runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2014-11-18:
Det, der fik mig til at tage ordet, var det her med, at hr. Bjarne Laustsen sagde, at det tilsyneladende var helt i orden, at man fjernede aldersgrænsen – og det synes Dansk Folkeparti også – men at det var fint, at man kunne bibeholde aldersgrænsen i overenskomster og tage hensyn til pensionsaftaler, og så havde man en lovpligtig alder.
Jeg skal bare lige have hr. Bjarne Laustsen til at forklare det igen, så jeg ikke har misforstået noget.
Mente hr. Bjarne Laustsen, at hvis det var noget med, at man gik tidligere før 70 år, af hensyn til at man skulle have en pension, så var det i orden?
Men det kan godt være, at jeg misforstod det, og derfor vil jeg gerne lige have hr. Bjarne Laustsen til at forklare det igen.
Betyder det også for hr. Bjarne Laustsen, at de regler også vil være gældende fremover, når det her lovforslag er vedtaget, altså at man på de områder stadig væk kan aftale en tidligere afgangsalder, fordi man så kører videre med nogle pensionregler?
I lovforslaget står der, at det gælder de aftaler, der er indgået før ikrafttrædelsen, og at de kan fortsætte, og det må jo så betyde, at nyansættelser inden for de områder ikke har den der pligtige pensionsafgangsalder, som hr. Bjarne Laustsen hentyder til.
Det er vel ikke sådan, at hr. Bjarne Laustsen mener, at i forsvaret kunne man køre videre med pensionsafgangsalderen, selv om det her lovforslag for nyansættelser bliver vedtaget?
Bjarne Laustsen (S), 2014-11-18:
Det gør jeg selvfølgelig gerne, hvis der er behov for det.
Vi har altså en række områder, når det drejer sig om vores politi og forsvar osv. – der er sikkert andre, men det er bare et par eksempler – og man har altså aftalt, at her kræves der nogle særlige ting også i forhold til alder og til, hvad folk skal kunne på jobbet, og der er der så aftalt noget andet.
Det er derfor, at jeg nævnte den mulighed.
Det tror jeg Dansk Folkepartis ordfører udmærket er klar over.
Det er jo en gammel sandhed, at hvis argumentationen er svag, hæver man stemmen, og det er jo sådan set det, fru Charlotte Dyremose gør her, for det er der jo slet ingen grund til at hæve stemmen over for.
Så taler man om individuelle aftaler, men den danske model bygger jo på en overenskomst på nogle vilkår, der fortæller noget om, hvilke rettigheder man har som lønmodtager og som arbejdsgiver.
Det er her, vi siger, at der ikke behøver at være en generel regel om det.
Det kan sagtens være, at der er nogle, der er uorganiserede, der kan lave aftaler om det ene og det andet.
Det behøver jeg slet ikke forholde mig til.
Jeg siger bare, at det, der er rigtig godt i det forslag, som nu kommer her fra beskæftigelsesministeren, er, at man får en større frihed på arbejdsmarkedet, fordi man ikke skal have den 70-årsgrænse mere.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-11-18:
Kan vi ikke lige holde os til fakta?
Er vi ikke enige om, at hvis man vil ansætte en person på en individuel aftale længere end til de 70, så kan man bare gøre det?
Så hr. Bjarne Laustsen står her og siger: Vi hylder den danske model, men vi griber nu ind i aftalerne og vil regulere det her.
Der findes jo mennesker i det her land, der arbejder og er over 70, fordi de har fået lavet en aftale med deres arbejdsgiver om, at de gerne må arbejde videre, at de gerne vil, og at arbejdsgiveren gerne vil ansætte dem.
Så det her er et spørgsmål om, at man begrænser de aftaler, der må laves.
Man kan jo ikke både sige, at man hylder den danske model og vil skabe frihed, man vil overhovedet ikke blande sig, og at man støtter et lovforslag, hvor man blander sig.
Bjarne Laustsen (S), 2014-11-18:
Jeg har altid haft svært ved at finde ud af Liberal Alliances politik, uanset hvilket navn partiet har haft, men det bliver mere og mere komisk nu, for der er da ikke meget liberalt i den ordførertale her.
Det er ellers det, vi plejer at høre fra ordførerne hele tiden.
Liberal fornemmer jeg er sådan noget med frihed.
Hvorfor er det så lige, at ordføreren synes, det er vigtigt, at Folketinget har lavet en 70-årsgrænse?
