runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby Paulsen (S), 2008-02-28:
Altså, jeg vil ikke sige, at hr. Mikkel Dencker ikke har hørt efter min tale, men jeg skal præcisere det, for det kan være, at det har været uklart.
Vi sagde, at sådan som vi forstår forslaget fra Det Radikale Venstre og det har jeg fået bekræftet fra Det Radikale Venstre - er det, man går efter, den del af det, der er underfinansieret, altså provenutabet i 2009 som følge af skattepakken.
Det vil sige, at den del af det, der er provenutab, altså den del, man pumper ud i det danske samfund som frie penge til ekstra forbrug, er det, vi gerne vil gå efter.
Det var derfor, jeg sagde, at i vores forståelse af det her forslag støtter vi det.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-02-28:
Nu kunne jeg ikke undgå at høre den debat, der var lige før mellem hr. John Dyrby Paulsen og hr. Mikkel Dencker.
Og jeg vil spørge, om hr. Mikkel Dencker ikke kan bekræfte, at det, som Socialdemokraterne vil ved at sige ja til at tilbagerulle skattelettelserne for 2009, er, at de vil fjerne skattelettelser for 5,3 mia. kr., og at den underfinansiering af skattereformen - lige punktvis i 2009 - som hr. John Dyrby Paulsen pegede på, er på 3,9 mia. kr., hvilket vil sige, at der er en manko på 1,4 mia. kr.
Det vil sige, at hvis Socialdemokraterne stemmer for det her, betyder det faktisk, at de bryder skattestoppet.
Er det ikke rigtigt forstået?
Det var det, som hr. Dencker forsøgte at få hr. Dyrby Paulsen til at svare på før.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-02-28:
Nej, vi står fuldt og helt bag ved skattestoppet, men det er underligt, at hr. Mikkel Dencker stiller sit spørgsmål, som han gør, for da vi havde debatten i efteråret og vi sagde, at det her ville blive en meget, meget stor lettelse på adskillige milliarder kroner, så blev der sagt: Nej, nej, det er ikke skattelettelser på adskillige milliarder kroner, for man skal tælle det hele med.
Og når vi så begynder at tælle det hele med nu her, bliver der sagt: Nej, nej, det kan man ikke.
Altså, sådan leger vi ikke, sådan spiller klaveret ikke.
Det her er et spørgsmål om at sige: Den del af provenutabet, som pumpes ud i det danske samfund i 2009, er 3,9 mia. kr. ifølge et svar fra skatteministeren.
Det er det, som Det Radikale Venstre har peget på, og det er det, vi støtter dem i.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-02-28:
Det sidste her er jeg sådan set meget enig med skatteministeren i, nemlig at vi i de senere år har set et forbløffende og betydeligt fald i ledigheden, uden at vi endnu har oplevet f.eks. et stærkt inflationspres eller en kraftig lønglidning i forhold til udlandet, men det er det, der nu viser sig i de seneste tal.
Det er det, der er situationen i dag, at vi nu puster til ilden i en situation, hvor ledigheden ikke kan komme meget længere ned, og hvor der samtidig er et betydeligt lønpres.
Vi ved nogenlunde, hvad der venter os i den offentlige sektor, og det samlede pres på økonomien bliver stærkere, end hensynet til betalingsbalancen og inflationen kan bære.
Mikkel Dencker (DF), 2008-02-28:
Jeg har spurgt hr. Dyrby Paulsen om det flere gange og ved flere tidligere lejligheder, men jeg bliver også i dag nysgerrig efter at vide, om Socialdemokratiet går ind for skattestoppet.
Jeg kan forstå på hr. Dyrby Paulsen, at Socialdemokratiet støtter det her beslutningsforslag, B 51, og formålet med B 51 er at annullere udgiftssiden af den skattepakke, som regeringen og Dansk Folkeparti vedtog inden sidste valg.
Men der lægges ikke op til at annullere indtægtssiden, så når Socialdemokratiet støtter, at man hæver nogle afgifter, altså energiafgifterne, og at man ikke sænker arbejdsmarkedsbidraget, som man skulle, men ikke kanaliserer pengene tilbage igen som skattelettelser, så bryder man skattestoppet.
Skal det så betyde, at Socialdemokratiet ikke længere støtter skattestoppet?
Kristian Jensen (V), 2008-02-28:
Jeg enig i, at vi ikke kan få ledigheden ret meget længere ned.
