runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 2007-03-27:
Jeg talte heller ikke for, at vi herinde til sidste punktum skulle designe modellen, for der er trods alt også erfaringer med den frivillige ordning.
Der er faktisk nogle gode private behandlingssteder, som har succes både med at tage den gravide ind og med at tage resten af familien ind, hvis der er en familie, så man virkelig kan få hjulpet familien til at få det bedre.
Det, jeg egentlig markerede for at spørge om, var den magtanvendelse, der skal til.
Vil det være efter reglerne i serviceloven eller efter reglerne i sundhedsloven?
Hvis ministeren ikke kan svare på det, vil jeg selvfølgelig bare stille spørgsmålet under udvalgsarbejdet.
Det er muligt, at det er en lærdom, jeg burde have, men så undskylder jeg på forhånd.
Så må jeg ikke vende tilbage til det under udvalgsarbejdet?
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Birthe Skaarup (DF), 2007-03-27:
Vi ved alle sammen, at kommunalreformen trådte i kraft den 1. januar.
Det, jeg gerne vil spørge hr. Bjørn Medom Nielsen om, er, om hr. Bjørn Medom Nielsen ikke har tiltro til, at kommunerne vil gå ind og gøre en god forebyggelsesindsats på gigtområdet, for det er jo det arbejde, de skal påtage sig.
Bertel Haarder (V), 2007-03-27:
Hvis høringsparterne havde forlangt, at vi skulle komme med præcise angivelser på, hvordan elevplaner skulle skrives, ville vi have overvejet det, og så ville vi have taget udgangspunkt i de elevplaner, der allerede bruges rundtomkring i landet og i andre lande.
Men høringsparterne bad mig bekendt om det modsatte, nemlig at vi ikke gav detaljerede opskrifter på, hvordan det skal gøres, og det vil sige, at der nu er mange måder, det kan gøres på: Det kan gøres bøvlet, det kan gøres mindre bøvlet, det kan gøres elektronisk, det kan gøres i hånden.
Jeg glæder mig til, at Skolestyrelsen og Skolerådet finder frem til, hvordan man får mest ud af de kræfter, der bruges på elevplaner.
Selve det, at der skal være skriftlighed, mener jeg er et meget stort fremskridt, og jeg tror, at alle må indstille sig på, at sådan vil det blive ved med at være.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-03-27:
Summen indtil videre viser sig at være 3 mia. kr., og jeg vil spørge skatteministeren – der jo i pressen har udtalt sig med en vis tilfredshed – om beløbet på 3 mia. kr. var under det, ministeren havde forventet.
Og måske vil ministeren endda løfte sløret for, hvor meget han havde forventet det ville koste.
Kristian Jensen (V), 2007-03-27:
Jeg kan forstå, at hr. Poul Erik Christensen har haft tid til at følge med i weekendens presse, men ikke i dagens presse, for hvis hr. Poul Erik Christensen havde fulgt med i dagens presse og nøje læst sin avis, ville han på side 2 i JyllandsPosten have fundet en rettelse i forhold til det meget høje tal, der blev nævnt.
Det er nemlig korrekt, at med den måde, som opgørelsen har været lagt frem på, har man kunnet se, at der har været reguleret mindre i 2006, end der har været i 2005.
Men når man regulerer skattemæssigt, er det jo ikke det samme, som at staten har fået reguleringsbeløbet mindre ind i skatteindtægter.
Så ville det i givet fald være skatteværdien af reguleringsbeløbet, der var tale om, og dermed skatteværdien af det tal, der i opgørelsen kan summeres op til ca. 3 mia. kr.
Jeg synes bare, at det, der er væsentligt at holde fast i, er, at ideen bag ved SKAT ikke kun er, at man lægger skatteforvaltninger sammen, men også, at man bruger den ny måde, man kan arbejde sammen på, til at sikre, at vi i højere grad sørger for, at folk betaler den rigtige skat første gang, i stedet for at vi gennem kontroller og efterfølgende reguleringer skal forsøge at få beløbet rettet til.
Det må være bedre både for samfundet, for skattemedarbejderne og for skatteyderne, at vi sørger for, at det er den rigtige skat, der bliver sat første gang, sådan at den nødvendige del af reguleringerne bliver så lille som mulig.
