runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2008-05-15:
Forespørgslen handler jo bl.a. om det kommunale selvstyre, og hr. Hans Kristian Skibby har selvfølgelig ret i, at man ikke direkte skærer ned over for kommunerne.
Men man giver jo ikke kommunerne penge nok til at løfte de kommende opgaver og heller ikke penge nok til at løfte den store udfordring, der ligger i at skaffe nok medarbejdere i fremtiden og sikre, at man kan give dem en løn, der gør, at de bliver der og tager sig af vores ældre og vores børn.
Derfor vil jeg gerne høre, om Dansk Folkeparti vil leve op til sine valgløfter og til løfterne fra sidste sommer om, at man mener, der skal et lønløft til, og dermed også bruge det flertal uden om regeringen, der jo så ville være, til at sikre, at der kommer flere penge; eller om Dansk Folkeparti vil stemme for en lockout i kommunerne og her i Folketinget vil være med til at stemme for et indgreb, når det viser sig, at i hvert fald regionerne ikke må sprænge den ramme, som regeringen har sat.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-15:
Jeg har altså meget svært ved at se, hvad de spørgsmål, der blev stillet af Enhedslistens ordfører, fru Line Barfod, har med dagsordenen at gøre.
Hvis man skal forholde sig til en aktuel konflikt, der foregår ude på Christiansborg Slotsplads eller andre steder, eller til, om andre skal give mandat til lockout, har det ikke noget som helst at gøre med den forespørgselsdebat, vi har her.
Den drejer sig om kommunernes økonomi for 2009, og det synes jeg måske Enhedslisten skulle prøve at fokusere på.
Jeg har bemærket, at i flere af de spørgsmål, der er stillet fra Enhedslistens side i dag, har man taget udgangspunkt i helt andre ting end dem, der egentlig er dagsaktuelle herinde.
Jeg siger ikke, de ikke er dagsaktuelle uden for Christiansborg Slot, men herinde synes jeg altså, vi har andre spørgsmål at tage stilling til.
De spørgsmål, vi bør svare på, skal have med dagsordenen at gøre, så jeg kan ikke svare på spørgsmålet.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Helt kort er det rent faktisk sådan, at man først starter med at pris- og lønfremskrive budgetterne, og det giver så et vist løft.
Derudfra foretager man sine forhandlinger: Hvilke nye tiltag, hvilke nye ting skal der sættes oven på budgetterne?
Altså reel fremgang, og det ligger også i milliardklassen.
Så der er tale om flere penge, også flere reelle penge, selv efter fremskrivningen.
Line Barfod (EL), 2008-05-15:
Jeg går ud fra, at hr. Hans Kristian Skibby er enig i, at kommunalt selvstyre har meget at gøre med, hvorvidt kommunerne og regionerne har ret til at indgå overenskomster med deres medarbejdere, eller det bliver dikteret af regeringen, hvilken ramme man har at forhandle om.
Derfor er det jo ret relevant at vide, hvad Dansk Folkeparti vil gøre, for det er Dansk Folkeparti, der sidder med det afgørende mandat.
Vil Dansk Folkeparti stemme for, at der skal gives et lønløft, sådan som man lovede sidste sommer og under valgkampen, eller vil Dansk Folkeparti stemme for, at der ikke må bruges en krone mere i kommuner og regioner, og at der skal laves et regeringsindgreb?
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-15:
Jeg vil gerne sige endnu en gang, at det jo altså er sådan, at ordføreren har stillet et spørgsmål om, hvorvidt vi vil støtte en lockout.
Jeg kan altså ikke se, at det har med eksempelvis kommunernes økonomi for 2009 at gøre.
Det er der andre der kan gøre, når den tid kommer, men i dag får ordføreren ikke noget svar fra mig om, hvorvidt man vil det ene eller det andet.
Der er en lovligt varslet konflikt i gang, og det har vi som politikere altså at respektere, lige så vel som alle de mennesker, som er blevet berørt af konflikten i deres dagligdag, også langt hen ad vejen accepterer den.
Per Clausen (EL), 2008-05-15:
Nu er det jo bare sådan, at hr. Hans Kristian Skibby ikke foretager sig meget andet end at blande sig i overenskomstforhandlingerne.
