runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2016-05-04:
Løser den her aftale noget for de mennesker, som er trukket ned i det sociale kviksand?
Løser aftalen udfordringerne for et arbejdsmarked, som har brug for både tryghed og fleksibilitet?
Nej, overhovedet ikke.
Løser aftalen nogle politiske problemer her på Borgen?
Ja, det gør den jo så til en vis grad, for nu kan partierne ihærdigt forsøge at kaste jord på debatten, så den ikke hele tiden pibler frem.
Skidt for de udsatte borgere, godt for de udsatte politikere, der burde blive stillet mere til ansvar for et dagpengesystem, der lader de svageste i stikken.
Men hvad er så det vigtigste?
Hensynet til udsatte politikere, der febrilsk prøver at dæmme debatten ind med det her jammerlige forlig, eller de udsatte ledige?
SF mener, at mennesker, der er sparket ud af a-kasserne, har brug for en hjælpende hånd, så de ikke synker længere ned i kviksandet.
70.000 mennesker har allerede fået sparket, og hver eneste dag oplever arbejdsløse at blive spændt fast i katapultsæderne, så de kan blive skudt ud af a-kasserne, ud i usikkerhed og utryghed.
Ja, det er godt, at 2.000 færre arbejdsløse vurderes til at blive skudt ud, men det er da godt nok en fattig ambition, når der fortsat vil være tusinder, der sættes uden for døren.
Der er også andre gode skridt, nemlig den fleksible optjening og en ny satsberegning.
Men de fordele fordamper så hurtigt som dug for solen på en sommermorgen, for regningen betales af dimittender og karensdage og ved mere bureaukrati, et bureaukrati, der allerede i dag omfatter op mod 25.000 sider, når man skal håndtere a-kasserne.
At Socialdemokraterne har valgt at lade sig tage som gidsel, er et trist syn.
At se det parti, der tidligere sammen med os andre kæmpede for et bedre dagpengesystem, nu blive lagt i benlås af de borgerlige, er trist – det er en trist skæbne for partiet.
Og jeg synes, at lovforslaget er en ynk, som først og fremmest skal være det lille palmeblad, som skal skjule ulykkelighederne, men det er ikke stort nok til, at partierne kan gemme sig bag det.
Danmark har brug for et dagpengesystem, der giver tryghed.
Det skal kort sagt være nemmere at komme ind og sværere at blive smidt ud – et system, der sammen med massive investeringer i voksen- og efteruddannelse vil skabe den fleksibilitet, som vil give en dynamisk økonomi.
Torsten Gejl (ALT), 2016-05-04:
Tak for spørgsmålene.
Angående hr. Leif Lahn Jensens første spørgsmål, så jo, jeg medgiver for det første gerne, at der på det punkt er tale om en lille forbedring.
For det andet glæder vi os rigtig meget til at komme med input til den arbejdsgruppe, som skal sikre større muligheder for iværksætteri i beskæftigelsesindsatsen.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-05-04:
Jeg vil da gerne kvittere for den store tillid til Socialdemokratiet.
At vi er med sætter jeg stor pris på.
Så vil jeg også lige sige, at ordføreren bl.a. nævnte en del omkring hele beskæftigelsesindsatsen.
Det mener jeg så hører til under beskæftigelsespolitikken.
Den diskussion skal vi nok tage, for den er sådan set rigtig.
Vi skal gøre endnu mere for at få folk i gang.
Jeg vil så til det der med, at man ikke giver de arbejdsløse nogen muligheder, sige: Vil ordføreren ikke give mig ret i, at den her reform faktisk er bedre end den reform fra før 2010, hvor man sådan set med hensyn til genoptjeningen siger, at de før i tiden ikke kunne bruge en genoptjening under 6 måneder til noget som helst, men at nu kan de bruge den time til time?
Så det, vi siger, er, at hvis de går ud og får nogle små job, uanset om de er lavtlønnede, så har de faktisk mulighed for at få længere tid, altså op til 1 år mere, på dagpenge.
Så det sidste: Hele den der ting med de selvstændige er jo sådan set også det, som den arbejdsgruppe, der nu sidder og kigger på det område, arbejder med, og der kan man jo bare begynde at sige, hvad man vil, og koble sig på, bare sagt som en orientering til ordføreren.
