runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Bock (LA), 2014-02-18:
I Liberal Alliance betragter vi det her lovforslag som et lillebitte led i den meget smertefulde fødselsproces, som forhåbentlig er undervejs til at blive tilendebragt.
Man kan sige, at der er taget mange små skridt undervejs, og at fødslen undervejs også har været gået i stå i temmelig lange perioder.
Der har været mange kriser.
Men vi fik en opgradering med hensyn til deres FN-status.
Det var et lille skridt.
Vi havde her i Folketingssalen for ikke så lang tid siden en debat, hvor alle bortset fra Dansk Folkeparti var enige, og nu kommer som et naturligt skridt videre og i forlængelse af den holdning, som de fleste politiske partier har her i Danmark, det her lovforslag.
Derfor er vi sådan set positivt indstillet over for det fra Liberal Alliances side.
Vi ser også frem til, at vi skal have en udvalgsbehandling.
Der er nemlig visse ting, som vi godt vil have yderligere belyst.
Men vi synes, at det er et nødvendigt og positivt skridt.
Så kan jeg ikke undlade at komme med en lille bemærkning til hr. Søren Espersen.
Jeg har for så vidt et langt stykke ad vejen stor sympati for det forsvar for Israel og det israelske folk, som Dansk Folkeparti og hr. Søren Espersen konsekvent giver udtryk for.
Men en løsning for det israelske folk forudsætter jo også en løsning for det palæstinensiske folk, og jeg savner af og til i hr. Søren Espersens begavede og belæste indlæg også at høre, hvad Dansk Folkepartis forslag egentlig er til, hvordan vi også løser det her for det palæstinensiske folk – vel vidende at en samlet løsning jo ikke findes, før der er en løsning for begge folk.
Det var bare en lille opfordring, men den debat kan vi tage en anden gang.
Steen Gade (SF), 2014-02-18:
Også SF kan fuldt ud støtte det her forslag.
Jeg er glad for det.
Det handler jo så om opgradering af den palæstinensiske repræsentations position her i landet.
Det synes jeg vi har brug for.
Egentlig har Palæstina ikke nødvendigvis brug for det – det har man nok også – men vi har brug for at opgradere Palæstinas repræsentations status.
Det, Folketinget gør, når vi vedtager det her forslag, er samtidig at give samtykke til den aftale, der er indgået mellem Danmark og Palæstina den 14. januar i år.
Den aftale opfatter jeg som en naturlig del af, at vi jo også har drøftet det her med vores nordiske kollegaer, og vi ved, at Finland er i gang med samme proces, vi ved, at Sverige gjorde det samme i 2012, og den er trådt i kraft i juni 2013, og vi ved, at Norge har lavet en lignende aftale.
Så man kan jo sådan set sige, at vi nu kommer på plads med de andre nordiske lande, så vi står samlet om den her opgradering.
Så synes jeg også, jeg har lyst til at sige, at det jo også for mig at se er en videreførsel af den vedtagelse, som Danmark har stemt for i FN's generalforsamlingsresolution fra 2012, hvor Palæstina fik en opgradering af sin status i FN.
Dermed er det jo en videreførsel og, hvad skal vi sige, en gennemførsel af to tidligere udenrigsministres store arbejde på det her område.
Det er to tidligere udenrigsministre fra SF.
Nu siger jeg tillykke til den nye udenrigsminister, som får lov til forhåbentlig at få det her vedtaget til gavn for Danmark.
Den danske position er også et af vores mange, men, tror jeg, vigtige bidrag til at fremme fredsprocessen i Mellemøsten.
Jeg synes sådan set, at det med at skabe tvivl om, hvorvidt det palæstinensiske selvstyre arbejder inden for en ramme, hvor man vil garantere staten Israels eksistens, er malplaceret i den her sammenhæng.
Camilla Hersom (RV), 2014-02-18:
Tak for det.
Dette er mit første forslag som ny udenrigsordfører for Radikale Venstre, og jeg og mit parti synes, at det er et glædeligt forslag.
Vi synes, det er et vigtigt forslag og et forslag, der peger i den rigtige retning.
Som flere af ordførerne, der tidligere har haft ordet, har været inde på, er det jo et lovforslag, der i sin essens omfatter, at den palæstinensiske mission i Danmark får rettigheder og immunitet, der svarer til de rettigheder, som andre diplomatiske repræsentationer tildeles.
