runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2009-03-10:
Jamen jeg forsøgte egentlig bare at udstille hulheden i argumentationen omkring det økonomiske.
Altså, der tales om 100 mio. kr. - hr. Vesselbo sagde 100 mio. - efter at man sidste weekend har spenderet et tocifret milliardbeløb i underfinansiering.
Danmarks Miljøundersøgelser offentliggjorde jo eksempelvis i 2008 nogle tal.
De sagde, at 80 pct. af de naturtyper, som vi skal passe på - og det vil sige moser, fjorde og alt muligt andet - og 60 pct. af de arter, som vi skal passe på, inden for dyr og planter, faktisk er i en situation, som man kan sige er ugunstig; de er truede.
Synes hr. Vesselbo så ikke, det var rimeligt, at man nu sagde, at her ligger der en samlet plan for, hvordan man kan få taget hul på det problem og få løst det, og at man så gjorde det, i stedet for at man vakler videre?
For det er jo det, der i realiteten er sket det seneste år.
For hr. Vesselbo kan jo ikke sige, at regeringens initiativer har ført til, at det er et lavere tal end 80 pct. af naturtyperne, der er truet, og at det er et lavere tal end 60 pct. af dyr, der er truet; det kan hr. Vesselbo jo ikke.
Hvorfor så ikke sige: O.k. vi slår til nu; vi er klar over, at der er store problemer i dansk natur?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-10:
Jeg vil sige til hr. Torben Hansen, at man jo altid kan drille hinanden lidt med at stille nogle spørgsmål om et andet emne og så få hevet debatten væk fra det, der egentlig er det, der er centralt her, nemlig miljøområdet.
Jeg synes da, at man skal tage SF højtideligt, når SF fremsætter sådan et forslag, og ikke begynde at snakke om alle mulige andre ting, fordi Socialdemokratiet måske mangler noget input til den her debat; det kan jeg jo ikke vide noget om.
Men med hensyn til det andet spørgsmål om de 80 pct. og de 60 pct. vil jeg sige, at det jo lige netop er derfor, regeringen laver en naturplan; det er jo netop for at leve op til nogle af de ting, som vi har sat os som mål, nemlig at sikre, at naturen kan forbedres, kan fastholdes, og at dyr og planter fortsat kan eksistere i den danske natur.
Det er jo det, der er hele missionen med at lave en naturplan, nemlig at sikre floraen og faunaen.
Så jeg har svært ved at se, hvad problemet er for hr. Torben Hansen.
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-10:
Jeg anerkender hr. Eyvind Vesselbos evne til at tale noget meget lidt op til noget rigtig meget, altså evne til at få en meget lille indsats til at syne af meget, når han står og siger noget fra talerstolen.
Derfor vil jeg også gerne spørge lidt ind til det, hr. Vesselbo tilsyneladende lettede på låget for, nemlig udspillet om »Grøn Vækst«.
Det er sådan, at regeringspartierne sammen med Dansk Folkeparti og Radikale Venstre helt tilbage i sidste forår lavede en procesaftale om, hvilke effektive redskaber der skulle udvikles, for at man kunne sætte ind på alle de punkter, hvor vandmiljøplan III stort set har været en total fiasko, og om, hvilke redskaber der skulle sættes ind i forhold til de negative miljømæssige virkninger af, at mere jord nu ikke ligger brak, men tværtimod dyrkes intensivt.
En række af de ting skulle være færdige med udgangen af sidste år, så de kunne virke fra i år, altså fra den her dyrkningssæson, men kort før jul meddelte regeringen, at man ikke kunne leve op til det, og at man ville komme med »Grøn Vækst« i januar, så sagde man, at man ville komme med det i februar, og så, at man ville komme med det i marts, og nu siger hr. Eyvind Vesselbo, at det kommer om en måned.
Tror hr. Vesselbo, at det nogen sinde kommer, og synes han egentlig, at det er det, jeg har ridset op her, der skal tages som udtryk for en særlig imponerende indsats?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-10:
Når jeg sagde om en måned, er det mere noget med, at tiden jo går meget hurtigt.
Jeg mener, at det kommer i slutningen af marts måned, men det skal nu ikke skille os ad.