Det er jo sådan set det, de sidder og arbejder med.
Lige præcis hvor det ender kan jeg jo ikke vide, men det er den del, de arbejder med.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-04:
Jeg har aldrig sagt, at man lever fedt og godt.
Jeg har sagt det, som er sandt, nemlig, at der er nogle incitamentsproblemer i vores dagpengesystem i forhold til store dele af arbejdsmarkedet, fordi man får det samme på dagpenge, som hvis man arbejder i lavtlønsområdet til lønninger, som arbejdsmarkedets parter har aftalt sig til.
Det synes jeg er enormt problematisk, fordi vi kan konstatere, at de har lavere beskæftigelsesgrad.
Der sker jo en enorm omfordeling gennem dagpengesystemet, og dagpengesystemet vil temmelig sikkert ikke være attraktivt for særlig mange på arbejdsmarkedet i fremtiden.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-04:
Som jeg siger, skal det jo ses i forhold til, hvad det er, man kommer fra, og dagpengesystemet skal ligesom prøve at dække hele spektret og skal også dække de håndværkere, som måske får halveret deres indtægt.
Med det her lovforslag, hvor vi cementerer, at nu er der kun 2-årsdagpengeret, falder man jo så ud efter 2 år, hvis ikke det er lykkedes en at komme i beskæftigelse, og går altså yderligere ned i indtægt, så i løbet af 2-3-4 år kan det her være en meget, meget voldsom økonomisk deroute til helt ned omkring 10.000-12.000 kr., hvis man er på kontanthjælp, altså hvis man er så heldig at ryge på kontanthjælp og ikke ryger helt ud.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-04:
Jeg fangede ikke rigtigt, hvad spørgsmålet var til mig.
Jeg kan jo kun gentage det, jeg har sagt.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at dagpengesatsen og kompensationsgraden afhænger af, hvilken løn man har.
Der er jo muligheder for, hvis man har en høj løn, at tegne f.eks. tillægsforsikringer, så man får en højere dækningsgrad.
Det synes jeg er et fint tilbud.
Men hvis man ser på en meget stor andel af dagpengemodtagerne, er kompensationsgraden meget høj.
Arbejder du til de mindstelønninger, som er aftalt af arbejdsmarkedets parter, er kompensationsgraden næsten 100 pct., altså, så får du det samme udbetalt, når du er på dagpenge, som når du arbejder til mindstelønnen.
Det er da ikke hensigtsmæssigt, at vi har et dagpengesystem, som undergraver de aftaler, som er indgået af arbejdsmarkedets parter, ved at sige, at det da godt kan være, at I har aftalt en bestemt løn, men man kan få det samme, når man er på dagpenge.
Hvis man kigger ud i virkeligheden, kan man også konstatere, at de grupper, som har en meget høj kompensationsgrad, altså over 80 pct., har en betydelig lavere beskæftigelsesgrad end de grupper, som har en lavere kompensationsgrad.
Så det virker i den virkelige verden, uanset hvad Enhedslisten måtte mene.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-04:
Jeg kan forstå, at ordføreren mener, at det er forholdsvis lukrativt at befinde sig i vores dagpengesystem.
Det skal jo ses, i forhold til hvor man kommer fra.
Jeg tænker på, at i dag er det jo en kendsgerning, at dækningsgraden i dagpengesystemet vel for en håndværker ligger på omkring 50 pct.
Det er altså noget af en økonomisk deroute, hvis man går hen og bliver arbejdsløs, hvis man har gået som tømrer eller murer, og så falder ned på det halve i indtægt.
Det er de færreste, der kan klare det.
Jeg ved godt, at dækningsgraden selvfølgelig er lidt højere, alt efter hvor langt nede på lønstigen man bevæger sig – det er jeg helt klar over – men det er jo en voldsom deroute.
Sammenlignet med udlandet, holder det så?
F.eks. i Tyskland har man jo klaret det ved, at millioner af mennesker arbejder under de såkaldte minijobs via Hartz-reformerne, og det er jo jobs, hvor man faktisk ikke kan opretholde en fuld indtægt.
Hans Andersen (V), 2016-05-04:
Altså her står vi med et forbedret dagpengesystem, og vi er i øvrigt også i partierne, der står bag det her, enige om at finde yderligere 300 mio. kr. til at føre ind i dagpengesystemet.
