runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Dea Larsen (DF), 2012-11-01:
Forslag til lov om ændring af sundhedsloven og apotekerloven kan medføre både positive og negative konsekvenser efter Dansk Folkepartis mening.
Først og fremmest ønsker man med lovforslaget at afskaffe fritvalgsordningen på 0-16-års-området samt afskaffe den mellemkommunale betaling i børne- og ungdomstandplejen.
Derudover ønsker man at fjerne det frie valg i omsorgstandplejen.
Vi stiller os skeptiske over for konsekvenserne af disse forslag, og vi er bekymrede for, hvorvidt det vil medføre en forringelse af tilbuddene, især over for de borgere med fysiske eller psykiske handicap, for hvem omsorgstandplejen er til, og som i dag benytter sig af omsorgstandplejen.
Derudover mener vi som udgangspunkt, at det er en dårlig idé at afskaffe fritvalgsordninger, da de er med til at sikre konkurrence på ydelser og de ofte afledte ventetider.
Med lovforslaget ønsker ministeren også at ændre på reglerne vedrørende klausuleret medicintilskud, således at alle borgere uanset pensioniststatus bliver sidestillet, herunder førtidspensionister tilkendt førtidspension henholdsvis før den 1. januar 2003 og efter denne dato.
Det er vigtigt for Dansk Folkeparti at pointere, at dette ingen økonomiske konsekvenser har for den enkelte pensionist, da den medicin, lægen udskriver på recepter, må formodes altid at være baseret på en lægefaglig vurdering, og at lægen dermed kan påføre ordet tilskud.
Hvorvidt lovforslaget dermed vil give en økonomisk gevinst, stiller vi os derfor meget tvivlende over for.
En idé kunne måske i stedet for være at stramme op på reglerne for rekvirerede recepter, så en borger kun kan få udleveret den mængde medicin, borgeren har brug for.
Men den snak kan vi tage under de videre forhandlinger.
Sidst, men ikke mindst, ønsker man at ændre lovgivningen, således at kompetencen til godkendelse af apoteksbevillinger i fremtiden varetages af Sundhedsstyrelsen frem for af ministeren for sundhed og forebyggelse.
Det kan vi bakke op om, da det er en lovgivning, der vil få reglerne til at stemme overens med den virkelighed, der er gældende.
Alt i alt ser vi frem til en god diskussion om lovforslaget og ser frem til den videre behandling heraf.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-11-01:
Men lad os nu prøve at tage udgangspunkt i en gigtpatient.
En gigtpatient vil have behov for smertestillende medicin, og det er meget typisk håndkøbsagtigt smertestillende medicin.
Så kan patienten få tilskuddet, uanset gammel eller ny ordning.
Men hvis det er et spørgsmål om, at en patient ikke har gigt, en borger ikke har gigt, men borgeren en gang imellem har hovedpine, så kan den samme patient få tilskuddet, blot fordi den person er pensionist efter den gældende ordning fra før 2003.
Det synes vi ikke er rimeligt.
Merete Dea Larsen (DF), 2012-11-01:
Men det er jo så ikke virkeligheden, fordi virkeligheden er den, at der ikke er nogen borgere, uanset hvilken baggrund eller aldersgruppe de har, der kan gå direkte på et apotek og købe medicin og få tilskud.
Faktum er, at de går igennem lægen, lægen skriver en recept, og den kommer de ned med på apoteket.
Jeg kan ikke forestille mig, at en læge med respekt for sig selv udskriver en recept til en borger, medmindre der er en årsag til, at borgeren har brug for medicinen, og dermed er tilskudsberettiget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-11-01:
Jeg vil blot sige til fru Merete Dea Larsen, at det jo lige nøjagtig er det, der er tilfældet her, nemlig at lægen ikke skal skrive, at det her er med baggrund i en sygdom.
Patienten, borgeren, pensionisten kan bare gå på apoteket og købe det, og fordi pensionen er tilkendt før 2003, får man tilskud, hvorimod andre ikke gør det.
Det er sådan, at hvis lægen siger til patienten og skriver det på en recept, ja, så kan der fortsat gives tilskud.
Det ændres der intet ved.
Merete Dea Larsen (DF), 2012-11-01:
Det er også vedrørende ophævelsen af pensionisternes tilskud til håndkøbslægemidler.
