runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vivi Kier (KF), 2009-03-17:
Nu kunne jeg gå ind i en rigtig lang debat med hr. Per Clausen om satspuljen og om at tage fra de arbejdsløse og de fattige.
Den debat havde vi for ikke ret lang tid siden, da den blev rejst af Enhedslisten, og det er altså en forkert måde at skildre det på, men lad nu det ligge.
Jeg vil gerne sige, at når jeg kommenterede spørgsmålet om at nedprioritere, så var jeg godt klar over, at det ikke var hr. Per Clausen, der havde sagt det.
Jeg prøvede at kommentere på nogle ordføreres tale heroppe fra talerstolen.
Så vil jeg også gerne sige, at, ja, det kan synes rigtig, rigtig ærgerligt, at man har prioriteret satspuljepengene til de psykisk syge frem for til et andet sted, men jeg synes dog, at det er et rigtig, rigtig godt skridt, der er taget.
Men jeg er da åben over for, at vi ikke kun skal bruge satspuljepenge, men at vi måske kunne flytte den indsats over i finansloven.
Per Clausen (EL), 2009-03-17:
Jeg håber ikke, at jeg på noget tidspunkt i debatten har givet udtryk for, at regeringspartierne eller regeringen ønsker at nedprioritere det her område, for det har jeg jo ingen forudsætning for at sige.
Tværtimod taler alle ordførere for regeringspartierne og ministeren om, hvor vigtigt det her område er, og hvordan man vil opprioritere det.
Jeg har bare anført den ene bemærkning, at det er svært at genfinde denne prioritering på sundhedsområdet, fordi man kan konstatere, at de ressourcer, der er afsat til behandlingen af mennesker med psykiske lidelser, ikke er vokset i samme omfang, som de er til alle mulige andre sygdomme.
Så har jeg siddet med en stille forundring over, at når det handler om dette meget vigtige område, som vi prioriterer meget, meget højt, så er der åbenbart kun et sted, man kan finde pengene, og det er på satspuljerne, hvor man tager fra de arbejdsløse, kontanthjælpsmodtagere og pensionister.
Det er bare den måske lidt manglende sammenhæng mellem ord og handling, som jeg har undret mig over.
Vivi Kier (KF), 2009-03-17:
Jamen så må jeg starte med det sidste og sige, at vi jo kan sidde og diskutere, hvad der er sket for 7 år siden, hvad der er sket for 10 år siden, hvad der er sket for 15 år siden, men jeg vil hellere se fremad.
Jeg synes jo, det er rigtig, rigtig positivt, at der har været en bred kreds af satspuljepartier, som har været enige om, at vi gerne ville gøre noget for de psykisk syge.
Det, der så er skildret i forslaget til vedtagelse i dag, er jo netop de indsatsområder, vi har prøvet at vægte, og som vi har sagt, vi gerne vil prøve at følge, for at se, om det er den rigtige indsats, der er blevet gjort, men det skal da ikke afholde mig fra at ville noget andet også på længere sigt.
Men lige nu holder vi hinanden op på, at vi gerne vil have en opfølgning på, om det er de rigtige indsatsområder og de rigtige steder, vi har valgt at gøre noget med alle de mange, mange penge, vi afsatte via satspuljen til hele det psykiatriske område
Det synes jeg faktisk er utrolig positivt set for hele det psykiatriske felt.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-03-17:
I et svar den 12. januar skriver sundhedsministeren, at patienter kun skal flyttes helt undtagelsesvis og af kapacitetsmæssige årsager.
Når den sag er på dagsordenen, er det netop, fordi man flytter patienter til et hospital, som ligger langt fra hjemmet og patienten afgår ved døden.
Der siger ministeren så, at det kun sker helt undtagelsesvis.
Skal det forstås sådan, at Venstre også vil sikre, at der bliver den tilstrækkelige kapacitet på intensivafdelingerne, sådan at de flytninger, vi har set, og som jo er rigtig mange - faktisk i nærheden af 800 om året - bliver unødvendige?
Vil man sikre den kapacitet?
Det er det, der er det afgørende.
Birgitte Josefsen (V), 2009-03-17:
Nu er det jo regionerne, der har opgaven med at sikre den tilstrækkelige kapacitet sengepladsmæssigt ude i den enkelte region.
Så derfor må vi have en forventning om, at overflytning af patienter fra et sygehus til et andet vil blive minimeret.