Det er da en klar række af forbedringer, som skaber et tryggere dagpengesystem, og det vil jeg sådan set gerne stå ved.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-04:
Undskyld mig, jeg kan ikke rigtig få det til at hænge sammen.
Nu står ordføreren pludselig og argumenterer for, at der skal være en eller anden form for sikkerhedsnet.
Det skal være med meget større masker, end det vi har nu.
Jamen det hænger da ikke sammen.
Ordføreren har lige stået og sagt i sit første indlæg, at hvis vi forringer trygheden for lønmodtagerne, når de bliver arbejdsløse, kommer der flere i arbejde.
Hvorfor så ikke fjerne det helt?
Så kommer alle sammen jo i arbejde, så er det 125.000, der kommer i arbejde.
Nu må ordføreren vælge, hvilken af teorierne ordføreren tror på.
Eller kan ordføreren ikke bare indrømme, at det er fuldstændig fantasisnak at påstå, at der kommer flere i arbejde, fordi man forringer trygheden for lønmodtagerne?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-04:
Det er jo ordføreren for Enhedslisten, der skal høre efter.
Og så er der en diskussion mellem partierne om, hvilket niveau det sikkerhedsnet skal ligge på.
Der er forskellige hensyn, man skal tage, hensynet til, at der skal være et sikkerhedsnet, men også hensynet til, at det sikkerhedsnet selvfølgelig ikke skal være af et sådant omfang, at det fastholder folk i ledighed.
Der konstaterer jeg så, at de omkringliggende højt udviklede velfærdssamfund, som også har dagpengesystemer, har valgt en 1-årig periode, har valgt lavere kompensationsgrad osv.
Det kunne vi måske også gøre og stadig væk have et sikkerhedsnet, men samtidig få flere i beskæftigelse.
Det er det, vi har brug for, fordi vi har udsigt til meget lav økonomisk vækst.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-04:
Der er, kan jeg forstå, en eller anden fuldstændig logisk matematisk sammenhæng mellem det.
Så spørger jeg bare hr. Joachim B. Olsen: Hvorfor så gå ned på en 1-årig dagpengeperiode?
Hvorfor ikke fjerne den helt?
Hvorfor ikke helt fjerne muligheden for at være arbejdsløshedsforsikret?
For det vil jo, ifølge hr. Joachim B. Olsens regnemaskine, medføre, at 125.000 mennesker kommer i arbejde.
Så jeg forstår ikke den der underlige tilbageholdende tilgang til problemerne.
Karen Ellemann (V), 2016-05-04:
Det er tankevækkende, at fru Julie Skovsby kun nævner det seneste drab, som er sket for ganske nylig.
Hvad med de fire andre, som er sket inden for de sidste 4 år?
Altså, jeg mindes ikke, at vi har stået og sådan ikke anerkendt, at det her er et vigtigt område, og at det lige præcis er nogle af de mest sårbare mennesker, vi har med at gøre.
Jeg synes, det er et interessant forslag, og det er faktisk derfor, at vi kigger på, hvilke beføjelser der i givet fald skulle være sådan et sted.
Og det bliver interessant at høre, hvad Socialdemokraterne vil støtte.
Nogle medlemmer siger, at der skal mere tvang, og andre medlemmer af partiet siger: Nej, endelig ikke mere tvang i psykiatrien.
Det bliver interessant at høre, for der er i hvert fald nogle meldinger, der stikker i flere retninger.
Så det bliver nogle interessante forhandlinger, når vi når dertil.
Inger Støjberg (V), 2016-05-04:
Ja, det kan man jo sådan set godt sige.
Man er i hvert fald med til at acceptere, at der er forskel på piger og drenge og kvinder og mænd, og det mener jeg ikke at der er.
Som jeg sagde før, kan man jo godt have kønsopdelte hold.
Det har man jo ofte, hvis der er tale om kvindehåndbold og herrehåndbold, for så er det for det meste kønsopdelt, men det er jo netop ikke på grund af religiøse hensyn.
Men det er det her, og derfor er det her jo med til at fastholde pigerne i en tankegang om, at piger og drenge og kvinder og mænd ikke er lige meget værd, og det synes jeg er forkert.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-04:
Men er ministeren så ikke enig i, at man, når man laver de her særhensyn i forhold til det, faktisk er med til at udøve social kontrol i forhold til pigerne?
