runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2013-05-07:
Tak for det.
Først skal jeg jo starte med at rette mig selv.
Jeg sagde vist på et tidspunkt i debatten, at alle partier i 2009 stemte for et forslag til vedtagelse, der pålagde regeringen at lave en handlingsplan, der skulle modvirke den chikane, der foregik af jøder, og som kom fra visse muslimske miljøer.
Jeg havde ikke tjekket op på det, og jeg kan konstatere, at Enhedslistens stemte ikke for dengang.
Det kan måske være der, hvor Enhedslisten har gjort sin indflydelse gældende over for den nuværende regering, at man har lokket dem til ikke at kunne støtte op om noget, som man tidligere har bakket op omkring fra Socialdemokratiets og fra Socialistisk Folkepartis side og fra Det Radikale Venstres side.
Jeg ved ikke, om det er det, der har gjort sig gældende, det kan man jo kun gisne om.
Jeg synes, der har været meget pladder, meget varm luft heroppe fra talerstolen i dag.
Jeg synes, det er ærgerligt, og jeg synes, det er lidt foruroligende, at Folketinget ikke kan blive enige om at vedtage et forslag til vedtagelse, som peger lidt fremad, og hvor man pålægger regeringen at komme med nogle initiativer i forhold til den her specifikke problemstilling.
Jeg er jo helt med på, at der også er andre problemstillinger, men altså: Jeg ved da ikke, om der sådan er andre områder i Danmark, hvor der er bestemte grupper, som ikke kan færdes, fordi de har en bestemt baggrund.
Altså, lad os da være ærlige og sige, at det her da er et seriøst problem i det danske samfund.
Tænk engang, at der virkelig er danske folkeskoler, områder i Danmark, hvor folk med jødisk baggrund ikke føler, at de kan færdes, hvor de får at vide af skoleledere: Her skal I ikke skrive jeres børn ind på en folkeskole.
Jeg ved ikke, om der er skoleledere, der siger til forældre, der har muslimsk baggrund: Jeres børn skal ikke skrives ind på den her folkeskole.
Altså, hvis der var det, så synes jeg, at det var relevant at tage en diskussion om det.
Jeg er ikke bekendt med det, jeg kan selvfølgelig tage fejl, men jeg er ikke bekendt med det.
Så derfor er det her en særskilt problemstilling, og hvis man vedtager nogle særlige initiativer på det her område i forhold til at bekæmpe den antisemitisme, som er i visse grupper med muslimsk baggrund, så udelukker det jo ikke, at regeringen kan vedtage handlingsplaner og tage initiativer på alle mulige andre områder.
Det gør det ikke.
Det, vi jo sådan set siger fra Dansk Folkepartis side med den her forespørgselsdebat, er, at her har vi en problemstilling, som er så alvorlig, og som springer så meget i øjnene i forhold til så mange andre problemstillinger, at den fortjener lidt særskilt opmærksomhed.
Jeg kommer nok ikke så langt med det, men jeg vil da opfordre regeringspartierne og Enhedslisten til at trække deres forslag til vedtagelse tilbage og stemme for det forslag til vedtagelse, som er fremsat af Dansk Folkeparti, Venstre, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti.
Det burde man altså kunne støtte.
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Jeg skulle nok have holdt en lidt længere pause, så det havde stået helt klart for hr. Henriksen, hvad det var, jeg sagde.
Jeg kunne godt tænke mig så i stedet at stille et spørgsmål: Hvorfor i alverden virkede den plan for 2010 ikke, når nu Dansk Folkeparti havde lavet den i en situation, hvor der var fuld kraft på en regering, der så måske kunne have skabt nogle resultater?
Martin Henriksen (DF), 2013-05-07:
Jamen det her problem bliver ikke løst om 1 år, om 2 år, om 10 år, om 20 år; det gør det ikke.
Der er ikke nogen tvivl om, at hvis der skal gøres effektivt op med det her problem, må der jo kigges på, hvad der er årsagen til problemet – det er jo tidligere tiders indvandring til Danmark – og så må man se på, om man ønsker at tage højde for det i den udlændingepolitik, som man fører nu og her.
Det har jeg så en forståelse af at regeringen og Enhedslisten ikke ønsker at gøre, og det er jo trist.
Jeg er sådan set med på, at vi ikke kan fremsætte et forslag til vedtagelse i Folketinget om at stramme udlændingepolitikken og så få flertal for det.
