runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2016-03-01:
Derfor er det helt naturligt at lave de samme regler for, hvem der betaler hvad og hvornår.
Derfor er det den oprindelige opholdskommune, der både er betalingskommune og handlingskommune og den kommune, der bidrager til mellemkommunale refusioner, sådan som vi kender det fra anden lovgivning.
Som andre tidligere har sagt: Det manglede bare – og det kan egentlig undre, at der er gået en hel del år, inden vi har fundet på at lave den her ordning.
Men nu kommer den så, og det er i hvert fald en håndsrækning, der betyder noget.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2016-03-01:
Veteraner skal ikke være kastebolde i det kommunale system – det er der ingen der skal.
Men det bliver de.
Men det løser vi ved at lave en lov, der sikrer, at udgifter til veteraners ophold på veterantilbud betales af den kommune, hvor de sidst havde folkeregisteradresse, også selv om de er flyttet derfra.
Og ved I hvad? Det manglede bare!
I Alternativet er vi glade for at vise veteranerne respekt ved at støtte det her lovforslag.
Laura Lindahl (LA), 2016-03-01:
Det er også sådan, reglerne er for personer på herberger og forsorgshjem.
Samtidig forbliver den oprindelige opholdskommune også handlekommune, for så vidt angår ydelser efter serviceloven, så kommunen, der finansierer, altså også har visitationskompetencen.
Det mener vi også er fornuftigt.
Vi tror sådan set på, at det her lovforslag kan ændre det faktum, at flere veteraner har følt sig i klemme mellem kommuner, og derfor støtter Liberal Alliance forslaget.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-03-01:
Tak for det.
Og det skulle det faktisk slet ikke have været, men i min gode kollega hr. Rune Lunds fravær skal jeg lige knytte nogle få bemærkninger til forslaget.
Forslaget har jo til hensigt at sidestille reglerne for de tilbud, der gives til veteraner, med de tilbud, der i dag findes i lovgivningen om forsorgshjem og herberger, sådan at det fremover er den oprindelige opholdskommune, som afholder udgiften.
Formålet er, som andre ordførere har været inde på, at forhindre, at veteraner kommer til at befinde sig i en konflikt mellem deres oprindelige opholdskommune og deres nuværende opholdskommune i den ofte energiske strid om, hvem der økonomisk set skal betale regningen.
Vi er helt enige i den intention, at det ikke er den enkelte veteran, som skal bringes i en sådan klemme, og med den intention støtter Enhedslisten forslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-03-01:
Tak for det.
Vi behandler nu et lovforslag, som gør livet lidt nemmere for vores veteraner.
Veteranerne er en gruppe af mennesker, som har en særlig plads hos Venstre, men også – tror jeg at jeg kan tillade mig sige – hos resten af Folketingets partier, for uanset hvad man nu måtte mene om vores militære indsatser og bidrag rundtomkring i verden, så tror jeg, at vi alle sammen kan være enige om, at de soldater, vi sender ud, er mennesker, som handler i Danmarks interesse og på vegne af et flertal i Folketinget, og at de udfører et fuldstændig uselvisk stykke arbejde i et arbejdsmiljø, som jeg vist godt kan tillade mig at beskrive som mildest talt meget usædvanligt.
Det skal de have vores alle sammens store tak og anerkendelse for.
Veteraner komme nogle gange hjem med ar på krop og sjæl.
De har set og oplevet ting, som kan være svære at slippe, og nogle bliver så hårdt ramt, at de får brug for hjælp, fordi de bliver diagnosticeret med en sygdom, eller fordi de, hvad der er endnu værre, ikke magter livet mere.
Derfor støtter Venstre naturligvis også, at vi nu med dette lovforslag sørger for, at veteranerne ikke længere føler sig i klemme mellem kommunerne og ikke længere oplever at føle sig som kastebolde mellem kommuner, som skændes om, hvem der skal betale de udgifter, der er forbundet med de veteraner, som opholder sig i et veterantilbud.
Det er jo ikke alle kommuner, der har et veterantilbud.
Vi har det selv på Frederiksberg, hvor jeg bor.
Det er veteranens oprindelige opholdskommune.
Det kommer ikke til at betyde, at der ikke længere vil være tvister på det her område.