Der er også det element i det, at man kan få folk, der er på vej til at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet, til at blive noget længere, og på den måde kan man øge arbejdsudbuddet, også selv om man har en lav ledighed.
De strukturelle ændringer af arbejdsmarkedspolitikken, som regeringen har gennemført, desværre ikke altid, men ofte godt bakket op af Det Radikale Venstre, har været med til at gøre, at arbejdsmarkedsstrukturen er langt mere fleksibel nu, end da jeg læste mine første økonomibøger godt nok ikke på noget universitet - og dermed har vi kunnet have en noget lavere naturlig grænse for ledighed end det, man troede tidligere.
Og vi skal blive ved med at arbejde med strukturforbedringer, og jeg håber sådan set, at Det Radikale Venstre vil være en varm støtte til, at vi ikke skal lave fine tuning, men at vi skal arbejde med at forbedre strukturerne i dansk økonomi.
Det er regeringens mål.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-02-28:
Som det allerede er fremgået af debatten, så deltager jeg ikke i nogen konkurrence mellem Socialdemokratiet og Venstre om, hvem der kan give de største skattelettelser til hvilke grupper.
For Det Radikale Venstre er det altid helt centralt, at skattepolitikken må tilpasses den konjunktur, vi befinder os i.
Danmarks Statistik har lige meddelt, at nu er ledigheden faldet igen i sidste kvartal sidste år, glædeligvis, til 2,1 pct.
Svarer det til, hvad skatteministeren lærte på universitetet, nemlig at i en situation med faldende ledighed og rekordlav ledighed, skal man stimulere det private forbrug ved at give skattelettelser?
Var det, hvad skatteministeren lærte på universitetet?
Kristian Jensen (V), 2008-02-28:
Det vil jeg have meget svært ved at bekræfte, for jeg har aldrig gået på universitetet, men jeg kan sige, at på Lemvig Handelsskole, som var et godt grundlag for min bankuddannelse, lærte vi sådan set, at vi havde en naturlig ledighedsgrænse, der lå oppe omkring 150.000.
Vi kunne ikke komme under det i Danmark.
Det, der så er sket efterfølgende, er, at skiftende regeringer - herunder regeringer, som hr. Niels Helveg Petersen har været en del af - med god støtte fra den daværende opposition og den nuværende regering med mindre god støtte fra den nuværende opposition har fortsat med arbejdsmarkedsmæssige forbedringer af strukturerne, der gør, at ledigheden er blevet markant lavere.
Det, som skattelettelserne her gør, er, at de øger arbejdsudbuddet.
Det er korrekt, at når man giver skattelettelser, øger det også efterspørgslen, men det, der er vigtigt i en sådan vurdering, er, om udbuddet af arbejdskraft stiger mere end efterspørgslen på arbejdskraft.
Sker det, nedbringer man risikoen for overophedning, og det sker med det forslag, der ligger her.
Mikkel Dencker (DF), 2008-02-28:
Jeg mener, at der netop er tale om et brud på skattestoppet, og at det er ca. 1,4 mia. kr., som man bryder skattestoppet med, ved at man gennemfører det her beslutningsforslag uden samtidig at rulle indtægtssiden tilbage.
Så det er et brud på skattestoppet, det kan jeg bekræfte.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-02-28:
Jeg vil bare spørge hr. Mikkel Dencker, om hr. Mikkel Dencker så betragter Socialdemokraterne som et parti, der holder, hvad de lover.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-02-28:
Jamen jeg ville være en glad mand, hvis man sagde: Alle disse spørgsmål overlader vi til Skattekommissionen.
Det er vel derfor, at vi har nedsat den.
Den skal jo bl.a. undersøge, hvorledes det grønne område kan give et bidrag til at finansiere en lettelse på skat på arbejde, og det ville da være fornuftigt at gøre, synes jeg.
Vores forslag er jo noget, der peger i den retning, hvor der så i øvrigt kommer den kritiske bemærkning, at energiafgifter medgår til at finansiere denne skattepakke - men jo med forsinket effekt, for det træder jo ikke i kraft i fuldt omfang i 2009.
Også det kan vi da få belyst under udvalgsarbejdet.
Lars Barfoed (KF), 2008-02-28:
Nu er det jo sådan, at skattelettelserne delvist og væsentligst er finansieret ved, at vi i fremtiden lader energiafgifterne indeksere, således at energiafgifterne stiger med prisudviklingen.
