runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2012-05-30:
Tak, og tak til den konservative ordfører for talen.
Det, man kan konstatere, er, at det var en lang oplistning af alt, hvad man mente var dårligt ved alle mulige andre.
Men jeg synes da, at det ville klæde Folketingets mindste parti også at komme med nogle politiske udmeldinger.
Men jeg kan jo se, at den konservative ordfører i går bl.a. sagde, at besparelserne på børnechecken for de højtlønnede, der også ligger i den her skattereform, som regeringen har fremlagt, var helt absurd.
Og det står jo i skærende kontrast til det, ordførerens egen formand rent faktisk sagde i et interview i BT den 31. december 2011, nemlig at der nu også var plads til, at man skulle til at kigge på børnechecken i forhold til de høje indkomster.
Så det der med hamskifte og uærlighed, som ordføreren sagde i starten, er vel ligesom det med, at når man peger på alle mulige andre, peger man også på sig selv, og det må virkelig være tydeligt i den her situation.
Christian Juhl (EL), 2012-05-30:
Jamen hvis ikke ordføreren vil svare, må jeg prøve på en anden måde.
Jeg tog på en studietur i en uges tid.
Og egentlig blev jeg lidt inspireret af at høre hr. Simon Emil Ammitzbølls begejstring for USA.
Men da det jo ikke efter min mening er det mest frie eller liberale samfund i verden, tog jeg videre til et land, der hedder Colombia.
Og der skal jeg lige love for, at der var liberalisme.
Der er stort set ingen regler.
Mennesker kan nærmest leve, ligesom de selv vil.
Så er der så nogle, der lever efter en anden model, nemlig den, at man lejer – hvad hedder de? – sådan nogle paramilitære grupper for at kunne styre fagforeninger og den slags.
Kunne man få et bud på, hvad Liberal Alliance ville gøre for at styre et samfund, hvor man havde en fuldstændig liberal tankegang, og hvor de stærkeste kunne bestemme det, de ville, og bruge de magtmidler, de ville?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Jeg synes, at spørgsmålet hviler på to helt klare misforståelser.
Jeg ved godt, at man har været meget tiltalt af den tanke, at der var steder i Asien og Østeuropa, hvorom man kunne sige: Der gør de det virkelig godt, det vil vi også!
Sådan har vi det ikke.
Vi har ikke et samfund, hvorom vi kan sige: Det er det land, og vi vil gøre ligesom dem.
Så det er en fejlslutning.
For det andet synes jeg, at der er en misforståelse af, hvad begrebet frihed egentlig går ud på.
Frihed handler jo om frihed fra overgreb, frihed fra tvang.
Hvis der er noget parti, der går ind for foreningsfrihed, fagforeningsfrihed, er det da Liberal Alliance.
Det er jo ikke os, der er allieret med en fagbevægelse, der med alle midler prøver at presse virksomhedsejere til at have overenskomst med bestemte fagbevægelser.
Det kunne vi aldrig drømme om, vi går nemlig ind for egentlig foreningsfrihed.
Trine Bramsen (S), 2012-05-30:
Jeg vil gerne starte med at takke ordføreren for det gode samarbejde, vi har haft, på store dele af udlændinge- og integrationsområdet de seneste måneder.
Man kan vælge mellem to strategier her i livet: Man kan sætte sig ned og være muggen over, at man ikke helt kan få sin vilje, eller man kan søge dialogen og forhandlingerne.
Selvfølgelig kan man også vælge at lægge sig i hængekøjen og måske kombinere det med at være muggen, men jeg vil i hvert fald gerne kvittere for, at Liberal Alliance har valgt den her samarbejdende tilgang til udlændinge- og integrationsområdet.
Derfor vil jeg også høre Liberal Alliances ordfører om, hvorvidt man påtænker at fortsætte denne samarbejdende tilgang til det parlamentariske arbejde, når det kommer til skattereformen.
Liberal Alliance har jo i dag meldt ud, at de er villige til at danse pardans med Konservative, og derfor vil jeg gerne høre ordføreren, om Liberal Alliance gør sig overvejelser om at udvide dansen til også at omfatte dans med eksempelvis regeringen og indgåelse af et forlig på det her område, og om han i så fald har forventninger til dansens indhold.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Hvis man bliver budt op til dans af en charmerende dansepartner, skal man overveje det, men man skal jo altid tænke over, om der ligger mere bag det.