For det er jo sådan i dag, at social kontrol oftest bliver udført af forældre og brødre eller af andre mandlige familiemedlemmer, og det er jo ligesom også det, den her artikel i Berlingske beskriver, hvor Lars Sørensen siger, og jeg citerer: »Mange af pigerne ville ikke få et svømmetilbud af deres familier, hvis ikke vi kønsopdelte«.
Så man er jo med til at acceptere social kontrol.
Er ministeren enig i, at det er det, det her medfører?
Inger Støjberg (V), 2016-05-04:
Min holdning er, at integration er vigtigere end svømning, og vi fremmer altså på ingen måder integrationen, hvis vi i Danmark viderefører forældede kønsopfattelser om, at kvinders aktiviteter skal holdes adskilt fra mænds, og det allerhelst – og det er jo det, vi har set her – skal foregå bag nedrullede gardiner.
For i Danmark er det nu engang sådan, at piger og drenge og kvinder og mænd er lige meget værd, og sådan skal det også være, og sådan skal det jo også være, når man deltager i fritidsaktiviteter.
Jeg mener, at det er en helt grundlæggende værdi i Danmark, at vi kan dyrke fritidsaktiviteter sammen på tværs af køn og alder og religion.
Jeg synes ærlig talt, at det er meget forfejlet, og at det er et misforstået hensyn, når vi ser de former for kønsopdeling, som vi ser her, og for mig at se er det her noget, der trækker i den helt forkerte retning.
Kønsopdelte sportshold er jo sådan set ikke et problem i sig selv, men problemet er, når det sker i et forsøg på at imødekomme et forældet kvindesyn.
På den måde bekræfter vi jo de børn, som der er tale om i den her sag, i, at det netop er forkert, at piger og drenge svømmer sammen.
Vi hjælper efter min mening ikke de piger, som det handler om, men vi gør dem tværtimod en bjørnetjeneste – i ordets oprindelige forstand – ved netop at fastholde dem i et verdenssyn, hvor kvinder og mænd ikke betragtes som lige, og hvor man ruller gardinerne ned, når kvinderne skal svømme.
Så kort sagt mener jeg, at religiøst betinget kønsopdeling er et knæfald for forældede normer og et udtryk for parallelsamfund, som ikke hører hjemme i Danmark.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-04:
Tak for det.
Hvilke overvejelser gør ministeren sig om kønsopdeling i kommunale svømmehaller og i andre lignende offentlige faciliteter?
Hvilke overvejelser gør ministeren sig om kønsopdeling i kommunale svømmehaller og i andre lignende offentlige faciliteter?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-04:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil ikke tage mine kollegaer til indtægt, men jeg vil dog sige, at det arbejde, jeg iværksatte som uddannelses- og forskningsminister, inddrog alle de relevante ministerier, som betaler for forskningsbaseret myndighedsbetjening.
Så de relevante ministerier er inddraget i dette arbejde, som den nuværende uddannelses- og forskningsministeren fortsætter med.
Vi er som miljø- og fødevareministerium den største betaler af forskningsbaseret myndighedsbetjening, og vi er da i den grad interesserede i at få de bedste resultater både fra international og national betjening, og derfor vil vi jo altid søge de bedste kilder i det omfang, vi kan.
Jeg er helt enig med spørgeren i, at vi naturligvis ikke står over forvaltningsloven, og måtte der herske tvivl, jævnfør udtalelsen fra fællestillidsmanden på Aarhus Universitet om, at der skulle være noget, der støder sammen med forvaltningsloven, ja, så skal vi selvfølgelig se på det som en del af det her servicetjek af hele den forskningsbaserede myndighedsbetjening.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-04:
Ministeren var selv inde på, at det er i den her konkrete sag, at der har været allermest fokus på de her kontrakter, der bliver indgået, og den polemik, der har været, om, hvordan man skulle regne på den ene eller den anden måde, og om, hvad forskerne var kommet frem til af resultater, håber jeg så giver anledning til, at der måske bredt i regeringen bliver taget en diskussion om brugen af forskningsbaseret myndighedsbetjening, og at man også holder det op imod forvaltningsloven, for en myndighed kan jo ikke udstikke retningslinjer, der er mere vidtgående end det, Folketinget lægger op til.
