Mette Gjerskov (S), 2013-05-17:
Tak for det, formand.
Forslaget om et dyreværnspoliti pålægger regeringen inden udgangen af 2013 at fremsætte forslag om oprettelse af et særligt dyreværnspoliti.
Jeg vil sige, at jeg er enig med forslagsstillerne i, at det er vigtigt, at vi gør, hvad vi kan for at sikre den bedst mulige dyrevelfærd for vores dyr, og det er vigtigt, at der skrides effektivt ind i situationer, hvor dyr behandles uforsvarligt.
Derfor kan jeg sådan set slå fast, og det vil jeg gerne, at regeringen fuldt ud kan støtte intentionerne og målet med forslaget.
Spørgsmålet er bare, hvordan vi bedst når det mål.
Forslagsstillerne mener, at løsningen er at oprette et dyreværnspoliti, der udelukkende tager sig af sager, som vedrører overtrædelser af dyreværnslovgivningen.
Der bliver henvist til en ordning i Stockholm, hvor man har et forsøg, og ifølge det oplyste er formålet med enheden i Stockholm at forebygge dyremishandling, styrke retshåndhævelsen og at skabe en mere sikker håndtering af sager om overgreb mod dyr.
Jeg er sådan set enig med forslagsstillerne i, at overtrædelser af dyreværnslovgivningen i nogle tilfælde kan være vanskelige at vurdere, og derfor kræver sagerne særlig ekspertise hos det politipersonale, der modtager og efterforsker sagerne, og hos de anklagere, der fører sagerne ved domstolene.
Jeg mener, at vi løbende bør fokusere på at give det rigtige, ordinære politi de bedst mulige redskaber til at håndhæve dyreværnslovgivningen fremfor at oprette en særskilt styrke.
Og jeg ved jo fra Justitsministeriet, at der er taget en lang række initiativer på området.
Man lavede en aftale i 2006 for politiet og anklagemyndigheden, hvori det blev besluttet, at dyreværnslovgivningen skulle være et ud af otte prioriterede indsatsområder for politiet, og hvori det blev besluttet, at dyreværnslovgivningen skulle håndhæves mere ensartet og effektivt i hele landet.
Og for at sikre, at personalet har den fornødne viden, har Rigspolitiet i samarbejde med Rigsadvokaten og Fødevarestyrelsen gennemført særlige kurser for de pågældende medarbejdere, og lige nu er man oven i købet i gang med en revision af kurserne.
Derudover har politiet jo mulighed for at indhente sagkyndig bistand fra Fødevarestyrelsens embedsdyrlæger ved behandling af sagerne på dyreværnsområdet.
Politi og anklagemyndighed anmoder ofte Fødevarestyrelsens dyrlæger om bistand, og jeg har faktisk det indtryk, at det samarbejde fungerer godt.
Jeg vil også nævne, at der for at styrke politiets og anklagemyndighedens arbejde i dyreværnssager er udarbejdet en manual til politikredsene.
Så er der også spørgsmålet, forslagsstillerne rejser, om, at man burde have et fag om dyreværnsloven, dyreadfærd og dyrs rettigheder i selve politiuddannelsen.
Det har faktisk også været en del af et tidligere beslutningsforslag, og der blev det faktisk klart, at de allerede indgår som emner i politiets grunduddannelse.
Rigspolitiet har i forbindelse med det foreliggende forslag oplyst, at politiskolen er ved at implementere en ny grunduddannelse, hvorfor der for tiden er elever på såvel den hidtidige uddannelse som den nye moduluddannelse.
På den oprindelige uddannelse undervises i emnet dyrevelfærd i sammenhæng med en række andre emner og fagområder; deri indgår endvidere en række temadage.
På den nye moduluddannelse, der stadig væk er under udvikling, har man nøje overvejet, hvordan dyrevelfærd kan indgå i undervisningen.
Uddannelsen indeholder i alt fem moduler.
På hvert af de tre skolemoduler indgår en emneuge om et tema, og det er planen, at dyreværn og dyrevelfærd kommer til at udgøre temaet for emneugen på modul 5, som afvikles første gang i 2014.
Så der sker altså i forhold til organisering af politiet masser af ting, som både giver mulighed for en effektiv retshåndhævelse og ressourceudnyttelse, også når det gælder dyrevelfærden.
For regeringen er det jo helt centralt, at der er fokus på forebyggelse.
Derfor kan jeg f.eks. nævne det forlig, vi har på veterinærområdet, som vi indgik i november 2012, og som handler om at øge regelefterlevelsen på dyrevelfærdsområdet, om et nyt kontrolkoncept, hvor kontrollen er blevet mere fleksibel, og hvor den løbende justeres og målrettes de områder, hvor det er mest effektivt.
Samtidig er der specifikke dyrearter, man kan gå efter, hvis man ved, at det er der, reglerne ikke efterleves.
Vi er faktisk også i gang med at undersøge muligheden for, at Fødevarestyrelsen kan anvende administrative bøder på dyrevelfærdsområdet – det har vi også besluttet.
Og der kan man sige at hvis Fødevarestyrelsen får den mulighed, så skulle det jo gerne nedbringe sagsbehandlingstiden hos politiet, fordi Fødevarestyrelsen kan håndtere sagen i første instans.
Så er der jo også en række initiativer i forhold til f.eks. familie- og hobbydyr, hvor der er pasningsvejledninger som noget nyt.
Vi har også gjort det lovpligtigt, at sælgeren af en hund skal udlevere en skriftlig pasningsvejledning til køberen; fra den 1. januar 2014 vil dette også gælde for dyrehandlere.
Der er et uddannelseskrav i forbindelse med erhvervsmæssig opdræt og handel med hunde for dyrehandlere, og så holder jeg jo løbende en række møder med interessenter for at udvikle dyrevelfærden.
Så jeg vil gerne sige, at jeg er enig med forslagsstillerne i, at vi skal have en effektiv håndhævelse.
Det gør vi, politiet gør det, og Fødevarestyrelsen yder den faglige bistand.
Jeg synes, at vi skal holde fast i, at en styrkelse af håndhævelsen på dyreværnsområdet først og fremmest bør ske gennem de initiativer, der allerede er iværksat, og i forbindelse med det, der kommer – som jeg allerede har skitseret – og ikke gennem oprettelsen af et dyreværnspoliti.
Det er regeringens opfattelse. Så derfor kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.