Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-11-18:
Det er jo rigtig godt at vide, at regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne siden 2001 har gjort meget for at styrke fødekæden til ungdomsuddannelserne, nemlig folkeskolen.
Fagligheden i den danske folkeskole er blevet styrket, bl.a. gennem fælles faglige mål og en forbedret læreruddannelse.
Der er sat flere timer af i en række centrale fag, der er blevet indført en bedre evalueringskultur, bl.a. med nationale test, og der bliver udarbejdet skriftlige elevplaner.
Der er også blevet lavet undervisningsplaner, og der er blevet gjort en række gode forsøg med undervisningen og organiseringen af skolen generelt under den fælles overskrift »En skole i bevægelse«.
Disse initiativer er iværksat fra 2007, og med fuld respekt for, at det er et arbejde, der kan tage tid, og en implementering, der kan være en udfordring, er det altså endnu ikke muligt at se effekten og aflæse den i statistikkerne.
Men jeg har en klar forventning om, at forligskredsen er enig om, at vi skal følge udviklingen nøje, og at vi også i forbindelse med de kommende forhandlinger om udmøntning af globaliseringspuljen skal sikre, at initiativerne fortsat kommer til at understøtte udviklingen.
Og så kan man undre sig lidt over, hvem det egentlig er, der er part i det forlig.
Pædagoguddannelsen er blevet ændret, læreruddannelsen er ligeledes blevet ændret, og med hensyn til læreruddannelsen vil jeg fremhæve, at der er blevet lavet specialeafdelinger for undervisning fra 1. til 6. eller fra 6. til 9. klassetrin, og at vi nu får lærere, der er meget stærkt fagligt funderede inden for den afdelingsopdelte skole, hvilket jo også vil komme til at give bedre muligheder for lærerne, som skal formidle og give undervisning til eleverne.
Disse lærere på den nye læreruddannelse er endnu ikke gået ud af professionshøjskolerne, og derfor ser vi frem til deres dimension.
Vi har senest siddet sammen til globaliseringsforhandlingerne i den brede forligskreds, og jeg kan lige ridse op, at den jo består af Venstre, De Konservative, Dansk Folkeparti, Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre.
Her aftalte vi, at der kan laves særlige hold i turbodansk for de ældste klasser, vi aftalte også, at der kan laves forsøg med lektiehjælp, og vi fik lavet en aftale om, at der kan laves forsøg med undervisningsassistenter - alt dette, fordi vi jo alle har det fælles sigte, at vi ønsker at få så mange som muligt igennem folkeskolen med en basisviden, for jo mere basisviden de unge har, desto flere får vi også videre til en ungdomsuddannelse.
Dernæst vil Venstre gerne kvittere for, at der er blevet lavet en gymnasiereform, som virkelig er blevet godt modtaget.
Selvfølgelig skal vi følge udviklingen, og der er lavet løbende justeringer, men det tegner rigtig fint.
Også her kan vi se en positiv udvikling og positive ændringer.
Derudover bliver der fulgt op på de handlingsplaner, der er lavet, for at erhvervsskolernes skal kunne opfylde kravet om, at de skal øge gennemførelsesprocenterne for erhvervsuddannelserne.
Erfaringerne får vi ind i løbet af de næste måneder, og meningen er jo, at vi, når vi har et klart billede, igen kan sætte os sammen og se, om indsatsen har virket.
Jeg formoder, vi kan begynde at kigge på justeringer i løbet af 2009.
Det er jo sådan, at også Venstre mange gange er blevet skudt i skoene, at vi handler alt for stærkt, og at vi træffer for mange beslutninger hen over hovedet på dem, som beslutningerne vedrører.
Her mener Venstre: Ja, lad os lige se de første resultater, lad os få nogle evalueringer, lad os gøre nogle erfaringer, lad os respektere dem, som har med alle de mange, mange tiltag og ændringer, vi har foretaget, at gøre, og lad os så gå i gang med at handle, når vi har en opsummering på plads.
På vegne af Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti har jeg lovet at fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse
»Profilmodellens tal viser, at godt 84 pct. af en ungdomsårgang i 2006 forventes at gennemføre mindst en ungdomsuddannelse.
Der er i aftalen om udmøntning af globaliseringspuljen besluttet initiativer, der skal bidrage til, at mindst 85 pct. af en ungdomsårgang i 2010, og at mindst 95 pct. af en ungdomsårgang i 2015, gennemfører en ungdomsuddannelse.
Indsatsen understøttes yderligere af de initiativer, der igangsættes med aftalen af 5. november 2008 om udmøntning af uforbrugte midler fra globaliseringspuljen 2007, herunder forsøg med turbodansk, undervisningsassistenter og erhvervsklasser i folkeskolen.
På den baggrund tager Folketinget undervisningsministerens redegørelse til efterretning.«