runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Vibjerg (V), 2009-04-22:
Det her er jo et af de lovforslag, der er dejlige at have til behandling, fordi det handler om at forenkle; det gør det lettere for de medarbejdere, vi har ude i jobcentrene, og gør det lettere for de mennesker, der betjenes af jobcentrene.
Det tager sit udgangspunkt i et større forenklingsprojekt, som den tidligere beskæftigelsesminister satte i værk, hvor man gik ud og spurgte de forskellige medarbejdere i jobcentrene, hvad de kunne komme med af gode forslag til at forenkle, og der kom 169 forslag fra medarbejderne og lederne i jobcentrene.
En lang række af de forenklingsforslag kunne jo gennemføres rent administrativt, og de er langt hen ad vejen gennemført.
En række af forenklingsmulighederne var rent faktisk barrierer, man selv havde opbygget ude i jobcentrene, og dem kunne man jo så selvsagt også selv rydde af vejen.
Så var der nogle områder tilbage, som krævede politisk behandling, fordi det var politiske aftaler, og også lovændringer, og det er så noget af det, vi har på bordet her, hvor vi nu først og fremmest forenkler i forhold til ungeindsatsen.
Ungeindsatsen er et meget kompliceret område med et meget kompliceret regelsæt, og det bliver nu forenklet, så det bliver meget lettere at gå til for medarbejderne derude, og det bliver altså også lettere at forstå for dem, der skal gøre brug af systemet.
Der er i dag ti målgrupper, og det antal reduceres til fire.
Samtidig fremrykker man den første jobsamtale til senest efter 1 måned for netop at sikre, at de unge mennesker ikke kommer til at gå ledige for længe.
Vi forenkler også sanktionssystemet, sådan at der bliver tre sanktionstyper: periodesanktion, punktsanktion og tilbagebetalingssanktion.
Så ved man, præcis hvad man har at rette sig efter, og det synes jeg er meget tilfredsstillende.
Så alt i alt er det her et rigtig godt lovforslag, som Venstre bakker meget op om.
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-22:
Lovforslaget er ret omfattende.
Der er som beskrevet mange regler i lovgivningen, og det giver altså noget at sætte sig ind i ude i jobcentrene.
Der er ikke noget at sige til, at det er et stort ønske hos kommunerne, at der sker en forenkling i forbindelse med indsatsen for unge under 30.
Der er i dag ti målgrupper med forskellige regler.
Med lovforslaget ændres det til kun at være fire målgrupper.
Det er altså en klar forenkling.
Med de forenklinger bliver det til at overskue, om man skal sætte ind med uddannelsesvejledning, eller om der skal sættes ind med at finde et arbejde ved hjælp af kontaktforløb og aktivering.
Der bliver også tale om en tidligere indsats ved første jobsamtale med udfyldelse af cv.
Mange gange er det jo en fordel, at det sker samtidig.
Det bliver også muligt for visse grupper at tage en uddannelse på hidtidige ydelsesniveauer.
Det drejer sig om personer, der ikke har en erhvervskompetencegivende uddannelse, og som desuden enten er under 30 år og forsørger til hjemmeboende børn, eller om personer mellem 25 og 30 år, som har været ledige så længe, at de har ret til efterfølgende tilbud, hvilket typisk vil være efter 15 måneders ledighed.
Så vidt muligt skal uddannelsen tages på ordinære vilkår, og det bliver også sådan, at jobcentrene kan anvende hele viften af redskaber til alle fire målgrupper og ikke, som det er i dag.
Der bliver også ændret på sanktionsreglerne, så der fremover kun er tre sanktionsmuligheder, nemlig periodesanktioner, punktsanktioner og tilbagebetalingssanktioner.
Det vil betyde både en forenkling og mere forståelige sanktioner, i forbindelse med hvorfor den enkelte bliver skåret i ydelsen.
Derudover indeholder lovforslaget en målretning af beskæftigelsesindsatsen.
Det drejer sig om tre forslag: Fremrykning af det tidspunkt, hvor en ledig skal have godkendt cv i Jobnet fra 1 måned til 3 uger efter ledighed.
Hvis man har et cv liggende fra tidligere, skal dette straks aktiveres.