Jeg har selv, da jeg praktiserede som advokat, haft en række sager, hvor kommuner har kæmpet med hinanden om, hvem der skulle betale regningen for forskellige klienter, og om, hvilken kommune der var opholdskommune osv.
Men jeg vil hellere have, at kommunerne slås med hinanden om regningen, end at det er veteranen, der skal kæmpe for at få den hjælp, som veteranen har brug og behov for.
Vi får nu entydigt slået fast, at det altså ikke er veteranen, der skal kæmpe.
Det er i givet fald kommunerne, der skal kæmpe.
Det er den oprindelige opholdskommune, der skal betale regningen for de udgifter, der er.
Veteranen bliver altså ikke en økonomisk belastning for den kommune, som nu har et veterantilbud liggende.
Det betyder jo også, at kommuner forhåbentlig fremover vil være endnu mere positive over for at oprette tilbud, for det betyder altså ikke, at de får nogle dertil tilknyttede udgifter.
Derfor støtter Venstre selvfølgelig lovforslaget.
Villum Christensen (LA), 2016-03-01:
Aftalefriheden er vigtig for os.
Vi skal ikke nærme os det, der ligner monopoler på det her område.
Det har debatten jo også vist at der ikke er ret mange der synes om.
Henning Hyllested (EL), 2016-03-01:
Jo, men sagen er jo, at inden for den her branche er der udviklet en hel vifte, en hel stribe af overenskomster, dels inden for den enkelte branche, f.eks. taxabranchen, dels inden for godstransporten, altså lastbiltransportens område
Og det er jo netop udtryk for ansvarlighed fra arbejdsgiverparterne på områdets side, at man indgår landsdækkende overenskomster, men som selvfølgelig tilpasses de forskellige dele af transporterhvervet, fordi der selvfølgelig er forskellige behov.
Villum Christensen (LA), 2016-03-01:
Vi kan jo høre her i debatten, at det er utrolig svært at lave en grænsedragning for, hvornår det er det ene eller det andet.
Det mener jeg at hr. Henning Hyllested selv var inde på tidligere i debatten.
Derfor synes vi, at det skal stå frit.
Henning Hyllested (EL), 2016-03-01:
Det var lige de sidste bemærkninger, hr. Villum Christensen kom med, som pludselig kunne gøre mig i tvivl om, om Liberal Alliance egentlig støtter ideen om at have kollektive overenskomster.
Det bliver selvfølgelig et definitionsspørgsmål, men jeg mener jo, at når der er tale om en enkelt vognmand med tre eller ti chauffører, som indgår en overenskomst, kan det vel dårlig kaldes en kollektiv overenskomst, eller hvordan opfatter Liberal Alliance det?
Villum Christensen (LA), 2016-03-01:
Tak for det.
I Liberal Alliance hylder vi princippet om, at staten så vidt muligt ikke blander sig i reguleringen af løn- og arbejdsforhold.
Også princippet om aftalefrihed finder vi centralt, og så er vi jo sådan set inde ved kernen i det her lovforslag, nemlig det forhold, at der skal sikres en eksplicit hjemmel for at overrule det her princip om aftalefrihed.
Det er sådan, vi læser forslaget, men da vi på det principielle plan ikke mener, at det offentlige skal diskriminere folk, efter hvordan de organiserer sig, så må jeg sige, at vi har det lidt svært med det her lovforslag – også selv om der naturligvis kan argumenteres for, at man i et eller andet omfang sikrer lovmedholdeligheden af den tidligere retstilstand før højesteretsdommen, og at man ikke blander sig i det konkrete indhold af overenskomsterne.
Men det forhold, at vi her direkte i lovgivningen skal kunne sortere folk, efter hvilken form for overenskomst de har, når der skal gives bevillinger eller kørselstilladelser, synes vi ikke er særlig liberalt og derfor ikke efterstræbelsesværdigt.
Og som speditørerne vistnok skriver, er vi i dag i en situation med stigende transportefterspørgsel, og her har vi brug for overenskomstmæssig smidighed og sådan set ikke det modsatte.
Jeg tror, det er vigtigt, at arbejdsgiverne får flere overenskomster at vælge mellem, så man kan vælge den, der passer til virksomheden, også selv om den ikke nødvendigvis er landsdækkende.
Men det kommer måske an på et definitionsspørgsmål; det ved jeg ikke.
Af disse årsager er vi indtil videre skeptiske over for forslaget.