Da hr. Hans Kristian Skibby stemte for finansloven for 2008, som der jo refereres til i det forslag til vedtagelse, hr. Hans Kristian Skibby støtter, var han jo dermed med til at lægge nogle økonomiske rammer for de offentlige overenskomstforhandlinger, som i dag binder regionerne og KL.
Når hr. Hans Kristian Skibby lægger op til nogle rammer for, hvordan kommunernes økonomi skal være i 2009, gør han det samme, og derfor findes der faktisk ikke noget mere passende tidspunkt end i dag til at diskutere her i Folketinget, hvad det er for nogle rammer, som Dansk Folkeparti vil binde Kommunernes Landsforening og Danske Regioner inden for i forhold til de overenskomstforhandlinger, der pågår nu.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-15:
Altså, spørgsmålet kan da være vældig interessant, men jeg kan ved den søde grød ikke se, hvad det har med sagen her at gøre.
Det er en eksisterende, lovligt varslet konflikt, som foregår, og så vælger Enhedslistens to repræsentanter her i salen at stille spørgsmål om noget, som ikke har noget med dagsordenspunktet at gøre.
Det synes jeg mildest talt
virker lidt underligt, og jeg kan ikke se, hvorfor jeg skal svare på sådan nogle spørgsmål, så det gør jeg ganske simpelt ikke.
Per Clausen (EL), 2008-05-15:
Jeg tænkte nok, det er sådan, det er skruet sammen, for det forklarer mange af de svar, jeg har fået gennem tiderne.
Men så vil jeg spørge hr. Hans Kristian Skibby: Mener hr. Hans Kristian Skibby ikke, der skal være sammenhæng mellem de valgløfter, man afgiver, og så den konkrete politik, man fører?
Når nu Dansk Folkeparti i valgkampen talte om, hvor vigtigt det var, at der var penge i overenskomsterne til et løft til de offentligt ansatte, primært inden for sundheds- og plejeområdet, er det så ikke underligt, at Dansk Folkeparti hverken bruger finanslovforhandlingerne eller diskussionerne om kommunernes økonomi til at indfri det løfte?
Hvornår indfries det så?
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-15:
Altså, eksempelvis kan jeg da nævne, at man jo fremrykkede nogle puljemidler, som gjorde, at folk kunne få et her og nu-løft.
Det var sådan set noget, der lå inden for en aftale, hvor også Socialdemokraterne var med.
Men jeg vil gerne sige, at principielt synes jeg, det er forkert, at vi drager overenskomstspørgsmålet ind i denne dagsaktuelle forespørgselsdebat, som drejer sig om kommunernes økonomi i 2009.
Jeg synes måske, man skulle prøve at tage udgangspunkt i nogle af de ting, som er mere aktuelle end dem, som Enhedslisten tilsyneladende prøver at sætte fokus på ved at stille de spørgsmål, som de stiller.
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-05-15:
Jeg kan forstå, at Venstres ordfører vælger ikke at svare på spørgsmålet, og det er selvfølgelig helt i tråd med de fritvalgstider, vi lever i.
Det vil jeg da godt medgive.
Jeg vil så i den her sammenhæng spørge ordføreren: Når vi nu står i en situation, hvor ordføreren på Venstres vegne konkluderer, at kommunerne otte ud af ti gange ikke har overholdt de rammer, der er indgået aftaler om, og ordføreren så tager med i sine overvejelser, at der jo rent faktisk er mange Venstrestyrede kommuner, kan ordføreren så give mig en sammenhængende forklaring på, at Venstres folk her i Folketinget er i stand til at overholde de ting, mens de repræsentanter, som Venstre har sendt ud i kommunerne, overhovedet ikke kan løse den opgave?
Kunne man måske oven i købet overveje i Venstre at skifte, for det ville jo være en lykke, når man har så dygtige folk, at man kunne flytte dem ud i kommunerne, så de rent faktisk kunne få det til at hænge sammen?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Jamen det er faktisk ikke så svært, for når man har kommuneøkonomiforhandlingerne, har man en søjle for de samlede udgiftsaktiviteter i kommunerne.
