runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2013-06-12:
Som jeg hører socialministeren, har hun ikke lovet os klare regler.
Hun har lovet os nogle klare vejledninger, men som Statsforvaltningen Sjælland har påpeget, er det altså reglerne, der gør, at man ikke kan give folk en ordentlig vejledning i, hvad det vil sige at leve i et ægteskabslignende forhold.
Så jeg vil da gerne spørge ordføreren: Er ordføreren i stand til her at give os en klar, konkret, letforståelig fortolkning af, hvad det vil sige, når der i den her lov tales om ægteskabslignende forhold?
Det er vel det mindste, man kan forlange, nemlig at borgerne kan få klar besked om det?
Så jeg ser frem til at høre ordførerens klare definition af, hvad det vil sige at leve i et ægteskabslignende forhold.
Bent Bøgsted (DF), 2013-06-12:
Altså, det er noget, vi skal have set på i forbindelse med den videre lovbehandling.
Den vejledning, der kommer, skal selvfølgelig være sådan, at den er forståelig.
Det skal vi stadig væk arbejde videre med.
Nadeem Farooq (RV), 2013-06-12:
Man kan stille regnestykket op på forskellige måder, også i forhold til hvad der er mest fokus på, og der er mest fokus på de unge, så på den måde vil jeg sige at det er et meget fortegnet billede, som Enhedslisten sætter op, og det udstiller sig selv.
Men tak til Liberal Alliance.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-06-12:
Jeg synes måske, at det var relevant for ordføreren at påpege, når Enhedslisten kommer med procenttal for, hvor mange af kontanthjælpsmodtagerne der kommer i arbejde som konsekvens af den her reform, at den her reform sådan set kun rammer de 25-29-årige kontanthjælpsmodtagere.
Så det at lave et regnestykke og sige 4,5 pct. ud af 135.000 er jo ikke særlig relevant, når den her reform kun retter sig mod en meget lille gruppe af det samlede antal kontanthjælpsmodtagere.
Nadeem Farooq (RV), 2013-06-12:
Jamen det var en eksercits i, hvor meget man kan tage fejl.
For det første er det ikke to forskellige metoder.
Det er den samme metode, nemlig at bruge incitamenter, det at tilskynde, vise, at en økonomisk gulerod virker.
Når vi giver erhvervsskattelettelser til virksomhederne, er det jo ikke for at gøre virksomhedernes pengetank større; det er jo ikke det, der er målet.
Målet er, at man bliver ansporet til at investere i Danmark, og at man ikke investerer i udlandet, og det betyder flere job.
Og for det andet er det sådan, at når vi gerne vil bruge incitamenter i forhold til vores udsatte medborgere, er det under skyldigt hensyn til den balance, der skal være i forbindelse med vores sociale hensyn.
Det er også derfor, vi har ophævet kontanthjælpsloftet, for vi mener, at det lå under de livsbetingelser og de økonomiske betingelser, vi vil give de familier.
Christian Juhl (EL), 2013-06-12:
Men selv om man tager de 4.500 på uddannelse med, er man kun oppe på 9.000, og det er det samme som 6,66 pct. af kontanthjælpsmodtagerne.
Lad os så sige, at de kom i arbejde eller uddannelse og vi havde så stor en ambition, at det var hvert år, så ville det tage 15 år at få kontanthjælpsmodtagerne i arbejde.
Så virker det en smule som varm luft at snakke om, at vi lukker fødekæden.
Jeg synes, det er en meget tynd forklaring og en meget lav ambition.
Så vil jeg gerne have et enkelt svar på et andet spørgsmål, som jeg har grublet meget over.
Erhvervslivet skal lokkes og pleases med skattelettelser og vækstpakker – det har jeg oplevet, når vi fælles har været ude at diskutere med arbejdsgiverne – men kontanthjælpsmodtagere skal mødes med lavere ydelser og barskere sanktioner.
Kan ordføreren forklare mig den psykologiske forskel på arbejdsgivere og kontanthjælpsmodtagere, siden de skal mødes med to helt forskellige metoder – pleases og have tilskud, altså en gulerod, eller tæves med sanktioner og lavere ydelser, altså pisk?
Nadeem Farooq (RV), 2013-06-12:
Der er så en anden del i det her, som hr. Christian Juhl overser, og det er jo alle dem, som får en uddannelse.
Vi taler om samme størrelse som beskæftigelseseffekten, altså at det er 4.500.
