runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2015-01-15:
Jeg synes altid, det er sjovt at tage fat i noget af det, som ordføreren selv siger, og så lige få uddybet det lidt.
For ordføreren for Enhedslisten, hr. Per Clausen, har netop sagt, at man ønsker at tage endnu mere landbrugsjord ud til brug for mere natur.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor meget mere landbrugsjord Enhedslisten mener der skal tages ud.
Er der en eller anden grænse?
Altså, skal der stadig væk være landbrug her i Danmark?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-01-15:
Ja, nu synes jeg, at spørgeren lægger ord i munden på mig.
Det hele handler om bedre natur, og ligesom på mange andre områder kan der være differentierede regler.
Det er der også her, fordi økologisk landbrug har andre miljøgevinster.
Men ja, det, at der her bliver forskelsbehandlet, er et politisk valg.
Men samlet set, i det store billede, handler det jo om at få en bedre natur.
Til det første spørgsmål vil jeg sige, at man helt basalt bare kan se, at der bliver uddelt bøder, at vi har sager osv. kørende.
Der er landmænd, der gør en kæmpestor naturplejeindsats, og så er der andre, der gør det i mindre grad.
Vi har jo fået en type landbrug i Danmark, hvor der efterhånden skal være meget, meget store bedrifter; og side om side med det har vi f.eks. også flere økologiske landbrug, og det hilser jeg jo også velkommen.
Men for lige at kunne nå også at svare på det sidste spørgsmål, vil jeg sige: Ja, det er et politisk valg.
Det er et politisk valg, fordi vi ønsker at fordoble det økologiske areal frem til 2020.
Og økologisk landbrug har også andre miljøgevinster.
Men det er bare et klokkeklart svar på spørgerens spørgsmål, nemlig at det er et politisk valg for ikke at få reduceret økologisk landbrug.
Per Clausen (EL), 2015-01-15:
Der er ikke nogen tvivl om, at vi gerne havde set, at der var kommet nogle klare målsætninger for, hvor meget naturarealet skulle vokse i Danmark i de kommende år, f.eks. frem til 2020, og for, hvor meget man skulle gavne biodiversiteten.
Vi havde gerne set, at det havde været de politiske krav, der var blevet stillet, i stedet for fuldstændig at overlade det til kommunerne og landbruget frivilligt at beslutte sig til, hvordan det her skal være.
Og jeg vil sige, at hvis landbruget nu havde lagt beslag på halvdelen af arealet i Danmark, ville det stadig væk være en meget, meget stor del af vores areal.
Lars Dohn (EL), 2015-01-15:
Jeg vil godt spørge, om jeg har ret i, at det, når man laver en aftale på lejemarkedet, er ordførerens udgangspunkt, at det er to ligeberettigede og lige stærke parter, der indgår en fri aftale.
Hvis det er det, der er ordførerens og Det Konservative Folkepartis udgangspunkt for lejelovgivning, er man jo grundlæggende uenig i tankegangen i lejelovgivningen, som jo bygger på, at lejeren er den svage part.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-15:
Jamen det nytter jo ikke noget at pege på fru Helle Thorning-Schmidt som statsminister, for hun bakker jo også op om det her.
Så det eneste, vi så kunne gøre, var at pege på min partiformand, hr. Anders Samuelsen, eller på hr. Søren Pape Poulsen fra De Konservative, som ikke er med i det her.
Og det kan da være fristende nok, men der skal jo også være en realisme i det hele.
Jamen Liberal Alliance må jo leve med det, hvis der er et flertal for noget i Folketinget.
Og der er jo tilsyneladende et stort flertal, der vil det her, og valgresultatet skulle da blive meget anderledes, end meningsmålingerne forudsiger, hvis det flertal skulle forsvinde efter valget.
Så jeg forventer, at der efter valget også vil være et flertal for det her, så der kan vi jo nok næppe kræve at der bliver lavet om – også fordi der er indgået en aftale om, at de skal laves.
På den måde forholder det sig jo med det her, som det forholder sig med nogle af de ting, som SF gerne vil have gennemført, men hvor SF er endt med endda at lægge stemmer til det modsatte – f.eks. at der skete en begrænsning af efterlønnen osv.
