runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2010-04-12:
Venstres ordfører på dette lovforslag kan ikke være til stede, så jeg skal derfor på vegne af fru Sophie Løhde læse op, hvad vi mener om sagen.
Forslaget her vedrører en ændring af lov for Færøerne om rettens pleje i forhold til en samlet regulering af legemsindgreb.
Konkret foreslås det, at reglerne om legemsindgreb i den færøske retsplejelov opdateres i overensstemmelse med reglerne i den danske retsplejelov.
Det betyder bl.a., at lov om det centrale dna-register vil kunne sættes i kraft for Færøerne i overensstemmelse med de færøske myndigheders ønske herom.
For Venstre er det afgørende, at ændringerne for Færøerne i disse sager er i fuld overensstemmelse med de færøske myndigheders ønske herom, og vi noterer os, at lovforslaget forud for fremsættelsen har været forelagt de færøske myndigheder til udtalelse, ligesom vi også hæfter os ved, at det med lovforslaget forudsættes, at hjemmestyrets endelig udtalelse foreligger inden lovforslagets tredje behandling her i Folketinget.
Vi kan støtte op om forslaget, ligesom vi i Venstre ser frem til den videre udvalgsbehandling i Færøudvalget.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-12:
Med hensyn til spørgsmålet om andre rådgivere mener jeg sådan set, at vi er godt dækket ind, sådan som processen er lagt til rette.
Men alle, som måtte interessere sig for sagen, og som mener at have noget at bidrage med, vil jo altid være velkommen til at komme med deres ytringer.
Så der er jo sådan set ikke nogen, der er udelukket fra at komme og give deres besyv med.
Med hensyn til det at vi fastlægger et kronebeløb i bestemmelserne i loven, tør jeg ikke med nogen sikkerhed sige, hvorvidt det er sædvanligt, eller det ikke er sædvanligt.
Jeg har sådan set lige kommenteret det for et øjeblik siden, vil jeg sige.
Det er jo noget, som så på den måde kan betrygge erhvervet, at man på forhånd ved, hvad det er for nogle beløb, man har at rette sig efter.
Så vil der være en vis pristalsregulering i det.
Man kan diskutere frem og tilbage, om det er rigtigt at fastlægge det i loven, men det er altså gjort her.
Jeg synes sådan set, at det er med til, på trods af den stigning der sker i omkostningerne, at skabe en vis sikkerhed for, hvad man kan forvente, og dermed giver det også et grundlag for at planlægge fra producenternes side.
Kristen Touborg (SF), 2010-04-12:
Jeg vil godt spørge ordføreren, om det kunne tænkes, at De Konservative ville støtte et forslag fra SF om, at man lod andre eksperter end dem, der er direkte involveret, nemlig Fjerkrærådet, være lovgivere eller i al fald meget stærkt rådgivende for lovgivningen om, hvad der skal til for at få dispensation.
Efter min opfattelse er det jo ikke sådan sædvanlig praksis, at de, det handler om, får så stort et ord at skulle have sagt, med hensyn til hvordan loven skal være.
Jeg vil ikke påstå, at de er direkte inhabile, men alligevel noget, der smager lidt af det.
Tage Leegaard (KF), 2010-04-12:
Dette lovforslag er først og fremmest fremsat for at få gennemført et EU-direktiv, som har til formål at forbedre leveforholdene for slagtekyllinger – ikke bare i Danmark, men i hele Europa.
Hovedformålet med lovforslaget er at sikre, at pladsforholdene for vores kyllinger bliver bedre.
Generelt siger lovforslaget, at der kun må være 33 kg kyllinger pr. m2 friareal under det, som jeg vil kalde almindelige, gode, forsvarlige forhold, men såfremt kyllingefarmerne sikrer god ventilation, så temperaturen ikke bliver for høj, og sikrer, at der bliver færrest mulige luftgener i hallerne, vil det ifølge dette direktiv blive tilladt at have 39 kg pr. m2.
Hvis kyllingefarmerne ud over dette lever op til ekstraordinære tilsynskrav, kan dokumentere ekstraordinær lav dødelighed i bestanden og der ikke er konstateret velfærdsproblemer, kan der tillades op til 42 kg kyllinger pr. m2, dog kun i kortere perioder. Kyllingebesætningens tilstand skal løbende kontrolleres, når dyrene kommer til slagteriet, hvor de bliver undersøgt for skader og snavs.