Reaktionerne fra alle politiske fløje var ret kontante i efteråret 2008, da det viste sig, at specielt én region transporterede meget syge patienter fra ét sygehus til et andet og over lange afstande med begrundelse i pladsmangel på det sygehus, som patienten oprindelig var indlagt på.
Helt galt er det, når meget syge afgår ved døden meget langt væk fra det oprindelige sygehus.
Flyttes patienten fra ét sygehus til et andet og bliver helbredt eller i det mindste er i stand til at forlade sygehuset af sig selv, ja, så har vi heldigvis indrettet det sådan, at den pågældende kan få dækket sin hjemtransport.
Derfor er det, mener vi i Venstre, både problematisk og uetisk, når pårørende til en afdød må finde penge i boet for at få deres kære hjem til hjemegnen.
Vi vil i Venstre gerne have gjort op med den situation og bakker derfor helhjertet op omkring det lovforslag, der ligger til førstebehandling i dag, og som jo for det første betyder, at for personer under 18 år, der overflyttes til et andet sygehus, hvor overflytningen er begrundet i sundhedsfaglige eller pladsmæssige hensyn, vil familien kunne få dækket de omkostninger, der er ved hjemtransporten, og for det andet betyder, at man for voksne, der overflyttes til et andet sygehus end indlæggelsessygehuset, kan få dækket hjemtransport af afdøde, når det alene er begrundet i pladsmæssige hensyn.
Med vedtagelsen af det her forslag får vi lukket et hul i sundhedsloven, og det synes vi er helt rimeligt at vi skal have, fordi det andet jo er både uetisk og fuldstændig uacceptabelt.
Derfor bakker vi i Venstre op om lovforslaget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-17:
Jeg vil gerne takke satspuljepartierne for en god debat i dag, og jeg vil også gerne takke satspuljepartierne for den proces, vi havde under satspuljeforhandlingerne, hvorunder det lykkedes i så bred en politisk kreds at blive enige om den her meget vigtige rettighed.
Det er jo en vigtig rettighed, og jeg tror, vi alle sammen deler det mål om, at psykisk syge børn, unge og voksne skal til hurtigt, for at ondt ikke bliver værre.
Med den her rettighed ser jeg for mig, at regionerne er kommet op i det, jeg indledningsvis kaldte et andet gear, nemlig et gear, hvor der er etableret et fokus på det her og etableret et fokus på, at de her behandlingsrettigheder skal være opfyldt inden 2 måneder.
Jeg er enig med fru Lone Dybkjær i, at det her er en sygdom, der naturligvis skal betragtes som al mulig anden sygdom.
Så tak til Folketinget for den velvillige behandling.
Jeg har lige en kort bemærkning til fru Özlem Sara Cekic, som jeg vil opfordre til at møde op til åbent samråd i morgen, hvor vi behandler spørgsmålet om tvang i psykiatrien.
Jeg lufter ikke for meget, hvis jeg her meddeler, at jeg vil gøre gældende, at tvang skal anvendes mindst muligt og kun, når det ud fra lægelige skøn er absolut nødvendigt.
Tvang skal naturligvis være i meget begrænset omfang.
Den totaltælling, som fru Karen J. Klint selv har lavet, og som jeg har haft lejlighed til at se, bygger jo netop på de spørgsmål, som vi under vores fælles satspuljeforhandlinger sendte ud til hver enkelt region.
Og jeg forstår, at et enkelt regionsråd har svaret anderledes end de andre.
Karen J. Klint (S), 2009-03-17:
Bemærkningen bliver så ikke om tvang, men netop om, hvordan vi får tingene til at hænge sammen.
For det er jo godt nok, at vi arbejder for sammenhæng i behandlingsplanen, men der skulle jo også gerne være sammenhæng mellem udbuddet af ressourcer og finansieringen af kapacitet og ressourcer.
Så vil ministeren være med til, at vi holder et ordførermøde om de svar, vi har fået ind fra regionerne på, hvordan deres kapacitet så ud den 1. oktober sidste år?
For når jeg har en totaltælling, er det jo, fordi jeg har lavet den selv, og ikke, fordi vi har fået den nogen steder fra.
Og det er jo den totaltælling, der godt kan give anledning til, at vi kan se nogle andre politiske værktøjer, end vi så, da vi sidst sad og forhandlede.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-03-17:
Nu er det jo sådan, at med hensyn til regionernes muligheder for at agere, afhænger de helt af de aftaler, der bliver lavet med regeringen med sundhedsministeren og med finansministeren.