Vi kan jo ikke trylle, men selvfølgelig, hvis vælgerne giver os 90 mandater, laver vi det her om.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-15:
Jeg håber ikke, at der kommer et borgerligt flertal efter næste valg, men det kan jo beklageligvis ske.
Hvis det skal ske, skal de fire partier blive enige om en boligpolitik.
Derfor vil jeg gerne spørge Liberal Alliance: Vil Liberal Alliance leve med den her lovgivning, eller vil man stille det som en betingelse for at støtte en borgerlig statsminister, at den her lov skal ændres?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-15:
Derfor sker det jo også rigtig mange steder, selv om der ikke har været nogen lovgivning om det.
Det er, fordi man de steder har fundet, at det var en god idé.
Det er jo ikke ensbetydende med, at det er en god idé alle steder.
Der kan sagtens være steder, hvor udlejer er af en slags, og hvor lejer er af én slags, som ikke har det behov for, at der skal nedfældes en detaljeret ind- og udflytningsrapport.
Det er måske det, der holder dem på den gode sti og sørger for, at de ikke snyder hinanden, for så mister de et godt renommé i nabolaget eller i familien.
Der kan jo være tusindvis af grunde til, at man ikke i den konkrete situation behøver at have et ind- og udflytningssyn.
Lars Dohn (EL), 2015-01-15:
Et indflytningssyn vil jo typisk tage en times tid og et fraflytningssyn nogenlunde det samme, hvis der ikke er de store uenigheder.
Når vi f.eks. skifter bil, skal købe en eller sælge en – ordføreren plejer nemlig at sammenligne boliger med biler, med en Mercedes, og jeg ved ikke hvad – tager det vel også en times tid.
Så det er vel i sig selv ikke en vanvittig stor investering for en, der skal leve af at udleje, at man i hver ende af lejeaftalen bruger en times tid på det her formål.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-15:
Altså, i de nævn behandles de sager, hvor der er tvister.
Det siger jo ikke noget om det store, store antal udlejninger, hvor der ikke er nogen tvister, uagtet at vi ikke har nogen lov for, at der f.eks. skal udarbejdes ind- og udflytningssyn.
Det er så det.
Der er alle disse mange sager, hvor der ikke er udarbejdet ind- og udflytningssyn, men hvor tingene alligevel går fint, fordi der er et godt forhold mellem lejer og udlejer, og fordi man kan stole på, at en aftale er en aftale, der er givet hånd osv., og fordi tingene bare kører af sig selv, hvilket de gør i de fleste sager.
Men der skal man nu have trukket et ind- og udflytningssyn ned over det, hvilket fordyrer processen og jo i princippet føre til huslejeforhøjelser, hvor det slet ikke er nødvendigt, fordi det ikke er nødvendigt med et ind- og udflytningssyn af en så specifik karakter som det, der er formuleret i det her lovforslag.
Lars Dohn (EL), 2015-01-15:
Jeg vil godt fortælle ordføreren, hvordan det egentlig foregår derude i den virkelige verden, når der sker en fraflytning.
Nu sidder jeg i et par huslejenævn og har gjort det i rigtig mange år – faktisk i to årtusinder, og det er ikke engang løgn.
Der er det sådan, at det ikke, som ministeriet fortæller, er 20 pct. af sagerne – i hvert fald ikke i Herning og Ikast – der handler om istandsættelse ved fraflytning; det er omkring 40-50 pct., og i de fleste tilfælde er der sat kryds ved, at lejligheden modtages nyistandsat og afleveres nyistandsat.
Men der foreligger ingen rapport om det, og det vil sige, at uenigheden er helt klar, når man flytter ud igen, og det gør man i gennemsnit, når der er gået 4 år, og så har vi balladen: Var der nu malet på alle malbare flader?
Det er faktisk rigtig svært at få fastslået.
Lars Dohn (EL), 2015-01-15:
Ja, jeg tror, at der, hvor vi har det store skisma, f.eks. er der, hvor LLO ligesom Enhedslisten lægger rigtig meget vægt på, at reguleringen er sikret og opbevaret, mens f.eks. sådan et punkt som trappelejeaftaler nu kun kan reguleres efter nettopris.
Det vurderer Danmarks Lejerforeninger og BOSAM som et tilbageskridt.
Der må jeg sige, at det ikke er sket ret tit i mit liv, at jeg har være lodret uenig med dem, men det er jeg lige på det punkt i hvert fald.