Når det så er sagt, indrømmer jeg gerne, at når mine medarbejdere i SKAT har været så optaget af det store arbejde med at flytte sammen, med at sikre de nye skattecentres opbygning, og med de problemer, der har været inklusive itproblemer, så er det klart, at man ikke i 2006 har kunnet lave det samme som i et normalt år, og det har givet en nedgang.
Jeg mener bare, at det er for tidligt og for entydigt at drage en konklusion på baggrund af et reguleringsbeløb, når det ikke holdes op mod, hvad der egentlig er kommet ind.
For samlet set fik vi i statskassen i 2006 et langt større skattebeløb, end vi gjorde i 2005.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-03-27:
Tak for svaret og en beklagelse af, at dagen ikke har tilladt mig at læse de nyeste aviser.
Jeg mangler sådan set et svar på, om det provenutab, som jo trods alt er der, var under eller over det, som ministeren havde forventet.
Samtidig kunne jeg godt tænke mig en kort vurdering af, hvordan skatteministeren lige netop i dag mener, at SKAT fungerer efter sammenlægningerne, og om der er forventninger om, at det provenutab, som jo trods alt er der, uanset om vi diskuterer beløbets størrelse, indhentes inden forældelsesfristen udløber.
Kristian Jensen (V), 2007-03-27:
Jeg vil starte med at sige, at hvis man når at indhente det, så har der ikke været noget provenutab.
Det, der er væsentligt at holde fast i, er, som spørgeren også antyder, at selv om vi ikke har nået arbejdet i 2006, så er der nogle forældelsesregler på skatteområdet, der gør, at man også i 2007 og for nogles vedkommende i 2008 ville kunne nå at hente noget af det arbejde ind, for det er klart, at den omflytning, der fandt sted, primært fandt sted i starten af 2006.
Jeg har også sendt Skatteudvalget månedlige redegørelser over udviklingen i produktivitet, sådan som vi opgjorde den i 2006, og der vil man kunne se, at der har været en vækst i antallet af afsluttede sager, en vækst i antallet af reguleringer i løbet af året, som er tegn på, at der efter en tid, hvor man skulle flytte meget rundt, så har været en forbedring.
Jeg mener, at vi nu har et velfungerende og veldrevet skattevæsen, som sørger for, at man også arbejder med forebyggelse og ikke kun med kontrol; at vi også sørger for, at vi laver den rigtige skatteansættelse fra starten og ikke efterfølgende skal ud at gennemføre kontroller, for at få skatten til at være den rigtige.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-03-27:
Jeg vil godt prøve at skifte emne.
Jeg er meget enig i SKAT’s måde at arbejde på som servicevirksomhed.
Det, der bekymrer mig omkring strategien, er blot, at man tilsyneladende har halveret antallet af indsatser, og at man også har fået et væsentlig lavere provenu ind.
I min terminologi ville det være således, at hvis man koncentrerer sig om dem, der formodentlig vil omgå skattereglerne, så vil man pr. indsats få et større beløb, end hvis man blot spreder indsatserne ud over den store del af skatteborgerne.
Kristian Jensen (V), 2007-03-27:
Jeg vil gerne sige, at det netop er det, vi gør.
Så vil vi gerne prøve at få det gjort nemmere og enklere for det store, brede flertal af danske borgere og virksomheder at betale deres skat så enkelt som muligt.
For jeg er af den opfattelse, at langt de fleste danskere gerne vil overholde skattelovgivningen, og hvis vi kan hjælpe dem til at gøre det ved at være bedre til at informere om, hvordan reglerne er, hvor grænserne går, så vil vi også få flere til at betale den korrekte skat.
Derfor arbejder vi nu både med information og service, men også med kontrol.
Og netop ved at målrette kontrollen mod de brancher, hvor risikoen for fejl er størst, får vi en bedre indsats, end hvis vi så at sige tog et blankt udsnit af de danske virksomheder, for så ville vi også bruge noget af vores tid på de virksomheder, som vi ikke selv tror på at der er problemer med.
Det er ikke den rigtige prioritering.
Og derfor giver det skifte, vi har gennemført, en klart bedre skatteligning, end vi har haft tidligere.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-03-27:
Jeg mangler sådan set et svar på, hvorfor skatteministeren ligesom jeg kan konstatere, at det beløb, man henter pr. indsats, er faldet, og da man så også har færre indsatser, vil de beløb, man får ind, dermed også blive mindre.