Og hvorfor er det lige, at når man så kommer og foreslår reglen ophævet, vil Liberal Alliance ikke være med til at fjerne den, således at folk kan fortsætte, efter de er fyldt 70 år?
Jeg synes bare, det er lidt underligt, at ordføreren ikke forholder sig til det spørgsmål, om folk skal blive, til de er 70 – eller længere, hvis de har mulighed for det.
Jeg kender udmærket Det Konservative Folkepartis historie med harcelering over efterlønsordningen osv. – den skal bare væk, det har man foreslået.
Men det, der er vigtigt på en virksomhed, er, at man ikke bare går ud og fyrer folk, fordi de har nået en bestemt alder.
Aldersdiskriminering er forbudt.
Og det må vel også være sådan, at hvis folk gerne vil fortsætte, er der ingen grund til at have regler, der forhindrer dem i at fortsætte.
Det er det, det her handler om, er det ikke?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-11-18:
Det ville jeg mene var ganske ubehageligt, uanset at det var en berettiget fyring.
Derfor taler jeg om ubehagelige fyringer.
I forhold til det her med de individuelle aftaler læser jeg bare op fra bemærkningerne til lovforslaget: »Lovforslaget vil også få betydning for gældende individuelle aftaler, som indeholder bestemmelser om pligtmæssig fratræden ved det 70. år eller derover.
Sådanne individuelle aftaler bliver ugyldige, og vil derfor ikke kunne gøres gældende overfor lønmodtagere efter dette lovforslags ikrafttræden.«
Bjarne Laustsen (S), 2014-11-18:
Det lyder ikke, som om den konservative ordfører har læst lovforslaget, for netop om det der med tilbagevirkende kraft står der, at det først gælder fra 2016, så parterne kan nå at indrette sig på det.
Og så er der en ting, som talen bærer helt tydeligt præg af, og det er, at talen må være skrevet ovre i Dansk Arbejdsgiverforening, for det er lidt underligt, at man ikke vil forholde sig til det – og det må man jo næsten gå ind for – at folk skal træde af, når de er 70.
Det er jo det, det her handler om: Hvorfor skal man med de aftaler, der har været, absolut stoppe, når man er 70, hvis man gerne vil fortsætte?
Det, som ordføreren siger, er, at det vil føre til nogle ubehagelige fyringer af folk, inden de bliver 70.
Det er det, ordføreren står og siger.
Hvor har man det fra?
Den sikkerhed med hensyn til forskelsbehandling er der i ligebehandlingsloven.
Der har man jo ikke lov til at fyre folk, bare fordi de har en højere alder end gennemsnittet.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-11-18:
I Liberal Alliance mener vi ikke, at man skal kunne diskriminere på baggrund af køn eller seksualitet eller race.
Men her er der jo tale om noget andet.
Det er jo noget fundamentalt anderledes, for vi bliver alle sammen 70 år.
Sådan er det nu engang.
De kan lave den aftale om, hvis de vil det, og det vil de formentlig også gøre, i takt med at folk bliver ældre osv.
Så vil de her aftaler nok blive lavet om helt af sig selv, og det synes vi nu engang er bedst, i stedet for at vi politikere går ind og blander os i de aftaler, de har indgået.
Man kan også allerede i dag lave aftaler, som gør, at folk kan arbejde længere.
Det står folk frit for at gøre det.
Det synes vi er godt.
Det er frihed.
Det her lovforslag er ikke et udtryk for frihed.
Det er et udtryk for, at politikere går ind og blander sig i aftaler, som parterne har lavet, frie mennesker har lavet, og som de kan lave om i morgen, hvis de har lyst til det.
Christian Juhl (EL), 2014-11-18:
Jeg synes, det var lidt udenomssnak, vi fik fra hr. Joachim B. Olsen.
Jeg synes, det er et væsentligt tema at diskutere, for der er et dilemma mellem de to ting.
Det kan vi lige så godt sige, som det er.
Der er et dilemma mellem den frie aftaleret og så at ville forsvare nogle almene rettigheder for mennesker.
Man kan godt få kønsskifteoperation, det er fuldstændig rigtigt, og alle de ting, der hører til.
Religion kan man også skifte, det er fuldstændig rigtigt.
Lad os så prøve at tage et tredje spørgsmål: Etnicitet eller hudfarve skifter man ikke i løbet af sin tilværelse.
