runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Petersen (DF), 2010-05-19:
Det er mig en glæde at høre, at ministeren nu nævner »Projekt KLAP«, som LEV står bag ved.
Det giver mig sådan en formodning om, at ministeren har set den dvd, jeg gav hende, sidste gang jeg stillede spørgsmål.
Det er jo helt korrekt, at når man ser dvd'en, vil man også blive oplyst om, at det, vi troede på, og det, vi tror på omkring ungdomsuddannelsen, virkelig kan lade sig gøre.
Det kan lade sig gøre at rykke de her unge mennesker langt mere, end man hidtil har formodet.
Derfor var lovforslaget dengang og loven, der blev vedtaget, også epokegørende for området.
Jeg bliver så nødt til at stille ministeren et par spørgsmål.
Når hun nu indstiller til et visitationsudvalg, kommer spørgsmålet jo ind om UU-vejlederne, som vejleder i dag sammen med forældre og andre interessenter.
Der findes ganske, ganske få UU-vejledere, som i dag faktisk har nået det niveau, hvor jeg vil sige at de lader drømme blive fyldestgørende og lytter til den unge, selv om det måske, i gåseøjne vil jeg sige, kan se lidt håbløst ud.
Men de lever det ud.
Det viser sig jo som sagt bl.a. på den dvd, som ministeren selv har set, at det kan lade sig gøre, og at man faktisk kan rykke langt mere, end man hidtil havde troet på det her område.
Jeg vil gerne have, ministeren lidt mere konkret beskriver sådan et visitationsudvalg, hvem det skal bestå af, om hun har intentioner om at kigge på UU-vejlederne, og om deres område eventuelt skulle forbedres.
Min angst kan jo godt gå lidt på, at det er visitationsforvaltningen – nu vil jeg ikke lade den falde sådan lige, lad os kigge på den – for et eller andet sted føler jeg faktisk, at UU-vejlederne ligger inde med en rigtig god baggrund og lang tids erfaring inden for området.
De har måske ikke lige haft tanken eller den her vision, som vi har sammensat herinde i Folketinget, og der skal man måske være bedre til at lære dem at forstå mulighederne i den her lovgivning og mulighederne i de unge.
Når ministeren siger det her med, at man skal sikre, at de unge får nogle tilbud, kan jeg jo ikke lade være med at sige, at jeg et eller andet sted mærker, når jeg hører kommunerne osv., at angsten hos den her målgruppe går på, at de igen får tilbud, hvor de kan sidde og samle søm på et værksted, ligesom Morten på dvd'en, som ministeren har set, gjorde, og at Morten, hvis vi skal tage ham som eksempel, ikke ville få mulighed for at blive ansat i McDonald's og faktisk modtage de tre certifikater, som han har modtaget i dag.
Det leder mig videre til det næste spørgsmål, som er: Er ministeren bekendt med, at der i mange kommuner ikke sker en samordning mellem de forskellige forvaltninger ved tilrettelæggelsen af et uddannelsesforløb for en ung med særlige behov, så man f.eks ikke får sammensat en uddannelsesplan med sigte på, at den unge bliver kvalificeret til et job med løntilskud på det ordinære arbejdsmarked?
Tina Nedergaard (V), 2010-05-19:
Jeg ville være ked af sådan helt præcis at sige, hvordan man skal organisere det ude i kommunerne.
Men visitationsudvalgene er én mulighed.
Noget andet, som jeg ser nogle muligheder i, er det vejledningsforslag, der er på vej igennem Folketinget nu, hvor kommunerne i højere grad end hidtil forpligtes på at sikre, at det, at den unge går ud til ingenting, ikke længere er en mulighed.
Nu skal kommunerne tage fat om de unge, og det vil sige, at før kunne de måske have en vis interesse i at sige, at det ikke rigtig var deres målgruppe, og at det vist ikke var særlig tilrettelagte uddannelser, der skulle bruges her.
Det kan man ikke sige fremover, for så skal man give et alternativt tilbud.
Der bliver ikke nogen nemme – hvad skal man sige – smutveje for en kommune til at sige, at unge med særlige behov eller funktionsnedsættelse ikke rigtig er deres område.
Derfor er der en styrkelse i det.
Med hensyn til vejlederne vil jeg sige, at jeg tror, det er vigtigt, at de også trækker på anden ekspertise end deres egen.
Jeg tror ikke, at de alle kan komme op på et kvalifikationsniveau, som betyder, at de kan håndtere det her alene.
