censorkorps.
Elevernes retssikkerhed blev også nævnt som en afgørende faktor for den nye lovgivning.
Faglærerne repræsenteret ved Matematik- og Dansklærerforeningerne var meget kede af, at de mistede deres ret til at deltage i bedømmelserne, og de har siden argumenteret med, at de ikke har haft så gode muligheder for at slutevaluere deres egen undervisning.
Foreningerne har også savnet den faglige dialog med de beskikkede censorer, som var et resultat af de årlige bedømmelser.
Endelig har man argumenteret med, at man savnede den indsigt i elevernes udbytte, man opnåede, når man selv rettede elevernes opgaver.
I første omgang kommer det her til at dreje sig om de skriftlige afgangsprøver i dansk og matematik, men senere kan det jo være, at der også bliver mulighed for at lave samme løsning i skriftlig engelsk.
I Venstre kan vi i hvert fald varmt støtte op om det fremsatte lovforslag.
Christine Antorini (S), 2009-04-16:
Vi kan fra Socialdemokraternes side støtte det fremsatte lovforslag.
Man kan selvfølgelig beklage, at vi ikke gjorde os de overvejelser, da vi ændrede censorordningen i forligskredsen tilbage i 2006-07, sådan at vi havde fået et helhedssyn på, hvad det egentlig er, man skal gøre, når der bliver lavet censur i forbindelse med eksamenerne.
Jeg synes, at man kan lære af den ændring, der bliver lagt op til her.
Det er nemlig ikke tilstrækkeligt, sådan som Venstres ordfører også var inde på det, alene at kigge på objektiviteten, for det lyder jo umiddelbart som det allervigtigste, at der er nogle uvildige parter, der går ind og vurderer en opgave.
Men der er en anden, meget vigtig dimension, som det også er blevet fremhævet i den høringsrunde, der har været om lovforslaget.
Når læreren selv deltager i censuren, er der en meget vigtig funktion, som i virkeligheden er en slags efteruddannelse i, hvordan man håndterer forskellige opgaveformer, og hvor der er en faglig dialog med en kvalificeret partner om kvaliteten af de opgaver, som bliver lavet af eleverne.
Så ud over at vi selvfølgelig støtter den ændring, og man vender tilbage til, at læreren kan være med i bedømmelsen af en opgave sammen med en ekstern censor, vil jeg sige, at jeg synes, at man skal gøre sig den samme type af overvejelser, når man kigger på andre typer af ekstern censur - ikke kun i forbindelse med folkeskolen, hvor vi fra Socialdemokraternes side vil være åbne for, at det bliver indført på flere områder, men også i forbindelse med nogle af de andre uddannelser.
For der er en løbende diskussion af, hvordan man får den bedste censur.
Og der er der altså en afvejning både i forhold til objektivitet og i forhold til den læringsproces, der er mellem den, der har stået for undervisningen i det pågældende forløb, og den eksterne censor.
Men alt i alt er det positivt, og lad os bruge det fremadrettet, når vi i øvrigt skal diskutere den gode censurordning på andre typer af uddannelser.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-16:
Formålet med forslaget er at give mulighed for, at faglærere kan deltage i bedømmelsen af elevernes skriftlige afgangsprøver i folkeskolen.
I 2006 blev folkeskolens afgangsprøver obligatoriske.
At afgangsprøverne blev gjort obligatoriske, er udelukkende et fremskridt.
Samtidig med at de blev gjort obligatoriske, blev der så indført en ny censorordning for de skriftlige afgangsprøver.
Og efter den censorordning, der fungerer i dag, bedømmes de skriftlige afgangsprøver af to eksterne censorer.
Siden ændringen har flere lærere, også ved henvendelse til Dansk Folkeparti - og sikkert også til andre partier - udtrykt ønske om, at faglæreren kan deltage i bedømmelsen af de skriftlige afgangsprøver.
Dansk Folkepartis folketingsgruppe har diskuteret sagen og bakker op om lærernes ønsker.
Både Dansklærerforeningen og Matematiklærerforeningen har i den forbindelse anført, at lærerne bør inddrages i dialogen om karaktergivningen.
På denne baggrund foreslås det, at ministerens bemyndigelse til at fastsætte regler om censorer, ændres, sådan at ministeren kan fastsætte regler om, at de kommunalt udpegede censorer alene medvirker ved bedømmelsen af nærmere angivne fag, nemlig dansk og matematik.
Ministeren vil så ændre censorordningen for de bundne, skriftlige afgangsprøver, sådan at det fremover vil være faglæreren og en statslig beskikket censor, der bedømmer prøven. Det kan Dansk Folkepartis støtte.
Og såfremt der er tilsvarende ønsker i forbindelse med andre fag, som der jo er høringssvarene, ser vi også gerne på det.
Mette Frederiksen (S), 2009-04-16:
Det er jo faktisk en ganske interessant afslutning på en lang debat i Folketingssalen.
