runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2013-01-15:
Det er altid relevant at se på Forbrugerombudsmandens virke, processer og arbejdsmetoder.
Det er en vigtig funktion i det danske samfund, ikke alene af hensyn til forbrugerbeskyttelsen, men også af hensyn til almenvellet.
Vi kan grundlæggende set støtte intentionerne i forslaget.
Det giver en stærkere institution, det giver en mere smidig arbejdsgang, og det er godt i det hele taget at få moderniseret mange af processerne, og vi er også enige i de tilføjelser, der er om alkoholreklamer.
Men vi synes, at der er et problem i forhold til den finansielle sektor.
Det synes vi er fornuftigt.
Det må være til gavn for det danske samfund, at man har ens regler for alle, og at det er samme myndighed, der regulerer.
Men her ser det ud, som om regeringen ikke helt har gennemtænkt konstruktionen, for det ser ud, som om den finansielle sektor falder midt imellem to stole.
På den ene side – og det står også i bemærkningerne til lovforslaget –
vil man stadig væk blive reguleret af Finanstilsynet, men på den anden side gives Forbrugerombudsmanden mere power i forhold til de finansielle virksomheder. Det betyder altså, at den finansielle virksomhed fremover vil blive underlagt både et tilsyn fra Finanstilsynet og et arbejde fra Forbrugerombudsmanden.
Vi synes ikke, at man kan byde virksomheder i Danmark, at de bliver reguleret, og at der bliver ført tilsyn med dem af to forskellige myndigheder.
Hele tiden har det jo været sådan i forhold til den finansielle sektor, at man har et Finanstilsyn, som har en kompetence, har deres gang hos de finansielle virksomheder, og som også af mange bliver beskyldt for at være sådan meget pushy over for de finansielle virksomheder.
Det er dem, man har en relation til, og de udstikker de retningslinjer, der er.
Nu sker der det, at Forbrugerombudsmanden også kommer ind og får en bemyndigelse og en power på vegne af forbrugerne i forhold til den finansielle sektor.
Det, der bekymrer os i den henseende, er, om ændringen kan have den konsekvens, at en finansiel virksomhed, som søger en afklaring af en konkret problemstilling hos tilsynet, får meddelt tilsynets holdning.
Det indretter man sig efter som en ekstra finansiel virksomhed.
Efterfølgende finder Forbrugerombudsmanden så ud af, at han fortolker de regler anderledes.
Det efterlader jo den pågældende virksomhed fuldstændig på herrens mark.
Det betyder jo ikke, at man ikke vil føre et civilretligt krav imod virksomhederne.
Det har jeg i hvert fald ikke hørt at Forbrugerombudsmanden ikke vil.
Derfor mener vi, at den lovændring, som regeringen lægger op til, og som indgår i et ellers ganske udmærket forslag, vil medføre en betydelig retsusikkerhed for virksomhederne.
Det er en sag, som vi gerne vil dyrke mere under udvalgsbehandlingen og håber på at få afklaret.
Vi håber også, at regeringen vil sørge for, at der kommer en afklaring af de finansielle virksomheders retstilstand med det nye lovgrundlag her.
Hvis det bliver løst, vil Det Konservative Folkeparti godt kunne støtte forslaget her.
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-01-15:
Jeg kender ikke den specifikke udtalelse, som hr. Henning Hyllested henviser til, men princippet tror jeg sådan set heller ikke at jeg i min tale sagde nej til.
Altså, kan vi med fornuft gøre nogle tiltag, som kan mindske antallet af trafikdræbte og kvæstede i forbindelse med alkohol, vil jeg gerne være med til det.
Jeg har så bare prøvet på også at redegøre for EU-forholdene her.
Derfor vil jeg sådan set meget gerne have, at vi fortsætter debatten, og derfor hilste jeg sådan set også genfremsættelsen fra Dansk Folkeparti velkommen.
Vi bliver hele tiden klogere på det her område, og hvis det her kan gøres på en ordentlig og effektiv måde, som øger trafiksikkerheden, så synes jeg da, at vi skal se positivt på det.
Henning Hyllested (EL), 2013-01-15:
Jeg vil spørge, om ministeren er opmærksom på, at Rådet for Sikker Trafik, her ved dokumentationschef Jesper Sølund, som er citeret i Altinget, jo gav udtryk for, at man er stor tilhænger af at indføre alkolås.