Det bliver rigtig mange milliarder, det har faktisk aldrig før været så mange milliarder, som det er nu.
Og så får man det også til at hænge sammen på indtægtssiden, så tingene balancerer.
Nøjagtig det samme er det faktisk, man skal til at foretage fuldt, helt og konsekvent i kommunerne, sådan at tingene kommer til at balancere.
At SF har nogle andre usammenhængende regnemetoder, vælger jeg så ikke at bruge min tid på.
Line Barfod (EL), 2008-05-15:
Det må være skønt for ordføreren at kunne stå og sige, at i forhold til kommunerne og regionerne er det jo aftaler, de selv har indgået, og i forhold til overenskomstkonflikt på det offentlige arbejdsmarked er det jo aftaler og slet ikke noget, som ordføreren overhovedet skal blande sig i på nogen som helst måde.
Men virkeligheden er jo bare, at Venstre har blandet sig, at Venstre har lavet en styring af kommuner og regioner, hvor der ikke er tale om forhandlinger om rammen, men om diktat, og hvor det er indrettet på en måde, så man ikke i regionerne har selvstyre til f.eks. at kunne indgå en overenskomst, men så det er finansministeren, der sidder med vetoretten, hvilket jo f.eks. har betydet, at regionerne ikke har kunnet vælge at bruge vikarlønningerne til at lave lønløft.
Hvis Venstre mener, at man skal have muligheden for at afslutte overenskomstforhandlingerne og man skal have retten til selv at forhandle ude i regionerne, må Venstres ordfører jo gøre noget ved det.
Vil Venstres ordfører det?
Lene Hansen (S), 2008-05-15:
Når nu ordføreren står og siger, at der aldrig nogen sinde har været så mange penge i de kommunale budgetter, er det så en sandhed, der kan holde vand?
Er det sådan, at det punkt på budgetterne, der hedder pris og løn, er steget lige så meget, som det er i det øvrige samfund minus en eller anden procentdel?
Hvor meget er reelle serviceforbedringer til borgerne, som de kan mærke?
Vi kan læse i medierne, at der er borgmestre, som åbent udtaler: Vi er blevet nødt til at svigte indsatsen for de svageste borgere i vores kommune, fordi vi ikke har penge til at løfte opgaven.
Hvordan skal man egentlig forstå det skisma, at ordføreren står og siger, at der aldrig har været så mange penge i systemet, og at borgmestrene siger, at de bliver nødt til at svigte de svageste?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Jamen jeg vil ikke blande mig i overenskomstforholdene, og det tror jeg i øvrigt også at arbejdsmarkedets parter ville betakke sig for.
Jeg kan så forstå, at Enhedslisten gerne vil lave topstyring af det, og det skal jeg ikke blande mig i, men det vil vi ikke gøre.
For så vidt angår aftalesystemerne, har jeg noteret mig med stor tilfredshed, at man i kommunerne og regionerne gerne vil fastholde det system, som man har nu, og videreudvikle det.
Det glæder da mig som Venstremand, at man vil det.
Jeg kan afvise påstanden om topstyring i den forklaring, som fru Line Barfod fremlægger her.
Og så må jeg bare endnu en gang gentage, at vi ikke ønsker at blande os i overenskomstforholdene, det står fuldstændig fast.
Jeg har stor tiltro til, at arbejdsmarkedets parter nok selv skal ordne det, når de når så langt.
Jeg har også stor tiltro til, at man selvfølgelig både i kommuner og regioner får sine budgetter til at hænge sammen, for det, der også kommer signaler om nu, er, at man godt kan se, at der er behov for, at der skal være en sammenhæng mellem de lokale budgetter og så de nationale, samlede budgetter for landet.
Når kommunerne nu står for cirka halvdelen af det og regionerne også står for noget, kan det jo ikke bare få lov til at være to løsrevne verdener.
Man kan jo ikke bare sige, at den ene del af samfundet kan få lov at melde sig ud og køre los.
Selvfølgelig er der en sammenhæng.
