runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2012-02-02:
Når nu jeg hører hr. Henning Hyllesteds tale her, må jeg sige, at jeg langt hen ad vejen er enig i rigtig mange punkter, bl.a. i forhold til hvordan vi sikrer, at det her ikke bare bliver et stort løntrykkeri fra kommuners og regioners side.
Det er jeg meget enig i.
Henning Hyllested (EL), 2012-02-02:
Det er også fuldstændig rigtigt.
Det er, fordi vi i Enhedslisten har en – synes vi da selv – seriøs tilgang til tingene og en seriøs tilgang til udvalgsarbejdet og ikke bare anser det for at være en formalitet, som vi jager igennem, som man gør på andre områder.
Vi vil virkelig, som jeg også svarede hr. Kristian Pihl Lorentzen, sætte ind på, at vi i udvalgsarbejdet virkelig kommer i dybden med det.
Vi vil selv gøre en del for det, men jeg vil da håbe, at udvalget samlet vil gøre en del ud af at få fat i branchen, få nogle drøftelser med branchen, så vi kan se, hvad det er, man vil.
Men er man klar til nu og her – for for os kan det ikke gå hurtigt nok – at få nedsat et persontransportudvalg, som måske kan barsle med noget, vi kan bruge til en samlet persontransportlov til sin tid?
Ja, det er nogle gadedrenge.
Mere er der ikke at sige til det.
Anne Baastrup (SF), 2012-02-02:
Hr. Henning Hyllested skal jo også vide, at vi havde en meget tæt kontakt med 3F i hele forløbet sidste år.
Vi var rundt til forskellige konferencer, og jeg havde ikke forestillet mig, at Venstre og Dansk Folkeparti ville springe i målet, men det gjorde de.
Vi har så mistet et halvt års arbejde, men nu tager vi fat igen.
Henning Hyllested (EL), 2012-02-02:
Jamen jeg er jo sådan forholdsvis historieløs, så jeg er glad for, at jeg, også tidligere i dag, har hørt forhistorien, og jeg glæder mig selvfølgelig over, at vi har fælles interesser her.
Noget andet, jeg sådan også glæder mig over, og som jeg synes, jeg kan lytte mig til gennem de spørgsmål, jeg tidligere har fået, er, at vi her måske i virkeligheden kan skabe meget brede alliancer på et område, som vi ellers normalt ikke er så enige om.
Men det vil jo vise sig.
Jamen det er vi meget optaget af.
Lige konkurrencevilkår er altså også for os, at der arbejdes til lønninger, som er i overensstemmelse med de overenskomster, der er på området.
Det er dem, der i øjeblikket er udsat for et voldsomt, voldsomt pres, så vi i dag regulært kan tale om løndumping.
Det er både hos busvognmænd og hos taxavognmænd.
Men vi er meget indstillet på, at der skal ske en ligestilling.
Så hvis også Dansk Folkeparti eller for den sags skyld Venstre er indstillet på at holde fast i, at der skal være nogle henvisninger til overenskomstkrav – om jeg så må sige – i loven, også i den nye lov, vi eventuelt får taget fat på, så bliver jeg rigtig glad.
Kim Christiansen (DF), 2012-02-02:
Lige en opfølgning: Hr. Henning Hyllested talte meget om det her med overenskomster og lønforhold hos dem med EP-tilladelser.
Jeg nævnte i et tidligere spørgsmål nogle eksempler på, hvor meget man eksempelvis har underbudt taxabranchen.
Der håber jeg selvfølgelig meget at hr. Henning Hyllested også vil være med til at diskutere i udvalgsarbejdet – det kan jeg forstå at der er en tilkendegivelse af – hvordan man, hvis det ender med, at der bliver en mere fri adgang til den her offentlige servicetrafik, så også sikrer, at det sker på lige konkurrencevilkår.
Anne Baastrup (SF), 2012-02-02:
Jeg vil godt kvittere for, at hr. Henning Hyllested har taget en sag op, som jeg jo troede vi var i gang med sidste forår, nemlig at slippe for arme og ben-virksomheder, at få nogle ordentlige forhold for dem, der kører på EP-tilladelser, og at sørge for, at en enkelt vognmand ikke bare kan køre med sin bil døgnet rundt og underbyde alle andre.
Så jeg vil byde ordføreren velkommen i klubben.