Og det er jo helt indlysende, at hvis disse aftaler ikke indeholder mulighed for, at man har det tilstrækkelige antal intensivpladser, så er ansvaret for det naturligvis placeret hos regeringen - hos finansministeren og hos sundhedsministeren.
Det kan der jo ikke være nogen tvivl om.
Det har været fremme i debatten om hjemtagelse af disse patienter, at man i landene omkring os har over det dobbelte antal intensivpladser pr. 100.000 borgere.
Det skal vi selvfølgelig have afklaret under den her lovbehandling.
Hvis det er rigtigt, er der jo ikke noget at sige til, at man måske flytter omkring 800 patienter om året, og det er selvfølgelig uacceptabelt.
Jeg går ud fra, at ordføreren er enig i, at ansvaret for den økonomi, der tilflyder regionerne, altså ligger hos sundhedsministeren og hos finansministeren.
Karen Hækkerup (S), 2009-03-18:
I dag er der den første pressevisning af den nye storfilm om Blekingegadebanden, og den har premiere meget snart.
Det rejser jo selvfølgelig endnu en gang debatten her i Danmark: Hvornår kommer sandheden frem?
Hvornår kommer PET-kommissionens endelige redegørelse og deraf også en afklaring af, om der er behov for yderligere undersøgelser end dem, man allerede har lavet?
PET-kommissionen har jo siddet i snart 10 år, og vi har ventet, og vi har ventet meget tålmodigt.
Nu er justitsministeren jo stadig væk forholdsvis ny på posten, men den tidligere justitsminister, partifællen fru Lene Espersen, har tidligere lovet, at nu blev der virkelig gjort noget for at få afleveret den her rapport fra PET-kommissionen, og alligevel er der ikke sket noget.
Jeg har selv tidligere stillet flere skriftlige spørgsmål, og nu vil jeg så gerne spørge den nuværende justitsminister: Hvornår kan vi regne med at få den redegørelse fra PET-kommissionen?
Lene Espersen (KF), 2009-03-18:
Jeg må sige til hr. Frank Aaen, at uanset hvor mange gode gerninger vi gør i Danmark, er det jo ikke sådan, at vi, om man så må sige, kan sikre, at økonomien i resten af verden kører på samme vis.
Lad os f.eks. se på vores eksporterhverv.
Her er der beskæftiget rigtig mange mennesker, og vi har nu lavet en eksportkreditordning, der er rigtig god for både de lange kreditter og de korte kreditter, og som startede i går.
Men det betyder jo ikke, at vi bare kan være hundrede procent sikre på, at samtlige danske arbejdspladser, der har med eksporten at gøre, bare kører, som de altid har gjort.
Det kommer nemlig an på, om der er nogen, der kan aftage produkterne i de lande, vi normalt eksporterer til.
Hvis der er krise dér, rammer det jo også Danmark, og det er altså ikke noget, man kan give hverken den danske regering eller det danske Folketing skylden for.
Jeg vil fastholde, at det er helt afgørende for det danske velfærdssamfund og for at undgå en massiv ledighed, at vi har en finansiel sektor, der fungerer, og det har de to pakker bidraget til at sikre.
Karen Hækkerup (S), 2009-03-18:
Nu siger justitsministeren, at PET- kommissionen har lovet at aflevere sit arbejde inden sommerferien.
Det går jeg ud fra er løftet fra sidste år, for det hed sig i al fald sidste år, at det kom inden sommerferien og senest til Sankt Hans.
Men jeg kan så forstå, at vi nu taler om, at det er sommerferien i det her år, der er den nye deadline.
Det kunne være meget sjovt, hvis justitsministeren ville prøve at tælle sammen, hvor mange gange vi har fået forskellige deadlines, for det her er blevet rykket i én uendelighed.
Det er ikke tilfredsstillende, at justitsministeren nøjes med at sige, at han selv er utilfreds med, at det ikke går hurtigt nok.
Det er slet ikke tilfredsstillende, at man ikke på en eller anden måde har sørget for at give den kommission arbejdsbetingelser, så den kunne aflevere sit arbejde hurtigere.
Selvfølgelig er der en kritik, man kan rejse mod PET-kommissionens folk; omvendt må man sige, at de med de arbejdsbetingelser, de har haft, ikke har været fritstillet til udelukkende at kunne arbejde med det.