Mener skatteministeren, at det skyldes, at den danske skatteborger er blevet mere lovlydig, eller er det indsatsen, der måske skal strammes op?
Kristian Jensen (V), 2007-03-27:
Først og fremmest må jeg sige, at de tal, som vi har lagt frem for 2006, baserer sig på den gamle strategi.
Det er i 2007 og i årene fremover, at den nye indsatsstrategi for alvor skal stå sin prøve.
Men det er klart, at når man har fortalt, at man nu skifter strategi og skal arbejde på en ny måde, så vil der i løbet af 2006 være nogle ting, der smitter af.
Man begynder at indrette sig efter den nye arbejdsform og andet.
Så man kan ikke helt sige, at der i 2006 er arbejdet efter indsatsstrategien, men nogen afsmitning har der selvfølgelig været.
Jeg synes, at det, der er vigtigt at kigge på, er de penge, der kommer ind i skat både ad fordøren ved den almindelige skatteligning og så at sige ad bagdøren ved en masse skattekontrol.
Der har vi i 2006 fået det største beløb ind nogen sinde i skat, og der har været en markant stigning i skatteindtægterne.
Det skyldes bl.a., at vi er blevet bedre til at sætte den rigtige skat fra starten af, men selvfølgelig også, at der er en god gang i dansk økonomi, der er en høj aktivitet, der er en lav ledighed og fuld gang i beskæftigelsen.
Det betyder naturligvis, at der er mange skatteindtægter, der ruller ind, så beløbet skal være højere.
Men det er også udtryk for, at vi netop har arbejdet med at sætte den rigtige skat fra starten af.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 105
Mikkel Dencker (DF), 2007-03-27:
Her for blot en uge siden, søndag den 18. marts, havde TV 2 et program, der omhandlede antallet af toldere, som er beskæftiget bl.a. i lufthavne og ved de danske landegrænser.
Pointen i indslaget var, at der er ansat alt for få toldere til at kunne løse opgaven tilfredsstillende, og at Danmark dermed efterhånden er blevet et transitland for smugling af bl.a. narkotika.
TV 2 havde bl.a. interview med en tidligere kriminel, som havde ernæret sig ved at indsmugle narkotika i Danmark, og han sagde, at det var noget af det nemmeste i verden at smugle narkotika ind i Danmark.
Der var også interviewet en tolder ansat under skatteministeren, som også påpegede, at der slet ikke var tilstrækkeligt mandskab ansat som toldere til at kunne løse opgaven med at kontrollere indrejsendes medbringelse af varer på en tilstrækkelig god måde.
Hvad er ministerens kommentar til, at der skulle være ansat for få toldere?
Kristian Jensen (V), 2007-03-27:
Vi skal ansætte det antal toldkontrollører og bruge de ressourcer på tolden, som er nødvendigt for at løse vores opgave på den måde, vi har valgt at planlægge opgaven på i Danmark.
Det er lidt vigtigt at holde fast i, at vi i Danmark har en anden opbygning, end man har i f.eks. Sverige.
Toldvæsenet i Sverige er blevet tillagt politimyndighed, så de kan efterforske og tilbageholde personer, hvorimod toldvæsenet i Danmark ikke har den politimyndighed.
Vores opgave er delt mellem toldmedarbejdere, der har egentlige toldopgaver, og politimedarbejdere, som har politimæssige kompetencer.
Det betyder, at når man sammenligner indsatsen i Danmark og Sverige, er man nødt til at regne de politimæssige ressourcer med, som også er med til at hjælpe med f.eks. smugleri og narkotikakontrol.
Hvis man tager eksemplet med den tidligere kriminelle, er det vigtigt at sige, at vedkommende bevæger sig inden for EU’s indre grænser, og toldopgaven er at beskytte EU’s ydre grænser mod udefrakommende ting, dvs. at den trafik, der måtte være fra Holland til Danmark, er en politimæssig opgave, hvor vi naturligvis gennem vores beføjelser hjælper til også med stikprøver, men hovedparten af opgaven i forbindelse med en sådan rejse fra Holland til Danmark er altså en politimæssig opgave.
Meget af det arbejde, som vi gennemfører som toldvæsen, gennemføres i tæt samarbejde med politiet, fordi de har en lang række tip, internationale kontakter og andet, som er nyttigt for vores arbejde, ligesom vi er nyttige, fordi vi giver oplysninger videre til udenlandske myndigheder, som kan bruge dem i deres arbejde.