Jeg vil sige det på den måde, at Liberal Alliance har den tilgang til dansk politik, at hvis vi mener, vi kan trække politikken mere i vores retning, så vil vi gerne lave aftaler.
Hvis ikke vi kan se et perspektiv, hvis regeringen sidder med armene over kors og sagt med spørgerens ord er muggen, er der ikke mulighed for at lave en aftale, og så er det så det, vi må erkende.
Men jeg er da glad for, at regeringen er kommet ud af hængekøjen på skatteområdet.
Man har jo ligget der i 8 måneder og ikke vidst, hvad man ville, men nu ved man, hvad man vil, og det skaber grundlag for, at der kan forhandles.
Men som jeg også antydede i min tale, synes vi, at hverken de unge boligejere eller de ældre danskere skal gøres til ofre for den her skattereform.
Så der er en del, der skal forhandles.
Trine Bramsen (S), 2012-05-30:
Ja, om ikke andet kan man vist påstå, at hr. Simon Emil Ammitzbøll i hvert fald danser rundt om den varme grød.
Jeg vil gerne spørge til vækstraterne i det offentlige forbrug, for jeg har jo i de seneste måneder lagt mærke til, at Liberal Alliance vil have en vækstrate på -1 pct., at De Konservative vil have en nulvækst, og at Venstre og vistnok også DF vil have en vækst på 0,8 pct.
En vækstrate på 0,8 pct. udelukker jo reelle skattelettelser, så jeg kunne godt tænke mig at høre, om Liberal Alliance, nu hvor de har erklæret deres kærlighed til Venstre, kan tænkes at skrive under på et regeringsgrundlag i fremtiden, som udelukker reelle skattelettelser og fastlægger væksten i det offentlige forbrug på 0,8 pct.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Jeg glæder mig over, at en socialdemokratisk spørger allerede er inde på, hvad der skal ske efter næste valg, hvor der kommer en borgerlig regering.
Det er jo det, der ligger i spørgsmålet, siden interessen er så klar allerede under et år inde i valgperioden.
Jeg vil sige det på den måde, at vi jo ikke for nuværende har sagt noget som helst om, at vi ønsker at gå i regering.
Vi har sagt, at vi ønsker at være støtteparti for en borgerlig regering, så vi kan trække den i en mere liberal retning.
Jeg tror i virkeligheden, at det gode ved forholdet mellem Venstre og Liberal Alliance er, at der i enhver Venstremand banker et liberalt hjerte, som jo bare venter på, at der skal komme nogen og trække Venstre i en mere liberal retning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-05-30:
Jeg har et helt konkret spørgsmål til ordføreren, hvis ordføreren er klar.
Er det Liberal Alliances officielle politik, at når en minister sikrer ekstra penge til udsatte børnefamilier i Danmark, skal man have kaffen galt i halsen?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Det er det, man kalder et avanceret spørgsmål.
Jeg ved ikke, om SF har officielle politikker for, hvilke ministre der skal have kaffen galt i halsen.
Det har vi sådan set ikke i Liberal Alliance.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-05-30:
Ja, det er lidt avanceret, og det kommer fra ordførerens kollega, socialordføreren for Liberal Alliance, som jeg her citerer: »Så har alle de ineffektive og i forvejen møg forkælede snylter-kommuner fået endnu flere penge!
Håber du får Caffe latten galt i halsen, Margrethe!«.
Jeg regner med, at socialordføreren hentyder til vores økonomi- og indenrigsminister, men jeg er bare meget interesseret i at høre, om det er Liberal Alliances officielle politik.
Man må regne med, at ordføreren repræsenterer Liberal Alliances politik på det her område, så derudover vil jeg også gerne høre, lige præcis hvilke kommuner i Danmark der er de her snylterkommuner og møgforkælede kommuner – og det er selvfølgelig i forbindelse med udligningsreformen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Jeg vil sige tre ting: For det første kan jeg oplyse det ærede medlem om, at Liberal Alliances socialordfører hedder fru Thyra Frank og ikke står bag den pågældende udtalelse.
For det andet vil jeg bare gentage det, jeg sagde i første runde, på en anden måde.
I Liberal Alliance synes vi, der er grænser for politik, og derfor har vi ikke en politik for ministres indtagelse af kaffe.
For det tredje er det Liberal Alliances ønske, at man skulle få mindre, men mere gennemskuelig udligning, vil jeg sige, hvis der også var en indholdsmæssig interesse i, hvad vores politik er.