Lovforslaget er dermed et udtryk for en styrkelse af den palæstinensiske mission i Danmark, og tilsvarende skridt er som bekendt taget eller undervejs i flere af de andre nordiske lande.
I Radikale Venstre hilser vi forslaget velkommen.
Palæstina er endnu ikke i en situation, hvor Palæstina kan anerkendes som stat.
Men derfor er det vigtigt alligevel at holde sig målet om en egentlig statsdannelse for øje.
Det er jo baggrunden for, at Danmark stemte ja til Palæstinas opgraderede status i FN i november 2012.
Det er også baggrunden for det lovforslag, vi behandler i dag.
Det er vores overbevisning, at den støtte, der ligger i disse tiltag, vil styrke forhandlingerne om en tostatsløsning.
Radikale Venstre kan derfor støtte lovforslaget i dets helhed.
Søren Espersen (DF), 2014-02-18:
Ja, hvis der er tale om udveksling af ambassadører på det højeste niveau, så ser jeg i høj grad et problem i det.
Grønland skal ikke føre udenrigspolitik før det øjeblik, hvor Grønland bliver selvstændigt.
Altså, vi skal bestemme, hvad Danmark vil, og vi fører formodentlig stadig væk vores suveræne og selvstændige udenrigspolitik.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-02-18:
Ja, jeg kan godt høre det, som ordføreren siger, og jeg kunne også høre, at ordføreren sagde det indledningsvis til boligministeren, men jeg forstår ikke sammenligningen, for det er ikke det samme.
Det er ikke boliger, som ville være identiske og ville kunne ligge ved siden af hinanden.
Det er jo noget, man har lavet i den gamle og den nye boligmasse, og i øvrigt har man jo med lejeloven i hånden givet mulighed for, at de boliger, som følger den gamle lovgivning via § 5, stk. 2-renoveringer kan træde ind i de nye regelsæt, netop hvis de lever op til de samme krav.
Så det er jo ikke identiske lejligheder, man sammenligner her, men det ville det jo være, hvis beslutningsforslagsstillerens forslag blev vedtaget.
Søren Espersen (DF), 2014-02-18:
Først vil jeg sige om det sidste, at nej, det er der jo ikke tale om, men det her er en udveksling af ambassadører på allerhøjeste plan.
Vi diskuterer jo, hvorvidt man skal lave særlove for på en måde at anerkende en ikkeeksisterende stat, som ikke har udråbt sig selv – det har den jo heller ikke.
Det er derfor, jeg synes, det er så relevant at pege på de andre eksempler, der er på steder, som vi også bare kunne skride til anerkendelse af.
Vi skal være meget varsomme med at oprette forbindelser på ambassadørniveau.
Det mener jeg i høj grad man skal.
Det er noget, man tager meget alvorligt, for det er et kæmpe privilegium, man får, og det skal ikke gøres på den her sådan lidt halvkvædede måde.
Enten anerkender man et land, ellers også gør man ikke.
Christian Juhl (EL), 2014-02-18:
Jeg har et spørgsmål til hr. Søren Espersen.
Jeg er altid glad for at få en historisk belæring.
Jeg vil godt høre hr. Søren Espersen, om vi skal bede israelerne om at trække sig hjem, indtil grænserne er på plads, for ellers kan vi ikke definere den israelske stat.
Hvis grænsen mellem Israel og Palæstina ikke er defineret, har vi da et problem ved at have givet fulde demokratiske rettigheder til Israel i Danmark.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, om der er tale om fuld anerkendelse af Palæstina som stat, hvis man godkender det her?
Mener hr. Søren Espersen, at der er tale om fuld anerkendelse af den palæstinensiske stat?
Det lovforslag, der ligger foran os nu, er et godt skridt på vejen mod fuld anerkendelse af Palæstina.
Det er et lille skridt, ligesom de tidligere skridt har været det, også da det blev ændret.
Der var nogle, der spurgte: Hvorfor pokker ændre navnet fra palæstinensernes repræsentation til Palæstinas repræsentation?
Der kan jeg med stolthed fortælle, at det er, fordi vi anerkender, at Palæstina er på vej til at blive en selvstændig stat, og at vi vil understøtte det i Danmark.
Det er et klart signal fra Danmark om det.
Sådan opfatter jeg også det her, nemlig at det er endnu et skridt mod det.
Vi mangler lige, at de får lov til at aflevere akkreditiverne til dronningen.