Jeg håber inderligt, at vi i fællesskab kan få lavet en ordentlig betænkning, der kan føre videre til en eller anden form for persontransportlovgivning, som sikrer branchen, og som sikrer de medarbejdere, der i øvrigt arbejder der.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-02-03:
Der er jo mange beretninger i aviserne fra menige politibetjente om, at det er svært at lukke hashklubber.
Her er der f.eks. et eksempel fra Fyns Amts Avis fra den 4. september 2011, hvor Kim Dyhr Laursen siger, at de åbner et nyt sted, og så regner de med, at der går lidt tid, inden politiet opdager, hvor det nu foregår.
Så de menige politibetjente ved, at det er ressourcekrævende.
Jeg hører så ordføreren åbne lidt op.
Vil ordføreren så være med til, at vi sender det her til behandling i udvalget, får kigget på retssikkerheden og på, om der skulle være nogle problemer med grundloven og konventionerne og få afklaret det, og hvis der ikke er nogen problemer så få det sendt til afstemning i Folketingssalen, hvor Socialdemokraterne stemmer for?
Vil de [Lydudfald] ...?
Ole Hækkerup (S), 2012-02-03:
Jeg tror, man må sige, at det ligger helt i forlængelse af det spørgsmål, som hr. Alex Ahrendtsen også tidligere stillede, nemlig:
Hvis man tager den nuværende retstilstand og så forestiller sig, at der kommer den retstilstand, der lægges op til i beslutningsforslaget, vil man så ikke heri opnå en driftsøkonomisk besparelse?
Jeg synes, at det er svært på stående fod at vurdere, hvor stor den driftsøkonomiske besparelse reelt vil være.
Men lad os sige, at der er en driftsøkonomisk besparelse.
Så skal den driftsøkonomiske besparelse jo altså holdes op imod nogle af de bekymringer, som allerede har været ventileret i forhold til det der med, om vi i for høj grad bevæger os på kanten af grundloven.
Det synes jeg må være der, vi starter.
På det grundlag er jeg sådan set principielt tilhænger af altid at få mest muligt for pengene.
Tom Behnke (KF), 2012-02-03:
Jeg har dyb respekt for, at man kan være for et forslag og man kan være imod et forslag, ingen problemer i det.
Men det piner mig noget, når man i sin søgen efter argumenter imod et beslutningsforslag forvansker selve forslagets tekst, at man siger noget, der ikke står i forslaget, og at det så i øvrigt er argumentet for, at man er imod forslaget.
Det, jeg hører ordføreren sige, er nemlig, at det er problematisk, hvis en person, der et sted har fået en advarsel, går videre og derefter bare kan få den ene advarsel efter den anden.
Det er jo ikke rigtigt.
Det er jo ikke sådan, at hvis man en gang har fået forbud imod at drive en hashklub, kan politiet bagefter gå og sige husnummer efter husnummer, at her må vedkommende ikke være, og her må han heller ikke være.
Det fremgår klart og tydeligt af forslaget, at det er første gang politiet konstaterer strafbare forhold.
Er det ikke rigtigt, at det ikke er nok, at vedkommende går tre husnumre længere hen, men at vedkommende skal fortsætte med at handle med hash, ellers kan politiet ikke gribe ind?
Skal vi ikke lige være enige om, at det er det, forslaget går ud på?
Ole Hækkerup (S), 2012-02-03:
Det var overhovedet ikke det, jeg byggede min argumentation op omkring.
Jeg fremførte to afgørende argumenter for, hvorfor jeg ikke kan støtte det her forslag.
Det ene er det, som justitsministeren har oplyst, nemlig at han ser nogle grundlovsmæssige problemer i det her, og så siger jeg bare i al stilfærdighed, at jeg synes, at vi som Folketing bør overveje, hvad det er for en situation, vi bringer os selv i, hvis vi beslutter os for at vedtage noget, hvorom justitsministeren har sagt, at der er visse grundlovsmæssige problemer.
Det er mit ene argument.
Mit andet argument er det, som justitsministeren i øvrigt også har oplyst, nemlig at politiet ikke beskriver situationen sådan, at de står med utilstrækkelige midler i forhold til at kunne bekæmpe hashklubber.
Det var mine to primære argumenter.
Det var ikke den argumentationsrække, som hr. Tom Behnke fremførte.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-02-03:
Justitsministeren har i sit svar til Dansk Folkeparti indrømmet, at de nuværende regler er ressourcekrævende.