Det er også derfor, at vi ikke har gjort det fra Dansk Folkepartis side.
Men vi troede ærlig talt godt, at vi kunne få flertal for et forslag til vedtagelse, som pålægger regeringen at tage nogle initiativer, der modvirker det faktum, at jøder visse steder i Danmark ikke kan færdes i fred og ro, fordi de er jøder.
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Det var jo ikke noget særlig konkret svar.
Jeg tænker på, hvorfor i alverden Dansk Folkeparti fremsætter et forslag, som man på forhånd kan sige at der ikke er nogen der vil stemme for, ud over Dansk Folkeparti, fordi det kun tager én gruppe med.
Man tager meget selektivt én gruppe med: jøderne.
Det er fint, de har en særlig historie, men de er jo ikke en særlig gruppe, når vi snakker om hate crimes i Danmark.
Hvorfor er Dansk Folkeparti ikke så kløgtige, at de siger, at de gerne vil samle hele Folketingssalen om et forslag til vedtagelse, og så kommer med nogle konkrete nye forslag til at imødegå, at både jøder, muslimer, homoseksuelle og kvinder for den sags skyld stadig væk chikaneres og udsættes for hate crimes.
Hvorfor i alverden gør man ikke det lidt fiksere og mere elegant, sådan som andre ville gøre det i sådan en situation, i stedet for bare at udstille sig selv som dem, der har et håbløst forslag til vedtagelse?
Så vil jeg gerne stille et personligt spørgsmål til ordføreren.
Det er ikke for at være ubehøvlet.
Det er af ærlig interesse.
Hvordan føles det, hvis man selv har fået en meget stor uddannelse, at stå og give karakterer og sige, at uddannelse for uddannelsens skyld ikke er nogen god ting, som ordføreren siger?
Men hvis nu du og jeg har fået en uddannelse, vi ikke lige har brugt, så burde vi jo nok skulle betale pengene tilbage, hvis den påstand holder.
Jeg vil gerne høre: Er det ikke sådan, at hvis folk ikke i deres ungdom har fået sig en uddannelse, burde de vel have en eller anden ret til så at kunne løbe det ind og få en chance senere i livet, hvis ellers samfundet kan bruge det?
Derfor mener jeg, at det er rigtig godt, at vi har uddannelse, som folk tager af lyst.
Så lærer man mere.
Men det er vel også godt at have et lille overskud.
Altså, nu kender jeg ikke ordførerens uddannelse, men det kan være, at der er for mange af dem, og så har det måske været spildt, at ordføreren har taget den uddannelse, han har taget.
Jeg mener: Kunne vi ikke godt have den der ret til uddannelse, som vi engang snakkede om?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-07:
Folk har vel også ret til uddannelse i Danmark.
Man kan komme i gymnasiet, man kan komme på universitetet osv.
Det er – i gåseøjne – endda gratis.
Det er det jo så ikke.
Man betaler i dyre domme for det.
Men der er jo ret til uddannelse i dag.
Men det her forslag, sådan som jeg forstår det, drejer sig om, at man, hvis man er ledig og på dagpenge, skal have ret til uddannelse.
Jeg siger så, at det tror jeg ikke er en god idé, heller ikke for de arbejdsløse, idet der er erfaringer fra 1990'erne, der viser, at folk blev fastholdt i ledighed, ikke kom ind på arbejdsmarkedet, og det er ikke til nogens fordel.
Og så kan jeg da som en ekstra bemærkning sige, at det er rigtigt, at jeg har fået en uddannelse og også har gået på universitetet, men den har ikke kostet skatteborgerne noget, da jeg gjorde det i et andet land.
Eigil Andersen (SF), 2013-05-07:
Man kan jo altid diskutere, hvad der er mest effektivt.
Men med hensyn til den ene milliard kroner, som lykkeligvis er blevet afsat til voksenog efteruddannelse, er jeg ikke sikker på, at man har haft i tankerne, at de skulle bruges til en orlovsmulighed.
Der står jo simpelt hen direkte i forliget, at staten, altså regeringen, vil indbyde arbejdsmarkedets parter – arbejdsgiverforening og fagbevægelse – til at diskutere, hvordan vi kan få størst mulig gavn af den her milliard kroner for at sætte mere gang i efteruddannelse og voksenuddannelse.