Det får de ikke i den her omgang, og derfor er det jo ikke en fuld anerkendelse af staten, vi giver i dag.
Jeg mener også, at der ligger en meget, meget klart signalgivning til f.eks. Israel og deres forhandlinger om, at vi anerkender palæstinensernes ret til en stat, at vi vil arbejde aktivt for det, og at vi også vil styrke samarbejdet med dem.
Jeg lagde godt mærke til debatten i sidste uge om en vis persons besøg i Palæstina.
Jeg synes, det er særdeles fornuftigt, at vi orienterer os også mod de områder og de folk, som endnu ikke har en selvstændig stat; at vi undersøger det og har en dialog med dem.
Jeg synes, at vi skal arbejde videre ad den vej, og jeg håber, at vi i en snarlig fremtid kan gøre det, at vi anerkender Palæstina som en selvstændig stat, og at vi vil behandle dem som sådan, uanset om grænserne måske ikke er helt på plads på det tidspunkt.
Det er en naturlig følge af vores stilling i FN, OSCE og andre internationale organisationer, og det er jo en perlerække af internationale organisationer, der efterhånden tager den her retning mod at understøtte palæstinensernes ret.
Det har også, som andre ordførere har peget på, været lang tid undervejs, i rigtig, rigtig mange år, og jeg synes bestemt ikke, at det her er for tidligt.
Hvis det ikke er det rigtige tidspunkt, er det, fordi det har taget for lang tid.
Jeg glæder mig som sagt til, at vi kan få vedtaget det her.
Vi vil stemme for forslaget.
Marianne Jelved (RV), 2014-02-18:
Det er, fordi vi gerne vil have et system, der rækker ud over Danmarks grænser, fordi vi også har glæde af den kulturarv, vi har i Europa, og som vi jo også har del i på forskellige måder.
Og det får vi ved at have en fælles måde at håndtere den problemstilling på, som følger med forældreløse værker.
Det er sådan set en meget enkel forklaring.
Jeg synes, det er en fordel, at vi også er i stand til at trække på kulturarven i andre dele af Europa, som jo også er en del af vores kulturarv.
Kristendommen er jo sådan set opstået i Europa uden for Danmarks grænser, inden den kom til os.
Det er bare et eksempel, som jeg synes er rimelig enkelt.
Men vi vender tilbage, og jeg vil gøre alt, hvad jeg kan, for, at den tekniske gennemgang kan give svar på alle spørgsmål, så man kan veje for og imod, hvad der er mest hensigtsmæssigt.
Og så må man tage stilling.
Christian Juhl (EL), 2014-02-18:
Det er Danmark jo ikke alene om.
I f.eks. OSCE, som jeg lige har besøgt, i sidste uge til Wienmødet, er det sådan, at Palæstina nu er ligeværdig i forhold til Israel, altså man deltager som ikkemedlem, altså man er ikke medlem af OSCE, det er Israel heller ikke, men de er nabostater, og derfor deltager de i forhandlingerne og i debatterne i OSCE.
Og der har man jo taget konsekvensen af FN-beslutningen om at opgradere Palæstinas status.
Spørgsmålet drejer sig egentlig om Grønland.
Man vil i hvert fald have muligheden for det.
Ser hr. Søren Espersen noget som helst problem i, at Grønland har tætte kontakter til f.eks. USA, Canada eller for den sags skyld Alaska eller Mellemamerika eller Norge eller et hvilket som helst andet land?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-18:
Hr. Jan Johansen mener, at den huslejeregulering, der er, også for de her amatørudlejere, sørger for, at der er billige lejemål tilgængelige for alle mulige mennesker.
Kan hr. Jan Johansen bekræfte, at rigtig mange boligejere simpelt hen vælger at lade deres bolig stå tom for øjeblikket, fordi de ikke ønsker at komme ind i det her morads med huslejeregulering og lejelov, fordi de ikke kan overskue det, og fordi de ikke kan se nogen fornuft i at få en lejer ind, som kun må betale en husleje, som ligger under, hvad de reelle omkostninger ved at udleje, når man ejer boligen, ligger på?
Kan hr. Jan Johansen bekræfte, at det faktisk fører til, at færre lejemål er til leje, end hvis man ikke havde nogen regulering her?
Jan Johansen (S), 2014-02-18:
I Socialdemokratiet finder vi det vigtigt, at der er private lejeboliger, som danskere med helt almindelige indtægter kan betale, også i byerne.