Så jeg er ikke sikker på, at ministeren kan tale på hele regeringens vegne, men det er i hvert fald mit håb, at man vil tage det her op som en generel diskussion for at sikre mest mulig åbenhed.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-04:
Tak, formand.
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes da, at hvis man skal sige en god ting om hele den triste affære, der har været, på miljø- og fødevareområdet i de seneste måneder, er det da, at vi har fået skabt offentlighed om og fokus på, hvordan forskningsbaseret myndighedsbetjening er, og hvordan det bedrives mest hensigtsmæssigt.
Jeg har selv som ordfører på området i de forgangne 4 år arbejdet med emnet, og det er også derfor, jeg som minister tog det op, fordi jeg syntes, det var væsentligt, at vi får klarhed om det, men også får diskuteret, hvori myndighedbetjeningen består, og hvis det skal bestå, hvordan vi så inddrager relevante aktører.
Så jeg er i den grad optaget af det, og jeg ved, at min kollega, den nuværende uddannelses- og forskningsminister, også er optaget af spørgsmålet om åbenhed, inddragelse, hvordan der skal publiceres osv.
Men det er klart, at der vil være elementer, som man af forskellige årsager ikke kan offentliggøre inden et givet tidspunkt, hvilket jeg også sagde indledningsvis, men det er også min oplevelse, at det hører fåtallet til.
Generelt bliver det meste af den forskningsbaserede myndighedsbetjening jo helt almindeligt publiceret og offentliggjort som ethvert andet forskningselement.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-04:
Der kan selvfølgelig være gode grunde til, at forskere ønsker at give sig i kast med den forskning, som man kan få til opgave fra et ministerium.
Men jeg håber også, at ministeren er enig med mig i, at det ikke behøver at være alt eller intet, altså at vi enten ikke kan få forskningsbetjening, eller at det skal være omfattet af ekstrem lukkethed, men at vi måske ser mere kritisk på at få den kortest mulige periode, sådan at vi andre, når det diskuteres i Folketingssalen, måske også har de beregninger, der ligger bag det udspil, en regering måtte komme med.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-04:
Tak, formand, og tak for spørgsmålet.
Fru Lisbeth Bech Poulsen hører mig i den grad sige, at offentlighed omkring aftalerne – offentliggørelse osv. – er væsentligt.
Jeg tog som uddannelses- og forskningsminister initiativ til en høring om emnet, som blev afholdt i december sidste år, hvor en lang række interessenter var inviteret til at deltage.
Vi har drøftet de her forhold, det gør vi også ministerierne imellem, og det vil jo indgå som en del af vores kontrakter, som indgås.
Det er klart, at hvis der er forskere, der er af den opfattelse, at det strider mod forvaltningsloven, ja, så er det element at se på.
Men jeg vil også sige, at de forskere, der indgår i forskningsbaseret myndighedsbetjening, også ved, at der er en præmis, og hvis man nu selv mener, at det anfægter ens ytringsfrihed, at der kan være perioder, hvor ens forskning ikke kan publiceres af de føromtalte årsager, ja, så skal man jo overveje, om man vil indgå i det beredskab.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-04:
Nu har ministeren jo både været minister for området og tilbragt mange år i forskningsverdenen.
Denne sag kan man sige meget generelt om, og det er også mit ærinde, men den her diskussion er jo kommet op igen på baggrund af noget af det, som ministeren og jeg også diskuterer netop nu i udvalget i samråd, i forbindelse med sagen om regeringens landbrugspakke, hvor der er blevet leveret betjening fra forskere på Aarhus Universitet.
Det har så skabt en debat om de kontrakter, som bliver indgået.
I det konkrete tilfælde har der været en dobbelt hemmeligholdelse: Forskerne måtte ikke fortælle om, hvad de lavede, og de måtte heller ikke fortælle, at de var underlagt tavshedspligt.
Der kan jo være gode grunde til det, som ministeren også er inde på, hvis det er i en specifik forhandlingssituation eller op til, at regeringen vil levere et politisk udspil.
Jeg håber i hvert fald, at ministeren også anerkender, at der kan være et dilemma der.
Fællestillidsmanden på Aarhus Universitet har udtalt, at han faktisk ser de her mest omfattende kontrakter om tavshedspligt som et både politisk, demokratisk og videnskabeligt problem.