Jeg kender ikke nogen, der tager medicin, de ikke har brug for, så jeg sætter stort spørgsmålstegn ved, hvorvidt man overhovedet kan finde 70 mio. kr. på det her område.
Jeg kan ikke forestille mig, at en læge nogen sinde vil udskrive en recept, uden at der er en lægefaglig begrundelse, og det er en lægefaglig begrundelse, der skal til for at få det her tilskud.
Så det eneste, som det her i og for sig medfører, er, at nu skal lægen huske at stemple tilskud på samtlige recepter, han udskriver.
Der er vel mening med det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-11-01:
Det er jo rigtig væsentligt at prøve at gribe, hvad der ligger i loven på det her område.
Altså, pensionister, som har fået deres pension tilkendt før 2003, har en ret, som pensionister, der har fået den tilkendt efter 2003, ikke har.
Som jeg nævnte i min ordførertale, siger Ældre Sagen, at det ingen rimelighed giver.
Men det er da ikke ret og rimeligt, at Dansk Folkepartis ordfører siger, at det her skaber social ulighed.
Ordføreren siger, at det her er et spørgsmål om at tage fra pensionisterne.
Derfor er det her ret og rimeligt, og det har høringssvarene også bakket op om rent generelt.
Liselott Blixt (DF), 2012-11-01:
Jamen det er jo netop regeringsgrundlaget, jeg læser op af.
Nu tager man 70 mio. kr. fra pensionisterne til håndkøbsmedicin, og så står man glat og siger: Jamen vi har så mange andre ting at prioritere.
Man har også prioriteret at sende flere penge ud af landet i stedet for at prioritere nogle af dem, der har arbejdet i Danmark og betalt skat i mange år, og som er blevet pensionister, og som har brug for at få noget håndkøbsmedicin, som de får recept på af lægen.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, når nu de her pensionister ikke kan få tilskud mere og nu bare skal gå til kommunen, vil man så DUT'e kommunerne på det her grundlag?
Stine Brix (EL), 2012-11-01:
Jeg er jo ikke så høj, jeg er svær at få øje på.
Jeg vil gerne starte med at sige noget generelt om brugerbetaling inden for sundhedsområdet.
Jeg og Enhedslisten har den principielle holdning, at vi mener, at de sundhedsydelser, som man har brug for, bør kunne fås uden at betale for dem.
Det gælder sådan set, uanset om vi taler om vores sundhedsvæsen i form af praktiserende læger, hospitaler eller i form af tandplejen.
Når vi alligevel støtter det forslag, der ligger her, er der flere grunde til det.
Den første er, at når vi ser på den del af lovforslaget, der handler om håndkøbsmedicin, ser vi, som flere har været inde på, at det er sådan i dag, at pensionister og førtidspensionister fra før 2003 kan få et tilskud til medicin, også uden en lægefaglig begrundelse.
Jeg må sige, at vi nok er af den principielle holdning, at tilskud til medicin skal reserveres til de situationer, hvor der er en lægefaglig grund til det.
Den anden del af forslaget handler om regelforenkling i tandplejen.
Vi synes sådan set, at det er ganske fornuftigt.
Det er, som flere har sagt, en ordning, som bliver benyttet af meget få mennesker, både når vi taler om børnetandplejen og omsorgstandplejen, altså muligheden for at vælge en privat aktør i stedet for en offentlig.
Derfor synes jeg, det er ganske rimeligt, at man finder de penge, man kan, uden at det betyder en forringelse for borgernes sundhedstilbud.
Jeg kan forstå på Dansk Folkeparti, at de mener, at Socialdemokraterne angriber pensionisterne i den her sammenhæng, når det nu bliver dyrere for dem at købe håndkøbsmedicin, når der ikke er en lægefaglig grund til det.
Jeg må bare sige, at hvis vi for alvor skal gøre noget for at forbedre vilkårene for de folkepensionister, der har allermindst, synes jeg sådan set, vi skulle kigge på satspuljereguleringen.
Det er der, hvor der virkelig er blevet taget mange penge fra folkepensionisterne de sidste mange år.
Så jeg synes ærlig talt, man skulle gribe i egen barm, før man kommer med den slags anklager.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-01:
Tusind tak.
Jeg skal prøve at gøre det her kort.