Ligegyldig hvor meget hr. Johs. Poulsen stiller spørgsmål om »Grøn Vækst«, så er jeg i den samme situation som ministeren, at ingen af os selvfølgelig vil løfte sløret for, hvad der kommer i »Grøn Vækst«, for den skal laves færdig, og så skal den præsenteres, og før det er der jo selvfølgelig ingen, der vil sige noget om det.
Jeg vil sige til hr. Johs. Poulsen, at det bliver imponerende.
Det bliver imponerende.
Når det bliver færdigt og det bliver offentliggjort,
så vil selv hr. Johs. Poulsen - er jeg helt sikker på - inde i sig selv blive imponeret over det, som kommer ud af det; når vi løfter sløret, som hr. Johs. Poulsen siger.
Jeg ved godt, at hr. Johs. Poulsen helt sikkert i sin oppositionsrolle selvfølgelig vil kritisere det, der kommer i »Grøn Vækst«.
Det er jo den rolle, hr. Johs. Poulsen vil have, men jeg tror, at hr. Johs. Poulsen inderst inde vil sige: Ja, det er imponerende, det her.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-03-10:
Jeg går ud fra, at det, Venstre har givet tilsagn om her i dag, er, at landbrugsarealet gradvis vil falde i Danmark, og så vil jeg sådan set bare spørge hr. Eyvind Vesselbo, hvordan det hænger sammen med grøn vækst.
Hvordan giver færre hektarer grøn vækst?
Jeg forstår det sådan, at grøn vækst er, at landbruget skal have bedre muligheder for at udvikle sig.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-10:
Jeg mener ikke, at jeg på Venstres vegne har sagt noget om, at landbrugsarealet skulle blive mindre.
Men det, der helt klart vil komme ind i billedet, er, at man i de kommende år vil skulle tage nogle sårbare områder ud af landbrugsdriften for at sikre naturen og miljøet, og hvis det er det, hr. Dohrmann mener, så er det fuldkommen rigtigt.
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-10:
Det, jeg sådan set henledte opmærksomheden på, var, at Venstre tidligere har lovet, at de redskaber skulle have været udviklet sidste år, så de kunne være klar nu.
Så sagde man januar, så sagde man februar, så sagde man marts.
Er det virkelig imponerende i hr. Vesselbos optik
Jeg kender hr. Vesselbo, så det kan jeg da ikke tro.
Per Clausen (EL), 2009-03-10:
Som jeg læste DIIS-rapporten, var pointen, at det nok ville gå sådan, at det med forbeholdene ville svække Danmark.
Det sagde de personer, som de mennesker, der har lavet DIIS-rapporten, havde interviewet, topembedsmænd i EU og topembedsmænd i Danmark.
Jeg vil godt stille hr. Kim Mortensen et enkelt spørgsmål om noget, som DIIS-rapporten nemlig ikke kunne tage med, fordi det skete efterfølgende.
Har hr. Kim Mortensen ikke lagt mærke til, at det, der er afgørende for, om man som nation bliver involveret i drøftelserne om EU’s svar på den økonomiske krise, jo ikke er, om man er et euroland, men om man er et stort land?
De store lande i EU, uanset om de er eurolande eller ej, taler jo sammen om, hvad linjen skal være.
Og det, der er pointen, er, at det stadig væk er de store lande, der bestemmer i EU, uanset om der er tale om eurolande eller ej.
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-03-10:
Først et svar i forhold til det sidste spørgsmål om, hvornår og hvorledes der skal være folkeafstemninger.
Her har man jo fra regeringens side klart sagt, og det støtter jeg varmt, at der er en uklarhed i EU-systemet om, hvilken traktat der er den gældende.
Er det den nuværende Nicetraktat, eller er det en kommende Lissabontraktat, som skal være gældende?
Det mangler vi selvfølgelig en afklaring på både fra det tjekkiske overhus og i forhold til Irland.
Derfor synes jeg også, at det må være på sin plads at sige, at den afklaring venter vi på, og når den afklaring er kommet, inviterer man selvfølgelig til en god, grundig debat i alle japartierne, og så tager man diskussionen om, hvordan og hvorledes man håndterer situationen.
Der skal ikke fra Venstres side være tvivl: Vi vil klart argumentere for, at vi ønsker et opgør med alle undtagelserne, jo før jo bedre.
Men vi skal selvfølgelig også have et parløb med resten af japartierne.
Per Clausen (EL), 2009-03-10:
Nu begynder jeg måske at forstå, hvad det er, hr. Michael Aastrup Jensen mener med en grundig debat.