Man kunne også vende det lidt om og sige, at politiet i dag også kan jagte forbrydere på cykel, men det er jo ikke særlig effektivt.
Så med de gældende regler kan de jagte forbrydere på en cykel, og med de gældende regler kan de lukke hashklubber, det er bare ikke særlig effektivt.
Ordføreren kom ind på effektivitet i sin tale, og så er spørgsmålet: Hvorfor ikke sige ja til dette forslag, når det gør tingene mere effektive, og når politiet kan spare ressourcer på det, som de så kan bruge på andre såkaldte borgernære forbrydelser?
Det er et meget konkret og enkelt spørgsmål.
Ole Hækkerup (S), 2012-02-03:
Jeg hørte godt det hele, selv om mikrofonen blev slukket til sidst.
Nej, det vil jeg ikke, og det er, fordi der er et andet kriterium, vi også har været omkring her i debatten, som er lige så væsentligt.
Det er nemlig spørgsmålet om, at hvis Rigspolitiet og de politikredse, der er blevet adspurgt, siger, at de ikke oplever det, som om der er voldsomt problem, og der ikke er de 100 hashklubber, som det fremgår af teksten til beslutningsforslaget der er, så sætter det også beslutningen i et lidt andet lys, for nu at sige det mildt.
Det synes jeg sådan set også skal med i vurderingen.
Igen skal jeg ikke gøre mig til dommer over det, men det kan jo godt være, at politiet på Fyn er nået længere end dengang, da de citater kom.
Det, jeg forholder mig til, er det, justitsministeren har oplyst, nemlig at når han spørger Rigspolitiet, når han spørger Fyns Politi, Københavns Politi og Østjyllands Politi, siger de, at de ikke oplever, at problemet er af et så ekstremt voldsomt omfang, som det fremgår af beslutningsforslaget.
Det er væsentligt for mig, hvad politiet oplyser.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-02-03:
Jeg hørte ikke justitsministeren sige, at hvis man vedtog det her beslutningsforslag, så ville man bryde grundloven.
Det, jeg hørte ministeren sige, var, at der var nogle ting, der skulle undersøges nærmere, og at man ikke kunne afvise, at det kunne være i strid med grundloven.
Så lad os da bruge udvalgsbehandlingen til at få belyst de problemstillinger nærmere.
Lad os bruge udvalgsbehandlingen til nærmere at få spurgt ind til hos politiet, om det her kunne være et værktøj, som de kunne have gavn af, og som kunne gøre, at de lettere kunne få lukket de her hashklubber, sådan at ejeren af en hashklub ikke kan lege kispus.
Det må jo også være ret utilfredsstillende for en politibetjent at skulle bruge sin tid og sine kræfter på de her hashklubejere, som altså ligger og flytter fra sted til sted.
Selv om det ikke er så mange, det gælder, så må det da være en god idé at give politiet de magtbeføjelser, som kunne gøre deres hverdag lettere.
Og det er naturligvis under forudsætning af, at det ikke krænker grundloven eller menneskerettighedskonventionen osv.
Det er sådan set forholdsvis selvfølgeligt.
Ole Hækkerup (S), 2012-02-03:
Det tror jeg sådan set at jeg på mange måder er enig i.
Hvis politiet kommer og siger, at de synes, at de har tilstrækkelige værktøjer til at løse det her problem, så kan man da ikke på forhånd udelukke, at politiet ikke kunne tænke sig at have endnu stærkere beføjelser.
Så er min politiske pointe bare at sige: Er det så ikke lidt risikabelt at vedtage det her beslutningsforslag?
Det synes jeg da vi som Folketing lige bør tænke på og så vende skråen i munden, også selv om man ville kunne påvise, at de yderligere styrkede beføjelser til politiet ville kunne hjælpe på opklaringerne.
Jeg tror sådan set – igen for at generalisere – at man da sagtens kan forestille sig en række områder, hvor man ville kunne sige, at vi kunne tildele politiet en masse beføjelser, som ville gøre det nemmere og driftsøkonomisk billigere at gennemføre opklaringer, men at det så i øvrigt ville føre til nogle grundlovsmæssige problemer.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-02-03:
Jeg har det, som om nogle taler lidt forbi hinanden, for politiet svarer jo på det, politiet bliver spurgt om, og politiet bliver spurgt, om man har tilstrækkelige værktøjer til at løse problemet med hashklubber i dag.