De skal også ind at snakke med folk i den sociale del af kommunen.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-05-19:
Jeg synes jo egentlig, det her er et meget godt eksempel på, at regeringen forsøger at generalisere og stå og vrisse ad kommunerne sådan samlet set, uden at se på, hvad der rent faktisk er forholdene i den enkelte kommune.
Jeg står her med spareplanen for Odder Kommune.
Ministeren siger, at det bare er den vækst, der har været, man nu skærer væk.
Altså, der er tale om, at man lukker ungdomsklubber ude i oplandet, at man nedlægger to skoler, at man fyrer halvdelen af kommunens hjemmesygeplejersker og erstatter dem med SOSU-assistenter, og at man sætter forældrebetalingen i klubberne op.
– i parentes bemærket har der jo været en Venstreborgmester i kommunen i de sidste 4 år, så det kunne være en skjult hentydning til ham.
Men nu står en socialdemokratisk borgmester altså med ansvaret for at rydde op i det her og endda med truslen om nulvækst og yderligere besparelser i de kommende år.
Kan ministeren ikke se, at det for de medarbejdere, der nu er blevet fyret, og for dem, der har truslen om en fyreseddel hængende over hovedet, virker utrolig arrogant og ikke særlig – hvad skal man sige? – indsigtsfuldt i forhold til kommunernes forhold?
Bertel Haarder (V), 2010-05-19:
En tidligere spørger har i dag haft det synspunkt, at man skulle nedlægge regionerne.
Når jeg hører på fru Kirsten Brosbøl, får jeg det indtryk, at hun nu også vil nedlægge kommunerne.
For hun bærer fodboldklubber og anbringelsessteder osv. ind i Folketinget og mener, at det er regeringens skyld, på trods af at jeg kan påvise, at alle kommuner har haft mulighed for vækst, endda en ganske voldsom vækst, i alle de senere år, og i kraft af de overskridelser, de har lavet, har de altså haft en endnu større vækst.
Jeg ved ikke, hvad de gjorde i valgkampen i Odder Kommune, men det kan jo være, at de kom lidt sent i gang på grund af valgkampen; det skal jeg ikke kunne sige.
Nu bliver sejlene så rebet, og jeg er helt sikker på, at borgmesteren er god til at give sin forgænger skylden og til også at give regeringen skylden, ligesom fru Kirsten Brosbøl jo stiller spørgsmål for at give regeringen skylden.
Det er politik, som politik nu engang er.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-05-19:
Det synes jeg netop er min opgave.
Borgmesteren tager faktisk et stort ansvar på sig og forsøger at gøre det på den mest skånsomme måde, og det er svært, når man altså står med så massive besparelser, som er tilfældet her.
Ministeren forsøger at bortforklare det her med, at der nu er historisk store udgifter til kommunernes serviceopgaver, men sagen er jo, at i rigtig mange kommuner handler overskridelserne om lovbundne opgaver, f.eks. på det specialiserede sociale område.
Kan ministeren ikke bekræfte, at hvis man som kommune har lovbundne opgaver, som vokser, vil der være andre områder, som man – hvis man altså har en meget, meget snæver økonomisk ramme, som regeringen jo har lagt ned over kommunerne i de seneste år – så er nødt til at gå ind og skære på, og at nogle udgifter, f.eks. udgifter til specialiserede opgaver, kan det være meget vanskeligt at forudsige hvordan udvikler sig?
Jeg vil egentlig godt til sidst spørge ministeren om det, jeg egentlig også hentydede til i mine tidligere spørgsmål, nemlig om, hvad der kommer til at ske i de kommende år i en kommune, som allerede er så presset, at man sparer 40 mio. kr. i år og 50 mio. kr. i de kommende år, når regeringen har bebudet nulvækst og besparelser for yderligere 4 mia. kr. Vil det så ikke gå ud over den borgernære velfærdsservice?
Bertel Haarder (V), 2010-05-19:
Hvis det er sådan, at jeg har givet forkerte oplysninger, så vil jeg gerne have det at vide.
Det, jeg har fortalt om de massive udgiftsstigninger og serviceforbedringer, der har været hvert eneste år, også det seneste år, og om overskridelserne, har fru Kirsten Brosbøl heldigvis ikke afkræftet.
Altså: Det har jeg ret i.
Så siger fru Kirsten Brosbøl: Ja, men altså i Odder er det sådan og sådan.