Hvis man endelig skulle sige, at antallet af toldere var løsningen på problemet med sådan en bustur fra Holland til Danmark, så kan man ikke komme fra Holland til Danmark i bus uden at komme igennem Tyskland, og i Tyskland har de 15.000 toldere.
Tilsyneladende er det ikke noget, der afskrækker de kriminelle fra at bruge en sådan busrute, så jeg tror ikke på, at det er antallet af toldere, men at det er måden, man organiserer på.
Det, der er vigtigt at holde fast i, er ifølge mit verdensbillede, at den danske toldkontrol primært skal bruges til at kontrollere EU’s ydre grænser, for det er der, vi har toldbarriererne i øjeblikket.
Mikkel Dencker (DF), 2007-03-27:
Det vil jeg så bestræbe mig på at gøre.
Jeg vil alligevel høre skatteministeren, om det ikke giver grund til eftertanke, at man i Sverige har fundet det nødvendigt at have lige så mange toldere ansat til at kontrollere trafikken over Øresundsbroen, som vi har toldere ansat til at kontrollere hele kongeriget Danmark.
Der er jo godt nok en forskel der.
Og så er det jo ikke kun EU’s ydre grænser, som det er nødvendigt at have toldere til at kontrollere, der foregår altså også noget smugleri EU-landene imellem.
Jeg synes da, det er lidt naivt, hvis man forestiller sig, at samtlige 27 EU-lande har en effektiv ydre toldkontrol, som gør, at det ikke er nødvendigt at have det internt mellem landene.
Det, der også blev kritiseret i programmet, var tolderne i Københavns Lufthavn.
Det hævdedes også, at kontrollen var underbemandet, og det er jo også en ydre grænse, Københavns Lufthavn, for der kommer jo trafik ind mange steder fra.
Tolderne skulle, sideløbende med Københavns Lufthavn, også kontrollere færgetrafikken til Københavns Havn, det vil sige fra Norge og Polen.
Kristian Jensen (V), 2007-03-27:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg mener, at vores toldere gør et fremragende stykke arbejde.
Det, jeg nævner, er, at den primære opgave er at lave toldkontrol ved EU’s ydre grænser.
Derfor er det også sådan, at en stor del af arbejdet netop går med at kontrollere, når der kommer flyrejsende eller skibsrejsende fra lande uden for EU, men at det selvfølgelig er nødvendigt at lave forskellige former for kontroller også internt i EU, f.eks. ved den dansk-tyske grænse eller den dansk-svenske grænse.
Men den primære opgave er at lave kontrollen ved EU’s ydre grænser, og der har vi valgt at lave en prioritering, hvor opgaven er delt mellem et toldvæsen, som har de opgaver, der nu engang er deres, og så et politi, som har de politimæssige beføjelser, hvorimod man i Sverige har lagt både de toldmæssige og de politimæssige ressourcer sammen, og derfor naturligvis har et højere antal ansatte, end vi har i Danmark.
Mikkel Dencker (DF), 2007-03-27:
Det glæder mig da, at ministeren har øje for, at det også er nødvendigt at have toldkontrol ved vores grænser op til andre EU-lande.
Jeg undrer mig egentlig også lidt over – det fremgik også af den tv-udsendelse, jeg refererede til før – at der skulle have været lavet en analyse af SKAT, som netop påviser, at der er brug for at få ansat flere toldmedarbejdere inden for SKAT.
Derfor undrer det mig, at skatteministeren ikke har efterkommet den analyse og fået ansat nogle flere.
Kristian Jensen (V), 2007-03-27:
Jamen der er allerede prioriteret flere ressourcer til toldområdet, siden den rapport blev skrevet.
Dengang brugte man reelt 90 årsværk på toldopgaven, det er nu steget til 108 årsværk.
Samtidig har vi lavet en ny organisering af hele toldområdet for at få bedre udnyttelse af de ressourcer, der er.
Oven i det, må jeg så sige, har vi investeret i ny teknologi.
Jeg vil bare nævne som et eksempel den containerscanner, som vi i øjeblikket har stationeret primært i Århus, som gør arbejdet som tolder meget, meget nemmere, fordi man ved at scanne en hel container kan få en arbejdsgang ned på nogle ganske få minutter i forhold til den tid, det ville tage at tømme containeren og fysisk og manuelt gå den igennem.