Vi har at gøre med en stærkt stigende ledighed i Danmark, vi har at gøre med en stærkt stigende ungdomsledighed, vi kan se, at især yderområderne er kraftigt og alvorligt ramt, og så udtaler nu ikke alene den nye finansminister, men også den nye statsminister, at man jo skal se nuanceret på ledighedsproblematikken.
Jeg vil ikke kalde den melding for nuanceret, jeg vil kalde den for hovskisnovski, for jeg tror faktisk, at hvis man sidder i Vestjylland, hvis man sidder i Sønderjylland, hvis man sidder på Langeland, hvis man sidder på Lolland eller andre steder, der er ramt af ledighed, har man sådan set ikke behov for en eller anden teoretisk udmelding fra regeringen om, at der er masser af job at få og masser af job engang.
Så har man behov for, at der er job der, hvor man bor, hvor man har sin familie, og hvor man har sin hverdag.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-16:
Jeg kan garantere, at vi tager den her situation meget alvorligt.
Vi har registreret et fald i praktikpladser i kølvandet på den her krise.
Det kalder på handling, og det er baggrunden for, at undervisningsministeren straks i morgen har et møde med arbejdsmarkedets parter for der at drøfte, hvilken handling der skal til for at opfylde det, der er vores politiske ambition, nemlig at ingen unge tabes på gulvet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-04-16:
Det er vi meget opmærksomme på: Vi mangler så fra oppositionens side at se, at der sker noget.
Undervisningsministeren har på det her område flere gange sagt, at undervisningsministeren er meget opmærksom på det, der er bare ikke kommet noget ud af det.
Vil man give en garanti til de mere end 4.000 unge, der står og ikke kan komme videre, om, at selvfølgelig får de en praktikplads, selvfølgelig skaber man de muligheder, der gør, at de kan færdiggøre deres uddannelse?
Jeg er meget glad for at få det spørgsmål, for jeg synes ærlig talt, at det er rigtig, rigtig svært at forstå, at man vælger at stille 100 mia. kr. til rådighed for bankerne uden at stille krav.
I Enhedslisten vil vi faktisk gerne være med til at låne penge ud til de små virksomheder, som kan være i klemme.
Det er slet ikke til diskussion, men der er ikke nogen grund til at stille 100 mia. kr. til rådighed for bankerne uden i øvrigt at stille krav til, hvordan de penge skal bruges.
Derudover vil jeg sige, at det er bemærkelsesværdigt, at vi altså har et politisk flertal, der mener, at der er så mange penge i Danmark, at vi kan give 100 mia. kr. til bankerne, men som ikke er villig til at igangsætte de offentlige investeringer, som er nødvendige, hvis vi skal sikre beskæftigelsen.
Det vil sige, at der bliver fyret tusindvis af mennesker nu på grund af den økonomiske krise.
Der er man ikke villig til at sætte ind, man er ikke villig til at afsætte de midler, som kunne sikre, at de mennesker kom i job igen, der kunne sikre, at nye mennesker ikke blev fyret.
Det er man ikke villig til, men man er altså villig til at stille 100 mia. kr. til rådighed uden at stille krav.
Det er egentlig svært at forstå, at det er Dansk Folkepartis politik.
Jeg har hørt, at Dansk Folkeparti er et parti, der forsøger at fremstille sig selv som sådan forholdsvis socialt afbalanceret.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-04-16:
Jeg synes jo egentlig i grunden, at det er ganske fantastisk, at Enhedslistens ordfører slet ikke vil svare på spørgsmålet rent konkret: Hvad er Enhedslistens synspunkt på, at hvis ikke vi havde vedtaget de her to bankpakker, så ville en lang, lang række danske arbejdspladser være gået fløjten, og dermed ville mange af de vælgere, som fru Johanne Schmidt-Nielsen i både tide og utide omtaler, have mistet deres job?
Der må man dog fra Enhedslistens side have en eller anden form for argumentation, som går længere ud, end blot at sige: Jamen det er jo bare at give penge uden krav og kravspecifikation til banditter i habitter, som flere af Enhedslistens ordførere har sagt her i salen.
Jeg synes jo faktisk, at man skylder os en rigtig god forklaring fra Enhedslistens side på, hvorfor man reelt har arbejdet for, at der skulle være flere arbejdsløse i Danmark.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-04-16:
Jeg ved ikke, om hr. Skibby ikke hørte efter svaret, for Enhedslisten har en ret klar politik, nemlig at vi gerne vil være med til at låne penge ud til de mindre og mellemstore virksomheder, som har brug for det på grund af den finansielle krise, vi står i.
Det vil vi meget gerne være med til, og vi mener også, at staten kan spille en rolle i den sammenhæng.
Men vi vil da være med til at bestemme over, hvad statens penge skal bruges til.
Vi synes, det er meget, meget svært at forstå, at man fra Dansk Folkepartis side vil stille 100 mia. kr. til rådighed til fri afbenyttelse for bankerne uden at stille krav om, hvordan de midler skal bruges.
