runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2013-02-19:
Jeg husker heldigvis også rigtig mange forespørgsler i den her sal, da der sad en anden regering, og hvor der sad en anden transportminister, som heller ikke altid deltog i de sidste debatter.
Så jeg synes ærlig talt, at vi lige skal stoppe med de der julelege, som jeg synes vi er begyndt at bevæge os en smule ud i.
Hvis man slår op i »Fair Løsning« – jeg husker ikke helt sidetallet, men jeg tror, det er på side 57 –
Jeg vil gerne diskutere sidetallet efterfølgende, og jeg vil også gerne printe et eksemplar, hvis hr. Hans Christian Schmidt har behov for lidt godnatlæsning.
Men lad os nu bare holde fast i det.
Hvis hr. Hans Christian Schmidt er så optaget af det, synes jeg bare også, at hr. Hans Christian Schmidt skal komme herop som privatist om lidt og redegøre for, hvilke forslag om at sænke priserne på den kollektive trafik der i hans tid som transportminister blev lagt på bordet.
Hvilke forslag er Venstre kommet med efterfølgende, efter valget, for at sænke priserne på den kollektive trafik og gøre den kollektive trafik mere tilgængelig?
Vi har nu spurgt i et par timer, og der er stadig væk ikke kommet nogen svar.
Det er da forunderligt.
Jeg er sådan set stolt af, at det faktisk er lykkedes os at sænke priserne med 20 pct. uden for myldretiden.
Det er i hvert fald et skridt i den rigtige retning.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2013-02-19:
Jeg kan da som en kvittering for hr. Henning Hyllesteds bemærkning garantere, at Venstre står på mål for takstloftet.
Vi står på mål for, at taksterne holder sig i ro og kun stiger med pris- og lønfremskrivningen fra år til år.
Vi lover ikke at sænke taksterne og har heller ingen planer om at gøre det fremover.
Til gengæld lover Enhedslisten jo nu her igen at sænke taksterne – markant forstås – og derfor må man umiddelbart komme til at tænke på Margaret Thatchers kloge ord om, at en socialist er en person, der på et eller andet tidspunkt løber tør for andre menneskers penge.
I hvert fald er jeg nødt til at stille spørgsmålet: Hvem skal betale for disse massive takstnedsættelser?
Henning Hyllested (EL), 2013-02-19:
Nu har jeg jo lige i slutningen af min ordførertale løftet sløret for, hvordan vi bl.a. vil skaffe penge til bedre og billigere kollektiv trafik, så vi kan fortsætte ad det spor, vi har lagt sammen med regeringen og også Dansk Folkeparti i det forlig, vi har indgået.
Så dér er der i hvert fald nogle af pengene, og så ser vi, hvor langt vi kan komme ad den vej.
Vi lover hverken nedsættelser på 40 pct. eller 20 pct. eller gratis kollektiv trafik sådan lige om hjørnet.
Det har vi aldrig lovet, og det lover vi ikke.
Hr. Kristian Pihl Lorentzen er inde på takststigningsloftet.
Jeg havde heller ikke noget imod at fortsætte med takststigningsloftet, hvis ellers Trafikstyrelsen så ville melde ud, at procenten var nul komma nul dut.
Så var der ingen problemer for os i det, men det gør man jo ikke.
I år har man meldt ud, at det var 3,5 pct.
Jeg vil bare sige til hr. Kristian Pihl Lorentzen, at hvis man holder fast i takststigningsloftet, ender man jo også med at sikre, at der hvert eneste år pr. 20. januar sker prisstigninger i den kollektive trafik.
Hr. Kristian Pihl Lorentzen og Venstre må jo åbenbart finde, at niveauet i den kollektive trafik er passende eller måske endda upassende således at forstå, at man skal forhøje priserne.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2013-02-19:
Jeg fik ikke noget klart svar på, hvem der skulle betale, men jeg kan jo selv sjusse mig frem til, at pengene bl.a. skal hentes på lastbilafgifterne.
Så der vil jeg spørge Enhedslisten: Er det fornuftigt at pålægge vognmændene meget store kilometerbaserede lastbilafgifter, som de jo kun kan fakturere videre til deres kunder, hvad enten det er kunderne ude i supermarkederne eller de producerende virksomheder i Danmark? Mener Enhedslisten, at det giver flere danske arbejdspladser, eller at det vil svække den danske konkurrenceevne og dermed koste danske job?
