runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2016-03-03:
Når der er vinterstorme og efterårsstorme og andre store storme, som vi har i Danmark, er det ofte sådan, at meget af stranden forsvinder.
Det ser vi på hele Vestkysten, og så bliver det stille og roligt bygget op igen.
Ved Høfde 42 holder Kystdirektoratet og regionen øje med, om den kystsikring, der er netop omkring depotet, holder.
Man har så sent som for halvandet år siden tilført flere tons sten igen, fordi det selvfølgelig skal holde.
Når vandet kommer ind ved en storm, ryger det nogle gange over stenene og også hen over den membran, der er lavet, som så også skal være vandtæt.
Men jeg har ikke set nogen billeder, hvor det danner en ø, og jeg har et indtryk af, at både Kystdirektoratet og regionen, når de laver vurderingerne af den måde, stormene kommer på, siger, at der i hvert fald ikke er nogen fare for, at det falder ud i havet.
Det må jeg jo stole på.
Jeg er politiker, jeg er lægmand, jeg er ikke fagekspert, men det mener jeg faktisk Kystdirektoratet og regionen er, og at de har noget fagekspertise, så de kan håndtere det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-03-03:
Jeg tror, ordføreren er meget enig med mig i, at det er enorme kræfter, vi taler om, omkring vores vestkyst, omkring vores Vesterhav.
Havet har kolossale kræfter, især når man kombinerer Vesterhavet med ekstreme vejrfænomener.
Så det, der jo er kernen her, er, at der er en meget stor risiko, og konsekvenserne, hvis der sker en ulykke, som ikke er umulig at forestille sig, er kolossale.
Men hvis vi nu forestiller os, at et ekstremt vejrfænomen rammer, hvordan skal vi så rydde op, hvis Høfde 42 ryger i havet, og hvem skal betale?
Pia Adelsteen (DF), 2016-03-03:
Jeg synes, det er et vanskeligt spørgsmål at besvare.
Jeg anser de svar, vi har fået i forbindelse med holdbarheden af den membran, for at være rigtige.
Jeg går da ud fra, fagfolkene har noget kendskab til det her, når de siger, at den altså ikke falder i havet, og at membranen kan holde de næste 25 år.
Det går jeg da ud fra er korrekt.
Jeg går da også ud fra, det er korrekt, når jeg får at vide af nogle fagfolk, at det her ikke falder i vandet.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-03-03:
Når vi har et giftdepot af et sådant omfang, ville det så ikke være rigtigt, at vi tænker forebyggende i stedet for helbredende?
Ordføreren siger, at hvis der kommer en meget alvorlig situation, så vil man se på det.
Jeg vil godt høre ordføreren, om det ikke er et udtryk for, at man i virkeligheden skubber ansvaret fra sig og bringer hele befolkningen oppe i den del af landet i en meget alvorlig risiko for, at man pludselig står med en miljøkatastrofe, som ikke kan forhindres, fordi man ikke har foretaget den nødvendige forebyggelse i god tid.
Pia Adelsteen (DF), 2016-03-03:
Som regel siger vi jo, at forebyggelse er bedre end helbredelse, sådan er det jo.
Men i det her tilfælde vil jeg sige, at det jo ikke er sådan, at vi bare sidder og venter på, at der skal ske noget.
Det er jo ikke, så vi siger, at fem og syv bare kan være lige, sådan er det jo ikke.
Det, vi siger med det forslag til vedtagelse, vi har, er, at i øjeblikket har regionerne gang i et stykke arbejde.
Jeg mener altså, at det er vigtigt, at regionerne får tid til at afslutte det arbejde, og at vi så tager en diskussion af, hvordan pokker vi får gjort noget ved det her problem, for det er selvfølgelig noget, der skal løses.
Erling Bonnesen (V), 2016-03-03:
Jamen udgangspunktet er jo, som det også er gjort klart i de forskellige redegørelser, også fra ministeren, at tingene er sikre og fornuftige, som det ligger på nuværende tidspunkt.
Og skulle der opstå en ekstraordinær situation, må man selvfølgelig tage det op til drøftelse.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-03-03:
Grunden til, at jeg spurgte om det her, var jo netop, at lige nu er der ikke nogen, der er økonomisk ansvarlig.
Der står meget klart, at det ikke er regionen, der er økonomisk ansvarlig over for fiskerne eller over for de mennesker, der bor ved og lever af Vesterhavet og Limfjorden.
Og der står ikke, hvem det så er.
Derfor spørger jeg ordføreren – oprigtigt: Hvem er økonomisk ansvarlig?
Det er sådan, at når der sker naturkatastrofer i Danmark og det har konsekvenser for borgerne, er der sådan set forskellige instanser, som normalt bidrager i de situationer.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren: Hvem er økonomisk ansvarlig for at betale fiskerne, for at betale de bønder og andre, der lever af jorden, af havet og af Limfjorden?
Erling Bonnesen (V), 2016-03-03:
Jamen det er ret tydeligt, også i ministerens redegørelse i forbindelse med drøftelserne her, og så er der ingen grund til at piske en stemning op.
Det forekommer jo at være så sikkert, som det kan være på nuværende tidspunkt.
René Gade (ALT), 2016-03-03:
Jeg vil egentlig bare efterspørge fra ordføreren og Venstre i det hele taget en hjælpende hånd, for det har jeg og flere i området brug for.
Der er en gruppe frivillige, som fru Pia Olsen Dyhr også nævnte tidligere, der har knoklet i rigtig mange år deroppe.
Det er der mange steder i Danmark.
Altså, der er mange steder, hvor man har en eller anden sag, man kæmper for.
Men problemet i det her område er bare, at fronterne er trukket så skarpt op på grund af historien, og at Cheminova kaster en skygge over de møder, der bliver sat op.
Der er simpelt hen nogle, der ikke tør komme til de her møder, for tænk nu, hvis det koster arbejdspladser; tænk nu, hvis det koster dårlig omtale.
Det, vi har gang i lige nu, er jo ekstremt dårlig omtale for området.
Da jeg startede med at komme derop, var folk angste for overhovedet at komme hen og tale med mig om det, for hvad nu, hvis folk hører om det her?
Så er det dårligt for området.
Så det, jeg spørger om, er: Kunne Venstre og ordføreren være med til at hjælpe mig med, når jeg indkalder til borgermøder deroppe – fuldstændig apolitiske, jeg tropper ikke op i grønne bukser eller noget som helst – at bryde igennem og få nogle folk til at komme ved at sige, at det er okay at debattere det her?
Der er ikke politik i det, men vi skal diskutere: Hvad gør vi fremover?
Kan vi understøtte det her i lokalsamfundet, så vi kommer væk fra den berøringsangst, der er?
Kunne jeg få hjælp til det, for det har været svært indtil nu?
Vi kan bare sige, at Venstre kan være med til at understøtte de civile borgere deroppe, for det har jeg svært ved.
Venstre er noget stærkere end Alternativet i området.
Erling Bonnesen (V), 2016-03-03:
Tak for det.
Stor respekt for lokalt engagement.
Det er fuldt forståeligt, at der er en bekymring omkring det.
Derfor er det også godt, at man ved en lejlighed som den her kan få en redegørelse fra ministeren om, at tingene er kapslet fornuftigt ind.
Hvad er det, der allerede er blevet gjort i sagen?
Der er måske mange, der ikke er klar over – men det er man måske lokalt – at der allerede ved en tidligere lejlighed er fjernet en stor del af det.
Vi har også fået en afklaring af, at det er regionerne, der nu er i gang med den her registrering og klargøring til de drøftelser og forhandlinger, der så skal finde sted i 2019.
Det er da sådan set med til at få kastet lys over tingene, og det tror jeg alle gerne vil bidrage med.
Så er der heller ingen grund til, kan vi sige, at piske en ekstra unødvendig stemning op oveni.
Men man kan prøve at forholde sig en lille smule til det, der er en faglig vurdering af, nemlig at tingene synes at være kapslet godt og sikkert ind – så godt, som man nu kan gøre det i vore dage.
René Gade (ALT), 2016-03-03:
Jeg griber ud efter den, men jeg kunne ikke helt mærke, om der var den udstrakte hånd, jeg ledte efter.
Det er egentlig noget, der kunne hjælpe os meget her i Folketingssalen, hvis vi kunne lave sådan en aftale om, at vi netop brugte civilsamfundet til at skabe en eller anden opbakning, som vi så kunne gå videre med.
Status er – som jeg også hører på ordføreren – at man egentlig ikke har interesse i at rode op i det her.
Der er fakta på bordet, og vi går videre ad den vej, der er udstukket.
