runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2011-11-09:
Nu har vi jo set rigtig mange løftebrud, i forhold til hvad der blev lovet i valgkampen.
Der skal ikke komme nogen kritik fra Dansk Folkeparti lige på det her område, hvis der skulle ligge et løftebrud her, fordi fru Anne Baastrup, som jo er trafikordfører og regeringspartner, i valgkampen udtalte – og oven i købet havde det stående på sin hjemmeside – at man selvfølgelig også skulle have en betalingsring i Aarhus.
Men der kan jeg så forstå nu at man har ændret opfattelse.
Er det sådan, at fru Anne Baastrup er blevet banket på plads, hvad det her angår?
Det her kan vi jo så gøre ganske kort, for det eneste, jeg egentlig bare afslutningsvis godt kunne tænke mig, var selvfølgelig en håndfast garanti fra transportministeren på, at der ikke bliver etableret betalingsring andre steder end i København i denne regerings levetid.
Det kan man forhåbentlig heller ikke nå.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-11-09:
Regeringsgrundlaget for den her regering er offentligt tilgængelig, og der står der, at der ønskes og etableres en betalingsring omkring hovedstaden.
Jacob Jensen (V), 2011-11-09:
Tak for det og tak for muligheden for at stille transportministeren et par spørgsmål.
Jeg vil godt spørge transportministeren om den bebudede betalingsring rundt om København, for der har jo været en del diskussion om det også i valgkampen, og det er selvfølgelig noget, der optager utrolig mange mennesker, som i givet fald vil blive berørt af den her betalingsring, ikke mindst pendlerne rundtomkring på Sjælland, som for manges vedkommende ikke ser et alternativ til at tage bilen.
Det kunne være håndværksmesteren, der kører ind med sine entreprenørmaskiner, det kunne være den familiefar eller -mor, som skal skynde sig hjem og hente børn, og andre.
Derfor vil jeg godt starte med at spørge transportministeren, om ministeren kan oplyse – ud over at vi nu har set, at man forventer et provenu, en indtægt til staten på i omegnen af 2 mia. kr., som jeg husker det – hvor mange bilister, hvor mange pendlere det så er, der kommer til at bidrage til, at de her 2 mia. kr. kommer ind, altså et tal for, hvor mange man forventer der skal passere betalingsringen.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-11-09:
Det er rigtigt, at det var noget, der fyldte temmelig meget i valgkampen – og jo i øvrigt også i tiden efter valgkampen; jeg tror, jeg har været herovre hver onsdag siden og har svaret på spørgsmål om betalingsringen.
Jeg er i gang med det, man kunne kalde det forberedende arbejde, og jeg håber på, at der, inden der er gået alt for lang tid, kommer et konkret lovforslag, som svarer på en række af spørgsmålene.
Derfor vil jeg måske mere svare på det principielle i det spørgsmål, som jeg hører hr. Jacob Jensen stille, nemlig hvor meget det vil komme til at gå ud over almindelige familiefædre, håndværkere osv.
Man kan jo vende det om og sige, at det går ud over dem i dag, for i dag bruger rigtig mange mennesker rigtig meget tid på at blive transporteret til og fra arbejde.
De sidder i kø alle mulige steder – det gælder i øvrigt også håndværkeren – for eksempelvis at komme ind og udføre deres arbejde i og omkring København.
Det er ikke nogen ideel situation, vi har i dag – tværtimod.
Så det, vi egentlig gerne vil, er at slå to fluer med ét smæk, nemlig have færre biler ind i den her by og bedre kollektive trafikmuligheder for dem, der gerne vil herind.
Kim Christiansen (DF), 2011-11-09:
Så jeg vil nu alligevel forbeholde mig retten til at bruge det ord.
Det er fuldstændig korrekt, at Havarikommissionen selvfølgelig skal ind at tale her.
Men nu spurgte jeg sådan set også bare ministeren, hvad ministeren vil foretage sig i relation til IC4-togene.
For når ét tog kan køre over for stoplys, må man vel formode, at flere kan gøre det.
Vi har lige fået en rapport fra Atkins, hvori vi alle sammen skulle beroliges om, at de her IC4-tog trods alt ikke var helt håbløse.
Vi skulle bare lige smide et sted mellem 400 og 800 mio. kr. efter dem; så kunne de fungere.