Og der vil jeg da gå ud fra, at hr. Niels Helveg Petersen, hvis man skal følge Det Radikale Venstres forslag, vil sige, at finansieringen af skattelettelsen jo så også må bortfalde.
Og så vil jeg bare spørge: Er det egentlig ikke uheldigt i en situation, hvor vi nu har gennemført den her skattelettelse - finansieret ved nogle stigende energiafgifter, der understøtter den energi- og klimapolitik, vi her i Folketinget sådan set er enige om at føre - at vi så skulle fastfryse energiafgifterne i stedet for at lade dem følge prisudviklingen?
For det ville jo være konsekvensen af Det Radikale Venstres forslag.
Jesper Petersen (SF), 2008-02-28:
SF tager udsigterne til en begyndende overophedning af dansk økonomi ganske alvorligt.
Advarselslamperne blinker, og der er ikke ligefrem behov for store skattelettelser.
Regeringen påstår at have samme bekymring for økonomien, men det hænger dårligt sammen med iveren for at pumpe flere penge ud i samfundet til mere eller mindre finansierede skattelettelser.
I det hele taget slingres der lidt.
Der var ikke nogen forskel på, om man ville velfærd eller skattelettelser.
Vi kunne det hele.
Skattelettelser, ja, det manglede da bare, var svaret.
I et bramfrit øjeblik kom statsministeren til at sige, at økonomerne skulle skrive lærebøgerne om, fordi de tillod sig at anmærke faren for overophedning.
Men med finansloven er det pludselig nødvendigt at skære i de supplerende dagpenge og gennemføre en nedskæring på 1 pct. på alle ministeriers budgetter, herunder på uddannelse, politi m.m., hvor SF ikke mener der er behov for at der skal skæres ned.
Så i stedet for yderligere skattelettelser, der særlig skæpper i feriebudgettet hos de bedst stillede danskere, foreslår SF forbedringer af vores fælles velfærd i skoler, på sundhedsområdet og i ældreplejen samt forbedringer af den kollektive trafik.
Konkret har SF foreslået et loft på klassekvotienterne i folkeskolen på 22 elever fra og med de 1. klasser, der begynder i år.
Vi vil give skolerne bedre mulighed for at tilbyde lektiehjælp, og vi vil renovere nedslidte skoler, hvor f.eks. toiletter og fysiklokaler mange steder har en nedslående standard, der ikke passer til, hvad der skal være i et velfærdssamfund i verdensklasse.
Vi mener også, der er behov for at foretage flere investeringer i bedre og billigere kollektiv trafik, og når man vil bruge pengene på velfærd eller på trafik, indebærer det altså en prioritering, og det er, at skattelettelserne ikke kan gennemføres.
Regeringens skattelettelser inklusiv den, der er lagt op til, og som Det Radikale Venstre i dag foreslår vi ikke skal gennemføre, vil også medføre større ulighed i det danske samfund.
Igen i mandags kunne vi i Ugebrevet A4 se, hvordan uligheden er kraftigt stigende i det danske samfund.
De skattelettelser, regeringen har gennemført i sin regeringsperiode, har betydet en velstandsstigning til de 10 pct. rigeste, der er 15 gange så stor, som den velstandsstigning, der er kommet de 10 pct. dårligst stillede til gavn i Danmark.
Også den stigende ulighed synes SF er et kedeligt element ved regeringens skattelettelser.
Så i stedet for at bruge 4,2 mia. kr. i 2008 og 9,5 mia. kr. i 2009 på lettelser i indkomstskatten vil SF bruge pengene på at sikre en sund økonomi, til at finansiere forbedringer af velfærden og til en ordentlig og ambitiøs klimaindsats.
Derfor kan SF støtte Radikale Venstres beslutningsforslag.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-02-28:
Ordføreren har da fuldstændig ret i, at den daværende borgerlige regering i midten af 1980'erne også lavede en masse ulykker, bl.a. den her meget hårde opbremsning, som vi kalder kartoffelkuren.
Men er hr. Mikkel Dencker ikke også enig med mig i, at vi bliver nødt til at se på de instrumenter, vi har, når vismændene anbefaler, at man prøver at holde lidt igen?
Så kan vi jo ikke bare læne os tilbage og sige: Nå, der er alligevel nogle tegn, og nu kører det bare, og det går nok på bedste beskub.