Jonas Dahl (SF), 2013-02-19:
Det er sådan, at man går til valg på valgløfter.
Det har Venstre – hvis jeg da ikke erindrer helt forkert – også gjort i de par valgkampe, jeg har været involveret i.
Men det er også sådan, at man forsøger at lancere så meget af det som muligt.
Vi er faktisk lykkedes med at sænke priserne i den kollektive trafik med 20 pct. uden for myldretiden.
Jeg synes faktisk, det er et vigtigt skridt i den rigtige retning.
Særlig når man tager i betragtning, at priserne i den kollektive trafik steg med 50 pct. – 50 pct. – i de 10 år, hvor de borgerlige sad ved magten.
Jeg kan godt forstå, at Venstre åbenbart er kede af, at priserne i den kollektive trafik nu bliver sænket.
Jeg skal ikke kunne sige, om det er, fordi man gerne vil holde hånden over bilejerne, eller hvad baggrunden er.
Det kan blive sådan en filosofisk diskussion.
Men jeg synes, at Venstre skylder nogle svar på: Hvad vil Venstre selv gøre for at mindske trængslen i bl.a. Københavnsområdet?
Kan vi ikke få et bud?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-02-19:
Tak for det.
I Socialdemokratiets og SF's fælles valgoplæg »Fair Forandring« står der helt konkret følgende: »Konkret foreslås det bl.a., at abonnementskort i det gamle HT-område sættes 40 pct. ned i pris.« Det foreslås endvidere: »Med forslaget lægges der særlig vægt på at billiggøre rejserne for pendlerne i hovedstadsområdet.« I valgkampen blev det så fulgt op af den her store kampagne fra SF's side, hvor SF's daværende formand lovede 40 pct. billigere tog- og buskort i København.
Det er ikke sket for pendlerne.
Der er sket det stik modsatte: Prisen er steget på disse togkort.
Vil hr. Jonas Dahl ikke som SF's ordfører indrømme, at det er et eklatant løftebrud?
Mike Legarth (KF), 2013-02-19:
Nu er det jo en kendt sag, at det var den daværende formand for Socialistisk Folkeparti, Villy Søvndal, der var først ude med hensyn til at love meget lavere priser på offentlig transport op til valgkampen.
Og det var også Socialdemokratiet og SF, der i deres valgprogram »Fair Forandring – Tryghed om skat og velfærd« lovede de her dramatiske prisændringer på mellem 20 og 40 pct. Jeg spurgte hr. Jonas Dahls kollega tidligere, og nu vil jeg også gerne spørge hr. Jonas Dahl: Hvad var formålet med at give et løfte til vælgerne i valgkampen om at sænke priserne for offentlig transport med mellem 20 og 40 pct.?
Jonas Dahl (SF), 2013-02-19:
Jeg synes, at med den trængsel, vi har, særlig i hovedstadsområdet, har vi en udfordring med at få flere over i den kollektive trafik.
Og vi må bare erkende, at der altså er trængsel, hvis man tager sin bil ind til København, det tror jeg også er gået op for de borgerlige.
Jeg konstaterer så, at man ikke har nogen svar; en del af vores svar er at sikre bedre muligheder for at komme med den kollektive trafik og lavere priser.
Mike Legarth (KF), 2013-02-19:
Men er sandheden ikke den, at selv om ét finansieringselement forsvinder – det, som hr. Jonas Dahl kalder trængselsringen – så kunne man have fundet pengene et andet sted?
Man har jo afgivet et løfte til befolkningen om, at hvis vi vinder valget, sænker vi priserne med mellem 20 og 40 pct.
Det gjorde man ikke, og hvad var årsagen til, at man ikke gjorde det?
Det vil jeg egentlig gerne høre.
Og er det ikke rigtigt, at dem, der står tilbage, som stemte på SF, nu må føle sig bedraget?
For der kommer jo ikke nogen god forklaring på, hvorfor man ikke levede op til det valgløfte, man udstedte.
Jonas Dahl (SF), 2013-02-19:
Jamen jeg synes sådan set, det er ærlig snak at gå til valg på en trængselsring; det gjorde vi i SF, det vedstår jeg hundrede procent.
Jeg synes sådan set også, det var den rigtige løsning.
Der viste sig at være nogle udfordringer ved den, derfor frafaldt vi den fra regeringens side.