Der sker en målretning af tilbud, der så vidt muligt skal sigte på beskæftigelse inden for områder, hvor der er behov for arbejdskraft, og det omfatter alle former for tilbud.
Det tredje punkt er målretning af jobplaner og forenkling af jobcentrenes arbejde med cv og jobplaner.
Der bliver samtidig en række konsekvensændringer i integrationsloven.
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Lovforslag nr. L 183 er et forslag om ændring af en aktiv beskæftigelsesindsats, om arbejdsløshedsforsikring, om aktiv socialpolitik og om integration af udlændinge i Danmark.
Det er et forslag om afbureaukratisering og forenkling af reglerne om aktivering af unge, om sanktioner for kontant- og starthjælpsmodtagere samt forenkling af sagsbehandlingen i forbindelse med jobcentres modtagelse af borgere.
På beskæftigelsesområdet er reglerne gennem årene blevet ændret og justeret ved forskellige politiske aftaler.
Ændringerne har haft bestemte formål på de forskellige tidspunkter, og det har resulteret i, at systemet er blevet kompliceret.
Det er en plan, regeringen søsatte i begyndelsen af 2007.
Alle jobcentre fik mulighed for at komme med forslag til forenkling af såvel regler som procedurer.
Der blev iværksat konferencer, hvor de mange forslag blev diskuteret og behandlet.
Der fremkom i alt 169 forslag.
Halvdelen af forslagene kunne gennemføres administrativt, og en stor del af dem er allerede gennemført.
En lang række af de øvrige forslag kunne gennemføres i jobcentrene, da de handlede om sagsgange, som kunne ændres lokalt.
Der blev valgt fire hovedområder, hvor der var enighed om, at der var et særligt forenklingspotentiale, som krævede lovændringer, og det var ungereglerne, sanktionsområdet, sygeopfølgningsområdet og jobcentrenes modtagelse af borgere.
Sygedagpengeområdet blev afbureaukratiseret i aftalen af 5. november 2008 om nedbringelse af sygefravær blandt partierne bag Jobplanen.
Lovforslaget her udmønter endvidere de lovgivningsmæssige dele af aftalen af 24. februar 2009 om målretning af beskæftigelsesindsatsen, målretning af jobplaner samt fremrykning af det tidspunkt, hvor den ledige skal have godkendt et cv i CV-banken.
Administrativt forsøges dels med uddannelse i forbindelse med ansættelse i ordinært arbejde, dels med et forsøg med en ophævelse af varighedsbegrænsningen på 6 uger for tilbud om vejledning og opkvalificering for personer uden en erhvervskompetencegivende uddannelse eller med en forældet uddannelse.
Lovforslaget indeholder endvidere konsekvensændringer i reglerne for introduktionsydelse under integrationsloven.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-22:
Dette forslag går ud på at gøre reglerne om aktiveringsindsatsen af de unge mere forståelige - selvfølgelig mere forståelige for de unge og også for de enkelte medarbejdere på jobcentrene og dermed også meget lettere at arbejde med.
Man ønsker simpelt hen enklere regler og et formindsket bureaukrati på beskæftigelsesområdet.
Meget af det, man laver derude, er tidkrævende og vanskeligt at administrere, og derfor vil der jo selvfølgelig også let kunne ske fejl.
Det har man kigget på meget, meget længe sammen med medarbejderne på jobcentrene under lange og mange forhandlinger, og det er nu endt med et forlig, hvor vi Socialdemokrater også er med.
Jeg vil ikke nævne alle de gode ting i dette forslag, som er forbedringer, men jeg vil dog alligevel nævne nogle af dem.
Med forenklingen af reglerne om aktiveringen af de unge har man netop lavet det, at man har nedsat antallet af målgrupper fra ti til fire; det er lettere at forstå for den unge, og det er lettere at finde den enkeltes målgruppe.
Sanktionsreglerne er lavet for at adfærdsregulere - sådan er sanktionsregler nu engang - men det kan man ikke, hvis de unge ikke forstår reglerne, hvis de ikke kan gennemskue, hvorfor de får en sanktion, og hvor længe den varer, og hvor meget de mister.
Her er det også blevet meget lettere.
Med hensyn til en bedre aktivering af de unge er der nu en klar målretning af jobplaner, så man finder et job, hvor der er behov for arbejdskraft.
Det er også lettere for de unge at forstå.