Det er en grundig debat blandt japartierne, måske blandt japartiernes ledere, og så skal man jo nok få den på et eller andet tidspunkt.
Men det, jeg spurgte hr. Michael Aastrup Jensen om, var, om det, han sagde, skulle forstås på den måde, at hr. Michael Aastrup Jensen nu siger, at når de udeståender, der er omkring Lissabontraktaten, er afklaret, hvad enten det fører til, at Lissabontraktaten bliver vedtaget, eller vi fortsætter med Nicetraktaten, ja, så kommer der en folkeafstemning om alle forbeholdene, og den kommer hurtigt, og den kommer på en gang.
For det må vel være det, hr. Michael Aastrup Jensen mener, når han siger, at forbeholdene er skadelige, og at den eneste grund til, at vi endnu ikke har fået en folkeafstemning, er, at vi venter på at få afklaret Lissabontraktatens skæbne.
Så ville det vel være fair at sige til befolkningen, at en folkeafstemning om de her forbehold kommer, umiddelbart efter at den sag er afklaret, for så ved man jo, hvornår man kan forvente at det sker.
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-03-10:
Selv om det kunne være en god tanke at have i sine gode drømme derhjemme om, at Venstre havde absolut flertal i det danske Folketing, så er det altså ikke situationen, at vi har det, og derfor vil et spørgsmål om, hvordan og hvorledes vi skal håndtere sådan en situation, selvfølgelig blive besvaret i samråd med de andre japartier.
Så har vi også lavet en europapolitisk aftale blandt alle japartierne, hvor vi reelt har prøvet at lægge en linje for, hvor det er, vi ser Danmarks rolle i et fremtidigt Europa.
Derfor synes jeg, at det parløb, vi har startet der, skal vi selvfølgelig fuldende i hele spørgsmålet om, hvordan og hvorledes vi skal tage undtagelsesdebatten og afstemningerne.
Men det skal være klart fra Venstres side, og det vil jeg gerne gentage: Vi ønsker et opgør med alle undtagelser.
Jesper Langballe (DF), 2009-03-10:
Men jeg er fuldstændig klar over, at han ikke er populær hos de kloge voksne, der ved det hele på forhånd, og derfor ender sangen jo desværre også med, at Jørgen får smæk og bliver lagt i seng.
Jeg synes tydeligt, jeg kunne høre på udenrigsministerens noget suffisante og nedladende svar til hr. Morten Messerschmidt og på ordførerens opfølgende tale, at det egentlig var det, de helst ville gøre med hr. Morten Messerschmidt: Det var at give ham smæk og lægge ham i seng, sådan at man kunne slippe for flere drilagtige spørgsmål, for det er så besværligt, det er så ubelejligt.
Nu vakler grunden under den udlændingepolitik.
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-03-10:
Jo, jeg er en varm fortaler for den aftale.
Det har jeg også sagt gentagne gange at jeg er, for jeg føler, det er en rigtig måde at håndtere Metockdommen på - ikke mindst set i lyset af, at Metockdommen jo er lavet ud fra en præmis om det indre marked.
Det var derfor - nu går vi tilbage til min pointe fra tidligere - at jeg havde troet, måske fejlagtigt, at Dansk Folkeparti faktisk var glad for det indre marked, for hele ideen om, at vi som eksportland faktisk får en masse fordele af at kunne eksportere og samarbejde med en lang række handelspartnere.
Derfor er det sådan, at hvis man reelt ønsker at sige nej til det, skal vi reelt ud af det indre marked.
Og det tror jeg at der er en lang række arbejdspladser der vil være rigtig nervøse for, for det vil være noget, der kommer til at batte meget negativt for Eksportdanmark.
Jesper Langballe (DF), 2009-03-10:
Sikke dog en gang udenomssnak!
Det er jo fuldstændig klart, at EF-Domstolen med afsigelse af sin Metockdom henviser til det indre marked, og at det hele peger på det indre marked.
Men problemet er jo, at der desværre er det utilsigtede - gad i øvrigt vidst, hvor utilsigtet det er fra EF-Domstolens side - at det rammer udlændingepolitikken.
Det er da ganske ligegyldigt, hvis det er virkningen.