Det er denne kontrol, der ligger til afgørende grund for besætningens status og dermed afgør, om belægningsgraden kan øges ud over de 33 kg.
Samtidig vil en harmonisering af forholdene i alle lande gavne danske kyllingeproducenters konkurrenceevne i forholdet til udlandet.
Jeg ser frem til den fortsatte udvalgsbehandling, men jeg synes alt i alt, at det er et godt forslag, som Det Konservative Folkeparti støtter.
Maja Panduro (S), 2010-04-12:
Det er jo desværre åbenlyst for os alle sammen, at krisen langtfra er ovre, og vi ser, at rigtig mange virksomheder stadig oplever svigtende salgstal.
I Danmark har vi ikke i nyere tid oplevet så mange virksomheder bukke under, som vi desværre ser nu, virksomheder, der normalt fungerer godt, men som nu må dreje nøglen om og sende medarbejderne hjem til en uvis fremtid i arbejdsløshedskøen.
For ikke så længe siden kunne det offentliggøres, at mere end 650 virksomheder har måttet lukke ned allerede her i marts måned.
Det er 35 pct. flere konkurser end på samme tidspunkt i 2009 og det højeste tal, vi har set i Danmark meget længe
Det er voldsomt, men det er desværre ikke unikt.
Faktisk er der tale om en langvarig stigende tendens, som regeringen desværre gang på gang har forsømt at reagere på.
De fyringsrunder, som er kommet i kølvandet på alle de virksomheder, som går bankerot, har ramt tusindvis af danske familier rigtig hårdt.
Lønmodtager på lønmodtager er blevet fyret, siden krisen startede, og desværre har regeringens økonomiske politik oven i købet hjulpet den negative udvikling godt på vej.
Fra Socialdemokraternes side har vi længe både efterspurgt og foreslået politiske initiativer, som kunne afbøde de værste virkninger af den økonomiske krise, men desværre har vi oplevet modstand fra regeringen.
Man må i det hele taget sige, at rettidig omhu ikke sådan har været den her regerings stærkeste side.
Man indfører også en såkaldt rekonstruktør, som skal være langt mere offensiv end det, vi ser nu.
Vi synes selvfølgelig, at det er noget mere konstruktivt end bare at lade stå til, og vi har også noteret os, at man har taget bemærkningerne, de konstruktive forslag og også kritikken fra høringsrunden til efterretning, både når det gælder gældssanering og skifterettens beføjelser.
Derfor mener vi også, at det er sund fornuft at bakke op om lovforslaget.
Irene Simonsen (V), 2010-04-12:
Det forslag, vi står med her, er faktisk et rigtig, rigtig godt forslag, synes vi i Venstre.
Det er det også, når man tager den tid i betragtning, som vi er i i øjeblikket.
Desværre står vi jo i den situation i Danmark, at der faktisk ikke har været så mange konkurser tidligere.
Vi skal helt tilbage til 1979, før vi når det samme antal konkurser blandt virksomheder.
Det kræver handling.
Og der synes vi fra Venstres side, at regeringen er kommet på banen med et godt initiativ, netop det her lovforslag.
Man har bedt Konkursrådet komme med nogle forslag og konstruktive tilbagemeldinger på, hvordan det her forslag kan udformes, sådan at vi i videst muligt omfang sikrer virksomheder, men selvfølgelig med en fornuftig balance, så man ikke bare siger, at en virksomhed for enhver pris skal overleve.
Men dog går man ind og kigger på visse typer virksomheder.
Man giver dem en mulighed for at lave en rekonstruktion, frem for at man får lukket og fuldstændig afsluttet en virksomhed, der måske har et godt produktionspotentiale eller en god serviceydelse, som der er meget brug for, og som de medarbejdere, der er i virksomheden, har et stort knowhow på, så de måske kunne køre videre.
I stedet for at lukke virksomheder starter man på en frisk med den samme virksomhed og videreudvikler på det knowhow, der ligger der.
Og også på kundepotentialet.
Alt i alt er det her et rigtig, rigtig godt forslag, som kommer på det rigtige tidspunkt, sådan at vi også fremadrettet kan være med til at redde nogle driftsmæssigt fornuftige og sunde virksomheder, der er kommet i økonomisk uføre af helt andre årsager, så de kan køre videre.
