runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2013-10-03:
Det tager jeg så til efterretning, altså at ordføreren er blevet fejlciteret.
Det må de grønlandske medlemmer så også være blevet i den artikel.
Men derudover gav ordføreren i det mindste udtryk for, at han absolut ikke var tilfreds med regeringens håndtering.
Han syntes i hvert fald, at den kunne have været bedre.
Men ordføreren understreger også, at han derudover har et rigtig godt samarbejde med regeringen om flere sager, og i den forbindelse kunne jeg godt tænke mig, at ordføreren ville oplyse de tre sager, som har haft den største prioritet for det færøske folk, og som regeringen har implementeret; altså de tre sager, som regeringen har hjulpet Færøerne med, og som man er mest begejstret for på Færøerne.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-10-03:
Mange tak.
Jeg vil gerne anerkende ordførerens befriende og åbne ordførertale.
Den bærer ikke præg af politisk forsigtighed, nej, ordføreren går direkte til sagen.
Det bliver sagt, at der er for ringe viden i Danmark om Færøerne, og at det trækker ned, negativt set.
Jeg kan som Socialdemokraternes ordfører sige, at den holdning deler vi.
Derfor vil jeg spørge ordføreren helt konkret: Hvad er det, vi gør i det næste årti, så vi får forandret det her, og så vi får holdt fast i den værdi, som vi er enige om rigsfællesskabet rummer?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-10-03:
Mange tak for det.
Vi lever jo i en tid, hvor jeg har noteret mig, også på den socialdemokratiske kongres, at folk går meget op i, hvad det er for et image, der bygges op.
Tak for det.
Det var egentlig ikke, fordi jeg havde tænkt mig at blande mig i debatten, men hr. Sjúrður Skaale efterspurgte jo en replik fra mig, og de sidste 25 år har lært mig, at når en færing beder om noget, så er man nødt til at rette ind.
Jeg deler fuldt ud alt det, der er sagt om, at det er vigtigt, at vi har viden om Færøerne og respekt for Færøerne.
Jeg synes i øvrigt, det er fantastisk at opleve den her socialdemokratiske leflen for Færøerne.
Det må måske være ihukommende resultatet af folketingsvalget 1998, at man ligesom placerer sin opbakning der.
Man ved jo aldrig, hvor det ender, hvis tingene spidser til.
Jeg har egentlig ikke noget spørgsmål.
Jeg vil egentlig bare notere mig, at hr. Sjúrður Skaale kvitterede for, at mit parti har bakket Færøerne op i den konkrete strid i relation til EU, og sådan skal det også være.
For jeg synes, at det unikke i det samarbejdende danske folkestyre har været, at i spørgsmål om rigsfællesskabet har vi haft et tværpolitisk samarbejde.
Det er ikke noget, vi spinder politik på.
Anni Matthiesen (V), 2013-10-03:
Det tror jeg var noget af det, vi bl.a. talte om i forbindelse med høringen.
Har ordføreren kendskab til, om der er sket noget efterfølgende i forhold til måske noget samarbejde – samarbejde på tværs af Færøerne og Danmark netop omkring uddannelsesområdet?
Ordføreren var i ordførertalen inde på, at der var et ønske om, at der skete en større udvikling på Færøerne, så man stille og roligt kunne gøre sig fri af Danmark.
Jeg husker jo, at vi for et halvt års tid siden havde en høring her på Christiansborg om udviklingen på Færøerne, hvor der i hvert fald var en enkelt stor problemstilling, som vi alle var enige om, og det var, at flere og flere kvinder flyttede fra Færøerne, og at det i sig selv var et problem i forhold til også at sikre den fortsatte udvikling på Færøerne.
Jeg vil bare høre, om ordføreren har fundet en ny idé til, hvordan man sikrer, som ordføreren selv nævnte, at skabe udvikling eller for den sags skyld også at fastholde kvinderne på Færøerne.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-10-03:
Mange tak.
Det er konkret, og jeg synes, at vi skal sætte det på den fælles dagsordenen, at vi bliver så konkrete, og at vi handler.
Jeg tænker også somme tider, hvorfor man lander i Kastrup måske på vej til Færøerne og Grønland uden at se et færøsk og grønlandsk flag i Kastrup.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til ordføreren.