Så der er simpelt hen forskellige vurderinger af, hvad der er frem, og hvad der er tilbage.
Det synes jeg er en lidt ærgerlig situation, og jeg synes, at det også forpligter lejerorganisationerne lidt til at indgå i en fælles dialog om, hvor vi vil hen med Lejerdanmark.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-15:
Det ser ud til, at vi måske kan blive enige om i hvert fald et lille hjørne her.
Hr. Lars Dohn nævnte det her med, at der er uenighed lejerne imellem.
Kan hr. Lars Dohn udfolde lidt, hvad de forskellige lejerorganisationer er uenige om?
Lars Dohn (EL), 2015-01-15:
Altså, der ligger jo tilgængelige beskrivelser fra både udlejer- og lejerorganisationer, hvor man giver udtryk for, at man bestemt ikke føler sig forstået, og jeg tror også, at man endda går så vidt som til at bruge ordet benspænd eller noget i den retning.
Så jeg ved ikke, hvilke kræfter der har været i gang i ministeriet, men også selve det, at man politisk lander på, at man ikke vil indfri mere end 22 ud af 57 forslag, synes jeg peger meget i den retning.
Og det synes jeg er skuffende.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-15:
Skal det forstås sådan, at hr. Lars Dohn har en mistanke om, at ministeriet planlagde, at de her forhandlinger skulle bryde sammen mellem parterne?
Lars Dohn (EL), 2015-01-15:
Jamen som jeg har forsøgt at beskrive, ligger der den her tilbudspligt, og især i København er det gået rigtig godt med at få den der folkelige overtagelse.
Jeg mener, at andelsboligen er en rigtig god boligform.
Jeg bor selv i en andelsbolig, og det har været en god, demokratisk og spekulationsfri boligform, indtil Venstre gav andelskronen fri med Liberal Alliances hjælp.
Men vi vil sige, at det er en rigtig god og demokratisk boligform, og det er faktisk der, vi skal hen. For det, der sker, når private står som udlejer i større udstrækning end bare at leje et værelse ud, er, at der kommer dollartegn i øjnene på dem, og så kommer vi over i en situation, som meget tit er kendetegnet ved udnyttelse.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-15:
Aftaler om leje indgås mellem voksne myndige mennesker, og jeg mener, at man hverken er svagelig eller dum eller noget som helst andet, fordi man er lejer.
Situationen er jo den, at ja, man står i to forskellige situationer over for hinanden, man skal indgå nogle aftaler, og bl.a. det her med nyistandsættelse er jo altså typisk lejere, der har efterspurgt det, og det er jo derfor, det bliver udbudt af udlejerne, altså fordi der er nogle, der gerne vil flytte ind i den slags lejligheder.
Og det er voksne, myndige mennesker, der træffer de her beslutninger sammen.
Det må de så ikke længere.
Det var også derfor, vi ønskede at bidrage til en forenkling af lejelovgivningen.
I forhold til det her med at blive smidt på gaden f.eks. er det jo ret væsentligt, at man har et sted, hvor man har tag over hovedet og derfor har nogle ordentlige varslingsregler, og det er sådan noget, vi er helt indstillet på og mener lejeloven skal bruges til – ikke at fratage myndige mennesker muligheden for at aftale nogle ting, som begge parter synes er en god idé.
Lars Dohn (EL), 2015-01-15:
Netop på det område er der i den nugældende lejelovgivning jo den regel, at hvis en udlejer ønsker selv, altså ikke hans datter eller moster, at bebo lejemålet, så kan man opsige lejeren med 1 års varsel.
Jeg havde nær sagt: Hvad ønsker man mere?
Hvor står Det Konservative Folkeparti henne, hvis I selv kunne bestemme, hvor skulle vi så lægge snittet i det spørgsmål?
Carsten Hansen (S), 2015-01-15:
Må jeg ikke sige, at jeg synes, hr. Ole Birk Olesen undervurderer alle de her mange dygtige ordførere, hvor mange af dem jo har arbejdet på det her område i en årrække.
Der er jo lavet et kompromis – det medgiver jeg – hvor der er givet og taget hele vejen rundt, og der er imødekommet på begge sider af bordet, således at der er en fælles balance.
