runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2011-10-26:
Ministeren udtaler til Kristeligt Dagblad den 14. oktober om ritualer: »Ja, men sådan som jeg har oplevet det, så blander politikerne sig jo alligevel.
Der var i hvert fald noget med salmebogen, som en af mine forgængere ikke ville sende til autorisation.
Vi skal ind at forholde os til en masse ting, og så må vi finde ud af, om det er hensigtsmæssigt, at politikerne blander sig eller ej.«
Ministeren lægger altså op til, at Folketinget og ministeren selv kan lave ritualer.
Hvis jeg nu bliver i den samme boldgade som det med salmebogen, så drejer det sig jo ikke om autorisation af salmebogen, men det drejer sig om, at politikerne også selv vil lave salmer.
Jeg spørger bare, om det ikke er rigtigt, at der står i Kristeligt Dagblad den 14. oktober, at der faktisk lægges op til, at politikerne kan gå ind og lave et ritual.
Manu Sareen (RV), 2011-10-26:
Jeg synes, at jeg har svaret ganske fint på det spørgsmål, der blev stillet.
Og med hensyn til Kristeligt Dagblad synes jeg, at det er en anelse tarveligt på den måde at tage det ud af konteksten, for det her handler ikke om ritualer.
I øvrigt vil jeg også sige, at jeg – jeg kan ikke huske, om det var dagen efter, eller om det var dagen efter igen – gik ind og præciserede, at vi aldrig nogen sinde kunne drømme om at gå ind og lave ritualer på den måde.
Christian Langballe (DF), 2011-10-26:
Jo, men jeg synes nu klart, at det fremgår, og desuden vil jeg så også sige, at biskopper og forskellige andre kirkefolk jo var ude med udmeldinger den 15. oktober i Kristeligt Dagblad om, at nu mente de, at kirkeministeren skulle klappe hesten.
Men jeg konkluderer så, at det vil sige, at ministeren trækker sin udtalelse tilbage og selvfølgelig overlader det til de folk, der har forstand på det, at lave ritualer for folkekirken.
Manu Sareen (RV), 2011-10-26:
Vi er fuldstændig enige om, at det er dem, som har forstand på det, der skal lave ritualerne.
Vi går ind og skaber nogle rammer for folkekirken, og selvfølgelig har vi, som jeg også sagde i min tale, pligt til, når Folketinget beslutter nogle ting, at føre dem ud i livet.
På den måde skiller vi tingene ad.
Det er ganske frivilligt, og det synes jeg også er værd at tage i betragtning, for det var også en del af debatten.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-10-26:
Tak, hr. formand.
Jeg har set frem til den her spørgetime, og det har jeg, fordi det er første gang, hvor der rent faktisk er mulighed for at stille uforberedte spørgsmål … [Lydudfald].
Jeg har sådan set et helt konkret spørgsmål til ministeren, som er foranlediget af, at ministeren og jeg jo har talt i telefon sammen ad flere omgange, og det er: Hvad er ministerens holdning til, hvordan samarbejdet mellem en minister og det respektive fagudvalg skal foregå?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-26:
Jeg er også rigtig glad for at være her, jeg har glædet mig meget.
Jeg tror, det er vigtigt, dels at vi kan have de her direkte meningsudvekslinger, dels at regeringens ministre og Folketingets udvalg har et godt samarbejde, som også er det, spørgsmålet omhandler.
Jeg vil gerne understrege, at det for mig er meget vigtigt, at samarbejdet mellem Skatteudvalget og mig som skatteminister kommer til at være båret af tillid og også af fleksibilitet.
Og jeg er helt indstillet på for mit vedkommende at yde det, der skal til, for at vi to og også jeg og resten af udvalget kan få et godt samarbejde.
I forhold til det kalenderfnidder, der har været i løbet af dagen, har jeg beklaget det over for dig og også over for udvalget, og det håber jeg at man tager til efterretning.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-10-26:
Tak, hr. formand.
Nu vedrørte mit spørgsmål sådan set ikke det konkrete kalenderfnidder, der har været.
