runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2013-10-10:
Nej, for man behøver ikke altid at kende svaret for at vide, hvad der er det rigtige.
Man kan nemlig nogle gange tænke sig til svaret, og det er fuldstændig korrekt.
Det var SF's ordfører, der på linje med Socialdemokratiets ordfører, Det Radikale Venstres ordfører osv. afviste lovforslaget dengang.
For man anede ikke, hvad det var, man stemte for eller imod; det var at købe katten i sækken.
Man vidste intet.
Derfor er mit spørgsmål i dag til SF's ordfører, som er til stede nu, valgt ind i Folketinget, og som har læst det her lovforslag og på vegne af SF siger, at man vil stemme for lovforslaget
: Hvad er konsekvensen af at stemme for det her lovforslag?
Christian Juhl (EL), 2013-10-10:
Jeg tror, at det at være dansker er noget mere kompliceret end noget, man kan sætte på formler.
Jeg vil gerne fortælle en lille historie.
Nogle kan jo blive født til at være dansker uden at vide en pind om noget som helst.
Så er det bare, fordi man tilfældigvis er født på den her plet, at man er dansker, og så får man automatisk rettighederne.
Andre skal kæmpe hårdt med tåbelig udenadslære for at blive det.
Vi blev sendt ud fra skolen.
Der var en lille pige nede fra Hokkerup, og hun gik selvfølgelig ud og solgte de her mærker til naboerne, og så sagde en pæn ældre dame til hende: Nå, Karen, hvad går pengene så til?
»Det ved jeg ikke«, sagde hun, »jeg tror, det er, fordi møllen trænger til at blive kalket«.
Det betyder på dansk, at møllen, altså Dybbøl Mølle, trænger til at blive malet.
Den ældre dame måtte jo så fortælle den her lille pige, der ellers havde gået i skole nogle år, at det ikke var derfor.
Det var jo slaget ved Dybbøl, det handlede om, og at vi samlede penge ind til det danske mindretal.
Så kan man virkelig sætte det at være dansker på formel og stille det op i et antal konkrete spørgsmål, og så er det okay?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-10:
Jeg må sige, at jeg synes, at hr. Lennart Damsbo-Andersens, hvad skal vi sige, tiltro til de mennesker, som gerne vil være danske statsborgere, kan ligge på et meget, meget lille sted, hvis han virkelig tror, at der er nogen af dem, der ønsker at være danske statsborgere, som tror, at Anders Fogh Rasmussen fortsat er statsminister i dette land.
Altså, det skal jo heller ikke være sådan, at man bare sætter sig ned og lærer et eller andet udenad og så lirer det af, og at man så kan få et statsborgerskab.
Hvis man ikke følger så meget med i debatten, at man ved, at det er fru Helle Thorning-Schmidt, der er statsminister i Danmark, så skal man da ikke være dansk statsborger; kan vi ikke blive enige om det?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-10-10:
Jamen jeg håber jo sådan set, at den nye prøve vil betyde, at man får luget ud i alt det her og får taget hånd om de fejltagelser, der har været.
Jeg kan jo nævne en anden en og så spørge ordføreren, hvad han mener om den.
For der er jo netop et pensum, man læser op på, og så er der aktuelle spørgsmål.
Forespurgt om det har tidligere ministre entydigt svaret, at det, man skal svare på, er det, der står i pensum.
Hvis man på spørgsmålet, der lyder, hvad statsministeren hedder, svarer det, der står i pensum, vil man måske så få ret, men svaret kan jo lige så godt være et andet.
For i pensummet står der, at det er Anders Fogh Rasmussen.
Men virkeligheden er jo en anden, så hvad skal man så svare?
Det er med den måde, som prøven er bygget op på i dag, sådan, at man som borger ikke har mulighed for at give det rigtige svar, for så får man fejl i prøven.
Det synes jeg er afgørende vigtigt for, at det her ikke kommer til at fortsætte.
Hvad mener ordføreren i den sag?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-10:
Som sagt: Venstre havde meget gerne deltaget i forhandlinger om, hvilke krav der skulle være gældende for at få statsborgerskab fremover, og vi ville meget gerne have været med til at se på, om man kunne finde på andre – flere – relevante spørgsmål som led i den her prøve.