Der blev remset en række fejl op, men DSB erkender også, at det er første gang, at den her fejl opstår.
Hvad skal vi så bruge en rapport til, når der hele tiden kommer nye fejl?
Det er det, jeg gerne vil have at ministeren forholder sig til.
Er vi ikke nødt til at tage de IC4-tog ud af drift af hensyn til passagersikkerheden?
Og hvad vil det så betyde af yderligere forsinkelser og gener for de danske pendlere?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-11-09:
Jeg indrømmer, at tålmodighed er en dyd, og det, jeg prøver på i øjeblikket, er at skabe det reelle grundlag for at kunne lave et godt og gennemarbejdet lovforslag, og det håber jeg på kommer til Folketingets kendskab i indeværende folketingssamling.
Men jeg vil gerne anholde det der med, at folk skal straffes.
Man kunne jo vende det rundt og sige, at det er i dag, folk bliver straffet, for i dag bliver folk straffet ved at gøre noget så fornuftigt som at passe deres arbejde, og de skal bruge rigtig lang tid på at holde i kø alle mulige steder for at kunne passe deres arbejde.
Det kunne man jo sådan set lige så passende kalde en straf.
Jacob Jensen (V), 2011-11-09:
Må jeg forstå det sådan, at de 2 mia. kr., som man har budgetteret med i forbindelse med fremlæggelsen af forslaget om en betalingsring, lidt er grebet ud af luften, i og med at man jo så, som jeg forstår ministerens svar, ikke har en vurdering af, hvor mange der kommer til at betale?
Altså, de 2 mia. kr. kunne lige så godt have været 1 mia. kr. eller 3 mia. kr. eller noget helt fjerde
nu siger man fra ministerens side, at man lige skal gennemarbejde lovforslaget – helt fair, det skal man selvfølgelig altid – men der må alligevel ligge nogle tanker bagved.
Hvor mange af dem, som i dag kører på arbejde, må fremadrettet forvente at skulle betale, for at man kan opnå et provenu på 2 mia. kr.?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-11-09:
Målet og ambitionen er jo i realiteten, at rigtig mange af dem, som i dag kører på arbejde og holder i kø på Køge Bugt Motorvejen og på Helsingørmotorvejen rigtig mange steder – jeg kan se det, når jeg cykler ind om morgenen ude fra min københavnerlejlighed; det er hurtigere på cykel, end det er i bil – får et kvalificeret alternativ og kommer over i offentlig transport.
Og derfor kan jeg ikke svare på, præcis hvor mange det her kommer til at ramme, for målet er i realiteten, at det skal ramme så få som overhovedet muligt, sådan at dem, der er nødt til at køre herind, får bedre betingelser for det, og så er der andre, som får gode betingelser for at komme over i kollektiv trafik.
Men lovforslaget vil jeg gøre alt, hvad jeg kan, for kommer til behandling her i Folketingssalen, inden den her folketingssamling er slut, og så vil der være en række af de i øvrigt helt berettigede, konkrete spørgsmål, der bliver stillet her i dag og er blevet stillet de foregående uger, som der kan gives et svar på.
Kim Christiansen (DF), 2011-11-09:
Tak for det.
Det er rart at se, at det er transportministeren, der er udpeget i dag.
Der er også nok at svare på, så det er godt med lidt ekstra mulighed for det.
Det, jeg gerne vil høre transportministeren om, er naturligvis den store historie i dag.
Vi har jo næsten fået sådan en tradition for, at vi mødes her om onsdagen for at diskutere IC4-tog.
Vi blev jo alle sammen vækket i morges med en ny IC4-skandale.
Nu kan togene heller ikke bremse, har man fundet ud af.
Og nu er vi jo faktisk derhenne, hvor det her har en langt, langt mere alvorlig konsekvens end blot, at toiletterne ikke virker, at trinbrættet ikke kan gå op og ned, eller at man ikke kan finde ud af at koble togene sammen.
Her taler vi altså om tog, der kører over for stopsignaler og dermed udgør en meget stor risiko for, at der kan ske en decideret togkatastrofe, hvor mennesker bliver dræbt.