Det, jeg er interesseret i, er, hvordan ministeren ser, at et samarbejde mellem ministeren og det respektive udvalg rent faktisk skal foregå.
Men betyder det, at skatteministeren altid vil prioritere regeringens interne møder højere end møder i Skatteudvalgets ordinære mødetid?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-26:
Jeg vil altid prioritere møder med udvalget højt – og samråd i særdeleshed.
Det er klart, at der er en god tradition for, at regering og Folketing arbejder sammen, og det gælder også i forhold til at sikre, at der både kan være mulighed for, at regeringens interne møder og Folketingets møder bliver afviklet.
Men det er klart, at for mig har mødedeltagelse i Skatteudvalget høj prioritet.
Manu Sareen (RV), 2011-10-26:
Regeringen vil gøre det muligt for de homoseksuelle at blive viet i folkekirken.
Forslag til lovændringer vil blive udformet af social- og integrationsministeren i samarbejde med kirkeministeren, da partnerskabsloven og ægteskabsloven hører under social- og integrationsministeren.
Med hensyn til spørgsmålet om at pålægge folkekirken et vielsesritual for homoseksuelle kan jeg sige følgende: Folkekirkens holdning til velsignelse og vielse af homoseksuelle er blevet belyst af udvalget om folkekirken og registreret partnerskab.
Det er også blevet belyst i den høring og i den debat, som er fulgt efter udvalgets rapport.
Et stort flertal i udvalget anbefaler, at der bliver åbnet op for kirkelig velsignelse af borgerligt indgået partnerskab.
Udvalget var mere delt med hensyn til, om der skulle kunne ske en juridisk gyldighed af vielse af homoseksuelle i folkekirken.
Både udvalget og biskopperne har imidlertid understreget, at set fra folkekirken er det velsignelsen, der er det centrale.
Der er peget på, at det er politikerne, der skal tage stilling til, om der ud over velsignelsen skal være en juridisk virkning.
I høringen har svarene fordelt sig nogenlunde på samme måde.
Hvis Folketinget vedtager, at vielse af homoseksuelle skal kunne foregå i folkekirken, har kirkeministeren pligt til at sørge for, at vi får de nødvendige ritualer.
Det betyder ikke, at det er ministeren selv, der skal skrive ritualerne, selvfølgelig gør det ikke det.
Biskopperne har tilkendegivet, at de forslag er et godt grundlag for en endelig udformning af ritualer.
Der er altså ikke tale om at pålægge folkekirken et ritual.
Det kunne vi selvfølgelig aldrig drømme om.
Og der er ikke tale om, at Folketinget eller kirkeministeren selv kommer til at udarbejde vielsesritualer.
Med hensyn til spørgsmålet om andre trossamfund skal de selvfølgelig også have mulighed for at foretage vielse og velsignelse af homoseksuelle, men det bør selvfølgelig være op til trossamfundet selv, om de vil bruge den mulighed.
Christian Langballe (DF), 2011-10-26:
Mener ministeren, at det er rimeligt at pålægge folkekirken et vielsesritual for homoseksuelle, vil ministeren pålægge andre trossamfund, heriblandt muslimerne, det samme vielsesritual, og er det rigtigt forstået, at ministeren har tilkendegivet, at politikerne og Folketinget selv kan udarbejde et vielsesritual?
Mener ministeren stadig, at stat og kirke skal adskilles, vil ministeren som følge af sin holdning rejse krav om, at grundloven laves om, og hvilken betydning mener ministeren og regeringen, at folkekirken har for Danmark i fremtiden?
Manu Sareen (RV), 2011-10-26:
Det fremgår af regeringsgrundlaget, at regeringen ønsker inden for folkekirkens grundlovssikrede særstilling at indrette en mere tidssvarende og klar styringsstruktur af den danske folkekirke, og det ønsker jeg som kirkeminister naturligvis at arbejde for at få opfyldt.
Det handler ikke om en ændring af grundlovens § 4 om folkekirkens særstilling, det er derimod et arbejde inden for rammerne af grundlovens § 66, der siger, at folkekirkens forfatning ordnes ved lov.
