runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Rasmussen (KF), 2010-04-16:
Det er såmænd et brækket kraveben.
I Det Konservative Folkeparti er vi meget enige i princippet om det her, ingen tvivl om det, men vi stemmer imod dette beslutningsforslag.
Der er ingen tvivl om, at det digitale fremmødevalg er et skridt ude i fremtiden.
Om det skal der ikke herske nogen tvivl.
I fremtiden vil man sikkert også kunne finde så sikkert et system, sådan at vi også vil kunne sidde og stemme hjemmefra, men det er i fremtiden.
Danmark er internationalt anerkendt for vores valgsikkerhed.
Vi er faktisk så anerkendt, at Danmark er et af de lande, som sender rigtig mange valgobservatører ud for at lære andre dele af verden om det danske valgsystem, netop fordi det er demokratisk og det er sikkert og det er med den danske model som baggrund.
Den borgerlige regering har også gradvis indført digitale valg.
Det skete først, som ministeren her var inde på, i hans tidligere ministerium, Kirkeministeriet, ved menighedsrådsvalgene, hvor valglisterne blev digitale, og senest ved kommunalvalget, hvor fire kommuner lavede digitale valglister.
Jeg var selv en af dem, der var så heldig at sidde ved et valgbord med en digital valgliste, og jeg vil sige, at det faktisk fungerede udmærket.
Der har selvfølgelig været forskellige tilkendegivelser fra nogle af de valgsteder og kommuner, som brugte de digitale valglister, og der er ingen tvivl om, at der selvfølgelig er nogle små ting, som skal justeres ind, sådan at man får det perfekte trygge og sikre system.
Derfor er det også for tidligt at gå det store skridt, som Socialdemokratiet her ønsker.
Der er ingen tvivl om, at det kommer til at ske i fremtiden, men skridtet er for stort på nuværende tidspunkt.
Vi har i Folketinget et overordnet ansvar for at sikre trygge valg i Danmark, og derfor skal vi også fortsætte med at tage et lille skridt ad gangen og hele tiden sikre, at teknologien er afprøvet, og at vi kender konsekvenserne af teknologien, inden vi tager beslutningen.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte dette beslutningsforslag.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Igen skal jeg fra socialdemokratisk side udtrykke stor taknemmelighed over, at man også fra konservativ side er positiv over for ideen og også er enig med os Socialdemokrater i, at det er fremtiden.
Jeg skal høre den konservative ordfører, om ikke han vil lytte til sin konservative borgmesterkollega på Frederiksberg – i øvrigt tillykke med, at ordføreren også selv er blevet borgmester i Vallensbæk.
Den konservative borgmester på Frederiksberg, hr. Jørgen Glenthøj, giver udtryk for, at de rigtig gerne vil det her, og kunne den konservative ordfører ikke imødekomme den her konservative pionerkommune, som gerne vil gå foran og gerne vil prøve det af?
Hr. Jørgen Glenthøj udtaler til Computerworld, at han synes, det er skuffende, at ministeren ikke vil imødekomme det.
På Frederiksberg føler man sig tryg ved det, og man tror godt, det kan lade sig gøre.
Skulle man ikke lytte til den konservative borgmester på Frederiksberg og lade den være pionerkommune og teste det af?
Vi er jo heldigvis alle sammen enige om, at det her skal fungere hundrede procent fejlfrit, inden vi sætter det i gang.
Jeg er glad for også at høre Dansk Folkepartis ordfører bekræfte, at da der rent faktisk skete en fejl her i formiddags i forbindelse med forsøget, blev det opdaget, og det blev løst.
Så det fungerer faktisk og kan lade sig gøre.
Skulle man ikke tage at lytte til de kommuner, der gerne vil igangsætte en forsøgsordning, også for at imødekomme f.eks. de handicapgrupper, som i dag er nødt til at bede om at få en valgtilforordnet ind for at hjælpe sig?
De vil måske ved hjælp af de her metoder kunne stemme i fred og ro, uden at nogen kigger dem over skulderen.
Skulle vi ikke imødekomme den handicapgruppe?
Det, vi fra socialdemokratisk side ønsker, er at leve op til ønsket om kommunalt selvstyre ved at lytte til de kommuner, der giver udtryk for, at de godt tror, de kan håndtere det her.
