Henrik Sass Larsen (S), 2015-04-24:
Enhedslisten har fremsat beslutningsforslag om at give offentlige myndigheder og selskaber mulighed for at fravælge at indgå aftaler med selskaber, der arbejder i skattely.
Derfor er udbud et af indsatsområderne i den skattelypakke på erhvervsområdet, som regeringen indgik med alle Folketingets partier med undtagelse af Liberal Alliance i december 2014.
På udbudsområdet indebærer aftalen, at det skal være muligt at udelukke virksomheder, der har gæld til det offentlige på grund af skattesnyd, fra at deltage i udbud; at regeringen vil arbejde i EU for, at krav om skatteforhold kan indgå i udbud; og at regeringen vil sætte en analyse i gang om mulighederne for at stille skattekrav i forbindelse med udbud, der ligger under EU's tærskelværdier.
Det skal indgå i vejledningsindsatsen på området.
Aftalen indebærer også en række initiativer på nationalt og internationalt niveau, som skal dæmme op for skatteunddragelse, hvidvask og misbrug af de danske registreringssystemer.
Enhedslisten foreslår for det første, at der udarbejdes en redegørelse for det retsgrundlag i EU, der forhindrer, at skattelyselskaber udelukkes fra udbud.
For det andet foreslås det, at der stilles krav i EU om, at barrierer for udelukkelse af skattelyselskaber fjernes.
Og for det tredje foreslår Enhedslisten, at regeringen arbejder for, at offentlige myndigheder får mulighed for at inddrage skatteforhold i forbindelse med udbud, hvor opgaven tildeles »det mest økonomisk fordelagtige tilbud«.
Og endelig foreslås det at gøre det muligt for offentlige myndigheder at stille krav om, at en virksomhed, der byder på en offentlig opgave, skal redegøre for sin selskabskonstruktion.
Regeringen er godt i gang med de initiativer, der blev indgået aftale om i forbindelse med skattelypakken.
De imødekommer også flere af Enhedslistens forslag.
Vi har fremsat lovforslag om en dansk udbudslov, der indebærer, at virksomheder, der har gæld til det offentlige, f.eks. på grund af skattesnyd, kan udelukkes fra at deltage i udbud.
Og vi har sat en analyse i gang om mulighederne for at stille skattekrav, når det gælder mindre indkøb, der ikke er omfattet af EU-reglerne.
Analysen skal munde ud i en vejledning, der gør det klart for de offentlige myndigheder, hvornår de kan gøre brug af skattekrav.
Vi mener, at det er mere hensigtsmæssigt at vejlede end at regulere, som Enhedslisten foreslår, når det gælder udbud, der ikke er omfattet af udbudsreglerne.
Det skyldes, at det altid vil være en konkret vurdering, om man kan stille krav om skatteforhold.
Når det gælder virksomheder, der har gjort brug af skattely, men som ikke har skattegæld til det offentlige, er handlemulighederne for det offentlige i dag begrænset af EU's udbudsregler.
Reglerne medfører, at det ikke er muligt at inddrage skatteforhold, når en opgave skal tildeles en virksomhed efter et udbud.
Det gælder, uanset om opgaven tildeles den virksomhed, der har givet det mest økonomisk fordelagtige tilbud.
Derfor kan vi ikke inden for rammen af EU's udbudsregler imødekomme forslaget om, at skatteforhold skal kunne inddrages, når man har valgt at tildele opgaven til det økonomisk mest fordelagtige tilbud.
De samme EU-regler betyder, at der ikke kan stilles krav om, at virksomheder skal redegøre for deres selskabskonstruktion, sådan som der også lægges op til i beslutningsforslaget.
Det er på grund af disse begrænsninger, at regeringen i EU vil arbejde for, at krav om skatteforhold kan indgå i udbud, sådan som vi også har aftalt det i forbindelse med skattelypakken.
Konkret vil vi tage spørgsmålet om skattely og udbud op i alle relevante europæiske fora, så det indgår i de aktuelle diskussioner om skattely også på europæisk plan.
Regeringen vurderer således, at der med skattelypakken er igangsat de initiativer, som det på nuværende tidspunkt er muligt at sætte i gang, for at løse problematikken omkring skattely og udbud.
Hvis vi skal gå videre med de initiativer, der ligger i skattelypakken, er det nødvendigt, at EU-reglerne ændres.
Jeg skal derfor indstille, at beslutningsforslaget forkastes.
Som opfølgning på forslaget vil jeg dog sørge for, at der udarbejdes en redegørelse til Folketinget om retsgrundlaget i EU, og redegørelsen vil blive oversendt i næste folketingssamling.