runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2015-11-06:
Som flere af de andre ordførere har nævnt, er der tale om, må man sige, endnu et meget, meget omfattende lovforslag på det finansielle område.
Vi har tidligere problematiseret omfanget af de her lovforslag og den enorme kompleksitet, som den her type lovgivning indeholder.
Vi mener faktisk, at det udgør et demokratisk problem, idet jeg tror, det er meget, meget svært for os, der skal forholde os til de her lovforslag, at overskue konsekvenserne af dem.
Det her lovforslag gennemfører det her UCITS-direktiv, som handler om likviditetsdækningskrav til penge- og realkreditinstitutter.
Samtidig foreslås det så også i lovforslaget, at Finanstilsynet får mulighed for at oprette den her prisportal.
Lovforslaget er en del af en udmøntning af en aftale fra 2014, som LA ikke var en del af.
Vi kan derfor heller ikke støtte det her lovforslag.
Vi tror ikke på, at den her prisportal kommer til at virke, og vi køber ikke helt argumentet om, at fordi sådan en prisportal ikke er der i dag, skal det offentlige oprette en sådan prisportal.
Der kan jo være mange ting, som man kunne ønske sig var til stede i dag ude på markedet, og man kan undre sig over, at de ikke er der, men når de ikke er der, er det jo, fordi der ikke er nogen efterspørgsel på dem.
Havde der været en efterspørgsel på en sådan prisportal, eksisterede den i dag.
Derudover går man jo også videre med det her lovforslag, idet man giver Finanstilsynet mulighed for at oprette andre former for prisportaler, eller i hvert fald at prisportalen bliver mere omfattende og dermed kommer til at gå ind på områder, hvor der allerede findes private leverandører af sådanne ydelser, og det kan vi ikke gå med til.
Derudover får Finanstilsynet endnu en gang øgede beføjelser.
Den her gang handler det om, at lovforslaget giver mulighed for, at Finanstilsynet får adgang til at gå på kontrolbesøg hos det, der bliver kaldt ikkefinansielle modparter.
Det er Advokatrådet i sit høringssvar meget skeptisk over for.
De noterer sig, at Finanstilsynets kontrolbesøg som udgangspunkt skal foretages varslet og ud fra en risikobaseret tilgang.
Jeg ved, der er andre borgerlige partier, bl.a. Det Konservative Folkeparti, som har været meget kritisk over for, at man giver myndighederne yderligere beføjelser til at gå på kompromis med grundlovens § 72, og derfor håber vi jo selvfølgelig også, at vores gode venner fra Det Konservative Folkeparti vil være kritiske over for det her element i lovforslaget.
Men vi kan ikke støtte lovforslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-06:
Størstedelen af forslaget vedrører gennemførelsen af EU-direktivet om kollektiv investering i værdipapirer, så vi får ensartede regler i alle EU-lande – og det kan vi som udgangspunkt støtte op om.
Derudover er lovforslaget også en udmøntning af en politisk aftale fra 2014, hvor Alternativet af helt naturlige årsager ikke havde mulighed for at være med.
I aftalen står der bl.a., at regeringen vil tage initiativ til at skabe større gennemsigtighed om omkostninger ved boliglån mod pant i fast ejendom ydet af realkreditinstitutter og ved pengeinstitutternes prioritetslån med henblik på at styrke konkurrencen og gøre det nemmere for forbrugere at finde det mest fordelagtige boliglån.
Det gør selvfølgelig, at vi er positive over for et forslag, som sigter efter at fremme netop den værdi.
En prisportal som den, lovforslaget lægger op til, hvor Finanstilsynet får mulighed for at offentliggøre priser på lånetilbud på boliglån, vil give en større gennemsigtighed for forbrugerne og give dem bedre betingelser for at finde de bedste og billigste lån.
En prisportal vil øge priskonkurrencen på boligmarkedet til gavn for forbrugerne, som så kan se frem til bedre og billigere boliglån. Vi vil selvfølgelig gerne være med til at give forbrugerne bedre vilkår, når de kaster sig ud på boligmarkedet, men jeg hæfter mig dog ved, som det også er sagt tidligere, at lovforslaget lægger op til, at Finanstilsynet ikke kun får beføjelser til at oprette en prisportal på netop boligområdet, men generelt for finansielle produkter, og dermed har hjemmel til at etablere prisportaler på andre områder.
Det er vigtigt for os, at vi med det her lovforslag ikke bevæger os ind på områder, hvor opgaven i forvejen løses fint af virksomheder, der giver de samme gode forhold for forbrugerne som dem, lovforslaget lægger op til på boligmarkedet.
Det er måske en lille ting i det her meget, meget store lovforslag, men det er en meget stor ting for nogle private virksomheder, som kan føle sig presset på deres forretningsmodel, hvis vi skaber usikkerhed omkring, hvilke områder Finanstilsynet har mulighed for at oprette de her prisportaler inden for.
Det er noget, jeg vil tage videre i udvalgsarbejdet, men vi er ellers positive over for forslaget.
Ida Auken (RV), 2015-11-06:
Det er jo gerne sådan, at når man kommer på lidt nede i talerrækken, er det blevet gennemgået ganske mange gange, hvad lovforslaget indeholder, så det vil jeg spare jer for en gentagelse af.
Vi synes også, det er vigtigt, at konkurrencen på området fungerer.
Og derfor synes vi godt om ideen – det var vi også selv i vores tid i regering med til at fremlægge som idé – om at lave en prisportal, der kan sikre gennemsigtighed, og som kan sikre, at forbrugerne har bedre muligheder for at finde ud af, hvad de enkelte produkter koster, og hvem der kan give dem det bedste tilbud.
Så alt i alt kan Det Radikale Venstre støtte lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-06:
SF støtter også op om forslaget.
Muligheden for, at Finanstilsynet kan åbne en ny udlånsportal, er meget positiv i forhold til gennemsigtigheden i systemet.
Og vi synes også, det er positivt, at der fjernes barrierer for dansk erhvervslivs deltagelse på det europæiske marked.
I sidste ende tror vi også på, at loven vil betyde større lighed i realkreditsystemet, da informationen vil være langt mere tilgængelig.
Så vil jeg egentlig ikke sige så meget mere, for det har mine kolleger jo i vid udstrækning gjort.
Men SF støtter det her lovforslag.
Vi synes, det er et godt og vigtigt forslag.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-11-06:
Det Konservative Folkeparti er for mest mulig transparens og mest mulig konkurrence til gavn for forbrugerne, til gavn for virksomhederne.
Forslaget her, som jo implementerer UCITS-direktivet, er med til at sikre mere konkurrence og mere transparens.
Så i stedet for sådan at gå i enkeltheder med det kan jeg konstatere, at det i hvert fald kommer til at trække i den rigtige retning, og derfor er vi positive over for det.
Der er et enkelt element, som jeg godt vil drøfte med ministeren, og som vi måske kan forholde os til nu, eller som vi kan tage op under udvalgsbehandlingen.
Det er, at når det offentlige nu, f.eks. gennem Finanstilsynet, kan gå ind og kigge på og lave sådan nogle prisportaler, så skal vi i hvert fald sikre, at de ikke går ud og konkurrerer med eksisterende portaler, altså at de ikke sådan tager brødet ud af munden på virksomheder, som opererer på det marked.
Der er forskellige virksomheder, som har objektive portaler, og der er det vigtigt, at staten så ikke igennem Finanstilsynet går ud og laver tilsvarende produkter.
Men det må vi tage en diskussion af.
Men Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-11-06:
Tak for kommentarerne til lovforslaget.
Som flere ordførere har været inde på, er der tale om et lovforslag, som indeholder en lang række forskellige ændringer af den finansielle lovgivning.
Forslaget handler primært om implementering af EU-regler, men bl.a. også om etablering af en prisportal for boliglån.
Initiativet følger op på den brede politiske aftale fra 2014 om håndtering af refinansieringsrisiko.
Det var sådan, at den daværende regering, altså Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre, sammen med Venstre, Socialistisk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti indgik en aftale den 6. februar 2014.
Derfor vil jeg også gerne i dag sige, at udmøntningen af den politiske aftale vil der blive indbudt til et møde om her i løbet af de kommende uger, hvor vi netop også kommer til at drøfte hele spørgsmålet om etablering af en prisportal.
Og jeg vil gerne i dag her fra Folketingets talerstol give udtryk for, at regeringen selvfølgelig ikke har nogen ambition om at lave en prisportal eller lave flere prisportaler, som skal udkonkurrere private aktører.