For jeg er da helt enig i, at det at kende til Danmarks engagement i Irak og i Afghanistan osv. også er meget vigtigt, men jeg er ikke enig i, at historie og kultur er ligegyldigt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-10-10:
Nu omtaler ordføreren indfødsretsprøven i datid; jeg vil sige, at den jo for så vidt stadig væk gælder.
Hvis man læser i materialet i forbindelse med lovgivningen i dag, vil man se, at der står, at den faktisk gælder helt frem til juni måned næste år, hvorefter det så er den nye prøve, der træder i kraft –
det skal bare være sagt for en ordens skyld.
Det glæder mig jo sådan set, at ordføreren siger, at de ting, som kommer til at ligge i lovgivningen her, egentlig er i orden, altså at det er de relevante ting, man kommer til at tale om.
Det, jeg så godt kunne tænke mig at spørge ordføreren om, er i forhold til det materiale, der ligger til grund for den prøve, der findes i dag, altså om det nu også er på et niveau, hvor det burde være.
F.eks. står der, som ordføreren selv nævner, en hel masse om slaget ved Dybbøl og den situation, der var i forhold til det; så vidt jeg husker, er det cirka to hele sider, der står i bogen »Danmark før og nu« om det.
Det skal så sammenholdes med, at der i den samme bog, altså i det pensum, som man i dag skal læse op på, står fire linjer – fire linjer – om krigen i Irak og Afghanistan.
Mener ordføreren, at de to ting står i et rimeligt forhold til hinanden?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-10:
Nej, det tror jeg ikke.
Og jeg vil sige til fru Karina Lorentzen Dehnhardt, at det, der blev sagt om den tidligere indfødsretsprøve, jo ikke er korrekt.
For det er jo ikke sådan, at man kom ind i et lokale og fuldstændig uforberedt skulle svare på en masse spørgsmål om alt mellem himmel og jord, og at hvis man havde bare en enkelt fejl, kunne man ikke blive dansk statsborger.
Der var jo en meget bred fejlmargen.
Der var flere spørgsmål, man kunne svare forkert på.
Så man kunne også blive dansk statsborger uden at vide, hvem Tycho Brahe var.
Og der var jo et pensum.
Det var kun fem af spørgsmålene, der var uforberedte, og som relaterede sig til begivenheder, som man kendte til, hvis man fulgte bare en lille smule med i den offentlige debat.
Den prøve var ikke særlig vanskelig.
Jeg er sikker på, at såvel fru Karina Lorentzen Dehnhardt som de andre tilstedeværende medlemmer her i salen med største lethed kunne have besvaret dem, og at hvis man gik ned på Slotspladsen og spurgte folk, ville de også kunne besvare dem.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-10-10:
Jo, men nu var det lige præcis eksempler på to spørgsmål, som kommer fra en indfødsretsprøve
Og jeg ved ikke rigtig, om jeg synes, at det peger frem mod, at man aktivt kan leve sit liv her i Danmark, at man ved, hvem der fandt stjernebilledet Cassiopeia, eller hvornår reformationen skete.
Jeg vil bare spørge Venstres ordfører, om han tror, at det vil få flere eller færre til at lægge sig i selen for at blive danske statsborgere og opfylde kravene, lære dansk og være aktive i Danmark, at man faktisk har nogle rimelige krav til en statsborgerskabsprøve.
For lige nu er det sådan, at rigtig mange danskere ikke engang vil kunne svare på de spørgsmål, der ligger i indfødsretsprøven.
De er simpelt hen for svære for danskerne.
Men tror Venstres ordfører ikke, at man vil kunne få flere til faktisk at prøve at arbejde hen imod at få statsborgerskab og lægge sig i selen for at lære dansk og være en aktiv samfundsborger, hvis det også er muligt at opnå?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-10:
Med hensyn til stjernebilledet Cassiopeia må det jo næsten have været Tycho Brahe – siger jeg uden at have læst op på pensum.
Men det vil da være mit bud.
Han er en stor dansker, en historisk person, som jeg da synes det er fint at man kender, så man ikke, hvis man sidder i en samtale omkring middagsbordet og nogle pludselig taler om Tycho Brahe, siger: Hvem sagde du?
Jeg har aldrig hørt om ham.
Altså, det er jo også en del af det at tilegne sig et andet lands kultur og få en forståelse for det land og for den stolthed, vi jo eksempelvis som danskere har over de personer, som op gennem tiden har sat Danmarks navn på landkortet.
Så jeg synes ikke, det er ligegyldigt.
Men fru Karina Lorentzen Dehnhardt får det til at fremstå, som om det er enten-eller.
Vi vil jo meget gerne fra Venstres side være med til at se på – og derfor havde vi også meget gerne været med i en drøftelse om en ny prøve – om der er andre typer spørgsmål, som man også med relevans kunne inddrage i prøven.
Det er jo ikke noget enten-eller.
Med hensyn til reformationen, og hvis vi ser på de problemer, der jo er i den danske kulturforståelse mellem forskellige religionsopfattelser, vil jeg sige, at netop det, at kristendommen har været igennem en reformation, hvor vi ikke længere blindt følger det gamle testamente, men har gjort op med katolicismen og fået vores version af protestantismen, er det da meget vigtigt, at man ved bare en lille smule om.
Man skal jo ikke kunne et nøjagtigt årstal – det er ikke det, vi fisker efter – men man skal i hvert fald vide, at vi har haft en reformation i Danmark, som har haft utrolig stor betydning for det samfund, vi har i dag.
Martin Henriksen (DF), 2013-10-10:
Jamen det er jo forkert, når ordføreren siger, at danske virksomheder har betydelige problemer med at få f.eks. forretningsforbindelser til Danmark.
Altså, det er forkert, for der står jo noget andet i lovforslaget.
Der står faktisk i lovforslaget, at Danmark gør det rigtig godt, at det fungerer rigtig godt, og at sagsbehandlingstiden, når folk søger om at komme til Danmark, i gennemsnit er 5 dage.
Ja, det kan jo godt være, at det bare er mig, der synes det, men det synes jeg da er ret effektivt.
Og spørgsmålet er, om man kan gøre det hurtigere, hvis man vil bevare sådan et minimum af kontrol med dem, der kommer.
Så jeg forstår simpelt hen ikke, at ordføreren siger, at dansk erhvervsliv har betydelige problemer, medmindre ordføreren siger, at det, der står i lovforslaget, er forkert.
Men det mener ordføreren måske er sådan det hænger sammen?
Christian Langballe (DF), 2013-10-10:
Jeg har sådan set ikke mere, hr. formand.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-10-10:
Jeg kan forstå, at Venstres ordfører ikke synes, at der skal være meningsløse spørgsmål.
Men det er lige præcis det, der er i dag.
Hvem fandt stjernebilledet Cassiopeia, hvornår var reformationen?
Jeg har svært ved at se, at det er spørgsmål, som peger frem mod et liv, hvor man aktivt tager del i fællesskabet i Danmark.
Er det så ikke bedre, at vi giver folk noget brugbar basisviden, som de kan anvende direkte i deres hverdag, at de har viden om arbejdsmarkedsforhold, at de ved, hvordan de kan gøre deres indflydelse gældende, at de ved noget om rettigheder i ægteskabet, børns rettigheder og alle sådan nogle ting, som faktisk er det, der skal til for at få hverdagen til at glide?
Christian Langballe (DF), 2013-10-10:
Tak for ordet, formand.
Altså, Venstres ordfører har jo fuldstændig ret i det fatale i, at kravene nu endnu en gang slækkes.
Det er jo blevet en vane for regeringen trods løftet om det modsatte, at man overhovedet ikke vil lave om på den stramme og fair flygtningepolitik og integrationspolitik, som man kaldte det under valgkampen.
Det sagde statsministeren.
Alligevel sker det jo gang på gang.
Det er jo ved at være en farce, vi er vidne til.
Der er noget, jeg godt kunne tænke mig at spørge ordføreren om.
Det er klart, at vi i Dansk Folkeparti, så snart vi får muligheden, vil stramme op og rydde op efter den her regering og den her slendrian, der foregår inden for især flygtninge- og integrationspolitikken.
Jeg vil høre, om Venstre i så fald, hvis vi får mulighed for det, vil være med til at lave det om igen.
Christian Juhl (EL), 2013-10-10:
Nu har jeg lært mig et sprog, der ligger midt imellem rigsdansk og jysk, fordi jeg har erfaret, at især københavnere ikke fatter en brik af, hvad man siger, når man snakker sønderjysk.
Det er jo en svaghed i københavnernes opdragelse, det er klart nok.
De burde jo ikke kaldes rigtige danskere, når de ikke kan forstå sønderjysk.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Men der er jo en tendens til, at når man laver prøver, bliver det på elitens betingelser.
Det vil sige, at dem, der har en universitetsuddannelse, selvfølgelig altid kan svare på spørgsmålene.
Vi andre, der har levet af at bruge hånden, har ikke altid så meget historisk, teoretisk og matematisk viden, at vi kan svare på den slags ting.
Jeg kan i hvert fald ikke, og jeg vil ikke stå her og prale af, at jeg kan svare på de der spørgsmål, og jeg synes, det er tåbeligt at forlange det af mennesker, der skal leve i vores land.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-10-10:
Altså, jeg har meget forståelse for de mennesker, som er berørt af den begivenhed, der skete i 1864.
Og dem, der måtte føle sig berørt af det i dag i Danmark, eller som bor i Sydslesvig, synes jeg man skal have stor respekt for, og jeg synes også, at man skal understøtte den aktivitet, der foregår nu på tværs af grænsen i Sønderjylland.
Men jeg kan ikke se, hvor stor betydning det har i forhold til en indfødsretsprøve.
Da jeg nævnte det tidligere, var det ud fra at sige: Hvor meget skal det fylde, i forhold til at Danmark faktisk er krigsførende i øjeblikket, og at der i den lærebog, der lægger op til det, man skal vide i forhold til indfødsretsprøven, bliver brugt fire linjer på det.
Det var det, der var baggrunden for det, jeg talte om før.
Tom Behnke (KF), 2013-10-10:
Nu har jeg så siddet og prøvet at søge lidt rundt i Karnov og Retsinformation og sådan noget for ligesom at finde ud af, hvad retstilstanden er.
For ukendskab til loven fritager jo ikke for ansvar, og for at man skal overholde den lovgivning, der er i Danmark.
Men hvad er det, det her lovforslag siger?
Hvor er aftalen henne?
Hvorfor er aftalen ikke optrykt i lovforslaget?
Vi aner jo ikke, hvad det er, vi skal stemme om.
Kan ordføreren gøre mig lidt klogere på, hvor jeg kan finde det her materiale henne, så jeg i hvert fald ved, hvad det er, vi skal stemme om?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-10-10:
Jeg tror, man vil se, hvis man læser materialet igennem – og det er jeg sikker på at hr. Tom Behnke også har gjort – at det jo står glimrende beskrevet, hvad det er for noget, der bliver lagt op til.
Der står også, hvad det er, den her lov helt nøjagtigt bemyndiger ministeren til at gøre efterfølgende.
Tom Behnke (KF), 2013-10-10:
Nej, det gør det ikke.
Men så et andet spørgsmål, for jeg kunne forstå lige før på fru Marlene Borst Hansens korte bemærkning, at hvis man stemmer for lovforslaget her, får man indflydelse på, hvordan det skal udmøntes – altså ikke det, der står i lovforslaget, nemlig at det er ministrene, der aftaler det, men at så vil partierne, ordførerne, få indflydelse på det.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-10:
Jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, hvad baggrunden er for, at man i dag begår et nyt løftebrud, idet man ikke, som man ellers skrev i regeringsgrundlaget, fastsætter betingelserne for statsborgerskab i en lov, men i stedet for har valgt at gøre det ved en politisk aftale.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-10-10:
Altså, så vidt jeg ved, er det, vi diskuterer i dag, et lovforslag om statsborgerskabsprøve.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-10:
Hr. Lennart Damsbo-Andersen ved udmærket godt, hvad jeg spørger til.
Jeg spørger til, hvorfor man har valgt i cirkulæreform og i aftaleform at fastsætte kravene til dansk statsborgerskab, for så vidt angår vandel, arbejde osv., og hvorfor man ikke har gjort det i en lov.
Den eneste lov, vi ser på det her område, er den her, som jo sådan set bare bemyndiger Undervisningsministeriet og Justitsministeriet til at lave en ny prøve i stedet for den gamle.
Loven, som man blev lovet i regeringsgrundlaget, og som ville gøre, at vi her i salen ville kunne behandle de nye krav til dansk statsborgerskab, har vi ikke fået.