Men der er faktisk – og det har man også kunnet høre i dag – en stor enighed om, at der i det her lovforslag er nogle forenklinger, der er klare forbedringer i det, og vi arbejder videre med det.
Vi har så set hinanden i øjnene og sagt, at det her er så kompliceret, at vi evaluerer det efter 2 år, så vi kan følge det, som fru Louise Schack Elholm også sagde.
Det er klart, at det jo ikke er sådan, at det er noget, der er gudsgivet, det er givet af mennesker, og det kan vi selvfølgelig lave om på igen, og derfor har vi også sat os ned med en lang række punkter, hvor vi evaluerer og følger op på det.
Så jeg synes, det er en klar undervurdering fra hr. Ole Birk Olesens side af de ordførere og de partier, som i mange, mange år har arbejdet med boliglovgivning.
Jeg synes i virkeligheden, at vi i dag burde sige tillykke med det her rigtig flotte lovforslag, som forenkler, moderniserer og tager en lang række nye elementer i brug, der gør, at det bliver nemmere på boligmarkedet, og at der bliver klarere og enklere regler.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-15:
Men det er jo sådan, at når vi har en udlejer her og vi har en lejer her, der skal finde sammen om en aftale, og der så kommer lovgivning, som gør den her aftale mere vanskelig at indgå, mere omkostningsfuld at indgå, så har de to parter hver især en berettiget interesse i, at det lovforslag ikke vedtages, fordi det gør mødet mellem de to vanskeligere.
Det bringer mig så til at stille et spørgsmål, for jeg tror, der står, at det her vil føre til huslejeforhøjelser – det har i hvert fald stået i de papirer, vi har haft undervejs i forhandlingerne, og så står det måske også i det endelige lovforslag.
For der er en omkostning forbundet med det for udlejeren, og den omkostning kan udlejeren overvælte på lejeren.
Og det kunne jo være begrundelsen for, at hverken lejere eller udlejere synes, at det her er en god idé.
Carsten Hansen (S), 2015-01-15:
Jeg vil godt sige, at det, at lejerne har en lang række punkter, hvor de synes der er givet for meget til udlejerne, og udlejerne synes, der er en lang række punkter, hvor der er givet for meget til lejerne, jo ikke er dokumentation for, at det besværliggør lovforslaget mere.
Men det er jo almindelige interessekonflikter, hvor man ikke kan være enige imellem de her to parter.
De sad i 10 år – i 10 år – og kunne ikke blive enige om nogle ganske få mindre punkter.
Det var ikke de store punkter, og man kunne ikke blive enige, da man kom til de yderligere faser i det.
Derfor var det nødvendigt, at vi tog den beslutning, at vi nu politisk ville forholde os til det.
Vi har taget de punkter med, som havde betydning, i det her lovforslag.
Så jeg vil godt sige, at det for mig ikke er dokumentation for det.
Så vil jeg bare kort sige, at konflikter mellem udlejere og lejere formindskes, ved at der bliver et obligatorisk ind- og fraflytningssyn, muligheden for at aftale nyistandsættelse ved fraflytning afskaffes , så man ikke får de store regninger, vedligeholdelsesreglerne bliver moderniseret, bliver mere enkle, med 10-årshandlingsplaner.
Jeg ved godt, at hr. Ole Birk Olesen var imod det, men nu sikrer vi, at også dem, som ikke lavede det før, gør det, osv.
Vi gør det administrativt lettere i forhold til varslingsreglerne.
Det er forenklinger, der er til at forstå og til at tage og føle på.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-15:
Ministeren siger, ligesom Socialdemokraternes ordfører, hr. Jan Johansen, også gjorde tidligere i debatten, at det, at alle skælder ud over den her lovændring, er dokumentation for, at man har fundet den rette balance.
Altså, den mere nærliggende konklusion og dokumentation er jo, at det faktisk er en rigtig dårlig lov – det er derfor, alle skælder ud over den – det ville man normalt tænke.
For man kunne jo forestille sig, hvis regeringen lavede et rigtig dårligt lovforslag, som ingen kunne se nogen som helst idé i, at de jo så ville gå ud og sige, at det er et rigtig dårligt lovforslag.
Så er ministeren måske åben over for, at det her lovforslag faktisk besværliggør mødet mellem lejere og udlejere, sådan at de i fælles interesse kan sige, at det ikke er et godt lovforslag?
