Bertel Haarder (V), 2016-05-20:
Tak, formand.
Liberal Alliances beslutningsforslag pålægger regeringen at fremlægge beregninger, som kan danne grundlag for en omlægning af statens tilskud til folkekirken.
Det begrundes med, at borgere uden for folkekirken ikke skal deltage i finansieringen af den kristne forkyndelse.
Dertil kommer det faldende medlemstal, som også nævnes, og jeg kan fortælle, at i øjeblikket er det 76,9 pct. af danskerne, som er medlem, og dåbsprocenten er 62,6.
Folkekirken varetager en række opgaver, som har samfundsmæssig karakter, og som kommer alle danskere til gode uanset religiøst tilhørsforhold.
Disse opgaver skal under alle omstændigheder løses.
Men det er ikke dem, som finansieres via tilskud fra staten.
Det er derimod 40 pct. af præstelønningerne.
Jeg tror, det er det, som gør, at Liberal Alliance har fremsat dette forslag.
Danmark er som bekendt et kristent land, og jeg noterer mig, at forslaget ikke vil gøre op med grundlovens § 4, som fastslår, at den evangelisk-lutherske kirke er den danske folkekirke og som sådan understøttes af staten.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at mit parti også tidligere har gjort tilløb til at få omlagt statens tilskud til folkekirken til et bloktilskud.
Der stod således i den sidste Anders Fogh-regerings regeringsgrundlag »Mulighedernes samfund« fra 2007: »Af hensyn til den brede opbakning bag folkekirkeordningen vil regeringen omlægge statens økonomiske støtte til folkekirken fra et tilskud til præstelønninger mv. til en støtte til de samfundsopgaver, som folkekirken varetager, fx inden for kirkegårdsdrift og vedligeholdelse af kirkebygningerne.
Derfor skal støtten – uden at ændre på den økonomiske byrdefordeling mellem staten og folkekirken – omlægges til et bloktilskud.
« Jeg husker afsnittet meget tydeligt, for dels var jeg kirkeminister på det tidspunkt, dels havde jeg skrevet det pågældende afsnit.
Som en udløber af regeringsgrundlaget i 2007 blev der nedsat et udvalg om bloktilskud, som skulle gøre sig overvejelser om, hvilke muligheder og modeller der kunne anvendes.
For bloktilskud er nemlig ikke så enkelt, som det lyder, hvilket jeg vil vende tilbage til.
Udvalgets arbejde er sammenfattet i betænkning 1511, som vil kunne danne grundlag for de beregninger, som Liberal Alliance vil pålægge regeringen at fremlægge.
Dengang strandede forhandlingerne på uenighed om, hvem der skulle modtage et bloktilskud.
Udfordringen er i hovedsagen, at de udgifter, som folkekirken har til opgave af samfundsmæssig karakter, ligger lokalt i de enkelte sogne.
Sognene er jo meget centrale i folkekirkens ordning.
Hvis et bloktilskud skal fordeles til 2.200 sogne eller lidt mere eller til 100 provstier, godt og vel, på retfærdig vis, er der tale om en stor administrativ øvelse.
Skal vi ind på det, skal vi undgå, at vores gode intentioner om gennemsigtighed og forenkling i virkeligheden ender i en masse unødvendigt bureaukrati til skade for skatteyderne, folkekirken og samfundet.
Så her skal vi passe på.
Der er mange spørgsmål, der skal afklares, inden vi kan tage endelig stilling til, om statens tilskud skal omlægges til et ikkeøremærket bloktilskud, men vi mener i regeringen, at det er en god idé at få belyst grundlaget og få fakta på bordet.
F.eks. er det relevant i den aktuelle debat med Ateistisk Selskab.
Det er relevant at få konstateret, om udgifterne til 40 pct. af præstelønningerne nogenlunde svarer til det, som alle de opgaver, som folkekirken løser for samfundet, koster.
Det er altså kirkegårdsvæsen, civilregistrering, vedligehold af kirkebygninger osv.
Det er relevant at få det beregnet.
Så på den baggrund kan regeringen støtte forslaget om at fremlægge beregninger, men jeg må samtidig understrege, at regeringen ikke på nuværende tidspunkt kan tilkendegive, om vi så også vil omlægge til bloktilskud, og især kan jeg ikke tilkendegive, hvordan måden for en sådan omlægning i givet fald vil være.
Det afhænger af, om der kan findes en overbevisende model.