Skal det være sådan, at dem, der er gule, ikke kan arbejde på hr. Joachim B. Olsens arbejdsplads, eller skal man kunne indgå en aftale om, at de ikke kan arbejde på hans arbejdsplads?
Jeg mener, at vi er nødt til at prøve at finde nogle ting, som gør, at det, vi laver, er rimeligt og ordentligt.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-11-18:
Det er lidt søgt at sammenligne det med at være muslim.
Det er ikke os alle sammen, der er det.
Det er ikke alle, der er handicappede.
Det er kun halvdelen af befolkningen, der er kvinder osv., men de fleste af os bliver 70 år.
Derfor synes jeg slet ikke, det hører til.
Jeg synes, det er lidt søgt at tale om forskelsbehandling her, når det er noget, vi alle sammen bliver.
Forhåbentlig bliver vi alle 70 år gamle.
Det gør de fleste mennesker, heldigvis for det.
Og derfor er det søgt at sammenligne det med, at man skulle lave aftaler, der skulle diskriminere ud fra religion eller køn eller seksualitet eller race.
Det synes jeg er søgt.
Men jeg synes faktisk, at det er en lidt underlig diskussion, for det er mig, Liberal Alliance og De Konservative, kan jeg forstå, der sådan set står og forsvarer, at løn- og arbejdsforhold er noget, som arbejdsmarkedets parter aftaler.
Det blander vi os ikke i, og hvis de vil lave nogle nye aftaler også på det område, er de frie til at gøre det.
Christian Juhl (EL), 2014-11-18:
Tak for det.
Jeg vil gerne høre, om hr. Joachim B. Olsen er tilhænger af, at man på en arbejdsplads skal kunne lave aftaler, som f.eks. siger, at her er der ikke plads til kvinder, eller at parterne er enige om, at det kun er mænd, der bliver ansat, eller at man f.eks. siger, at det kun er muslimer, der har ret til at arbejde på den her arbejdsplads.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-11-18:
Der er ikke andet problem end det, at hvis det er et problem, så kan frie mennesker aftale noget nyt.
Jeg kunne bruge den samme argumentation og sige, at det er frygteligt, at arbejdsmarkedets parter har lavet nogle aftaler om nogle lønforhold, der gør, at der er nogle mennesker, der ikke kan tilbyde deres arbejdskraft til de job, for de kan ikke sælge deres arbejdskraft til de job, og derfor laver vi en lov, der betyder, at alle skal have lov til at sælge deres arbejdskraft til den løn, de nu måtte forhandle sig frem til, fordi det er et brud på deres ret til at sælge deres arbejdskraft.
De der lønninger, der står i de overenskomster, diskriminerer nogle af de mennesker.
Hvad vil hr. Bjarne Laustsen sige til det?
Jeg ville selv være imod, at man gjorde det, for det liberale er, at det er arbejdsmarkedets parter, der aftaler lønforhold, og hvis man ikke er dækket af en overenskomst, kan man selv forhandle sine løn- og arbejdsforhold.
Men det bryder hr. Bjarne Laustsen og Socialdemokratiet med her, og på den måde er de ikke bedre end det forslag, som Venstre og DF kom med for et par år siden, hvor man ville gribe ind i konfliktretten, og som jo også var at blande sig i de aftaler, der nu engang er lavet på det private arbejdsmarked.
Det er principielt det samme – i en mindre skala, nuvel – som hr. Bjarne Laustsen går med til her.
Bjarne Laustsen (S), 2014-11-18:
Det er vel for at beskytte den enkeltes frihed, at man siger, at selv om folk er blevet 70 år, kan de godt fortsætte med at arbejde.
Der siger vi, at det er ganske uhensigtsmæssigt, at der er en regel om, at folk pr. automatik ikke kan fortsætte, bare fordi de er blevet 70 år.
Det er det, jeg troede var liberalisme og dermed frihed.
Hvis folk har haft et job igennem mange år og arbejdsgiverne er glade for en, den enkelte er glad for at gå på arbejde, alle omgivelserne synes, det er fint, hvorfor er det så lige, vi skal have den regel?
Selv lønmodtagerorganisationerne synes, det er fint at fjerne den regel.
Hvad er problemet så?
Jeg kan høre på Det Konservative Folkeparti, at man skal meget langt tilbage i tiden.
Vi hylder faktisk den danske aftalemodel, og vi synes ikke, der er nogen grund til at have den der 70-årsgrænse generelt i vores aftaler, og det er jo derfor, vi fjerner den.
Det har været et ønske fra rigtig, rigtig mange.
Jeg har da rigtig mange gange hørt Det Konservative Folkeparti sige, at de var hårde modstandere af efterlønsreformen, for efterlønnen skulle fjernes helt, så alle skulle blive ved med at arbejde osv.
Det er jo der, vi andre, som jeg tillader mig at sige, har haft en anden tilgang til det.
Vi har haft ordninger, der har givet folk, der har haft et hårdt fysisk arbejde i byggebranchen, på slagterierne eller andre steder, en mulighed for at forlade arbejdsmarkedet.
Derfor synes jeg, det er helt underligt at høre.
Jeg taler om frihed og fleksibilitet til, at hvis der er nogen, der gerne vil fortsætte, efter de er blevet 70 år, kan de få lov til det.
Det kan jeg ikke forstå at Det Konservative Folkeparti vil forhindre nogen i.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-11-18:
Jeg sidder bare her og undrer mig lidt over, at man ikke bare står ved det, man gør.
Altså, med hensyn til det der med, at der bliver dereguleret, kan vi så ikke bare lige blive fuldstændig enige om, at der ikke er nogen som helst pligt til at indskrive i nogen som helst aftaler, at man skal fratræde, når man er blevet 70 år? Må jeg så ikke bare spørge, om ikke det er korrekt, at der oven i købet med det her lovforslag bliver grebet ind i allerede eksisterende individuelle aftaler, der med det her lovforslag gøres ugyldige, altså at
aftaler, som er lavet individuelt mellem voksne mennesker, hvor man har valgt at sætte den her grænse ind i den aftale, bliver gjort ugyldige med det her lovforslag?
Er det ikke at gå ind og beslutte sig for, at man ved bedre end dem, der har lavet aftalerne?
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-11-18:
Nu er jeg slet ikke enig med hr. Christian Juhl i hans indgangsvinkel til det her.
For mig spiller a-kassernes deltagelse i det her en fuldstændig afgørende rolle – fuldstændig afgørende rolle.
Og så er det efterfølgende et samarbejde – og læg mærke til ordet samarbejde – mellem på den ene side den, som vi skal have i centrum, nemlig den arbejdsløse, og på den anden a-kassen og jobcentrene.
Så jeg vil gerne sige: Jeg synes, a-kasserne med stor fornuft spiller en rolle hele vejen igennem forløbet, og det kan de gøre til stor gavn for den enkelte arbejdsløse.
Christian Juhl (EL), 2014-11-18:
Jeg vil gerne spørge arbejdsministeren om, hvorfor a-kasserne ikke har fået den rolle, der oprindelig var regeringens plan, hvorfor man ikke bruger det potentiale, der ligger i a-kasserne, som er større end jobcentrenes, til at formidle arbejde og til at bringe deres egne medlemmer tættere på arbejdsmarkedet, ikke mindst når de bruger det i en dynamisk sammenhæng med deres fagforening?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-11-18:
Jamen det er jo sådan, at man sagtens kan fortsætte, efter man er fyldt 70.
Det kan man både aftale kollektivt og individuelt.
Derfor er der jo også, hr. Bjarne Laustsen, mennesker, der arbejder, selv om de er fyldt 70, fordi de har en aftale med deres arbejdsgiver om at have et job, efter at de er fyldt 70.
Nogle af dem har oven i købet forhold, hvor de så f.eks. er gået ned i tid, men stadig væk bidrager med den arbejdskraft, de nu engang synes at de kan bidrage med, og som arbejdsgiveren også gerne vil modtage.
Så det er jo netop ikke sådan, at vi har en regel, der forbyder folk at arbejde, efter de er fyldt 70.
Der er masser af mennesker, der arbejder, efter de er fyldt 70.
Min egen svigerfar arbejder, selv om han er fyldt 70.
Det er da glædeligt både for virksomhederne og for lønmodtagerne, at de har mulighed for det.
Så det, der er spørgsmålet her, hr. Bjarne Laustsen, er jo ikke, om vi synes, det er en god idé, at folk bliver ved med at arbejde, hvis de er kapacitet til det.
Det synes vi.
Lad dem endelig gøre det.
Det, der er diskussionen her, er, hvorvidt vi herinde skal bestemme, om man må lave en aftale, hvor man har besluttet sig for, at der er et tidspunkt, hvor man skal fratræde.
Nu synes jeg egentlig ikke, at mine private forhold vedrører den her debat.
Jeg skal gerne svare på spørgsmålet.
Nej, jeg har ikke selv valgt min uddannelse, for den uddannelse, jeg ønskede som nr. 1, var der ikke plads på, og derfor kom jeg ind på det uddannelsesønske, jeg havde haft som nr. 2.
På den måde har jeg så valgt at blive på den uddannelse, som jeg så endte med at komme ind på, fordi det viste sig, at den uddannelse ville jeg så godt tage alligevel.
Og sådan sker det jo nogle gange for nogle af os, at vi tror og håber, at vi skal et eller andet, og så viser det sig, at der måske er større behov for og brug for os et andet sted, og så må man nogle gange vælge, både i forhold til uddannelse og i forhold til beskæftigelse, at gøre noget andet end det, man lige havde regnet med.
Men det væsentlige i den her sammenhæng er jo netop, at vi via beskæftigelsessystemet bidrager til, at man kan komme til at finde en hylde, man kan passe ind på, også selv om det ikke nødvendigvis er den, man havde håbet på.
Og så er det jo også sådan, at vi netop alle sammen har adgang til – også på et sent tidspunkt i livet, hvis vi lever op til de krav, der er på uddannelserne – at søge ind på en sådan, hvis man aldrig har fået en.
Christian Juhl (EL), 2014-11-18:
Jeg er personligt af den opfattelse, at man kunne få meget mere effekt ud af det med færre midler, hvis man gav a-kasserne en meget bedre mulighed for også at spille ind i den formidlende opgave.
De har et potentiale, som er så stort.
Det andet er et spørgsmål om G-dage.
Det er kun for de korttidsansatte, at man ikke afregner G-dage hos arbejdsgiveren.
Hvorfor ville regeringen ikke afskaffe hele G-dagsordningen?
Når det nu er en fordel for de korttidsansatte, er det vel også en fordel for dem, der er ansat lidt længere tid.
Og hvorfor er det arbejdsgiverne, der skal have den økonomiske gevinst af at afskaffe G-dage, og f.eks. ikke de ledige eller dem, som skal sørge for, at de har uddannelse, eller et andet fornuftigt sted?
Jeg kan forstå, at fru Dyremose selv har valgt sin uddannelse, selv om det var en lidt rundtomkring-forklaring, hun gav.
Jeg forstår ikke, hvorfor arbejdsløse så ikke også bør have en mulighed for selvvalgt at tage en uddannelse, gerne ud fra det udbud, der er, og gerne, hvor man så sorterer de værste fidusuddannelser fra private udbydere væk.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Men hvorfor kan en arbejdsløs, der aldrig har fået sig en uddannelse eller kun har en gammel uddannelse eller har lidt uddannelse, ikke få den rettighed, som fru Dyremose har haft, hvor man har ret til selv at vælge f.eks. 6 ugers uddannelse?
Jeg vil gætte på, at fru Dyremose har haft 5, 6, 7 års uddannelse.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-11-18:
Først og fremmest er det jo rigtig vigtigt, at vi netop her laver en individuel indsats, og det, der jo må være målet med beskæftigelsesindsatsen, må altid være at få det enkelte menneske i varig beskæftigelse.
Og det er der så, alt efter hvem den enkelte person er, og hvilke kvalifikationer vedkommende har, forskellige måder at gøre på.
Det er jo sådan set også derfor, at vi bl.a. har de her samtaler, som skal bidrage til, at den enkelte får afklaret: Hvad er det, der kan få mig i et job, som jeg har mulighed for at blive i i forhåbentlig mange år fremover?
Det er sådan set det væsentlige.
I forhold til det andet kan jeg jo sagtens gætte, hvad polemikken består i der.
Det er heldigvis sådan, at vi i Danmark har et uddannelsessystem, som ikke bare er skatteyderfinansieret, men som oven i købet også har en SU-understøttelse, der gør, at vi på helt unik vis har mulighed for at sikre, at mennesker har adgang til at få en uddannelse i det her land, og vi er rigtig, rigtig optaget af, at flest mulige mennesker får en uddannelse, men det gøres altså bedst i uddannelsessystemet.
Christian Juhl (EL), 2014-11-18:
Tak for det.