Så jeg synes selvfølgelig, det er interessant at høre, hvordan ministeren har tænkt sig at forholde sig til det her.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-11-09:
Jeg må jo give hr. Kim Christiansen fuldstændig ret i, at der er nok at svare på her onsdag efter onsdag.
Det interessante er, at det, jeg skal svare på, er sådan noget bagudskuende.
Det er jo problemer, som er skabt gennem de sidste år, og derfor vil jeg bare sige, at min opgave i realiteten er at prøve at løse problemerne.
Men jeg deltager også gerne i den der historisk bagudskuende debat, ingen tvivl om det.
Jeg synes måske også, at hr. Kim Christiansen sådan skulle overveje som transportpolitiker, om man på det her tidspunkt skal kalde det, der er sket i forbindelse med et IC4-tog, en skandale.
Altså, ret beset er der ikke rigtig nogen af os, der ved, hvad der er sket, og derfor synes jeg, at det, der er sket efterfølgende, selvfølgelig er det helt rigtige.
For passagerernes sikkerhed og tryghed er selvfølgelig på alle måder førsteprioritet. Derfor vil jeg sige til hr. Kim Christiansen: Der er jo ingen, der, før Havarikommissionen har gennemarbejdet det her, kan svare på sådan et spørgsmål, og derfor er det måske også for tidligt at bruge ord som skandale, medmindre man har et politisk ærinde med det.
Jacob Jensen (V), 2011-11-09:
Grunden til, at jeg spørger – og tak for svaret – er, at der da må ligge nogle overvejelser fra regeringens side i forhold til det antal bilister, der skal betale til betalingsringen, når man har kunnet vurdere, at det er i omegnen af 2 mia. kr., man vil få fra den indtægtskilde til at bruge til andre formål.
En anden begrundelse for at stille spørgsmålet er, at jeg her i torsdags i forbindelse med fremlæggelsen af finanslovudspillet var i en debat på P 4 Sjælland med Socialdemokraternes politiske ordfører, hr. Magnus Heunicke, hvor hr. Heunicke sagde: Jamen det er et fåtal, der vil blive tale om.
Jeg tror, det var ordet fåtal, hr. Magnus Heunicke brugte som betegnelse for det antal, han vurderede ville passere betalingsringen, selvfølgelig for at nedgøre og sige, at det ikke var så mange, det var ikke så slemt endda for de her mange, mange tusinder af pendlere udefra, fra Sjællandsområdet, som hver dag kører langt – og det er jo godt, for at vi kan holde gang i beskæftigelsen og andet – og de skal så nu med den her betalingsring straffes.
Så der må vel ligge nogle vurderinger fra ministerens side af, hvad antallet måtte være.
Carsten Hansen (S), 2011-11-09:
Jeg vil godt sige, at det er rigtigt, at der er en benhård prioritering her.
Vi sætter fuldstændig målrettet ind med at skabe vækst og beskæftigelse i modsætning til den tidligere regering, der lod arbejdsløsheden eksplodere.
Vi mistede 180.000 job i den private sektor, og man ville ikke sætte ind med en kickstart.
Der tager den her regering fat om problemstillingerne.
I en tid, hvor beskæftigelsen falder og arbejdsløsheden stiger så voldsomt – vismændene sagde, at den ville stige meget voldsommere end Finansministeriets prognoser – håber jeg virkelig ikke, at Venstre vil blokere for det her.
Men behovet er jo større, end Landsbyggefonden har midler til, så folk må låne sig frem for at kunne dække deres forpligtelser.
Der er det jo rimeligt at vi så træder til som samfund i den forbindelse.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-09:
Det her er så tredje spørgsmål om den samme sag.
Altså, reelt er der jo tale om samme spørgsmål, bare formuleret en lille smule anderledes, og det er jo sådan, at hvis man stiller det samme spørgsmål, risikerer man også at få det samme svar.
Så det må jeg forberede fru Inger Støjberg på.
Og det er sådan i Danmark – det ved alle efterhånden nu – at der gennemføres sikkerhedstjek af ministre, altså før de bliver ministre, og det er noget, som tidligere statsministre ikke har udtalt sig nærmere om.
Det synes jeg er en fornuftig tradition, og jeg agter at videreføre den tradition.
Og derfor hverken kan eller vil jeg af principielle årsager udtale mig om den konkrete sag.