Det er det, vi vil kigge på, altså § 66.
Jeg vil i den kommende tid drøfte bredt med alle partier i Folketinget, og selvfølgelig også Dansk Folkeparti, hvordan vi kan få det element igennem.
Det, som er vigtigt for mig og for regeringen, er, at vi får et udvalg og selvfølgelig også et kommissorium, som forhåbentlig er repræsenteret af alle partier.
Det her er ikke regeringens folkekirke, det er heller ikke oppositionens folkekirke.
Det er vores alle sammens folkekirke.
Derfor ønsker vi selvfølgelig, at alle er bag det kommissorium.
Vi ønsker også, at det udvalg, der forhåbentlig skal arbejde de næste par år, bliver sammensat af både modstandere og tilhængere, så vi kan få alle aspekter belyst.
Det fremgår også af regeringsgrundlaget, at Danmark efter regeringens opfattelse har brug for en ny diskussion om grundloven.
Det er også det, som spørgeren efterlyser et svar på.
Det fremgår også, at regeringen vil tage initiativ til brede drøftelser med alle Folketingets partier om et kommissorium for nedsættelse af en grundlovskommission, men jeg har også lyst til lige at tilføje, at spørgsmålet om en grundlovskommission ligger uden for mit ressortområde.
Nu kan jeg se, at formanden har rejst sig op – der var faktisk tre spørgsmål i ét, så jeg tillader mig at svare på sidste del lige om lidt.
Christian Langballe (DF), 2011-10-26:
Nu diskuterer vi jo ikke forfatning eller ikkeforfatning.
Vi diskuterer, om stat og kirke skal adskilles.
Den 2. oktober i Altinget fremgik det, at ministeren mener, at stat og kirke skal adskilles.
Det vil så også sige, at ministeren må mene og må komme med et krav om, at grundloven skal laves om, ellers forstår jeg ingenting.
Men er det rigtigt, at ministeren har sagt og givet udtryk for, at stat og kirke skal adskilles?
Manu Sareen (RV), 2011-10-26:
Jeg mener ikke, at det her handler om en adskillelse af stat og kirke.
Det er også det, jeg har prøvet at sige.
Det her handler for regeringen om at nedsætte et udvalg, så vi kan se på styringen af den danske folkekirke i fremtiden, og det vil vi som sagt gøre med et meget, meget bredt kommissorium, forhåbentlig også med Dansk Folkeparti, ved at få nedsat et udvalg, der kan kigge på, hvordan den danske folkekirke fremover skal være .
Det her handler ikke om en adskillelse mellem stat og kirke.
Så spurgte spørgeren mig også om kristendommen, og hvilken betydning kristendommen har for folkekirken.
Jeg kan da berolige spørgeren og fortælle, at jeg – tror jeg – er på linje med ham med hensyn til kristendommens betydning og folkekirkens betydning i Danmark.
Den har en væsentlig betydning, og vi kan da også se, at de 80 pct., som er medlemmer af folkekirken, ønsker en folkekirke.
Selv om de ikke bruger den så meget, ønsker de, at der skal være en folkekirke.
Det er for nogle selvfølgelig en del af deres liv, at der er en folkekirke.
Det er jo ikke, fordi vi skal ud at lukke kirker eller noget som helst andet, så man kan tage det fuldstændig roligt med hensyn til det.
Christian Langballe (DF), 2011-10-26:
Mener ministeren stadig, at stat og kirke skal adskilles, vil ministeren som følge af sin holdning rejse krav om, at grundloven laves om, og hvilken betydning mener ministeren og regeringen, at folkekirken har for Danmark i fremtiden?
Skriftlig begrundelse
Vi har verdens bedste kirkeordning, folkekirken.
Den er vokset ud af vores historie og vidner om kristendommens afgørende betydning for vores kultur og vores selvforståelse.
I grundlovens § 4 fastslås det da også, at den danske stat er særligt forpligtet på den evangelisk-lutherske folkekirke.
Det er folkets kirke.