Hr. Michael Aastrup Jensen er vel ikke ubekendt med, at EF-Domstolen den ene gang efter den anden forsøger at genere medlemslandene med regereri, med domme, man afsiger uden nogen som helst lovhjemmel og uden noget som helst andet grundlag end Romtraktatens siden hen stadigt gentagne ord om, at unionen skal gøres stadig snævrere.
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-03-10:
Jeg er lidt ked af, at ordføreren sådan skyder mig i skoene, at jeg skulle være kommet med udenomssnak.
Jeg synes faktisk, at jeg var rimelig præcis i min tale før, men nu skal jeg nok prøve at være endnu mere præcis denne gang.
Med hensyn til Metockdommen synes jeg, at den aftale, der blev lavet mellem regeringspartierne og Dansk Folkeparti, er fantastisk god, for der går vi jo nemlig lige præcis ind og erkender, at vi er med i det indre marked.
Det vil sige, at der kan komme en situation som med Metockdommen, men så omfavner vi den og løser den i et nationalt og et internationalt spor.
Det nationale spor er den politiske aftale, vi har lavet med Dansk Folkeparti, og det internationale spor er, at vi ønsker at ændre den politisk bl.a. igennem Ministerrådet og ved at få flere og flere lande til at bakke op om det budskab.
Det arbejde er jo godt i gang, og det går heldigvis i en positiv retning.
Vi håndterer jo nemlig sådan en situation, når den opstår, bedre sådan, end hvis vi bare bruger det som et skræmmebillede til at være imod EU, som nogle måske har kunnet finde på at gøre.
Per Clausen (EL), 2009-03-10:
Jeg synes, det er rart at høre, at hr. Michael Aastrup Jensen og Venstre interesserer sig meget for de svar, Dansk Folkeparti giver Enhedslisten.
Jeg kunne ønske mig, at det ville sprede sig til andre politiske områder også, det tror jeg kunne være nyttigt for debatten i Danmark.
Men bare to enkle spørgsmål: Skal jeg forstå hr. Michael Aastrup Jensen sådan, at han mener, at hvis vi kigger ud over eurolandene i dag, ser vi en vaskeægte succes foran os?
Det andet spørgsmål til hr. Michael Aastrup Jensen er: Skal jeg forstå det, han sagde, om, at folkeafstemningerne om forbeholdene ville komme, når EU-forfatningsproblemerne var afklaret, sådan, at vi får en folkeafstemning om samtlige forbehold, umiddelbart efter at det er afklaret, om Irland næste gang stemmer ja eller nej til den europæiske forfatning?
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-03-10:
Jeg synes ellers, at det er en ret interessant debat om, hvad det egentlig er, Dansk Folkeparti ønsker, for jeg må indrømme, at jeg er i tvivl om, om Dansk Folkeparti er for det indre marked eller imod det indre marked.
Det var jo to vidt forskellige svar, vi fik lige før, da hr. Per Clausen spurgte hr. Morten Messerschmidt.
Så derfor må jeg indrømme, at jeg er i tvivl, og jeg tror, at de, der følger med i debatten, er lige så meget i tvivl om det, som jeg er.
Med hensyn til det rent konkrete spørgsmål om euroen nævner jeg, at det er en lang række internationale økonomer, bl.a. årets nobelpristager, der klart har sagt, at tendensen er, at de små valutaområder vil blive presset voldsomt, ikke mindst i sådan en krise, som vi har i øjeblikket.
Så det er jo ikke bare noget, jeg står og siger, det er også økonomerne, der støtter det budskab.
Men lad os få et svar på det med det indre marked eller ej.
Det kunne blive interessant.
Per Clausen (EL), 2009-03-10:
For er kendsgerningen ikke, at på grund af det indre marked har vi jo f.eks. ikke været i stand til at bruge forbeholdene til at forhindre, at der sker social dumping i Danmark?
Vi har på en lang række områder ikke været i stand til at fastholde de politiske målsætninger, vi har i Danmark, når det handler om miljøpolitik, når det handler om fødevarepolitik, når det handler om dyrevelfærd.
Altså, på en lang række områder har de her forbehold ikke været i stand til at hjælpe os, så derfor er det måske lidt dristigt at kalde det en succes.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-10:
En succes må jo ses i forhold til det planlagte formål, og man må sige, at inden for de områder, hvor forbeholdene er gældende, har de været en succes.