Inger Støjberg (V), 2011-11-09:
Jeg vil sige til statsministeren, at der jo godt kunne være en grund til, at vi har stillet det her spørgsmål til statsministeren ad flere omgange.
Det kunne jo godt være, at det kunne interessere folketingsmedlemmer, hvem man kan tale med, hvornår man kan tale med mennesker, og om der er blevet ændret på proceduren.
Men det vil statsministeren så i en eller anden – ja, undskyld udtrykket – magtarrogant situation pludselig ikke svare på.
Og det synes jeg til gengæld er en skam, når man tænker på folkestyret.
Så jeg synes, det ville klæde statsministeren som chef for regeringen at svare på de spørgsmål, som Folketinget stiller omkring det her.
Derfor vil jeg igen spørge til den nuværende procedure: Er der ændret i proceduren i forhold til, hvordan sikkerhedsgodkendelser tidligere blev foretaget?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-09:
Fru Inger Støjberg siger, at der jo godt kunne være en grund til, at man diskuterer de her ting, og det tror jeg bestemt der er.
Det skal jeg komme tilbage til.
Jeg tror til gengæld ikke et øjeblik på, at fru Inger Støjberg er i tvivl om, hvordan hun må gebærde sig, eller hvem hun må tale med i det offentlige liv, og når hun varetager sit hverv.
Det tror jeg ikke på.
Derfor vil jeg godt gentage, at jeg hverken kan eller vil udtale mig om det her spørgsmål, og det vil jeg ikke af principielle årsager, som jeg også har nævnt tidligere.
Kunne det være, at man egentlig ikke har lyst til at diskutere rigtig politik?
Inger Støjberg (V), 2011-11-09:
Jeg tror ikke, at statsministeren behøver at motivforske i det her.
Jeg kan hurtigt kaste lys over det.
Det er ene og alene, fordi vi gerne vil have proceduren frem i lyset for at se, om der er ændret på proceduren, og jeg tror nu nok, at hvis statsministeren tjekker samrådslisten igennem og ser på de spørgsmål, der er blevet stillet i øvrigt fra oppositionens side, så kan statsministeren ikke være et hak i tvivl om, at oppositionen gerne vil diskutere politik.
Faktisk tværtom.
Man kan sige, at det så er lidt sværere for oppositionen at få ministrene i samråd, hvor vi netop skal diskutere politik.
Ved mit tidligere spørgsmål lige før kom det frem, at det her ikke er et spørgsmål om, om statsministeren ikke kan, men ene og alene et spørgsmål om, at statsministeren ikke vil diskutere de her ting og ikke vil forklare om proceduren.
Jeg vil sige til statsministeren, at jeg synes det er et problem.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-09:
Nu var det jo teknisk set
ikke et spørgsmål, jeg blev stillet, men jeg skal da gerne svare alligevel.
Jeg kan næsten gætte, hvad spørgsmålet skulle være, og jeg vil bare sige, at jeg faktisk tror, at ordføreren inderst inde godt forstår, at de her spørgsmål, fordi de risikerer at blive personfølsomme, er spørgsmål, som jeg hverken kan eller vil kommentere.
Jeg tror egentlig, at de fleste har en forståelse for det, og jeg anerkender, at der er en interesse for det, men jeg håber også, at der er en anerkendelse af, at jeg hverken kan eller vil gå ind i de her spørgsmål af principielle årsager.
Jeg nægter simpelt hen at tro, at fru Inger Støjberg ikke er fuldt ud bekendt med, hvordan hun kan udøve sit hverv, og hvem hun må mødes med.
Jeg tror faktisk ikke, det er den helt rigtige grund til, at vi bliver ved med at vende tilbage til det her spørgsmål.
Og jeg nægter egentlig også at tro, at fru Inger Støjberg ikke forstår, at det her er et spørgsmål om sikkerhedstjek, som jeg hverken kan eller vil kommentere.
Der er principielle årsager til, at jeg hverken kan eller vil gå ind i det her.
En af dem er, at man risikerer at støde ind i personfølsomme oplysninger, og derfor hverken kan eller vil jeg gå ind i den her sag.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-11-09:
Hvorledes vil ministeren sikre, at borgerne i de sydfynske vandkantskommuner kan modtage hurtig og kvalificeret behandling i tilfælde af akut opståede lidelser?