Lene Hansen (S), 2008-05-15:
En gang imellem får man en fornemmelse af, at både ministeren og Venstre mener, at de overskridelser, som har fundet sted i de kommunale budgetter, er sket på grund af uansvarlighed og slendrian, og fordi folk ikke har været deres opgave voksen.
Det er en forklaring, som jeg meget gerne vil tage meget stærkt afstand fra.
Jeg synes, at især Venstres ordfører og ministeren maler et billede op af, at det her kun handler om ond vilje fra de kommunale politikeres side.
Kunne en del af forklaringen ikke også være, at regeringen og støttepartiet igennem tiden har givet så mange løfter til befolkningen om forbedringer på servicedelen, at det er meget, meget svært for en kommunalpolitiker at forstå, at man så ikke også får penge med til at løse opgaven?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
De påstande, som spørgeren her lægger frem, må jeg sådan stille og roligt afvise.
Men fakta er jo, at der igennem en lang, lang årrække, også tilbage i SR-regeringens tid, var sådan en kamp, kan man næsten sige, fra den daværende finansministers side for også at få overholdt budgetterne.
Men der havde ligesom udviklet sig en kultur, der gik ud på, at man fik aftalt nogle budgetter, men at man kørte sådan lidt ud over rabatterne og stregerne på dem, og så gik det nok alligevel.
Det var sådan ligesom blevet lidt en kultur, og der er vi så nået til nu, at vi er nødt til at prøve at få det her til at hænge sammen, og derfor er jeg også glad for, at man nu også i den kommunale sektor selv anerkender det - eller er på vej til det.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-05-15:
Det er fuldstændig useriøst.
Vi skal tage politisk stilling.
Der kommer en indstilling fra forsvaret, som vi skal vurdere ud fra.
Det har da ikke noget at gøre med, om man stoler på det eller ej.
Det har noget at gøre med, at man skal vurdere, om det er rigtigt eller ej, og der skal stilles nogle spørgsmål i Forsvarsudvalget.
Det synes jeg da er den eneste fornuftige måde at håndtere det på.
Det burde alle politikere da gøre.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-05-15:
Jeg erkender fuldt ud, at hr. Holger K. Nielsen har nogle forslag at stille i Forsvarsudvalget, sådan er spillets regler jo.
Et af eksemplerne er, at hvis de skal derned for at øge sikkerheden, men skal hjem om 5 måneder, så vil SF ikke være med til at sige ja, fordi de skal hjem om 5 måneder.
Men SF vil heller ikke være med til at sige ja, fordi det ikke er sikkert, at de øger sikkerheden.
Jeg synes, at det er sådan et miskmask af forsøg på at finde en masse argumenter for hverken at sige det ene eller det andet.
Da jeg hørte ordførerens ordførertale, så tydede det nærmest på, at der var alle mulige argumenter for ikke at tage derned.
Hvis nu argumentet er, at sigtbarheden i sommerperioden er reduceret, og at de her helikoptere, som jo er herhjemme - de kom hjem fra Irak fra nytår - kan bruges til noget dernede, hvorfor så ikke være med på at sige: Nu sender vi dem ned en begrænset periode, og så ser vi, om det hjælper eller ikke hjælper?
Holger K. Nielsen (SF), 2008-05-15:
Det er jo altid klogt at være kritisk over for det, som kommer fra regeringen.
Jeg ved godt, at det er svært for Socialdemokraterne i øjeblikket, for de lægger sig fladt ned i forhold til det meste af det, der kommer.
Vi har altså en anden tilgang til det.
Det er f.eks. meget vigtigt at få afklaret, om sikkerhedssituationen er i orden for de soldater, der skal være på helikopterne.
Hvis der er en stor risiko for, at de bare bliver skudt ned, og hvis vi skal bruge en masse ekstra ressourcer på at skabe sikkerhed også for helikopterne, så er det da et problem.
Det er vi da nødt til at få afklaret.
Jeg har ikke forhandlet det her.
Modsat hr. John Dyrby Paulsen har jeg jo ikke siddet i store tekniske forhandlinger frem til den 10. april om det her.
Jeg får bare et beslutningsforslag i hånden, som jeg synes er meget overfladisk i sine bemærkninger.