Men jeg vil være fuldstændig enig med hr. Per Clausen i, at Danmark i den grad har behov for flere forbehold - ja, man kunne også tale om en udvidelse af forbeholdene.
Vi har set det inden for arbejdsmarkedspolitikken, hvor hr. Per Clausen er bekendt med at Dansk Folkeparti har stillet forslag om en protokol, der selvstændigt sikrer den nordiske aftalemodel.
Senere på dagen vil hr. Per Clausen også have lejlighed til at diskutere et forslag fra Dansk Folkeparti om, at vi skal have et selvstændigt udlændingeforbehold til at imødegå det problem, som EF-Domstolen har skabt med den såkaldte Metockdom, hvor man på trods af retsforbeholdet anfægter vores udlændingepolitik.
Så jeg er fuldstændig enig i, at vi skal have flere forbehold, fordi vi simpelt hen har så god erfaring med det.
Per Clausen (EL), 2009-03-10:
Jeg synes bare, at hr. Morten Messerschmidts begejstring for forbeholdene skygger og forhindrer, at hr. Morten Messerschmidt kan se, at det, der i virkeligheden er det afgørende problem ved EU, er, at man har gjort det indre marked til det absolut dominerende.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-10:
Men det tror jeg slet ikke at hr. Per Clausen reelt kan være i tvivl om også er Dansk Folkepartis opfattelse.
Lad mig give to eksempler: Det første er, at vi ønsker et fornyet forbehold, der sikrer, at vi ikke får undergravet vores udlændingepolitik af EF-Domstolen.
Det er en direkte reference til de spørgsmål, der hører under det indre marked og arbejdstagernes fri bevægelighed.
Det andet handler om det, vi sidste år diskuterede, nemlig konsekvenserne af den såkaldte Festersenafgørelse, altså også en dom fra EF-Domstolen, som godt nok handlede om artikel 56, altså kapitalens fri bevægelighed.
Her var det også Dansk Folkepartis opfattelse, at den undergravning, der dér fandt sted af de regler, vi i Danmark har om bopælspligt på landbrugsejendomme, var helt utilstedelig af den primære årsag, at der rent faktisk, da Danmark blev medlem af EU, var en overenskomst imellem de daværende EF-lande om, at vi altså skulle kunne fastholde de regler.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-10:
Først vil jeg notere mig med en vis interesse, at det forslag til vedtagelse, som ordføreren læser op, siger, at der er behov for en bred debat og en løbende vurdering af forbeholdene, samtidig med at ordføreren bruger masser af tid i sin tale på at sige, at det er fuldstændig utidigt, at Dansk Folkeparti overhovedet rejser den her debat.
Det i sig selv er jo ret morsomt.
På den ene side vil man gerne have en løbende vurdering og debat, men det skal sandelig ikke være på Dansk Folkepartis foranledning.
Nej, det er noget, man gerne vil sidde og putte med selv.
På den måde er der jo så mange selvmodsigelser, men der er en enkelt ting, som jeg vil holde mig til, og det er hr. Michael Aastrup Jensens synspunkt om, at tiden er løbet fra små valutaområder.
Det er jo interessant.
Vil det sige, at på grund af at vi lever i moderne tid
det har mennesket sådan set altid gjort, kan man jo bemærke - vil store valutaer, f.eks. dollaren i USA, med sikkerhed være garantien for alt godt fremover, mens små valutaer som sådan altid vil føre til noget skidt?
Det må vi kunne få et klart svar på.
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-03-10:
Nu har jeg stor sympati for ordføreren generelt, men lige i det her tilfælde tror jeg at ordføreren desværre har siddet lidt for meget og kigget på e-mails eller noget andet, for ordføreren har slet ikke hørt, hvad jeg har sagt.
Jeg har intet sagt om, at det skulle være en utidssvarende debat, som Dansk Folkeparti rejste.
Jeg prøvede derimod at sige, at vi efterhånden haft mange debatter om EU, og det her er jo under ingen omstændigheder en ny debat.
Tværtimod er det måske en debat, som vi burde tage på et helt andet grundlag, nemlig at vi måske burde spørge Dansk Folkeparti, som jeg også gjorde i min tale, om, hvad det egentlig er for et EU, Dansk Folkeparti ønsker.