For det, der sker, hvis dansk økonomi bliver overophedet og dansk økonomi vælter, er, at det er dem med de små indkomster, der kommer til at betale prisen i form af større økonomiske vanskeligheder, højere rente, større inflation osv.
Vi er nødt til at være opmærksom på det, for det er de grupper, der i forvejen ikke har de store indkomster, der skal bære byrden.
Dansk Folkeparti må da for søren også være interesseret i, at vi holder et vågent øje med dansk økonomi og griber ind, hvis det er nødvendigt.
Mikkel Dencker (DF), 2008-02-28:
Næ, det er det ikke.
Dansk Folkeparti er ikke specielt begejstret for regeringens finanslovudspil, og det er måske også derfor, at det bliver forhandlet i de her dage i Finansministeriet, og at vi ikke bare har sagt: Ja, det er fantastisk.
Vi er bekymrede over, at man fra politisk side begynder at blande sig så meget i økonomien, at man kommer til overdosere.
Det var også det, jeg sammenlignede med før, da jeg drog sammenligninger med, hvad der skete for 20 år siden, da man gennemførte kartoffelkuren, nemlig at man bremsede alt for hårdt op, og at det førte en masse ulykker med sig, bl.a. tvangsauktioner og stor arbejdsløshed, som så blev løst igennem 1990’erne.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-02-28:
Jeg synes i virkeligheden ikke, det er særlig pænt, men sådan er det jo.
Jeg må gøre ordføreren opmærksom på, at resumeet til lovforslag L 2 ender med, at lovforslaget samlet skønnes at være provenuneutralt i 2008, altså i år, og medføre et provenutab på 3,9 mia. kr. i 2009.
Så der er altså et provenutab, det fremgår af lovteksten.
Jeg hørte ordføreren sige, at det forslag her i virkeligheden er overdosering, og det må jo betyde, at Dansk Folkeparti mener, at det, der ligger i regeringens finanslovforslag, nemlig besparelserne på 1 pct., er det rigtige middel.
Altså, i stedet for at sige, at man vil udvikle det danske velfærdssamfund, siger man: Vi vil hellere give skattelettelser og finansiere dem med besparelser på velfærdsområdet.
Er det ikke korrekt?
Mikkel Dencker (DF), 2008-02-28:
Det kan jeg sige at jeg bestemt ikke gør.
Jeg kan garantere, at Dansk Folkeparti synes, at vi skal holde et vågent øje med dansk økonomi og gribe ind, hvis det bliver nødvendigt, men det mener vi altså ikke at det er på nuværende tidspunkt.
Vi har været på vej mod en overophedning, men der er altså også tegn, der viser, at der er ved at finde en naturlig opbremsning sted.
Boligpriserne har jo været faldende det sidste år til halvandet, og der er også inden for byggesektoren tegn på, at der ikke bygges lige så meget, som der blev bygget før.
Der er endda økonomiske problemer i visse byggefirmaer.
Det er tegn på, at det er ved at finde et mere naturligt leje, og derfor er der ingen grund til, at man fra politisk hold går ind og skubber bag på den proces og måske kommer til at give den et alt for hårdt skub, som der også lægges op til i det her beslutningsforslag.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-02-28:
Jeg synes, at vi skal gå tilbage og kigge på tallene, og jeg glæder mig sådan set til at fortælle, at jeg har ret.
Men der, hvor vi bliver uenige, er, når skatteministeren synes, at indkomster på 500.000 kr., 550.000 kr. og 600.000 kr. er almindelige indkomster.
Jeg vil godt sige, at der, hvor jeg kommer fra, er 550.000 kr. ikke en almindelig indkomst, det er en høj indkomst.
Dem regner jeg for at høre til højindkomstgrupperne.
400.000 kr. er også en høj indkomst, og dem regner jeg også for at høre til højindkomstgrupperne.
Vi havde diskussionen i oktober og jeg tager den gerne igen, og jeg har dokumenteret det over for aviserne, og gør det gerne igen - jeg glæder mig faktisk til det.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-02-28:
Det er jo problemet i en nøddeskal.
Nu giver man skattelettelser, og så er man nødt til at begrænse også meget følsomme sektorer i det offentlige forbrug.
Den der såkaldte opsparingsordning, som jo er en besparelse, er altså nødvendig nu, bl.a. fordi man har givet skattelettelser.