Til sammenligning var der 3.579.676 afgivne stemmer ved folketingsvalget den 15. september 2011.
Det gør folkekirken til den mest folkelige institution i Danmark.
Ministeren har til Altingets kandidat-database oplyst, at ministeren er helt enig i, at stat og kirke skal adskilles.
Det fremgår af Altinget den 2. oktober 2011.
Ifølge Altinget den 2. oktober 2011 siger ministeren, at han er helt enig i, at kirke og stat skal adskilles.
Jamen så må jeg altså konkludere, at kirkeministeren ikke står ved sin udtalelse om at adskille stat og kirke.
Jeg vil så i den forbindelse også sige, at det i hvert fald er min holdning, at vi ikke skal have et kirkeråd eller en kirkeforfatning, men det turde være velkendt.
Kan jeg altså konkludere, at kirkeministeren trækker den udtalelse tilbage om, at stat og kirke skal adskilles?
Manu Sareen (RV), 2011-10-26:
Jamen altså, jeg kan gentage over for spørgeren, at det her handler om, at vi gerne vil nedsætte et udvalg, der skal kigge på folkekirkens fremtid.
Nu ved jeg så ikke, om det var en afvisning af, at Dansk Folkeparti ville være med til det brede kommissorium, som vi selvfølgelig gerne vil have flest mulige partier med i.
Men jeg synes også i respekt for det udvalg, der forhåbentlig skal arbejde de næste par år, at vi må gå ind og kigge på, hvordan rammerne skal være, og give det den arbejdsro, der så skal være om folkekirken.
Når vi så har nogle svar, og når vi har nogle resultater af den undersøgelse, går vi ind og tager nogle beslutninger.
Men indtil da skal vi give det udvalg arbejdsro, og det tror jeg også det har brug for, når vi engang nedsætter det.
Christian Langballe (DF), 2011-10-26:
Sådan som jeg altså forstod kirkeministerens udtalelse om stats og kirkes adskillelse, var det også ud fra en begrundelse af, at alle religioner i Danmark skulle stilles lige.
Det strider jo i hvert fald imod grundlovens § 4, hvor der står, at den evangelisk-lutherske folkekirke er den danske folkekirke og som sådan understøttes af staten.
Jeg vil i den forbindelse også sige, at når vi nu tænker på, at 4,5 millioner mennesker er medlemmer af den danske folkekirke – 80,2 pct. – og der til sammenligning var 3,5 millioner, der gik hen og stemte, så er det faktisk den mest folkelige institution, vi har i Danmark.
Men jeg kan altså konkludere, at den fortrinsret, som folkekirken har i forhold til andre religionssamfund, ønsker kirkeministeren at bevare.
Manu Sareen (RV), 2011-10-26:
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at den danske folkekirke er en kæmpestor succes.
Det, vi bare går ind og siger, og det står også sort på hvidt, er, at vi gerne vil se på, hvordan styringen af den danske folkekirke skal være i fremtiden.
Vi nedsætter et udvalg, vi skal have lavet et kommissorium, som forhåbentlig alle partier bakker op om, og så tager vi stilling, når udvalget kommer med sine anbefalinger om 2-3 år.
Christian Langballe (DF), 2011-10-26:
Skriftlig begrundelse
Ifølge en artikel i Kristeligt Dagblad den 15. oktober 2011 har ministeren været lige ved at melde sig ud af folkekirken, ligesom ministeren har tilkendegivet, at ministeren ikke tror på Gud.
Det ville i sig selv være en nyskabelse, at politikere begyndte selv at lave ritualer for den folkekirkelige liturgi.
Det rejser spørgsmålet, hvordan ministeren overhovedet forstår folkekirken, om ministeren anser det som sin opgave at påbyde ritualer, og om ministeren ikke har tænkt over, at det vil få folkekirken til at revne på tværs.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-10-26:
Vil ministeren undersøge, om der er effektiviseringsgevinster ved at sætte sundhedsydelser i udbud?
Hans Andersen (V), 2011-10-26:
Men ministeren må jo have en eller anden opfattelse af, hvilke grænser der er for, hvornår det er administrativt bøvl, og hvornår det er en ordning, som ministeren kan leve med.