Tillykke med embedet.
Hvorledes vil ministeren sikre, at borgerne i de sydfynske vandkantskommuner kan modtage hurtig og kvalificeret behandling i tilfælde af akut opståede lidelser?
Carsten Hansen (S), 2011-11-09:
Nu fornægter hr. Jakob Ellemann-Jensens fortid og hans fars fortid som lystfisker sig jo ikke, når han kalder dem vandkantskommuner, men det skal ikke forhindre mig i at svare på det stillede spørgsmål.
Alle borgere i Danmark skal have adgang til fornøden sundhedsbehandling, uanset hvor de bor.
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at ud over afstanden til det nærmeste sygehus med fuldt udbygget akutmodtagelse afhænger sikkerheden og trygheden af en lang række andre tiltag.
Jeg kan nævne ambulancebetjening, lægebiler, helikopterordning, lokale akutklinikker osv. Hvordan man nærmere konkret sikrer, at borgerne kan få akut sundhedsbehandling, er en afgørelse, som regionerne træffer, og det gør de efter faglig rådgivning fra Sundhedsstyrelsen.
Og i øvrigt hører området som bekendt under Sundhedsministeriet, og det ved hr. Jakob Ellemann-Jensen godt.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-11-09:
Jeg er ganske klar over, at det hører under Sundhedsministeriet.
Så vidt jeg husker fra den fynske valgkamp, var det ministerens indstilling på daværende tidspunkt, at en akutmodtagelse placeret i Svendborg ikke alene var den bedste, men nærmest den eneste forsvarlige løsning.
Skal jeg så forstå ministerens svar således, at ministeren ikke længere mener, at en akutmodtagelse, som er placeret i Svendborg, vil være den bedste løsning for de berørte patienter?
Inger Støjberg (V), 2011-11-09:
Jeg vil sige til statsministeren, at det jo ikke kan blive mere personfølsomt, end at hr. Henrik Sass Larsen selv har lagt det frem.
Hr. Henrik Sass Larsen har jo selv lagt hele hændelsesforløbet frem.
Og i øvrigt siger statsministeren, at det er der sådan set ikke noget til hinder for.
Så derfor er der jo sådan set kun et eneste ord at sætte på det her, og det er magtarrogance.
Det er, at statsministeren ikke vil lægge proceduren frem, og det vil reelt sige, at statsministeren hindrer folketingsmedlemmer i at bedrive deres arbejde som folketingsmedlem, fordi man ikke længere kan vide, hvem det er, man kan mødes med, og hvem man ikke kan mødes med.
Så igen vil jeg spørge statsministeren: Er proceduren blevet ændret siden den tidligere borgerlige regering havde ansvaret?
Er der sket nogen ændringer siden da?
Det må da være til at svare på.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-09:
Vi var skam klar over den økonomiske situation.
Det var en af grundene til, at vi syntes, at vi skulle have en ny regering i Danmark.
Det viste sig så, at den økonomiske situation faktisk var værre end det, vi troede før valget.
Det var ikke et underskud på 85 mia. kr., det var lige 10 mia. kr. højere.
Og der var desværre også en del ubetalte regninger, som den tidligere regering efterlod.
Der var vi jo nødt til at forsøge at gøre rent bord og gennemgå tingene.
Det er så også det, vi er i gang med med finansloven.
Hvis hr. Claus Hjort Frederiksen spørger mig, om jeg synes, det er nemt at rydde op, kan jeg svare, at det er det ikke.
Men jeg synes jo også, at det er godt, at vi gør det, al den stund der går en lige linje fra det, vi sagde før valget, og til det, som vi nu gennmfører her efter valget med regeringsgrundlaget og finanslovforslaget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-11-09:
Det virker ærlig talt ikke, som om statsministeren tager det alvorligt at love en ny åbenhed i det politiske.
Det forekommer selvmodsigende, at statsministeren på den ene side hævder, at »En Fair Løsning« var den rette økonomiske medicin for Danmark før valget den 15. september, og at situationen efter den 15. september nødvendiggjorde, at man skrottede planen og måtte lave langt over de her 30 konkrete løftebrud.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-09:
Som jeg også sagde før, synes jeg, der går en lige linje mellem det, som vi gik til valg på, og det, vi gennemfører nu.