Simon Kollerup (S), 2012-05-30:
Som nyvalgt her i Tinget kan jeg jo godt mærke de hede kærlighedsaffærer herinde – kærligheden svirrer rundt i luften.
Man kunne jo overveje i Præsidiet, om det skal være tilgængeligt for alle aldersgrupper at følge med på tv derude.
Men så længe de følger med, synes jeg da, at vi skal holde ordføreren lidt op på det, som ordføreren sagde om at gøre en dyd ud af at svare på spørgsmål.
Så jeg tror, at jeg sammen med dem, der sidder derude og følger med i debatten, vil prøve at finde ud af lidt om, hvad Liberal Alliances politik egentlig er.
Og abstraktionsniveauet skal ikke blive for højt, så jeg tror, vi holder det simpelt, vi holder det til to spørgsmål.
Jeg forstår, når jeg læser den offentlige debat, at Dansk Folkeparti og Venstre vistnok vil have en vækst i det offentlige på 0,8 pct.
Jeg forstår, at Konservative vil have en vækst på 0 pct., altså nulvækst.
Kan ordføreren som svar på mit første spørgsmål bekræfte, at ordføreren vil have en vækst på -0,1 pct. i det offentlige?
Og kan ordføreren for det andet bekræfte, at partiet ønsker maksimum 40 pct. i skat, noget, som ifølge Skatteministeriet koster 30 mia. kr. i provenutab, jævnfør et svar fra den 15. marts 2011?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
For det første vil jeg til det første spørgsmål svare: Vi ønsker en større reduktion i den offentlige sektor, end spørgeren umiddelbart antyder, ikke 0,1 pct., men 1,0 pct., så vend lige om på tallene og vær med i den virkelige, konkrete debat.
Det har jeg i øvrigt også svaret de tre andre spørgere på nuværende tidspunkt, og derfor vil jeg bare sige, at lige meget hvor mange gange jeg i løbet af de næste par minutter bliver spurgt om, hvordan vi ønsker at den offentlige sektor skal udvikle sig, vil jeg svare det samme.
Det ændrer sig ikke, jeg beklager.
For det andet ønsker Liberal Alliance, at folk skal betale maksimum 40 pct. i skat af arbejde, og det betyder jo selvfølgelig, at alle faktisk får en lettelse af det, men det er jo ikke sådan forstået, at der er nogle, der skal betale mere.
Hvis man betaler mindre i dag, betaler man stadig mindre, for det er maksimum 40 pct.; det er selvfølgelig vigtigt at holde sig for øje.
Simon Kollerup (S), 2012-05-30:
Det var da første gang, vi fik svaret på, hvad det offentlige forbrug skal falde med, nemlig med 1,0 pct.
og der er jo en himmelvid forskel på det og så det, den, man elsker og gerne vil have i statsministerkontoret, nemlig formanden for Venstre, vil have det skal være.
Nu indledte ordføreren så også med at sige, at man er venner med ganske almindelige danskere, det indgik i ordførerens tale.
Derfor synes jeg da, at vi sammen med borgerne, der sidder og følger med derude, skal prøve at finde ud af, hvad der så sker, hvis man gennemfører ordførerens og Liberal Alliances politik.
Hvad sker der, hvis vi sænker marginalskatten til 40 pct.?
Det koster 30 mia. kr. i tabt provenu til statskassen.
Og hvis vi reducerer det offentlige forbrug med 1,0 pct., skal der fyres ude i kommunerne.
Og ordføreren kan kalde det naturlig afgang, eller hvad han vil, men hvor skal kommunerne – Tønder, Ærø, Bornholm og Frederikshavn kommuner, hvor Liberal Alliance sidder i byrådene – ud at spare?
Er det i børnehaverne, er det på folkeskolerne, eller er det i ældreplejen?
Hvor skal den lavere vækst i det offentlige ramme henne for borgerne og de venner, som man mener man har i de helt almindelige danskere?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Sikke mange ting man skal forholde sig til på én gang.
For det første: Der er ikke nogen, der skal fyres på grund af Liberal Alliances politik.
Jeg har set, at man bliver fyret på grund af regeringens politik, og det er noget helt andet, men det skal man altså ikke på grund af vores politik.
For det andet: Hvad er det, det gavner helt almindelige danskere?
Det skaber over 200.000 nye arbejdspladser.
Det er gennemregnet af uafhængige økonomer fra DREAM-gruppen, den, Socialdemokraterne ikke troede på før valget og selv bruger efter valget.
For det tredje: Vi stoler på fuldt kommunalt selvstyre.
Derfor vil vi lade folk på Ærø, i Tønder og de 96 andre kommuner selv finde ud af, hvor det er, de vil spare og effektivisere i deres kommune.
Men lad mig tage et eksempel og sige, at der findes masser af steder i den offentlige sektor, hvor man, hvis man bare gør det lige så godt som de bedste ti kommuner i landet, kan samle penge op.
Gør man det lige så godt som i de ti bedste kommuner i landet, ligger millionerne, for ikke at sige milliarderne, bare og venter på at blive samlet op.
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Det kunne være, at de f.eks. dropper det med topskattelettelserne, som jo står i regeringsgrundlaget.
Jeg kan give et lille katalog over, hvad der står i regeringsgrundlaget, og som det vil være en god idé ikke at føre ud i livet.
Så det er sådan set ikke så vanskeligt.
For os er det ikke det med løftebruddet, der er det afgørende – det må de selv klare med deres vælgere.
Det, der er afgørende for os, er det politiske indhold, og jeg vil bare sige, at indtil nu er det altså sådan, at det meste af den politik, der er ført i det her Folketing i det her folketingsår, er sket i et samarbejde mellem regeringen og Enhedslisten.
Og så snakker man meget om alle de ulykker, man vil lave i fremtiden, og det skælder vi i forvejen ud over for at advare imod, at man gør det.
Men vi kan jo ikke straffe regeringen for noget, de ikke har gjort endnu.
Mai Henriksen (KF), 2012-05-30:
Så vil jeg gerne spørge på en anden måde, for når hverken fru Ellen Trane Nørby eller hr. Peter Skaarup ligesom er kommet igennem med spørgsmålet, vil jeg omformulere det.
Jeg tror, de fleste er enige om, at bag regeringen ligger der en hel boulevard af knuste løfter, og intet tyder jo på, at det stopper.
Jeg har også indtryk af, at Enhedslisten er blandt de skuffede, og at man måske også i Enhedslisten forventede sig mere af samarbejdet med regeringen.
Så jeg skal bare sådan helt kort spørge: Hvilket løftebrud håber Enhedslisten bliver regeringens næste?
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Jeg synes, det var udmærket, at fru Marianne Jelved fik præciseret, at de pensionister, som stadig kommer til at betale topskat, er velhavende.
Det betyder, at dem, der så slipper for at betale topskat, og som ikke er pensionister, også er velhavende.
Det betyder så også, at f.eks. alle de førtidspensionister, som er på den nye ordning, skal acceptere forringelse i deres økonomi, forringelse i deres forbrugsmuligheder i de kommende år, fordi pengene skal bruges til skattelettelser til de velhavende.
Det er jo det, det betyder.
Jeg vil bare spørge fru Marianne Jelved, om hun synes, det er rimeligt.
Når jeg tager førtidspensionisterne, er det, fordi vi her ikke taler om arbejdsudbud og den slags.
Omkring behovet for at øge arbejdsudbuddet vil jeg godt spørge fru Marianne Jelved om noget.
Når det nu viser sig, at de tal, man har baseret sin politik på, er forkerte, altså at der er mere arbejdskraft til rådighed i 2020, end man havde beregnet, og når forskningschefen i DREAM, som jeg ved er nogle økonomer, som man i Det Radikale Venstre lytter meget til, siger, at det måske ikke er helt rigtigt at fastholde det samme fokus på at øge arbejdsudbuddet, når tallene viser sig at være anderledes, kan det så ikke godt give anledning til overvejelse i Det Radikale Venstre om, hvorvidt man behøver at gennemføre den meget hårdhændede behandling af de arbejdsløse og kontanthjælpsmodtagere, som man lægger op til i den her skattereform?
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Førtidspensionister, der får lov til at gå fra den gamle ordning til den nye ordning, og dem, der allerede er på den nye ordning, får stadig væk en regulering af deres førtidspension fremefter.
De får den ikke i det omfang, som den har været før, men de får stadig væk en regulering fremadrettet.
Det synes jeg ikke er galt.
I forvejen synes jeg vi har gjort, hvad vi kunne for at give de økonomisk dårligst stillede en håndsrækning igennem den skattereform, vi behandler og diskuterer her.
