runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2014-05-08:
Jeg har trykket mig ind for lang tid siden, så jeg håber ikke, at der er noget galt med teknikken.
Men det er fint.
Jeg vil gerne stille spørgsmål.
Vi kender jo i øvrigt også registreringen i RUT fra transportområdet.
Vi kender det nemlig fra kombitransporterne.
Så hvorfor der skulle være det store problem i også at foretage det for dem, som vil ind og køre cabotage, kan jeg ikke helt få øje på.
Jeg kan ikke se, hvorfor det skulle være så kontroversielt, at man bad de vognmandsfirmaer, som vil ind og køre cabotage, om at lade sig registrere i RUT.
Der er jo ikke nogen forskel på dem og så de andre vognmandsfirmaer, og det er jo i øvrigt meget ofte de samme firmaer, og man beder dem eller for den sags skyld andre private virksomheder, som arbejder på dansk grund, om at registrere sig i RUT-registeret.
Det er jo det, det handler om.
Det er jo ligesom at sige, at vi gerne vil have styr på, hvem det er, der arbejder på dansk jord, hvem det er, der kører i det her tilfælde gods på de danske landeveje og drøner rundt på de danske landeveje.
Derfor kan jeg ikke helt se, hvorfor det skulle være så kontroversielt at bede om, at vognmandsfirmaer lader sig registrere i RUT-registeret, så man har en vis form for kontrol med, hvad det er, der foregår på dansk jord.
Magnus Heunicke (S), 2014-05-08:
Jeg deler faktisk fuldstændig ønsket om at have lidt mere kontrol med, hvem det er, der kører rundt på vores veje.
Jeg har selv deltaget i en politikontrol – det var nede på Køge Bugt Motorvejen – en dag, og jeg var ærlig talt overrasket over, hvor høj en grad af det vilde vesten, der hersker på vores veje i øjeblikket.
For af de lastbiler, der blev hevet ind til siden, havde en meget stor del af dem ikke styr på papirerne, og en del af dem måtte jo ikke engang køre videre, for de havde simpelt hen overhovedet ikke ret til at være i Danmark, for det fungerede reelt som rullende social dumping.
Det skulle der selvfølgelig gøres noget ved, og derfor er det, vi giver bedre muligheder for kontrol.
Det er også derfor, jeg siger, at jeg deler synspunktet om at få styr på, hvem der så er i Danmark.
For der skal jo være en del cabotagekørsel i Danmark, og danske vognmænd skal kunne køre i udlandet.
Det er en forudsætning for, at vi har et effektivt transportsystem i Europa.
Men det skal foregå inden for lovens rammer, og regeringens forslag om at arbejde med kameraer med nummerpladegengivelse kan jo netop give politiet det redskab, at de kan tjekke op på, hvem der er her i landet, og så kan de rekvirere de pågældende bilers kørselspapirer og lastpapirer.
Henning Hyllested (EL), 2014-05-08:
Jo, men er ministeren så sikker på, at det i virkeligheden er lovligt med de der kameraer og nummerpladeregistreringer?
For hvis det nu også retter sig mod at få styr på cabotagekørslen, vil man jo bruge samme begrundelse, som man ligesom bruger til at afvise at lade firmaerne registrere sig i RUT, fordi man henviser til, at Kommissionen i sit brev har sagt, at det, der står i forordningen, er udtømmende.
Kravet om dokumentation er udtømmende beskrevet.
Jamen så kan man jo blive mødt af det samme i forhold til kameraerne, nemlig at der bliver sagt: Det må I ikke, I må ikke lave ekstra kontrol.
Jeg vil i øvrigt også gøre opmærksom på, at det jo er Kommissionens fortolkning.
Men man kan sige, at registreringen i RUT strengt taget ikke har noget med det at gøre.
De krav – jeg står her med dem – som man stiller i forordningen til dokumentation af transporten, er jo meget mere omfattende end de forholdsvis simple krav, der stilles til registrering i RUT.
Så hvorfor det skulle være i strid med forordningen, kan jeg ikke forstå, og det var måske værd at tage et slagsmål i EU om.
Ministeren har jo gjort sig til talsmand for, at man skal slås.
Det her var måske et af de slagsmål, man skulle tage.
For jeg er ikke sikker på, at Kommissionen har ret i sin fortolkning i sit brev fra en gang i 2012.