Og det er også meningen, at de skal i beskæftigelse på et senere tidspunkt.
Så jeg synes, det er lidt ærgerligt, at hr. Christian Juhl faktisk ikke tillægger det nogen værdi, at vi også forsøger så at sige at bryde fødekæden i forhold til næste generation, altså at de børn, der vokser op i familier, hvor man i flere generationer har været på kontanthjælp, får en chance for at komme ud af den negative spiral.
Det må også betyde noget; det er en værdi i sig selv.
Og det tror jeg også kan generere en højere beskæftigelse, hvis vi nu skal blive i den terminologi i forhold til beskæftigelse.
Så jeg mener, det er vigtigt ikke alene socialt i forhold til at bryde den negative sociale arv, men også i forhold til at få den beskæftigelseseffekt.
Og igen vil jeg sige, at jeg håber, at jeg tager fejl; jeg håber, at endnu flere kan komme i beskæftigelse og uddannelse.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-06-12:
Den forrige spørger var inde på en teori om, at ordføreren og Venstre befinder sig på en anden planet.
Jeg tror nu mere, at Venstre og ordføreren allerede har besluttet sig for, at det er sommerferie, og har lagt sig i hængekøjen og så er ligeglade med, at der om 18 dage er i omegnen af 30.000 mennesker, som risikerer at miste deres forsørgelse.
Man kan komme med alle mulige regnestykker, og det gør ordføreren jo så også.
Men uanset hvad er der en del af de her mennesker, som mister forsørgelsen, og det vil Venstre så ikke tage ansvaret for.
Dengang var den daværende minister meget kæk og sagde, at det var et sted mellem 2.000 og 4.000 mennesker, der ville ryge ud af dagpengesystemet.
Nu står vi altså i en anden situation.
Hvordan kan det være, at Venstre ikke kan se forskel på et sted mellem 2.000 og 4.000 og så 30.000 mennesker?
Christian Juhl (EL), 2013-06-12:
Krone for krone skal pengene bruges, hvis det lykkes.
Og så siger ordføreren, at 4.500 personer kommer i arbejde.
Hvis man ser det i forhold til 135.000 på kontanthjælp, betyder det, at 3,33 pct. – 3,333 hvis vi skal være helt retfærdige – kommer i arbejde.
Gad vide, om ordføreren synes, at det er et særlig ambitiøst projekt, at 3,33 pct. af kontanthjælpsmodtagerne kommer i arbejde af den her såkaldte reform.
Er det Radikale Venstres målsætning for, hvor meget man synes man skal nå?
Det tager i alt 33 år, hvis man får 3,33 pct. i arbejde – og det er endda, hvis man hvert eneste år realiserer de 4.500 arbejdspladser.
Nadeem Farooq (RV), 2013-06-12:
Det her er først og fremmest en social reform, og så handler det om beskæftigelse og økonomi i anden række – noget, som også er vigtigt, også fordi tingene ikke er hinandens modsætninger, men hænger sammen.
Så vil jeg gerne sige – nu står jeg ikke med lovforslaget – at jeg håber, at jeg tager fejl.
Jeg håber, at vi tager fejl i forhold til beregningerne.
Altså, det vil jeg da håbe.
Jeg håber da, at langt flere kommer i job, at langt flere får en uddannelse, og at langt flere kommer til at gøre nytte.
Men vi må også være realistiske, i forhold til hvad vi så at sige kan have rygdækning for.
Og jeg håber da, at det perspektiv, det giver dem, som kommer i job, også ansporer andre til at gøre en større indsats og også ansporer systemet til at gøre en større indsats.
Finn Sørensen (EL), 2013-06-12:
Ja, det var jo ikke nogen lysende klar sammenhæng, jeg fik ud af det.
Det hjælper jo ikke at animere, hvis der ikke er nogen job, og hvis der ikke er nogen uddannelsespladser.
Jeg fik heller ingen forklaring på, hvorfor sagsbehandlingen skulle blive bedre, bare fordi man skærer ned på kontanthjælpen.
Men jeg vil da gerne holde ordføreren oppe på de tal, han selv har fat i, nemlig hvor få der i virkeligheden forventes at komme i arbejde og uddannelse som følge af den her reform.
Det er jo knap 20 pct. af den målgruppe, vi taler om – knap 20 pct.!
Det vil sige, at 80 pct. hverken kommer i job eller i uddannelse, men alligevel skal leve i meget lang tid for disse lave ydelser, der for manges vedkommende jo drejer sig om næsten en halvering af det indtægtsgrundlag, de har i dag, altså fra 10.500 kr. og ned til 6.700 kr. eller endnu lavere til 5.700 kr.