Nu taler vi så om et gebyr på 150 kr., som jeg finder rimeligt.
Hvis det er på 500 kr., er det så i orden at opkræve et gebyr?
Eller hvis det er på 300 kr.?
Har ministeren nogen ideer og tanker om dette?
Joachim B. Olsen (LA), 2011-10-26:
Mit spørgsmål er uhyre simpelt: Vil ministeren undersøge, om der er effektiviseringsgevinster ved at sætte sundhedsydelser i udbud?
Astrid Krag (S), 2011-10-26:
Tak for spørgsmålet – og tak for et kort spørgsmål.
Det kan jo være en hel opgave i sig selv at udtrykke sig kort og præcist.
Regeringen vil skabe et moderne sundhedsvæsen, hvor alle kan regne med hurtig og effektiv behandling.
Som det fremgår af regeringsgrundlaget, vil regeringen nedsætte et udvalg, som skal kulegrave strukturer og incitamenter i sundhedsvæsenets økonomistyring, herunder afregningspriserne i sundhedsvæsenet, de såkaldte DRG-takster.
Målet for det udvalg er bl.a. at sikre en rimelig afregning til de private sygehuse, og at patienterne kan færdes over regionsgrænserne og få hurtig behandling og ikke forhindres af bureaukrati og uenighed om prisen af behandlingen, ligesom udvalget skal udforme incitamenter til en forebyggende indsats i kommuner og regioner.
Jeg vil gerne pointere, at jeg ikke har noget imod private udbydere, men samtidig skal der heller ikke herske tvivl om, at min ambition er at skabe et stærkt og effektivt offentligt sundhedsvæsen i Danmark.
Min holdning er meget klar: Udbud er ikke løsningen på alt her i verden.
Det er ikke alle ydelser, der egner sig til at blive sendt i udbud, og det er ikke alle områder, hvor konkurrence er mulig.
Der er en række betingelser, som skal være opfyldt, for at udbud kan skabe effektiviseringsgevinster.
Udbud er jo heller ikke i sig selv lig med kvalitet, og kvalitet i sundheden er et helt centralt mål for regeringen.
Når det er sagt, vil jeg også gerne bemærke, at det jo er regionerne, som har driftansvaret for de offentlige sygehuse.
Det er derfor også regionerne, der træffer den konkrete beslutning om, hvorvidt sundhedsydelser skal i udbud eller ej.
Det er regeringens mål, at alle danskere skal sikres en sundhedsbehandling af høj kvalitet, og at uligheden i sundhed skal mindskes.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-10-26:
Altså, det er ministeren, som sender penge ud til regionerne, og hvis en sådan undersøgelse viser, at der er penge at spare ved at sende flere ydelser i udbud, vil det så være noget, som ministeren vil stræbe efter at man skal gøre?
De undersøgelser, som jeg har set, som er lavet om det, viser jo netop, at hvis man i Danmark sendte lige så mange ydelser i udbud, som man f.eks. gør i Sverige, så kunne den danske stat spare 2,7 mia. kr., eller man kunne få for 2,7 mia. kr. mere i sundhedsydelser til borgerne i Danmark.
Astrid Krag (S), 2011-10-26:
Jeg må i udgangspunktet sige, at det er svært for mig at forholde mig til undersøgelser, jeg ikke kender til.
Jeg ved ikke, hvad det er for en konkret undersøgelse, og derfor ville det korte svar her jo være, at det kan jeg ikke forholde mig til, før jeg får sådan en undersøgelse stukket i hånden.
Men i hvert fald vil jeg holde fast i det, jeg sagde, om, at udbud ikke er løsningen på alt her i verden, og at det heller ikke er alle ydelser, der egner sig til at blive sat i udbud.
Der er altså nogle ting på sundhedsområdet, der gør, at vi f.eks. har behov for at få kulegravet de økonomistrukturer, vi har i dag – altså hele spørgsmålet om, hvad det er for nogle opgaver, som de offentlige sygehuse er pålagt, men som privathospitalerne ikke er.