Magnus Heunicke (S), 2014-05-08:
Brevet kom den 4. juli 2012, og det brev er helt klart.
Når regeringen vælger at tage et slagsmål – og det kan man jo forvisse sig om, for vi har lige haft en lang, lang debat her i Folketingssalen om et andet emne, men om en tilsvarende problemstilling – så gør vi det jo kun, når vi har en juridisk vurdering fra de jurister, der er til rådighed, som går på, at det er en sag, der kan vindes.
Det er vi klar til at tage på cabotageområdet på to konkrete områder, hvor vi har hørt fra EU at der kommer en åbningsskrivelse.
Så er vi klar til at tage retssagen, hvis det kommer til det.
Nu skal jeg lige se åbningsskrivelsen først, men det er vi sådan set klar til.
Men juristernes vurdering her er helt klar.
Når vi har et konkret brev fra EU's side om, at man ikke må kræve forudgående registrering, så er vurderingen fra vores juristers og fra min side, at så er vi altså ude over det, som man egentlig ville kræve, hvis der skulle være en registrering i RUT-registeret.
Derfor må vi afvise det konkrete forslag, men vi har en række andre initiativer til at dæmme op for ulovlig cabotagekørsel.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-05-08:
Selv tak.
Henning Hyllested (EL), 2014-05-08:
Protektionisme siger hr. Villum Christensen.
Det er vel trods alt ikke ukendt i det her land og heller ikke i lande, der hylder frihandel og fri konkurrence mere, end vi gør, at der foregår en eller anden form for myndighedskontrol på mange niveauer af samfundslivet.
Herhjemme har vi i forvejen en registrering af de firmaer, der arbejder her.
Det er vel for at have en eller anden form for opsyn med, at de er her lovligt, at det, de udfører, er det, de er i sin tid søgte om at komme til her for, osv.
Jeg gentager: Det gælder faktisk allerede for dele af transportbranchen.
Betyder det, at hr. Villum Christensen og Liberal Alliance er parat til at ophæve kravet om, at hvis man f.eks. kører kombitransport, så skal man lade sig registrere i RUT?
Villum Christensen (LA), 2014-05-08:
Grundlæggende synes vi ikke om, at der først skal laves en masse regler, og at det så bagefter skal sikres, at der er en masse ekstra kontrolinstanser til at se, om man følger de regler, hvis de regler i øvrigt ikke fører til, at det grundlæggende problem bliver løst.
Det var det, jeg prøvede at pege på i min tale.
Det grundlæggende problem er, at når vi har meget store lønforskelle og det ikke tilsvarende afspejler sig i produktivitetsforskelle, så vil vi blive ved med at støde ind i problemer fra en globaliseret verden, hvis man kan sige det sådan.
Eyvind Vesselbo (V), 2014-05-08:
Det, vi gør her, er jo, at vi åbner op for, at kommunerne kan give en huslejehjælp ud fra en bedømmelse af den enkelte persons økonomiske grundlag.
Det er klart, at ud fra de penge, der er sat af her, og de krav og betingelser, der står i lovgivningen, er det selvfølgelig sådan, at det jo skulle hjælpe den enkelte unge under 30 år, sådan at personen ikke bliver hjemløs.
Det, som er de andre problemer, som jeg nævnte fra starten, nemlig det, at man måske ikke kan styre sin økonomi, eller at man har nogle andre problemer, nogle sociale problemer, må jo løses på en anden måde.
Det her er jo et helt konkret forslag til at afhjælpe og forhindre og forebygge hjemløshed blandt unge under 30 år, og jeg synes, at det er et godt forslag.
Vi står helt ved det, og vi stemmer for.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-08:
Det skal jeg huske; man skal sørge for, at de ting, man siger, er velkendte eller kan dokumenteres at være det.
Jeg vil selvfølgelig kvittere for, at der ligger en forbedring i det her.
Men jeg er da glad for, at ordføreren selv tager proppen af den store flaske, for der gemmer sig en masse problemer i den kontanthjælpsreform, men jeg når jo ikke at spørge ind til det alt sammen.
Jeg vil bare sige, at ordføreren faktisk selv berører et af de helt store problemer, nemlig at kommunerne har mulighed for at visitere unge mennesker til at være uddannelsesparate, selv om de rent faktisk ikke er det.