Derfor er det vigtigt, at vi fortsat har en huslejeregulering, der sikrer, at almindelige lønmodtagere kan bo i hele landet.
Fjernes huslejereguleringen, som bl.a. hr. Søren Pind fra Venstre har foreslået, vil huslejen for private udlejningsboliger blive sendt på himmelflugt.
Den uafhængige forskningsinstitution, DREAM, har beregnet, at hvis huslejereguleringen fjernes, vil huslejerne for 300.000 private udlejningsboliger stige med i gennemsnit 50 pct.
Det kan være flere tusind kroner om måneden, som hårdtarbejdende danske familier skal ud og finde i deres husholdningsbudget.
Konsekvensen ville være, at helt almindelige lønmodtagere ville blive presset ud af byerne, hvor kun de rigeste ville få råd til at bo.
En sådan skævvridning af samfundet er Socialdemokraterne imod.
Vi ønsker, at alle samfundslag kan bosætte sig i byerne, så både læger, SOSU-assistenter og den arbejdsløse fortsat kan mødes i den lokale brugs og have børnene i samme folkeskole.
Pilles der ved huslejereguleringen, tror vi, at det vil skabe utryghed i mange familiers økonomi.
Det er jo ikke alle, der har 2.000 kr. i overskud hver måned.
Utryghed i folks privatøkonomi er det sidste, som vi har brug for, hvis vi skal skabe et stemningsskifte i dansk økonomi og få det til at bide sig fast, så vi kan skabe yderligere vækst og arbejdspladser.
Liberal Alliance har flere gange foreslået at fjerne huslejereguleringen helt.
Forslaget fra Liberal Alliance, som vi behandler her, lægger dog blot op til en fritagelse for huslejereguleringen for udlejere af kun én bolig, såkaldt ikkeprofessionelle udlejere.
Det er nemlig et skridt i den forkerte retning.
Vi mener, at vi skal holde fast i lejelovgivningen, der beskytter lejerne.
Med forslaget fra Liberal Alliance kan man jo forestille sig, at to identiske lejligheder har to vidt forskellige huslejer, hvis den ene kun ejer en lejlighed og den anden ejer resten af ejendommen.
Bekymringen over, at udlejer risikerer økonomiske problemer ved indgåelse af lejeaftalen, hvor lejen er sat for højt, er imødekommet.
Med en forhåndsgodkendelse af lejen, som trådte i kraft sidste år, kan de ikkeprofessionelle udlejere få huslejenævnet til at vurdere, om lejen er i overensstemmelse med gældende regler.
Socialdemokraterne er imod, at der ændres ved huslejereguleringen, og med disse ord kan vi derfor ikke støtte forslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2014-02-18:
Jeg vil sige – nu kan man jo aldrig forudsige tingene helt præcis – at vi jo har garanteret, at vi ikke ændrer det her, og det betyder, at vi ikke ændrer det.
Hvis Liberal Alliance har tænkt sig at sætte det som en begrænsning, må man sige, at selv hvis vi får en socialdemokratisk statsminister, tvivler jeg på, at de får en socialdemokratisk statsminister til at gennemføre fri huslejeregulering.
Så jeg tror ikke, at der ville være så meget i sådan en trussel.
Alternativet ville heller ikke sikre fri huslejeregulering, medmindre hr. Jan Johansen vil gå herop og sige det modsatte af, hvad jeg tror, og sige, at Socialdemokraterne går ind for fri huslejefastsættelse.
Nej, vi har garanteret, at vi ikke går ind for fri huslejefastsættelse, og sådan er det.
Jan Johansen (S), 2014-02-18:
Jeg tænker bare på, at ved et valg kunne det måske ske, at Liberal Alliance var tungen på vægtskålen og forlangte, at huslejen blev sat fri, for at man kunne bestride statsministerposten, og med hr. Søren Pind som boligminister kunne det jo være, at man satte den fri alligevel.
Kunne det tænkes?
Louise Schack Elholm (V), 2014-02-18:
Nu skal der igen skabes tvivl om Venstres holdning.
Lad mig slå helt klart fast: Venstre går ikke ind for fri huslejefastsættelse, og det har vi ikke gjort i rigtig, rigtig mange år.
Det ændrer den her situation ikke noget som helst ved.
Venstre har en helt klar holdning.
Venstre går ikke ind for fri huslejefastsættelse.
Sådan var det før hr. Søren Pinds udtalelser, og sådan er det også efter hr. Søren Pinds udtalelser.
