Bjarne Corydon (S), 2014-03-25:
Mange tak for det, og mange tak til ordførerne for deres indlæg til det her forslag.
Det er jo sådan, som også mange har været inde på, at den offentlige sektor indsamler, producerer og formidler rigtig mange informationer og data for at kunne varetage sine opgaver.
Det gælder jo f.eks. oplysninger om økonomi, geografi, vejrforhold, turisme, erhvervsforhold, patentrettigheder og uddannelse.
Når de data allerede er udarbejdet i forbindelse med offentlige myndigheders løsning af de opgaver, de nu engang har, fordi vi her i Folketinget har vedtaget, at sådan skal det være, ja, så kan der jo være en samfundsøkonomisk gevinst ved at udnytte de informationer på anden vis.
Det er selve rationalet bag det, der hedder PSI-direktivet fra 2003, som er implementeret i dansk lovgivning i 2005 med det, vi kalder for PSI-loven.
Direktivets formål er, at vi nyttiggør offentlige data i forbindelse med helt nye typer af digitale produkter og løsninger, og direktivet fastsætter ensartede minimumsregler for videre anvendelse af offentlige data på tværs af EU.
En revision af direktivet blev vedtaget den 26. juni 2013, og formålet med revisionen var at fjerne forskelle mellem medlemsstaterne, så der kan ske en bedre udnyttelse af offentlige data.
Det direktiv skal implementeres ved en ændring af den gældende PSI-lov, og den vigtigste ændring i lovforslaget er en udvidelse af lovens anvendelsesområde, så den også nu omfatter biblioteker, museer og arkiver, som det også fremgik af debatten.
Lovforslaget indeholder jo så også særlige regler for eneretsaftaler, med henblik på at man kan digitalisere offentligt kulturelt materiale.
Genbrug, som man godt kan kalde det, af offentlige data handler først og fremmest om at sikre nye og bedre muligheder for vækst og for innovation i det private erhvervsliv, og regeringen, KL og Danske Regioner indgik med samme motiv for øje i oktober 2012 en aftale om at igangsætte et såkaldt grunddataprogram.
Grunddata er de grundlæggende data, vi har om enheder af central betydning for samfundet såsom f.eks. ejendomme, adresser, geografi, personer og virksomheder.
Det program har til formål at sikre tilgængelighed af grunddata, og det sker bl.a., ved at vi ensarter tekniske grænseflader og vi etablerer ét centralt sted, hvor brugerne kan finde og hente grunddata.
I forbindelse med grunddataprogrammet er vurderingen, at frigivelse af offentlige grunddata kan skabe gevinster for op mod 0,5 mia. kr. for erhvervslivet i Danmark.
Dertil kommer et betydeligt vækst- og innovationspotentiale, som ikke er specificeret.
Ejendoms- og forsikringsbranchen, den finansielle sektor, teleselskaberne, GPS-producenterne og iværksætterne forventes at være blandt dem, der vil få fordele af bedre og gratis grunddata.
Flere nye firmaer har set dagens lys, og etablerede firmaer hyrer medarbejdere til at løse opgaver, hvor grunddata er fundamentet for forretningen.
En åben og ensartet praksis for videreanvendelse af offentlige data har dermed stor værdi for den private sektor, dels fordi virksomhederne kan bruge de data i deres interne processer, dels fordi informationerne i offentlige data kan udnyttes til helt nye typer af især digitale produkter og løsninger.
Så tilgængelige offentlige data for den private sektor er kort sagt en potentiel kilde til innovation, vækst og nye arbejdspladser
Derfor ser vi det forslag, der i dag drøftes, som et positivt forslag, og jeg er selvfølgelig klar til efterfølgende under udvalgsbehandlingen at besvare de forskellige spørgsmål, der måtte blive stillet, og vil ellers sige tak for en god debat.