Jeg er ikke minister for Odder Kommune, jeg ved ikke, hvad der var foregået i Odder, og jeg respekterer borgmestre, som udviser rettidig omhu og prøver at få udgifterne til at passe med indtægterne.
Selv om der er nogle, der render ind i Folketinget med det, så respekterer jeg, at borgmesteren selv tager affære.
Det med den meget snævre ramme tror jeg mildest talt også jeg har dementeret i mit svar.
Der har ikke været tale om meget snævre rammer.
Det er lavpolemik at tale om meget snævre rammer i det år, hvor der har været tilladt flere procents stigning, hvorefter der har været flere procents overskridelser oven på.
Så har der da minsandten ikke været meget snævre rammer.
Julie Skovsby (S), 2010-05-19:
Hvilken betydning mener ministeren, at nulvækst i år 2011 samt afskedigelsen af 701 kommunalt ansatte på Fyn vil få for serviceniveauet i de fynske kommuner, og mener ministeren, at de fynske kommuner bør og skal gennemføre besparelser på ældreområdet, folkeskolen og børnepasningsområdet?
Tak for det.
Hvilken betydning mener ministeren, at nulvækst i år 2011 samt afskedigelsen af 701 kommunalt ansatte på Fyn vil få for serviceniveauet i de fynske kommuner, og mener ministeren, at de fynske kommuner bør og skal gennemføre besparelser på ældreområdet, folkeskolen og børnepasningsområdet?
Bertel Haarder (V), 2010-05-19:
Man må imponeres af paralleliteten mellem de seneste to spørgsmål; der kan vist komme mange af den slags.
Jeg kan sige, at regeringen har fremlagt en politik, der indebærer, at vi omfordeler 10 mia. kr., hvor de 10 mia. kr. går til sundhed, uddannelse og svage grupper, især til sundhed og svage grupper.
Det kan så omregnes til, at hvis man forestiller sig, at alle 4 mia. kr., som kommunerne skal spare, skal udmøntes ved, at kommunalt ansatte afskediges, så er det 8.000, som jo altså vil blive opvejet af, at der til gengæld alt andet lige vil blive ansat 8.000 til sundhed, til uddannelse og til svage grupper.
De 701 færre ansatte på Fyn skal ses i forhold til, at der er 37.000 kommunalt ansatte på Fyn.
Jeg vil også gøre opmærksom på, at kommunerne har meget god tid til at planlægge og forberede sig på de ændrede økonomiske vilkår.
Og når man allerede nu ser, at nogle kommuner tager hårdt fat, hænger det vel sammen med to ting, nemlig dels at kommunevalget nu er overstået, dels at man har store overskridelser, og det skal man jo tage fat i, og de fleste steder betyder det jo, at man blot tager toppen af den vækst, som man har haft det senere år.
Julie Skovsby (S), 2010-05-19:
Jeg tror blot, at jeg vil gentage mit spørgsmål: Hvilken betydning vil det have for serviceniveauet i de fynske kommuner?
Bertel Haarder (V), 2010-05-19:
Det vil vel have den betydning for serviceniveauet, at det stiger lidt mindre, end det ellers ville være steget.
Det er jo steget år for år – hele vejen igennem – og det er også steget i år, men i år steg det altså så meget, at man blev nødt til at skære lidt af toppen.
Det er svaret.
Så vil jeg da godt rose de kommuner, som udviser rettidig omhu, rose dem, som f.eks. finder ud af, hvordan de kan spare ganske meget på at følge op på sygedagpenge, rose dem, der forebygger sygefravær ved at oparbejde en anerkendende kultur og understøtte trivsel.
Der er jo mange ting, man kan gøre i en kommune, hvis udgifterne skrider på nogle områder.
Som tidligere undervisningsminister vil jeg også godt nævne specialundervisningsområdet, som er mig en kilde til evig undren.
Jeg forstår ikke, at man ikke underviser flere elever i klassen ved hjælp af undervisningsassistenter.
Jeg forstår ikke, at man anvender det allerdyreste, altså det at tage eleverne ud og lade dem blive undervist af en lærer med forberedelse og det hele, hvor nogle af dem måske kunne have været klaret i klassen med en ekstra voksen i form af en undervisningsassistent – det koster en tredjedel af, hvad en tolærerordning koster.
Julie Skovsby (S), 2010-05-19:
Nu er det jo ikke lidt mindre vækst, der er for næste år.