Men vi står selvfølgelig ved den aftale, som vi var med til at lave.
Derudover kan jeg sige, at lovforslaget har til formål at sikre en øget investorbeskyttelse i investeringsinstitutter ved at indføre nye krav til investeringsforeninger og deres indretning.
Det gælder bl.a. pligt til altid at handle i foreningens/investors interesse, kontrollere pengestrømme og yde erstatning, hvis aktiver tabes.
Desuden sikrer forslaget, at den gradvise indfasning af de nye EU-likviditetsdækningskrav ikke medfører et fald i likviditetsniveau for visse danske penge- og realkreditinstitutter, idet de gældende danske regler opretholdes indtil udgangen af 2016.
Denne indfasning følger op på bankpakke VI.
Med lovforslaget indføres endvidere EU-konforme regler om individuelle solvenstillæg til kreditinstitutter.
Derved sikres ensartede krav til kvalitet og den kapital, der bruges til at opfylde et individuelt solvenstillæg.
Lad mig sige, at jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget og noterer mig de bemærkninger, der er kommet under førstebehandlingen her i dag.
Eva Flyvholm (EL), 2015-11-10:
Mange tak for spørgsmålet.
Jo, jeg mener, at det er meget vigtigere at prioritere FN's missioner, end det er at have indsatsen i Irak, som vi fra Enhedslistens side heller ikke støtter.
Og det gælder i øvrigt også mange af de indsatser, man har haft i NATO-regi.
Jeg vil også fremhæve, at det er fuldstændig afgørende for, at vi har diskuteret det her så grundigt i Enhedslisten, at der netop er tale om en fredsbevarende FN-mission.
Som sagt har jeg stor sympati for, at FN er til stede i Mali.
Men jeg må bare sige, at samtidig tager vi konkret stilling i hver enkelt tilfælde, og det er jo det, der er på bordet her.
I forhold til den konkrete mission er der nogle uklarheder, som vi ikke føler os trygge ved, og vi mener ikke, det er det rigtige bidrag.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-10:
Jo, men er sandheden i virkeligheden ikke, at Enhedslisten ikke ville kunne blive enige om at støtte det her, at man er bange for intern uenighed – at det er det, det handler om, og så finder man et hår i suppen for at kunne gå imod det?
Og handler det ikke om, at Enhedslisten jo på intet tidspunkt har støttet en militær operation – jo, én gang, og der trak man sig hurtigt tilbage igen – og at man ligesom pr. definition ikke vil være med til at støtte militæroperationer, heller ikke selv om der er tale om en FN-mission, selv om der er tale om en helt, helt klassisk fredsbevarende FN-operation?
Jeg synes virkelig, det er ærgerligt, at venstrefløjen på den måde spiller sig af banen.
Eva Flyvholm (EL), 2015-11-10:
Netop det, som Venstres ordfører nævner, altså at der er en fredsaftale på plads, er jo noget af det, der har gjort, at vi har overvejet det her meget, meget grundigt.
Jeg synes da, det er meget positivt, at der ligger en fredsaftale i Mali, som FN-styrken skal opretholde.
Hvornår kan de f.eks. gå ind og have en mere offensiv rolle, og hvad skal der ske med de efterretninger, som de indsamler?
Det er noget af det, vi er utrygge ved, og det mener jeg sådan set er en hel relevant bekymring, som både hovedbestyrelsen og jeg selv kan stå fuldt inde for.
Peter Juel Jensen (V), 2015-11-10:
Nu er jeg ked af, at det er ordføreren, der står på talerstolen, og ikke Enhedslistens hovedbestyrelse, for jeg kan høre, at det var der, jeg skulle have rettet mit spørgsmål hen.
Det mandat, som vi sender de danske soldater ud med, og den opgave, vi sender dem ud med, skal bl.a. sikre, at man understøtter en fredsaftale.
Man støtter implementeringen af en våbenhvile, og man har fokus på sikkerhed, stabilisering og beskyttelse af civilbefolkningen.
Hvad er det i den håndfuld opgaver, som Enhedslistens hovedbestyrelse har en udfordring og dermed et problem med?
Hvorfor vil Enhedslisten ikke bakke op om det her?
Eva Flyvholm (EL), 2015-11-10:
Det er rigtigt, at vi i Enhedslisten mener, at militær intervention skal være den allersidste udvej.
Det betyder også, at det simpelt hen er noget, vi kun kan støtte i tilfælde, hvor alt andet er forsøgt.
Men det er ikke sådan, at vi ikke nogle gange kan støtte det, hvis det f.eks. er for at forhindre et folkedrab eller alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og der ligger et klart FN-mandat.
Vi har jo også tidligere støttet et dansk bidrag i form af transportfly og militær assistance til MINUSMA i Mali.
Så jo, vi kan godt støtte FN-missioner, også når der nogle gange er tale om militær bistand, men man må sige, at det samtidig er vores partidemokrati, og det vil sige også vores hovedbestyrelse, som hver eneste gang meget grundigt vurderer, om der er tale om en mission, som vi synes det giver mening at støtte.
Og her har vi altså nogle bekymringer.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-10:
Jeg må sige, at jeg undrer mig lidt over, at Enhedslisten siger nej til det her, for der er jo tale om en fuldstændig klassisk FN-operation, en fredsbevarende, fredsskabende opgave, og jeg har svært ved at se, at det ikke er noget, som venstrefløjen bør støtte.
Jeg kan godt forstå, at det her skal undersøges ordentligt, det er jeg med på.
Man kan også diskutere prioriteringen i forhold til andre aktiviteter inden for FN.
Men alternativet til det her er jo ikke FN's andre opgaver, det er Irak-krigen.
Eva Flyvholm (EL), 2015-11-10:
FN har bedt Danmark om at bidrage til FN-missionen MINUSMA i Mali.
Jeg mener, det er rigtig vigtigt, at Danmark bakker op om FN, og som situationen er i Mali, mener jeg også, der er et behov for, at FN er til stede for at bidrage til, at fredsaftalen bliver overholdt, for at bringe nødhjælp frem til befolkningen og for at være med til at forhindre krænkelser af menneskerettighederne.
Derfor støtter jeg også varmt, at Danmark skal øge udviklingsbistanden til Mali, og vi støttede det også i Enhedslisten, da Danmark tidligere sendte et transportfly til FN-missionen i Mali.
Men det bidrag, som regeringen nu foreslår, hvor Danmark ud over et transportfly også skal stille med 30 jægersoldater, synes jeg indeholder nogle problemer og uklarheder, der gør, at vi fra Enhedslistens side ikke kan støtte det konkrete forslag.
Det er en meget kompleks situation i Mali, hvor det kan være svært at vurdere, hvad for en situation vi sender danske soldater ud til, og jeg mener heller ikke, at det, regeringen foreslår her, er det, der nødvendigvis er mest brug for.
Det er også et problem, at de opgaver, der skal løses, og retningslinjerne for de udsendte soldater ikke er tilfredsstillende beskrevet.
Så er det også bare meget vigtigt for mig at sige, at der er et kæmpestort misforhold i, at regeringen på den ene side er klar til at udsende soldater, men på den anden side systematisk har skåret ned i Danmarks støtte til FN's organisationer.
Det betyder f.eks., at Danmark ikke længere støtter FN's fredsopbygningskontor, som både laver noget rigtig godt arbejde i Mali og i en række andre lande også løfter en rigtig vigtig opgave med at sikre fred og stabilitet.
Det mener jeg simpelt hen er en forkert prioritering i en tid, hvor verden er fuld af krig og konflikt.
Derfor kan vi fra Enhedslistens side ikke støtte det konkrete forslag, som er sat til behandling i dag.
Mange tak.
Peter Juel Jensen (V), 2015-11-10:
Tak, formand.
Krisen i Mali er tæt knyttet til en bredere regional ustabilitet, der rækker ind i både Nordafrika og nabolandene.
Samtidig medvirker en massiv fattigdom og manglende jobmuligheder i regionen til irregulær migration bl.a. mod Europa.
FN's Sikkerhedsråd vedtog den 25. april 2013 resolution nr. 2100, der etablerede FN's fredsbevarende mission i Mali, hvis mandat efterfølgende er blevet forlænget.
Mandatet omfatter bl.a. understøttelse af en fredsaftale og støtte til implementering af en våbenhvile og har fokus på sikkerhed, stabilisering og beskyttelse af civilbefolkningen.
Danmark har støttet missionen siden missionens oprettelse i 2013.
Vi sender de danske soldater ud med et robust mandat i en mission, hvor vi er inviteret af FN, og det vil sige, at man sendes ud i henhold til både folkeretten og krigens love.
Forsvarsministeren havde her til morgen inviteret ordførerne til en gennemgang af mandatet, og ordførerne fik en både grundig og betryggende gennemgang samt en ny invitation til at følge transmissionen fra det klare FN-mandat til det missionsspecifikke mandat, som de danske soldater bliver udsendt med.
Enhederne vil primært beskæftige sig med mere krævende efterretningsindhentningsopgaver, herunder langtrækkende patruljeaktiviteter, overvågningsopgaver og områdeanalyse af lokale miljøer.
Og man vil samarbejde med velkendte partnere.
Venstre støtter forslaget.
Marie Krarup (DF), 2015-11-10:
Jeg har så meget respekt for de danske soldater, at jeg ikke ønsker at udsende dem på missioner, som på nogen måde kan give en uklarhed, og jeg mener, at der her er tale om en uklarhed.
Jeg ønsker ikke at sende danske soldater ud på missioner, hvor det ikke er fuldstændig soleklart, om man er krigsdeltager, eller man er neutral FN-soldat.
Det synes jeg ikke er en fornuftig opgave.
Selvfølgelig kan vores soldater løse de opgaver, de bliver sat til, men jeg ønsker ikke at sætte dem til en uklar opgave.
Peter Juel Jensen (V), 2015-11-10:
Har ordføreren ikke tillid til, at de danske soldater selvfølgelig har et ærmemærke på, der siger, at de er en del af en FN-operation, men også at de kan tilpasse afmærkningen efter den opgave, de skal ud at løse?
Og er det ikke i overensstemmelse med det FN-mandat, man har?
Vi var til det samme møde her til morgen.
Vi havde en god diskussion af det her.
Jeg synes, der blev svaret klart og tydeligt på alle de spørgsmål, der blev stillet.
Vi blev stillet en anden runde i udsigt i forbindelse med transmissionen af FN-mandatet til en missionspecifik opgave.
Man har jo prøvet at imødekomme os hele vejen.
Problemet er bare, at når Enhedslisten ikke bakker op om det her, efterlades man også med et indtryk af, at Enhedslisten er et parti, som ikke går ind og tager ansvar, når vi har de meget klare mandater, at Enhedslisten ikke tager ansvar, når det kommer til at beskytte en civilbefolkning, implementere en våbenhvile og sikre, at spillereglerne bliver overholdt.
Hvorfor er Enhedslisten så uansvarlige?
Marie Krarup (DF), 2015-11-10:
De kan deltage i operationer, hvor deres afmærkninger og deres FN-legitimitet nedtones, således at de ikke udsættes for ekstra risiko.
Det kan man selvfølgelig godt forstå, men det giver bare en form for gråzone, som vi ikke bryder os om at se vores soldater i.
Peter Juel Jensen (V), 2015-11-10:
Jeg synes bare, det var lidt uklart i ordførerens tale: Er de danske soldater, vi sender af sted, mærket som soldater, der er udsendt og deltager i en FN-operation, eller er de ikke?
Martin Lidegaard (RV), 2015-11-10:
Vi er jo alle sammen interesseret i at have fuld klarhed over bidragene, og jeg har selv været meget, meget optaget af, at hvis der f.eks. bliver taget fanger, ved vi, præcis hvilke retningslinjer der gælder.
Men nu synes jeg faktisk, at regeringen har – vi var jo til et fælles møde i Forsvarsministeriet her til morgen – gjort en del ud af at beskrive de retningslinjer, som er FN's, og det er jo FN, der kommer til at stå inde for eventuelle tilbageholdte fanger.
Og i det hele taget er vi blevet meget klogere i løbet af det sidste døgn, synes jeg.
Så jeg vil bare høre, om Enhedslisten ikke skulle overveje at tage spørgsmålet tilbage i sin hovedbestyrelse nu, hvor man har fået afklaret de spørgsmål, som Enhedslisten havde, og som jeg også havde?
For det er jo ikke ligegyldigt, om man signalerer, at man også er klar til at støtte FN her, eller ej.