Henning Hyllested (EL), 2016-03-01:
Derfor også ganske kort: Jeg mener, at 3F har gjort, hvad de kunne på lønmodtagersiden af arbejdsmarkedet, og de er de eneste, der har gjort det.
Så er der en hel stribe arbejdsgiverorganisationer, der også har forsøgt sig.
Jeg kan heller ikke vide, hvad ITD har i sinde, men de hører til den mere ekstremistiske del af arbejdsgiversiden.
Jeg vil næsten sammenligne dem, som jeg også gjorde det i en pressemeddelelse, med Bæredygtigt Landbrug, hvor der blev skrevet af efter dem, og jeg er lidt bange for, at det her lovforslag i høj grad er en foræring til ITD og deres intentioner, hvis de måtte have sådan nogle.
Kim Christiansen (DF), 2016-03-01:
Det ved jeg ikke, vil jeg sige til hr. Henning Hyllested – når jeg somme tider kommer til at være lidt direkte, er det jo, fordi vi har så mange gode snakke sammen, trods alt.
Jeg kender jo ikke ITD's eller andres intentioner med den forretning, de driver, og deres gøren og laden.
Jeg ved i hvert fald bare, at den fagforening, som hr. Henning Hyllested er så glad for, 3F – og så skal vi jo ikke tale valgbidrag, det har hr. Henning Hyllested selv været inde på – vel ikke har gjort det helt store for at stoppe social dumping, altså rumænske og bulgarske chauffører, der holder rundtomkring på rastepladserne i månedsvis.
Det er bare en anden diskussion, og det har ikke noget med det her at gøre.
Henning Hyllested (EL), 2016-03-01:
Jo, formelt set er det fuldstændig rigtigt, vil jeg sige til hr. Kim Christiansen, men lur mig, om de ikke, nu hvor de er blevet arbejdsgiverorganisation – og det er derfor, jeg trækker ITD frem – har nogle intentioner om på en eller anden måde at trække den virksomhed eller deres medlemsvirksomheder ind, som i øjeblikket benytter sig af fremmed østeuropæisk arbejdskraft via vikarordninger, og hvad ved jeg, jeg har ikke fantasi til at forestille mig det.
Lur mig, om de ikke er parate til at lave en eller anden form for overenskomst, hvor det her også kan drages ind.
Kim Christiansen (DF), 2016-03-01:
Jeg blev lidt i tvivl om, om jeg skulle tage ordet, for de to herrer der forklarer jo egentlig udmærket, hvad Dansk Folkepartis holdning er, og hr. Henning Hyllested også, hvad vi burde mene og ikke har gjort.
Men jeg gør det nu alligevel, og det er måske lige så meget for at rette nogle faktuelle ting i det.
Hr. Henning Hyllested siger, at nu håber han da ikke, at Dansk Folkeparti også tilhører den her ITD-fløj.
Vi tilhører ikke nogen fløj i det her.
Jeg synes faktisk, at vi også under behandlingen af de to tidligere forslag har været meget pragmatiske i vores tilgang til det og prøvet at se, om vi da for pokker ikke kunne finde noget, som samler hele branchen.
Jeg skal bare lige have at vide af Henning Hyllested: Er det, som Henning Hyllested harcelerer meget imod, altså østeuropæisk arbejdskraft og løndumping, når alt kommer til alt ikke et udslag af carbotagereglerne og kombi-direktivet, som jo i hvert fald ligger uden for det her regi?
Det er nemlig EU-lovgivning.
Henning Hyllested (EL), 2016-03-01:
Det undrer jo også mig, at man, da vi i sin tid tog lovforslaget fra foråret fra den gamle regering, som vi selv var støtte til, L 192, og videreførte som L 72, ikke bare der tog det.
Så havde vi været ude over alle problemer.
Det er også derfor, det er vigtigt for mig at understrege – jeg gjorde det også i min ordførertale – at det er topmålet af hykleri, hvis Dansk Folkeparti ikke bider på her i et eller andet omfang.
Det er topmålet af hykleri!
Man skal ikke slå sig for brystet og sige, man er imod social dumping på landevejen, og så stemme for det her lovforslag uden ændringer af ordlyden.
Karen Ellemann (V), 2016-03-01:
Jeg tror, at ordføreren konkluderer lidt hurtigt, at jeg anser det for et problem.