Hvad angår fritvalgsordningen i den kommunale tandpleje, er vi imod, og det er vi, fordi vi synes, at det, at borgerne har et frit valg og kan vælge mellem forskellige udbydere af ydelser, er en rigtig god ting.
Der har været argumenter i salen i dag om, at der er så få mennesker, der bruger ordningen osv., så lad os da afskaffe det frie valg på det område.
Jo, men som jeg kan forstå, drejer det sig om 6.000 mennesker, som bruger det her.
I mange andre sammenhænge ville det være en frygtelig masse mennesker.
Under alle omstændigheder vil vi gerne bevare det frie valg.
Hvis det er dyrt for kommunerne med det frie valg, kunne man se på at ændre tilskudsordningen i stedet for at ændre det frie valg.
Så det er vi imod.
Hvad angår ændringen af tilskuddet til håndkøbsmedicin til pensionister, er vi for den del af forslaget.
Der er blevet givet udmærkede argumenter fra mange af de andre ordførere for, hvorfor det er en god idé.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi i Liberal Alliance går ind for en liberalisering af apotekssektoren, men indtil det sker, synes vi egentlig, at det er meget fint, at ministeren har nogle beføjelser her.
Det er jo rigtigt, som Socialdemokraternes ordfører sagde, at de ikke bliver brugt særlig tit.
Hvorfor så ændre det?
Hvorfor fjerne den mulighed?
Den bliver ikke brugt, men nu er den der, og hvorfor så fjerne den politiske mulighed for at kunne blande sig på det her område, hvis der er behov for det, hvilket der heldigvis ikke særlig tit er?
Mange tak.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-11-01:
Som jeg husker det, går Liberal Alliance sådan meget ind for, at man skal afbureaukratisere, og derfor undrer det mig lidt, at ordføreren her siger: Jamen det kan godt være, der er få, og det er da meget godt, for så kan det få lov til at være der, for der er frit valg.
Så jeg skal lige høre: Mener Liberal Alliance, at det er vigtigt at afbureaukratisere og regelforenkle og skabe tid og ressourcer til det, der er det allervigtigste, nemlig borgerne?
Det kunne jeg godt lige tænke mig at høre.
Astrid Krag (S), 2012-11-01:
Tak for bemærkningerne og tak for debatten.
Det forslag, som vi nu er ved at afslutte debatten om, består jo af tre meget forskellige dele – det kan man vist godt sige – men fælles for forslaget, fælles for delene er overskriften »Regelforenkling og bedre udnyttelse af ressourcerne«.
Med lovforslagets ændringer af den kommunale tandpleje vil regeringen sikre en forenkling af reglerne på området for børne- og ungdomstandplejen samt i omsorgstandplejen.
Ved at gøre det nedbringer vi en væsentlig administrativ byrde for kommunerne i forbindelse med nogle ordninger, som kun få personer har gjort brug af.
Der er flere partier, der prøver at gøre det her til et spørgsmål om en ideologisk kamp, men jeg må nok sige til dem, at for mig er det her et eksempel på en ideologisk kamp, som løber panden mod virkelighedens hårde mur.
Vi ser jo netop, at borgerne er godt tilfredse med de kommunale tilbud.
Derfor må spørgsmålet til dem, der prøver at gøre det her til en ideologisk kamp, være: Hvorfor så fastholde, at der skal være en administrativt tung mulighed for at vælge privat, når vi kan se, at så få benytter det, og at borgerne faktisk er tilfredse med de kommunale tilbud?
Så afskaffer vi pensionisternes automatiske tilskud til håndkøbslægemidler.
Det gør vi for at målrette tilskuddet til håndkøbslægemidler til de personer, som opfylder opstillede lægefaglige kriterier for medicintilskuddet til håndkøbslægemidler, uanset om de er pensionister eller ej.
Jeg er enig med de ordførere, der her fra talerstolen har understreget, at det er en fornuftig måde, hvorpå vi kan sørge for, at vi bruger vores sundhedskroner der, hvor vi faktisk også får sundhed for dem.
Og som jeg har forstået forslagets historik, er den primære grund til, at det er mig som sundhedsminister, der står for den del i dag, at det tidligere var Hendes Majestæt Dronningen, der stod for det, og så skulle man finde noget, der var næsten lige så fint, så man kunne frigøre dronningens tid.