Der er et pålæg om, at de unge skal tage en uddannelse, og målet er selvfølgelig at få alle i uddannelse; en uddannelse, som de har meget lyst til - det er vigtigt - og som også sigter mod noget, som der er brug for.
For dem, som ikke er klar til dette, vil en jobrettet mulighed kunne være måden at få dem i gang med en uddannelse på, og det er netop derfor, vi tit over for regeringen nævner ordet praktikpladser.
Da vi startede med disse forhandlinger, så det ikke ret godt ud.
Forslaget ville give disse unge nogle store forringelser og presse dem ud af dagpengesystemet.
Samtidig var bødesatserne alt for høje og urimelige i forhold til mange andre bøder, som de unge møder i deres hverdag.
Vi har bidraget med nogle gode ændringer, der gør, at forslaget er blevet spiseligt, og som gør, at vi nu kan gå ind for det.
Jeg vil dog lige til sidst sige, at vi selvfølgelig ikke mener, at det fremsatte forslag er nok til at forenkle reglerne på beskæftigelsesområdet.
Her så vi jo gerne en afskaffelse af 300-timers-reglen, en afskaffelse af kontanthjælpsloftet og en afskaffelse af cv-klikket - alt sammen tiltag under denne regering, som man bruger rigtig, rigtig meget tid på derude - det siger de til os.
Så vi siger ja til forslaget, men selvfølgelig med lyst til at se på flere forbedringer.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-22:
Jeg er sådan set glad for, at vi nu endelig kan få nogle tal på bordet.
Så kan man jo bedømme, om de er store eller små, men der vil altså være kommuner - uanset om det er et eksempel - der, hvis de har større ledighed end gennemsnitligt i området, på en eller anden måde bliver ramt.
Det kommer til at koste nogle millioner.
Nu er det jo sådan - det ved jeg ikke om jeg skal belære ministeren om at man, når man i den kommunale økonomi skal lægge budgetter, er nødt til at sige: Hvis vi mangler penge et sted, skal vi hente dem et andet sted.
Sådan taler man.
De skal hentes et eller andet sted.
Jeg kunne så stille ministeren et spørgsmål.
Det vil ministeren måske ikke svare på, men jeg vil nu spørge alligevel.
Hvis en kommune siger o.k., de her penge vil vi godt lade være med at spare, eller vi vil rettere sagt gerne gøre en ekstra indsats for at få nogle flere ledige i arbejde og virkelig gøre noget også for at få flere aktiveret osv. - vi vil bruge nogle flere penge end det, vi oprindelig egentlig havde tænkt os til f.eks. at ansætte mere personale - vil ministeren så arbejde for, at det serviceloft, der i øjeblikket ligger på de kommunale udgifter, bliver fjernet fra det her område, nemlig beskæftigelsesindsatsen, både i forhold til ledige, kontanthjælpsmodtagere og sygedagpengemodtagere, for at man virkelig kan få sat gang i det område?
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Nu kan jeg i hvert fald høre, at ordføreren er forholdsvis tilfreds med spørgsmålet, for det er egentlig det eneste, der overhovedet er blevet spurgt til i dag, og nu kom der et svar, og så har man accepteret det.
Det er jeg glad for.
Men hele den anden del af det er jo et spørgsmål om de kommunale forhandlinger.
Det kan jeg jo ikke stå og diskutere her fra Folketingets talerstol i dag.
Men nej, der er ikke lagt op til det.
Line Barfod (EL), 2009-04-22:
Det har jo været noget besynderligt at høre på ministeren, men nu har ministeren selvfølgelig også efterhånden en lang erfaring i at benægte fakta.
Vi har i månedsvis hørt om, at Anders Fogh Rasmussen ikke var kandidat til jobbet som generalsekretær for NATO.
I dag kunne vi så høre om, at der overhovedet ingen problemer er med det her forslag.
Der er fuldstændig styr på økonomien.
Alt bliver godt, og der bliver taget fint hånd om alle de arbejdsløse, og der er ingen problemer med at sikre et godt arbejdsmarked.
Kunne ministeren pege på nogen fakta, der styrker ministerens opfattelse?
Kunne ministeren pege på nogle arbejdsgiverorganisationer og nogle fagforeninger, der er enige med ministeren i, at det her kommer til at gå rigtig, rigtig godt?