Er der behov for at have dårlig samvittighed her i Folketinget i Danmark, jævnfør det, hr. Edmund Joensen sagde tidligere, i forhold til at bloktilskuddet kører op og ned, og at vi dermed måske ikke har stået inde for den forpligtelse, eksempelvis på sundhedsområdet, som vi burde?
Jeg spørger, fordi jeg her har oplevet, at ordføreren har sagt, at det har været en tendens, at man ønsker bloktilskuddet holdt nede sådan af hensyn til at bevare uafhængigheden af Danmark.
Finn Thranum (V), 2013-10-03:
Hvorfor vil ordføreren fjerne bloktilskuddet, når hans parti på Færøerne går ind for det omvendte, nemlig at bloktilskuddet fortsat er en vigtig del af Færøernes budget?
Og hvordan vil ordføreren finansiere bortfaldet af 640 mio. kr. på det færøske budget?
Edmund Joensen (SP), 2013-10-03:
Konflikten er gået i gang.
Der er boykot i gang.
Derfor er den tidligere rettidig omhu misbrugt.
Jeg sagde til regeringen med det samme for 2 år siden, da Danmark havde formandskabet i EU, at der var optakt til konflikt, og at man skulle tage tyren ved hornene, mens Danmark havde formandskabet.
Man skulle tage det helt op til EU-toppen.
Anni Matthiesen (V), 2013-10-03:
Jeg tror egentlig, vi kan være enige i, at det er her og nu, man er nødt til at reagere.
Hvordan ser hr. Edmund Joensen på muligheden for at tingene kan løses, og hvem mener hr. Edmund Joensen har opgaven at sikre, at det her kan blive løst?
Edmund Joensen (SP), 2013-10-03:
Det er selvfølgelig svært at forudsige, men som jeg har nævnt: Når man ikke står med grundloven, som man har troet, når man ikke har de samme rettigheder, så er det en svækkelse.
Hvis Danmark ikke lever op til, at man skal tage sin andel af udgifterne til de sager, som ikke er overtaget, så er det en svækkelse.
Hvis man så oven i købet boykotter det, som er grundlaget for Færøernes økonomi, er det også en kæmpe svækkelse.
Det svækker tilliden til rigsfællesskabet.
Vi kan nok komme over det her og få rettet op, men det skal gøres nu.
Det skal tages alvorligt.
Anni Matthiesen (V), 2013-10-03:
Tak for ordførertalen.
Jeg vil gerne spørge hr. Edmund Joensen, om hr. Edmund Joensen kan forklare, hvordan det risikerer at påvirke selve samarbejdet mellem Færøerne og Danmark.
Finn Thranum (V), 2013-10-03:
Tak til ordføreren for talen.
Rigsfællesskabet er i en ulykkelig situation, nu hvor Danmark sammen med EU boykotter Færøerne.
Det burde aldrig være kommet så langt.
Regeringen skulle selvfølgelig have sikret en forhandlingsløsning.
Hvordan mener ordføreren at regeringen kan rette op på den situation, som rigsfællesskabet er i?
Doris Jakobsen (SIU), 2013-10-03:
Selvfølgelig prioriterer vi beredskabet i Grønland meget, og vi har brug for at forbedre vores beredskab i Grønland.
Det ved vi jo alle sammen.
Danmark har stadig væk ansvaret for beredskabet, og det er en af de største prioriteringer, vi skal sætte fokus på.
Der er slet ikke samme risiko ved udvinding som ved atomkraft.
Ophævelsen af nultolerancen er ikke det samme som at give tilladelse til udvinding, og selskaberne skal kunne gennemføre projekterne sikkert, før de kan få en tilladelse
Jeg mener, at Grønland og Danmark skal overholde IAEA's internationale regler.
Edmund Joensen (SP), 2013-10-03:
Hvordan regeringen kan rette op?
Jeg vil svare kort.
Punkt 2, grundloven skal sikre, at alle statsborgere skal behandles lige.
Punkt 3, danske havne skal åbnes for færøske fartøjer.
Punkt 4, regeringen skal være med til at udvikle rigsfællesskabet på alle fronter.
Vi må væk fra det skråplan, vi bevæger os på.
Det er mit svar.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-10-03:
Jeg vil gerne spørge hr. Edmund Joensen om ordførertalen.
Det forlyder i ordførertalen, at Danmark tilsidesætter sine forpligtelser, og der bliver nævnt noget om det færøske sundhedsvæsen.