Jeg kan nu så som sundhedsminister sige, at jeg synes, det er rigtig fornuftigt, at man giver den kompetence til Sundhedsstyrelsen, da det i hvert fald ikke i den tid, jeg har siddet i stolen, har været sådan, at jeg har fået anledning til at sætte spørgsmålstegn ved, at det er nogle fagligt kvalificerede bevæggrunde fra Sundhedsstyrelsen, der ligger til grund, når Sundhedsstyrelsen indstiller.
Jeg ser meget frem til udvalgsbehandlingen.
Jeg er selvfølgelig parat til at besvare alle de spørgsmål, der måtte blive rejst, og ser frem til det som altid konstruktive samarbejde med Sundheds- og Forebyggelsesudvalget.
Lars Barfoed (KF), 2012-11-01:
Det kan jeg godt anerkende, for jeg er sikker på, at det er sådan, som det bliver sagt, når det nu bliver sagt.
Men ikke desto mindre er det jo en begrænsning af det frie valg, at der ikke længere er mulighed for frit valg inden for den private sektor.
Og det ønsker vi at opretholde.
Camilla Hersom (RV), 2012-11-01:
Nu bliver der jo talt meget om frit valg/ikke frit valg.
Jeg er godt klar over, at det er en tale, som bliver læst op, men jeg kan oplyse, at det jo fortsætter, sådan at man stadig væk kan vælge et tandtilbud i en anden kommune.
Hvis man af den ene eller anden grund måtte have det dårligt med den tandlæge, man kommer til, kan man vælge et andet kommunalt tilbud.
Det ændrer lovforslaget jo ikke ved.
Vil Det Konservative Folkeparti ikke anerkende, at der altså stadig væk er et frit valg for de borgere, der måtte ønske noget andet?
Nu er det bare fortsat i kommunalt regi frem for hos en privatpraktiserende tandlæge.
Lars Barfoed (KF), 2012-11-01:
Da den konservative sundhedsordfører, fru Benedikte Kiær, ikke kan være til stede her i dag, så har jeg lovet at sige det, som hun ellers ville have sagt her ved førstebehandlingen af dette lovforslag.
Hvis det her lovforslag bliver vedtaget, er det slut med det frie valg af tandlæger inden for børne- og ungdomstandplejen for børn og unge under 16 år og inden for omsorgstandplejen for f.eks. ældre borgere.
Hvis man vil vælge frit, er det for fuld egenbetaling.
Det fremgår nærmest af ministerens kommentarer i høringsnotatet, at når der ikke er så mange, der benyttede sig af fritvalgsordningen, så må det være udtryk for, at folk er tilfredse med det kommunale tilbud, og derfor er der ikke brug for ordningen.
Men det er jo en påstand.
Det kan lige så godt være, at manglende viden og information om muligheden er årsagen til, at der f.eks. er få ældre, der benytter sig af fritvalgsordningen, eller årsagen kan være manglende visitation til ordningen.
Så er det jo i øvrigt en kvalitet i sig selv, at muligheden for et andet valg er til stede.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte denne del af forslaget, da vi synes, at det er godt med det frie valg inden for tandplejen og omsorgstandplejen, sådan som det er i dag.
Den anden del af forslaget vedrører medicinområdet og en revision af tilskudsordningen til håndkøbslægemidler.
Vi synes, det er fornuftigt, at det fremover er således indrettet, at tilskuddet målrettes de borgere, som opfylder visse kriterier i forhold til sygdom.
Det betyder, at man med lovforslaget ikke længere kan få tilskud blot på grund af alder.
Derudover kan vi også støtte ændringerne af lov om apotekervirksomhed.
Vi står derfor med en udfordring, da den sidste del af forslaget, altså den om tilskudsordningen til håndkøbslægemidler, er en del af delforhandlingerne om finansloven for næste år.
Den del af lovforslaget kan vi støtte.
Derfor vil vi foreslå, at ministeren deler lovforslaget op i to: en del, der handler om afviklingen af det frie valg inden for omsorgstandplejen og børne- og ungdomstandplejen for børn og unge under 16 år – den del vil vi ikke kunne støtte – og en anden del, der indeholder alt det andet, som vi godt vil kunne støtte.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-01:
Det vil jeg medgive at man godt kunne forestille sig der kunne være; det synes jeg faktisk var en god pointe.