Scanneren er mobil, og det vil sige, at vi kan fragte den rundt; den kan være i Århus, den kan være ved den dansk-tyske grænse, den kan være i København, og det er et glimrende redskab, der gør, at vi kan blive mere effektive, uden at det kræver flere mandskabsressourcer.
Mikkel Dencker (DF), 2007-03-27:
Så må vi håbe, at de, der vil smugle ind via containere, ikke ved, hvor den står henne, så de vælger en anden havn.
Til slut vil jeg bare opfordre skatteministeren til at efterleve analysen i den her rapport og få ansat nogle flere toldere inden for SKAT.
Jeg har jo noteret mig, at man inden for SKAT søger 400 nye medarbejdere, så der kunne passende være nogle toldere blandt de 400 årsværk, der skal ansættes.
Kristian Jensen (V), 2007-03-27:
Jeg vil gerne og trygt overlade det til SKAT’s ledelse at vurdere, hvilke dele af SKAT der har brug for at få tilført de nye ressourcer, vi i øjeblikket er ude at ansætte.
Det er ret væsentligt for mig at sige, at toldområdet er et vigtigt område, det har været et væsentligt område for enhver nation i mange år og vil fortsat fremadrettet være det også for de danske skattemyndigheder.
Vi skal sørge for, at vi har en klar aftale om, hvordan vi løser toldopgaven i Danmark.
Men vi løser jo også andre opgaver gennem vores toldindsats for andre myndigheder.
Det, vi er i gang med i øjeblikket, er præcist at få afklaret, hvilke forventninger de har til os, og om de ressourcer, vi er blevet tildelt, og som vi tildeler toldområdet, er tilstrækkelige i forhold til de forventninger, de har, for den afstemning skal også være der, og set i lyset af det er jeg sikker på, at SKAT vil sikre, at der er den rigtige bemanding til en effektiv toldkontrol, også fremadrettet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 106
John Dyrby Paulsen (S), 2007-03-27:
Jeg kunne godt tænke mig at følge op på det sidste emne, som blev berørt her, nemlig ansættelse af 400 nye medarbejdere i SKAT.
Det er jo sådan med hensyn til SKAT, at vi i 2002 så en reduktion i det, der dengang hed Told og Skat, og sidste år i august meddelte regeringen så, at der skulle skæres 2.700 stillinger væk over de næste 4 år.
Det synes jeg er problematisk i sig selv.
Nu kommer der så en stor kampagne, hvor SKAT søger 400 nye medarbejdere.
Kunne skatteministeren ikke fortælle i hvert fald bare lidt om, hvad de 400 medarbejdere skal bruges til, hvad det er for nogle stillinger, og hvor de 400 medarbejdere tænkes stationeret?
Kristian Jensen (V), 2007-03-27:
Det er sådan, at vi klart har sagt, at de medarbejdere, der kom med over fra fusionen mellem den statslige skatteside og den kommunale skat teside, skal vedblive at være i SKAT, og den reduktion, der fremadrettet vil komme, vil længe ske ved naturlig afgang.
Men når vi skal løfte den opgave, vi har nu, inden vi har fået lavet systemtilretninger og organisatoriske tilretninger, lovgivningsmæssige tilretninger, så er vi rent faktisk i undertal i forhold til det antal medarbejdere, vi regnede med at vi ville være.
Vi mangler simpelt hen 400 medarbejdere, fordi der er flere, der har valgt at blive i kommunerne, end vi havde regnet med, dengang vi havde designet fusionen og dannelsen af SKAT, og derfor er vi nu ude og ansætte meget bredt.
Det er både jurister, økonomer, det er it-folk, det er folk, som skal være med til at sikre, at vi kan løfte vores opgave inden for personaleudvikling og andet.
Vi har lavet en vurdering af, hvor i landet man er færre medarbejdere, end vi havde forventet, da vi lavede planlægningen af SKAT, og der går man så ud lokalt og ansætter de mennesker, som der skal til, og vi har ikke lavet en meget striks fordeling mellem hvert enkelt skattecenter, sådan at det enkelte center skal ansætte 2,5 jurist og 1,5 økonom plus evt. en kvart itmedarbejder.
Vi vil gerne se, hvilke ansøgere der kommer ind, og da vi er en enhedsforvaltning, hvor det er muligt at flytte opgaver efter, hvor den rigtige kompetence ligger, ansætter vi, når vi har set, hvem der kommer ind, de medarbejdere, der er bedst kvalificerede til at gå ind i SKAT, og forsøger på den måde at få de medarbejdere, vi har, og de opgaver, der skal løses, til at passe bedst muligt sammen.