Det er nulvækst, som regeringen mener skal gennemføres ude i kommunerne, og nulvækst betyder jo, at væksten ikke må stige.
Men når regeringen nu har været inde at sige, at på andre områder, sundhedsområdet eksempelvis, vil væksten stige, og der skal bruges flere penge, vil der være nogle andre områder i kommunerne – eksempelvis i ældreplejen, folkeskolen, daginstitutioner osv. – hvor det bliver nødvendigt at spare.
Hvorhenne er det, at der skal spares?
Er det på ældreområdet, er det på folkeskoleområdet, er det på børnepasningsområdet?
Hvorhenne er det, og var det ikke en fortalelse, da ministeren sagde, at det betyder, at serviceniveauet vil stige lidt mindre?
Er det ikke i virkeligheden nulvækst, regeringen snakker om?
Bertel Haarder (V), 2010-05-19:
Man kan jo spørge om meget, og jeg kan ikke forhindre spørgeren i at holde en lang tale, for det er jo det, der er formålet med spørgsmålet.
Min kommentar er bare, at jeg har set listen over kommunernes overskridelser.
De er enorme, og det vil sige, at der er overskridelser ud over de aftalte stigninger.
Det er disse overskridelser, som nogle kommuner nu klogelig er i gang med at indhente ved bl.a. at tage toppen af de personalestigninger, som de har haft.
Det er jo også det, vi ser i regionerne, hvor der tales meget om afskedigelser i sundhedssektoren.
Ja, det er en lillebitte top af stigningen på et år, der tages væk.
Altså, stigningen har måske været 8.000, og så tager man toppen af, så der er 7.000 ekstra tilbage i forhold til, hvad der var året før.
Det er jo situationen i sundhedssektoren.
Så grelt er det ikke i den kommunale sektor.
Men i nogle kommuner er det altså temmelig meget, og tager vi nabokommunen, Horsens, kan vi se, at det – hvis jeg ikke husker forkert – er 6-7 pct. overskridelser, der er tale om dér, i Kommunernes Landsforenings formands egen kommune.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-05-19:
For det er ikke de sidste fyringer, der er på tale; man ved, at der kommer flere end dem, der allerede er besluttet her.
Men ministeren siger selv i sin besvarelse, at de her besparelser, der foretages nu, ikke har noget at gøre med det, som kommer i 2011 og fremefter.
Så kunne man jo, hvis det er korrekt, spørge ministeren: Tror ministeren så, at den spareplan, som regeringen har lagt op til for kommunerne, altså samlet set nulvækst og besparelser på 4 mia. kr., betyder, at Odder Kommune, som altså allerede nu er ude i at skulle spare 40,9 mio. kr. og 51,8 mio. kr. i de følgende år, kan fastholde det samme niveau – og jeg skal sige, at Odder Kommune er en af de mindste kommuner i landet efter kommunesammenlægningerne, så det er meget, meget voldsomme beløb og et meget stort antal af medarbejderne i kommunen, der allerede nu er blevet fyret – eller tror ministeren, at der kommer yderligere besparelser?
For sagen er jo den, at regeringen har holdt hårdt på, at der ikke skal komme nedskæringer i det offentlige; finansministeren udtalte den 17. marts i Politiken, at nulvækst vil sige, at der er det samme antal ansatte.
Så jeg vil egentlig godt høre, hvad ministeren tror der kommer til at ske i Odder Kommune, når man allerede nu er ude i massive sparerunder og altså formentlig får den her meget stramme aftale – nu må vi se, om det bliver med KL eller med kommunerne enkeltvis, sådan som regeringen jo truer med i øjeblikket – altså om det vil betyde flere besparelser, eller om man, som ministeren ser det, vil kunne fastholde det samme niveau.
Liselott Blixt (DF), 2010-05-19:
Hospiceformand Eva Naur forklarer, at Region Midtjyllands nye visitationsregler, som trådte i kraft sidste sommer, som også ministeren nævnte, betyder, at patienterne kun kan komme på hospice ved livets afslutning og ikke som symptomlindring og aflastning eller rehabilitering, som de tidligere har kunnet.
Mener ministeren, det er i orden, at man først kan komme på et hospice så sent, at mange faktisk når at dø, inden de kommer derhen?
Bertel Haarder (V), 2010-05-19:
Man kan altid diskutere, om vi skal have flere hospicer.
Jeg er personligt meget imponeret af det hospice, som jeg tilfældigvis har besøgt ved en lejlighed.