Det er også derfor, at det er det med, at der ikke er en klagemulighed i forhold til den afgørelse, som Sundhedsstyrelsen træffer, der er den vigtigste årsag til, at vi er modstandere af denne del af forslaget.
Optimalt set var det måske sådan, at der skulle være et andet sted, hvor man kunne indbringe denne klage, og at det ikke skulle være i forhold til en politiker, det vil jeg godt medgive.
Men det er også sådan mest det, der er med hensyn til retssikkerheden, altså det, at man ikke har den klagemulighed, der gør, at vi er imod det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-11-01:
Jamen det er vi, vil jeg sige, også pligtige til at gøre, når det er, at vi herinde ligesom har afgivet et løfte i forhold til grundloven om det.
Så det er jeg enig i, og det tror jeg er noget, som alle os, der er medlemmer af Folketinget, gør.
Jeg vil blot sige til hr. Joachim B. Olsen, at der har været et enkelt tilfælde – det er i hvert fald det, jeg er vidende om – hvor der har været en minister, der i forhold til apotekerudnævnelsen er gået ind og har gjort noget andet end det, som Sundhedsstyrelsen havde anbefalet.
Men der tror jeg faktisk det var et spørgsmål om, at man, hvad angik retssikkerheden, fik mindre ud af det, og at den bedømmelse, man fik af, hvem der skulle være apotekere eller ej, også var mindre kvalificeret.
Kan ordføreren ikke se, at det måske også kunne være den situation, der blev tilfældet?
Jeg siger ikke, der her er tale om, at det er noget med familiebånd eller logefælleskaber eller andet, der er inde i det, men man kunne vel godt forestille sig, at der måske var en minister, der kunne have en særinteresse i noget, som de ikke kvalificeret havde set eller havde fundet der var fra Sundhedsstyrelsens side.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-01:
Jeg vil medgive ordføreren, at det ikke er sådan, at det er det vigtigste punkt, der er i forhold til, hvorfor vi er imod det; der handler det mest om at det er den del, der er med hensyn til den kommunale tandpleje.
Men jeg kunne måske uddybe det lidt.
Der er ikke nogen øvre klagemyndighed, som man kan gå til, hvis man er utilfreds med en afgørelse, og derfor ligger der også noget i det i forhold til retssikkerheden, som vi finder er uheldigt.
Der ville det jo, hvis man havde beholdt det på den måde, som det er i dag, have været sådan, at det var en afgørelse, som ministeren kunne have omgjort.
Jeg konstaterer så bare, at det ikke er noget, som man bruger særlig meget tid på, da de anbefalinger, som Sundhedsstyrelsen kommer med, alligevel bliver fulgt.
Men der er altså noget i forhold til retssikkerheden i det, det, at man ikke kan anke den beslutning, der er taget af Sundhedsstyrelsen, der gør, at vi er imod.
For retssikkerhed er noget, som vi i Liberal Alliance går højt op i.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-11-01:
Jeg vil gerne stille hr. Joachim B. Olsen et spørgsmål, der går på udnævnelsen af apotekere.
Det var nok noget, som jeg ikke havde troet at jeg skulle stille spørgsmål om til andre ordførere i dag.
Men når hr. Joachim B. Olsen nu siger, at man går imod, at vi laver den her regulering af loven, fordi man ikke synes, det er noget, der giver nogen mening – og man i forhold til det andet også siger, at lad det dog blive stående, som det er, når det alligevel ikke bliver brugt – så må jeg sige, at jeg synes, det er det samme, som at man også siger, at man fralægger sig et ansvar for at gøre noget, sådan at det bliver så rationelt, så fornuftigt og så logisk som overhovedet muligt.
Er der i forhold til det her dog ikke tale om, at det er et spørgsmål, der handler om, at vi, når vi her i Folketingssalen laver en lov, altså når vi laver en regulering, eller når vi laver en ændring af en lov, så er pligtige til, at vi gør det på en måde, så det giver mening i nutiden?
Og når det nu er, at det ikke giver nogen mening, at det er sundhedsministeren, der udpeger apotekerne, hvorfor er det dog, at hr. Joachim B. Olsen så ikke bare kan synes, at man skal sørge for, at det i fremtiden bliver Sundhedsstyrelsen, der gør det?