Edmund Joensen (SP), 2013-10-03:
Jo, altså der er to store områder, hvor Danmark deltager i finansieringen: Sundhedsområdet og pensionsområdet
Det er de to store klumper.
Forhistorien er jo, at vi havde en regering, som havde til hensigt at løsrive Færøerne, og som fastfrøs bloktilskuddet på et bestemt niveau.
Så kom der en ny regering, og der sagde den danske regering: Selvfølgelig går vi de her politiske ønsker i møde.
Senere kom der så en anden regering, som ville holde fast i rigsfællesskabet og sagde: Nu normaliserer vi tingene igen.
Det er den normalisering, jeg peger på.
Finn Thranum (V), 2013-10-03:
Tak til ordføreren for talen.
Som ny færøordfører for Venstre var jeg så heldig at deltage i Nordisk Råds møder på Færøerne i sidste uge.
Jeg blev på Færøerne nogle ekstra dage og fik set det smukke land, og jeg talte med mange færinger, også på de mindre øer.
Det var helt klart, at færingerne har svært ved at forstå, hvorfor ordføreren fortsat støtter den danske regering.
Hvordan mener ordføreren regeringen skulle have ageret i makrel- og sildestriden?
Edmund Joensen (SP), 2013-10-03:
Spørgeren har fuldstændig ret.
Jeg mener også, at man burde være så forsigtig med rigsfællesskabet, at man ikke vedtager love, som gør det værre for rigets borgere.
Det kan også ske.
Det er også sket for nogle år siden.
Der burde næsten indføres et princip i Præsidiet.
Man svarer jo på, om et lovforslag har økonomiske konsekvenser, og om det har kommunale konsekvenser osv.
Der burde også være et sted, man kunne sætte et kryds, med hensyn til om det har virkning for rigsfællesskabet.
Det burde også indføres, så man sikrede sig, at man ikke kom ud for den slags.
Christian Juhl (EL), 2013-10-03:
Så vil jeg høre, om ikke vi i fællesskab kunne prøve at være opmærksomme på kommende lovgivning og så gøre indsigelse, når det sker i fremtiden.
Så kunne vi da i hvert fald i fællesskab prøve at forhindre den slags diskrimination i dansk lovgivning.
Jeg vil gerne høre hr. Edmund Joensen om en, jeg synes, det er diskrimination – men det er i hvert fald en pudsighed.
Vi havde jo en diskussion her for ikke så lang tid siden om, at hvis en polsk arbejder kommer til Danmark, arbejder her og har børn i Polen, er det muligt at få børnepenge fra Danmark, fordi det er en del af EU.
Hvis en norsk arbejder kommer til Danmark, vil han også få de samme muligheder for sine børn, fordi Norge er medlem af EØS.
Så svarer ministeren: Nej, det er det ikke, for det står i loven, at Færøerne og Grønland er undtaget loven.
Opfattes det ikke som diskrimination, at en polsk og en norsk arbejder kan få disse rettigheder, mens alle andre dele af rigsfællesskabet ikke kan få disse rettigheder?
Edmund Joensen (SP), 2013-10-03:
Ja, altså den danske regering sagde ja til at regulere det ned.
Det var nemt nok.
Men da der så kom en anden regering, som ønskede at bibeholde rigsfællesskabet og fortsætte med det, som tidligere var gældende, altså det normale beløb, så sagde man nej fra dansk side.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-10-03:
Så det vil altså sige, at hr. Edmund Joensens siger, at vi indirekte ikke lever op til forpligtelserne på sundhedsområdet, fordi bloktilskuddet af skiftende regeringer i Færøerne er ønsket enten reguleret eller ikkereguleret.
Er det korrekt forstået?
Edmund Joensen (SP), 2013-10-03:
Jo, som spørgeren antyder, lyder det som en slags diskrimination af rigets borgere.
Det har han ret i.
Vi har også oplevet her i salen, altså i systemet her, at den såkaldte dimittendsats ikke gælder for Færøerne og Grønland.
Den gælder for samtlige lande i Europa, og den gælder også for EØS-landene, men den gælder ikke for Færøerne og nok heller ikke for Grønland.
Jeg mener, at den slags ikke burde opstå.
Vi må være bedre i rigsfællesskabet end som så.
Altså, vi må udelukke, at den slags små gnidninger og små problemer opstår.
Det giver jeg spørgeren ret i.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-10-03:
Man kunne jo have lyst til at sige mange ting; statsministeren er jo mere interesseret i oppositionens politik, men sådan som forskellene beskrives, kunne det vel klares på et par timer i det sorte tårn.