Så er det da vel rimeligt, at man stiller nogle spørgsmål til det og ligesom vil have de ting afklaret, før man siger ja eller nej.
Jeg synes, at det er klogt at afklare ting, som er uklare, før man siger ja til noget.
Det synes jeg også Socialdemokraterne i højere grad skulle gøre.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-05-15:
Det er det, systemet er til for.
Men der er vel også grænser for, hvor meget man skal gå ned i det.
Skal vi også spørge, om de nu sikrer, at der kommer benzin ned til helikopterne?
Skal vi nu også spørge, om der kommer feltrationer nok ned til det ekstra mandskab, så de får noget at spise, så de kan flyve helikopterne?
Det, der er min pointe, er, at vi jo må sætte grænsen et eller andet sted.
Vi må sige, at helikopterne har fløjet i hele 2007 i Irak, og der er der ikke sket noget som helst.
Vi må også tage for givet, at forsvaret sørger for, at piloterne og mandskabet, der skal servicere helikopterne, bliver beskyttet så godt som overhovedet muligt.
Vil det så ikke være mere relevant at tage nogle af de store spørgsmål op i den her sammenhæng, og at SF så klart og tydeligt svarede på, om de ville være med til at støtte det her bidrag eller ikke, frem for at tage sådan nogle småting frem?
Jeg anerkender, at det selvfølgelig er vigtigt med den her sikkerhed og det ene og det andet, men kan jeg ikke forstå det sådan, at SF er med til et ja til det her beslutningsforslag, hvis forsvarsministeren om lidt kan sige klart ja til, at sikkerheden er i orden for de helikoptere og de piloter, der tager derned?
Er det ikke meget enkelt at gøre det på den måde?
Holger K. Nielsen (SF), 2008-05-15:
Jeg synes, det er en mærkelig måde at diskutere på.
Det er da meget relevant at finde ud af, om de her helikoptere bare bliver skydeskiver eller ej, for hvad er sikkerhedssituationen for dem?
Det ved jeg ikke.
Det fremgår ikke engang af det her beslutningsforslag, at det er Fennechelikoptere.
Det er nogle helikoptere, der skal af sted.
Derfor er det da vigtigt at få afklaret, hvad de nærmere omstændigheder er ved det her.
Det er da det, folketingsarbejdet går ud på.
Det er helt, helt mærkeligt, at Socialdemokraterne sådan helt ukritisk vil sige ja til et eller andet.
Jeg forstår det ikke, men det er jo deres problem.
Tom Behnke (KF), 2008-05-15:
Vores gode danske soldater er ude på en svær opgave i Afghanistan, ofte en endda meget svær opgave.
De løser den opgave, der er nødvendig at få løst, og som også den afghanske regering ønsker vi skal være med til at løse, og som FN synes vi skal løse, og som jeg egentlig tror rigtig, rigtig mange andre også mener er en fantastisk god idé, forstået på den måde, at hvis vi kan skabe ro og stabilitet i Afghanistan, så har det også betydning for vores sikkerhed bl.a. også her i landet.
Men når de danske soldater så kommer i en situation, hvor de på nuværende tidspunkt er i gang med nogle operationer i et område, hvor sigtbarheden bliver nedsat, i takt med at vegetationen gror op og der kommer blade på træerne, og derfor har behov for hjælp til observation, har brug for øjne i luften, der kan kigge længere frem og se, om Taleban eller andre terrorister er i gang med at planlægge vejsidebomber eller lignende, så er vi naturligvis fra konservativ side af den opfattelse, at vi gerne støtter sådan et bidrag.
Vi er også af den opfattelse, at den her opgave kan ændre sig over tid.
Det kan være, at de danske soldater kommer til at skulle løse nogle lidt andre opgaver lidt andre steder, hvor det behov for helikoptere, som man har lige nu, ikke er så aktuelt, og så kan det være, at man kan drosle ned.
Det kan også være, at opgaven varer så længe, at vi når hen sidst på sommeren, hvor bladene begynder at falde af og vegetationen visner væk, ligesom den gør hvert eneste år, og dermed kan behovet jo hele tiden ændre sig.
Derfor tror jeg også, det er meget vigtigt, at vi som lovgivere er klar til at kunne justere på de her ting, efterhånden som behovet er til stede, eller behovet ikke længere er til stede, så vi dermed kan justere den indsats, der skal være.
For os Konservative er det helt afgørende, at vi sørger for at sikre soldaterne så høj en sikkerhed, som vi overhovedet kan, og det er vores klare opfattelse, at øjne i luften vil være en stor hjælp for de danske soldater i øjeblikket, og derfor mener vi, at det her forslag er et rigtig godt forslag, som får fuld opbakning fra konservativ side.
Frank Aaen (EL), 2008-05-15:
Jeg kan forstå, at det er afgørende for, at helikopterne skal derned, og at de, når bladene falder af, skal hjem igen.
Var det ikke også sådan sidste år og forrige år?
Hvorfor er helikopterne nødvendige i år, mens de åbenbart ikke var det sidste år?
Det kunne jeg da godt tænke mig at få et svar på nu, enten fra hr. Tom Behnke eller senere fra forsvarsministeren.
Hvad er det, der har ændret sig i forhold til tidligere år?
Tom Behnke (KF), 2008-05-15:
Det, der er afgørende for, om man skal sende forskellige typer af materiel, er, om der er behov for det.
Det, der er sagen, er, at Afghanistan er et meget, meget stort land, et meget forskelligartet land, hvor der nogle steder jo nærmest er ørkentilstande uden vegetation overhovedet, og andre steder er der vegetation, som har den egenskab, at der er blade på om sommeren, og det er der ikke om vinteren.
Det, der er behov for i øjeblikket, er, at der kommer nogle øjne i luften, som kan kigge længere frem, og som kan spotte fjenden, inden fjenden ser os.
Derfor er det helt afgørende, at man får det bidrag på nuværende tidspunkt i den situation, vi er i i Afghanistan
lige nu.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-05-15:
Jeg kan forsikre hr. Holger K. Nielsen om, at jeg kan stå fuldt inde for de beslutninger, jeg træffer i Folketingssalen, også på det her område.
Det er faktisk sådan, at jeg har stået bag den danske indsats i Afghanistan helt fra starten, og jeg er bakket fuldt op af, jeg vil endda tillade mig at sige den afghanske regering, som ønsker, at Danmark er til stede med et militært bidrag.
Jeg er nødt til at spørge hr. Holger K. Nielsen igen om det her med, hvorvidt hr. Holger K. Nielsen stoler på den vurdering, der er kommet fra forsvaret med hensyn til behovet for helikoptere.
Det fremgår meget, meget klart af bemærkningerne til forslaget, at det her er for, at man vil kunne bidrage til at øge sikkerheden, og for, at man kan forbedre de danske styrkers muligheder for at løse de opgaver i henhold til ISAF’s operationsplan.
Og det er beslutningsforslag nr. B 161, som faktisk er det, man kan kalde det store beslutningsforslag, vi er i Afghanistan på baggrund af.
Jeg er bare nødt til at vide, om hr. Holger K. Nielsen stoler på det, der står i det her beslutningsforslag eller ej.
Men samtidig siger hr. Holger K. Nielsen, at SF ikke ved, om de alligevel i sidste ende kan støtte det her.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-05-15:
Det første er et meget stort spørgsmål.
Jeg skal forsøge at besvare det inden for 1 minut.
Vi har været imod den danske Afghanistanmission, men vi tror ikke, at det vil være rigtigt, at vi bare trækker tropperne hjem.
Vi mener, at det vigtige er at få en revurdering af hele strategien dernede.
Om vi bare stoler på forsvaret?
Vi er ikke ekspeditionskontor for forsvaret.
Vi er da som politikere forpligtet til at tage stilling.
Selv fru Gitte Lillelund Bech er forpligtet til det.
Det er svært for hende, det ved jeg godt, men hun er rent faktisk forpligtet til det; man skal ikke bare sige ja til, hvad forsvaret kommer med.
Vi skal have truffet vores politiske vurdering ud fra, hvad der gavner missionen og soldaterne.
Derfor skal vi da ikke bare sige ja til, hvad forsvaret beder om.
Det er da fuldstændig absurd at tænke sådan.