Altså, jeg anser ikke grundloven for et problem.
Jeg konstaterer, at vi med grundloven i hånden har de her begrænsninger, og jeg mener, at det måske er at gå lidt vidt at skulle begynde at ændre grundloven i forhold til valgretsbestemmelserne.
Det er korrekt, at der er anlagt fire identiske retssager mod Social- og Indenrigsministeriet, som handler om, at sagsøgerne ønsker at få valgret til folketingsvalg.
Det er nogle sager, der bliver behandlet samlet, og de er alle sammen fra personer, der er under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne.
Det er Institut for Menneskerettigheder, som er indtrådt som støtte for sagsøgerne.
Status nu og her på retssagen er, at det stadig væk er i sin indledende fase.
Rasmus Prehn (S), 2016-03-01:
Det er det, jeg så godt kan lide ved Enhedslistens hr. Henning Hyllested, nemlig det stærke engagement og så alligevel også viljen til at lave et stykke politisk håndværk og et kompromis, og det håber jeg på.
Jeg skal lige høre Enhedslistens ordfører om noget.
Hvis vi nu skulle være helt ærlige over for hinanden, ville det så ikke have været det mest oplagte, at Dansk Folkeparti simpelt hen stemte for det lovforslag, vi lagde frem?
Det er jo den rene vare.
Undrer Enhedslisten sig ikke over, at Dansk Folkeparti bare stemmer for det her, for det er jo lidt besværligt at skulle døje med sådan et forslag, der skal laves om igen og alverdens ting?
Hvorfor ikke bare stemme for det forslag, vi har lagt frem?
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-03-01:
Mange tak.
Hensigten med lovforslaget her er ifølge bemærkningerne at sikre fornuftige konkurrencevilkår på transportområdet, herunder tilladelse til kørsel, som det tidligere var en administrativ praksis at kræve tilslutning til kollektive overenskomster til – overenskomster, der reelt er kollektive og ikke blot såkaldte køkkenbordsoverenskomster eller lokumsoverenskomster, alt efter hvilket ordvalg man ønsker.
Vi er allerede her i salen gået i gang med at diskutere, om forslaget enten er for vidtgående eller ikke er vidtgående nok, og der er jo forsøgt – i nogles øjne og i andres øjne ikke – at skabe balance mellem holdningerne, så vi kan lande en løsning og nogle formuleringer i forslaget, som vi bredt kan blive enige om.
Men det er jo så ikke helt lykkedes.
Det ser jo også ud til, som jeg hører på de andre ordførertaler, at vi er nødt til at finde nogle andre formuleringer for at finde en bred tilslutning til forslaget.
Derfor kan jeg jo meddele, at Alternativet er rigtig, rigtig positive over for intentionen i forslaget og meget håber, at vi under udvalgsarbejdet kan finde fælles fodslag og ikke mindst en formulering, som en bredere del af Folketinget kan se sig i.
Henning Hyllested (EL), 2016-03-01:
Ja, det var lige hr. Nikolaj Amstrups bemærkning om, at man er enige i intentionen.
Men når vi nu kan læse i høringsnotatet – jeg var inde på det i min ordførertale – at det ikke er meningen med lovforslaget at reetablere retstilstanden fra før højesteretsdommen, hvad gør man så med det pågældende lovforslag?
Transportområdet er kendetegnet ved en stribe organisationer, ikke mindst på arbejdsgiverside, som har indgået overenskomster – fortrinsvis med 3F på arbejdstagersiden, men ikke kun – om at regulere arbejdsmarkedet på transportområdet.
Der er ikke kun én overenskomst på det her område.
Det er jo rigtigt, at man selvfølgelig tilstræber at have nogenlunde ens løn- og arbejdsvilkår, netop for at undgå, at der er overenskomster, som er billigere end andre, så der opstår unfair konkurrence imellem vognmandsvirksomhederne på området; det er intentionen.
Men der findes rigtig mange overenskomster, fordi man selvfølgelig som ansvarlige arbejdsmarkedsparter tilpasser overenskomsterne til de dele af transportområdet, som de nu passer med.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-01:
Jamen nu taler vi netop om retstilstand, og jeg tror, at det er muligt at definere det rigtig meget.