Det kan godt være, at man i fremtiden skal have flere hospicer, men når man nu har det antal pladser, man har, og når jeg bliver spurgt, om det er rigtigt, at der er hospicer, der står uden patienter, er jeg glad for at kunne fortælle: Nej, det er der ikke, der er en meget høj belægningsprocent.
Spørgsmålet, om man skal forbeholde hospice til den allersidste periode af livet eller lade det udstrække til en længere periode, tror jeg vi skal overlade til regionerne.
Jeg kan ikke dokumentere, at Region Midtjylland ikke skulle have gjort det fornuftigt, når de har så høj en belægningsprocent, som de har.
Liselott Blixt (DF), 2010-05-19:
Jeg synes, det lyder meget interessant, for nu har vi ved selvsyn set det, eftersom både fru Pia Kjærsgaard og hr. Kristian Thulesen Dahl var på besøg på det pågældende hospice og faktisk var rundt og se alle de tomme senge, der var, samtidig med at de fik at vide, at der var personale, der faktisk stod der og heldigvis kunne give ekstra god omsorg til de enkelte patienter, der var der, men som godt ville have haft, at der var nogle flere patienter.
Spørgsmålet er, om der så er nogle patienter, der ligger derhjemme og ikke lever op til de visitationskrav, som man har skærpet.
Det mener jeg da er et problem, og jeg kunne godt tænke mig at høre, om ikke ministeren mener, det er et problem.
Bertel Haarder (V), 2010-05-19:
En minister må jo holde sig til de oplysninger, han får, og oplysningen i dette tilfælde er altså, at det pågældende hospice har en belægningsprocent på 90, og det bekræfter jo ikke det billede, som spørgeren her har givet.
Men man skal være opmærksom på, at på et hospice er der jo ifølge sagens natur en ganske betydelig udskiftning, og derfor kan der vel være perioder med meget ringe belægning og andre perioder med høj belægning.
Jeg ved det ikke.
Jeg har fået gennemsnitstal, og det er dem, jeg er nødt til at holde mig til.
Jeg synes, det er et ærligt og redeligt standpunkt at mene, at vi ikke skal have regioner, og at staten og Sundhedsministeriet skal bestemme det hele.
Jeg respekterer synspunktet, men jeg er ikke enig i det, og så længe vi har regioner, må sådan noget som at fordele patienter på fire hospicer i Midtjylland oplagt være noget, der overlades til regionen uden alt for mange centrale pegefingre.
Jeg vil godt takke regionerne for, at de har set lyset, når det gælder værdien af hospice, og jeg synes ikke, der er dokumentation for, at min indblanding vil hjælpe de døende.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-05-19:
Hvordan hænger regeringens løfter om uændret serviceniveau i kommunerne til næste år sammen med, at der allerede nu er vedtaget en spareplan i Odder Kommune på 40,9 mio. kr. og 51,8 mio. kr. de følgende år med massive besparelser på kernevelfærden til følge, herunder lukning af to skoler og afskedigelse af 86 kommunale medarbejdere, bl.a. 15 i ældreplejen, 18 i daginstitutionerne og 39 i folkeskolen?
Bertel Haarder (V), 2010-05-19:
Regeringen har med KL aftalt et historisk højt niveau for de kommunale serviceudgifter for 2009.
Det er yderligere forhøjet i 2010, og det er et niveau, der er fuldt finansieret.
Kommunerne har i 2009 realiseret et udgiftsniveau, der ligger væsentligt over det forudsatte.
Der er altså ikke blot den aftalte stigning i serviceniveauet.
Der er en yderligere stigning, som har ført til overskridelser.
Det indebærer, at nogle kommuner nu er nødt til at foretage visse opbremsninger og opstramninger.
Det hænger ikke sammen med regeringens udmeldinger om rammerne for 2011.
Jeg skal kort repetere, hvad planerne er fra 2011 til 2013.
Vi står i en situation, hvor der er en regning, der skal betales, hvor der er behov for at skabe balance mellem offentlige indtægter og udgifter.
Derfor har regeringen fremlagt en politik, der indebærer, at det samlede offentlige forbrug for kommuner, regioner og stat under et skal holdes i ro i perioden 2011-2013, vel at mærke på en måde, hvor staten især skal begrænse til fordel for sundhed, svage grupper og uddannelse.
Det er de overordnede rammer, der er meldt ud.
Når man så holder det sammen med de aftalte serviceforbedringer plus de serviceforbedringer, der fulgte af de store overskridelser, synes jeg ikke, at der er baggrund for det spørgsmål, som jeg her skal svare på.