Han peger selvfølgelig lidt på, at det gælder om at finde en teknologi, der gør det så gnidningsfrit som muligt, men siger i øvrigt, at erfaringerne viser, at alkolås er en rigtig fornuftig løsning.
Hvis man får den i alle nye biler, vil den på sigt være i alle biler, og det vil betyde, at vi kommer problemet med spritkørsel til livs, siger han, og så gør han i øvrigt opmærksom på, at prisen jo er raslet ned fra oprindelig omkring 25.000 kr. til omkring 6.000 kr. i dag, og at det kan forventes, at prisen falder yderligere.
Det vil jeg gerne lige høre ministerens kommentar til.
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-01-15:
Jamen jeg vil gerne gøre alt, hvad der er med til at forbedre forholdene med hensyn til at undgå dræbte og kvæstede, men jeg vil også gerne gøre det på en målrettet måde og den bedste måde, så vi i realiteten også får mest for pengene.
Jeg må sige, at jeg ikke føler mig overbevist om, at det er via alkolåse, at vi får mest for pengene.
Men endnu en gang vil jeg gerne tilkendegive over for hr. Kim Christiansen, at jeg hilser debatten velkommen.
Vi bliver klogere, hver gang vi tager den debat, og nu tager vi den en gang til, og derfor vil jeg endnu en gang kvittere for det mål, som hr. Kim Christiansen og Dansk Folkeparti har.
Så kan vi have mere eller mindre skepsis, i forhold til hvad det er for nogle midler, vi i givet fald skal bruge.
Derfor synes jeg, at vi skal fortsætte debatten, og det gør jeg også gerne i udvalgsarbejdet osv.
Kim Christiansen (DF), 2013-01-15:
O.k., tak for det.
Ministeren nævner også noget om samfundsøkonomi i sin tale, og når man ser de tal, der ligger for, hvad det koster samfundet at have svært tilskadekomne og dræbte i trafikken, tror jeg at man kan sige, at der vil være sund samfundsøkonomi i det her.
Men det er egentlig noget andet, jeg ville spørge lidt til.
Ministeren taler meget om den tekniske handelshindring.
Der har jeg så også kunnet se i pressen, på www.altinget.dk, at ministeren trods alt godt ved, at der findes en undtagelse, som måske kunne gøres gældende i forhold til det her.
Hvis nu man kunne forestille sig, at man kunne gøre brug af den her undtagelse, eller at det ikke var en teknisk handelshindring,
ville ministeren så igangsatte et arbejde om det her lovforslag?
Og kunne ministeren så støtte lovforslaget?
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-01-15:
Det er rigtigt, at der var den nye oplysning, at vi heldigvis havde færre dræbte i trafikken sidste år i forhold til året før, og som jeg sagde, er det jo en indsats, der er mange der kan have fortjeneste af, men vel i realiteten først og fremmest bilisterne, som opfører sig mere hensigtsmæssigt.
Det er rigtigt, at jeg lavede en beregning, som viste, at hvis man puttede låsen ind i alle biler, ville det koste et voldsomt beløb.
Så hvis man skal videre ad den her vej, er det fornuftige selvfølgelig, at det skal gælde for nye biler, og jeg gjorde så opmærksom på, at her støder vi ind i nogle EU-retslige spørgsmål.
Jeg synes jo selvfølgelig, at det i forbindelse med beslutningsforslaget her er fair at oplyse om, at der er de problemer, hvis man måtte ende med at synes, at det var et krav, som man gerne vil have gennemført.
Det er noget, der i givet fald skal EU-notificeres.
Jeg prøvede så at give en ærlig beskrivelse af, hvad det er for nogle problemer og udfordringer, man i givet fald kommer til at stå med.
Kim Christiansen (DF), 2013-01-15:
Tak for det.
Derfor er vi nødt til at genfremsætte det her.
Ministeren siger, at der dog var lidt nyt i talen.
Der var nemlig oplysningen om det rekordlave antal trafikdræbte, vi havde sidste år, og det er selvfølgelig glædeligt.
Så langt er vi enige.
Nu nævnte ministeren det her med 2,5 millioner biler, eller jeg ved ikke, hvor mange det var, men det var et meget stort milliardbeløb, det ville koste.
Det fremgår jo klart af forslaget, at det her gælder for nye biler fra 2015.