Der er så den konservative Frederiksberg Kommune, i øvrigt også nabokommunen til ordførerens egen konservative kommune, nemlig Høje-Taastrup, der gerne vil lave det her.
De siger: Vi tror på, vi kan lave det her trygt og godt og sikkert, demokratisk og mere brugervenligt.
Skulle man så ikke række ud efter sådan nogle kommuner og sige: Gå I blot foran, vis vejen for os andre, test det af.
Skulle man ikke lade den enkelte kommunes initiativ og det kommunale selvstyre råde her, ville det ikke også være god konservativ politik?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-04-16:
Som hr. Rasmus Prehn sikkert ved, står jeg last og brast med det kommunale selvstyre.
Det er der overhovedet ingen tvivl om.
Men det her drejer sig ikke kun om det kommunale selvstyre, det her drejer sig om, at vi her i Folketinget har et overordnet ansvar for at sikre trygge valg og sikre valg generelt i hele Danmark.
Det skal vi sikre.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-16:
Der vil jeg gerne spørge, om det er god konservativ politik, at man skal sidde og stemme hjemme ved kaffekopperne, i modsætning til det, som vi kender i dag, hvor vi jo har tradition for, at man går ned og afgiver sin stemme, at man gør sin borgerpligt, at man ser, at vi har et frit valg, at man ser, at vi har et offentligt valg, og ved, hvor valgstederne ligger henne osv.?
Er det konservativ politik, at vi skal til at stemme hjemmefra?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-04-16:
Lige præcis det, hr. Rasmus Prehn siger her, er jo interessant, for det er lige præcis den udvikling, vi gerne vil, og vi vil tage et lille skridt af gangen.
Det, hr. Rasmus Prehn siger her, er at tage en pilotkommune og teste nogle ting af, og det er lige præcis det, man har gjort i forbindelse med de digitale valglister også.
Det, som beslutningsforslaget her drejer sig om, er, at man skal give kommunerne, de 98 kommuner, ret til at lave digitale valg.
Problemet er, at det jo også skal være ens systemer, og det vil sige, vi skal se, hvilket udbud der er, så vi finder det rigtige.
Det er en utrolig stor omkostning for en kommune at indføre den slags, så det nytter ikke noget, at kommunerne går ud og investerer i et system, fordi man tror, det nu er det system, man skal bruge til et kommunalt valg, hvis man så umiddelbart efter i forbindelse med et folketingsvalg finder ud af, at det skal være et andet system.
Så hvis man skal gøre det, er det netop ved at gøre det i nogle pilotkommuner.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-16:
Jo, jeg medgiver selvfølgelig, som jeg også sagde i mit første svar, at der er fordele ved det, hvis man får en elektronisk afstemningsmulighed, men der er også ulemper.
Nu nævner hr. Rasmus Prehn selv, at det kan hjælpe folk med læsehandicap.
De vil måske så kræve, at det også bliver med lyd.
Det var da oplagt.
Så kan naboen inde ved siden af også høre, hvem man stemmer på.
Men hvad med dem med Parkinsons syge, som ryster på fingrene?
Hvad med deres mulighed for at afgive deres stemme på det rigtige parti og den rigtige kandidat ved hjælp af fingertouch?
Der er mange forskellige typer af handicap i Danmark, og jeg tror ikke på, at netop det her bare lige er den helt store åbenbaring og det, der kan gøre, at alle folk fuldstændig uden problemer vil kunne afgive deres stemme.
Jeg synes faktisk, at de regler, vi har i dag, om, at man kan få hjælp hos de tilforordnede på valgstedet, er supergode, og jeg tror også, at rigtig, rigtig mange handicappede, hvad enten de har det ene eller det andet handicap, faktisk er meget glade for, at de ganske ubekymret kan spørge om hjælp, og at dem, som så hjælper, er nogle, som ikke har nogen som helst mulighed for at gå videre med de informationer, som de så måtte få om, hvad folk stemmer på osv.
Malou Aamund (V), 2010-04-16:
Tak for det.
Nu kan jeg forstå, at oppositionen bruger Dansk Industri som det store sandhedsvidne i den her sag, og der bliver jo også i forslaget nævnt den her DI-undersøgelse, som har vist, at blandt frafaldne universitetsstuderende er hovedårsagen til frafaldet, at uddannelsen ikke svarede til de studerendes forventninger og ønsker om fremtidigt erhvervsarbejde.