Vi hørte jo lige før hr. Morten Messerschmidt stå på talerstolen og sige, at man ønskede det indre marked, men da man blev spurgt af hr. Per Clausen, ønskede man alligevel ikke det indre marked.
Ønsker Dansk Folkeparti et indre marked, eller er man lige pludselig også imod det?
Det synes jeg kunne være en mere interessant debat, end at vi diskuterer det, vi altid har gjort.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-10:
Derfor synes jeg, vi skal holde os til, at hr. Michael Aastrup Jensen altså nu svarer på de spørgsmål, jeg stiller, lige såvel som hr. Michael Aastrup Jensen kan aftvinge mig de svar, han måtte ønske i sin i et eller andet omfang afmålte interesse for Dansk Folkeparti. Jeg vil gerne spørge: Er det sådan, at har man en stor valuta, som hr. Michael Aastrup Jensen siger, er der ingen problemer forude?
Jeg minder om, at hele den her subprime-krise er startet i Nordamerika, som mig bekendt har en fælles valuta 50 stater imellem og ikke er en helt lille valuta i verdenssammenhæng.
Er det sådan, at hvis man til gengæld har en lille valuta, er man sikker på, at så går det galt?
Kan vi ikke bare uden al det der udenomssnak om, hvad Dansk Folkeparti vil - for det tror jeg hr. Michael Aastrup Jensen udmærket godt ved - få et klart svar på, hvad det egentlig er, der er godt for en økonomi.
Er det godt, bare man er stor, og er det skidt, fordi man er lille?
Per Clausen (EL), 2009-03-10:
Jeg syntes, det var spændende at høre hr. Kim Mortensen referere fra DIIS-rapporten.
Hvor har hr. Kim Mortensen læst det i DIIS-rapporten?
Altså, én ting er, at DIIS-rapporten er skrevet af mennesker, der er meget EU-begejstrede, men den slags vrøvl, som hr. Kim Mortensen lige stod og sagde, har de alligevel ikke skrevet.
Kim Mortensen (S), 2009-03-10:
DIIS-rapporten dokumenterer, at de danske forbehold har bragt Danmark i en situation, hvor vi får mindre og mindre indflydelse.
DIIS-rapporten fremhæver også, at når der f.eks. i forbindelse med regeringskonferencer skal vedtages en ny traktat, ja, så må Danmark bruge det meste af sin politiske indflydelse på bare at sikre de fire forbehold i stedet for måske at få indflydelse på nogle af de andre områder, som jeg ved at hr. Per Clausen også er interesseret i, nemlig energi- og klimaområdet og andre ting, som ligger Danmark væsentligt på sinde.
Det giver Danmark mindre indflydelse i et EU, hvor der nu er 27 lande, hvoraf langt størsteparten fuldt og helt er medlemmer af EU, i forhold til dengang, hvor der var 12 lande og vi blev enige om de fire danske forbehold.
Jeg husker ikke, at Enhedslisten var vildt begejstret for at stemme ja til den traktat, hvor vi fik de fire forbehold.
Men der er ingen tvivl om, at det selvfølgelig har bragt Danmark i en situation, hvor vi har mindre indflydelse, end vi ellers ville have haft.
Per Clausen (EL), 2009-03-10:
Jeg kan forstå på fru Anne Grete Holmsgaard, at SF's holdning er, at så snart Lissabontraktatens skæbne er afklaret, skal vi have en folkeafstemning om retsforbeholdet og forsvarsforbeholdet.
Det er det, der ligger klart.
Euroforbeholdet skal vi have en afstemning om, når fru Anne Grete Holmsgaards linje har vundet i SF.
Og fru Anne Grete Holmsgaard har jo ret i, at den kommer ikke før, for der har regeringspartierne jo valgt at tildele SF en ganske stor indflydelse.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at spørge fru Anne Grete Holmsgaard om, er, at hun siger, at det, at Parlamentet får mere magt, fører til mere åbenhed.
Hvordan passer det sammen med, at det, vi har set i de senere år, er, at flere og flere beslutninger i EU faktisk træffes i total lukkethed, fordi de træffes i en forhandlingsfase mellem formandskabet for Ministerrådet og nogle ganske få ledende personer i Europa-Parlamentet, hvilke jo betyder, at både vi i det danske Europaudvalg og de, der sidder i Europa-Parlamentet, i virkeligheden er sat uden for indflydelse i den afsluttende fase der, hvor beslutningen træffes?