Det er jo det, vi allerede har fået en masse eksempler på, og de meget store udsving i procentsatserne på, hvor mange man visiterer til at være uddannelsesparat, er jo i hvert fald en indirekte indikator på eller dokumentation af, at det er det, der foregår – også fordi der er nogle besparelser for kommunerne ved at gøre det.
Jeg er nødt til at minde om forskellen mellem at være visiteret som uddannelsesparat og være på SU.
Når du er på SU, har du mulighed for at tjene nogle flere penge uden at blive modregnet, og du har mulighed for at tage et lån.
Det er altså nogle muligheder, som disse unge på uddannelsesydelse ikke har.
Så er spørgsmålet: Hvorfor skal de være ringere stillet?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-05-08:
Nu bliver der jo stillet flere forskellige spørgsmål.
Til den del om kommunerne vil jeg gerne sige, at det har været os magtpåliggende, at vi ikke bare lavede en revisionsbestemmelse om to eller tre år for så at vende tilbage for at se, hvordan det går med den her reform.
For det er klart, at når vi giver det visitationsredskab til kommunerne, at de kan gå ind og sætte en gruppe unge mennesker ganske gevaldigt ned i ydelse, hvis de ikke går i gang med en uddannelse, så bliver vi også nødt til at følge særdeles tæt, at det redskab ikke bliver brugt forkert.
Og vi har ikke sluppet det der.
Jeg vil gerne se tal for, og det vil jeg gerne med korte mellemrum, hvordan udviklingen er, for vi skal ikke have den situation for de unge mennesker.
Jeg hørte et helt vanvittigt eksempel om en, der var indlagt på en lukket psykiatrisk afdeling og alligevel var blevet visiteret som uddannelsesparat.
Det mener jeg selvfølgelig er fuldstændig hen i vejret.
Der starter brobygningsforløb, som er SU-berettigede forløb, og der starter uddannelsesforløb på erhvervsuddannelserne, hvor man kan få en uddannelsesydelse og komme ind under et andet sæt regler – og det sker med ganske få måneders mellemrum.
Det vil sige, at der kommer til at gælde de samme regler, som hvis du eksempelvis har afsluttet din ungdomsuddannelse og skal påbegynde en videregående uddannelse efter sommerferien.
I det slip, der er imellem ungdomsuddannelsen og den videregående uddannelser, er du slet ikke berettiget til at få kontanthjælp.
Det kan man jo også diskutere.
Men det er et spørgsmål om, at vi som samfund siger, at behovet er til at overse.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-08:
Jeg er ikke i tvivl om, at både ordføreren og den relevante minister vil følge den udvikling tæt.
Men kendsgerningen er jo, at man har lavet en lov, der gør det muligt for kommunerne at visitere unge mennesker til at være uddannelsesparate, selv om de ikke er det.
Der er ikke – jeg har i hvert fald ikke opdaget dem, og hvis de er der, vil jeg gerne oplyses om det – nogen redskaber i loven, der kan forhindre, at kommunerne lader de her unge mennesker gå i en meget længere periode end den, der er intentionen fra lovgivers side.
Og så er det jo, at jeg synes, man skulle tage at få rettet op på det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-05-08:
Indimellem kan jeg også blive så frustreret over det kommunale selvstyre i Danmark, at jeg får lyst til at lave det hele om til en stor stat.
Den slags frustrationer synes jeg at man skal passe på med at lade løbe af med sig.
Men det er jo det, der er årsagen.
Når vi har kommunalt selvstyre i Danmark – det vil sige, at det er ude i det kommunale system, man implementerer den her type lovgivning – så er der irriterende nok, når man sidder her på Christiansborg, nogle ting, som man ikke kan styre.
Det, vi så forsøger, er selvfølgelig at lave så præcise vejledninger som muligt, fordi vi ikke har et ønske om, at folk, der ikke tilhører en bestemt kategori, alligevel ryger ned i den.
Der vil vi selvfølgelig forsøge at tage de værktøjer op af værktøjskassen, som vi skal benytte til det her.
Men jeg synes, vi er sådan inde i en vanlig dans omkring det kommunale selvstyre, og der bliver jeg også indimellem frustreret over, hvordan det bliver tacklet.