Om arbejdsudbuddet har jeg noteret mig, at der er flere, der mener, at vi sådan set har arbejdsudbuddet på plads nu.
Og der vil jeg bare advare imod, at man på grund af ændrede statistiske oplysninger, som ikke giver ret store udslag, når det kommer til stykket, ændrer hele vores politik på det her område.
Det er fuldstændig klart, at jo flere, der arbejder i Danmark, jo mere indkomst har vi, jo flere indtægter har vi, og jo bedre har vi frihed til at indrette vores velfærdssamfund.
Derfor er det faktisk, uanset alt andet, en fordel, at der er flere, der arbejder i Danmark.
Når flere arbejder, er der flere, der er med i det fællesskab, der bidrager til fællesskabet, og det vil alle i virkeligheden gerne kunne.
Så derfor handler det også om at skabe mulighed for nye arbejdspladser.
Det vil jeg gerne understrege.
Det ligger også i det, regeringen har lagt frem.
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Fru Marianne Jelved har jo ret i, at det er en stor fordel både for den enkelte og for samfundet, hvis der er flere, der kommer i arbejde.
Helt enig!
Men fru Marianne Jelved ved jo også udmærket godt, at den automatiske sammenhæng, som nogle indimellem lader som om der er, mellem at øge arbejdsudbuddet og at få flere i arbejde ikke findes, den eksisterer ikke.
Det betyder jo ikke, at man ikke godt kan komme i situationer, hvor det er vigtigt at få flere mennesker til at arbejde mere, fordi der er et behov for det, et behov for den arbejdskraft.
Men i en situation, hvor man har 160.000 arbejdsløse, er det lidt vanskeligt at sige, at det er mangel på arbejdskraft, der er det akutte, det vigtige hovedproblem.
Jeg synes sådan set, at fru Marianne Jelved skulle forholde sig til den virkelighed, som også økonomer nu begynder at forholde sig til.
Det andet er bare at sige til fru Marianne Jelved, at det at sætte menneskers indtægt i stå, forstået på den måde, at de beholder den samme levestandard, gør jo, at de mennesker, hvis ellers regeringens egne forudsigelser om, hvordan økonomien udvikler sig de kommende år, bliver rigtig, bliver relativt rigtig fattige.
Nu kan man diskutere det med nogle af de øvrige folketingsmedlemmer, for de kan ikke erindre så langt tilbage, men fru Marianne Jelved ved jo udmærket godt, at hvis man i f.eks. 20 år ikke har nogen udvikling i sine forbrugsmuligheder, så ender man altså med at være fattig.
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Der står ikke nogen steder i de forslag, hele skattereformpakken, regeringen har lagt frem, at det her varer i 20 år.
Det varer i en mere begrænset periode.
Jeg kan ikke huske, om det er til 2017, eller hvad det er.
Men i hvert fald er det jo ikke noget, der varer evigt, for på et eller andet tidspunkt tager vi det selvfølgelig op igen.
Jeg må henvise til hr. Claus Hjort Frederiksens udgivelse fra hans finansministertid, reformdagsordenen, april 2011, kapitel 4.
Der er faktisk et meget interessant kapitel, hvor man kan læse og se eksempler fra hele verden om, at arbejdsudbudsudviklingen følges af beskæftigelsesudviklingen – også i Danmark.
Danmark har jo en langt, langt højere beskæftigelse i dag, end vi havde efter anden verdenskrig.
Der er faktisk 800.000 flere i beskæftigelse til trods for ny teknologi, til trods for alle mulige effektiviseringsmuligheder.
Så der sker noget, når effekten af beskæftigelsen begynder at vokse; højere aktivitet – dermed mere beskæftigelse.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-30:
Fru Marianne Jelved har jo lige stået og givet en lektion i, at det er vigtigt, at man har et højt arbejdsudbud, for at man kan have en høj beskæftigelse.
Hvordan harmonerer det med, at fru Marianne Jelveds parti, Det Radikale Venstre, deltager i en regering, hvor man i de sidste 8 måneder varigt har skadet arbejdsudbuddet i Danmark med 5.000 personer, og hvor beskæftigelsen i samme periode er faldet med 4.500 personer?
Altså, fru Marianne Jelved må jo finde ud af, hvad det er, hun vil svare.
Det kan jo ikke passe, at den radikale politik, selv om den er radikal, kan rumme, at man kan give et svar til Enhedslisten og et andet svar til den anden side af Folketingssalen.