Det, jeg siger her, er til gengæld det, som jeg synes hr. Henning Hyllested skal tage for gode varer, i hvert fald fra regeringens side, nemlig at vi gerne vil have, at når man laver den her lov nu, sikrer man, at der er flere overenskomster.
Og lad os da mødes for at finde ud af, hvordan man så skal definere det, for som det ligger i det forslag, hr. Henning Hyllested taler så varmt for, er der én overenskomst, og jeg kan bare sige, at hvis der kun er én overenskomst, skal alle andre rette sig ind efter denne ene overenskomst, for det er jo den, der gælder.
Jeg hørte, at hr. Henning Hyllested over for en ordfører stod og remsede en masse overenskomster op.
Ja, men de skal jo rette sig ind efter den ene overenskomst, der er der.
Det er bare derfor, jeg siger: Hvorfor skal vi dog have det monopol?
Lad os da mødes og prøve at finde ud af, om vi ikke kunne lave noget, vi alle sammen kunne se os i.
Henning Hyllested (EL), 2016-03-01:
Men nu er det jo ikke længere intentionen.
Det fremgår jo klart af høringsnotatet – jeg har nævnt det i min ordførertale – at det ikke er intentionen at genoprette retstilstanden.
Så må man jo spørge: Betyder det så, når man ikke vil tilbage til retstilstanden fra før højesteretsdommen, at så var man egentlig også utilfreds med den måde, det var på inden, og som det jo i princippet har været på siden 1973?
Og så må man jo spørge: Hvad var der egentlig galt dengang?
Var det det der med, at flexkørsel kunne aflønnes på provisionsbasis eller ikke aflønnes på provisionsbasis, altså flexkørsel, som var OST-underlagt?
Andreas Steenberg (RV), 2016-03-01:
Som mange af mine kollegaer har været inde på, har en højesteretsdom betydet, at den retsstilling, der har været på transportområdet, er blevet udfordret.
Indtil den højesteretsdom har det været sådan, at når man kørte taxa, bus eller gods – lastbil, vil de fleste nok kalde det i almindeligt sprog – for fremmed regning, som det hedder, så har man skullet have en tilladelse, og der har man skullet dokumentere, at man overholdt de repræsentative, kollektive overenskomster, der er i landet.
Det vil sige, at vi sådan set står i en situation nu, hvor det er Det Vilde Vesten, hvor man sådan set kan lave de aftaler, man vil, og i modsætning til det, der har været gældende indtil nu.
Den regering, Radikale Venstre var en del af, fremsatte et lovforslag, som skulle genoprette den retsstilling, vi kender.
Det nåede vi desværre ikke at få tredjebehandlet og dermed få ført ud i livet, inden der blev folketingsvalg, hvor vi jo desværre tabte flertallet.
Så har de samme partier, som støttede det lovforslag, forsøgt at fremsætte det igen i det nye Folketing, og der så der ikke rigtig ud til at kunne være flertal for det, fordi det flertal, der har magten nu, var uenige.
De har så fremsat det her forslag, hvor forskellen er, at der ikke længere står »repræsentative overenskomster«, men kun står »kollektive overenskomster«.
Vores opfattelse er, at det her lovforslag trods alt er bedre, end hvis ikke man vedtager noget.
Men ligesom Socialdemokraterne, Enhedslisten og andre har været inde på, så vi selvfølgelig helst, at det forslag, der blev til noget, var det, vi nu har haft ad to omgange uden at have eller kunne nå et flertal for at få det igennem.
Derfor kunne vi da godt ønske os, at det stadig kunne blive udkommet af det udvalgsarbejde, der går i gang nu.
Men vi vil gerne støtte det lovforslag, der er her, hvis ikke det kan lade sig gøre.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-01:
Jo, men jeg vil bare sige til hr. Henning Hyllested, at jeg håber, at hr. Henning Hyllested vil åbne sit sind og så prøve at imødekomme – for jeg vil helst have alle med – at vi prøver at finde en ordning, hvor der er flere forskellige overenskomster.
Og hvis det, hr. Henning Hyllested siger, er det, hr. Henning Hyllested mener – og det plejer det jo at være – jamen så kan vi jo også sagtens forestille os, at der i Overenskomstnævnet også godt kan sidde flere repræsentanter, end der sidder i dag.
Så vi kunne også udvide Overenskomstnævnet, og så tror jeg, vi begynder at få alle folk med i det.