Jeg siger bare: Samfundet deroppe er splittet i to.
Der er mange, der slet ikke tør tale om det her.
Og der kunne det hjælpe rigtig meget – og det vil jeg så bare forsøge – at tage fat i Venstre igen og så spørge, om vi kan lave de her møder sammen, hvor det ikke handler om politik, men hvor det handler om, hvordan vi får noget vækst deroppe.
Og det tror jeg godt vi kunne blive enige om kunne være interessant.
Erling Bonnesen (V), 2016-03-03:
Det, som jeg tror kan – hvis man kan bruge det udtryk – berolige mest muligt, er at få konkrete fakta på bordet i sagen.
Det er klart, at der ligger et restdepot deroppe.
Er det så farligt og usikkert lige nu?
Jamen alt andet lige ville det selvfølgelig være rart, hvis man bare kunne knipse med fingrene og fjerne det, sådan lige vupti, men det kan jo ikke lade sig gøre.
Men der er en procedure, og det er sådan set den stærkeste form for beroligelse, at man helt konkret kan oplyse: Der er den her procedure, hvor regionerne, som har opgaven, skal sørge for en registrering af de her ting.
Og så kommer der forhandlinger om det i 2019.
Så der er jo, kan vi sige, skred i sagen i den forstand, at processen er sat på skinner efter aftale.
Det er ikke sådan, at der er en berøringsangst, men man skal heller ikke piske en ekstra stemning op på det, men oplyse konkret og fagligt og henvise til de redegørelser, der ligger.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-03-03:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører: Hvis nu vi forestiller os, at depotet ryger i havet – det er bare sådan en forestilling, vi gør os – hvem skal så kompensere fiskerne, hvem skal kompensere de mennesker, der bor i og lever af området, både i forbindelse med Vesterhavet, men sådan set også inde i Limfjorden?
Pia Adelsteen (DF), 2016-03-03:
Det betyder jo også, uanset om man synes, at Stålvalseværket eller Kærgård Plantage ligger yderligt, at de ting skal man også se på.
For det er jo ikke nødvendigvis kun – hvad kan man sige – en stor storm ved Vesterhavet, der gør, at forureningen kan være farlig.
Det er jo det, vi skal håndtere, og det er det, vi skal diskutere i 2019.
Jonas Dahl (SF), 2016-03-03:
Jeg synes da, det er fint, at man er indstillet på at orientere dem, men altså i 2019.
Jeg kunne godt tænke mig at vende tilbage til noget af det, som ordføreren var inde på lidt tidligere, nemlig til det om, hvem der egentlig tager de her prøver.
Det var noget af det, som lød lidt uklart for mig, da jeg sad og lyttede med.
Det er jo sådan, at det i dag er Cheminova selv, der måler det.
Synes ordføreren ikke, det ville være rimeligt, at det måske var regionen eller i hvert fald en offentlig instans, der målte den udsivning, som rent faktisk sker?
Problemet er, hvis der rent faktisk sker en større udsivning end den, vi får at vide i dag, og er ordføreren så også indstillet på at vente til 2019?
Pia Adelsteen (DF), 2016-03-03:
Indtil for meget kort tid siden var Cheminova ejet af Aarhus Universitet.
Skal jeg forstå det sådan, at når Cheminova åbenbart selv foretog målingerne, var det indtil for 1½ år siden universitetet, der snød?
Eller rettere, det gjorde de ikke, men nu er der kommet private ejere, og så snyder de?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jonas Dahl (SF), 2016-03-03:
Jeg så sådan set gerne, at også Aarhus Universitet havde taget et ansvar i forhold til at rydde op.
Men det var slet ikke det, spørgsmålet gik på.
Spørgsmålet gik på, hvem der måler det.
Og jeg vil gerne spørge igen: Synes ordføreren ikke, det er rimeligt, at det er en offentlig instans, der måler den udsivning, som sandsynligvis – det er jeg ret sikker på, men lad os bare sige sandsynligvis for at give ordføreren lidt spillerum – finder sted?
Mener ordføreren ikke, at det ville være rimeligt, at det var en offentlig instans, der målte det?
Pia Adelsteen (DF), 2016-03-03:
Jo, hvis man synes, det er et problem, kan jeg godt se pointen i, at det skal være en offentlig instans.