Det mener jeg egentlig også at kunne huske at vi stod her og vendte, sidst vi var i salen sammen.
De offentlige sygehuse har altså et ansvar for uddannelse af personale, for forskning, for akutte patienter og for genoperationer.
Det, jeg siger, er, at vi må have en fair konkurrence mellem det private og det offentlige.
For mig er det ikke et mål i sig selv, at vi skal have et privat marked for sundhed.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-10-26:
Vi er da helt enige om, at vi skal have et fair marked.
Det er også derfor, jeg håber, at man vil lave en grundig undersøgelse, og at ministeren, hvis den undersøgelse viser, at der er en effektiviseringsgevinst, ved at flere sundhedsydelser kommer i udbud, så vil bakke op om det.
Så hvis der er effektiviseringsgevinster ved at sende flere ydelser i udbud, vil ministeren selvfølgelig bakke op om det – altså hvis en sådan undersøgelse viser, at der vil være det.
Det tror jeg måske der vil være.
Det er selvfølgelig heller ikke fair, at jeg står og refererer til en undersøgelse, som ministeren ikke har set.
Det er Center for Politiske Studier, også kaldet CEPOS, som har lavet en undersøgelse, som viser, at hvis man sender flere sundhedsydelser i udbud nu, er der en meget stor effektiviseringsgevinst, så staten vil kunne spare 2,7 mia. kr.
Astrid Krag (S), 2011-10-26:
Jeg havde måske lidt på fornemmelsen, at det var CEPOS-undersøgelsen, som spørgeren havde med.
Nu ved spørgeren jo lige så vel som mig, at CEPOS er en borgerlig-liberal tænketank, som har til formål at udbrede borgerlig-liberale værdisæt i Danmark, og jeg er ikke borgerlig-liberal.
Jeg er folkesocialist, og når jeg siger, at det ikke er en ideologisk kamp for mig, om vi skal have eller ikke skal have privathospitaler, så siger jeg jo samtidig, at jeg synes, at alle danskere skal have adgang til den samme kvalitet i sundhed.
Jeg synes, at vi har en forpligtelse til at sørge for, at vi får mest mulig sundhed for pengene.
Derfor tager jeg skarpt afstand fra, at man i en periode har overbetalt privatsygehusene for at skabe et privat marked.
Fremadrettet tror jeg på at den bedste vej til at sikre, at alle danskere uanset pengepungens størrelse har den samme adgang til kvalitet i sundhed, er, at vi har et stærkt offentligt sundhedsvæsen.
Man kan ikke direkte sammenligne og så konkludere, at de private er mere effektive, når de private ikke har et ansvar for at uddanne personale, når de private ikke har et ansvar for det akutte og ikke har et ansvar for forskning.
Derfor er der simpelt hen en skæv præmis lagt ind.
Det er der muligvis, fordi CEPOS som en borgerlig-liberal tænketank gerne vil nå til en bestemt konklusion, men det kan jeg ikke lægge til grund for så meget.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-10-26:
Nu kan jeg jo forstå, at der har været lidt tvivl om overbetalingen og om ministerens udtalelser om, hvor stor den har været – men o.k. Jeg kan sige, at den undersøgelse lægger til grund, at der er forskel på de ydelser, som den offentlige sektor skal levere, og de omkostninger, som den har, og så de omkostninger, som de private sygehuse har.
Det er lagt ind i undersøgelsen.
Det er jo derfor, man er kommet til en DRG-takst på 80 pct., hvis man sender det i udbud til private hospitaler.
Faktisk tager man ikke i DRG-taksten hensyn til, at de private hospitaler også har nogle udgifter.
De har ikke momsfritagelse, der er forrentning osv., og det har man ikke lagt ind.
Det er nogle udgifter, som det offentlige ikke har.
Men det skal heller ikke være en diskussion om det.
Det eneste, jeg beder om, er, at ministeren vil lave en saglig undersøgelse, og at man, hvis den viser, at der er besparelser at hente, ligesom i Sverige vil sende flere ydelser i udbud.