Det er lidt ærgerligt, synes jeg, hvis et FN-venligt parti som Enhedslisten vælger at lade FN stå og blafre i en situation som den her, hvor FN selv beder om hjælp.
Der skal prioriteres – og vi forventer i øvrigt nogenlunde det samme forsvarsbudget for internationale operationer i de kommende år.
Men når vi synes, det er en god idé i Mali, så er det jo, fordi Danmark har en historie i Mali.
Vi er, om jeg så må sige, eksperter i Mali, fordi vi har givet udviklingsbistand til Mali i mange år.
Vi har deltaget aktivt, også med militære bidrag, og jeg tror, det er derfor, at FN i det her tilfælde specifikt har spurgt Danmark om det.
Så har vi en dansk styrkechef, som nyder stor anseelse, og det betyder derfor også, at vores soldater vil være i gode hænder.
Og der er jo heller ikke så mange andre steder, vi er blevet bedt om at bidrage, kan man sige.
Marie Krarup (DF), 2015-11-10:
Hvis det danske forsvar skal indsættes, hvor der er behov for at bekæmpe ekstreme islamister rundtomkring i verden – og dem er der jo mange af; altså, Mali er jo ikke det eneste sted – hvor mange gange mener ordføreren så at forsvarsbudgettet skal fordobles?
For det bliver jo rigtig, rigtig mange missioner, vi skal have rundtomkring i verden.
Martin Lidegaard (RV), 2015-11-10:
Mange tak, fru formand.
Radikale Venstre er positive over for at støtte beslutningsforslaget.
Det er vi, fordi der i vores optik er et klart behov, der er et klart FN-mandat, og der er en klar mission.
Derfor må jeg sige, at jeg er lodret uenig med Dansk Folkeparti, der siger, at det her kun er nice to have og ikke need to have.
Så der er et klart behov.
Der er også et klart – jeg vil næsten sige sjældent klart – FN-mandat.
For ikke alene er der en invitation fra Malis regering, men der er også en politisk aftale, der er skrevet under.
Det er en ægte fredsbevarende mission, hvor det, der er vores opgave, er at bidrage til, at den aftale, der er blevet forhandlet lokalt, kan blive overholdt.
Det vil sige – hvad der fører mig til det med en klar mission – at det her jo ikke er noget, der sker på bekostning af andre indsatser i Mali.
Derfor forstår jeg heller ikke Enhedslistens afvisning af at bidrage til FN i den her sammenhæng.
Tværtimod har jeg forstået, at vi øger støtten til Mali på udviklingsbistandens side, samtidig med at vi gør det her.
Det vil sige, at der faktisk er en mulighed for, at den danske indsats på det humanitære og på det udviklingspolitiske og på det diplomatiske og nu også på det militære område kan gå hånd i hånd.
Det er også en af grundene til, at vi synes, det giver god mening at støtte indsatsen.
Men det er klart, at der også har været nogle bekymringer fra vores side.
Jeg har gjort det meget klart tidligt i processen, at jeg synes, det var helt afgørende, at de mænd og kvinder, vi sender ud, har et klart mandat, også hvis det handler om, at der skal tages personer til fange.
Jeg er derfor glad for, at forsvarsministeren her til morgen havde inviteret os til en briefing, som gjorde det helt klart, at de danske udsendte soldater vil følge FN's regler og de specifikke instrukser, som også ligger ned over missionen i Mali.
Det var i hvert fald noget, der betryggede mig.
Det er en helt, helt anden historie end det, vi oplevede i Irak i 00'erne, og derfor ser vi frem til at få de sidste, kan man sige, beføjelser på plads.
Vi er blevet lovet, at det vil vi få, og at det vil ligge inden for rammerne af FN's regler.
Det betrygger os.
Endelig synes jeg, det på et lidt senere tidspunkt måske også er værd at følge op på, om der nu også kommer de bidrag til Mali, som der er blevet bedt om.
Regeringen har jo besluttet at sige nej til en forespørgsel om at sende landtransportstyrker.
Det kan godt være, at det giver god mening, at det er afrikanske tropper, der tager den del af missionen – det er vi sådan set med på – men vi synes omvendt, det er vigtigt, at der kommer nok bidrag til, at den samlede opgave kan løftes.
Med disse ord kan jeg altså tilkendegive, at Radikale Venstre vil støtte forslaget.