Det er jo høflige og venlige mennesker, som ikke bebyrder justitsministeren og Justitsministeriet med forslag om lovgivning, hvis man ikke mener, at det er absolut nødvendigt og påkrævet.
Og så siger man: Jamen vi kan godt klare det.
Men det er jo ikke det samme, som at man ikke ville kunne løse problemerne hurtigere, enklere og ved brug af færre ressourcer, som man dermed kunne frigøre til andre politimæssige opgaver.
Så jeg tror, at man taler lidt forbi hinanden.
Fordi politiet siger, at de har tilstrækkelige midler, er det vel ikke ensbetydende med, at politiet dermed samtidig siger, at det ikke kunne blive bedre, og at man ikke kunne få endnu bedre værktøjer?
Fordi noget er tilstrækkeligt, er det vel ikke ensbetydende med, at det er optimalt?
Ole Hækkerup (S), 2012-02-03:
Først til min bemærkning om det med ledelse i det hele taget: Det var sådan en generel betragtning; det var ikke noget, der sådan primært sigtede til Fyns Politi.
Det er da muligt, at hr. Peter Skaarup kan have en pointe i, at der lige præcis i Fyns Politi kan være en forskel mellem, hvad den ene og den anden siger.
Det vil jeg ikke gøre mig til dommer over om der er, og det er jeg heller ikke sikker på at hr. Peter Skaarup umiddelbart kan gøre sig til dommer over om der er.
Men jeg synes da, det er rigtig, rigtig oplagt, at Dansk Folkeparti får spurgt ind til det undervejs i udvalgsbehandlingen, for omfanget af problemet er jo ret fundamentalt i forhold til det her beslutningsforslag.
Og selv uden min opfordring – og i tillid til ledelsen – kunne jeg forestille mig, at hr. Peter Skaarup selv ville have spurgt ind til det her undervejs.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-03:
Jamen det er jo ikke helt uden grund, at jeg spørger om det her.
Jeg synes egentlig også, den socialdemokratiske ordfører giver mig ret i, at ledelsen måske ikke altid har ret – jo, det kan godt være, de har ret, men det er ikke sikkert, de oplyser hele spektret af sandheden omkring et emne.
Vi har hørt fra justitsministeren, at Fyns Politi siger, at der ikke er nogen problemer, og at alt kører godt, men i Fyens Stiftstidende den 18. november sidste år – og det er jo ikke så længe siden – kunne man læse, at hashklubber i Odense driver gæk med politiet.
Der er nogle kriminelle, der bare opretter nye klubber, efterhånden som de gamle bliver lukket.
Det er chefpolitiinspektør John Jacobsen fra Fyns Politi, der siger: »Når vi lukker en hashklub et sted, så har den det med at flytte et par husnumre ned ad gaden.
Det er jo så også grunden til, at det har været svært at få bugt med det.
Og så kan justitsministeren fortælle Folketinget, at alt kører godt, og at der ikke er nogen problemer.
Men det er der jo.
Så hvorfor ikke gøre noget ved det?
Ole Hækkerup (S), 2012-02-03:
Spørgsmålet var: Har ledelsen altid ret?
Det er jo et godt spørgsmål på mange planer.
Det ville være ufint af mig at spinne den over på Dansk Folkeparti.
Men ordføreren har selvfølgelig en pointe i, at uanset hvad for en organisation eller hvad for et system vi har med at gøre, så kan der jo godt være forskel på, hvordan man oplever virkeligheden, fra indianer til høvding.
Jeg må dog også sige, at jeg har svært ved at forestille mig, at Rigspolitiet helt overordnet skulle give en fremstilling af virkeligheden, som er helt fundamentalt forskellig fra den, som de almindelige betjente oplever på gaden.
Jeg har alligevel svært ved at forestille mig, at afstanden kan blive så voldsom.
Dermed ikke sagt, at der ikke kan være nuancer; det kan der ganske givet være. Så skal jeg i øvrigt anbefale ordføreren, hvis han ønsker svar på spørgsmålet fra justitsministeren, at spørge under udvalgsbehandlingen, hvor vi jo heldigvis kan komme i dybden med lige præcis det.
Tom Behnke (KF), 2012-02-03:
Jeg hørte bare, at man nu kører på personen i stedet for lokaliteten, at nu kan en person bare alle mulige steder få det ene forbud, påbud osv. efter det andet.