Mit indtryk er, at de medarbejdere, der har været på Cheminova, stadig væk er der, også efter ejerskiftet, og at det sandsynligvis er de samme, der kører ud og måler det.
Jeg har meget svært ved at forestille mig, at man som medarbejder afhængigt af ejerforholdet skulle give urigtige oplysninger.
Men det er min vurdering.
René Gade (ALT), 2016-03-03:
Først vil jeg sige, at jeg synes, ordføreren har en meget respektfuld tilgang til emnet, netop ved at sige: Jamen vi ved jo ikke nødvendigvis, hvad der er op og ned; vi må stole på dem, der giver os oplysningerne.
Vi kan så være meget usikre på og uenige om, om de oplysninger, vi nu engang får, også er retvisende – om der rent faktisk er sikkerhed for, at det er sådan, som vi nu engang får oplyst.
Og derfor kan vi ikke spå om fremtiden, så jeg vil hellere tale om noget andet.
Hvis vi nu forestiller os, at vi ikke skal tænke på pengene – jeg ved godt, at det nærmest er umuligt i den her sag – er det så ordførerens opfattelse, at vi burde gøre det nu, altså få renset depotet op og få den her sky væk fra området?
Eller skulle man stadig væk vente, fordi man har en sikkerhed – man kan jo sige, at det på en eller anden måde er en kredit i banken, altså hvis vi antager, at dem, der har givet os målingerne, har ret. Hvis vi ikke skulle tænke på pengene, skulle vi så få renset op nu og altså være forebyggende, eller skulle vi stole på det, vi har fået oplyst, men hvor der kan ske et eller andet, som vi jo selvfølgelig ikke selv er herre over?
Pia Adelsteen (DF), 2016-03-03:
Men det er bare ikke den verden, jeg lever i, altså at jeg forestiller mig et eller andet.
Jo, måske når jeg sover og drømmer lidt.
Men virkeligheden er jo, at vi også skal tænke på pengene.
Virkeligheden er, at vi er nødt til at tænke på, hvad pokker det er, der foregår, og hvor vi skal få pengene fra osv. osv.
Hvordan skal vi gøre det?
Er det her det vigtigste i forhold til andre steder i Danmark osv. osv.?
Og det er derfor, jeg mener, at det er godt at vente til 2019, når regionerne har lavet deres opgørelse, og så finde ud af, hvordan pokker vi klarer det her.
René Gade (ALT), 2016-03-03:
Grunden til, at jeg alligevel tillader mig at tænke de her tanker, er, at hvis vi går tilbage til eksempelvis 1981-82, hvor et af de helt store udslip skete, stod vi i en situation, hvor det faktisk var ligegyldigt, om vi havde drømt os til det eller tænkt os til det – der havde vi en eksportsituation, hvor englænderne faktisk overvejede at boykotte dansk fiskeri.
Og det var, før vi havde de storme, som vi ser i dag.
Så jeg tænker, at det ikke bare er tankespind.
Jeg tænker simpelt hen bare: Vil vi være forebyggende, eller vil vi afvente?
Og når vi afventer, er det ude af vores hænder.
Hvis vi står i en situation, hvor der sker et udslip, så er verden blevet så meget mere globaliseret i dag, at vi kan se, ikke storme fra havet, men shitstorme fra udlandet, der kommer til at gøre rigtig ondt på os.
Pia Adelsteen (DF), 2016-03-03:
Men igen vil jeg sige, at det er lidt det samme som spørgsmålet om forebyggelse og helbredelse.
Altså, vi skriver 2016 nu, og regionerne har indtil 2018, altså 2 år mere, og så skal de komme med deres udredning af, hvordan det ser ud med forureningen.
Og i 2019 går vi i gang med at se på, hvordan pokker vi får løst det her.
Og så har vi forhåbentlig også en bedre økonomi, sådan at vi rent faktisk kunne have nogle penge at putte i det her.
For jeg tror ikke, at der er nogen af os, der står her, som er i tvivl om, at det her kommer til at koste – og så kan vi jo snakke kasser, for om det er regionen, eller det er staten, eller hvem det er, der skal betale, så er det altså i bund og grund kassetænkning.
Det er skatteborgerne, der kommer til at betale i sidste instans.
Det kan vi vel godt være enige om.
Erling Bonnesen (V), 2016-03-03:
Tak for det.