Zenia Stampe (RV), 2014-05-08:
Vi synes også, det er et vældig godt forslag, og for at sige det, fuldstændig som det er, udfylder det jo også et hul, som vores ellers udmærkede kontanthjælpsreform efterlod.
Vi synes, det er rimeligt, at man nedsætter satserne for sunde og raske unge mennesker, der sagtens kan tage en uddannelse og også er i stand til at tage et arbejde.
Derfor var vi glade for den kontanthjælpsreform.
Men det er klart, at den efterlod et hul, fordi der var nogle unge mennesker, der akut blev bragt i en situation, hvor de sad i en for dyr bolig, ikke kunne finde et job, der gjorde, at de var i stand til at betale den bolig, og heller ikke umiddelbart kunne starte på en uddannelse, og derfor prøver vi jo netop at bløde den her meget bratte overgang op med det her forslag.
Så jeg synes, det skal ses i forlængelse af kontanthjælpsreformen som et forsøg på at udfylde det hul, som reformen, som ellers på alle måder giver rigtig god mening, efterlod, og altså sørge for, at der ikke er nogen, der falder ned i det hul, hvilket desværre var en mulighed efter reformen.
Derfor støtter vi forslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-05-08:
Som det fremgår af bemærkningerne til forslaget, og som det også er blevet sagt i løbet af debatten, indgår det her forslag som en del af udmøntningen af aftalen om finansloven, hvor SF som bekendt er et af aftalepartierne.
På den baggrund kommer det nok ikke som det største chok i dag i danmarkshistorien, at vi støtter det her forslag, som jo gør det muligt for kommunerne i op til 6 måneder at yde økonomisk hjælp til visse unge under 30 år, som står i en presset boligsituation.
Forslaget omhandler primært unge, der modtager kontanthjælp, uddannelseshjælp eller revalideringsstøtte, og som risikerer at ende som hjemløse, hvis ikke de tildeles økonomisk støtte til at klare huslejen.
Den støtte vil SF gerne være med til at give, fordi vi tror på, at vi på den måde kan være med til at bringe noget stabilitet ind i de unges tilværelse, som i stedet for bekymringer om boligsituationen kan fokusere mere på job eller uddannelse.
Vi er også interesseret i, at de elementer af kontanthjælpsreformen, som har vist sig at have en uheldig effekt, skal lappes, repareres, forbedres, og det her er et skridt på vejen.
Med de ord kan jeg meddele, at SF støtter lovforslaget
Finn Sørensen (EL), 2014-05-08:
Tak til ordføreren for indlægget.
Er det her er en tilstrækkelig løsning på det, eller kan vi forvente ordførerens hjælp, om jeg så må sige, til at lægge et pres på regeringen, for at vi får nogle, vil jeg sige, egentlig langtidsholdbare løsninger på det problem?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-05-08:
Tusind tak for spørgsmålet.
Man kan rolig regne med, at SF ikke synes, at det her er tilstrækkeligt i forhold til at råde bod på de udfordringer, der er i forhold til de unge.
Så tak for spørgsmålet.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-08:
Ordføreren skal ikke opfatte mit spørgsmål som nogen kritik, tværtimod.
Jeg har stor respekt for og kvitterer for, at ordføreren kan problematisere ting, der er i et forslag, på baggrund af et forlig, man selv har været med i.
Det synes jeg er fint, og det er en god stil at have i Folketinget.
Så jeg ville bare gerne høre, hvor meget der ligger i det.
Er der mulighed for, at vi gennem forhandlinger i udvalget kan nå frem til et ændringsforslag, som kunne forbedre det på det her punkt?
Så spurgte jeg jo ikke til, hvor længe aftalen løber, men at man skulle kigge på det problematiske i, at det kun er en midlertidig hjælp på 6 måneder, man yder i det hele taget.
Jeg vil gerne lige påpege, at efter det her forslag vil et ungt menneske med en husleje på 4.000 kr. med den yderligere hjælp, man så kan få i det her forslag, hvilket selvfølgelig er fint, efter betaling af boligudgifter have knap 850 kr. om måneden til mad, tøj, vask, lommepenge og alle øvrige faste udgifter.
Jeg vil gerne høre ordføreren: Synes ordføreren, at det er muligt i længere tid overhovedet at leve for sådan et lille beløb?
Eyvind Vesselbo (V), 2014-05-08:
Næh, men fordi man lægger op til en drøftelse af en problemstilling, er det ikke nødvendigvis sådan, at man behøver at have et helt konkret forslag til at løse det problem.
Det, jeg mener vi skal bruge Folketingets talerstol til, er at tage nogle problemstillinger i lovforslaget op.
Det er ellers godt nok, men med hensyn til de der 6 måneder kunne det være, at det var noget, vi kunne finde sammen om at finde en løsning på, hvis det nu var sådan, at det går rigtig, rigtig godt, og der lige er brug for en måned mere.
Jeg siger ikke, at det så er Venstres forslag at gøre det.
Jeg siger bare, at det er en drøftelse værd.
Med hensyn til det permanente vil jeg sige, at den aftale, der er lavet, er på 4 år, og der står i aftalen, at om 4 år skal man så tage stilling til, om den skal forlænges.
Der er sat penge af til de her 4 år, og det er der jo ikke yderlige, hvis den skal være permanent og række ud over 2017.
Henning Hyllested (EL), 2014-05-08:
Det grundlæggende problem med det, vi har skabt med forordningen som på så mange områder, når vi nu er medlem af EU, er vel i virkeligheden, at vi har fået skabt en unfair konkurrence.
Jeg troede i min naivitet, at frihandel og fri konkurrence havde noget at gøre med en fair og lige konkurrence, men det er jo ikke det, man har fået udfoldet under f.eks. cabotageforordningen.
Det er jo en ulige og unfair konkurrence.
Når man skal konkurrere med lønninger på 20-30 kr. i timen som dansk lastbilchauffør, bliver man jo påført en fuldstændig ulige konkurrence, og de vognmandsfirmaer, som gerne vil ansætte danske chauffører, får så altså også problemet.
Det er klart, at de gør det.
Villum Christensen (LA), 2014-05-08:
Men som jeg sagde for lidt siden, er problemet jo, at vi har nogle regler, som er uhensigtsmæssige.
Vi har jo ikke spor mod konkurrence, men når vi får ulige konkurrence, er det bl.a., fordi vi har fået forelagt de her meget uhensigtsmæssige regler.
Jeg har ikke noget imod, at myndighederne også holder øje med, at reglerne bliver overholdt.
Som jeg sagde, har man aldrig i historien set, at globaliseringsproblemer er blevet løst ved at hegne nogle faggrupper ind og så prøve at beskytte dem.
Det var det, der var mit hovedbudskab i talen.
Mike Legarth (KF), 2014-05-08:
Tak, hr. formand.
Når vi taler cabotageregler, kan man starte med at spørge sig selv, om man skal have det.
Det synes vi man skal i Danmark.
Det er fair nok, og det er jo især for at tage hensyn til de små transportvirksomheder, som har brug for, at der er nogle fælles regler – ellers kunne de godt blive overdrevet konkurrenceudsatte.
Så jeg er tilhænger af, at vi har cabotageregler.
Det er den ulovlige cabotagekørsel, vi vil bekæmpe.
Cabotagekørsel er jo fornuftig, så længe vi taler om en dansk vognmand, der har taget en transport, det kunne være fra Kolding eller Esbjerg og til München, og når man så har afleveret godset dernede og vender tilbage til Danmark, ja så kan man køre forbi, lad os sige Hannover, og fylde lastbilen, og så er det cabotagekørsel i Tyskland til Danmark.
Det er jo fornuftigt – nogle kalder det tomgangskørsel – for derved undgår man, at man skal køre tom fra det ene sted til det andet.
Så det er fint, at der er nogle regler for det.
Men det, der er vigtigt, er, at reglerne så er ens i alle landene i EU, og det er det, vi skal arbejde for: At der er fælles regler i hvert eneste land i EU, og at de regler, vi så vedtager og fastlægger, er nemme at administrere efter og nemme at kontrollere.
Det er også det, som den tidligere regering og den nuværende regering arbejder på, og det er vigtigt, at den dagsorden fortsætter.
Der kan man spørge, om vi så har gjort nok for at kontrollere den cabotagekørsel, der er.
Vi har i hvert fald søsat en række initiativer: Vi har forhøjet bøderne, køretøjet kan tilbageholdes, og det seneste er, at der nu bliver sat kameraer op, så man kan se, hvilke fragtkøretøjer der kører ind og ud af landet, så man på den måde kan kontrollere kørslen bedre.