Jeg hører, der er en nuanceforskel mellem forligsparterne.
Er der en forskel på det?
Jeg mener, nogle gange ville det jo så være godt at bruge lidt ekstra tid på lidt uddannelse, for at man så varigt kunne beholde sit job.
Vi ved jo, at der er nogle steder, hvor man kan være et helt liv, andre steder er man kun en gang imellem, altså i kortere perioder.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvem har bestemt, hvilken uddannelse fru Dyremose skulle tage, da hun tog sig en uddannelse?
Joachim B. Olsen (LA), 2014-11-18:
Jeg må holde fast i, at retten til uddannelse i Danmark gælder alle mennesker.
At det ikke er alle, der kan gennemføre en uddannelse, og at det måske heller ikke er alle, der har lyst til at tage en uddannelse, er så en anden diskussion.
Det er heller ikke sikkert, at det er lykken for alle at være på en uddannelsesbænk; det er det jo ikke.
Det, som et beskæftigelsessystem bør handle om, er jo at få folk i beskæftigelse; det er, at folk bliver selvforsørgende; det er, at folk kan klare sig selv.
Det er det, jeg tror de arbejdsløse gerne vil.
Hvis det var sådan, at man bare entydigt kunne sige, at hvis vi bruger masser af penge på uddannelse i beskæftigelsessystemet, fører det til, at alle ledige kommer i beskæftigelse, jamen så ville det være en god idé.
Jeg tillader mig bare ligesom at forholde mig til, at der er sået ret stor tvivl om og sat spørgsmålstegn ved, om uddannelse i beskæftigelsessystemet er godt for de ledige i den forstand, at hvis de ikke kommer i beskæftigelse af det, men tværtimod bliver fortrængt fra arbejdsmarkedet, går længere tid ledige og dermed får et lønefterslæb osv., så er det jo ikke sikkert, at det er det, der er det rigtige for de her mennesker. Jeg vil også understrege, at når du bruger en masse milliarder kroner på det, er der selvfølgelig nogle, der får gavn af det.
Men herinde laver vi jo politik, der handler om populationer, og der må man jo se på den samlede effekt.
Og da den ikke er stor, må man jo sætte spørgsmålstegn ved, om vi så ikke kunne bruge pengene bedre og til gavn for flere.
Christian Juhl (EL), 2014-11-18:
Det er lige præcis det, jeg mener.
Den eneste chance, en ufaglært søn eller datter af ufaglærte forældre har, er jo, hvis der er en mulighed for at få sig en uddannelse, mens man trods alt går og venter på det næste job.
Retten til uddannelse gælder ikke alle i Danmark, vil jeg sige til hr. Joachim B. Olsen.
Retten til uddannelse gælder først og fremmest dem fra de bedrestillede familier, hvor der har været gode vilkår.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg er fuldstændig enig i det, ordføreren sagde, om, at det her system er dyrt.
Jeg kender ikke noget samfund i verden, der er så god ved sine arbejdsgivere, som Danmark er.
Vi stiller alt til rådighed for dem: veluddannede folk; veje; billige grunde, hvor de kan bygge deres fabrikker; og endda små huse, hvor de billigt i starten kan udvikle deres virksomheder, osv. osv.
Det er fuldstændig rigtigt, at sådan et system er dyrt, men det har jo også en vis effekt.
Vi har da i hvert fald indtil videre kunnet have en stor fordel af det, sådan at både arbejderne får et rimeligt liv ud af det og arbejdsgiverne får et let liv ud af det.
Hvorfor i alverden skulle vi lave om på det?
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-11-18:
Altså, så vidt jeg har kunnet kigge i forhold til den debat, der har været, er der også nogle gode ting at sige omkring det her, som jeg synes er vigtige at holde fast i.
For det første er det rigtigt, at der er noget fleksibilitet for arbejdsgiverne i forbindelse med de kortvarige ansættelser, men det er også med til at give de ledige mulighed for at finde arbejde.
For det andet tror jeg sådan set, at en af de ting, som er fuldstændig afgørende, er, at de ledige nu fra første ledighedsdag i stedet for G-dagsbetaling nu kan få arbejdsløshedsunderstøttelse.
Og det er vel sådan set en af de ting, som er afgørende i det her.
Så jeg tror, der er en fleksibilitet i det og der også er en tryghed i forhold til den gamle regel med G-dage.