Liselott Blixt (DF), 2010-05-19:
Jeg kan udlede af det, som ministeren siger, at det er noget, vi bliver nødt til at grave lidt dybere i, for det må være påstand mod påstand fra de forskellige, region kontra hospice.
En anden ting, som jeg tænker på, når jeg læser det, er, at når Region Midtjylland på den her måde ændrer visitationsreglerne, har vi jo pludselig en region, der har nogle andre visitationsregler end andre steder i Danmark.
Jeg mener, at vi som sundhedspolitikere har en opgave i at sørge for, at alle i Danmark har de samme muligheder, når man er syg, så der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ministerens holdning er til det, om det er noget, han vil følge op på.
Bertel Haarder (V), 2010-05-19:
Jeg går ud fra, at spørgeren henviser til Region Midtjylland og debatten om ledige hospicepladser på Anker Fjord Hospice som følge af regionens nye visitationsretningslinjer.
Indenrigs- og Sundhedsministeriet har været i kontakt med regionen, som har oplyst, at det er korrekt, at det palliative råd, altså Region Midtjyllands råd af fagfolk på området, har udarbejdet fælles visitationsretningslinjer for henvisning til hospice.
Retningslinjerne skal sikre, at de patienter, der får plads på et hospice, også er de patienter, der har det største behov.
Jeg kan oplyse, at Anker Fjord Hospice ifølge Region Midtjylland i første kvartal af 2010 havde en belægningsprocent på 90.
I driftsoverenskomsten mellem regionen og Anker Fjord Hospice sigtes efter en belægningsprocent på 85.
Den faktiske belægningsprocent er altså højere end den aftalte.
Derudover kan jeg fortælle, at regionen den 4. maj i år lavede stikprøvekontrol på alle fire hospicer i regionen.
Den viste, at der på alle regionens hospicer med i alt 50 pladser var 4 ledige pladser, og det svarer jo til en samlet belægningsprocent på mere end 90.
Jeg kan derfor ikke genkende billedet af, at Anker Fjord Hospice har en stor uudnyttet kapacitet, og det er også værd at huske på, at der er frit sygehusvalg til de pågældende hospicer, også til Anker Fjord.
Det kræver ikke andet end en henvisning fra en læge, og det er uanset, om patienten er fra Region Midtjylland eller fra en anden region i landet.
Skulle der være den ledige kapacitet, der henvises til, er den til rådighed for alle patienter i hele landet, der kan få en henvisning fra deres praktiserende læge.
Liselott Blixt (DF), 2010-05-19:
Hvad er ministerens holdning til, at flere palliative patienter ønsker at dø i hjemmet i stedet for på hospitalet, men KL's formand for Socialog Sundhedsudvalget mener, at der mangler kompensation til kommunen på dette område?
Bertel Haarder (V), 2010-05-19:
Det er jo ikke første gang, at Kommunernes Landsforening mener, at der mangler kompensation til kommunerne.
Der er i de senere år på grund af aftaler mellem regeringen og Dansk Folkeparti opbygget en hospicekapacitet, som betyder, at flere patienter end nogen sinde har mulighed for at dø på hospice i stedet for at dø hjemme eller på almindelige sygehuse, og det er et kæmpe fremskridt.
Kommunerne har ikke fået nogen ny opgave på feltet, de har ikke fået en udvidet opgave, men de har fået en udvidet hospicekapacitet.
Så kan man have mange overvejelser om, hvordan man kan forbedre plejen af de patienter, som hellere vil dø i hjemmet – og det er mange; nogle har fortalt mig, at det er de fleste – og det er jo det, som formanden for KL's Social- og Sundhedsudvalg siger.
Jeg vil selvfølgelig ligesom spørgeren gerne give den bedst mulige pleje også til døende, der gerne vil dø i eget hjem.
Men hvis det betyder voldsomt stigende udgifter, er vi nødt til at inddrage det i sammenhæng med andre udgiftsområder.
Vi har skaffet forbedringer på feltet, men der er ikke ubegrænset mulighed for yderligere forbedringer, og dette at sikre hjælp til døende i eget hjem kan i nogle tilfælde være meget, meget kostbart.
Skal vi ikke glæde os over det ekstra antal pladser på hospice og glæde os over, at vi der har fået en rigtig værdifuld tilføjelse til vores kommunale sundhedsomsorg?