Jan Johansen (S), 2014-02-18:
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører, om det ikke gør indtryk på Venstre, at hr. Søren Pind, som er en højt placeret person, plus Venstres Ungdom egentlig går ind for, at huslejen skal slippes fri?
På et tidspunkt for år tilbage gik man selv ind for det, kan jeg huske.
Louise Schack Elholm (V), 2014-02-18:
Venstre går ikke ind for fri huslejeregulering, og problemet her er jo, at man i høj grad ikke er klar over, hvad den rette leje, man skal kræve, er.
Hvis man var bevidst om det, ville man måske vælge en anden løsning, og det kræver mere gennemsigtighed.
Derfor ser Venstre rigtig gerne en større gennemsigtighed på det her område, for det vil løse en stor del af de her problemer.
Det vil ikke hindre, at folk taber penge på boliger, de har købt alt for dyrt, dengang det gik rigtig godt i Danmark.
Der var rigtig mange mennesker, der kom galt af sted, og det var rigtig, rigtig ærgerligt.
Det er en frygtelig situation at stå i, men det vigtigste er, at folk er klar over, hvad de går ind til, og derfor skal de have gennemsigtighed, så de kan lave de rigtige kontrakter.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-18:
Nej, det handler ikke kun om gennemsigtighed.
Det handler også om, at der er konkrete personer med konkrete lejeboliger, som de måske skal betale, lad os sige 8.000 kr. om måneden for at have, og så skal de så leje den lejlighed ud til en anden.
Og så synes de bare, det er rimeligt, at de får en husleje på 8.000 kr., som svarer til den udgift, de har ved at have lejligheden.
Hvem kan fortænke dem i det?
Jeg synes da også, det er rimeligt, at man får lov til at dække sine egne udgifter, når man lejer ud til en anden.
Synes Venstre slet ikke, det er et problem, at de ikke kan få lov til at få dækket deres egne udgifter?
Louise Schack Elholm (V), 2014-02-18:
Det skyldes jo i meget høj grad, at udlejeren ikke er klar over, hvilke regler der er gældende.
Altså, jeg råder altid folk, der står i sådan en situation, til at søge den rette rådgivning, for det er meget vigtigt, at man ved, hvad det er for nogle vilkår, der gælder, når man skal indgå en lejekontrakt; ellers havner man i den der ulykkelige situation.
Så for mig er det ret vigtigt, at vi skaber noget mere gennemsigtighed, i forhold til hvad lejen egentlig er.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-18:
Jeg synes, det er meget skuffende, at Venstre har den holdning.
Ifølge Lejernes LO er der op til 100.000 boligejere ude i landet, som kan risikere at blive slæbt i retten af en lejer, som har accepteret en bestemt husleje i en kontrakt, som er underskrevet, men som nu vil forsøge via huslejenævnet at få huslejen sat ned til et niveau, der ligger under det, som man egentlig har aftalt med udlejer.
Det er en meget ringe situation at stå i for de her boligudlejere.
Mange af dem er jo bare folk som fru Louise Schack Elholm og mig selv: almindelige mennesker, som har en bolig tilovers i et stykke tid, måske fordi de har købt en anden bolig og ikke lige kan få solgt den, de har, måske fordi de skal et par år til USA eller et andet sted i udlandet og i det par år har brug for at udleje deres bolig.
Og så kan de ikke engang lave en aftale med en lejer, som står ved magt, men bliver hevet i huslejenævnet og bliver der tvunget til at leje ud til en pris, som er lavere end deres udgifter.
Vil Venstre slet ikke gøre noget ved det?
Jan Johansen (S), 2014-02-18:
Jeg kan ikke bekræfte, at der er blevet færre af dem.
Jeg kan bekræfte, at det er rigtigt, at der selvfølgelig er nogle, som har en lejlighed stående et eller andet sted, men det kunne jo være, at det var, fordi man havde betalt for dyrt for den.
En gang imellem er det jo godt f.eks. at gå til huslejenævnet og se, hvad man egentlig kan få i husleje om måneden for det, man gerne vil leje ud.
Eller også må man tage bestik af situationen og tage den beslutning, at man nu må lide et tab en gang for alle og så sælge med det tab, der er, fordi man har betalt for meget i forhold til markedsprisen.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-18:
Altså, problemet ved, at man gør det så besværligt at udleje en ejerbolig, er jo, at der så ikke er så mange, der ønsker at udleje.