I Venstre tager vi selvfølgelig den her sag lige så alvorligt som alle andre, og i forbindelse med behandlingen af denne forespørgsel vedrørende forurening ved Høfde 42 er det vigtigt for Venstre at understrege, at i henhold til jordforureningsloven er det regionerne, der har ansvaret for den offentlige indsats mod jordforurening.
Når vi ser på den konkrete sag med Høfde 42, ser man, at det offentlige allerede har sørget for at fjerne størstedelen af forureningen, og der sørges løbende for vedligeholdelse og overvågning af depotet.
I Venstre mener vi, at det er vigtigt, at vi foretager disse løbende vurderinger af sikkerheden omkring depotet, for i Venstre anerkender vi fuldt ud nødvendigheden af, at der skal være et sikkert depot.
På baggrund af dette samt løbende vedligeholdelse og overvågning af Høfde 42 må vurderingen være, at sikkerheden er tilstrækkelig høj på nuværende tidspunkt.
Desuden har Venstre noteret sig, at indkapslingen er bygget til at kunne tåle at blive oversvømmet.
Regionerne skal frem til 2018 finde ud af, hvor det er nødvendigt at sætte ind mod forurening, og når regionerne har skabt overblik over de nødvendige indsatser, vil staten efterfølgende i 2019 drøfte og forhandle disse spørgsmål.
Med disse ord vil jeg sige, at Venstre støtter det forslag til vedtagelse, som hr. Bjarne Laustsen fra Socialdemokraterne har læst op på vegne af Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance, Konservative og Venstre.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-03-03:
Det, der jo er interesssant her, er det, som ordføreren også benævner som en ekstraordinær situation.
For en ekstraordinær situation kan få katastrofale konsekvenser, og det er, hvis 110 ton gift forsvinder ud i Vesterhavet, for slet ikke at tale om 7 ton kviksølv.
Og det er jo også den gift, vi taler om, og som Dansk Folkepartis ordfører også var inde på, er en meget, meget slem og meget, meget giftig gift.
Jeg vil gerne følge op på det, som fru Pia Olsen Dyhr spurgte om.
Hvis den her ekstraordinære situation nu opstår, og hvis Høfde 42 bliver opslugt af havet, hvordan skal man så kunne indkapsle den her forurening, og hvem skal betale for det?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-03-03:
Depotet er nu næsten omkranset af vand.
Her handler det jo ikke om, hvor dybt det ligger, det handler om, at hvis der er vand hele vejen rundt om depotet, så depotet de facto ender med at blive en ø, så skal der ikke mange storme til, før depotet går til havs.
Er ordføreren opmærksom på, at der er tale om 30.000 t giftigt sand, og at der i sandet er gifte, som der ikke skal meget til af for at slå dyreliv ihjel – fugle og andet?
Når ordføreren siger, at ordføreren vil vente, til der sker noget,
hvad er det »noget« så?
Er det, at depotet er faldet i havet?
Eller hvornår er der sket »noget«, så vi kan handle?
Pia Adelsteen (DF), 2016-03-03:
Tak for det.
Der skal heller ikke være tvivl om, at Dansk Folkeparti mener, at man i allerhøjeste grad skal holde øje med, hvad der foregår med det depot, der ligger ved Høfde 42.
Jeg synes, det er vigtigt at opridse historien, for det her fortæller jo meget om, at vi har fået en ny viden, der gør, at vi netop skal være opmærksomme på, hvad der foregår deroppe, men at den viden ikke var til stede tidligere, og at det faktisk er derfor, at vi har den situation, vi har i dag, nemlig fordi der tilbage i slutningen af 1950'erne og 1960'erne blev deponeret affald fra Cheminova vel at mærke med statens godkendelse, og at staten også selv var medvirkende til at deponere pesticidrester tilbage i starten af 1960'erne.
Det gjorde så også, at staten både i 1971 og igen i 1981 gik ind og fjernede en stor del af affaldet fra depotet, men det vurderes så, at der stadig væk er omkring 110 tons affald tilbage – plus 7 tons kviksølv.
Og det affald, vi taler om, er jo altså væmmeligt affald, for da jeg sad og læste det amerikanske udtryk og slog det op og så, at det var bladan, så blev jeg lidt bekymret.
Så det er jo ikke for sjov, det her, bestemt nej.
Men det, der så sker, er, at der kommer noget udsivning.