Så lad os nu prøve at arbejde sammen om det.
Og lad os nu blive ved den linje alle sammen, så vi prøver at finde hinanden.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-03-01:
Nej, vi ønsker naturligvis ikke, at der skal åbnes op for discountoverenskomster, lokumsaftaler osv.
Og som vi kunne høre, er der jo også ordførere i salen, som synes, at forslaget i virkeligheden er for vidtgående.
Derfor mener jeg, at vi nu skal styre hen imod den stillingtagen, og det vil vi gerne, og vi kommer også til at finde en helt fast stillingtagen til det her i løbet af udvalgsbehandlingen.
Karsten Hønge (SF), 2016-03-01:
Men det drejer sig jo ikke om at grave grøfter.
Det drejer sig heller ikke om, at man tror, man kan nå politiske resultater ved pussenussesnak.
Det her handler jo om interessevaretagelse, og der er Alternativet simpelt hen nødt til at nå frem til en stillingtagen – en konkret stillingtagen: Vil man her være med til at styrke det regulerede, det ordnede, det civiliserede arbejdsmarked, ved at vi benytter os af aftaler, der er indgået mellem repræsentative eller toneangivende, legitime parter på arbejdsmarkedet?
Eller vil man her åbne op for, at der indgås alle mulige discountoverenskomster?
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-03-01:
Nej, det er ikke nok med feel good.
Det er godt at have det, men det er helt sikkert ikke nok.
Til gengæld er det her jo også en førstebehandling, hvor vi ikke skal tage stilling, og hvor det i mine øjne heller ikke fremmer retningen i forhold til vedtagelse af et forslag, som også falder i hr. Karsten Hønges smag, at vi graver grøfter allerede nu, når der pågår en udvalgsbehandling, hvor vi skal nærme os hinanden.
Karsten Hønge (SF), 2016-03-01:
Først vil jeg da anerkende Alternativets behov for og lyst til at skabe en god stemning.
Egentlig kan jeg rigtig godt lide, når andre mennesker sådan gerne vil have, at vi skal have det rart med hinanden.
Men det holder jo ikke her.
Alternativet bliver nødt til at tage stilling til helt konkret politik: Hvordan får vi ordnede forhold for chaufførerne her i Danmark?
Gør vi det ved at undergrave overenskomstsystemet ved at lægge det ud til alle mulige tilfældige aftaler, eller mener Alternativet, at man skal holde sig til formuleringer, der sikrer, at man har overenskomstparter, der rent faktisk har en legitimitet, i og med at de repræsenterer en gruppe henholdsvis arbejdsgivere og lønmodtagere?
Der er det altså ikke nok med feel good.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-03-01:
Ja, der er mange ord i spil i forbindelse med de her kollektive overenskomster – »repræsentative«, »toneangivende«.
Jeg har ikke et svar på det.
Derfor er det jo vigtigt, at vi allerede nu starter med at prøve at finde et fælles fodslag.
Henning Hyllested (EL), 2016-03-01:
I den gamle tekst, før højesteretsdommen – men altså den, som Højesteret jo så underkendte – brugte man formuleringen pågældende overenskomster.
Så er det foreslået i det lovforslag, L 72, vi selv fremsatte, at vi anvender begrebet repræsentative arbejdsmarkedsparter, og DTL foreslår »toneangivende«.
Jeg vil gerne høre Alternativets kommentarer til de forslag.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-03-01:
Jeg faldt ligesom hr. Henning Hyllested ganske rigtigt også over den formulering i høringsnotatet og mener, at det er noget af det, vi må gå ministeren på klingen i forhold til i udvalgsbehandlingen.
Karina Adsbøl (DF), 2016-03-01:
Ja, og det er jo netop det, som beslutningsforslaget handler om, og jeg kan ikke forstå, at ordføreren synes, der er så stor forskel på, om det handler om servicelovens § 112, eller om det handler om servicelovens § 114.
For en handicapbil er jo også et hjælpemiddel, men der er bare to forskellige paragraffer i forhold til det her.
Så jeg forstår ikke helt ordførerens argumentation, men jeg glæder mig da i hvert fald til fortsat at kunne drøfte det her.
Om ikke andet kan det jo være, at ordføreren, som ministeren sagde, støtter den første del, og så kan man jo altid dele et beslutningsforslag op eller lande det i en fælles beretning.