Og når man ikke har en finansiering eller en indtægt, er det også svært at begynde at bruge pengene, det er sådan en del af den økonomiske grundforståelse.
Når man ikke har pengene, er man nødt til at se på, om man så kan hente nogle penge andre steder, og det gjorde vi bl.a. ved at hente en lille milliard kroner, hvilket der i øvrigt også blev henvist til tidligere, i form af leasingbilerne og i form af de her såkaldte prøvebiler.
Der hentede vi en milliard kroner, som vi så har brugt til at gøre den kollektive trafik billigere og bedre.
Jeg synes sådan set, det er et løft i den rigtige retning.
Jeg havde gerne set, at vi havde kunnet gøre endnu mere, men vi må bare konstatere, at da vi ikke havde finansieringen, var det ikke muligt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2013-02-19:
Fakta er jo, at SF brugte rigtig, rigtig mange penge på at profilere løftet om lavere priser i kollektiv trafik.
Så det er da klart, at SF ikke bryder sig om at tale om det her.
Jeg synes også, det er utroligt at skulle høre på, at Venstre og andre blå partier ikke har gjort noget for at bekæmpe trængslen i København.
Der blev faktisk i 2009 lavet en bred politisk aftale, hvor også SF var med, hvor vi afsatte 25 mio. kr. – det er mange penge – til en gennemgribende analyse af, hvordan vi kan bekæmpe trængslen og fremme mobiliteten i hovedstadsområdet.
Den analyse blev sat i gang i 2009, arbejdet skal være færdigt i 2013.
På et tidspunkt kom en operation, vi kunne kalde »Befri Villy« eller »Red Villy«, ind fra sidelinjen i kølvandet på betalingsringens fald, og der kom så en Trængselskommission, som stort set har den samme opgave.
Så det er da pudsigt at høre, at man ikke har gjort noget fra den tidligere regerings side.
Så jeg vil gerne stille hr. Jonas Dahl et spørgsmål: Fortryder SF, at man brugte så mange penge på den her storstilede kampagne med lavere priser i den kollektive trafik?
Jonas Dahl (SF), 2013-02-19:
Nej, vi havde en ambition om at sænke priserne i den kollektive trafik.
Jeg vedkender mig blankt, at vi ikke er kommet i mål, og det skyldes bl.a., at vi ikke havde finansieringen, så vi ikke fik nogen trængselsring.
Men jeg synes ærlig talt, at hr. Kristian Pihl Lorentzen afslører sig selv, for hvis det, Venstre og den borgerlige regering gjorde i 10 år for at bekæmpe trængslen i København, var at nedsætte et udvalgsarbejde, som endnu ikke er færdigt, til 25 mio. kr., så er det da – undskyld mig – en tilståelsessag, vil jeg sige til hr. Kristian Pihl Lorentzen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2013-02-19:
Så vil jeg bede hr. Jonas Dahl om at læse den store aftale fra 2009 en gang til, for han vil jo så se, at der er iværksat en lang, lang række investeringer i hovedstadsområdet, og jeg bryder mig ikke om at remse dem op her, men der er oplistet en lang række ting, som er færdige i løbet af de kommende år, og som, når de er færdige, vil afhjælpe trængslen.
Så det skal hr. Jonas Dahl ikke være så nervøs for.
Det, der er det centrale her, er jo, at SF i den grad har gennemført et løftebrud, og derfor er jeg igen nødt til at dvæle ved det, der stod i »Fair Forandring«, om, at man ville afsætte 1,5 mia. kr. til billigere kollektiv trafik.
Mener hr. Jonas Dahl, at man for de 1,5 mia. kr., der er afsat, kunne få denne massive sænkning af billetpriserne i myldretiden på henholdsvis 40 og 20 pct.?
Mener hr. Jonas Dahl, at det regnestykke passer, og at man der har haft styr på kuglerammen?
Hvis ikke hr. Jonas Dahl kan svare på det, ser jeg meget frem til ministerens opsummering her til sidst, hvor ministeren forhåbentlig kan svare på det.
Jonas Dahl (SF), 2013-02-19:
Lad os nu holde fast i, hvad der står i »Fair Løsning«, for hr. Kristian Pihl Lorentzen siger, at der står 1,5 mia. kr., men så vidt jeg husker, står der faktisk 3 mia. kr.
Så lad os nu i det mindste bare holde os til fakta i den diskussion, vi har i dag, i stedet for at begynde at hælde vand ud af ørerne og komme med forkerte tal.
Det helt afgørende her er, at vi havde en ambition om at sænke priserne i den kollektive trafik, det viste sig, at vi ikke kunne få en trængselsring, men jeg er faktisk glad for, at vi er lykkedes med at lave takstnedsættelser på 20 pct. uden for myldretiden.
Det betyder bl.a., at prisen med rabat på en kontantbillet i København, som koster 24 kr., nu er nede på 12 kr. uden for myldretiden.
Man kan så blive ved med at snakke om, om det ikke er nok.
Jeg glæder mig rigtig meget til at høre, hvad Venstre vil gøre for at styrke den kollektive trafik.
Jeg synes sådan set, vi bevæger os i den rigtige retning, og jeg glæder mig sådan set rigtig, rigtig meget til at høre, hvad Venstre vil gøre for den kollektive trafik.
Jeg vedstår blankt, at vi har udfordringer i forhold til den trængsel, der er i København.
Det er jo netop derfor, vi har nedsat Trængselskommissionen, det er jo netop derfor, vi sænker priserne i den kollektive trafik, og jeg synes faktisk, vi i den grad bevæger os i den rigtige retning.
Og i stedet for at blive ved med at hive det her frem, når vi nu har sænket priserne med 20 pct., synes jeg egentlig, Venstre skulle komme med bare en enkelt løsning.
Lotte Rod (RV), 2013-02-19:
Det får vi rig mulighed for at diskutere.
Det her er jo ikke et hak til.
Det her handler jo om, at vi lever op til det, som vi en gang har vedtaget.
Altså, vi har sat nogle mål, men så har det vist sig, at der i 2011 har været så massiv nedbør, hvilket har gjort, at effekterne af efterafgrøderne var halveret i forhold til det, vi havde sat som mål.
Det må vi da tage bestik af politisk.
Derfor synes jeg, det giver rigtig god mening, at vi nu går ind og kigger på, at i stedet for at efterafgrøderne lå til sidst i perioden, og at man, hvis det ikke fungerede, gav dispensation, så går vi nu ind og siger: Hvis det ligger i starten, så har landmanden stadig væk de her fem andre muligheder for at gribe ind.
Så der er altså ikke tale om, at det er en ekstra byrde.
Der er tale om, at vi gør tingene på en smartere måde, sådan at vi lever op til det, som vi faktisk var mange der var enige om, og som kom fra den tidligere regering.
Så jeg synes ikke, det kan undre, at vi faktisk lever op til det, som den tidligere regering sagde.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-19:
Nu ved jeg godt, at hr. Jeppe Mikkelsen ikke er ordfører, men hr. Jeppe Mikkelsen sagde, at det var Det Radikale Venstres holdning, at hvis konventionerne skulle ændres, skulle de ændres i fællesskab med de lande, som i første omgang har tiltrådt konventionerne.
Så vil jeg bare gøre opmærksom på, at det sådan set er en del af det, som beslutningsforslaget lægger op til, nemlig at man får nedsat en kommission med nogle kloge mennesker, som får et klart politisk mandat ud fra, hvad der står her i beslutningsforslaget, til at komme med et bud på, hvordan Danmark kan rette henvendelse til de relevante internationale organisationer og så der påbegynde den proces at ændre der, hvor det giver mening.
Det er sådan set det, beslutningsforslaget lægger op til.
Så jeg går ud fra, at når Det Radikale Venstre ikke kan støtte det, er det, fordi man bakker op om de nuværende konventioner, som bl.a. forhindrer Danmark i at udvise kriminelle udlændinge.
René Christensen (DF), 2013-02-19:
Jeg vil ikke gå ind i diskussionen om arbejdspladser.
Men når vi kigger på landbruget og bare kigger i den ringe tid, jeg har været med, kan vi se, hvad der er blevet pålagt af kontrolforordninger og andet.
Og ja, Dansk Folkeparti har også været med til at stemme ja til nogle af dem, men på et tidspunkt må vi jo også spørge: Hvad er det, en landmand står op til om morgenen?
Nu skal de her igen stå op til noget, som de ikke er herrer over.
De står op til, at hvis der pludselig er et vejrlig, der gør, at det bliver meget, meget svært at komme ud at gøre det, de skal, så falder hammeren med det samme.