Jeg er glad for, at vi er enige om, at forudsætningen er, at vedkommende igen begår noget strafbart.
Når det så er konstateret, vil jeg godt høre: Hvor står det henne i grundloven, at politiet ikke kan give en advarsel eller et påbud eller lukke en hashklub, når de en gang har konstateret ulovlig handel med hash, men at politiet skal konstatere det tre, fire eller fem gange?
Hvor i grundloven står det, at én kriminel handling ikke er nok, men at man skal have lavet gentagne kriminelle handlinger, før politiet kan lukke en hashklub?
Hvor står det henne i grundloven?
Ole Hækkerup (S), 2012-02-03:
Nu skal vi jo heller ikke snakke os længere væk fra hinanden end højst nødvendigt, og jeg tror i virkeligheden, at vi er enige om at sige, at vi selvfølgelig aldrig nogen sinde ville kunne vedtage beslutningsforslag her i Folketinget, hvis man med rimelighed kan sige, at det her kommer til at konflikte med noget eller være på kant med noget, som er grundlovssikrede rettigheder eller i øvrigt menneskerettighedskonvensionssikrede.
Der har vi jo samme grundindstilling.
Så kan man jo altid diskutere, hvilke beføjelser man skal tildele politiet, men politiet er sådan set også selv, tror jeg, man må sige, opmærksom på det her med, at der skal findes en balance mellem, at de jo på den ene side skal være borgernes vagthund og opretholde de grundlovssikrede rettigheder osv. og på den anden side selvfølgelig sikre så effektiv en opklaring som overhovedet muligt.
Der tror jeg også bare at man, hvis vi hæver os lidt i helikopterperspektivet, må sige, at det mest effektive, vi kan gøre ved noget af det her, ved hash, ved euforiserende stoffer, i virkeligheden er noget af det, som i øvrigt hr. Jan E. Jørgensens parti og mit parti jo er fælles om at sige, nemlig hvordan vi styrker politiindsatsen.
Og jeg tror, at noget af det, der mest afgørende kommer til at flytte på noget på det her punkt, er det, vi har aftalt om at etablere en taskforce.
Pernille Skipper (EL), 2012-02-03:
Mange tak.
Hashhandel er en stor indtægtskilde i det kriminelle miljø i Danmark.
Sidste år kom en ph.d.-afhandling, der viste, at der omsættes for ca. 1 mia. kr. i handel med hash om året i Danmark.
Vi så tilbage i 2008, at de kriminelles ønske om at dominere det her meget indtægtsrige marked bl.a. har ført til en voldsom og blodig bandekrig.
Det er et stort samfundsproblem, vi står over for, når vi diskuterer hash og hashhandel.
Den tilgang, der har været til problematikken, er en hårdhændet såkaldt hashklublov.
Det er også den, vi taler om i dag.
Politiet forsøgte at lukke Pusherstreet på Christiania i 2004, men det stoppede ikke handelen med hash.
I stedet for eksploderede antallet af hashklubber rundtomkring i København, og gadesalget blev større.
Handelen på Christiania blev mere lyssky, og i hashklubberne kunne kunderne nu også komme i kontakt med hårde stoffer og våben, hvis de skulle købe hash.
Det var Justitsministeriet og politiet sådan set også klar over, da de gik ind og ryddede Pusherstreet på Christiania.
I en notits fra Justitsministeriet fra 2003 skriver de helt klart, at hvis man skulle lukke den åbenlyse hashhandel, ville det formentlig ikke påvirke den samlede omsætning overhovedet; det ville blot flytte handelen til andre steder i København, på gaderne og i hashklubber.
Man skrev endda, at når det så skete, kunne det nok forventes, at hashhandelen i højere grad ville komme i forbindelse med også hårde stoffer.
Justitsministeriet fik ret i antagelserne.
Hashen flyttede ud i gademiljøerne og i flere hashklubber, og det er det, vi diskuterer i dag.
Det har ført til uhyggelige episoder med skyderier og bandekonflikter, hvor rivaliserende bander ønsker at dominere hashmarkedet.
Problemet er jo, at selv om handel med hash er forbudt, køber folk hash alligevel.
Det er gået, fuldstændig som da man indførte alkoholforbuddet i 1920'erne i USA: Det udviklede virkelig kriminaliteten og den organiserede mafia.