Og når så de trepartsforhandlinger er gennemført, vil der komme en politisk vurdering fra regeringens side af, hvad man så vil gøre, og der vil være en række forskellige muligheder til stede.
Jeg tror ikke, at der er noget, der på forhånd er udelukket, men jeg tror ikke, at man har tænkt på uddannelsesorlov som en mulighed.
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Men man ser altså ikke nogen uddannelsesorlov som en mulighed for at booste, kan jeg forstå.
Nu bragte hr. Eigil Andersen vækstplanen på banen og sagde, at der skulle være 1 mia. kr., så jeg vil spørge: Kunne den milliard f.eks. bruges til, at vi satte gang i orlovsordningerne?
Og et sidespørgsmål til det er: Er SF's arbejdsmarkedsordfører enig med mig i, at vækstplanens skattelettelser ikke er nogen særlig effektiv måde at skabe arbejde på?
Eigil Andersen (SF), 2013-05-07:
Jo, det er der bestemt noget om.
Altså, sagen er jo den, at inden for den offentlige sektor går det egentlig sådan rimelig godt med at få gang i noget jobrotation, også for øjeblikket – det kan selvfølgelig også blive bedre – hvorimod det halter gevaldigt inden for den private sektor.
Jeg har hørt det på den måde, når f.eks. arbejdsgivere udtaler sig om det her, at der lægges stor vægt på, at de skal have en hjælp, som består i, at alle papirerne er udfyldt, altså af jobcenteret, altså så man nærmest kommer ud til arbejdsgiveren med en færdig pakke og siger: Nu kan I lave jobrotation, her er papirerne, og du skal bare lige skrive under her.
Det er f.eks. noget af det, man kan gøre, for at sætte mere gang i det.
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Først vil jeg sige tusind tak for den meget inspirerende og informative gennemgang af skraldemandsordningens liv i Aarhus.
Det giver jo en vild lyst til arbejde videre med ideen, må jeg sige.
På den måde er der jo meget godt i ordførerens indlæg, og jeg vil gerne endnu en gang sige tak for den positive holdning til uddannelse.
Det tyder jo godt, hvis vi ellers kan komme i realitetsforhandlinger.
Jeg vil gerne høre, om hr. Eigil Andersen ved en sammenligning mellem jobrotationsordningen og uddannelsesorloven ikke er enig i, at jobrotationsordningen har vi ikke rigtig fået op i det gear, som vi havde det med uddannelsesorloven i 1990'erne.
Når vi i 1990'erne kunne nå resultater på helt op mod 50.000 mennesker, der var i gang med en orlovsordning, og vi i dag skal kæmpe hårdt for at nå de 5.000, er det så ikke rigtigt, at vi har brug for et eller andet system, der kan booste det, så vi får flere ind og flere jobåbninger?
Nadeem Farooq (RV), 2013-05-07:
Nu skal man ikke underkende betydningen af 6 ugers selvvalgt uddannelse, for 6 ugers selvvalgt uddannelse er med til at give den ledige medejerskab på opkvalificering.
Det synes jeg er ret væsentligt.
Der er ingen tvivl om, at den kan forbedres, men at sige, at det ikke virker, er altså en overdrivelse.
Dem er der også flere hundredtusinde af på årsbasis.
Men vi kan gøre tingene bedre, og det skal vi også.
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Den virker, siger hr. Nadeem Farooq, og det skal jeg da lige love for.
Resultaterne er særdeles synlige.
Jeg behøver vel ikke gentage: 160.000 på dagpenge, 50.000 kontanthjælpsmodtagere og 30.000, der står over for at miste deres dagpenge.
Jeg vil gerne stille et andet spørgsmål, når jeg så ikke kunne få et bud på det første.
6 ugers selvvalgt uddannelse, sagde hr. Nadeem Farooq, var alternativet til orlovsordninger.
6 ugers selvvalgt uddannelse giver ikke jobåbninger – hvordan skulle det gøre det?
Orlov giver i tusindvis, måske endda i titusindvis af jobåbninger, det viste 1990'erne.
Hvorfor i alverden skal vi ikke bruge den model til at få folk tættere på arbejdsmarkedet, til at få dem ind i en periode, mens andre kommer ud og får uddannelse?
Det er det mest produktive cirkulationssystem, man næsten kan tænke sig, nemlig at folk fra arbejdspladserne kommer ud og får uddannelse, og de ledige kommer ind og får arbejde.