Vi har f.eks. vores kickstart af dansk økonomi, som vi håber på vi kan igangsætte med den her finanslov, vi hæver skatterne på visse områder, og vi går i gang med at reformere visse dele af vores velfærdssamfund.
Det er så rigtigt, som ordføreren siger, at problemerne var alvorlige, som vi så på dem før valget, men de er endnu mere alvorlige, når vi gennemgår kasserne og bøgerne, som den tidligere regering har efterladt.
Det må vi rydde op i, og det er det, vi er i gang med.
Sophie Løhde (V), 2011-11-09:
Vil statsministeren instruere sin regering i at arbejde for at opfylde det valgløfte om at bevare akutfunktionen i Svendborg, som bl.a. statsministeren, udenrigsministeren og ministeren for by, bolig og landdistrikter selv udstedte i valgkampen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-09:
Det er jo sådan noget, vi lige har diskuteret, og som det også fremgik af det svar, jeg gav før, har jeg både før og efter valget givet udtryk for, at regionsrådet selv må tage de her beslutninger.
Det er dem, der må tage beslutninger om, hvilken sygehusstruktur de ønsker.
Inger Støjberg (V), 2011-11-09:
Kan statsministeren bekræfte Henrik Sass Larsens beskrivelse af hændelsesforløbet, jf. det notat, han fremlagde i Weekendavisen omkring den manglende sikkerhedsgodkendelse?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-09:
Der i hvert fald en misforståelse hos fru Sophie Løhde, når hun mener, at jeg har givet et skriftligt valgløfte.
Det eksisterer ganske enkelt ikke.
Jeg har hele tiden givet udtryk for, at det er op til Region Syddanmark selv at vurdere den her sag og træffe en beslutning, og de har jo sådan set truffet en beslutning.
Hvis de så træffer en ny beslutning om, at tingene skal være anderledes end det, det ser ud til at blive nu, må det jo være op til regionsrådet også at komme med en konkret løsning på, hvordan den så skal udmøntes i virkeligheden.
Så det synes jeg da er helt logisk.
Det er regionsrådet, der tager beslutningen.
Sophie Løhde (V), 2011-11-09:
Det kunne have været rart, hvis statsministeren også udtalte sig så logisk før valget.
Man får jo sådan mistanken om, at der måske var noget andet, det også handlede om, når vi begyndte at nærme os en valgdato.
Jeg vil meget gerne gentage teksten, men jeg tror desværre, at statsministeren selv kender teksten.
I valgkampen var TV 2/Fyn jo så venlig også at interviewe statsministeren, da hun var på besøg på Fyn, for at høre, hvordan statsministeren forholdt sig til ministeren for by, bolig og landdistrikters konkrete valgløfte, og her bliver statsministeren spurgt, og jeg citerer fra en journalist: »Så du bakker Carsten Hansens valgløfte op?«
Statsministeren svarede: »Ja, selvfølgelig gør jeg det.«
Det må jo så betyde, at statsministeren enten accepterer, at der foreligger det her valgløfte, som man agter at efterleve, eller også, at det netop, som vi har fået at vide indtil videre, bare var noget, man sagde, fordi nu var der valgkamp, og så er det en anden tid nu, og så er man i øvrigt hamrende ligeglad med, hvad man har lovet fynboerne på det her konkrete område, ligesom de mange andre løfter på sundhedsområdet.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-09:
Siden hen traf de så den beslutning, som gælder nu.
Men på daværende tidspunkt – det var nemlig ikke i valgkampen – var der en beslutning fra regionsrådet, som ikke var den samme som i dag.
Sophie Løhde (V), 2011-11-09:
Vi begynder jo at nærme os en opklaring af det her, fordi så kan jeg forstå, at det, som statsministeren udtalte sådan lidt længere tid tilbage, kan man ikke regne med, fordi nu er det nogle helt andre nye tider.
Det kunne måske være godt, at statsministeren også fik en forventningsafstemning om det med sine egne partifæller, for der har jeg jo noteret, at flere fremtrædende fynske socialdemokrater har kaldt sagen for et klokkeklart løftebrud, flere har ligefrem efterlyst en undskyldning.
Er statsministeren enig i, at det er et klokkeklart løftebrud, og agter statsministeren at give en undskyldning til fynboerne?