De har hele tiden fået nye opgaver, som vi fra politisk side bl.a. har sagt, at det ville vi også gerne have, at de skulle undersøge, og derfor kan man ikke klandre dem alene for, at tingene ikke bliver afleveret.
De gør selvfølgelig, hvad de kan, men jeg synes, at ministeren har et ansvar for ikke at have rykket dem nok i ørerne og for ikke at have givet dem mulighed for at blive færdig til tiden.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-18:
Jeg er en meget tålmodig mand, så det er ikke sådan, at jeg hver dag siger til landsdommeren, som sidder i spidsen for PET-kommissionen, at han skal aflevere den i morgen, for han sidder som en uafhængig repræsentant for en uafhængig kommission nedsat i 1999.
Men jeg er for øvrigt fuldstændig enig med fru Karen Hækkerup i, at der er gået alt, alt for lang tid, og at der nu er brug for en afklaring.
De seneste tilkendegivelser, der er kommet fra kommissionen, er, at man vil være færdig inden sommerferien.
Det synes jeg også er relevant, men jeg ved ikke, om man kan overholde det - det har man jo ikke kunnet tidligere, når man har sagt noget omkring deadlines.
Jeg går stærkt ud fra, at man selv har en interesse i at blive færdig med det kommissionsarbejde nu.
Med hensyn til Blekingegadebanden vil jeg sige, at jeg betragter Blekingegadebanden som den nyere danmarkshistories vel allerværste forbrydere.
Derfor skal sandheden helt åbent frem.
Der skal ikke være nogen idealisering eller glorificering af gemene forbrydere, som Blekingegadebandens medlemmer jo var.
Det er mordere, det er afpressere, det er bankrøvere, det er skruppelløse forbrydere, som jeg mener der skal være meget mere åbenhed om, meget mere oplysthed omkring.
De er kujoner, når de ikke engang vil fortælle, hvem der dræbte en politibetjent.
Det skal frem i lyset.
Frank Aaen (EL), 2009-03-18:
Hvis de har sikret noget, er det, at pengene er blevet brugt til noget forkert, for arbejdsløsheden er jo steget; den buldrer op.
Derfor er mit næste spørgsmål: Er det sådan, at når ministeren trods en kraftig stigende arbejdsløshed mener, at regeringen gør det nødvendige, så skyldes det, at ministeren er enig med sin egen topchef, Agnete Gersing, som i dag på baggrund af 468 konkurser alene i februar måned udtaler til Børsen, at det skam er en fordel med konkurser?
Er ministeren enig med sin egen topchef i, at det er en fordel med konkurser?
Jeg kan altså forstå, at ministeren er enig med sin topchef, Agnete Gersing, som i dag siger til Dagbladet Børsen, at det skam er en fordel med konkurser.
Tak for det svar.
Så er der en anden ting, som vi fik at vide, da vi fik pakkerne, nemlig at de skulle sikre likviditet og dermed sikre, at renten faldt.
Hvordan har ministeren det så med, at bankrenten ikke er faldet?
Nationalbanken har sat sin rente ned, og globalt set er renten faldet, men i de danske banker har man sat renten op.
Synes ministeren ærlig talt ikke, at det er lige skrapt nok, at skatteyderne først skal betale regningen for bankerne i form af alle de her bankpakker, og så skal de bagefter, når de går ned i banken for at låne penge, betale en højere rente?
Altså en direkte udgift til bankerne i støtte plus en betaling i form af en højere rente.
Er det ikke noget svineri?
Lene Espersen (KF), 2009-03-18:
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at vi som politikere med det samfundsansvar, vi har, skal sørge for at sikre, at de grundlæggende mekanismer og rammer fungerer i vores samfund.
Det har derfor været væsentligt at lave de to pakker, en bankpakke og en kreditpakke, for at sikre det.
Men jeg må så sige til hr. Frank Aaen, at det jo er et vilkår, når man lever i et markedsøkonomisk samfund, at der er virksomheder, som simpelt hen ikke gør det dygtigt nok, som ikke har været dygtige nok til at forny sig og sikre konkurrencedygtige priser, og som må lukke.
Det er beklageligt, og det, der er vores opgave som politikere, er selvfølgelig at vurdere, hvordan vi sikrer, at de arbejdspladser, der måtte blive tabt på kort sigt, bliver genvundet på langt sigt som nogle arbejdspladser, der er langtidsholdbare.