Det viser jo et af problemerne i det hele, nemlig at de ting her stritter i forskellige retninger, så den økonomiske politik ikke hænger sammen.
Kristian Jensen (V), 2008-02-28:
Jeg skal selvfølgelig tilgive, at hr. John Dyrby Paulsen ikke kan huske alle bilag fra behandlingen af L 2 i efteråret, og derfor har jeg fuld tillid til, at hr. John Dyrby Paulsen, når han går hjem og genlæser papirerne og ser, at jeg har ret, så også vil give mig ret på et senere tidspunkt.
Det behøver han ikke gøre nu.
Af hensyn til dem, der måtte følge med i debatten, er jeg glad for, at hr. John Dyrby Paulsen bekræfter, at det, vi gjorde med vores omlægning, var, at vi sådan set gav de mest velhavende en mindre skattelettelse end det, der var lagt op til i hr. John Dyrby Paulsens model, og konverterede det til, at almindelige mellemklasseindkomster fik et større beskæftigelsesfradrag, og fra 2009 fik rykket grænsen for, hvornår der skal betales mellemskat.
På den måde flyttede vi i og for sig en del af skattelettelsen fra de mest velstillede til almindelige, hårdtarbejdende danskere.
Det er jeg glad for at hr. John Dyrby Paulsen bekræfter, og jeg anser vores tiltag for at være mere socialt i balance end det oplæg, der ville være kommet, hvis vi bare havde sat arbejdsmarkedsbidraget ned med 0,5 pct.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-02-28:
Som jeg husker folketingsvalget og de debatter, jeg deltog i, gik Venstre ud og sagde: Der er råd til både skattelettelser og velfærdsforbedringer.
Det var mantraet hver gang.
Og nu er vi altså - lidt mere end tre måneder efter folketingsvalget - i en situation, hvor der ikke er råd til velfærdsforbedringer.
Tværtimod bliver alle områder pålagt en tvungen opsparing, som i virkeligheden er en besparelse.
Så meget for Venstres løfte om, at der er råd til både skattelettelser og velfærd!
Når vi så kommer til situationen i dag, er Venstre jo åbenbart enig med de økonomiske vismænd om, at der er behov for at dæmpe den danske økonomi lidt.
Det, der ville være nærliggende, nu hvor vi har nedsat en skattekommission, der skal se på hele skatteområdet, er at sige: Lad os dog tage nogle af de skattelettelser ud, der i 2009 er bebudet til folk med de højeste indkomster.
Og lad Skattekommissionen arbejde i fred, så den kan komme frem med et forslag.
Ville det da ikke være nærliggende at give den mulighed til den skattekommission, som regeringen selv har nedsat?
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-02-28:
Jeg synes, det er meget interessant at høre hr. John Dyrby Paulsens indlæg her, fordi det jo vidner om, at vi måske lidt senere på dagen kan få et klarere svar fra Socialdemokraterne om, hvorvidt Socialdemokraterne ønsker at suspendere skattelettelserne for 2009, eller om de ikke ønsker det.
Da vi havde finanslovsdebatten ved førstebehandlingen af finansloven i sidste uge, var det nemlig ikke muligt at få et klart svar på lige præcis det spørgsmål fra Socialdemokraternes finansordfører, hr. Morten Bødskov.
Det eneste, vi kunne få ud af hr. Morten Bødskov, var sådan set, at Socialdemokraterne ikke havde tænkt sig at rulle skattelettelserne fra 2008 tilbage.
Nu er det jo også sådan, at vi har haft et folketingsvalg, hvor Socialdemokraterne gik til valg på skattelettelser eller velfærd - »Vi vælger velfærd« lød Socialdemokraternes slogan, så vidt jeg husker.
Befolkningen valgte anderledes.
Befolkningen valgte rent faktisk skattelettelserne, for de var jo bebudet før valget.
Og derfor synes vi, at vores model er væsentlig bedre end den, hr. John Dyrby Paulsen kan komme op med.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-02-28:
Ja, regeringen kalder det ganske vist for en tvungen opsparing, men det er jo reelt en besparelse.
Tak for den meget klare indrømmelse.
Så har jeg et spørgsmål til fru Gitte Lillelund Bech: Er det ikke sådan, at vismændene i virkeligheden har tilrådet, at der udvises en endnu større forsigtighed end den besparelse på 1 pct., som regeringen har lagt op til?