Så sælger de i stedet deres bolig til en ny ejer, og det bliver der færre udlejningsboliger af, selv om hr. Johansen hævder, at der kommer flere udlejningsboliger ud af det.
Men det er jo ikke sandt.
Jeg forstår jo ikke den indvending, som den radikale ordfører kommer med, om, at man med det her forslag kan risikere, at mennesker betaler forskellige huslejer, afhængigt af om de bor i den ene lejlighed eller den anden lejlighed.
Sådan er det jo allerede i dag, og det bakker Det Radikale Venstre op om, for der er to slags regulering af huslejen i Danmark, nemlig den regulering, der er for nyere boliger, som er bygget efter den 31. januar 1991, og den regulering, som er meget strammere, for ældre boliger, der er bygget før den 31. januar 1991.
Så den situation, som den radikale ordfører beklager vil opstå her med det her forslag, er allerede virkeligheden i dag derude.
Så hvorfor ikke bare gå lidt længere ad den vej, når man nu har et konkret problem, som skal løses?
Liv Holm Andersen (RV), 2014-02-18:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at Liberal Alliances forslag er, at huslejen bør sættes fri for alle lejemål, som bliver udlejet af en udlejer, der kun ejer ét lejemål.
Det er egentlig meget interessant, for nu er den, der har fremsat beslutningsforslaget væk.
Jeg vil alligevel redegøre for Radikale Venstres holdning til det her spørgsmål.
Dels mener vi, at regulering af huslejepriser sådan helt overordnet set betyder lavere priser på lejligheder og dermed bedre muligheder for blandede byer.
Det går vi sådan set ret meget op i Det Radikale Venstre.
Dels synes vi ikke, at man skal gøre forskel på udlejere på den her måde, og vi synes heller ikke, at det skal betyde, at der skal være forskel i prisen på leje af lejlighed, afhængig af hvad for en person man lejer sin bolig af.
Det ville jo medføre, at man kunne have to identiske boliger, som så har to fuldstændig forskellige priser.
Fra radikal side er vi dog enige i, at de eksempler, som vi har set, og som flere andre ordførere har nævnt, hvor udlejer har været nødt til efter lang tid at sætte huslejen betragteligt ned og på den måde er blevet fanget i en uheldig situation, naturligvis skal begrænses.
Det er jo også i det lys, vi netop har givet den her mulighed for, at de, der lejer en enkelt andelsbolig eller en enkelt ejerlejlighed ud, kan gå til huslejenævnet og bede om en forhåndsgodkendelse af deres leje, så de ved, hvad de kan regne med.
Men grundet de to indledende årsager kan Radikale Venstre ikke støtte det her beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DF), 2014-02-18:
Nej, man kan karakterisere vores holdning på en anden måde.
Lejelovgivningen er uigennemsigtig, og derfor går vi i gang med nogle lejelovsforhandlinger lige om lidt, og der synes jeg da ikke, at man skal udelukke noget.
Jeg synes da, man skal drøfte det, man skal drøfte, altså det, der er relevant at drøfte.
Man kan jo heller ikke udelukke, at der er nogle udfordringer på det her område, og det skal vi finde nogle løsninger på.
Jeg har ikke den bedste løsning nu og her, men jeg vil gerne være med til at finde nogle gode løsninger, både for lejere og udlejere.
Eigil Andersen (SF), 2014-02-18:
I SF støtter vi, som det fremgår, heller ikke fri husleje – bestemt ikke.
Men jeg vil gerne spørge, om man kan karakterisere Dansk Folkepartis holdning som en ved ikke-holdning.
Karina Adsbøl (DF), 2014-02-18:
Som jeg sagde før, så anerkender vi, at der har været nogle udfordringer på det her område – om det så er, fordi udlejere ikke ved, at de kan gå hen og få en forhåndsgodkendelse i huslejenævnet, eller om der skal bedre oplysning eller andet til.
Men nej, Dansk Folkeparti støtter ikke fri huslejeregulering.
Men derfor kan vi godt se, at der godt kan være udfordringer for den private udlejer på det her marked.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-18:
Jamen der er jo sådan set kun én vej at gå, hvis man mener, der er et reelt problem, og det mener vi.
Spørgsmålet er, om Dansk Folkeparti mener det.
Støtter Dansk Folkeparti, at udlejere af en enkelt bolig skal have lov til at hæve huslejen i forhold til det, der er niveauet i dag?