Marianne Jelved (RV), 2013-10-08:
Jeg vil gerne takke for de mange bemærkninger, der har været til førstebehandlingen af L 19.
Hensigten med lovforslaget er at præcisere rammerne og kriterierne for den kommunale støtte til biografer i Danmark, og det er den støtte, der ydes i henhold til filmlovens § 18.
Den paragraf er ikke omfattet af filmforliget, så derfor har jeg ikke tænkt over, at jeg skulle invitere Venstre.
Det er ikke alle paragrafferne i filmloven, som er omfattet af filmaftalen.
Det sker, dels med henblik på at sikre, at den kommunale støtte ikke i et urimeligt omfang virker konkurrenceforvridende i forhold til den kommercielle biografdrift, dels med henblik på at fastholde kommunernes mulighed for at engagere sig i udviklingen af det lokale biografmiljø, der typisk ikke er kommercielt bæredygtigt.
Der er i dag ikke fastsat nærmere regler for den kommunale støtte til netop den aktivitet.
Kommissionen har på baggrund af en dialog med Kulturministeriet – for sådan noget foregår jo i en forhandling – om det eksisterende støttegrundlag tilkendegivet, at kriterierne for kommunal støtte bør præciseres i lyset af udviklingen inden for statsstøttereglerne.
Forklaringen er, at når der er statsstøtte, så skal der være regler for, hvordan den statsstøtte er indrettet.
På den baggrund foreslås det, at der fastsættes nærmere regler for kommunalt tilskud til biografvirksomhed ud fra følgende principper: punkt 1, der kan ydes støtte til kunstbiografer, og punkt 2, der kan ydes støtte til øvrige biografer i overensstemmelse med EU's såkaldte de minimis-regler, og det er den forordning, som der har været talt om i løbet af debatten her, altså førstebehandlingen.
Så det er en gammel forordning.
Det er ikke noget, der kommer med den her begivenhed.
Om kunstbiografer er der at sige, at de vil kunne modtage støtte uden noget maksimumsloft for støtten, hvis biograferne opfylder kriterierne for en kunstbiograf.
Kriterierne for en kunstbiograf indebærer bl.a., at biografen skal have et repertoire, der primært har til formål at øge kulturel mangfoldighed og tilbyde publikum et bredt udbud af film.
Kunstbiografer skal godkendes af Det Danske Filminstitut.
Det bliver de i dag, og det skal de fortsat blive.
De nærmere kriterier er de samme kriterier, der allerede gælder for kunstbiografer.
Og de vil blive udstedt igennem en bekendtgørelse.
De øvrige biografer vil efter EU's de minimis-regler kunne modtage op til 200.000 euro, svarende til ca. 1,5 mio. kr. beregnet over en 3-årig periode, altså et tilskud på gennemsnitlig 500.000 kr. om året.
Det beløb er forhandlet mellem Kulturministeriet og Kommissionen under denne sag.
Når det tal er valgt, er det, fordi dér fritages langt, langt de fleste biografer for overhovedet at blive berørt af den her lovgivning.
Der er, som det er blevet nævnt tidligere af nogle af ordførerne, otte biografer, der får over 500.000 kr. om året.
Det vender jeg tilbage til.
Så jeg er opmærksom på, at en lang række lokale biografer også fungerer som kulturhuse med forskellige kulturelle aktiviteter, der ikke har direkte forbindelse med almindelig offentlig filmforevisning.
I dag modtager mange lokalbiografer kommunal støtte til en række kulturelle aktiviteter.
Det kan være filmrelaterede tilbud i form af særlig filmklubber.
Det kan være undervisningstilbud til klasser fra kommunens skoler og andre kulturelle aktiviteter, det kan også være pensionistforeningens brug af biografen.
Det er altså det, der er kulturelle aktiviteter, som adskiller sig fra det, der er defineret som den kommercielle del af biografdriften.
Og den kommercielle del er udelukkende det, at man viser »En kongelig affære« i Gladsaxe Bio, og den kan man tage ind og se i Kino i Lyngby, som er en helt kommerciel biograf.
Der er ikke ret langt mellem de to biografer.
Jeg bor sådan set midt imellem dem, bare for lige at sige, at jeg ved, hvad jeg taler om her.
