Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-01-22:
Forslagsstillerne vil pålægge regeringen inden den 1. maj 2009 at fremsætte et lovforslag, der indfører ensartede regler for hygiejnestandarden på de danske sygehuse.
Det eneste nye i det forslag til folketingsbeslutning fra Socialdemokraterne er - så vidt jeg kan se - årstallet og så også selve forslagsstilleren.
Der er ganske få tilføjelser til bemærkningerne, ellers er det lutter kendt stof, der nu fremsættes for sjette gang.
Jeg fristes derfor til at indlede, som den tidligere sundhedsminister gjorde i 2006, og med formandens tilladelse vil jeg sige noget på engelsk.
I sketchen »90-års-fødselsdagen« spørger butleren James Miss Sophie: Same procedure as last year?
Og hun svarer: Same procedure as every year.
Så vil jeg bemærke, at det, at Socialdemokraterne nu for sjette gang fremsætter et beslutningsforslag om hygiejnestandarder, må være et udtryk for, at Socialdemokraternes svar på alle problemer åbenbart er centralistiske løsninger, hvor flere regler er metoden igen og igen.
Jeg synes, at hr. Flemming Møller Mortensen i stedet skulle tage sig en snak med de mange ganske udmærkede socialdemokrater, der befinder sig ude i regionerne.
Jeg er sikker på, at de er lige så interesserede som hr. Flemming Møller Mortensen i at få løst problemerne med hygiejne og rengøring, og jeg er sikker på, at de ikke behøver en løftet pegefinger fra hr. Flemming Møller Mortensen i den her sag, men det vil jeg selvfølgelig overlade til dem som et rent socialdemokratisk mellemværende.
Jeg kan sige, at regeringen tager det alvorligt, og at regionerne har ansvaret for sygehusene.
Beslutningsforslaget illustrerer derfor på glimrende vis forskellen mellem regeringens og Socialdemokraternes middel til at opnå samme mål, nemlig en bedre hygiejne og færre infektioner på de danske sygehuse.
Dermed kan jeg konstatere, at uenigheden alene angår midlet, altså hvordan vi sikrer bedre hygiejne på sygehusene, og hvordan vi får nedbragt antallet af sygehuserhvervede infektioner erhvervet, for jeg er helt enig i, at det ikke er godt nok, som det er i dag.
Men jeg er modstander af Socialdemokraternes forslag om detailregulering, altså at Folketinget skal lovgive om, hvor ofte hospitalerne skal svinge kosten og moppe gulvene.
Bliver næste skridt, at vi også fra Christiansborg skal sikre, hvilke rengøringsmidler og hvilke gulvklude der skal bruges, eller hvor varmt vandet skal være?
Jeg skal erindre om, at Socialdemokraterne i sidste valgkamp fik kolde fødder i forbindelse med at detaillovgive.
Fokus i debatten om hygiejne retter sig ofte først og fremmest mod det, man kan se med det blotte øje, mod nullermændene i krogene, og der er heller ikke tvivl om, at der på nogle hospitaler er for mange af dem.
Det bevidnede en undersøgelse foretaget af Dansk Standard på flere hospitaler i Region Hovedstaden og en tv-dokumentar fra et hospital i november måned sidste år.
Og det er her, regeringen og Socialdemokraterne er helt på samme linje: Rengøringen skal blive bedre.
Det skal understreges, at ansvaret for, at hygiejnen er i orden, påhviler regionerne og deres ledelse og personalet på sygehusene, men vi har også fra centralt hold et ansvar.
Detailregulering er imidlertid ikke vejen frem, det er derimod åbenhed, gennemsigtighed og sammenligninger mellem de danske sygehuse.
Men det er vigtigt at understrege, at en af de helt store syndere, når det gælder infektionssmitte, faktisk er dårlig håndhygiejne.
Mange sygehuse har gjort et stort stykke arbejde for at få hygiejnen, herunder også håndhygiejnen, i top.
Det er en international problemstilling, at sundhedspersonalet ikke har tilstrækkelig god håndhygiejne.
Således underskrev Danmark i 2007 WHO's globale kampagne »Clean Care is Safer Care«, der fokuserer på hygiejne i sundhedsvæsenet.
Hermed forpligter Danmark sig til: punkt 1, at anerkende, at sygehusinfektioner er en risiko for patientsikkerheden, punkt 2, at arbejde for at fremme initiativer, der forbedrer håndhygiejnen blandt sundhedspersoner, punkt 3, at sørge for tilgængelig information om håndhygiejne og dele erfaringer med aktører i alliancen, og punkt 4, at fremme den højeste standard for at nedsætte antallet af infektioner inden for sundhedsvæsenet.
I tråd med den tilslutning har Sundhedsstyrelsen nedsat et hygiejneudvalg, der overordnet har til formål at skabe et bedre grundlag for implementering af ensartet praksis af høj kvalitet på hygiejneområdet - vel at mærke over hele landet.
Desuden kan jeg oplyse, at CAS - en forkortelse for Det Centrale Afsnit for Sygehushygiejne - på Statens Serum Institut har planlagt de to næste prævalensundersøgelser til henholdsvis foråret og efteråret 2009.