Så kunne man håbe, at der kom digitale fragtbreve, så politiet havde nemmere ved at kontrollere, hvilken form for kørsel der er tale om – om det er en cabotagekørsel eller en anden form for transport.
Det vil vi gerne være med til, og der er jo også givet flere bevillinger til politiet, sådan at den kontrol, der skal udføres, bliver mere effektiv, og at de folk, der kontrollerer det, er bedre uddannet til det, og det øgede fokus tror jeg også vil have sin virkning.
Vi afviser den RUT-model, som beslutningsforslaget handler om, og det er først og fremmest, fordi cabotageregler følger bilen, mens RUT-registret følger medarbejderen, og så er det i øvrigt i strid med forordningen.
Det ville jo blive et administrativt ragnarok at skulle sørge for, at de registre, som politiet så i givet fald skulle have adgang til – hvis man forestillede sig, at det her forslag blev til noget – skulle være opdateret, og det ville nærmest være en umulig opgave, fordi der jo hele tiden sker registreringer, og transportørerne skulle så hele tiden melde ind til registeret, når der foretages en cabotagekørsel.
Så vi mener ikke, det har nogen gang på jorden, og det er i hvert fald ikke et tiltag, som Det Konservative Folkeparti kan støtte.
Vi mener ikke, der er behov for det i Danmark.
Henning Hyllested (EL), 2014-05-08:
Hr. Mike Legarth sætter vældig ind, for at reglerne skal være ens, og de skal være nemme, og de skal være præcise.
Jeg er meget enig, og det er vel nærmest det, vi har konstateret.
Og der er vel efterhånden enighed om, at reglerne i forordningen ikke er særlig præcise, og de giver jo anledning til forskellige fortolkninger rundtomkring i de enkelte lande.
Det kan jeg forstå at hr. Mike Legarth og De Konservative åbenbart vil have ensrettet.
Finnerne har jo en meget, meget restriktiv fortolkning af, hvad forordningen giver plads til.
3 ture pr. international transport, javel, men 10 ture inden for 3 måneder – det er virkelig restriktivt.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge: Er det en fortolkning, hvis vi skal have ens regler, som hr. Mike Legarth støtter, eller støtter han den fortolkning, som jo er gældende i Danmark, hvor der kan køres cabotagekørsel lovligt 24 timer i døgnet alle ugens dage hele året rundt?
Mike Legarth (KF), 2014-05-08:
Hvordan de så skal være, må vi forhandle os til.
Jeg synes jo, at de regler, vi har set, med tre cabotagekørsler mellem en almindelig transport er passende, men jeg vil ikke lægge mig fast på, hvilken model det skal være.
Jeg vil bare sige, at det, der er helt afgørende, er, at transportørerne skal opleve de samme vilkår, sådan at en udenlandsk transportør i Danmark rammes af det samme, som en dansk transportør rammes af i udlandet.
Hvis jeg hører Enhedslisten ret, forsøger man jo at skabe så meget politisk valuta på den her sag, som man nu overhovedet kan.
Det vil vel hedde sig, at hvis hr. Henning Hyllested skulle bestemme, måtte udenlandske transportører slet ikke køre cabotagekørsel i Danmark; så skulle de simpelt hen bare køre tilbage uden at have noget læs på – i et forsøg på at sige, at man vil have reglerne så strikse som muligt.
Det, der er afgørende for mig, er, at vi finder en løsning, som tilfredsstiller de danske transportører, lige så vel som den tilfredsstiller de andre landes transportører i EU, så vi får nogle fælles regler, og at de regler, vi får, er nemme at kontrollere, og at det er nemt at strafforfølge dem, der overtræder dem.
For vi skal have lige vilkår for transportørerne.
Så er jeg mere optaget af, at transportørerne kører i en lastbil, der er sikker, og at chaufføren er frisk, end at han kommer fra et bestemt land.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-08:
Tak til ordføreren.
Jeg skal lige høre, hvad der lå i ordførerens bemærkning om at kigge på de 6 måneder.
Ligger der deri en invitation til, at vi kan lave et ændringsforslag, så det bliver en længere periode, eller det måske bliver en permanent ordning?
For det lyder, som om ordføreren erkender, at der nok er et problem med den midlertidige hjælp, hvis man ikke i mellemtiden har kunnet anvise en billigere bolig til det unge menneske.