Skal de bare bruges til, at bankdirektørerne kan føre den politik videre, som bl.a. er en af årsagerne til, at vi står i den krise, vi står i?
Man stiller ingen krav.
At man er villig til at stille 100 mia. kr. til rådighed for bankerne, fordi de klynker, men ikke er villig til at sikre beskæftigelsen i Danmark, synes jeg er svært at forstå.
Og Dansk Folkeparti må da også have et problem med at forklare det til Dansk Folkepartis vælgere.
Tina Nedergaard (V), 2009-04-16:
For et øjeblik siden hørte vi, hvor ivrige Det Radikale Venstre er for at blive en rigtig del af den socialistiske blok, og at de også er helt overbevist om, at de vil befinde sig rigtig godt.
Jeg hørte også fru Margrethe Vestager være inde på, at Det Radikale Venstre vil være garanten for en såkaldt ansvarlig økonomisk politik, nok forstået på den måde, at man vil holde udgifterne lidt i ro.
Det er Enhedslisten jo ikke ligefrem berygtet for at have som primært mål, og det er jo helt i orden, når man er et socialistisk parti.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til, om Enhedslisten vil acceptere, at et borgerligt liberalt parti som Det Radikale Venstre ligesom får en vetoret over den økonomiske politik, der eventuelt ville skulle blive ført, for så vidt oppositionen havde flertal.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-04-16:
Det er jo fuldstændig rigtigt, når fru Tina Nedergaard siger, at der er forskel på partierne i oppositionen, altså at der er forskel på, hvilken politik Enhedslisten, SF, Socialdemokraterne og De Radikale fører.
Alt andet ville være mærkeligt.
Så kunne vi lige så godt lave ét stort parti.
Men det kan være, at fru Tina Nedergaard vil svare mig på, om Venstre fører præcis den samme politik som Dansk Folkeparti, for så kunne Dansk Folkeparti og Venstre jo lægge sig sammen.
Enhedslisten vil i et nyt politisk flertal gøre alt, hvad vi kan for at trække en kommende regering til venstre.
Vi vil selvfølgelig gøre alt for at sikre, at der ikke bare kommer en ny regering, men at der rent faktisk kommer en ny politik, og vi forventer selvfølgelig indflydelse for vores mandater.
Tina Nedergaard (V), 2009-04-16:
Jeg anerkender fuldt og helt, at der er forskel på partierne.
Det er jo sådan set pointen, at der er stor forskel på Enhedslisten og Det Radikale Venstre, i hvert fald hvis man skal lytte til fru Margrethe Vestagers udlægning af Det Radikale Venstres økonomiske politik.
Enhedslisten, kan man sige, er egentlig garant for, at Det Radikale Venstre ikke kommer til at føre sin økonomiske politik, for så vidt den socialistiske blok får flertal, er det rigtigt?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-04-16:
Nej, det, jeg siger, er, at Enhedslisten vil gøre alt, hvad vi overhovedet kan for at trække et kommende politisk flertal til venstre.
Det giver god mening, ikke bare, fordi jeg kommer fra Enhedslisten, men også, fordi vi til tider synes, at der er nogle partier, der bevæger sig lidt for langt i den forkerte retning.
Det er klart, at vi i Enhedslisten rent faktisk ønsker en ny politik og ikke bare nogle nye navne i ministerbilerne.
Nej, vi vil have en ny politik, og der er mange punkter, hvor vi er uenige med De Radikale.
Men der er i hvert fald slet ikke nogen diskussion om, at den politik, der kan blive ført med oppositionen, med et nyt politisk flertal, er hundred gange bedre end den politik, der bliver ført af Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-04-16:
Først vil jeg sige, at jeg altid synes, at det er en fornøjelse at høre hr. Høgni Hoydal tale.
Jeg synes grundlæggende, at det er baseret på en respekt for Danmark, og at vi i Danmark også har stor respekt for Færøerne og det arbejde, der foregår på Færøerne.
Det er sådan indfaldsvinklen, men jeg synes altså, at de færøske repræsentanter her i Folketinget ofte har en anden tilgang til samarbejdet mellem Danmark og Færøerne, end vores grønlandske venner har det, når det drejer sig om forholdet mellem Danmark og Grønland, og det er lidt ærgerligt at se.
Grunden til, at jeg så markerede, er, fordi jeg for en gangs skyld syntes, at der var en svipser i hr. Høgni Hoydals tale, nemlig i indledningen, hvor han sagde, at han håbede, at den nye statsminister ville blive den statsminister, der ville gøre Danmark fri af det her med kolonitid og det, der skulle ligge fra fortiden.
Hvis der da skulle være noget, skulle det være det, at Færøerne meget gerne vil være tæt på Danmark, så længe man har brug for at få pengeoverførsler fra Danmark, men der er jo ikke nogen som helst i Danmark, der holder på Færøerne, hvis Færøerne ønsker at være et selvstændigt land, lige så lidt som der er kræfter i Danmark, der ønsker at holde på Grønland, hvis Grønland ønsker at være selvstændigt.