Må jeg ikke lige få et klart svar fra hr. Joachim B. Olsen på, om der er noget, jeg her har misforstået?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-01:
Jeg synes egentlig, min argumentation var ganske klar.
Altså, hvis måden, den her regering vil afbureaukratisere på, er ved at fjerne frie valg, så synes vi, det er en forkert vej at gå.
Man kunne se på, hvordan de muligheder bliver forvaltet ude i kommunerne, altså om det kan gøres på en mere effektiv måde.
Så er der en anden ting, jeg gerne vil tilføje: Der bliver sagt, at der ikke er mange mennesker, der bruger det her – altså, vi snakker om ca. 6.000 mennesker – og når det er sådan, kunne det jo også være, at der var andre grunde til, at det ikke bliver brugt.
Rent personligt er jeg først blevet bekendt med, at man har den her mulighed, ved behandlingen af det her lovforslag.
Jeg har også børn, der går i folkeskolen, og jeg har aldrig været bekendt med, at jeg havde den mulighed, nemlig at betale et tilskud selv, og at de så blev behandlet i en privat tandpleje.
Jeg er i øvrigt meget tilfreds med det tilbud, som vi får i det kommunale system, men jeg var ikke bekendt med, at der var den her mulighed, og det tror jeg ikke at der er ret mange borgere der er.
Og det kan også være en af grundene til, at det ikke er brugt særlig meget.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-11-01:
Det her handler jo ikke om frit valg.
Det her handlede jo i den grad om en eller anden ideologisk kamp fra de borgerliges side, da man lavede den her ordning.
0,6 pct. benytter sig af det, og heldigvis er der så stor tilfredshed med de tandtilbud, man kan få ude i kommunerne, at størstedelen faktisk benytter sig af de tilbud.
Så derfor synes jeg, at det lyder lidt selvmodsigende at sige, at man rigtig gerne vil regelforenkle, men at der stadig væk skal være alle de her muligheder.
Nogle gange er det jo sådan, at ting bliver selvmodsigende, og det er de i det her tilfælde.
Jeg forstår det ikke, for Liberal Alliance skriver i hvert fald på deres hjemmeside – jeg ved ikke, hvor meget de så efterfølgende mener det – at man vil gøre en indsats for at gå ind og regelforenkle.
Så undrer det mig i den grad, at Liberal Alliance ikke siger: Juhu, nu har vi et sted, hvor vi også kan begynde at lave regelforenkling.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-01:
Ja, vi mener absolut, det er vigtigt at afbureaukratisere, men hvis måden, man afbureaukratiserer på, er ved at fjerne muligheder for borgerne, så er det jo en helt barok måde at afbureaukratisere på.
Så kan vi jo meget hurtigt afbureaukratisere en hel masse ting.
Altså, det, man skal gøre, er at gøre det nemt og enkelt at træffe frie valg og ikke fjerne dem under påskud af, at man vil afbureaukratisere.
Det er jo ikke noget, der forbedrer borgernes frihed og deres mulighed for at træffe valg, andre valg end dem, der er dikteret herinde på Christiansborg og ude i kommunerne.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-11-01:
Jeg siger netop i min allersidste bemærkning, at der er rigtig mange steder, også på sundhedsområdet, hvor vi har brug for flere ressourcer.
Lige i øjeblikket forhandler vi en finanslov, med hvilken vi skal prøve at få husholdningsregnskabet til at gå op samlet set.
Det ved vi alle sammen godt ikke er nogen let øvelse.
Men jeg vil blot henlede Dansk Folkepartis ordførers opmærksomhed på følgende: Prøv at læse regeringsgrundlaget.
Prøv at se, hvad det er, vi som regeringspartier binder hinanden op på at vi vil på sundhedsområdet.
Og tro mig, der bliver kæmpet hver eneste dag, hver eneste time for at opfylde de ambitiøse krav, vi har i forhold til et robust og stærkt offentligt sundhedsvæsen.
Det er skattefinansieret, og vi ved godt, at den eneste ting, der kan legalisere og retfærdiggøre et højt skattetryk, er, at der bliver leveret høj kvalitet.
Så borgerne behøver ikke være bange for, at det er det, der er dagsordenen, og at det er det, vi kæmper frem imod.