Er ordføreren ikke enig i, at en af de ting, vi havde forventet at der også lå i Natur- og Landbrugskommissionen – som vi jo alle sammen måske egentlig er blevet ret glade for, selv om der var nogle af os, der var meget kritiske til at starte med, og det er jo positivt – var, at vi også skulle diskutere: Hvad er det, et landbrug skal leve op til?
Skal vi ikke have noget, hvor man egentlig har en mulighed for at stå op om morgenen og vide, hvad det er, man skal leve op til?
Det her
er jo bare et hak til oven i alle de hundredvis af regler, vi har pålagt lige nøjagtig landbrugserhvervet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-19:
Når man sådan følger debatten – og det er jo rigtigt, at den klamamse har man skrevet ind i sit beslutningsforslag, også fordi det vil man måske ikke have anfægtet – er jeg næsten overbevist om, at konsekvensen af at få nedsat en kommission i en eller anden udstrækning er, at man gerne vil træde tilbage på nogle af de konventioner, vi har, og som rent faktisk beskytter mennesker.
Konsekvensen kan igen være, at vi risikerer at komme til at stå i nogle situationer, som ingen af os vil tage ansvaret for på noget som helst tidspunkt.
Vi har ikke i SF intentioner om at ændre noget på det her område.
Dansk Folkeparti kan have en anden mening og en anden tilgang, og det er fuldt ud lovligt.
Nu får vi debatten her i dag, men SF kommer ikke til at lægge stemmer til det her.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-19:
Det har jeg regnet ud.
Det er bare, at når man taler til den undrende befolkning, så gør man det på et rimeligt grundlag.
Jeg noterer selvfølgelig, at Socialistisk Folkeparti mener, at alle konventionerne på udlændinge- og statsretsområdet bare er helt i orden.
De kører lige efter bogen.
Der er slet ikke behov for at kigge på noget, alt er bare i orden.
Det synes jeg er en meget mærkelig indgangsvinkel til nogle regler, som trods alt er lavet af helt almindelige, dødelige mennesker.
Det er jo ting, der er lavet af mennesker, hvor der selvfølgelig også en gang imellem er behov for, at man lige går tingene igennem og ser, om der er behov for at ændre noget.
Det er jo fuldstændig rigtigt, som ordføreren siger, at konventionerne beskytter mennesker.
Det, der jo bare kunne være rigtig interessant at diskutere, er, hvorvidt den beskyttelse, man f.eks. giver til mennesker, som har begået kriminalitet, er for stor.
Det er da en interessant debat, og jeg forstår virkelig ikke, at Socialistisk Folkeparti har den holdning, at den debat vil man bare ikke tage.
Man vil godt snakke lidt om det, men man vil aldrig nogen sinde ændre ved det.
Det er da en underlig holdning at have som politiker.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-19:
Jeg tror, at styrken ved konventionerne, ligesom styrken ved grundloven, er, at de indeholder en række tidløse ting.
Selvfølgelig kan der godt være behov for justeringer, og der kommer jo også tillægsprotokoller undervejs.
Jeg mener bare, at man internationalt må arbejde for at lave de ændringer, man vil.
Jeg mener ikke, at det er noget, vi skal nedsætte en kommission for her i Danmark, hvis der er enighed om at ændre noget.
Jeg er ikke sikker på, at vi bliver enige med Dansk Folkeparti om de samme forandringer, men jeg tror tværtimod, at hvis SF skulle pege på noget, skulle det være noget, der højner beskyttelsen.
Jeg er enig i, at man skal se på tingene fra et offerperspektiv, og jeg er faktisk glad for, at den her regering har taget rigtig mange initiativer på området.
Nu får vi for første gang en offerfond, som betyder, at vi får styrket hjælp, rådgivning og vejledning til ofrene.
Jeg synes ærlig talt, at det har været en hel del trægt med den gamle regering i forhold til offerinitiativer.
Så jeg synes bare, at de to ting følges ad.
Christian Langballe (DF), 2013-02-19:
Men vi taler jo meget specifikt om nogle bestemte konventioner, vi taler konkret, og lad os holde det der, for jeg synes, det er der, det hører til.
Når to parter indgår en aftale, mener jeg da klart, at man, hvis man laver noget om, selvfølgelig oplyser den, man har lavet aftalen med, om, at nu vil man gerne have ændret aftalen.