Generelt kan man sige, at vi går ud og søger bredt.
Det er både i provinsen og i København, at der skal ansættes nye medarbejdere i SKAT i den kommende tid.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-03-27:
Tak for svaret.
Nogle af dem er jo tvangsflyttet ret langt væk.
Jeg går ud fra, at de medarbejdere, der er tvangsflyttet, også får mulighed for at byde ind på de her 400 stillinger, der nu oprettes bredt rundtomkring i landet, så nogle af de medarbejdere, om ikke alle, der er tvangsflyttet, i virkeligheden får muligheden for at udfylde nogle af de ledige job, der er, nogle af de ressourcebehov, der er rundtomkring.
Så kan ministeren ikke bekræfte, at de, der er tvangsflyttet pr. 1.7.2007, altså i år, får mulighed for at søge de job uden videre?
Kristian Jensen (V), 2007-03-27:
Jeg skal gerne bekræfte, at medarbejdere, som oplever, at deres arbejdsfunktioner er flyttet og derfor skal flytte med jobbet et andet sted hen og så vælger at sige nej tak til det, har mulighed for at søge de stillinger, der er blevet opslået eksternt.
Jeg vil sige, at med hensyn til de stillinger, som vi har været ude med annoncer og andet om i dagspressen, på jobbørser og andet, er de medarbejdere, som ikke ønsker at fortsætte i den stilling, der flytter, velkomne til at søge den.
Men der er en skillelinje, nemlig ved job, som er slået op internt i SKAT.
Der er aftalen, at ved interne opslag skal job besættes blandt de interne medarbejdere, og dermed at folk, som vælger at forlade SKAT, fordi de ikke ønsker at flytte med deres opgave, alene har mulighed for at søge ind på de eksterne opslag.
Men det håber jeg også at mange af dem vil gøre, for hvis de ikke har ønsket at flytte med opgaven, er det jo ikke et tegn på, at de ikke har kvaliteter, vi kan bruge.
Det er tegn på, at det måske ikke passer ind i deres livssituation at skifte arbejdsplads, og at de derfor har behov for at få en anden arbejdsplads, der eventuelt er tættere på deres nuværende bopæl.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-03-27:
Det, ministeren nu bekræfter, er jo i virkeligheden, at hvis man er medarbejder i SKAT og er blevet tvangsflyttet fra sin stilling, endda temmelig langt væk, skal man sige sin stilling i SKAT op og sige, at man ikke vil tvangsflyttes.
Det vil sige, at man ikke opnår den beskyttelse, man har som medarbejder.
Først når man har sagt sin stilling op og er ude af SKAT, kan man søge de 400 ekstra stillinger.
Jeg synes i virkeligheden, det er lidt af en skandale, at man ikke kan sige til de tvangsflyttede medarbejdere: Kære venner, vi er i gang med at finde en løsning.
Vi finder også en løsning for dig, så du ikke behøver at rykke dine teltpæle og dit familieliv op og lignende; vi finder en løsning for dig i det nærområde, hvor du er.
Men nu bekræfter ministeren altså, at man skal sige nej, at man skal sige sit job op, selv om man er medarbejder i SKAT og har været det i mange, mange år.
Vil ministeren virkelig ikke bekræfte, at ministeren kan finde en løsning i mindelighed for de medarbejdere, der er tvangsflyttet, så man undgår de her tvangsflyttelser og medarbejdere undgår at sige deres job op, før de kan søge et job i SKAT?
Det virker da bagvendt.
Kristian Jensen (V), 2007-03-27:
Og det betyder, at vi har valgt de medarbejdere internt i SKAT, som har siddet med opgaven og har kompetencen til at løse den opgave, der skal flyttes videre.
Hvis ikke vi skulle lave en flytning af de medarbejdere, som har siddet med opgaven og har haft kompetencen, var det jo andre medarbejdere, der skulle flytte med.
Jeg synes, det er glædeligt, at så mange har valgt at tage imod udfordringen og flytte med til vores kundecentre og vores betalingscentre; og i forhold til den samlede andel af medarbejdere, der er blevet flyttet, er det relativt få, der har valgt at sige farvel og tak til SKAT.