Hvad er det store lysende sociale perspektiv i den øvelse?
Kan ordføreren prøve at forklare mig det?
Nadeem Farooq (RV), 2013-06-12:
Vi siger heller ikke, at alle de 135.000, der er på kontanthjælp, bare sådan kommer i job.
Vi har sådan nogle rimelige konservative, moderate og realistiske skøn for, hvor mange der kan komme i job frem mod 2020, og vi siger 4.500.
Det er for det første ud fra det, at vi animerer dem, der godt kan selv, til hurtigere at tage en uddannelse eller komme i job i stedet for at hænge fast i kontanthjælpen – det kommer der højere beskæftigelse ud af.
For det andet, og det er sådan med en lidt længere indflyvning, er der så alle dem, som i dag ikke kan selv, men som har brug for støtte – den her holistiske, den her tværfaglige støtte – og de kommer jo hele tiden tættere på arbejdsmarkedet.
Det, vi skal huske på, er, at jo længere væk man er fra arbejdsmarkedet, jo mere støtte skal der til for at komme hen til arbejdsmarkedet.
Så samlet set vil det give en øget beskæftigelse på knap 5.000 personer.
Finn Sørensen (EL), 2013-06-12:
Tak, og tak til ordføreren for redegørelsen.
Nu vil jeg gerne have svar på følgende spørgsmål: Hvorfor skulle der opstå flere arbejdspladser, hvorfor skulle der opstå flere uddannelsespladser, hvorfor skulle der opstå en bedre sagsbehandling i kommunerne, fordi man skærer så drastisk ned på kontanthjælpen, som man gør her?
Hvordan hænger det sammen?
Hvor kommer de arbejdspladser, de uddannelsespladser og den bedre sagsbehandling fra, ved at man skærer ned på kontanthjælpen?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-06-12:
Jamen det, der er problemet her, er jo, at institutionerne ikke har set pengene endnu, og derfor begynder de at råbe op allerede nu.
Det er der for så vidt ikke noget at sige til, de har ikke set pengene, men pengene skal nok komme ud til dem.
Men en del af pengene bliver faktisk brugt på noget rigtig fint, nemlig at vi med det her sikrer, at de særlig udsatte, dvs. enlige forsørgere, som gerne vil have en uddannelse, har den samme forsørgelse hele vejen igennem, uanset om de er i uddannelse eller i praktikperiode, så der ikke er nogen steder, hvor de får et hul i forsørgelsen eller der bliver en nedgang i forsørgelsesniveau.
Det er et af de områder, hvor vi virkelig kan se at der bliver mulighed for at vi kan få flyttet en generation fra ikke at have en uddannelse til at få en uddannelse, specielt når det gælder de unge og enlige forsørgere.
Rosa Lund (EL), 2013-06-12:
Synes ordføreren så ikke, det er en lille smule mærkeligt, at de ude på uddannelsesinstitutionerne siger, at den her kontanthjælpsreform kommer til at ramme dem meget hårdt, fordi de simpelt hen ikke har ressourcerne til det?
Jeg kan prøve at spørge på en anden måde: Bliver kontanthjælpsreformen fulgt op af investeringer i hf-enkeltfag, i VUC, i GSK, i erhvervsuddannelserne, i en praktikpladsgaranti?
Hans Andersen (V), 2013-06-12:
Det er korrekt, at for så vidt angår mennesker mellem 25 år og 30 år, vil der være en reduktion i ydelserne.
Det vil være sådan, at det ikke længere skal kunne betale sig at være på kontanthjælp frem for i uddannelse, og det skal også gælde gruppen op til 30 år.
Det har vi sådan set drøftet, og vi er jo så også blevet enige om at gennemføre det her forslag, fordi det faktisk viser sig, at det får mennesker til at tage en uddannelse og komme videre.
Jeg ville stå og lyve, hvis jeg ikke sagde det.
Rosa Lund (EL), 2013-06-12:
Jeg kan forstå på Venstres ordfører, at det er vigtigt, at vi får flere unge til at tage en uddannelse.
Den intention er jeg meget enig i.
Men hvad med de unge, der har en uddannelse?
Hvad med de unge, som har gjort alt det, som bl.a. Venstre har bedt dem om, altså dem, der har taget en uddannelse, dem, der måske har været ude at investere i at købe en bolig, og dem, der har stiftet familie?
Bliver den gruppe unge mennesker ikke ramt meget hårdt af den her kontanthjælpsreform?
Kan Venstres ordfører ikke bekræfte, at den gruppe unge mennesker, som har taget en uddannelse, som er jobparate, som har gjort alt det, de er blevet bedt om, nu vil gå markant ned i indkomst?
Hans Andersen (V), 2013-06-12:
Vi er sådan set optaget af, at kontanthjælpen er en midlertidig ydelse.
Vi skal sådan set bringe mennesker i uddannelse og i job.
Det er så derfor, vi har lavet den her aftale, og derfor, at vi synes, at det er en rigtig god aftale.
Den bringer mennesker i job og i uddannelse, og vi stiller helt berettigede krav til, at når man er på en midlertidig ydelse, man er på kontanthjælp, skal man også møde op til tilbud om både aktivering og samtaler.
Vi har sådan set hele tiden haft den holdning, at loftet over kontanthjælpen var et rigtig, rigtig fornuftigt værktøj.
Ser man på et ægtepar, hvor begge er på kontanthjælp i dag, skal den ene ud at tjene omkring 30.000 kr., for at det kan betale sig for en af dem at komme i arbejde.
Både hr. Finn Sørensen og jeg ved jo godt, at hvis man er på kontanthjælp, så finder man ikke lige et job med en løn på 30.000 kr. som det første.
Så derfor er incitamentet der ikke i dag til at tage et job, hvis begge i et par er på kontanthjælp.
Finn Sørensen (EL), 2013-06-12:
Jeg tror, at vi alle sammen er enige om, at ydelser som kontanthjælp og dagpenge jo helst skal være midlertidige, fordi målet selvfølgelig er at tilbyde mennesker et job eller en uddannelse.
Men det er jo det, som Venstre helt tydeligt er ude på.
Jeg fik så klemt et konkret forslag ud af Venstre: Venstre vil genindføre kontanthjælpsloftet – og vi kan også lige spørge, om man også vil genindføre starthjælpen – hvilket jo medførte langt flere fattige her i landet.
Jeg har forstået, at det vil Venstre gerne.
Vil Venstre være med til at genindføre starthjælpen?
Hvad mener Venstre om Dansk Industris forslag om, at der skal være en tidsgrænse for, hvor længe man overhovedet kan få kontanthjælp?
Hans Andersen (V), 2013-06-12:
Jeg håber, at vi er enige om, at kontanthjælp skal være en midlertidig ydelse.
Det skal ikke være borgerløn.
Man kunne næsten forstå på hr. Finn Sørensens ordvalg, at Enhedslisten måske overvejer at komme med det som et forslag næste gang, altså borgerløn.
Vi er sådan set optaget af, at kontanthjælp er en midlertidig ydelse.
Men det er da et af de elementer, vi fortsat er optaget af.
Vi er optaget af at få genindført loftet over kontanthjælpen.
Rosa Lund (EL), 2013-06-12:
Jamen jeg kan da kun være enig i, at det er en fordel, at man tager en uddannelse frem for at være på kontanthjælp.
Men jeg spørger nu en gang til de unge mennesker, som har taget en uddannelse, de unge mennesker, som har taget en erhvervskompetencegivende uddannelse, f.eks. som elektriker, SOSU-assistent, pædagogisk assistent eller tømrer.
Skal de unge mennesker under 30 år ifølge Venstre så tage en ny uddannelse, for at det her kan give mening?
Har de ikke mere brug for at komme i arbejde?
Jeg forstår Venstres logik sådan, at unge, der har taget en uddannelse, åbenbart har brug for mere uddannelse. Er det sådan, jeg skal forstå Venstres ordfører?
Hans Andersen (V), 2013-06-12:
Jeg synes sådan set, at med den aftale, der foreligger her i dag, har vi fundet en fornuftig balance, og vi har slået fast, at der skal være respekt om, at man møder op til samtaler, man er indkaldt til, man møder op til aktiveringstilbud.
Hvis man ikke gør det uden gyldig grund, er man ikke berettiget til kontanthjælp i en periode.
Det synes jeg sådan set er et fornuftigt signal.
Vi er sådan set meget optaget af, at der både er rettigheder og pligter, når man er en del af et velfærdssamfund, og her har vi sådan set fundet en udmærket løsning på det.
Christian Juhl (EL), 2013-06-12:
Nu synes Venstre, at man har fundet et fint niveau, og nævner selv, at pengene skal gå til erhvervslivet.
Hvis man fortsatte den sammenligning, kunne man sige følgende: Når der i erhvervslivet snydes i skat, er der en meget mild sanktion, hvis man skal sammenligne med kontanthjælpsmodtagere.
Kontanthjælpsmodtagere kan miste op mod en fjerdedel af deres indtægt i 1 år, hvis de ikke gør, som øvrigheden og staten beder dem om.
Tænk, hvis man nu indførte samme sanktionsregime for erhvervslivet, hvis der ikke var fremmøde eller ikke blev betalt skat til tiden eller blev direkte snydt i skat.
Ville hr. Hans Andersen følge op på eller stemme for nogle forslag, som også ville betyde en indførelse af det samme regime for erhvervslivet og i samme proportion?
Hans Andersen (V), 2013-06-12:
Vi har sådan set været optaget af at sikre, at det har en konsekvens, hvis man udebliver fra tilbud, fra samtaler uden gyldig grund.
Den konsekvens skal også kunne mærkes.
Det er sådan set det, vi nu har aftalt med partierne bag kontanthjælpsreformen.
Det er vi sådan set tilfredse med.
Vi synes sådan set, at vi har fundet et fornuftigt niveau, der gør, at man sådan set kan få frataget op til 3 måneders kontanthjælp, hvis man gentagne gange udebliver fra aktivering eller samtaler.
Der synes vi sådan set man har fundet et fint niveau.
Christian Juhl (EL), 2013-06-12:
Jeg kan forstå, at Venstre og hr. Hans Andersen er godt tilfredse med, at sanktionerne strammes og ydelserne sættes ned.
Der bliver sagt, at man er godt tilfreds med det i Venstre.
Er det sådan, at Venstre gerne så, at man fuldstændig fjernede kontanthjælpssystemet, eller hvad er ideen bag, at man går så kontant til værks som det her?
Jeg kan forstå, at 1,2 mia. kr. skal flyttes fra kontanthjælpsmodtagerne over til erhvervslivet.
Finn Sørensen (EL), 2013-06-12:
Tak, og tak til ordføreren for fremlæggelsen.
Det kommer jo ikke bag på mig, at Venstre gerne vil være med til at tage fra nogle af dem, der har allermindst her i samfundet, for at give til nogle af dem, der har mest.
Så der er ikke noget overraskende i det.
Men ordføreren gjorde jo meget ud af at sige, at det her kun er det første skridt i retning af en tilfredsstillende løsning.
Så er det, jeg spørger: Hvad er så det næste skridt efter ordførerens opfattelse?
Hvor er det, der skal skæres yderligere i kontanthjælpen?
Det skal alle, også dem, der hverken kan tage et arbejde eller tage en uddannelse.
Hvilke yderligere skridt vil ordføreren gerne have taget?
Er man f.eks. enig i Dansk Industris forslag om, at der skal være en tidsgrænse for, hvor længe man overhovedet kan få kontanthjælp?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-06-12:
Jeg synes faktisk, at svaret på fru Rosa Lunds spørgsmål næsten giver sig selv.
Altså, hun svarede faktisk selv på sit spørgsmål undervejs, for det, som er tanken bag det her, er jo netop, at de penge, der bliver sparet, ved at ydelserne bliver sat ned for dem, der er uddannelsesparate, skal bruges til at finansiere uddannelsen, f.eks. på erhvervsskole eller på VUC eller på universitet, eller hvor det nu er, den unge skal hen.
Det kan vi jo ikke vide med sikkerhed.
Og det ligger sådan set i forliget, at pengene bliver overført direkte til uddannelserne.
Rosa Lund (EL), 2013-06-12:
Det virker lidt, som om vi har behov for at få opklaret nogle misforståelser her, så måske Socialdemokraternes ordfører kan være så venlig at redegøre for, hvordan de her penge, der bliver sparet på kontanthjælpen, bliver kanaliseret over i uddannelse.
For i Enhedslisten er vi sådan set enige i intentionen om, at unge, der ikke har en uddannelse i dag, skal have en uddannelse, men erhvervsskolernes kommentar til den her kontanthjælpsreform har jo været: Vi er ikke rustet til at tage imod så mange unge.