Samtidig med det ligger der også i det her forslag, at man rent faktisk får en hurtigere konkursbegæring af de virksomheder, der så ikke er rentable med hensyn til at køre videre og blive rekonstrueret.
Så Venstre går fuldt ind for det her forslag og ser frem til udvalgsbehandlingen af det.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-12:
Jeg har selvfølgelig noteret mig, at der er rejst nogle spørgsmål undervejs i debatten.
Jeg synes, vi skal drøfte dem yderligere under udvalgsbehandlingen og selvfølgelig få besvaret de spørgsmål, der måtte være.
Lovforslaget er jo en modernisering af et meget vigtigt og centralt element i domstolenes afvikling af straffesager, og det er min forventning, at den ordning, vi nu foreslår med lydoptagelser af forklaringer afgivet under retsmøder i straffesager, vil medføre væsentlige forbedringer af vilkårene for både retsledelsen og retsmødernes forløb, fordi retsmødet ikke skal afbrydes af dommerens gengivelse af forklaringerne til retsbogen.
Samtidig vil ordningen betyde en væsentlig lettelse af arbejdet med efterbehandlingen af retsbøger m.v. i de mange tilfælde, hvor der ikke er behov for en skriftlig gengivelse af forklaringerne.
Samtidig synes jeg også, det er vigtigt at understrege, at det er en fleksibel ordning, vi lægger op til, hvor retten jo kan vælge lydoptagelse til eller fra, alt efter hvad der er det mest hensigtsmæssige i det enkelte tilfælde, og hvor forklaringer, der som udgangspunkt alene er lydoptagede, jo efterfølgende kan optages i retsbogen, hvis der er behov for det.
Jeg mener også, at det er et forslag, som er kommet til veje efter en grundig vurdering.
Der har været forsøg med det her, så det er jo ikke sådan, at vi starter på, jeg havde nær sagt bar mark.
Det er noget, der er erfaringer med, og derfor synes jeg, at vi med sindsro kan gå i gang med det.
Vi har naturligvis forståelse for de overvejelser og betænkeligheder nogle kan have, og derfor synes jeg da også, at det er rigtigt, at vi skal følge erfaringerne med det her – det ville jeg under alle omstændigheder gøre – og sørge for at være i dialog med domstolene og andre aktører for at sikre os, at det nu også kommer til at forløbe på en hensigtsmæssig måde, og at vi får indhøstet de fordele, der er forbundet med det.
Er der så behov for tilretninger undervejs, kan vi selvfølgelig vende tilbage til det.
Line Barfod (EL), 2010-04-12:
Enhedslisten synes også, det er ganske fornuftigt at begynde at lave lydoptagelser i retten, men som flere af høringssvarene er inde på, er også vi bekymret for, om der er ressourcer nok til at foretage en nedskrivning af forklaringerne i de tilfælde, hvor man faktisk mener at det egentlig vil være nødvendigt.
Vi kan godt være bekymret for, om man med den meget pressede økonomi, der er hos domstolene, i nogle tilfælde, hvor man er i tvivl om, hvorvidt man skulle få skrevet forklaringerne ned med det samme – få dem protokolleret, som det hedder – så får det gjort, eller om man af ressourcehensyn ikke sørger for at få det gjort.
Hvis det viser sig, at man har behov for det, kan man selvfølgelig efterfølgende få dem udskrevet fra lydoptagelsen, men det er dog noget mere omstændeligt, og det kan også risikere at blive ramt af, at man ikke rigtig har ressourcer nok.
Derfor mener vi, at det er et fornuftigt forslag, men vi er på linje med dem, der i deres høringssvar, siger, at de er betænkelige ved, at man ikke i tilstrækkeligt omfang på grund af ressourcemæssige årsager vil få nedskrevet forklaringerne, som er nødvendige for at forstå, hvad en dom egentlig går ud på.
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-12:
Nu er der jo ikke noget nyt i det, hr. Tom Behnke siger, og derfor er jeg da også glad for, at der sad en formand i formandsstolen, for det kan jo også være, at der er en, der lytter der.
Helt formelt er det rigtigt, men reelt er tingene jo anderledes, og det ved hr. Tom Behnke udmærket.