Derfor har regeringen valgt at sige, at vi massivt skal investere i grøn teknologi, at vi skal investere i en fremtid og der, hvor vi faktisk tror at der bliver vækstmarkeder.
Det er derfor, at vi bl.a. med infrastrukturaftalen valgte at sige, at vi fremrykker investeringer for 5 mia. kr. og forsøger at lave en grøn transportpolitik.
Det er faktisk for at være med til at sikre det, vil jeg sige til hr. Frank Aaen.
Hr. Frank Aaen benytter i hvert fald lejligheden i dag til at komme med den mest selvmodsigende argumentation, jeg længe har hørt.
Jeg må for det første sige til det om konkurser, at jeg ikke har set, hvad Agnete Gersing har sagt.
Jeg har bare sagt, at der i en markedsøkonomisk verden selvfølgelig er en risiko for, at virksomheder, som ikke kan klare sig, ender med at gå konkurs.
Det omvendte synspunkt, nemlig at der skulle være et forbud mod konkurser, altså at uanset hvor dårligt man driver en butik, skal staten understøtte den, er i hvert fald ikke et synspunkt, som jeg deler.
Men man skal selvfølgelig ikke glæde sig over, at der er personer, der går konkurs, og man skal selvfølgelig forsøge at understøtte, at folk både på arbejdstager- og arbejdsgiverside hurtigst muligt kommer i gang igen.
Hr. Frank Aaen kritiserer bankerne for at have løbet alt for store risici og for ikke at tjene penge nok og i det hele taget ikke opføre sig fornuftigt med hensyn til at drive bankvirksomhed, men det at drive bankvirksomhed handler om at låne penge ud og tjene penge på det.
Først bliver bankerne kritiseret af hr. Frank Aaen for ikke at have gjort det godt nok, så prøver bankerne faktisk at sørge for, at deres virksomheder bliver drevet på en mere moderat og konservativ måde, hvor de selvfølgelig sørger for at have indtjeningen i orden, men så bliver de også kritiseret for det.
Jeg kan godt forstå, at det er svært at være bankvirksomhed, hvis man hverken må det ene eller det andet.
Så kan man jo ikke drive en bank.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-18:
Jeg vil meget gerne tage ansvaret for hvad som helst i den her verden og også meget gerne tage ansvaret for, at PET-kommissionen ikke er blevet færdig, men jeg kan ikke rigtig gøre noget ved det.
Jeg synes, at det er ufatteligt, at der skal gå så lang tid; det er flere tusinde sider, man leverer.
Sådan som jeg forstår det på formanden, landsdommeren, er man i gang med at læse korrektur på papirerne.
Man har givet vidnerne lov til at læse deres udsagn igennem, og det er årsagen til, at det tager så lang tid.
Men jeg synes da, det er al for lang tid, det kan jeg kun sige.
Men vi kan jo ikke fra regeringens side eller fra Folketingets side sige til landsdommeren: Nu har I altså bare at rubbe neglene, og I skal gøre jeres arbejde mere useriøst og ikke så grundigt, som i egentlig selv havde forestillet jer.
Men man må jo selvfølgelig lære af den her situation og så sørge for, at en ny kommission ikke kommer til at sidde i 10 år - det er ubegribeligt for mig, at det kan tage så lang tid.
Karen Hækkerup (S), 2009-03-18:
Jamen det har jo taget tid, fordi opgaverne hele tiden er vokset med, hvad de skulle undersøge, og så fordi man ikke har sørget for at få frikøbt de folk, så de udelukkende skulle sidde med de her sager; i stedet skulle de passe alle mulige andre ting ved siden af.
Når man har en sag, som er så vigtig - også for den offentlige debat tror jeg, at man må lære af den til en anden gang.
Selv hvis man ikke, når man nedsætter en kommission, er opmærksom på det, så må man, når Kommissionen har siddet et stykke tid, og man bliver opmærksom på, at det ikke går, rette ind.
Og der har man altså fejlet i den her omgang.
Inden jeg tog ordet her i dag, sad jeg og så et interview med Bo Weimann, som jo er tidligere medlem af Blekingegadebanden, og som gav et fantastisk flot interview, synes jeg, hvor han svarede på, hvordan han så på de gerninger, som han gjorde i fortiden, og hvordan han har det med det i dag.