Og så vil jeg sige, at ...
Nadeem Farooq (RV), 2013-05-07:
Jeg mener, at vores aktive arbejdsmarkedspolitik virker.
Jeg mener, at de ting, vi løbende har iværksat igennem 1990'erne, til dels igennem 00'erne og også den nuværende regerings reformer på arbejdsmarkedet, er gode og fornuftige.
Men jeg mener også, at der er iværksat tiltag, der har trukket i den modsatte retning.
Ikke mindst bureaukratiseringen af arbejdsmarkedsindsatsen har langt hen ad vejen været med til at bruge de mange milliarder, vi bruger på arbejdsmarkedspolitikken, på en uhensigtsmæssig måde, og det skal vi have gjort op med.
Det kan godt være, at det ikke er sød musik i spørgerens ører, men Carsten Koch-udvalget skal også analysere på det.
Jeg mener så, at ...
Bent Bøgsted (DF), 2013-05-07:
Altså, en ting, som jeg gerne vil erkende, er, at vi selvfølgelig skal se på, hvordan man kan hjælpe dem, der er udfaldstruede, helt klart.
Det er også derfor, det er ufatteligt, at Enhedslisten ikke har lagt pres på regeringen og sagt, at Enhedslisten vil have en løsning igennem.
Man sidder som støtteparti for en regering.
Man siger, at det er den regering, man vil have, at man overhovedet ikke vil have en borgerlig regering, men at man vil have den her regering.
Så har Enhedslisten en direkte adgang til i forhandlingerne med regeringen om finansloven at sige: Vi skal have det her igennem, eller bliver der ingen finanslov med os.
Det har Enhedslisten alle tiders chance for at gøre, og hvis Enhedslisten sagde det, er jeg sikker på, at regeringen ville sige: O.k., skal vi ikke lige tage en snak og så finde en løsning?
Men det gør Enhedslisten jo ikke, for Enhedslisten vil ikke være med der, hvor det måske kan koste noget.
Så sidder hr. Christian Juhl og griner.
Jamen jeg forstår godt, at hr. Christian Juhl griner af Enhedslistens afmagt.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-07:
Joh, men jeg trykkede inden for fristen.
Nu er der jo det med de udfaldstruede, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted.
Nu kæmper vi jo først og fremmest med et problem, som er skabt af hr. Bent Bøgsted og Dansk Folkeparti, nemlig den afkortede dagpengeperiode og den fordoblede periode for genoptjeningsret.
Det er jo det helt store problem, som har skabt det her.
Det kæmper vi sådan set med dagligt.
Vi kæmper sådan set også med regeringen.
Vi kan jo ikke gøre for, at regeringen ikke er særlig lydhør over for det, men vi prøver selvfølgelig at fortælle regeringen, at den bør være det.
Og jeg skal da gerne invitere Dansk Folkeparti til at være med til at øve det pres på regeringen.
Vi ønsker, at alle vil være med til at presse regeringen til, at der rent faktisk findes en ordning.
Men hvis vi går tilbage til udgangspunktet, vil jeg sige, at vi har 200.000 arbejdsløse i det her land.
Det her er et forsøg på, ikke at skabe nye job for så vidt, men et forsøg på at skabe nogle jobåbninger, skabe en cirkulation på arbejdsmarkedet, som vil være gavnlig for dem, som går ledige i dag, med henblik på at skabe en eller anden form for tilknytning til arbejdsmarkedet, så de er parate til det arbejdsmarked, når jobbene og opsvinget engang måtte komme.
Bent Bøgsted (DF), 2013-05-07:
Det er der, jeg har sagt, at der er det her med vikarer.
Hvis man går ind og tager uddannelse, kommer der en vikar ind og passer ens job.
Det er den ordning, man har i jobrotationsordningen i dag.
Hvis virksomhederne sender folk på kursus, kan de tage en ind i jobrotation.
Det er de muligheder, de har i dag.
Det er det, det ene forslag går ud på.
Det her med forældreorloven er jo det, der kom, dengang man ikke havde så lang barsel.
Så kunne forældrene tage en længere tid sammen med deres børn.
Vi har en meget fleksibel barselsordning.
Vi har ikke til hensigt, at man skal have 2 år i en barselsordning.
Det er ikke lige det.
Vi synes, at den barselsordning, vi har i dag, fungerer fint.