Det kan muligvis være, fordi forligspartierne bag den her aftale tænker, at det er en anden uddannelse, de unge skal have, men jeg kunne i hvert fald godt tænke mig en opklaring af, hvor det er, de her penge bliver kanaliseret hen, så det styrker uddannelsessystemet, som jo skal tage imod de her unge mennesker, som skal have en uddannelse.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-06-12:
Jeg tror, at hr. Finn Sørensens regnestykke er helt forkert.
Det er jo rigtigt, at der så i fredags er kommet et bud på en fattigdomsgrænse i Danmark.
Og det er helt korrekt, at når jeg skal svare på det, så vil jeg sige, at i forhold til de unge mennesker under 30, som får et uddannelsespålæg, og som er klar til at gå i gang med en uddannelse, er det meget midlertidigt; det vil være nogle ganske få måneder, det er midlertidigt, at de er på en lavere ydelse, så de vil aldrig nogen sinde ramme ind i den her fattigdomsgrænse.
Resten af de unge mennesker op til 30 år bliver jo ikke ramt af det her, for de er jo i en situation, hvor de enten vil være i gang med en uddannelse, hvor de får SU, og det er ikke omfattet af reglerne for fattigdomsgrænsen, eller også er de i aktivitet, og det vil sige, at de stadig væk har den ydelse, de altid har haft, og derfor vil de ikke blive ramt af fattigdomsgrænsen, som Enhedslistens ordfører her påstår.
Finn Sørensen (EL), 2013-06-12:
Så tror jeg ordføreren må studere det forlig, der er indgået om det.
Jeg fik ikke rigtig svar på mit spørgsmål om, hvordan ordføreren har det med, at regeringen indfører en fattigdomsgrænse, som er ca. 8.500 kr. om måneden i disponibel indkomst, dvs. efter skat.
Her foreslår man så en stribe ydelser til unge mennesker helt op til 30 år, der ligger meget lavere end det.
Og hvis ordføreren svarer – for nu kan jeg jo ikke komme igen – at det jo kun er en midlertidig ydelse, så vil jeg spørge, hvordan det så hænger sammen med, at ministerens egne tal for, hvor mange man forventer kommer i arbejde og uddannelse viser, at knap 20 pct. af kontanthjælpsmodtagerne kommer i arbejde eller uddannelse; sagt på en anden måde: Lidt over 80 pct. kommer ikke i arbejde og uddannelse og vil jo altså så risikere at komme til at leve i hvert fald 3 år, måske mere, på de her lave ydelser og vil dermed være omfattet af regeringens definition af fattigdom.
Hvad mener ordføreren om det?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-06-12:
Jamen jeg har det sådan set godt med mit sociale sindelag, og det har jeg, fordi – som jeg sagde før – den reform, vi laver her, ikke laver en omfordeling.
Det er korrekt, at hvis vi lykkes med det her, og det håber jeg virkelig vi gør, så er der rigtig mange af dem, der er på kontanthjælp i dag, som kommer i arbejde.
Det, som vi gør, er, at de midler, vi i dag bruger på passivt at forsørge kontanthjælpsmodtagere, vil vi fremover bruge aktivt på at sikre, at dem, der er på uddannelseshjælp eller i aktivitet, kommer frem imod en uddannelse, så de kan forsørge sig selv.
Det er helt forkert opfattet.
Hans Andersen (V), 2013-06-12:
De har en erhvervskompetencegivende uddannelse.
De skal i arbejde.
Det er sådan set der, at vi med dette lovforslag sætter ind og bruger flere kræfter.
Så det er jeg meget tilfreds med.
De skal i arbejde.
De skal ikke nødvendigvis tage endnu en uddannelse.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-06-12:
Jeg er ked af, hvis jeg kom til at udtale mig, så det kunne misforstås.
Jeg har overhovedet ikke på noget tidspunkt klandret kontanthjælpsmodtagere i Danmark for noget, for de gør jo det, de skal, men vi har som regering og via kommunerne lavet et system, der gør, at de bliver overladt til passivitet, for vi gør ingenting.
Det har intet med kontanthjælpsmodtagerne at gøre, det har noget med systemet at gøre.
Jeg har overhovedet ingen grund til at gå ind på det spor, som hr. Christian Juhl påpeger.
I forhold til ydelserne vil jeg sige, at jeg tror, at hr. Christian Juhl og Enhedslisten har misforstået noget, for nedsættelsen af ydelserne bliver ikke brugt til at blive sendt over til nogle andre, de bliver udelukkende brugt på at investere i uddannelse og aktivitet til dem, der er på kontanthjælp i dag, og som så kommer på uddannelseshjælp eller aktivitetshjælp fremover.