Så radikal kan man vel ikke være.
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Nej, men den helt almindelige sammenhæng vil jeg gerne med nemhed gøre rede for her fra talerstolen.
Regeringen valgte at skaffe 5 mia. kr. til at fjerne fattigdomsydelser og andre ting med i forbindelse med finansloven 2012.
Det var med fuldstændig åbne øjne.
Vi vidste godt, at det reducerede arbejdsudbuddet.
Så der er taget højde for det, fru Ellen Trane Nørby spørger ind til.
Der er kompenseret for reduktionen i arbejdsudbuddet som en effekt af det, der skete omkring finansloven 2012.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-30:
Det er jo lidt det, vi har hørt hele dagen i dag fra hr. Magnus Heunickes og fra statsministerens side.
Det er bare, at siger man kickstart ofte nok, kommer der nogle job ude i den virkelige verden.
Det er desværre bare ikke sådan, tingene hænger sammen, og det, danskerne har oplevet, er, at beskæftigelsen er faldet med 4.500, og det har Det Radikale Venstre lagt stemmer til.
Men det fik vi jo så også bekræftet med det svar, fru Marianne Jelved gav.
Så vil jeg egentlig gerne følge op på det, som både fru Pia Kjærsgaard, hr. Simon Emil Ammitzbøll og fru Benedikte Kiær spurgte ind til, nemlig folkepensionen og det forhold, at Det Radikale Venstre nu går ind for aldersdiskrimination.
Fru Marianne Jelved sagde, at det er så få seniorer, der er aktive ude på arbejdsmarkedet, og at det derfor ikke var noget, der ligesom spillede en økonomisk rolle, men hvis det forholder sig sådan, er det jo symbolpolitik, det, der ligger i regeringens skattereform.
Hvis det forholder sig på den måde, som fremgik af fru Marianne Jelveds svar til fru Benedikte Kiær, så drejer det her sig jo om meget få seniorer, som er aktive ude på arbejdsmarkedet, så er det her jo ren symbolpolitik, så er det jo, mere fordi man politisk går ind for aldersdiskrimination, end fordi man har et økonomisk argument.
Derfor vil jeg blot høre Det Radikale Venstre, som normalt plejer at være et parti, der går ind for, at folk bliver behandlet lige: Hvordan kan Det Radikale Venstre gå ind for aldersdiskrimination på den her måde, som det ligger i skattereformen?
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Jeg sagde ikke, at der er få seniorer på arbejdsmarkedet, og det kan dokumenteres, fordi alt, hvad der bliver sagt herfra, jo bliver skrevet ned.
Jeg har ikke sagt således, for det har jeg ingen viden om.
Jeg har argumenteret for, hvorfor jeg mener, det er rimeligt at gøre det, som regeringen gør.
Det er dem, jeg taler om.
Jeg taler ikke om dem, der kun har deres folkepension og en lav pension.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-30:
Man må jo rose Det Radikale Venstre og herunder selvfølgelig også ordføreren, fru Marianne Jelved, i dag, fordi det er lykkedes De Radikale at komme igennem med så forholdsvis mange ting i forbindelse med regeringsdeltagelsen fra Det Radikale Venstres side.
I dag har De Radikale f.eks. presset så hårdt på for at få et udspil til en skattereform, at vi faktisk næsten kun diskuterer det her i Folketingssalen i dag i forbindelse med de spørgerunder, der nu er.
Det må jo egentlig være godt for regeringen, for der er rigtig mange ting, der er gået skævt, og som går skævt i øjeblikket, som vi så måske ikke får diskuteret så meget.
Men jeg kunne så godt tænke mig at spørge til noget af det, jeg synes er gået helt fuldstændig skævt, og hvor regeringen også har et problem.
I øjeblikket oplever man på asylcentrene en større tilstrømning, end vi har set tidligere.
Der er flere afviste asylansøgere, altså nogle, der ikke kan få asyl via de kanaler, der nu er for at få det, og som venter på at få afklaret deres sag med henblik på at komme hjem.
Hvad vil Det Radikale Venstre gøre ved det?
Er det en ønskelig udvikling?
Og hvad vil De Radikale i øvrigt foreslå vi gør ved det?
For hvis vi bare lader slå til, får vi jo tidligere tiders uansvarlige udlændingepolitik her i landet.
Det er vi godt på vej til.