Alene den kommercielle del, altså at det er den samme slags film, der vises i en biograf, der får støtte, og i en biograf, der ikke får støtte, er den, der er omfattet af statsstøttereglerne.
Lovforslaget har altså ikke til formål at begrænse kommunernes mulighed for at yde støtte til sådanne kulturelle aktiviteter, der finder sted i det hus, hvor biografen også er.
Biograferne vil derfor fortsat kunne varetage funktionen som lokale kulturhuse, når blot man udskiller støtten til de kulturelle aktiviteter fra støtten til den almindelige biografivirksomhed.
Det foreslås endvidere, at der indføres en overgangsordning med henblik på at give kommunerne mulighed for at tilpasse sig de nye regler.
Og med den præcisering af reglerne er det min vurdering, at kommunerne fortsat kan yde støtte til lokale biografer og understøtte et rigt og varieret biografudbud i hele Danmark til gavn for publikum og dansk film.
Jeg vil selvfølgelig være behjælpelig med alt det, der ønskes af ordførerne i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Jeg vil sige til hr. Michael Aastrup Jensen, at jeg vil gøre meget for, at vi har en god og åben dialog i den fase, vi går ind i nu.
Det er ikke med omhu, at jeg har undgået Venstre i den her fase, for jeg har ikke opfattet det som en del af forligsstoffet.
Derfor ærgrer det mig en lille bitte smule, hvis Venstre har haft den opfattelse.
Det er dog en høringsproces, der har pågået i nogen tid, og hvorfor har Venstre så ikke henvendt sig til mig om det?
For så havde jeg med glæde inviteret Venstre over, for at vi kunne få drøftet det her, selv om det ikke er forligsstof.
Men lad os nu love hinanden en åben dialog for at finde ud af, hvordan vi mest konstruktivt lander den her sag.
Hr. Jørgen Arbo-Bæhr spørger, om kulturministeren nu skal til at bestemme de kulturelle tilskud til biograferne.
Nej, det skal kulturministeren ikke, men Kulturministeriet har forhandlet en løsning igennem med Kommissionen, så vi nu opfylder det, der er EU's statsstøtteregler, altså med, at der er et regelsæt for, hvordan man så giver den statsstøtte.
Det er det, der er resultatet af den ændring af § 18, som der er tale om her.
Til fru Mette Bock vil jeg sige, at jeg er helt indstillet på, at vi graver et spadestik dybere, og vi kan selvfølgelig belyse alle tænkelige spørgsmål.
Og det er sket i forbindelse med høringen.
Vi har i bemærkningerne til lovforslaget præciseret det, og det er altså efter høringen, og det er efter de høringssvar, der er kommet, og som udtrykker bekymring.
Ministeriet har præciseret, hvordan man skal forstå, at man kan skille den kommercielle del af biografen fra kulturtilbuddene i øvrigt, i det samme lokale i virkeligheden.
Og jeg har haft møde med Gladsaxes borgmester og kommunaldirektør.
Vi har talt om det, og de er fuldstændig beroliget nu.
De ved, hvordan de skal gøre det, og de kender systematikken i det her.
Og jeg har lovet alle de andre syv kommuner, som ligger i en ring rundt om hovedstaden, og som har tilskud, der er større end den halve million kroner om året, at de kommer ind.
Det er sådan set meget enkelt.
Så går jeg til hr. Lars Barfoed.
Jeg kan forstå, at der fra konservativ side ikke er ønske om, at regler, der begrænser kommunernes tilskud, skal laves herinde.
Vi begrænser sådan set ikke kommunernes tilskud til kulturhuse og til kulturaktiviteter osv., som kan foregå i de huse, hvor biograferne også er.
Det eneste, vi har forsøgt at arbejde med, er at finde nogle statsstøtteregler, så vi kan sige til Kommissionen, at nu har vi regler, og det er det, vi skal have, når der er statsstøtte.
Og de regler kommer ikke til at berøre de biografer, der er i Danmark i dag, bortset fra de otte, som der er fundet en præcisering for.
Det er ikke noget, jeg skal bestemme størrelsen af.
Det gør kommunerne selv.
Så jeg håber, at vi kan lande diskussionen her og nu ved førstebehandlingen, og at vi kan mødes i udvalgsforhandlingerne og få belyst de spørgsmål, der udestår.