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Man kan da i hvert fald roligt sige, at det er et lovforslag, som bliver bredt ud, hvis vi også skal til at diskutere NATO-kredsen.
Men når det så er sagt, synes jeg jo egentlig, at det er utrolig væsentligt, hvad Kommunernes Landsforening siger, og hvad en socialdemokratisk borgmester, der er formand for arbejdsmarkeds- og erhvervsudvalget i Kommunernes Landsforening, siger.
Det er nemlig Erik Nielsen, der siger, at det her bliver ganske godt, og at hans og Kommunernes Landsforenings største problem lige for øjeblikket i virkeligheden er, at oppositionen på Christiansborg taler det her ned under gulvbrædderne.
Så ja, jeg kan sagtens pege på en, og det er så Kommunernes Landsforening.
Det er så tilfældigvis dem, der skal udføre opgaverne i fremtiden, og de er ikke i tvivl om, at både den økonomiske del af det er på plads, og at de også kan håndtere den store opgave, som det er.
Jeg ved ikke, hvorfra det der med børneværelset og plejehjemmet kommer, men det er sådan noget, der er opstået her i dag; sådan en eller anden sandhed, som man i oppositionen har fundet.
Jeg kan bare sige, at der i begyndelsen er fuld kompensation.
Siden hen træder nogle incitamentsstrukturer i værk.
Jeg har faktisk fået regnet lidt på, hvad der i værste fald kan ske, og her taler jeg om værste fald, vil jeg gerne understrege. Hvis det f.eks. er sådan, at ledigheden i Nordjylland i gennemsnit stiger med 10 pct., og at den i Hjørring Kommune og Aalborg Kommune stiger med f.eks. 50 pct., så medfører den forsikringsordning, som vi har diskuteret flere gange her i løbet af i dag, at de to kommuner maksimalt selv skal betale for den del af ledigheden, der ligger 5 procentpoint over landsgennemsnittet.
Det betyder så for Aalborg Kommune, at Aalborg Kommune maksimalt - og det er absolut maksimalt - kommer til at tabe cirka 15 mio. kr., og det er altså ud fra et budget på hele beskæftigelsesområdet, der er på 1,1 mia. kr.
Så man kan jo ikke sige, at det er en enorm regning, der så bliver smidt i børneværelset eller på plejehjemmet, nej, det her er en mulighed for kommunerne for netop at føre en aktiv beskæftigelsespolitik, samtidig med at der er stor bæredygtighed i de økonomiske rammer, der er lagt for det.
Line Barfod (EL), 2009-04-22:
Nu har Kommunernes Landsforening temmelig kraftigt taget afstand fra den stærke privatisering, der ligger i forslaget.
Så det, jeg egentlig spurgte ministeren om, var, om ministeren kunne pege på en eneste arbejdsgiverorganisation eller en eneste fagforening, altså nogle af dem, der er på arbejdsmarkedet, som taler for, at det her vil være en forbedring i forhold til arbejdsmarkedet, særligt i en situation, hvor arbejdsløsheden er stærkt voksende, og jeg spurgte, om ministeren kunne pege på en eneste ekspert, som har sat sig ind i finansieringen på det her område.
For i forhold til den høring, vi holdt i Arbejdsmarkedsudvalget, var alle de eksperter, der var der, jo dybt bekymrede over den finansiering, der ligger, fordi den vil føre til, at kommunen kigger på sin egen kommunekasse i stedet for at se på, hvad der gavner den arbejdsløse, og hvad der gavner arbejdsmarkedet.
Så har ministeren nogen, der har forstand på arbejdsmarkedet, som hun kan pege på?
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Jeg vil jo altså stadig væk mene, at Kommunernes Landsforening har forstand på arbejdsmarkedet, og når man nu har påtaget sig den her meget store opgave, er det ikke noget, man bare gør ud i den blå luft.
Jeg er så godt klar over, at der har været kritik fra både arbejdsgiverside og arbejdstagerside, og den har vi selvfølgelig også lyttet til.
Men det ændrer bare ikke ved, at jeg synes, at både forarbejdet til det her lovforslag og loven som helhed er ganske glimrende.
Det er selvfølgelig også derfor, at jeg som minister har videreført det, som den tidligere minister har lagt frem.
Nu bad fru Line Barfod om, at jeg bare skulle nævne en, der havde noget med arbejdsmarkedet at gøre.
Det har kommunerne, for det er dem, der får hele indsatsen, og de er tilfredse med det.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-22:
Nu hører jeg ministeren sige, at der med det her forslag bliver bæredygtighed i kommunerne.
Vi har efterhånden stået nogle timer i salen, og jeg spurgte i spørgetimen ministeren om de tal, der er kommet fra LO, for de viser jo noget helt andet.
Der sagde ministeren, at regeringen jo ikke er spåmænd.
Det er LO måske heller ikke, men LO har da forsøgt at regne på det.
Har regeringen forsøgt at regne på det?
Overhovedet ikke.
Der ligger ingen tal fra regeringen, der ligger ingenting fra regeringen.
Regeringen er fuldstændig ligeglad.
Man tager bare den her blokpolitik, og så fører man det her igennem og er fuldstændig ligeglad med de konsekvenser, det får for kommunerne.
Kan ministeren fortælle mig, hvad regeringen har gjort for at få nogle tal frem, der viser, hvad det her koster for kommunerne - altså for kommunerne og ikke for landsdelene?
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Jeg har fuld forståelse for, at man nogle gange fabrikerer spørgsmål på forhånd og derfor holder sig til dem.
Men hr. Leif Lahn Jensen må så også acceptere, at jeg rent faktisk har svaret den foregående spørger meget konkret på spørgsmålet om nogle tal.
Der er blevet regnet lidt på det, men det er i værste fald, og man skal jo være spåmand for at kunne regne ud, hvordan det her nøjagtig ender rundtomkring i kommunerne.
Derfor må man bare sige, at de tal, som LO har lagt frem, er sådan nogle tal, som er grebet ud af luften, og så har de sagt, hvordan det kunne ende.
Derefter har de så regnet sig frem til et gevaldig højt tal, som jeg under ingen omstændigheder kan bakke op om.
Jeg kan bare sige, at med de forudsætninger, som jeg nævnte før, nemlig at ledigheden i Nordjylland i gennemsnit stiger med 10 pct., mens den i Aalborg Kommune f.eks. stiger med 50 pct., og at man kommer ind i den her forsikringsordning, som vi har diskuteret tidligere i dag, vil Aalborg Kommune maksimalt tabe 15 mio. kr., og det er ud af et budget på beskæftigelsesområdet på 1,1 mia. kr.
Det kan selv hr. Leif Lahn Jensen og oppositionen jo ikke synes er meget høje tal.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-22:
Hvis man skal regne det her ud, er det nogle tal, der er grebet ud af luften.
Til noget helt andet: Ministeren har før sagt, at det kun er oppositionen på Christiansborg, der er imod det her.
Men LO, vismændene, alle undtagen KL er imod det her forslag.
Regeringen bliver ved med at nævne KL og nævner ingen andre.
Kan ministeren nævne bare to ud over KL og selvfølgelig regeringen og Dansk Folkeparti, som hele tiden følger med regeringen, som er for det her?
Hvis ministeren ikke kan det, er det jo rigtig, rigtig svært at tage ministeren alvorligt.
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Mine tal er netop ikke grebet ud af luften.
Mine tal er beregnet ud fra, hvordan det kunne gå i det allerværste tilfælde.
Så bliver der spurgt, om jeg kan nævne nogle andre aktører, som er for det her.
Jeg kan i hvert fald bare sige, at jeg altså ikke kan hjælpe hr. Leif Lahn Jensen og Socialdemokratiet med at tage den kamp, der åbenbart lige for øjeblikket er internt i Socialdemokratiet.
Det fremgår jo med al tydelighed af det ritzautelegram, der er kommet i dag, hvor Erik Nielsen siger, at der er to socialdemokratiske holdninger til det her, og at han har prøvet at overbevise sine kollegaer på Christiansborg om, at det er helt naturligt at samle indsatsen, men at de mere fokuserer på, hvordan beslutningen er taget i forbindelse med finansloven.
Så kan det vel ikke siges ret meget tydeligere, og jeg kan desværre ikke hjælpe hr. Leif Lahn Jensen og Socialdemokratiet med den interne kamp.
Jeg kan bare sige, at jeg synes, at det her lovforslag er godt, og at jeg glæder mig til, at vi får det gennemført.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-22:
Som også er ordfører.
Det er jo faktisk, synes jeg, det eneste svar, som vi ikke rigtig kan bruge til noget.
Til gengæld minder det om hr. Jens Vibjerg.
Problemet er jo, at her taler vi altså om en overgangsordning, og det kan godt være, at beskæftigelsesministeren ikke er enig i de beregninger, DA har lavet, og det kan også godt være, at man synes, de økonomiske vismænd har jord i hovedet, men det, der er pointen her, er, at man jo har lavet en overgangsordning, og det kan man læse i lovforslaget, hvor kommunerne altså ikke får refunderet alle deres udgifter til de forsikrede ledige, og hvor deres incitamenter ikke påvirkes af, om de aktiverer, når de går over i ret og pligt efter 9 måneder.
Uanset hvad, må der være et argument for at lave en sådan overgangsordning, og uanset hvad, hvis man i øvrigt tror på incitamenter over for kontanthjælpsmodtagere, skulle vi tro, at det måtte være de samme argumenter, man havde over for forsikrede ledige.
Og dem bliver der altså rigtig mange flere af i den kommende tid.
Så det, jeg savner, er et godt argument for, hvorfor man laver en overgangsordning, der gør, at systemet først virker i 2012.
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Man kan jo helt generelt sige, at netop den struktur, der er indført her, er indført for at sikre, at vi nu får en god overgang.
Men igen vil jeg bare gerne fastslå, at der er kommet kritik fra begge sider.
Den ene side siger, at incitamentsstrukturen er for stram og for striks, og den anden side siger, at den slet ikke skulle have været der.
Så jeg tror rent faktisk, vil jeg sige til hr. Morten Østergaard, at vi med det her forslag er havnet sådan nogenlunde præcis, hvor vi skal.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-22:
Når ministeren mener, at man er havnet midt imellem, må det betyde, at der kun bliver 3.250 flere ledige, og at det så vil koste ikke 0,5 mia. kr., men 250 mio. kr.
Det synes jeg da også er noget af et kunststykke, når man har været minister i 12-14 dage at komme og stå i spidsen for et sådant forslag.
I forbindelse med den tekniske gennemgang af systemet blev der fremlagt en planche, der siger, at refusionssystemet fra 2010 nedtrappes over 4 år fra at gælde de første 18 uger til 4 uger i 2013.
Så står der, at det fra starten skal afskærme kommuner med udgifter til en stigende ledighed - ikke noget om, at det skal være på længere sigt.
På sigt skal der være incitamenter til at gøre en tidligere indsats - læs besparelser.
Det her er og bliver et besparelsesprojekt.
Man er ikke engang i stand til at give den enkelte kommune en garanti for, at det ikke kommer til at koste penge.
Og i overslagsårene kan man heller ikke give en garanti for, at det ikke kommer til at koste penge ude i kommunerne.
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Det her er netop ikke et besparelsesforslag, og det ved hr. Bjarne Laustsen også udmærket godt at det ikke er.
Det er jo altså også sådan, at der sker en fuld kompensation for kommunerne.
De er delt op i landsdele, og derfra sker der en fuld kompensation for kommunerne.
Det er jo altså også sådan, at Kommunernes Landsforening selv er godt tilfreds med det her.
De synes, at den ordning, der er blevet lavet, også på økonomien, er helt i orden.
Så man må sige, at den frygt og den bekymring, der er, mest er noget, der trives i oppositionen på Christiansborg, men den trives altså ikke blandt dem, der rent faktisk skal udføre opgaven lige om lidt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-22:
Jamen det er jo dejligt at høre, at ministeren er fuldstændig klippefast i sin tro på, at det her kommer til at fungere helt perfekt.
Uanset om ministeren nu tror på de tal, som er beregnet fra LO's side i forhold til, hvordan kommuner kan blive ramt på økonomien af, at det her system bliver indført, kunne jeg godt tænke mig at få ministerens garanti for, at alle kommuner i alle tilfælde vil være holdt skadesløse, og at der ikke på noget tidspunkt vil være en regning, der skal betales - en regning, som sendes hen på børneværelserne eller på plejehjemmene, fordi en kommune får underskud på den her konto.