Er det ikke også sådan, at man i virkeligheden bliver nødt til at tage fat på nogle af de her skattelettelser, der er lovet i 2009 til folk med høje indkomster, for at opnå noget af det, som vismændene har foreslået, nemlig at dæmpe den danske økonomi lidt?
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-02-28:
Der er jeg helt uenig med hr. Niels Helveg Petersen, og det er så også derfor, at vi vælger at afvise forslaget.
Jeg forsøgte jo også at tilkendegive, at jeg forstår Det Radikale Venstres bekymring.
Det er jo for at lægge en dæmper på forbruget, at vi for finansloven 2008 foreslår den her opsparing på 1 pct. af budgettet, som Det Radikale Venstre, så vidt jeg har forstået, ikke er særlig begejstret for.
Vi ser sådan på det, at der er forskellige instrumenter, man kan anvende, og vi ønsker så at anvende ét instrument til at lægge en dæmper på forbruget, hvor hr. Niels Helveg Petersen ønsker at bruge et andet instrument.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-02-28:
Problemet med at give skattelettelser i den nuværende situation er, at man, som vismændene har advaret imod, kommer til at stimulere efterspørgslen.
Hvis resultatet af de gennemførte skattelettelser giver øget lønpres og øget inflationspres, så skal vi jo til at stramme på et andet tidspunkt.
Det er det, der er farligt.
Hvis jeg må illustrere det med det nyeste nye, så oplyser Danmarks Statistik i dag, at vi sidste år havde en vækst i vores økonomi på 1,8 pct.
Og så citerer jeg, at den store vækst i forbrug og investeringer kun gav moderat vækst i bruttonationalproduktet, da efterspørgslen i høj grad var rettet mod importerede varer og tjenester, der steg med 3,8 pct.
Det er før gennemførelsen af skattelettelser, og før man puster yderligere til det.
Økonomien er altså allerede under stærkt pres, og vi ser nu, at væksten samlet set er lav, men at importen stiger meget kraftigt på grund af overstimulering af den samlede økonomi.
Det er det, der er Det Radikale Venstres bekymring.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-02-28:
Det her drejer sig jo om suspension af skattelettelserne for 2009.
Det forslag, som Det Radikale Venstre har lagt frem, og som vi jo behandler her, er meget interessant.
For det viser endnu en gang, at Det Radikale Venstre ikke støtter skattestoppet - men faktisk går imod det, som Det Radikale Venstre selv har prædiket i meget lang tid, nemlig skattelettelse på arbejde.
Jeg har utallige gange her i Folketingssalen oplevet Det Radikale Venstre prædike skattelettelser for folk i arbejde.
Det har jo selvfølgelig været skattelettelser for dem, der er i arbejde, og så skulle der komme skatteforhøjelser for andre.
Derfor kan man bare sige, at forslaget her meget, meget klart dokumenterer, at Det Radikale Venstre ikke accepterer regeringens skattestop.
Det gør Venstre derimod.
Venstre støtter naturligvis skattestoppet - vi lancerede det faktisk og vi holder benhårdt fast i det.
Når der er behov for det, og når der er plads til det, skal der ske skattelettelser.
Nogle Venstrefolk ser måske gerne, at det sker lidt hyppigere end andre, men alt i alt siger vi fra Venstres side: Skattestop og skattelettelser, hvis der er rum til det.
Jeg kan så forstå på Det Radikale Venstre og hr. Niels Helveg Petersen, som er ordfører, at Det Radikale Venstre med det her forslag bruger bekymringen for en overophedning af økonomien som begrundelse for, at man vil suspendere skattelettelserne for 2009.
Der har vi jo spillet ud med et andet forslag.
Vi synes, det er fair nok, at man er bekymret for overophedning af økonomien, men hvis det er sådan, at man skal holde igen på det offentlige forbrug og samtidig have et arbejdsmarked, der fungerer, så synes vi jo, at det er naturligt, at man følger vores forslag, som er en opsparing på 1 pct. af budgettet.
Det, der er vigtigst for os, er, at vi holder os til skattestoppet.
I Venstre holder vi, hvad vi lover.
Vi lover skattestop - det holder vi.
Vi lover skattelettelser på arbejde, når der er rum til det - det holder vi.
Og derfor afviser vi beslutningsforslaget.