Hvis skraldemandsmodellen havde været en succes, var den jo sikkert blevet gennemført i Folketinget, men det blev den ikke.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-07:
Tusinde tak.
Derfor er det et klart og rungende nej fra Liberal Alliance.
Bent Bøgsted (DF), 2013-05-07:
I Dansk Folkeparti er vi fuldstændig klar over, at der er et problem.
Vi havde jo foreslået, at man skulle forlænge dagpengeperioden yderligere, men det blev så stemt ned.
Det kan Enhedslisten sikkert godt huske.
Og dermed indgik Enhedslisten jo en aftale om akutjobpakker, og man indgik en aftale om uddannelse.
Vi har også sagt, er vi er villige til at se på at suspendere genoptjeningsperioden, som er på 52 uger, og så sætte den ned til 26 uger.
Det kan vi gøre i en op til 2-årsperiode, indtil krisen er overstået.
Men det er nu heller ikke blevet velvilligt modtaget.
Så det er ikke sådan, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til noget.
Men jeg siger bare igen: Enhedslisten har haft alletiders chance for at lægge pres på regeringen og sige, at vi skal have det her gennemført, vi skal have det her problem løst, for ellers får I et problem med finansloven.
Men det gør Enhedslisten ikke, og så står man og skælder ud på regeringen bagefter, fordi man ikke har udnyttet den mulighed, man havde for at lægge pres på regeringen.
Man skælder ud på regeringen den ene og den anden dag, for det er altså også sådan en dum regering, og nu kan de også bare vente sig.
Og den sidste melding er, at man i afslutningsdebatten ikke vil stemme for det forslag til vedtagelse.
Javel, formand.
Nadeem Farooq (RV), 2013-05-07:
Tak for det.
Enhedslisten ønsker ret til uddannelsesorlov, forældreorlov og en solidarisk model for arbejdsdeling.
Lad mig sige det ligeud: Jeg har flere forbehold over for disse forslag.
Men først og fremmest vil jeg gerne understrege regeringens aktive arbejdsmarkedspolitik.
Den aktive beskæftigelsesindsats skal bidrage til at bringe den enkelte ledige i varig beskæftigelse hurtigst muligt.
Det er også vigtigt, at der er den rette strukturelle effekt af arbejdsmarkedspolitikken.
Derfor skal vi passe på med at iværksætte tiltag, der tilsammen trækker i retning af en længere gennemsnitlig ledighedsperiode.
Jeg mener også, at det er rigtigt, at vi har ophævet prisloftet for selvvalgt uddannelse.
Når det handler om en solidarisk model for arbejdsdeling, holder det ikke i virkeligheden.
For det første kan man ikke tale om en fast mængde arbejde i samfundet, som vi bare kan dele.
Den samlede mængde arbejde, hvis man kan tale om en sådan størrelse, er en dynamisk størrelse, som afhænger af en lang række faktorer på arbejdsmarkedet som marked, men også af politikker som erhvervspolitik, uddannelsespolitik, skattepolitik, socialpolitik og mange andre faktorer.
For det andet vil der være en vis risiko for, at en sådan ordning er med til at øge den samlede ledighed, fordi nogle af de personer, som er med i ordningen og er ledige, ikke vil stå tilstrækkeligt til rådighed for anden beskæftigelse på fuld tid, og fordi nogle måske endda bliver fastholdt i områder og brancher, hvor der ikke på sigt er nok beskæftigelse.
Det, jeg mener med det, er, at ressourcerne, herunder også de menneskelige, dvs. lønmodtagerne, så bliver flyttet derhen, hvor der er mest brug for dem.
Det er den mest fornuftige måde at føre økonomisk politik og arbejdsmarkedspolitik på.
Jeg mener også, at 1990'ernes arbejdsmarkedspolitik var visionær og fornuftig, og jeg mener, at den politik, som tidligere statsminister Poul Nyrup Rasmussen stod i spidsen for, var epokegørende og stærkt medvirkende til det nuværende fleksible arbejdsmarked.
Så jeg mener i høj grad, at vi kan lære at 1990'erne bare ikke på den måde, som Enhedslisten stiller op.
Jeg mener, at vi har opnået meget, siden vi knæsatte princippet om aktiv arbejdsmarkedspolitik i begyndelsen af 90'erne.
Det skal vi ikke spille hasard med.
Derfor afviser Radikale Venstre Enhedslistens forslag.