Mener ministeren ikke, at det er vejen at gå?
Der har jo også været en diskussion om sikkerhedsseler for rigtig mange år siden og om, hvorvidt de skulle være i alle biler.
I dag er det jo standardudstyr.
Er det ikke den rigtige vej at gå at få det her gjort til en del af sikkerhedsudstyret i biler?
Rasmus Prehn (S), 2013-01-15:
Fra socialdemokratisk side hilser vi også det her lovforslag meget varmt velkommen.
Vi mener fra socialdemokratisk side, at det giver god mening at erstatte de hidtil kendte afgifter med et nyt safetybidrag, som alle skal betale, ikke kun de indenlandske aktører.
Det er mere tidssvarende.
Det er i tråd med den globale tid, vi lever i.
Og det er de regler, vi også kender fra andre lande.
Det samme gælder med hensyn til de foreslåede ændringer af hele spørgsmålet om havariarbejdet.
Så i det hele kan Socialdemokratiet tilslutte sig det her forslag, og vi takker også for den tilsyneladende brede opbakning, der er til det her forslag.
Kim Christiansen (DF), 2013-01-15:
Vi vil også fra Dansk Folkepartis side sige, at vi synes, at det her er et godt udkomme af Luftfartsudvalgets arbejde, altså en del af det store arbejde, der blev lagt i Luftfartsudvalget.
Man kan sige, at skal der være lidt på negativsiden, så er det måske, at det her vil være en ekstra omkostning i forhold til nogle udenlandske selskaber.
Om det så kan påvirke deres beslutning om at beflyve Danmark, skal jeg ikke kunne sige, men det er jo stadig væk få penge, som dog alligevel bliver til mange penge, fordi der er mange passagerer.
Og på plussiden tæller jo så rimeligheden i, at andre også er med til at betale for de her sikkerhedseftersyn.
Så i det store og hele er Dansk Folkeparti positive over for forslaget, også i og med at det samlet set ikke bliver dyrere for luftfarten, men det bliver bare en anden måde at betale på.
Og det vil sandsynligvis i sidste ende betyde bedre rammebetingelser for luftfarten, og det har vi jo behov for, som vi har set med i hvert fald SAS, som har været i nogle voldsomme kriser.
Men jeg tror, at det er gældende for størsteparten af luftfarten, at der har været krise i de her år.
Så er der noget ren teknik i det med nogle opgaver, der flyttes fra det tidligere Statens Luftfartsvæsen over i Trafikstyrelsen.
Det vil jeg ikke komme nærmere ind på.
Andreas Steenberg (RV), 2013-01-15:
I dag betaler udenlandske luftfartsselskaber ikke penge for det tilsyn, som selvfølgelig skal foregå, med f.eks. sikkerheden.
Det vil vi gerne lave om, og derfor betyder den her lov, at udenlandske selskaber også kommer til at betale for det offentlige tilsyn, der foregår.
Det synes vi i Radikale Venstre er helt fair, og derfor kan vi også støtte dette lovforslag.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-01-15:
Tak for det, formand.
Jeg vil i hvert fald starte med at sige, at det her forslag, som er om ændring af lov om luftfart og lov om registrering af rettigheder over luftfartøjer, set med Venstres øjne i hele udgangspositionen et godt forslag, fordi det bygger på et godt forarbejde i form af et udvalg, der jo har siddet og diskuteret nogle af de her ting, og fordi tanken heri er den rigtige, altså den, at man går ind og siger, at det må være sådan, at vi i stedet for at have disse afgifter nu får et safetybidrag, sådan at alle dem, der i virkeligheden er med til at nyde godt af, at vi har de her tilsynsfunktioner, også er med til at betale.
Jeg synes på alle måder, at det er det rigtige, når man tænker på, at det ellers kun er forbeholdt lufthavne, luftfartsselskaber og danske passagerer at betale omkostningerne ved det.
Det er jo noget alle nyder godt af, som der også står i forslaget, og derfor bør alle også være med til at bidrage til betalingen.
Jeg noterer mig også, og det synes jeg er rart, at vi får det gennemgået i forslaget, at det på mange måder kommer til at ligne noget i vores nabolande og også i lande længere væk, at vi altså får noget, der er kendt andre steder fra, og som virker.
Jeg er med hensyn til Havarikommissionens undersøgelsespligt af den opfattelse, at det lyder rigtigt.
Jeg synes, at det er den rigtige måde, man har fået stykket det sammen på.
Vi ved jo godt, at det er et område, som der er meget opmærksomhed på, og det gælder også selve beredskabet på luftfartsområdet.
Vi ved, at det er noget, som man går meget op i.
Og sådan skal det også være.
Jeg kan altså overordnet sige, at vi kan støtte forslaget.
Vi vil stille nogle enkelte spørgsmål, men det er mest som opfølgning på noget af teknisk art, og det vil vi gøre i udvalget.
Ellers er vi indstillet på at støtte forslaget, når vi får det i udvalget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-01-15:
Da SF's ordfører ikke kan være til stede, skal jeg meddele, at SF støtter forslaget.
Forslaget indeholder tre centrale tiltag.
For det første er der safetybidraget.
Det er et lovforslag, som gør, at betalingen af Trafikstyrelsens løbende tilsyn med den civile luftfart bliver mere hensigtsmæssig.
Tilsynet vil fremover blive finansieret af et safetybidrag på 6 kr.
Hensigten med safetybidraget er, at hele tilsynsområdet selv skal kunne løbe rundt.
Modellen forventes at bidrage til en forbedring af dansk luftfarts erhvervsmæssige rammebetingelser, en mere enkel finansieringsmodel og en større robusthed i det samlede tilsyn med den civile luftfart.
Lovforslaget medfører også en ændring af bestemmelserne om Havarikommissionens undersøgelsespligt.
Hermed tilpasser vi os internationale regler.
Fremover vil havarier med ultralette fly ikke længere blive undersøgt af Havarikommissionen, da de ikke har almen flysikkerhedsmæssig betydning.
I SF synes vi, det er en god ting, at staten fremover ikke skal bruge skattekroner på at understøtte sikkerheden for en hobbyaktivitet.
For det tredje er der beredskabet.
Der fastsættes også bestemmelser om beredskab på luftfartsområdet.
I dag har beredskabsloven nemlig kun en begrænset anvendelse, da den kun kan anvendes ved udstedelse af egentlige påbud i konkrete situationer.
I SF synes vi, det er en god ting, at loven ændres, eftersom luftfartsselskaber og flyvepladser fremover så skal foretage nødvendig planlægning for at sikre luftfarten i beredskabssituationer og andre ekstraordinære situationer.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-01-15:
Derfor har vi kigget grundigt i det her forslag og sikret os, at det er der heller ikke tale om.
Modsat kunne jeg benytte lejligheden til at sige, at det ville være godt, hvis regeringen engang kom med ting, som gjorde, at man virkelig sænkede afgifterne, men her er den dog neutral, og derfor støtter vi sådan set lovforslaget og påpeger dog, at den flytning af de her ydelser jo kan betyde, når udenlandske flyselskaber skal bidrage til det her, at turismen i yderste konsekvens kunne påvirkes negativt af det.
Vi mener dog, at balancen i det her er rimelig, og at det ikke kun er danskere, der finansierer de udgifter, der er.
Så alt i alt synes vi, at lovforslaget er afbalanceret, og vi kan støtte lovforslaget.
Vi behøver ikke forlænge debatten for min skyld.
Mike Legarth (KF), 2013-01-15:
Tak, hr. formand.
Også Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget, og det gør vi, fordi det er fornuftigt, at man med den her metode, den nye model, kan få finansieret det tilsyn, der skal være med civil luftfart på en måde, sådan at dem, der bruger lufthavnene, også er dem, der er med til at betale, altså ved at årsafgift og og årsgebyr slettes, og så pålægges der et safetygebyr, som det hedder, på 6 kr. pr. passager, der flyver ud af danske lufthavne.
På den måde bidrager altså også udenlandske flyselskaber til at betale for den her omkostning, og det er jo fair, eftersom de også bruger lufthavnene.
Så det støtter vi.
Vi støtter også led to og tre, beredskabsdelen og Havarikommissionen, hvor man tilpasser lovgivningen, måden at agere på, til et moderne samfund og internationale regler.
Det kan vi selvfølgelig kun støtte op om.
Villy Søvndal (SF), 2013-01-15:
Men netop fordi ens position er, at man som jeg er skeptisk over for militære aktioner – jeg tror, enhver kan huske den rolle, jeg spillede i kritikken af Irakkrigen – så betyder det, at man med meget stor omhu dels skal overveje, om de argumenter, man anvender for at gå i krig, holder, dels skal overveje, hvordan man kommer ud af en konflikt igen.
Det er min tilgang.
Men det er også derfor, jeg synes, det er så rystende uansvarligt, når vi står med en operation, der lever op til samtlige standarder i forhold til en FN-resolution, i forhold til en anmodning fra præsidenten i Mali og – senest i nat – i forhold til en genbekræftelse i FN's Sikkerhedsråd af nødvendigheden af at gribe ind, at man så ryster på hånden med den konsekvens, at de mennesker, der er blevet drevet på flugt, og som er blevet udsat for terrorregimet fra al-Qaeda m.fl. i nord, vil blive endnu flere.
Når man ikke i den situation kan bekende, synes jeg, man svigter, og det var såmænd det, jeg meget stilfærdigt sagde.
Christian Juhl (EL), 2013-01-15:
Jeg siger tak for ministerens tale, jeg forstod den godt, og selv om ministeren kalder det stilfærdigt, er det da ikke det sprogbrug, jeg ville bruge, hvis jeg skulle tale stilfærdigt til ministeren, vil jeg sige: naive, dybt uansvarlige, en anden verden, og hvad ved jeg.
Hvis jeg er overbevist om, at en militær indsats i en konflikt forværrer situationen, så stemmer jeg imod en krigsindsats.
Det vil jeg gerne orientere ministeren om.
Hvis jeg er overbevist om, at der ikke er gode muligheder for, at vi kommer helskindet ud af det her, så vil jeg gerne stemme imod en krigsindsats.
Hvis Danmarks krigseventyr rundtom i verden ser ud til netop at forværre situationen frem for at forbedre den, synes jeg, det er tid til eftertanke, også hos ministre.
Hvordan kan det være, at Danmark efter 10 år i Afghanistan nu trækker sig ud, og at resultatet er, at al-Qaeda og de kræfter, vi ville svække, nu er væsentlig stærkere?
Ja, de har faktisk aldrig været så stærke, som de er i øjeblikket, og meget ser ud til, at de vil tage magten, når vi først har forladt landet.
Jeg husker jo også hr. Villy Søvndals udtalelser og taler ved fredsdemonstrationer osv., og det er netop det, der gør, at jeg somme tider lader min hjerne rulle lidt og tænker: Hvad pokker mon der sker, når man skifter fra den her plads hernede – jeg tror, det var her – til en plads oppe i ministeriet?
Hvis Enhedslisten skal indgå i en krigsløsning på en konflikt, skal den være FN-sanktioneret, det har ministeren fuldstændig ret i.
Men det betyder ikke, at vi automatisk siger, at hvis FN sanktionerer tingene, ser det ud til, at så går vi med.
Sådan var det heller ikke i gamle dage i SF.
Og derfor mener jeg, at vi bør sige, at vi skal bevare vores sunde fornuft, se hele billedet og ikke fremmane spøgelserne og lukke øjnene for problemerne.
Derfor vil jeg sige: Hvordan kommer man ud af den her konflikt?
Hvilket mål skal man nå, og hvad er garantien for, at vi går den rigtige vej, og at entreprenørerne, altså Frankrig, ikke overtager opgaven?
Risikoen er voldsomt til stede efter vores mening, og derfor mener vi, det er særdeles problematisk at gå i krig på det her grundlag.
Villy Søvndal (SF), 2013-01-15:
Jeg angriber heller ikke, at Enhedslisten foretager sit eget ræsonnement.
Jeg argumenterer sådan set imod, at man fremlægger så usammenhængende et ræsonnement, som tilfældet er, fordi det i sagens natur altid er et hvilken som helst partis opgave konkret at vurdere, om man er med eller ej.
Jeg skal så lige rette en enkelt misforståelse.
Det er rigtigt, at jeg har skiftet position, men jeg har ikke skiftet opfattelse.
Jeg var med til, lige inden vi trådte ind i regeringen, at argumentere for nødvendigheden af at gribe ind i Libyen.
Det skyldtes ikke min daværende position, det skyldtes en afgrundsdyb bekymring for, at Gaddafi stod lige uden for Benghazi, og at Benghazi ville falde i løbet af ganske kort tid med de civile konsekvenser, det ville have.
Det er præcis den samme overvejelse, der er baggrunden for, at jeg synes, det er nødvendigt at gribe ind her, nemlig at hvis verdenssamfundet ikke reagerer og ikke følger op på FN's anmodning og Malis præsidents opfordring, så ved vi med sikkerhed, at endnu flere mennesker bliver drevet på flugt, og at endnu flere bliver dræbt, og det her er en opgave, der hedder at beskytte mennesker.
Nu kan jeg ikke stille spørgsmål, men med Enhedslistens ræsonnement havde verden endnu en gang også stået og kigget på det, der skete i Rwanda, hvor 800.000 mennesker blev slået ihjel.
Det synes jeg er uansvarligt.
Jeg synes, det er rystende uansvarligt, og derfor mine stilfærdige bemærkninger.
Vi har reageret tidligere.
Det var jo grunden til, at vi allerede sidste år fremlagde Sahelstrategien.
Det var grunden til, at vi allerede sidste år knyttede 125 mio. kr. over de kommende år op på Sahelstrategien.
Det er grunden til, at vi først og fremmest satser humanitært.
Men det er bare der, Enhedslistens kæde hopper af.
Det gør den, når de siger, at man i en situation, hvor en fremrykkende islamistisk styrke truer folk, kan klare det med en humanitær indsats.
Vel kan man ej.
Hvis man ikke griber ind militært over for en fremrykkende islamistisk gruppering, driver man yderligere hundrede tusinder af mennesker på flugt, væk fra deres hjem.
Så slår man yderligere hundredvis af mennesker ihjel.
Derfor er det simpelt hen et svar på den her situation, der ikke har noget med den her verden at gøre.
Man kan kun beskytte befolkningen i Mali med militær mod en fremrykkende islamistisk hær.
Det er der, Enhedslisten nægter at se virkeligheden i øjnene.
Nu kan jeg ikke stille spørgsmål, men det forekommer helt underligt at argumentere for noget humanitært i en situation, hvor der rykker en islamistisk hær frem.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-01-15:
Jamen jeg synes, at det er en god idé at stoppe de fremrykkende islamister.
Jeg synes bare, at problemet er, at det, som Frankrig er i gang med, jo bl.a. er at bombe i Nordmali.
Jeg frygter, at det med det mandat, der ligger, med den fransk ledede indsats, der vil være, vil blive en langvarig konflikt, og at den vil eskalere.
Derfor er jeg uenig i det, som Danmark slutter op om.
Det er problematisk.
Jeg vil gerne stoppe islamister, men jeg er bange for, at det, vi gør nu, kommer til at styrke islamisterne og får konflikten til brede sig og til at blive langvarig.
Det er problematisk, og det er vi imod.
Det er derfor, vi siger, at Danmark jo kan vælge, hvilken indsats vi vil gøre.
Vi mener, at der, hvor vi kan gøre en forskel lige nu, ville være ved at gøre en humanitær indsats.
Det er klart, at vi ikke er blåøjede.
Vi ved godt, at det ikke er det, der stopper islamisterne, men det gør den intervention, som Frankrig indleder, heller ikke.
Det er det, der bekymrer os.
Villy Søvndal (SF), 2013-01-15:
Det er fair nok.
Så synes jeg alligevel også, at debatten hjalp os til lidt yderligere erkendelse.
Altså, vi er enige om, at en fremrykkende islamistisk hær kun kan stoppes militært og ikke humanitært.
Så er diskussionen, om Danmark skal deltage, eller om vi skal lade andre gøre det.
Den flotte arbejdsdeling, vi har set i Afrika i en række af de afrikanske konflikter, har jo bestået i, at Afrika har taget et ansvar, vi aldrig har set før, og det gælder også i den her konflikt.
Ingen havde bare regnet med, at islamisterne ville rykke sydpå i sidste uge.
Konsekvensen af Enhedslistens synspunkt er, at byer vil blive løbet over ende, at mennesker vil blive drevet på flugt, fordi man ikke vil være med til at sætte hårdt mod hårdt i den her situation.
Derfor er jeg helt sikker på, at i hvert fald de mennesker, der bor i de byer, der er truet, vil opfatte det som den største omgang udenomssnak, de nogen sinde har hørt, at det her skulle stoppes med humanitære midler.
Der er kun ét svar, og det er det militære svar.