Jeg vil sige, at jeg tror, det er vigtigt for folk som Bo Weimann og andre, at sandheden - som led i deres anger over den kriminalitet, de har begået, og over de ofre, der har været - kommer frem.
Derfor kan jeg ikke sige andet, end at selv de kriminelle nu er begyndt at ville fortælle, hvad der er sket, og så må det være på tide, at man også fra Justitsministeriet side får gjort det samme.
Line Barfod (EL), 2009-03-18:
Mange tak.
Jeg vil gerne spørge ministeren om situationen på Nørrebro.
Nu har der heldigvis været nogle dage uden skudepisoder, det er vi meget glade for, men vi er selvfølgelig også nervøse for, om de begynder at skyde igen.
Alle de tilgrundliggende årsager for de væbnede opgør, vi ser, bl.a. kampen om hashmarkedet, er jo stadig til sted.
Noget af det, der er væsentligt for at give borgerne på Nørrebro tryghed, og som er blevet efterlyst også på borgermøder, er synligt politi.
Vi er meget glade for, at politiet nu er begyndt at gå rundt på Nørrebro i stedet for at køre rundt i bilerne, men de er der jo kun i dagtimerne.
Retsudvalget har i efteråret været i Stockholm og hørt, at man der har mobile homes stillet op og har en rigtig god erfaring med, at de unge der kan komme hen til politiet, at borgerne kan se, at politiet er til stede og at de faktisk har mulighed for at snakke sammen osv.
Er det noget, som ministeren vil se på og sikre, at man kan gå i gang med på Nørrebro, så vi kan få en større tryghed?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-18:
Jeg skal ikke gøre mig klog på, hvad Frankrig har gjort og stadig væk gør.
Det står nu ret klart i forhold til Schengenreglerne, at det skal være i en begrænset periode på grund af en alvorlig trussel mod det danske samfund, og at det kun må foregå undtagelsesvis.
Det er jo det, vi må forholde os til, når vi nu vil overholde reglerne i Danmark.
Det her kræver en stor, ihærdig, koordineret indsats imellem SKAT, told, politiet og alle de folk, som er involveret i det her, at komme efter de kriminelle, som jo importerer våben og narko til det danske samfund.
Den koordinering er i gang.
Så jeg tror personligt ikke på, at der ikke kommer våben og narko til det danske samfund, hvis man lukker grænserne fuldstændig.
Det kommer så fra alle mulige andre ledder og kanter.
Nej, det, der skal til, er meget mere målrettet efterforskning, hvor man går efter de personer, som man ved smugler våben og narko ind, så man altså gør det mere intelligent, så vi får stoppet de forbrydere i at få våben og narko ind i det danske samfund.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-18:
Vi er jo enige i alle de der initiativer, og vi er også enige i, at det er ganske, ganske fornuftigt, at man i Schengensamarbejdet har et fælles register, som betyder, at hvis man snupper en i Danmark, kan man gå ind og se, om vedkommende er taget for noget i Spanien eller Tyskland osv.
Det er meget fornuftigt, og vi har også stemt for det i Folketingssalen.
Vi synes, det er en rigtig god idé.
Vi synes også, at det er ganske fornuftigt, at SKAT og politiet har oprettet særlige enheder og opererer meget længere inde i landet.
Men man mangler det sidste og mest indlysende redskab.
Nordisk Råd har selv sagt i en pressemeddelelse, at EU's åbne grænser har medført øget smugling af narko mellem landene i EU.
Nordisk Råd har selv sagt det her.
Ministeren har selv - ikke den minister, men den minister, der nu er formand for Det Konservative Folkeparti og tidligere justitsminister - i et svar til Folketinget på et spørgsmål fra Dansk Folkeparti om, hvordan og hvorledes det er med Frankrigs grænsekontrol, oplyst: Siden ikrafttrædelsen af Schengenkonventionen 26. marts 1995 har Frankrig i medfør af bestemmelserne i artikel 2, § 2, ikke ophævet grænsekontrollen med Benelux-landegrænserne.
Den politiske beslutning blev dengang begrundet med bekæmpelse af narkotikatrafikken, som stammede fra Nederlandene.
Siden 1995!
Der er altså mulighed for at oprette en midlertidig grænsekontrol, som varer i rigtig mange år, hvis ministeren nu gør det, som ministeren godt må for EU, og som er fuldstændig indlysende for de fleste.
Lad være med at lade ideologi bremse for det, som er indlysende rigtigt at gøre.