Det vil sige, at det er de studerendes forventninger til studiet.
Hvordan regner SF med at det bliver ændret ved brugen af optagelsessamtaler?
Jonas Dahl (SF), 2010-04-16:
Det, der sådan set står helt klart, er, at den samlede opposition gerne vil give universiteterne en frihed til at vælge, hvilken optagelsesprocedure de vil bruge, og også en økonomisk frihed til rent faktisk at gennemføre de samtaler, som koster noget – det er helt åbenlyst – og derfor foreslår vi, at der bliver afsat en pulje til det.
Det, der så også er konklusionen, er jo, at man bl.a. fra Dansk Industris side, men også fra en række andre parters side, har været ude at sige: Der er faktisk nogle gode erfaringer med det her, det her kan faktisk måske være med til at nedbringe det store frafald på de danske universiteter.
Det har vi selvfølgelig lyttet til, og det er jo netop derfor, vi fremsætter forslaget i dag.
Men vi vil netop ikke pålægge universiteterne at gøre det ene eller det andet.
Vi vil gerne give universiteterne frihed til rent faktisk selv at vælge, om de vil benytte sig af optagelsessamtaler, eller om de ikke har lyst til det.
Det kan også være, at det ikke er på hele universitetet, det kan godt være på det enkelte institut, at man på den ene uddannelse synes det ene, og at man på den anden uddannelse ikke synes, at man skal have optagelsessamtaler.
Men det må altså være op til universiteterne; det skal ikke være op til ministeren og regeringen at afgøre den sag.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-16:
Jamen det var heller ikke mine ord, at man ville lægge yderligere begrænsninger ind.
Det, jeg sagde, var, at man ville diktere retningen her fra Folketinget, og det er meget svært at udlægge det anderledes, selv om der godt nok har været lidt inkonsistens også i de indlæg, der har været fra oppositionen i dag.
Vi hørte først fru Kirsten Brosbøl sige: Nej, man skal blot fjerne nogle barrierer for at give flere muligheder, og så kan der eventuelt komme flere optagelsessamtaler.
Herefter sagde fru Marianne Jelved, at man havde lyttet til Dansk Industri, og man mente helt klart, at optagelsessamtaler var vejen frem.
Så det er egentlig lidt uklart, om det skal føre til flere optagelsessamtaler, eller om det ikke skal føre til flere optagelsessamtaler.
Jeg må tolke det på den måde, at det skal det, bl.a. fordi man vælger at afsætte 10 mio. kr. Jeg går ikke ud fra, at man vælger at spilde skatteydernes penge – 10 mio. kr. – uden at det fører til et eller andet.
Jonas Dahl (SF), 2010-04-16:
Det, der jo rent faktisk ligger i det her forslag, er, at man faktisk vil fjerne noget af det bureaukrati, som regeringen har indført.
Man har sådan set tilbageført den frihed til universiteterne, så universiteterne rent faktisk får en mulighed for selv at vælge, om de vil bruge optagelsessamtaler, eller om de ikke vil.
Så jeg synes, det er lidt at fordreje ordene at sige, at oppositionen nu vil gennemføre en lov, som vil give en række begrænsninger.
Nej, det her vil sådan set give universiteterne en række friheder til selv at vælge, og det er sådan set det, der er hovedpointen i det her forslag.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-16:
Jeg har på intet tidspunkt sporet den uenighed, som ordføreren her lægger op til.
Jeg har heller ikke hørt hr. Jesper Langballe sige noget forskelligt.
Jeg har hørt ham to gange sige, at der ikke var nogen uenighed mellem ministeren og Venstres ordfører.
Og det er det, der er sagen: at Venstres ordfører og ministeren begge to redegjorde for, at man havde en tilgangsvinkel, som var, at man talte med universiteterne først, før man tog et initiativ.
Jeg vil godt spørge: Hvad er der galt med den tilgangsvinkel?
Hvorfor er det, at der er behov for, at Folketinget går ind og laver lovgivning, før man har talt med universiteterne?
Ordføreren udtrykte selv usikkerhed, med hensyn til om der overhovedet var et problem, med hensyn til om der overhovedet var blevet opfattet et problem ude på universiteterne.