Og juraprofessor Sten Schaumburg-Müller har udtalt, at han ikke engang er sikker på, at de mest omfattende kontrakter er lovlige.
Han mener, at de kan være i strid med forvaltningslovens § 27, stk. 5, på grund af den omfattende tavshedspligt, man er underlagt.
Det vil jeg gerne høre ministerens holdning til.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-04:
Tak for det, formand.
Og tak for spørgsmålet.
Jeg deler selvsagt til fulde ønsket om at skabe de bedste rammer for en gennemsigtig og oplyst politisk debat.
Forskningsresultater og resultater af forskningsbaseret rådgivning skal som udgangspunkt altid offentliggøres, så alle har mulighed for at forholde sig til den tilgængelige viden, men der kan være situationer, hvor det er velbegrundet og nødvendigt, at et fagministerium og et universitet aftaler en nærmere frist for offentliggørelse af en rådgivningsopgave, således at fagministeriet får mulighed for at orientere sig om resultatet inden offentliggørelse.
Det kan f.eks. være nødvendigt af hensyn til myndighedsudøvelse eller den politiske proces eller i situationer, hvor det er nødvendigt af hensyn til Danmarks forhandlingsposition i internationale forhandlinger, når rådgivningsydelser indgår som en del af grundlaget for disse.
Muligheden for at aftale frister for offentliggørelse af konkrete rådgivningsopgaver fremgår også af retningslinjerne for forskningsbaseret myndighedsbetjening og universiteternes hvidbog om emnet.
Miljø- og Fødevareministeriets aftaler med universiteterne om forskningsbaseret myndighedsbetjening indeholder derfor bestemmelser om mulighed for at aftale frist for offentliggørelse.
Udgangspunktet er, at resultater altid offentliggøres.
Miljø- og Fødevareministeriet iværksatte i efteråret 2015 et serviceeftersyn af den forskningsbaserede myndighedsbetjening i forlængelse af dannelsen af det nye ministerium.
I den forbindelse vil ministeriet i samarbejde med relevante universiteter og Uddannelses- og Forskningsministeriet gennemgå og i nødvendigt omfang tilpasse eksisterende standardkontrakter, herunder bestemmelserne om offentliggørelse m.v.
Hvis der viser sig at være bestemmelser, som ikke er i fuld overensstemmelse med alle regler, vil ministeriet selvsagt tage initiativ til at sikre, at disse hurtigst muligt rettes.
Forskningsbaseret rådgivning er en central del af moderne politikudvikling.
Det er derfor også helt centralt for mig, at der ikke kan sås tvivl om rådgivning og den måde, den leveres på, og at det sker i fuld respekt for principperne om armslængde og metodefrihed.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-04:
Vil ministeren overveje at ændre praksis om, at universitetsforskere skal tilbageholde tal inden offentliggørelse af politiske forlig, så vi kan få de bedste rammer for en gennemsigtig og oplyst politisk debat?
Søren Pind (V), 2016-05-04:
Jeg vil bare sige tak for de venlige ord, og jeg kan garantere, at vi vil gøre noget for at sætte handling bag ordene.
Det er nok den vigtigste opgave i de her tider, hvor folk i stigende grad tvivler på, om demokratiet rent faktisk har handlemuligheder.
Det mener jeg at der er mulighed for at vi sammen kan bevise.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-04:
Ja, det er helt sikkert, at dansk politi gør en god indsats, og det er, uanset om det er på grænsen, eller om det er hjemme i kredsene.
Man må sige, at politiet virkelig præsterer.
Jeg synes i hvert fald, vi godt kan være meget stolte af vores politibetjente.
Dem har jeg ikke noget at udsætte på.
De gør et glimrende stykke arbejde.
Det, vi skal i gang med, er at gøre vores arbejde i den her sammenhæng.
Og det er at sørge for, at de her udlændinge bliver sendt hjem, så vi ikke skal bruge flere ressourcer på dem.
Jeg har egentlig ikke noget spørgsmål i sidste runde.
Jeg vil bare kvittere for, at ministeren nu vil indkalde til de her forhandlinger om det her vigtige emne.
Jeg glæder mig over, at der er kommet en regering, der på det her punkt er mere handlekraftig end den tidligere regering, hvor det jo altså stod meget stille.
Det ser vi frem til.