Hvorfor har vi ikke fået den lov?
Hvorfor er det blevet fastsat i et cirkulære og i en politisk aftale, når man ellers i sit regeringsgrundlag sagde, at det ville man ikke gøre?
Hvad er baggrunden?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-10-10:
Det tror jeg bare jeg kan nøjes med at svare nej til, det får man ikke.
Nu har jeg jo ikke siddet med i tårnet, og jeg har heller ikke siddet med i forhandlinger om, hvorfor man har valgt at bruge den her procedure.
Christian Langballe (DF), 2013-10-10:
Jamen altså, det tror jeg godt at ordføreren ved.
Der blev fra ordføreren selv spurgt om, hvorfor man skulle vide noget om slaget ved Dybbøl i 1864.
Var det ikke det?
Jeg kan så også belære ordføreren om, at vi havde en dansk reformation i 1536, som har haft en kolossal betydning for vores samfund, en afgørende betydning og meget større, end den danske model har haft.
Altså, jeg synes, det er noget af en plathed, hvis det er, at man ikke læser historien ind i sin kontekst så at sige.
Det, der skete ved Dybbøl, fik dybe konsekvenser for Danmark og har det stadig væk.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-10-10:
Nu ved jeg ikke rigtig, hvor hr. Christian Langballe vil hen.
For det første kan jeg ikke forholde mig til, at hr. Christian Langballe mener noget om debatniveauet, det er jo hr. Christian Langballe selv, der lægger det.
For det andet vil jeg sige i forhold til det, som hr. Christian Langballe spørger om, at jeg ikke forstår, i hvilken kontekst det skal forstås, men det kan jeg måske forstå, når jeg så hører det opfølgende spørgsmål.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-10:
Så skal jeg måske starte mit svar med at sige »mojn« og så invitere hr. Christian Juhl til, at vi kunne gennemgå testen sammen, for jeg tror, at hr. Christian Juhl undervurderer sin egen viden og sine egne evner.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-10-10:
Tak for det.
Nu kan man jo næsten på baggrund af debatten begynde at overveje, om vi skulle lære sønderjysk, og om det at forstå sønderjysk skulle blive en del af den kommende statsborgerskabsprøve – og hvor væsentligt det er.
Jeg er ikke så god til at tale det, men jeg forstår det.
Jeg kan forstå – og det er sådan set fair nok – at man ikke har ønsket at være en del af den nye indfødsretsaftale, som er indgået.
Men flere gange har hr. Jan E. Jørgensen tilkendegivet: Ja, men vi ville jo godt have været inviteret over til en snak om, hvordan sådan en prøve skulle se ud.
Så vil jeg bare sige til hr. Jan E. Jørgensen, at det kan Venstre jo nå endnu, for den er ikke konkret udformet.
Venstre kan jo stemme ja til det her lovforslag, og så kan man være med til at komme med høringssvar, i forhold til hvordan bekendtgørelsen skal se ud.
Så mulighederne er der, vi kan stadig væk nå at diskutere, hvad det skal være for nogle spørgsmål.
Det, der ligger her, er, at man siger: Vi ønsker, at der skal være langt mere fokus på det at være borger i et moderne demokrati frem for at kunne kongerækken.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-10:
Nu bliver jeg da helt bekymret for Det Radikale Venstre.
Altså, vi ville gerne have været en del af aftalen, men det kræver jo, at vi var blevet inviteret til forhandlinger.
Da vi erfarede, at der var noget i gang, henvendte jeg mig til justitsministeren, og jeg vil ikke sige, at jeg var nede på mine tiggende knæ, eller hvad sådan noget hedder, men jeg sagde i hvert fald, at vi rigtig gerne ville inviteres over for at diskutere aftalen.
Det kan godt være, vi ikke kunne have nået hinanden, det kan også være, vi kunne have nået hinanden, men vi var end ikke inviteret til en forhandling om aftalen.
Så er det da lidt frisk, synes jeg, at man udlægger det, som om Venstre ikke har ønsket at være en del af den nye aftale.
Så bliver jeg i tvivl om, hvorvidt ordføreren overhovedet har læst lovforslaget.