Var det ikke en god idé, at man fulgte den tilgangsvinkel, som ministeren lagde for dagen, altså at man lige taler med universiteterne, før man begynder at sætte 10 mio. kr. af og lave lovgivning her fra salen?
Jonas Dahl (SF), 2010-04-16:
Jeg tror faktisk, at der er mange universiteter i dag, der oplever store bureaukratiske barrierer på en lang række områder, men det skal jeg nok lade være med at gå i dybden med lige nu.
Jeg synes, at det er lidt barokt at høre den forestilling, der er ved at udspille sig.
Nu sidder hr. Jesper Langballe på sin plads, efter at han i øvrigt stod her på Folketingets talerstol for lidt siden og sagde, at det var underligt, at Venstres ordfører var uenig med ministeren, og siger, at det da er underligt, at vi borer i, at der er uenighed mellem regeringen og regeringspartiet.
Jeg ved ikke helt, om hr. Jesper Langballe har svært ved at finde ud af, hvad han selv mener om den sag.
Det, vi påpeger, er det barokke i, at Venstres ordfører sådan set bekræfter, at der er et bureaukrati.
Det vil sige, at der altså åbenbart er nogle barrierer og nogle problemstillinger i forhold til at give universiteterne den frihed, som oppositionen gerne vil give universiteterne, til selv at vælge, og det er det, vi pointerer i dag, nemlig at det virker lidt kunstigt, at ministeren blankt afviser, fordi ministeren siger, at der ikke er nogen problemer overhovedet, mens Venstres ordfører faktisk er ude at sige, at det sådan set er et bureaukrati.
Derfor klinger det lidt hult, og derfor er det lidt uklart, hvad regeringen og regeringspartiet og for den sags skyld også Dansk Folkeparti mener i den her sag.
Jesper Langballe (DF), 2010-04-16:
Man vil give universiteterne mulighed for at vælge.
Hvordan skulle hr. Jonas Dahl kunne henvise til Syddansk Universitet, hvis det ikke er sådan, at Syddansk Universitet har lavet alle de optagelsessamtaler, de har lyst til at lave.
Der er jo ikke den barriere, der snakkes om, og jeg synes ærlig talt, at den der boring i forskellen på Venstres ordfører og ministeren, er lidt latterlig.
Det er faktisk, at man sluger kamelen og sier myggen fra, fordi når der er tale om en bureaukratisk barriere, som er nærmest ikkeeksisterende, er det jo meningsløst.
Så vil jeg sige, at der har været ansøgt fra universiteter i 11 tilfælde om at gennemføre optagelsessamtaler, man har meddelt, at man ville gøre det, og det er blevet godkendt i alle tilfælde.
Hvor er så problemet?
Jeg tror ikke, at universiteterne ser noget problem.
Har hr. Jonas Dahl hørt noget om, at universiteterne synes, at der er enorme bureaukratiske barrierer?
Jonas Dahl (SF), 2010-04-16:
Det, det her forslag giver mulighed for, er jo faktisk, at universiteterne selv får mulighed for at vælge, om de vil have de her optagelsessamtaler.
Jeg tror, at det, der er vigtigt, er, at man får en gensidig dialog, en gensidig snak om det, og det tror jeg sådan set ikke kan skade, og det tror jeg er den helt store positive del ved de her optagelsessamtaler, netop at man rent faktisk får skabt en dialog i stedet for bare at sætte pen på papir.
Jesper Langballe (DF), 2010-04-16:
Hr. Jonas Dahl fremhæver Syddansk Universitet, og jeg står her med oversigten over erfaringerne fra Syddansk Universitet.
Det, der er tale om, er kvote 2-studerende, og ligesom på KU er det jo altså de fag, hvor udbuddet af studiepladser ikke svarer til antallet af ansøgninger.
Så går man først igennem en multiple-choice-test og bagefter en egentlig samtale, og på den måde får man så sorteret i de studerende.
Det er jo rigtigt, at så siger
Syddansk Universitet, at de kvote 2-folk, de får ind der, er mere stadige end kvote 1-studerende.
Men er det ikke rigtigt, at forudsætningen for, at det giver nogen mening, er det misforhold mellem udbud og efterspørgsel?
