Morten Bødskov (S), 2013-01-25:
Tak for det, formand.
Med beslutningsforslaget opfordres regeringen til i indeværende folketingsår at tage initiativer, der kan medføre en skærpelse af straffen for bortskaffelse af bogføringsmateriale og bilag ved konkurser, som det fremgår af straffelovens § 302.
Lad mig starte med at slå fast, at det ligger regeringen meget på sinde, at vi gør noget ved den økonomiske kriminalitet.
Økonomisk kriminalitet betyder store tab for de personer og virksomheder, som bliver ramt, og har jo også, som vi har set, alvorlige samfundsmæssige konsekvenser.
I kølvandet på finanskrisen har vi jo set en betydelig stigning i antallet af sager om økonomisk kriminalitet.
Vi har også set, hvordan meget omfattende og komplicerede sager om økonomisk kriminalitet er dukket op til overfladen.
Derfor har regeringen netop også lanceret en lovpakke om økonomisk kriminalitet, som skal gøre op med nogle af de udfordringer, som politiet og anklagemyndigheden er stødt på i forbindelse med behandlingen af sager om økonomisk kriminalitet.
Med lovpakken sender regeringen et klart signal om, at vi ikke vil tolerere økonomisk kriminalitet, og at vi tager kampen mod økonomisk kriminalitet særdeles alvorligt.
I forbindelse med arbejdet med lovpakken har vi i Justitsministeriet også overvejet det, vi skal diskutere i dag, altså bestemmelsen i straffelovens § 302 om grove bogførings- og regnskabsovertrædelser.
Regeringen kan på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget, og det vil jeg selvfølgelig gerne uddybe nærmere.
Straffelovens § 302 vedrører som nævnt særlig grove overtrædelser af lovgivningens bestemmelser om regnskabs- og bogføringsforpligtelser.
Efter bestemmelsen kan den, som særlig groft overtræder lovgivningens krav til bl.a. bogføring og opbevaring af regnskabsmateriale, straffes med bøde eller fængsel indtil 1 år og 6 måneder.
Hvis overtrædelsen begås som følge af grov uagtsomhed, er straffen bøde eller fængsel indtil 4 måneder.
Jeg vil gerne understrege, at straffelovens § 302 om grove tilfælde af bogførings- og regnskabsovertrædelser spiller en central rolle for myndighedernes mulighed for at føre kontrol og for politiets efterforskningsmuligheder i øvrigt også.
Særlig i de tilfælde, hvor man mere systematisk og bevidst overtræder bogførings- og regnskabslovgivningen, kan det jo dække over bagvedliggende økonomisk kriminalitet, f.eks. skatteunddragelse eller direkte bedrageri.
Derfor er det også vigtigt, at den type af forbrydelser straffes med en passende høj straf.
Men det er også vigtigt at huske på, at overtrædelser af bogførings- og regnskabsreglerne spænder over et meget bredt spektrum af sager, som varierer meget i grovhed.
I den ene ende af skalaen har vi de tilfælde, hvor manglende eller mangelfuld bogføring er udtryk for, at der måske er nogle mere generelle problemer i virksomheden, som betyder, at man ikke har magtet at føre de fornødne regnskaber.
Det er selvfølgelig ikke godt nok, at en virksomhed på grund af f.eks. økonomiske vanskeligheder ikke overholder bogførings- og regnskabsreglerne, men i de tilfælde skyldes den manglende overholdelse af reglerne formodentlig ikke, at virksomheden ikke har ønsket eller haft viljen til at overholde reglerne.
I den anden ende af skalaen har vi så de tilfælde, hvor manglende eller mangelfuld bogføring er udtryk for en mere systematisk og bevidst overtrædelse af reglerne, og hvor man helt bevidst forsøger at dække over bagvedliggende økonomisk kriminalitet som f.eks. skatteunddragelse eller bedrageri.
I de sager vil et manglende eller mangelfuldt regnskabsmateriale gøre det meget sværere for myndighederne at kontrollere, om der også er begået økonomisk kriminalitet.
Som jeg nævnte før, er det vigtigt, at grove bogførings- og regnskabsovertrædelser kan straffes med en passende høj straf.
Det gælder navnlig i tilfælde, hvor man aldrig har haft viljen til at overholde bogførings- og regnskabsreglerne og dermed helt bevidst og systematisk har overtrådt reglerne.
Rigsadvokaten har oplyst, at der efter Rigsadvokatens opfattelse er anledning til at skærpe strafniveauet i sådanne sager i forhold til hidtidig praksis, hvor der efter det oplyste typisk udmåles en bødestraf eller under skærpende omstændigheder en kortere fængselsstraf.
På den baggrund har Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet og Københavns Politi rejst tiltale i en række egnede prøvesager om grove overtrædelser af bogføringsreglerne omfattet af netop straffelovens § 302.
I disse sager vil der være nedlagt påstand om straffe, der er højere end den hidtidige praksis, så man kan få domstolene til at tage stilling til strafniveauet inden for de gældende strafferammer.
Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet og Københavns Politi forventer, at de her prøvesager, som jeg her har redegjort for, bliver afgjort i byretten i begyndelsen af 2013.
Anklagemyndigheden har således allerede taget initiativ til at søge strafniveauet hævet i sager om bevidste og systematiske overtrædelser, hvor den bogføringspligtige aldrig har haft vilje til at overholde bogførings- og regnskabsreglerne.
Rigsadvokaten har endvidere oplyst, at Rigsadvokaten desuden vil sikre, at der i den kommende tid er fokus på behandling af straffesager om bogføringsovertrædelser.
Spørgsmålet har således allerede været drøftet i anklagemyndighedens fagudvalg om økonomisk kriminalitet, hvor jo bl.a. alle politikredse og Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet er repræsenteret.
Når de nævnte prøvesager er afgjort, vil Rigsadvokaten også sammen Rigspolitiet og Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet drøfte politiets og anklagemyndighedens håndtering af disse sager.
Så på den baggrund kan regeringen som nævnt ikke støtte beslutningsforslaget.