Om det her lovforslag sagde jeg, at det da givet er fornuftigt, at man foretager sig det, man gør, med det her lovforslag, og på linje med hr. Tom Behnke – nu nævnte jeg ikke hans navn, jeg sagde andre ordførere – kan man godt undre sig over, at det ikke allerede finder sted langt mere, end det gør.
Nu begyndte jeg også at lægge op til det sidste lovforslag, og hvis vi kun havde det sidste lovforslag og havde tiden til alt det, så gik det nok.
Så vil jeg også minde om, at det jo faktisk er sådan – sådan er tingene jo også – at regeringspartiernes ordførere har langt større chancer for at få information om de her ting, end vi andre har, og navnlig når man sidder i en lille gruppe, er sådan noget som at få præsenteret konkursloven, som kommer om lidt på det her sene tidspunkt, faktisk ikke særlig hyggeligt.
Tom Behnke (KF), 2010-04-12:
Jeg er nødt til at spørge den radikale ordfører, om det ikke er sådan, at det, siden parlamentarismen blev indført for næsten 100 år siden, er Folketinget, der bestemmer, hvilke love vi vil lade passere.
Det er jo Retsudvalget, det er os som retsordførere, der skal vurdere, om det her er fagligt og sagligt i orden, om lovforslaget er i orden, om vi har den tid, der skal bruges til det.
Det er jo Folketinget og udvalget, der bestemmer, om vi vil til en andenbehandling eller en tredjebehandling.
Men hvad angår det konkrete forslag, vi her drøfter, så har der jo været en forsøgsordning, som har vist, at det kører og fungerer uproblematisk, og det er den, man så gør permanent i hele landet.
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-12:
Tiden nærmer sig, synes jeg, hvor man godt kunne sige et par ord til justitsministeren om lovsjusk.
For nu har vi sådan taget en hel del forslag, men jeg er også glad for de bemærkninger, justitsministeren ved en tidligere lejlighed kom med, nemlig da vi diskuterede en revisionsbestemmelse.
De andre, der kunne have yderligere kommentarer til det, skal nok lade være med at komme med dem om, hvem det så er, og hvordan flertallet ser ud, når der skal komme en revisionsbestemmelse om 2 år.
Men det, der foregår, er jo ikke forsvarligt, og derfor synes jeg godt, at man kan spørge justitsministeren, om han med sit ministerium har overvejet tilstrækkelig grundigt, om der er ting, der kan udskydes.
Det her forslag kan måske meget godt gå, men i forbindelse med det næste forslag om konkursloven er det i hvert fald totalt uanstændigt.
Jeg synes, at justitsministeren vedrørende det her og det næste skal spørge sig selv, om det er klogt at foretage lovbehandlingen på nuværende tidspunkt, eller om man burde udskyde den, og så kunne man jo foretage den den 1. oktober.
Det er jo ikke sådan, at vi bliver overdynget med forslag i begyndelsen af en folketingssamling.
Meget ofte slutter møderne jo, næsten før de begynder, fordi regeringen ikke har fået fremsat sine forslag, og fordi oppositionen jo af gode grunde heller ikke har, men regeringen kan lidt bedre.
Derfor vil jeg meget anbefale, at man i virkeligheden overvejede, om der ikke var nogle af de her forslag, der lige så godt kunne køre den 1. oktober med henblik på at være færdigbehandlet inden juleferien.
Så ville vi heller ikke i den grad kunne beskyldes for lovsjusk.
Nu går det endda i dag, fordi folk – selvfølgelig med rette – spørger, hvorfor vi ikke normalt arbejder om mandagen og alt det der –
Men det er vel alligevel et eksempel på noget, der udmærket kunne vente til 1. oktober.
Tom Behnke (KF), 2010-04-12:
Jeg tror, at alle, der har prøvet at sidde i et retslokale af den ene eller anden årsag, og har set, hvordan det hidtil har fungeret, har taget sig lidt til hovedet og spurgt sig selv, om det da virkelig kan være rigtigt i 2010, at det stadig væk foregår på den måde, at når vidnet har afgivet forklaring, skal dommeren sidde at opsummere sin opfattelse af, hvad det var, vidnet sagde, indtale det på en diktafon, hvorefter der skal sidde en kontordame eller -mand og skrive det ned på papir, printe det ud og lægge det ved sagen.
Det er et ressourcespild uden lige, og der er overhovedet ingen grund til det.
Der er måske også lige den side af det, at hvis man laver en digital optagelse af, hvad det er, vidnet forklarer, og skal bruge den forklaring senere – hvis f.eks. en af parterne har behov for det, eller hvis sagen bliver anket, eller hvis en ønsker det vedlagt sagen som udskrift – så bliver det en direkte udskrift af det, som vidnet sagde.
Det er derimod en fuldstændig præcis gengivelse af, hvad det var, vidnet rent faktisk sagde.
Ordningen her med at lave digitale optagelser har nu været kørt som en forsøgsordning i en periode, og den viser, at det har været en succes.
Og når noget er en succes, gælder det bare om at få det udvidet og gjort til en permanent ordning i hele landet, sådan at det kommer til at fungere ved alle domstole.
Og det synes vi fra konservativ side er en god ting.
For teknologien skal vi tage til os.
Men det er også vigtigt, tror jeg, inden vi nu forhaster os og bare kaster milliarder i det her projekt, at vi afprøver de forskellige teknologiske løsninger og muligheder.
Vi tager, hvad skal man sige, et skridt ad gangen, så vi efterhånden får digitaliseret domstolene fuldstændig, på samme måde som man har gjort det i forhold til muligheden for videofremstilling og videokommunikation, nemlig at man har taget det område for område og er begyndt at indføre det, efterhånden som man kunne finde pengene til det, og efterhånden som man fik erfaringer med at bruge systemet, sådan at de erfaringer, man gjorde sig, kunne kopieres over og videreføres i nye politikredse, nye retskredse.
Men målet må være, at vi får så meget digitalisering af vores domstole som overhovedet mulig, sådan at sagsbehandlingen kan blive så smidig og så hurtig og så effektiv som mulig.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-04-12:
Jeg vil sige, at i SF er vi selvfølgelig interesseret i, at sagsbehandlingen ved domstolene kan foregå rigtig smidigt, og derfor kan lydoptagelse være en god idé simpelt hen af ressourcemæssige årsager.
Vi skal være sikre på, at vi bruger ressourcerne på en fornuftig måde.
Til gengæld er vi også meget opmærksomme på, at der er flere høringssvar, som siger, at kvaliteten af sagsbehandlingen bliver dårligere.
Det kan jeg forstå at regeringen ikke er så optaget af.
Men det er vi altså i SF, og derfor vil vi foreslå, at der bliver en evaluering eller en revisionsklausul, eller hvad vi nu kan diskutere os frem til i udvalgsarbejdet, så vi om 2-3 år får set på, hvad det her egentlig har betydet for sagsbehandlingen, og om der er noget i den bekymring, som høringssvarene lægger for dagen.
Når vi nu er enige om den her gode idé, så kan vi heller ikke forstå, hvorfor der ikke med det samme – og nu er jeg ked af, at jeg igen tager økonomi op – bliver afsat midler til at udbrede det.
Regeringen siger, at vi godt kan vedtage reglerne, selv om ikke alle retterne har mulighed for det her.
Der er jo nogle retter, som har haft forsøgsordningen, og som har det her udstyr.
Jeg synes faktisk, at det er vigtigt, at vi hurtigst muligt får udbredt den nye teknologi til vores domstole.
Vi har nogle meget effektive og meget billige domstole sammenlignet med andre lande.
Jeg var bl.a. med Retsudvalget i Sverige, og der bliver man lidt imponeret over al den teknologi, som deres retssale er spækket med.
Jeg synes, at vi lidt har set den samme problemstilling, når vi har diskuteret videokonferencer i forbindelse med fristforlængelser, hvor det også krævede noget energi at få det her udrullet til at omfatte alle politikredse.
Vi synes ikke, at man kan komme hurtigt nok i gang med at spare og frigøre ressourcerne.
Der er mere end rigeligt brug for dem ude ved domstolene, som jo har kæmpe sagspukler, som de skal nedbringe, og derfor ville det have været godt, hvis vi havde kunnet få det på plads.
Men vi må tage det under udvalgsbehandlingen og se, om ikke vi kan opnå lidt mere enighed om udbredelsen af det her lovforslag og sikring af, at retterne får det nødvendige udstyr.