Og jeg forstår godt, at statsministeren gerne vil være klogere på Venstres politik, for statsministeren har jo anlagt den kutyme, at man med noget, der ligner et halvt til halvandet års forsinkelse adopterer Venstres politik.
Når der nu er et stemningsskifte på vej – og jeg deler sådan set synspunktet – er hovedvejen til det jo gået via Venstres politik med efterlønsreformen og dagpengereformen, altså alt det, der før valget var en blind vej, og hvor der skulle laves et U-turn.
Statsministeren styrtede ned ad den vej efter valget og har taget det hele til sig.
Det er vækstpakken, som vi foreslog for præcis 1 år siden, hvor den blev hældt ned af brættet; tanken om at investere i en SU-reform og en kontanthjælpsreform via erhvervsskattelettelser lod sig ikke gøre.
Man satte skatterne op sammen med Enhedslisten, men efter juleferien kom man så på bedre tanker, og vi fik lavet en aftale sammen.
Derfor kan jeg bare oplyse, at Venstres næste skridt er forslaget om, at vi tager vækstpakken fra i foråret, som vi blev enige med regeringen om, og fremrykker den.
Der vil jeg bare spørge statsministeren: Er det noget, vi skal aftale før eller efter juleferien?
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-10-03:
Tak for det, vil jeg sige til statsministeren.
Altså, virkeligheden er, at det i dag er 330.000.
Efter skatteaftalen er det 250.000.
Og statsministeren har endnu ikke svaret på, hvad statsministeren vil gøre for de 250.000 danskere, for hvem det knap nok kan betale sig at arbejde.
Jeg ved ikke, om det hjælper, hvis jeg nu spørger: Hvad med Emils mor?
Hvis Emils mor er blandt de 14.000, for hvem det koster penge at gå på arbejde, hvad har statsministeren så tænkt sig at gøre for Emils mor, som taber penge på at komme på arbejde?
Og så ikke noget om, at man har lavet en skatteaftale sammen med os, for det var fra 330.000 til 250.000.
Hvad med Emils mor, som er blandt de 14.000 danskere, der hver dag taber penge på at gå på arbejde?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Jamen jeg er udmærket klar over, at det, som Venstre vil, er at indføre kontanthjælpsloftet og starthjælpen, men det har regeringen ikke nogen planer om.
Noget af det, vi har gjort for at sikre, at vi ikke har fattige børn i Danmark, er, at vi har afskaffet de ydelser.
Så det vil vi ikke.
For de mennesker, det handler om her, vil det fuldt indfaset dreje sig om et beløb på 7.000 kr., og det er da noget, der kan mærkes.
Så vi har taget hånd om at sikre, at de mennesker, som står på kanten af arbejdsmarkedet og skal afgøre, om det kan betale sig for dem at arbejde eller ej, rent faktisk får et incitament til at komme ind på arbejdsmarkedet.
Jacob Jensen (V), 2013-10-03:
Vi kan konstatere, at regeringen selv har lagt tallene frem, og de viser, at der efter gennemførelsen af skattereformen vil være en kvart million danskere, for hvem det knap nok kan betale sig at tage et arbejde.
Har statsministeren og regeringen ikke nogen konkrete forslag til at gøre det tal lavere?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Der er jo ingen tvivl om, at der må være mange, som ikke forstår Venstres politik, al den stund at Venstre nægter at lægge sin politik frem.
Hvor er Venstres plan til, hvordan man gennemfører en nulvækst?
Hvornår har Venstre svaret på, hvem der skal holde for, når man gennemfører en nulvækst?
Venstre insisterer i deres egen lille fantasiverden på, at nulvækst ikke vil have nogen konsekvenser overhovedet.
De bliver modsagt af sagkundskaben, og de bliver egentlig også modsagt af det, de selv sagde, da de sad i regering, så jeg tror ikke, det er, fordi jeg ikke forstår Venstres politik – jeg tror, det er, fordi Venstre ikke har lagt den frem, sådan at man kunne læse på den.
Så opfordringen til Venstre er: Læg politikken frem, så vi alle sammen kan sætte os ind i, hvordan man egentlig gennemfører en nulvækst.
En af grundene til, at vi gik i gang med vores skattereform, var jo netop, at vi skal sikre, at der skal være en økonomisk gevinst ved at gå på arbejde.