Malou Aamund (V), 2010-04-16:
Det var rart med en ordfører med en konstruktiv tilgang til, hvad der foregår i salen.
Det vil vi gerne kigge på sammen med alle mulige andre forslag, der nu måtte komme på området, og som kan give mere frihed til universiteterne.
Ordføreren nævner jo, at det her er et område, som universiteterne selv kan tjene penge på, og det er også derfor, det undrer lidt, at der faktisk bliver afsat midler til det, for det her burde jo være en god forretning for universiteterne selv at prioritere.
Så det var bare endnu en gang for at understrege, at øremærkning af midler er vi imod, men præcis det der med afbureaukratisering og en forenkling af reglerne, og at vi ikke skal have godkendelse, synes vi der er fornuft i at kigge på.
Birgitte Josefsen (V), 2010-04-16:
I Danmark har vi en helt unik opbygning af vores sundhedstilbud til borgerne, og helt afgørende er den praktiserende læges rolle.
På nær adgangen til øjenlægernes og øre-næse-hals-lægernes klinikker skal vi alle via den praktiserende læge, gennem gatekeeperens visitering.
Det er nu nok udmærket, for selv om vi måske selv synes, at vi sagtens kan afgøre og foretage de nødvendige screeninger af symptomer og dermed selv afgøre, om vi har brug for et besøg hos en hudlæge, en reumatolog, en fysioterapeut eller andre lægelige eller sundhedsfaglige funktioner, må vi nok erkende, at det at stille en diagnose ikke er den letteste sag.
Derfor kan der være meget fornuft i, at en alment praktiserende læge er med inde over vurderingen af, hvad vi har brug for, og hvad vi har behov for, og kan visitere videre til en privatpraktiserende speciallæge eller til et sygehus eller endnu bedre: at den praktiserende læge kan håndtere opgaven nu og her.
Det er af afgørende betydning, at vi som borgere med behov for levering af sundhedsydelser kan være sikre på og trygge ved, at hjælpen er nær, og at den, vi henvender os til, har de rette kompetencer.
Men det er også afgørende, at vi ikke trækker unødigt på specialiserede kompetencer.
Derfor vil vi i Venstre gerne sige tak for det tilbud, som ministeren har leveret her fra talerstolen, nemlig om en undersøgelse, der kan afdække, om der på enkelte områder kan lempes på kravene om lægehenvisning til undersøgelse hos specialpraktiserende læger.
Men vi synes, det er afgørende, at vi holder fast i, at vi så vidt muligt sikrer at undgå det der, hvor der ikke skal specialiserede kompetencer til, altså sikrer, at det er via den praktiserende læge, vi går.
Men en undersøgelse og en afdækning vil jo tillige kunne give et billede af, om der er uhensigtsmæssigheder i forhold til den nuværende ordning.
Så tak for den udstrakte hånd fra ministerens side og en mulighed for, at vi lige får screenet hele opgavesættet.
Marianne Jelved (RV), 2010-04-16:
Nu er det sådan set noget af det daglige arbejde i Folketinget at øremærke midler og lave små puljer, som man kan søge, fordi man gerne vil fremme noget.
Og hvis man nu kunne hjælpe universiteterne med at mindske frafaldet ved at gøre noget, som smurte hjulene, hvis man kan bruge det billede, er det jo en sædvanlig fremgangsmåde herinde.
Så det kvitterer jeg for – hvis det skal forstås sådan.
Jonas Dahl (SF), 2010-04-16:
Det er klart, at når man på universitetet eller i det enkelte institut sætter sig ned med en repræsentant eller flere repræsentanter sammen med den studerende og får en snak om, hvad det rent faktisk er, den studerende har af kompetencer til at søge ind på den her uddannelse, og hvad det er for nogle krav, universitetet stiller til den studerende i forhold til at gennemføre den her uddannelse, må man alt andet lige tro, at den dialog vil betyde, at man løser nogle af de problemer, der senere viser sig, hvor studerende falder fra, fordi de faktisk har fundet ud af, at det her ikke svarede til deres egne forventninger.
Det kan være, at man kan klare det allerede dag et, og så har man sådan set sparet den studerende for at påbegynde en uddannelse, som vedkommende senere finder ud af i øvrigt ikke var noget, og for at skulle skifte over til en anden uddannelse.