Vi kan da ikke stemme for et lovforslag, som lægger op til, at man fuldstændig afskaffer, at der skal være spørgsmål om dansk kultur og dansk historie – det kan vi da ikke skrive under på.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-10-10:
Jeg kan bekræfte, at jeg har læst lovforslaget, og jeg kan slet ikke forstå, hvordan ordføreren kan fremlægge det, som om vi nu skrotter alt, hvad der handler om historie og kultur.
Det er jeg på ingen måde enig med ordføreren i.
Det, der står, er, at det skal være det at være borger og blive borger og leve et hverdagsliv i et demokratisk moderne samfund, som vægten så afgjort skal lægges på i den fremtidige prøve.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-10:
Jeg prøver lige at finde, hvor det er, præcis det står.
Man skal bestå en statsborgerskabsprøve, der vægter aspekter af det hverdagsliv og det aktive politiske liv, som møder borgerne i et moderne samfund.
Den erstatter indfødsretsprøven, hvor man skulle dokumentere viden om danske samfundsforhold og dansk kulturhistorie.
Altså, jeg har ikke kunnet læse lovforslaget som andet, end at det, der er spørgsmål om, og det, som er det altoverskyggende og det helt centrale, er aktualitetsspørgsmål, altså spørgsmål om, hvad der sker her og nu, og kultur og historie er noget, der hører den tidligere prøve til.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-10-10:
Med dette lovforslag ønsker regeringen at ændre den nuværende indfødsretsprøve.
Forslaget følger op på regeringsgrundlaget, hvoraf det fremgår, at regeringen ønsker en statsborgerskabsprøve, som vægter aspekter af både det hverdagsliv og det aktive politiske liv, der møder borgerne i et moderne samfund.
Forslaget følger samtidig af den aftale på indfødsretsområdet, der i foråret blev indgået med Enhedslisten.
Siden 2005 har det som udgangspunkt været en betingelse for at opnå dansk indfødsret, at man som udlænding består en indfødsretsprøve og dermed dokumenterer kendskab til danske samfundsforhold, dansk kultur og historie.
Socialdemokraterne støtter, at man som udlænding bl.a. skal kunne dokumentere kendskab til det danske samfund for at kunne blive dansk statsborger.
Statsborgerskab er noget ganske særligt, og kravene for at opnå dansk indfødsret skal være høje.
Derfor ønsker vi også at fastholde kravet om, at man skal bestå en prøve, der dokumenterer kendskab til Danmark.
Men prøven skal ikke stille krav til udlændinge, der går ud over, hvad mange danskere kan leve op til.
Socialdemokraterne ønsker ikke, at prøvens udformning skal være et biprodukt af en akademisk diskussion om kulturkamp.
Vi ønsker derimod, at reglerne om dansk statsborgerskab bruges til at fremme integrationen.
Statsborgerskab skal fungere som en gulerod for udlændinge, der gør sig umage, og ikke som en stopklods.
Sammenlignet med VK-regeringen vidner det om en ny tilgang til udlændinges ophold i Danmark.
Vi ønsker klare og rimelige regler, der tilskynder til integration og aktiv samfundsdeltagelse.
Dermed betones det, at statsborgerskabet ikke alene angiver en juridisk status, men også fordrer en praksis om, at man som borger tager et medansvar for fællesskabet, at man engagerer sig i samfundet, at man tager stilling politisk, at man kort sagt bliver en hel og aktiv del af det land, man bliver borger i.
Konkret skal prøven udarbejdes i dialog med Undervisningsministeriet, der har ansvaret for danskuddannelse af udlændinge.
Den vil blive udformet som en skriftlig multiple choice-prøve med 30 spørgsmål vedrørende aktuelle forhold og begivenheder i det danske samfund, heraf vil tre spørgsmål vedrøre helt aktuelle forhold.
Prøvetiden vil være 45 minutter, og for at have bestået prøven skal 22 af spørgsmålene være besvaret korrekt.
Det foreslås også, at den nuværende lovgivning ændres pr. 1. januar 2014, og den nye statsborgerskabsprøve forventes at finde anvendelse for første gang næste sommer.
Det betyder, at udlændinge, som ansøger om dansk indfødsret fra og med sommeren 2014, bliver mødt med en prøve, der i højere grad vedrører livet i Danmark og dermed bliver mere relevant for livet i Danmark.
Det er der al mulig grund til at glæde sig over, og på den baggrund kan jeg meddele, at Socialdemokraterne støtter forslaget.