Det løser vi jo også, ikke det hele,
men vi løser en stor del af det med den skattereform, som vi har lagt frem, og som Venstre er med til.
Jeg er også nødt til at spørge tilbage: Hvor var Venstres forslag til løsning af de her spørgsmål, da vi egentlig sad og diskuterede vækstplanen?
Hvad var Venstres forslag, da vi sad og diskuterede vækstplanen?
Jo, det var at afskaffe arveafgiften.
På hvilken måde skulle det hjælpe mennesker, som står på kanten af arbejdsmarkedet?
Jeg har ikke forstået det.
Kristian Jensen (V), 2013-10-03:
Nu glemte statsministeren jo helt at svare på spørgsmålet.
Er det god socialdemokratisk politik, at en kvart million danskere, efter at skattereformen er fuldt indført, kun har et svagt økonomisk incitament til at gå på arbejde?
Det er regeringens egne tal.
Publikationen kom i sommer.
For Venstre er situation helt klar: Vi vil gerne sætte skatten ned for de laveste lønninger, og vi vil gerne gøre det ved at sikre, at i stedet for at gøre verdens største offentlige sektor endnu større, vil vi investere i at skabe arbejdspladser i Danmark.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Jeg ved ikke, hvor hr. Kristian Jensen har været henne i den her debat.
Men vi sagde jo også før valget, at vi gerne ville have en SU-reform.
Det var bare en anden SU-reform end den, Venstre havde foreslået.
Og jeg vil gerne gøre lidt ud af – for det kan Venstre åbenbart ikke huske – hvad der egentlig var forskellen.
For en af forskellene var, at Venstre kom med en SU-reform, hvori man ville afskaffe det sjette SU-år, også det, man kalder fjumreåret.
Man ville afskaffe SU til hjemmeboende.
Det lykkedes os at lægge en SU-reform frem, måske fordi vi tænkte os lidt mere om, hvori vi faktisk fastholdt det sjette SU-år, og det var en reform, som oven i købet gav et større provenu.
Så det var da egentlig rigtig godt, at vi fik en ny regering, som kunne finde på sådan en ny SU-reform.
Og jeg takker i øvrigt for, at man så gerne ville være med bagefter.
Derfor kan vi jo gang på gang sige det, også når vi taler om vækstplaner.
En vækstplan er jo ikke bare en vækstplan.
Næh, en vækstplan bliver jo tonet af dem, som foreslår den.
Og en af de ting, som vi foreslog, var en selskabsskat, som var mere fair end den, Venstre gik ind for.
Der var f.eks., at man også skulle bruge nogle penge på voksen- og efteruddannelse.
På den måde synes jeg at Venstre skylder at fortælle helt præcist, hvilke af de her elementer som optrådte i Venstres vækstplan.
Jacob Jensen (V), 2013-10-03:
Nu er man jo ikke forpligtet ud over evne, og derfor vil jeg selvfølgelig heller ikke skose statsministeren for ikke at have forstået Venstres politik – det ser det så heldigvis ud til at store dele af befolkningen har i modsætning til statsministeren, så det er jo fint nok.
Jeg vil sådan set godt holde fast i det budskab, som vi jo er enige med statsministeren i, nemlig at det skal kunne betale sig at arbejde og det, som hr. Kristian Jensen var inde på for et øjeblik siden, nemlig det faktum, som regeringen selv har lagt frem, at selv efter en skattereforms indførelse og gennemførelse er der en kvart million danskere, for hvem det knap nok kan betale sig at tage et arbejde.
Hvilke initiativer har regeringen tænkt sig at tage, eller er man tilfreds med det resultat, der nu ligger med den skattereform, vi i fællesskab har indgået?
Kristian Jensen (V), 2013-10-03:
Jeg kunne forstå på statsministerens svar til hr. Lars Løkke Rasmussen, at det nærmest var utænkeligt, at regeringen havde ladet sig inspirere af Venstres politik.
Derfor kunne man jo godt være fristet til at spørge, hvad regeringspartierne mente om en SU-reform før valget; hvad regeringspartierne mente om en efterlønsreform før valget; hvad Socialdemokratiet mente om en dagpengereform før valget – eller bare, hvad statsministeren mente om en vækstpakke til erhvervsvirksomhederne for 365 dage siden.
Men sagt til statsministeren: Jeg tror, danskerne godt er klar over, hvad regeringspartierne sagde tidligere.