Pia Adelsteen (DF), 2010-04-12:
Ja, for mig at se, er det her sådan et moderniseringsforslag, hvor man nu bruger noget af den nye teknologi.
I Dansk Folkeparti har vi i hvert fald ingen problemer med det, og vi støtter forslaget fuldt ud.
Karen Hækkerup (S), 2010-04-12:
Fra Socialdemokraternes side er der opbakning til det her forslag, som har kørt som en forsøgsordning.
Vi synes, at det er en rigtig god idé, og dog vil jeg endnu en gang bare nævne, at HK i sit høringssvar altså skriver en del ting, som jeg synes vi både i Folketinget og i Retsudvalget skal forholde os til.
Det gælder, både når det drejer sig om, at de besparelser, der i betænkningen står kan indregnes ved det her, er urealistiske, og når det drejer sig om, at man ved eksempelvis at give § 19-bemyndigelser til retssekretærer vil kunne frigøre dommere for en del administrativt arbejde i forbindelse med bødesager.
Derfor vil jeg fra Socialdemokraternes side give en foreløbig tilslutning til forslaget.
Vi vil arbejde videre med det i Retsudvalget og stille spørgsmål der, og det glæder mig da, at Venstre ikke på forhånd er afvisende over for i højere udstrækning end i dag at ville anvende HK'ere til at løfte opgaven.
Kim Andersen (V), 2010-04-12:
Vi skal sørge for, at retssikkerheden er fuldt og helt tilgodeset.
Vi skal sørge for, at der er den fornødne juridiske ekspertise bag de afgørelser, der træffes, og som er af afgørende betydning over for borgerne.
Men vi skal naturligvis undersøge, hvad der er at undersøge i sådan en sag.
Det glæder mig, at den socialdemokratiske ordfører er så fokuseret på at udnytte timerne inden for retsvæsenet så effektivt som overhovedet muligt.
Det er som talt ud af en Venstremands hjerte.
Karen Hækkerup (S), 2010-04-12:
Jamen det synes jeg lyder rigtig godt, for hver gang man sparer en dommertime ved i stedet for at bruge en kontortime, når man meget, meget langt med at nedbringe de ventelister til vores domstole, som altså er utrolig lange.
Jeg vil bare kvittere for, at Venstre vil være med til at se på, om vi kan bruge HK'ere i øget udstrækning ved domstolene.
Vi har jo tidligere haft stor succes med at ansætte 200 ekstra HK'ere til politiet, der frigjorde en hel masse ressourcer til, at politiet kunne være på gaden i stedet for at sidde bag skrivebordet.
Jeg vil glæde mig til, at vi kan tage den debat under udvalgsbehandlingen.
Kim Andersen (V), 2010-04-12:
Nej, jeg vil ikke stå heroppe og give noget tilsagn, men jeg vil gerne være med til at arbejde med spørgsmålet og undersøge det nærmere.
Jeg er meget positivt indstillet over for at lave effektiviseringer og rationaliseringer og bruge det faguddannede personale målrettet der, hvor det er relevant.
Så det er jeg for så vidt positiv over for.
Men vi skal også huske, at der er noget, der hedder retssikkerhed, og vi skal huske, at vi har med kendelser, domsafgørelser, at gøre, som lægger op til, at der er den fornødne juridiske indsigt bag ved de trufne afgørelser.
Men det skal ikke tages som en afvisning af spørgerens forslag.
Jeg vil gerne være med til at undersøge det og også selv blive klogere på det.
Pia Adelsteen (DF), 2010-04-12:
I Dansk Folkeparti er vi positive over for forslaget, da vi mener, det er vigtigt at forbedre mulighederne for at videreføre virksomheder, som er levedygtige, men i økonomiske vanskeligheder.
Set i lyset af den igangværende finanskrise er det vigtigt, at levedygtige virksomheder med forslaget får en mulighed for at overleve enten helt eller delvist, naturligvis også under hensyntagen til fordringshaveres interesser.
Det er positivt, at der foreslås en mulighed for en rekonstruktionsbehandling, hvor midlertidigt insolvente virksomheder får en mulighed for at fortsætte deres aktiviteter.
Det vil være en fordel for virksomheden, men bestemt også for de kreditorer, der er, og samtidig vil det være med til at bevare arbejdspladser.