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Hvordan synes hr. Nadeem Farooq egentlig lige det går med den?
Hvordan synes hr. Nadeem Farooq det går med den højt roste aktiv arbejdsmarkedspolitik?
Henning Hyllested (EL), 2013-05-07:
Det er rigtigt, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted, for der er da sket meget på arbejdsmarkedet siden 1990'erne, selvfølgelig er der det.
Men det ændrer jo ikke ved, at den ordning, man gennemførte i 1990'erne med de der mange forskellige orlovsordninger jo rent faktisk skabte i titusindvis af jobåbninger.
Men man må sige, at de ordninger, der er i dag, jo i meget, meget mindre grad fungerer.
Jobrotationen giver på en god dag, som hr. Christian Juhl tidligere påpegede, 5.000 job om året.
Det er jo adskillige færre end det, der også er brug for, når der altså rent faktisk er 200.000 arbejdsløse.
Det problem skal jo løses på en eller anden måde, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted.
Det er ligesom bare det, orlovsordninger tager sigte på.
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Tusind tak.
Der er endda en cirkel omkring min knap, så det er jo helt fantastisk.
Så glæder det mig at se den fungerende formand i godt humør.
Jeg vil også sige tusind tak til ordføreren for den pæne tiltaleform nu; det er helt nyt, det har jeg slet ikke hørt før.
Det er fuldstændig rigtigt, at det her forslag markant vil sænke arbejdsudbuddet.
Selvfølgelig vil det det, når man sender folk på uddannelse eller på andre orlovsordninger, men det vil også skabe et bedre liv for mennesker.
Men det er tilsyneladende ikke noget, der interesserer Liberal Alliance, altså at det, mens man var arbejdsløs, kunne være, at man kunne udvikle sig, bygge sig selv op og være en bedre arbejdskraft, når man skulle til at arbejde, i stedet for langsomt at blive nedbrudt i et altødelæggende system, som vi har i dag.
Men jeg vil dog notere mig, at det er det, som Liberal Alliance synes er en god idé.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-05-07:
Nej, men det er vel sådan i forhold til uddannelsesordningen, at hvis der er rigtig, rigtig mange, der bruger uddannelsesordningen ligesom i 1990'erne, så vil det jo koste ekstra til uddannelse, for uddannelse koster.
Vil det sige, at Enhedslisten fremsætter tre forslag uden at vide, hvad de koster?
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Ja, når det er nede i det her niveau, så gør vi, for vi har meget stor tillid til, at regeringen mener, hvad de siger om, at vi skal satse på uddannelse, og at uddannelse er hamrende vigtigt for samfundets udvikling.
Også når vi laver jobrotation, går vi meget, meget vidt med at sige, at hvis ikke de her penge slår til, har vi i fællesskab indtil videre kunne finde de penge, der skal til.
Jeg har meget tillid til, at vi under forhandlinger, hvis vi overhovedet kan komme i forhandling med regeringen, sagtens kan finde et fornuftigt niveau.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-07:
Altså, er det seriøst?
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Det var det, jeg prøvede at sige: De er stort set udgiftsneutrale, fordi man jo sådan set bytter indtægt.
Den, der er i arbejde, går ud og får de dagpenge, som den arbejdsløse fik, og den arbejdsløse går ind og får løn for det arbejde, han eller hun laver.
Ud over det får man en vis udgift til uddannelse, og det er til at overskue.
Hvor meget det bliver i praksis, ved jeg ikke præcis, men det er jo ikke noget, der vælter den her eller den tidligere regerings omgang med milliarderne.
Nu skal jeg prøve at se, om jeg kan gøre det forståeligt for hr. Joachim B. Olsen.
Det er sådan, at når en person, lad os sige på en maskinfabrik, går fra og ikke længere arbejder på løn, men siger, at han gerne vil have orlov, og han bliver enig med arbejdsgiveren om det, som finder en arbejdsløs, der kan lave arbejdet imens, så går han ud på dagpenge, og det beløb bliver ikke højere end den arbejdsløses.
Det bliver på samme niveau.
Så går den arbejdsløse ind og arbejder, og han får den løn, som den anden skulle have haft.
Der er ingen ekstraudgifter i det spørgsmål.
Til gengæld sparer samfundet en hel del på det.
Samfundet sparer nemlig hele udgiften til aktivering, ved at den person har forældreorlov, så der er faktisk en gevinst ved at lave sådan en ordning.