Derfor vil jeg bare stille et spørgsmål.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Jeg vil for det første sige, at jeg synes, det er lidt underligt, at Venstre går ind i en skattereform, og så negligerer de den bagefter.
Det var en god skattereform, fordi den satte fokus på netop de lønindkomstgrupper, som vi gerne vil sikre er ude på arbejdsmarkedet, altså så det kan betale sig for dem at arbejde.
Jeg egentlig glad for, at Venstre her i aften kvitterer for den effekt, det har haft for en hel masse mennesker.
Det synes jeg er rigtig godt.
Men nu er Venstre jo meget interesseret i, hvad vi vil gøre.
Vi har gennemført en skattereform.
Det, som jeg har lyst til at spørge om, er: Hvad vil Venstre?
For det, vi hører fra Venstre, er løs snak om, at det nu skal kunne betale sig at arbejde, nu skal vi gøre dit og dat.
Hvad er det for en skattereform, som Venstre har i skuffen?
Eller skal vi mødes med Venstre næste år på samme tid, og så vil Venstre sige: Jamen vi foreslog det jo.
Det var altså bare på et stykke papir skrevet med usynligt blæk, for der er ingen af os, der har set en plan fra Venstre om, hvad man egentlig vil.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-10-03:
Vi kan tage en lang diskussion om historieskrivningen.
Det var helt horribelt, det var urimeligt, det var skævt.
Men jeg vil også bare stilfærdigt bede statsministeren om at forholde sig til virkeligheden.
Vi har lavet en skatteaftale, ja, som sænker tallet fra 330.000 til 250.000, for hvem det knap kan betale sig at arbejde.
Så vil jeg gerne spørge: Hvad er statsministerens svar til de 250.000?
Hvad vil statsministeren gøre, for at det kan betale sig for dem at arbejde?
Vores svar er jo klart: Vi ønsker at sænke skatten i bunden.
Det kan jeg så forstå statsministeren ikke vil.
Men vil statsministeren ikke bare for en gangs skyld prøve at redegøre for regeringens politik og ikke prøve fejlagtigt at udlægge Venstres politik?
Kan statsministeren da ikke forklare, hvad regeringen vil gøre for den kvarte million danskere, for hvem det knap kan betale sig at arbejde?
Louise Schack Elholm (V), 2013-10-03:
Den kvarte million er, efter at skattereformen er indført.
Skattereformen kommer jo præcis ikke dem, som har de laveste indkomster, og som netop ifølge lovforslaget får et mindre rådighedsbeløb som følge af skatteaftalen fra 2012, til gode.
Så hvad vil statsministeren gøre for at sikre sig, at det kan svare sig for den her kvarte million mennesker at gå på arbejde?
Har statsministeren nogen interesse i at løse det her problem, og i så fald, hvad vil statsministeren gøre?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Jeg er helt enig med ordføreren i, at det skal være sådan, at der er en økonomisk fordel ved at komme ud på arbejdsmarkedet.
Det er også det, som hele vores skattereform går ud på.
Det er det, den har gået ud på fra start til slut.
Der er nogle der har beskyldt den for at være en skattereform, som giver størst lettelse i toppen.
Det passer jo ikke.
Det er en skattereform, som sikrer, at det for mennesker med helt almindelige indkomster rent faktisk kan betale sig at tage et arbejde.
Det har også haft et konkret resultat, idet vi netop – og det anerkender jeg også at Venstre anerkendte i dag –
flytter en betydelig gruppe mennesker over i en situation, hvor det bedre kan betale sig for dem at tage et lønnet arbejde.
Louise Schack Elholm (V), 2013-10-03:
Vi har jo fået slået fast, at det for en kvart million danskere stort set ikke vil kunne betale sig at gå på arbejde, at tage et arbejde, her efter at skattereformen er fuldt indfaset.
Statsministeren lader til ikke at ville gøre noget som helst ved det.
Skal man tolke det, som om statsministeren er fuldstændig ligeglad med, at det ikke kan svare sig for folk at arbejde?
14.000 danskere skal i dag betale for gå på arbejde i stedet for at få penge ud af at gå på arbejde.
Jeg har stor respekt for folk, der vil gøre samfundet en sådan tjeneste, men er det statsministerens mening, at det skal være sådan, at det skal koste folk penge at gå på arbejde, frem for at de skulle kunne tjene penge på at gå på arbejde?