Malou Aamund (V), 2010-04-16:
Det er korrekt forstået.
Ja, øremærkning af midler er en normal del af vores arbejde, men på universitetsområdet har der været mange bindinger fra politisk side, hvad angår øremærkning af midler, og hvilke midler universiteterne skal bruge for at opnå de større overordnede mål.
Og det er egentlig i Venstres interesse, at vi går væk fra den detailstyring til at kigge overordnet på de større linjer med nogle færre, enkle mål, som universiteterne skal leve op til, og at vi faktisk blander os uden om, hvilke midler de bruger for at kunne opnå de forskellige overordnede uddannelses- og forskningsmæssige målsætninger, vi nu måtte have herinde.
Derfor er vi også imod bindingen på mekanismer og midler.
Jonas Dahl (SF), 2010-04-16:
Skal hr. Langballe have lov til at komme på først?
Jesper Langballe (DF), 2010-04-16:
Normalt er det jo ikke en ordførers opgave at stå og stille spørgsmål.
Det gør man i de korte bemærkninger.
Men jeg er nødt til at spørge forslagsstillerne om nogle ting, for jeg er sådan lidt måbende over for det.
For det første har forslagsstillerne bidt sig fast i og mener, at optagelsessamtaler, som jeg i parentes vil sige er udmærkede, og som jo har bevist deres værdi på Københavns Universitet og på Syddansk Universitet, er sådan et mantra, der hvor som helst og når som helst kan reducere frafaldet på bacheloruddannelserne.
Sådan tror jeg ikke det hænger sammen; det vil jeg vende tilbage til.
Altså, det er egentlig det, jeg har vanskeligst ved at se.
Hvad er problemet?
Man vil give universiteterne øget adgang til at lave optagelsessamtaler, men det kan de jo bare gøre, og de gør det!
Der er ikke noget problem.
Så siger man: Jo, der er en bureaukratisk barriere, vi skal have fjernet, og den er, at man skal skrive et brev til universitetet, sætte et frimærke på og putte det i postkassen.
Universiteterne kan bare gøre det, de har tilladelsen på forhånd; det skal bare gøres på en rigtig måde.
Undskyld jeg siger det: Det er efter min mening verdens mindste bureaukratiske barriere, den er næsten ikke til at få øje på.
Jeg forstår ikke rigtig Venstres ordfører: Hvad er det for en modsætning til ministeren?
Venstre vil også gerne være med til at fjerne den bureaukratiske barriere.
Altså, ministeren har begrundet det med, at det er af hensyn til de studerendes retssikkerhed, som godt kan vakle lidt i forbindelse med optagelsessamtaler, at man har ministeriet som et rygstød.
Nå, så har jeg et spørgsmål til til forslagsstillerne.
Hvad skal man så med optagelsessamtaler?
Det har jo så været kvote 2-studerende, som man har skullet sortere i, fordi der ikke var pladser nok til alle de studerende, og så laver man optagelsessamtaler.
Men hvor stammer den idé fra, at hvis bare man laver optagelsessamtale hvor som helst og når som helst, så er det løsningen på frafaldet.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Så må jeg også sige: Man kalder det afbureaukratisering.
Jeg mener, at det her forslag vil gøre tingene rigtig indviklede.
Lad dog universiteterne selv.
Nu er der blevet snakket meget om, om der var tale om tvang.
Altså, der er jo mange grader af tvang, og jeg er godt klar over, at forslagsstillerne ikke vil have rektorerne sat i fængsel, hvis de lader være med at lave optagelsessamtaler, men der er jo tale om et pres.
Folketinget skal presse regeringen til at fremme optagelsessamtaler.
Det vil sige, at regeringen også skal presse universiteterne til at fremme optagelsessamtaler.
Lad dem da gøre det selv.
Så til allersidst: Hvad er det for noget med en pulje på 10 mio. kr.?
Hvor kommer det tal fra?
Er det da ikke enklere at lade universiteterne fuldstændig frit finde ud af det selv?
Jeg begriber det ikke, og det er sådan noget underligt noget at sige som ordfører, at man ikke forstår det, men det gør jeg virkelig ikke.
Jeg håber, at jeg måske kan få nogle svar på det.