Man finder døde ål, kviksølvet ryger ud i fjorden, der er døde måger, og man går så ind og siger, at vi simpelt hen bliver nødt til at indkapsle den gift.
Det gør man i 2006 med en spunsvæg, der går 14 m i dybden.
Hvis man går over og ser på metrobyggeriet – jeg ved ikke, hvor dybt det er – men 14 m er faktisk ret dybt.
Man har i hvert fald lavet den her spunsvæg rimelig dyb og med en membran oven på, som er vandtæt.
Og det gør altså, at det burde fungere sådan, at der, selv om der kommer vand ind over, ikke er udsivning.
Det er så også det, man måler deroppe.
Og hvis man tror på, at det er sikkert, har man jo ikke noget problem med at gå der, kan man sige.
Hvis man er nervøs for, at det falder i havet, så er det et problem.
Det, som jeg og Dansk Folkeparti synes er godt, er, at der konstant er overvågning ved depotet deroppe.
Jeg synes også, det er fint, at der er lavet den aftale, at regionerne nu ser på, hvad der er af depoter rundtomkring, hvor det er, der skal gøres noget, og så tager man en snak med staten, altså med ministeren, når vi nu når frem til 2019, for at finde en løsning.
Der skal ikke herske tvivl om, at sker der noget, som ikke bør ske, er vi i Dansk Folkeparti i hvert fald også indstillet på, at der selvfølgelig så skal gøres noget.
Det er klart.
Den vurdering stoler vi på.
Derfor tilslutter vi os selvfølgelig det forslag til vedtagelse, som vi har sagt ja til.
Erling Bonnesen (V), 2016-03-03:
Tak for det.
Jeg tror da, at alle partier tager den her sag dybt alvorligt, og det tror jeg vil blive tilkendegivet i løbet af debatten her.
Jeg har to spørgsmål, og det første er: Har ordføreren for SF ikke tillid til myndighederne og til de vurderinger, der allerede ligger, og som der nu også er blevet redegjort for af ministeren?
Så kunne det da være lidt interessant at høre, hvor mange gange fru Pia Olsen Dyhr faktisk har besøgt området.
Jeg kunne forstå, at hun besøgte det i går, men besøgte fru Pia Olsen Dyhr det også, da SF selv havde miljøministerposten for ikke ret lang tid siden?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-03-03:
Jeg kan fortælle, at jeg tror, at jeg har besøgt Høfde 42 fire eller fem gange i alt, jeg har ikke kun besøgt Høfde 42 i går.
Og jeg tager gerne derud med hr. Erling Bonnesen – det skal ikke komme an på det – og jeg tager også gerne miljøministeren med, for jeg synes, det er afgørende, at vi også får sat øget fokus på det i Folketinget.
Jeg tror ikke, det er nogen overraskelse for ordføreren, at SF har forfulgt den her sag i Folketinget helt tilbage fra 1980'erne.
Så selvfølgelig har SF tillid til myndighederne, men myndighederne skal også nogle gange kigges over skulderen – det er jo netop Folketingets opgave.
Erling Bonnesen (V), 2016-03-03:
Tak for det.
Det er da dejligt at høre, at fru Pia Olsen Dyhr også har tillid til myndighederne og de instanser, der er.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-03-03:
Nu var jeg ikke miljøordfører eller for den sags skyld miljøminister, men SF har sådan set, også mens vi sad i regering, arbejdet med jordforureningssager, og hr. Erling Bonnesen bør være opmærksom på, at SF i forbindelse med finansloven 2015 arbejdede på, at netop Høfde 42 skulle være en del af finansloven.
Det var der desværre ikke mulighed for, men vi har sådan set kæmpet for det hele vejen igennem.
Grunden til, at jeg siger det, er, at det her ikke er noget, vi lige har fundet på i går eller for en uge siden.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-03-03:
Mange tak for det.
Jeg tror, man skal passe meget på i den her sag, at det ikke er for nemt at sige, at der er nogle andre, der har ansvaret, i det her tilfælde regionerne.
Så jeg vil egentlig bare gerne spørge ordføreren, om vi ikke er nødt til herinde at påtage os et ansvar nu, fordi risikoen simpelt hen er for stor, og konsekvenserne, hvis Høfde 42 bryder op på grund af ekstreme vejrfænomener, simpelt hen er katastrofale.
Og det er en helt urimelig situation, vi placerer en hel masse borgere i Vestjylland i.