Carsten Hansen (S), 2015-01-15:
Det er meget at skulle nå at svare på.
Men måtte jeg ikke sige, at det ikke imponerer mig voldsomt, når boligadvokater, der lever af det her, synes, at der skal være tvivl om det, for de lever jo af det.
Men jeg vil godt medgive, at der er et stort arbejde med at få indarbejdet de her nye regler, og derfor vil vi også lave vejledninger, som er tydelige og klare.
Og vi vil også still e os til rådighed for huslejenævnene, og vi vil sikre, at der kommer gode vejledninger ud.
Men normalistandsættelsesbegrebet er jo ikke så frygtelig vanskeligt at forstå – og så kommer der et trædejern med, så selv en smedesvend som jeg kan forstå det.
Så det behøver ikke at være så frygtelig kompliceret.
Det er selvfølgelig vigtigt, at vi får det bredt ud, og at vi får det diskuteret, men for advokaternes vedkommende er det nærmest professionelt, at de skal mene det om den del af det.
Må jeg ikke bare sige, at jeg ikke har noget forhold til, hvor mange private udlejere der skal være.
Det er jo forskelligt, hvad man investerer i; nogle store professionelle gør det meget, og i en periode afviger det så fra det.
Men jeg synes, det er vigtigt, at vi har privat udlejning på det danske boligmarked.
Det udgør ca. 20 pct. i dag, og jeg forudser, at det vil blive ved med at have nogenlunde den størrelse.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-15:
Men nu er vurderingen fra rigtig, rigtig mange parters side jo, at det her nye begreb vil føre til flere tvister – altså ikke færre tvister, men flere tvister.
Det er lejere og udlejere, det er advokater, og der er så oven i købet også tvivl blandt de medarbejdere, der skal sidde i huslejenævnene med det.
Jeg er klar over, at jeg ikke får overbevist ministeren om noget som helst her; det har jeg prøvet meget længe, og det holdt lidt hårdt.
Men kunne vi dog i det mindste ikke nå dertil, at ministeren så tilstræber at få skrevet nogle bemærkninger ind i det her lovforslag, der er så klare, at man ikke sidder derude og frygter, at det her betyder flere tvister?
Man kunne jo næsten have nogle mistænkt for at tænke: Uhadada, det var en god ting, så får vi lidt mere at skændes om.
Altså, kom nu minister, lad os i det mindste få sikret, at de organisationer og de advokater og de medarbejdere i huslejenævnene, der er i tvivl om det her, overhovedet ikke er i tvivl, når vi er færdige med den her lovbehandling.
Så vil jeg godt lige til sidst spørge ministeren: Hvis nu det her lovforslag fører til en gradvis udfasning af det private udlejningsmarked, er det så noget, ministeren vil gøre noget ved?
Carsten Hansen (S), 2015-01-15:
Altså, det er jo velkendt, at Socialdemokratiet og Enhedslisten er to meget forskellige partier, og også De Konservative og Socialdemokratiet er to meget forskellige partier, og vi har ikke noget ønske om, at vi ikke skal have den flerhed, vi har på boligmarkedet i dag.
Vi er vældig tilfredse med, at der også er private udlejere, som bygger nyt – det kan også være pensionskasser, og det kan være andre.
Men det, vi ikke synes er rimeligt, er, hvis markedet bare skal råde alene – at man afskaffer reguleringen f.eks., som flere af partierne har talt om i dag.
Vi skal sikre, at almindelige mennesker kan bo i vores større byer, således at huslejen er fornuftig.
Og jeg forstår, at Det Konservative Folkeparti gerne vil af med den regulering.
Men privat udlejning kan være et glimrende alternativ, og der er mange mennesker, der har sat deres sparepenge i det her, også helt almindelige mennesker, som har en lille udlejningsejendom, og det synes jeg er glimrende.
Og at man kan leje en lejlighed ud, hvis man har et tofamilieshus osv., er ganske udmærket.
Må jeg ikke sige, at det faktisk er sådan, at normalistandsættelse har været hovedreglen, også på det private udlejningsmarked.
Så har der været en mulighed for at aftale fuld istandsættelse.
Mange har ikke vidst det; jeg har i hvert fald talt med mange unge mennesker, som er kommet i klemme og har måttet betale rigtig store fraflytningsregninger.