Jeg mener ikke, at konventionerne er tidløse, konventionerne er fuldstændig tidsbetinget.
De er blevet til i en bestemt historisk kontekst ligesom alle mulige andre skrifter og ting, der er blevet skrevet; de er blevet til i en helt bestemt kontekst med de helt specifikke problemer, man havde på det tidspunkt.
Og jeg kan ikke forstå, hvorfor det skaber så stor furore, eller hvorfor man ikke bare vil være med til simpelt hen at sige, at nu er det på tide at få lavet de her konventioner om, fordi de er uhensigtsmæssige, og fordi de strider imod sund fornuft.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-19:
Det er jo fint nok at have den her debat, men jeg tror bare aldrig nogen sinde, at Dansk Folkeparti bliver enige med SF på det her område.
Og som jeg fortalte før, er vi i gang med via et udvalg at se på, om der er flere konventioner, der skal inkorporeres i dansk ret, simpelt hen fordi vi ønsker at øge det internationale samarbejde.
Det er det redskab, vi har til at skabe internationale spilleregler, og det mener jeg ærlig talt at vi alle sammen bør være optaget af.
Jeg respekterer, at man ikke er det fra Dansk Folkepartis side, sådan er det jo.
Christian Langballe (DF), 2013-02-19:
Det, der undrer mig, er, at man betragter konventionerne som sådan en form for koran eller bibel, der er dumpet ned fra himlen, hvor man så lægger sig på knæ og siger, at alt hvad der står i konventionen er rigtigt.
Selvfølgelig er det tidsbetinget.
Nu har vi haft det her oppe med statløshedskonventionen om, at folk, der er til fare for rigets sikkerhed, tildeles statsborgerskab.
Det er bare et eksempel på noget, jeg simpelt hen synes er grotesk, og hvor jeg egentlig forestiller mig, at hvis almindelige, sundt tænkende mennesker tænker over det, vil de sige, at det da godt nok er mærkeligt; det er da godt nok mærkeligt, at Folketinget under henvisning til nogle konventioner tildeler de her personer, som er til fare for rigets sikkerhed, statsborgerskab – mærkeligt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-19:
Jamen jeg vil da medgive, at det ikke er nogen ideel situation, at vi er nødt til at give statsborgerskab til mennesker, som er til fare for statens sikkerhed eller har begået noget kriminelt.
Men vi har nu engang tiltrådt en konvention, hvor vi forpligter os på at begrænse statsløshed, og så er vi altså også nødt til at efterleve den – også når det bliver svært.
Så må vi jo have andre tiltag i gang i forhold til de mennesker, så må vi sætte dem i fængsel for deres kriminalitet – det håber jeg søreme også at de bliver – vi må overvåge dem, hvis der er bestyrket mistanke om, at de kan finde på at begå noget kriminelt.
Det er jo ikke sådan, at vi bare lader dem slippe og ikke er i haserne på dem, hvis det er, at de begår noget, som ikke er i orden.
Men vi er bare nødt til at sige, at vi respekterer konventionerne, også når det bliver svært, også når afgørelserne går os imod.
Vi skal huske på, hvorfor de blev lavet.
Det blev de for lige præcis at tage højde for den slags situationer.
Inger Støjberg (V), 2013-02-19:
Det kan godt undre mig en lille smule, når jeg hører ordføreren fra et regeringsparti her i dag sige, at det ikke er nogen ideel situation, men at man i øvrigt ikke vil gøre noget ved det, og som end ikke vil diskutere, om der er nogle ting, der kunne ændres i nogle af konventionerne.
Jeg synes, det er en underlig passiv holdning at have som politiker, at man ser noget, som man ikke synes er ideelt, eller som man måske ligefrem synes er forkert, men man vil ikke forsøge at ændre det.
Det forstår jeg ganske enkelt ikke.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-19:
Måske er det, fordi jeg netop er kommet til den samme konklusion, som Venstre kom til under deres regeringsperiode.
Venstre ved også udmærket, at man må respektere de internationale konventioner.
Sådan er det.
Det kan man ikke umiddelbart gøre noget ved.
Man kan arbejde internationalt for at ændre det, man er utilfreds med.
Men der er jo ikke noget, der er anderledes, end dengang Venstre var i regering.
Det er akkurat de samme synspunkter, der gør sig gældende nu.