Vi kommer ikke til at kunne bekæmpe hashhandelen ved at lukke Pusherstreet eller ved at indføre flere stramme regler for lukning af hashklubber, desværre.
I Enhedslisten ønsker vi at gå en anden vej for at komme det her problem til livs.
Vi ønsker at legalisere hash som et rusmiddel – på lige fod med alkohol – under kontrollerede forhold.
Det ville fjerne profitgrundlaget for de kriminelle miljøer, og samtidig ville vi som stat kunne få overskuddet, og vi ville kunne bruge det til en mere målrettet misbrugsbehandling, hvilket der desværre også er brug for.
Det her lovforslag går i en helt anden retning, og som det er blevet nævnt flere gange her fra talerstolen, er der altså også grænseflader til både forsamlingsfrihed og retten til privatliv, som vi ikke finder at det er påvist er nødvendig.
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-03:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge justitsministeren om noget, og det kunne jeg ikke få lejlighed til, fordi der kun var mulighed for to spørgsmål, så jeg vil nu overlade det til den socialdemokratiske ordfører at svare på det.
Spørgsmålet går på: Når det tidligere under debatten af justitsministeren blev oplyst, at tre politikredse synes, at de nuværende regler er tilstrækkelige, mener den socialdemokratiske ordfører så, at det altid vil være sådan, at ledelsen i sådanne politikredse har ret?
Eller kunne man f.eks. forestille sig, som jeg har oplevet det en hel del gange, at medarbejdere, der sidder med fingeren på pulsen og f.eks. arbejder med at lukke sådanne hashklubber, kan se et meget klart billede af, at dem, der opretter hashklubber og får dem lukket, med det samme opretter nye henne omkring gadehjørnet?
Kunne den socialdemokratiske ordfører forestille sig, at det hang sådan sammen, at der faktisk er et stort problem, som vi bare ikke hører om fra ledelsen, men som medarbejderne godt er klar over og ønsker handling i forhold til?
Anne Baastrup (SF), 2012-02-03:
Hvor tæt på skal det så være?
Skal det være dagen efter?
Skal det være 3 år efter?
Hvor lang tid skal man være omfattet af den her bestemmelse?
Er det hr. Tom Behnkes opfattelse, at hvis man én gang er blevet dømt for at have en lejlighed, hvor der er en hashklub, og der så går 3 år og man flytter til en ny lejlighed og der er en af kammeraterne, der sælger hash der – én gang – så skal ens lejlighed fratages en?
Det er jo i virkeligheden også det, der står i forslaget.
Jeg kan ikke tro, at hr. Tom Behnke er enig i et forslag af den her karakter.
Vi havde meget dybsindige diskussioner, dengang hashklubloven blev lavet, og der synes jeg at vi faktisk havde nogle meget gode overvejelser om grænserne for, hvor langt man kunne gå fra politiets side.
Så det er ikke mit indtryk, at det her forslag er af en sådan karakter, at SF skal støtte det.
Tom Behnke (KF), 2012-02-03:
Så er vi halvvejs enige, for det er i den nye situation, at man kun én gang skal handle med hash, som jo er strafbart i sig selv, men forudsætningen for, at man kommer i den her kategori, og at man overhovedet er omfattet af forslaget, er, at man tidligere er blevet dømt tre, fire, fem gange, altså at en hashklub er blevet lukket på det grundlag, at man adskillige gange har handlet med hash.
Det er det, der er forudsætningen for det, sådan at politiet, når nogen så flytter tre husnumre længere hen, i stedet for at skulle til at starte forfra og dokumentere, at den person handler med hash, sådan set allerede har dokumenteret det.
Så nu er vi enige om, at det er det nye sted, det kun skal være én gang.
Kan vi også blive enige om, at forudsætningen er, at man tidligere har været dømt adskillige gange for handel med hash?
Anne Baastrup (SF), 2012-02-03:
Men det, der står i forslaget, er én strafbar handling, der foretages i lokalet – én.
Det er jo ikke to, det er ikke tre, det er ikke store mængder hash, det er én.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Tom Behnke i, at ved systematisk handel med hash er der mulighed for at lukke, og det støtter vi, men ikke i forhold til én strafbar handling i et nyt lokale, og hvor det ikke nødvendigvis behøver at være den, der ejer lejligheden, bor i lejligheden, har lejekontrakten, som skal foretage den handling.
Sådan har jeg læst forslaget.