Og der findes jo også på det private udlejningsmarked brodne kar, og nogle af dem er oven i købet dømt – jeg kender da et par stykker – for at tage ublu lejer og for ikke at følge lejeloven.
Det er selvfølgelig urimeligt, men sådan er det jo.
Derfor synes jeg jo, det er godt, at vi nu afskaffer et begreb, som kan give anledning til mange tvister, og som har gjort en masse mennesker ulykkelige, fordi de har skullet betale nogle meget, meget store fraflytningsregninger, og at vi nu sikrer en ordentlig retstilstand på området.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-15:
Jeg kan jo forstå på hr. Lars Dohn, at det her med at få udfaset den private udlejning er et væsentligt mål for Enhedslisten.
Jeg vil godt høre, om ministeren deler den ambition, og om det vækker nogen eftertanke hos ministeren, hvis han ikke gør det, at hr. Lars Dohn måske synes, at det her trækker i den retning.
I forhold til det her med, at der sandelig ikke er nogen nye begreber i det her lovforslag, vil jeg sige, at det er medarbejderne i huslejenævnene jo bare ikke enige i.
For de siger jo sådan set, at de forstår loven og bemærkningerne sådan, at der ikke er tale om en kopiering af den model, der gælder for den almene sektor.
Vil ministeren sørge for at få slået fast i det her lovforslag, hvad ministeren mener med det her begreb, sådan at også medarbejderne, der skal håndtere det, ikke er i tvivl?
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-15:
Og hvorfor er det et problem?
Det er jo sådan set ligegyldigt for den enkelte udlejer, for vedkommende kan jo bare vælge at gøre noget andet, som hr. Eigil Andersen påpeger.
Dem, det er et problem for, er de mennesker, der gerne have en lejebolig at bo i, for det er jo dér, problemet opstår.
Problemet opstår, hvis ikke der er nogen, der vil leje boliger ud, for så er der ikke nogen boliger at leje, og det bliver derfor et meget større problem for lejerne, end det bliver for udlejerne, hvis der ikke er nogen, der vil leje noget ud.
Derfor er det sådan set ret væsentligt, at vi alle sammen drager en smule omsorg for, at de her ting fungerer for begge parter.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-15:
Jeg tror, at en del af den utilfredshed i virkeligheden også skyldes, at man er utilfreds med, at der sker nogle forbedringer for lejerne, hvilket vi jo i SF synes godt om, og vi er også meget glade for, at huslejereguleringen bliver bevaret.
Det er bare lige sagt som en del af begrundelsen for, hvorfor vi stemmer for.
Fru Charlotte Dyremose nærer også en vis omsorg for udlejerne, med hensyn til at der er gode regler for dem, og det mener hun så ikke at der er.
Har ordføreren tænkt på, at den udlejer, som ikke længere ønsker at være udlejer, f.eks. kunne sætte sine penge i noget andet?
Det kunne jo være en mulighed, hvis det er så hårdt for udlejerne.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-15:
Det er klart, at hvad angår nogle detaljer, vil man sige, at de trækker i hver deres retning.
Men det, der jo så også er helt specielt her, er det, man i hvert fald er enige om, nemlig at det her komplicerer lovgivningen yderligere, og at den yderligere komplicering af lovgivningen ikke berettiger de forenklinger, der er.
Så her er vi altså ude i, at man faktisk er enige om, at det er den samme ting, der er problemet.
Dertil kommer noget andet, og det synes jeg egentlig også at man burde tage til efterretning.
Når der, uanset at de så vil trække i forskellige retninger, er enighed om, at det eksisterende er bedre end det nye, selv om man har prøvet på at gøre det godt, så skulle vi måske sige, at det måske ikke var i den retning, man skulle gå, og at der så måske er nogle ting, som ikke er i orden, bl.a. de her ting, som både advokater og huslejenævnsmedarbejdere påpeger.
Det er jo simpelt hen også et spørgsmål om, at kvaliteten af det her lovforslag ikke er høj nok, og så kan det godt være, at man var nødt til at ende på et eller andet, som ikke alle er glade for.
Jeg tror heller aldrig nogen sinde, at man får fuld lykke på det her område, men man bliver da nødt til at tage til efterretning, at der er så mange med så meget forstand på det, der siger, at kvaliteten af det her simpelt hen ikke er i orden.