Derudover har ministeriet for ganske nylig tildelt Rådet for Bedre Håndhygiejne 100.000 kr. fra tips- og lottomidlerne.
Rådets formål er at virke for folkesundheden i Danmark på alle niveauer og i alle de sammenhænge, hvor hygiejnen kan gøre en forskel.
Der bliver med andre ord gjort meget for at skabe bedre hygiejne i sundhedsvæsenet.
Dertil kan man lægge kampagnen »Operation Life«.
Der er tale om en landsdækkende kampagne på danske sygehuse for kvalitet og patientsikkerhed, og her udgør hygiejne og håndhygiejne en naturlig del.
Kampagnens resultater har været ganske positive, og hygiejnen er dagligt i centrum på de danske hospitaler.
Jeg håber, at opremsningen kaster lys over, at Socialdemokraterne undervurderer, hvilke midler der skal til for at komme de sygehusrelaterede infektioner til livs.
Det er naturligvis sygehusejerne, altså regionerne, der har det daglige ansvar for, at sygehusbehandlingen og -driften er af høj kvalitet.
Det indebærer f.eks., at hygiejnen og rengøringen på sygehusene er i orden.
Vi har sørget for at synliggøre kvaliteten på hygiejneområdet på de danske sygehuse, både for kommende patienter og for sygehusene selv.
Hjemmesiden Sundhedskvalitet.dk, der blev lanceret i efteråret 2006, tildeler sygehusene stjerner, alt efter hvordan sygehusene klarer sig på de forskellige områder.
Et af områderne, der indgår i undersøgelsen, er netop hygiejne, og det indgår på tre forskellige måder.
For det første bliver der talt op, hvor mange håndvaske og spritdispensere sygehusene har pr. medarbejder.
Her gælder det, at jo flere håndvaske og spritdispensere, jo flere point.
For det andet ses der på hygiejneindsatsen.
Det er en kombination af personalets muligheder for at bære spritdispensere på kitlen og en ekstern, uvildig kontrol af rengøringsforhold efter anerkendte standarder.
Begge dele kan give 1 point.
For det tredje og sidste er der fokus på infektioner efter operation, hvor sygehusene indmelder, hvilke infektioner der skyldes det operative indgreb, og hvilke der skyldes noget andet.
Seneste prævalensundersøgelse viser, at der skal arbejdes med det område.
Målepunktet afspejler, at hygiejne ikke er det samme som rengøring altså nullermænd og alt det, man kan se.
Vedrørende infektioner er som nævnt sundhedspersonalets håndhygiejne afgørende.
Man kan måske trække lidt på smilebåndet over, at der skal tælles håndvaske og spritdispensere, men det er helt uberettiget.
Det er veldokumenteret, at let adgang til de ting er afgørende for, at god håndhygiejne hos sundhedspersonalet praktiseres.
Hjemmesiden Sundhedskvalitet.dk anvender eksisterende data og samler oplysningerne ét sted og præsenterer dem på en måde, der er oplysende for borgerne.
Desuden kan det vise sygehuspersonalet, hvordan de ligger i forhold til andre sygehuse.
Hjemmesiden er under udbygning.
Igennem det sidste år har en ekspertgruppe arbejdet med at komme med anbefalinger til videreudvikling af den.
Gruppens rapport foreligger inden udgangen af januar, og det anbefales bl.a., at der inddrages nye sygdomsområder samt udvikles en mere brugervenlig brugergrænseflade.
Den bedste vej til at forbedre håndhygiejnen på er den danske kvalitetsmodel.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at udarbejdelsen af modellen har taget længere tid, end jeg havde forventet og ønsket, bl.a. på grund af strejken, men nu er tidspunktet for implementeringen fastlagt til 2010.
Modellen, som Statens Serum Institut også nævner som en væsentlig forudsætning for at sikre færre hospitalsinfektioner, vil med sine centralt fastsatte standarder og kvalitetskrav være en afgørende faktor for at løfte det samlede niveau på mange områder inden for sygehusvæsenet.
I den danske kvalitetsmodel indgår hygiejne som 1 ud af 37 temaer.
Og de standarder, der med kvalitetsmodellen udarbejdes for hygiejne på sygehusene, vil naturligvis tage udgangspunkt i de allerede eksisterende og i øvrigt ganske udmærkede standarder, som konstant forbedres af Statens Serum Institut i samarbejde med Dansk Standard.
Med kvalitetsmodellen fastlægges en række krav, som det danske sundhedsvæsen skal leve op til.
Det er herefter et regionalt ansvar at beslutte, hvordan kvalitetskravene bedst opfyldes.
De vurderinger og akkrediteringer, der foretages af sygehusene, munder ud i en samlet bedømmelse af det enkelte sygehus, og den vil blive offentliggjort.
Hvordan kvalitetskravene opfyldes, bør aldrig blive Folketingets opgave.
Sammenfattende vil jeg sige, at det er min vurdering, at det, der skal til for at forbedre rengøringen og hygiejnen på landets sygehuse, er et samlet overblik og en fælles indsats.
Det drejer sig om en fælles indsats, hvor de enkelte sygehuse, staten og sygehusejerne retter fokus mod hygiejne og arbejder målrettet på at nedbringe antallet af sygehuserhvervede infektioner.
Regeringen kan på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget.