runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2010-05-26:
I forlængelse af det, som ministeren sluttede af med, vil jeg da også lige starte med at skabe lidt god stemning ved at sige, at jeg da har fuldstændig forståelse for, at det må være rigtig træls at være undervisningsminister i sådan en regering, der sammen med Dansk Folkeparti har besluttet sig for at gå så hårdt efter at forringe uddannelserne.
Det kan da godt være, at regeringen kalder det et skråplan.
Det er et svar, men det er i hvert fald ikke et svar på de udfordringer, som vi står over for.
Det er det ikke, hvis vi er enige om, at de udfordringer består i, at vi bliver færre ufaglærte og flere, der skal være faglærte eller have en anden uddannelse.
Så hvorfor i alverden vil regeringen gøre det sværere og dyrere at tage en voksenuddannelse?
Er det ikke lige netop uddannelser, der er svaret?
Man siger, at man skal skærme Danmark af økonomisk, men er svaret ikke netop, at vi skal skærme Danmark af ved at uddanne og arbejde og investere os ud af det?
Og vil det her ikke betyde, at Danmark kommer til at stå svagere i den globaliserede verden?
Det er da muligt, at man opnår nogle kortsigtede økonomiske besparelser, men hvad med tømmermændene, som kommer senere?
Løbende uddannelse er simpelt hen fuldstændig afgørende for, at vi kan fastholde et fleksibelt arbejdsmarked, der kan tilpasse sig de vilkår, der hele tiden forandrer sig, og som stiller nye krav til både produktion og til de ansatte.
Jeg kan høre, ministeren bekræfter, at regeringen er i gang med at grave et hul, som Danmark så ellers kan køre ned i, med det her kortsigtede fokus på, at man her og nu kan spare nogle penge, uanset at det, som Danmark har brug for, hvis man virkelig skal skærme sig af, er uddannelse, job og investeringer.
At kalde det her en reform synes jeg ikke bare er et brud på forbrugerloven, men det er simpelt hen at gøre vold på hele det danske sprog.
For vi skal lige nøjagtig den modsatte vej med større investeringer i uddannelser.
Jeg er sikker på, at hvis Danmark fortsat skal være et velfærdssamfund og erhvervslivet fortsat skal være konkurrencedygtigt, skal der investeres endnu mere i uddannelse og netop ikke skæres ned i den.
Det er helt afgørende at forstå, at et fleksibelt arbejdsmarked jo skabes af mange forskellige forhold, bl.a. skabes det ved let adgang til uddannelse.
Det vil regeringen nu ødelægge.
Øjensynlig skal vi ikke bare være fattigere, vi skal også til at være dummere.
Tina Nedergaard (V), 2010-05-26:
Nu er det jo sådan, at det er mig, der besvarer spørgsmål, men man får godt nok stor lyst til at spørge den anden vej.
For jeg synes, det er fuldstændig fantastisk, at man står som et stort oppositionsparti og overhovedet ikke forholder sig til, at hele verden omkring os gør nøjagtig de samme ting.
De er jo også nødt til at skære ned.
Jeg ved ikke, om man har fulgt med i medierne vedrørende det, der sker i England, Tyskland, Italien, Grækenland, Letland, Litauen.
Det er sådan set dem alle sammen, det er også Spanien og Portugal.
Alle lande går igennem en øvelse lige nu, der går ud på, at man nødvendigvis skal skære ned i det offentlige underskud.
Det her gør ikke engang, at det kommer i balance.
Vi skærer bare ned på det underskud, vi har i det danske samfund.
Men SF fastholder altså, at man kan låne sig til at blive rig.
Det er vi bare ikke enige i i regeringen.
Vi tror på, at man er nødt til at skabe sin egen velstand, ligesom vi har gjort det i alle de år, hvor de udefrakommende kriser ikke spolerede det for os.
Så vil jeg gerne lige fastslå, at jeg overholder de aftaler, der er lavet i trepartsaftalen.
De her ting træder i kraft, når trepartsaftalen udløber.
Og så er det ikke spor træls at være minister i en regering, som tager hånd om danskernes fremtid.
Det er jeg faktisk nærmest sådan lidt glad for.
Eigil Andersen (SF), 2010-05-26:
Jeg bliver nødt til at sige, at det virker ret grotesk på mig at høre om den her hensyntagen til de økonomiske problemer i samfundet, når man ved, at den her regering har brugt milliarder og milliarder af kroner på skattelettelser til rige og højtlønnede.
Jamen du godeste, hvis man havde undladt det, ville der have været masser af penge til stede, også til at fastholde efteruddannelse og udbygge den, sådan som der er behov for.
I stedet har regeringen og Dansk Folkeparti nu besluttet sig for at slå hårdt ned på arbejdsløse.
Dagpengeperioden skal forkortes fra 4 til 2 år.
Det er ikke svært at sætte sig ind i, hvor hårdt det er.
En af de få muligheder, man som arbejdsløs så kunne have i f.eks. den situation, ville være, at man kunne søge ind på nogle af de uddannelser eksempelvis som SOSU-assistent, merituddannelse eller pædagogisk grunduddannelse og dermed få en faglært uddannelse og dermed større chance for et job.
Der ligger det så sådan, at med de her nedskæringer på uddannelsesområdet, vil den sats, som man vil få i den situation nu efter regeringens forslag, blive skåret ned med 20 pct. i godtgørelse.
Satsen er i dag dagpengeniveau, så fremover er det altså kun 80 pct. af dagpengeniveau.
Det vil altså sige, at arbejdsløse mennesker, som man i forvejen har slået i gulvet i form af den 2 års dagpengeperiode, træder man oven i købet også på, mens de ligger ned, ved at sige, at deres økonomiske forhold bliver forringet under en sådan uddannelse.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om hun mener, at det har sin rimelighed.
Tina Nedergaard (V), 2010-05-26:
Jeg ville i sådan en situation helt klart anbefale, at man ikke ventede 2 år på at gå i gang med en uddannelse.
Jeg deler sådan set spørgerens opfattelse af, at uddannelse er vigtigt, så hvis man bliver ledig, fordi ens job vedvarende må antages at være blevet flyttet til udlandet, fordi danske arbejdspladser er under pres, skal man ikke vente, til dagpengeperioden udløber, med at starte på en uddannelse.
Så skal man jo starte på den med det samme.
Vi har gode eksempler på, at det var det, man gjorde, f.eks. da Danish Crown lukkede i Hjørring.
Der lavede man simpelt hen en straksuddannelse, og det vil jeg da klart anbefale at man benytter i stedet for at vente i 2 år og så først derefter gå i gang.
Jeg kunne også argumentere med dette: Hvad gør man så i dag, når man går 4 år på dagpenge og så først derefter beslutter sig for at tage en uddannelse?
Det er vigtigt, hvis man er blevet afskediget som følge af, at der er job, der er blevet flyttet vedvarende, at man så går videre og kommer i uddannelse.
Så vil jeg gerne med hensyn til vores skattepolitik sige, at noget af det, der virkelig har irriteret mig, er, at hver gang det drøftes her i salen, lyder det, som om S og SF slet ikke kunne finde på noget som helst, der bare mindede om det.
Men da Skattekommissionen kom med sine anbefalinger, som var klart mere vidtgående end det, regeringen på nogen måde har gennemført, sagde hr. Villy Søvndal: Den er lige inden for skiven.
Det var først, da regeringen så tog ansvar og rent faktisk gennemførte nogle nødvendige skattereformer, som fuldt ud er finansierede – ja, mere end finansierede, mere end finansierede særlig nu, hvor vi udsætter de skattelettelser, der skulle komme – at kritikken kom.
Reformen er mere end finansieret, der er ikke en krone at hente på det, heller ikke i tilfælde af at S og SF skulle komme i regering.
Tværtimod vil S og SF i regering jo skulle stå over for en regning, der er mangefold det, vi opererer med her, fordi man lader hånt om, at dansk økonomi er under pres som følge af en international krise.
Jeg kan konstatere, at den samlede genopretningsplan tager hånd om dansk økonomi, uden at den ødelægger mulighederne for, at voksne medarbejdere kan få sig en god efteruddannelse, også i tilfælde af at de bliver ledige, og det vil de fortsat kunne gøre på højt niveau, hvis de går i gang straks.
Pernille Frahm (SF), 2010-05-26:
Det skal ministeren sandelig også komme til, og jeg skal nok sørge for, at vi får de tal sendt over.
Jeg vil bare gerne endnu en gang sige, at det er fuldstændig forkert, når ministeren påstår, at SF og oppositionen i det hele taget har villet bruge flere penge.
Vi har ikke villet bruge flere penge, vi har villet bruge pengene på en anden måde.
Regeringen har valgt at bruge pengene ved at strø dem ud til skattelettelser, så vi kunne æde og drikke og rejse og feste pengene op.
Det, som vi foreslog, var, at vi investerede penge i vores fælles rigdom og i vores fælles fremtid.
Nu står vi med håret i postkassen, for pengene er spist og drukket op, og nu kommer problemerne.
Alle ved jo, at konjunkturer går op og ned.
Regeringen har levet, som om man kunne forlænge verden med brædder, og det viser sig nu, at det kan man ikke.
Det vidste vi andre godt, så det kunne vi godt have fortalt.
Jeg vil gerne høre nogle eksempler på, hvad man forestiller sig der skal ske med de unge, som nu i dag kan komme på produktionsskole, og som ikke kan det i morgen, når det her er blevet gennemført.
Tina Nedergaard (V), 2010-05-26:
Altså, jeg forudsætter, at det er unge, som er uddannelsesparate, for dem, vi fjerner fra målgruppen, er alene unge, som har været i gang med en uddannelse.
Det kan der være en række grunde til at man er.
Det kan bl.a. være, at man fik en skæv start af den ene eller den anden årsag, og at man måske bare skal have en start igen på en erhvervskompetencegivende uddannelse.
Det er sådan set regeringens målsætning, at så mange som overhovedet muligt går ind i de erhvervskompetencegivende ungdomsuddannelser, frem for at det bliver en større og større andel, der går på produktionsskolerne.
Det må jo også undre ordføreren selv en lille smule, at der har været så massiv en vækst der, samtidig med at vi, mange partier hernede i salen – nu er SF ikke en del af forligskredsen – faktisk i fællesskab har gjort en enorm indsats for at skabe bedre ungdomsuddannelser.
Der er et alternativ.
Med hensyn til kommunerne kan jeg ganske kort sige, at det fremgår klart af det vejledningsforslag, som SF også agter at stemme for hernede i Folketingssalen, og som snart kommer til tredje behandling, hvilke muligheder kommunerne har for at hjælpe den unge.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-26:
Jeg tror, jeg deler opfattelse med en stor del af befolkningen, som mener, at regeringen ville have haft rigtig godt af bare at holde pinseferie, og når de havde planer om at lave sådan noget, som de rent faktisk har lavet, så at spørge vælgerne først.
Nu har man altså valgt noget andet og har i en sen nattetime lavet nogle besparelser, som går ud over noget, som jeg ellers troede vi hidtil havde været enige om, nemlig at det er godt at hæve niveauet for uddannelser i Danmark og give de mange mennesker, som ikke har trukket særlig meget på uddannelseskontoen, nogle kompetencer, så de er klar til morgendagens arbejde og udfordringer.
Det, vi nu kan se her, er, at man skærer i VU-godtgørelsen, man skærer i perioden, hvor folk kan få SVU, og en lang række forskellige ting.
Det munder jo ud i spørgsmålet: Hvilken betydning får det i forhold til folk, der gerne vil have en uddannelse?
Der er også store byrder til arbejdsgiverne i det her; de kommer også til at bidrage noget mere.
Samlet set bliver det sværere at få uddannelse, man får mindre for det, motivationen og incitamenterne falder, arbejdsgiverbetalingen stiger, og egenbetalingen, altså brugerbetalingen, stiger også for en gruppe, kan jeg se.
Det er jo ikke udmøntet endnu, men det er bare, hvad vi kan se.
Ministeren må endelig rette mig, hvis det ikke skulle være tilfældet, men det er sådan, vi har læst papirerne.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvad fører det her til?
Fører det til, at der er flere mennesker, der får uddannelse i en tid, hvor vi har behov for det, eller fører det til mindre uddannelse og måske til, at folk får sværere ved at finde et job i fremtiden?
Tina Nedergaard (V), 2010-05-26:
Vi har ikke droppet nogen af forligene, og skolepraktikydelsen er ikke forligsbelagt.
Vi har været meget grundige i ministeriet med at gennemgå områderne for at se, hvor vi var nødt til at spørge andre end de tre partier, der nu tager ansvar for dansk økonomi, og det var ikke nødvendigt i forhold til skolepraktikydelsen.
Men jeg vil for at imødegå den kritik, der sikkert vil komme fra Socialdemokraterne og andre partier i en lang række spørgsmål, straks sige, at jeg meget gerne oversender de overvejelser, der ligger til grund i forhold til skolepraktikydelsen og forlig på det pågældende område.
Det skal jeg meget gerne gøre.
Hr. Bjarne Laustsen bliver ved med at påstå, at vi nu skærer voldsomt ned, og at det er en hel katastrofe.
Jeg må altså lige understrege, at vi har haft en vækst på en tredjedel på 2 år – det er i øvrigt helt generelt på mit område, det er enorme vækstrater, vi har – og så går man ind og siger, at vi nu er i en situation, hvor vi skal tilvejebringe ressourcer for at skærme dansk økonomi af mod pres udefra, vi skal kunne låne penge til at få det danske samfund til at fungere, og vi skal kunne gøre det til en rente, som er til at betale, og i den sammenhæng siger jeg, at så er det her en udmærket idé.
Men det er klart, at som undervisningsminister havde jeg da hellere set, at det var alle andre ministre, der leverede; det er jo da sjovere.
Men jeg ser det i en sammenhæng, fordi det er en sammenhængende problemstilling, som hele planen går ud på at afhjælpe: Dansk økonomi skal altså op på tæerne nu, for at vi ikke kommer i alvorlige problemer.
Det skylder vi de unge og også de voksne ude på det private arbejdsmarked, der ellers mister deres arbejdspladser.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-26:
Tak for svaret, også på det, jeg ikke spurgte om.
Når ministerens tid går med at besvare noget, man ikke har spurgt om, gør det jo nogle gange, at seerne sidder derude og måske tænker: Det var dog en underlig debat; man får et svar på noget, man ikke har spurgt om.
Vi er nemlig ikke enige om, hvad der er årsag til finanskrisen.
Regeringen har jo valgt at give ufinansierede skattelettelser og har ladet være med at reagere tidligere.
Jeg minder bare om, at i 2008 stod jeg på den samme talerstol og sagde modsat regeringen, at vi fik overskud af arbejdskraft.
Og regeringen sagde: Vi bliver nødt til at stramme op på supplerende dagpenge og alle mulige andre ting, fordi vi kommer til at mangle arbejdskraft.
Det var altså ikke tilfældet; vi har nu en meget stor ledighed.
Uddannelse er jo også konjunkturbestemt i de perioder, hvor vi har en stor ledighed.
Det er også forklaringen på, hvorfor vi har en stigning i VU-godtgørelsen.
Og det var fornuftigt nok.
Men er det her ikke en knyttet næve til et blåt øje?
Når man er en situation, hvor der er rigtig mange, der har svært ved at finde sig et job og måske ikke har kvalifikationerne, så går man ud og skærer ned på de forudsætninger, der kunne gøre, at man kunne bringe dem tilbage til arbejdsmarkedet igen.
Tina Nedergaard (V), 2010-05-26:
Jeg tror, at hvis man går ud på det private arbejdsmarked – og også det offentlige for den sags skyld – og spørger den enkelte medarbejder: Hvad vil du helst?
Vil du helst, at din virksomhed skal betale en lillebittebitte smule mere, når du skal på voksen/efteruddannelse, at de skal bidrage en lille smule mere til din godtgørelse og betale en lille smule mere til det i øvrigt meget favorable offentlige voksen- og efteruddannelsessystem, vi har i Danmark – og også fortsat har efter det her – vil du helst det, eller vil du hellere se din arbejdsplads forsvinde til udlandet?
For det er sådan set det valg, dansk økonomi står i.
Dansk økonomi står i et valg mellem, om vi vil tage de problemstillinger, vi har i øjeblikket med et for stort underskud på de offentlige finanser, alvorligt, eller vi ikke vil.
Jeg har forstået, at Socialdemokraterne og SF er komplet hamrende ligeglade med, at EU, ja, alle uden om os peger på, at det er nødvendigt at få strammet op.
Alle danske økonomer er sådan set også enige.
Så nej, det er ikke en næve til et blåt øje.
I en situation, hvor vi har hårdt brug for politisk ledelse af det her samfund, går vi ind dér, hvor det selvfølgelig indimellem er beklageligt, men hvor det er nødvendigt at gribe ind, fordi der ligger rigtig mange penge.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-26:
Vi kalder det jo for en nedrivningspakke, det, som regeringen blev enige om her i pinsen.
Lad mig bare minde om, at skatteministeren har svaret, at der siden 2001 er givet 233 mia. kr. i lettelser.
Der er ikke ret mange af de penge, der er faldet i Nordjylland.
Dér er vi fattige, og huspriserne er ikke særlig høje; det ved ministeren sikkert udmærket godt.
Så det er altså en omfordeling, der er sket her også.
Og derfor sidder man jo tilbage med, at der skal betales en regning.
Det, jeg spurgte om, var faktisk, om det er klogt at skære ned på uddannelserne i en tid, hvor vi har brug for, at folk kan komme tilbage til arbejdsmarkedet.
Og så siger ministeren: Jamen finanskrisen og alt det der.
Og derfor skal jeg jo spørge: Beklager ministeren, at man er nødt til at skære ned på nogle ting, som ellers ligger ministerens hjerte meget nær, netop uddannelse, opkvalificering og omskoling.
Så skal jeg også spørge: Respekterer man de forlig, der er indgået?
Her tænker jeg helt specifikt på skolepraktikydelsen, som vi har et forlig om; det blev aftalt i »Flere i arbejde« for nogle år siden.
Tina Nedergaard (V), 2010-05-26:
Jeg skal beklage over for spørgeren, at han lige får samme indledende kommentar som de øvrige spørgere, nemlig, at man skal se forslagene på Undervisningsministeriets område ud fra en sammenhæng, der hedder, at den danske økonomi er kommet under pres som følge af en international krise, som har gjort, at der er skyllet problemer ind over det danske samfund.
Vi har i 2009 og 2010 ført den mest ekspansive finanspolitik, der er ført i årtier i det danske samfund, og det har vi gjort, fordi vi mente, det var vigtigt at modvirke, at der kom endnu yderligere flere ledige.
Vi har også gjort det, fordi vi så også har benyttet lejligheden til at sikre, at vi fik lavet nogle offentlige investeringer, som vi da selvfølgelig kunne have god glæde af.
Men vi undlod jo at følge Socialdemokraternes og SF's forslag om, at vi bare skulle bruge endnu yderligere flere penge.
Lad mig bare illustrere, hvad det ville have betydet.
Det ville have betydet, at vi ikke skulle finde 24 mia. kr. nu, men at vi skulle finde op i nærheden af 50 mia. kr. nu og i de kommende år.
Altså, om kronen kommer under et massivt pres og vi ser rentestigninger, der betyder, at folk kommer af med 10.000, 15.000 eller 20.000 kr. mere i renteudgifter hjemme i privatboligen, det gør sandelig ikke noget, det betyder ikke spor for Socialdemokraterne.
Nu skal jeg forholde mig til det spørgsmål, der er stillet, og svaret er, at inden for de seneste 2 år er udgiften til voksen- og efteruddannelse øget med en tredjedel.
Så siger vi, at i en krisesituation som den, dansk økonomi er i nu, går det ikke, hvis vi ikke gør noget, og vi beder så virksomhederne om at give et lillebitte ekstra bidrag til at få finansieret det her, hvor man går fra en forsørgelsesgrad på ca. 2 pct., som man selv betaler, til 3-4 pct.
Det er altså den størrelsesorden, vi opererer i.
Og det kan godt have en vis effekt på aktiviteten, men man skal bare regne med, at vi jo ikke nødvendigvis kommer under den aktivitet, vi havde for bare 2-3 år siden.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-05-26:
Jeg skal jo ikke begynde at vurdere, hvad der vil ske.
Vi i regeringen er slet ikke begyndt at overveje, at vi kunne komme i den situation, så det vil jeg ikke gøre mere ved.
Men det andet, jeg vil svare på her, er, at hvis man går ind og kigger på tallene, så er det jo helt klart, at vi jo er nede og ramme almindelige lønmodtagere.
Vi kunne tage et helt tilfældigt område.
Hvis vi tog sådan noget som Sjælland og Lolland-Falster, så er der fra Rødby til Næstved 90 km, og hvis man skal køre den strækning, ryger man jo op på over 14.000 kr.
Det kan også være nogle mindre afstande.
Man skal bare huske, at det jo er en ekstra udgift, som de mennesker, som går på arbejde, får.
Derfor er det jo helt klart noget, der rammer folk, som skal bruge deres bil til at komme til og fra arbejde, og det er jo ikke det, vi har behov for at stille ud nu, her hvor vi gerne vil have folk til at blive på arbejdsmarkedet og tage arbejde osv.
Så for mig at se virker det her forslag fuldstændig forkert, og jeg kan ikke vurdere det anderledes, end at det er et spørgsmål om at få nogle nye skatter og afgifter ind.
Karsten Hønge (SF), 2010-05-26:
Hvis en af løsningerne på den nuværende økonomiske krise er at skabe flere virksomheder og forbedre eksporten, hvorfor tager regeringen så ikke de helt nødvendige initiativer til at forbedre væksten?
Henrik Brodersen (DF), 2010-05-26:
Nu sagde ministeren, at det skulle være intelligent, og i og med at det er fremsat af venstrefløjen, så kan det formentlig godt knibe en lille smule med det.
Jeg tænker bare på de mennesker, som lige præcis har valgt at bo i et landdistrikt og har deres virke derude og skal pendle hver dag.
Er det ikke således, at det under alle omstændigheder vil få de mennesker til endnu en gang at overveje, om det er værd at bo derude og bruge den tid på landevejen, hvis de oven i købet skal straffes for det?
Og så vil jeg gerne have ministeren til samtidig at bekræfte, om ikke det her bare er et skridt på vejen til, at det simpelt hen vil koste en krone, hver gang vi tager et skridt på et fortov, hvis venstrefløjen kommer til magten?
Karsten Hønge (SF), 2010-05-26:
Som om det skulle skabe en eneste arbejdsplads mere i Danmark, at man generer de mennesker, der i øvrigt uforskyldt er endt i arbejdsløshed.
Det er mig en gåde, at man kan nå frem til, at mennesker i det her samfund skal generes, når de i øvrigt uforskyldt er endt i arbejdsløshedskøen.
Jeg kan også høre på ministeren, at han bekræfter, at man er i gang med at grave et hul, som Danmark kan falde i.
Jeg tror, at vi skal den modsatte vej af besparelser og nedskæringer.
Det, vi skal, er, at vi skal uddanne os, vi skal investere, og vi skal arbejde os ud af krisen.
Danmark skal fortsat være konkurrencedygtigt, og det kan vi være ved bl.a. at investere massivt i uddannelse.
Men her spiller regeringen sammen med deres uheldige samarbejdspartnere i Dansk Folkeparti ud med massive nedskæringer på uddannelsesområdet.
Det er jo altså ikke bare en rød sammensværgelse, jeg står og taler om.
Dansk Erhvervs uddannelseschef, Svend Berg, har sagt det på samme måde, nemlig at de har svært ved at forstå, hvorfor regeringen gør, som den gør.
Som det efterhånden er almindeligt kendt, har SF jo også fået perlevenner i erhvervslivet.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-05-26:
Regeringen har jo et væld af aktiviteter, en hel palet af initiativer, som skal sikre vækst i det danske samfund.
Men det nytter jo ikke noget at tale om vækst og fremgang, hvis man ikke har styr på økonomien.
Der svarer meldingen her fra SF's og S' side jo til, at man tisser i bukserne, lige holder varmen et halvt eller et helt år, og så får man det altså meget koldt bagefter.
Forudsætningen for vækst er, at der er styr på økonomien.
Det har vi skabt med genopretningsplanen.
Vi tager ansvaret.
Vi anviser, hvordan vi sikrer fornuftig økonomi i Danmark, og så fortsætter vi sideløbende sporet, som handler om reformer, som handler om vækst.
For den eneste måde, hvorpå vi kan få vækst i det danske samfund, er ved reformer, ved at sørge for, at arbejdsudbuddet er større, ved at sørge for, at flere er til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det er massive investeringer i bedre uddannelser.
Det er massive investeringer i fleksible arbejdsmarkedsordninger som f.eks. en kortere dagpengeperiode, som sikrer, at flere er til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det giver flere job, det giver bedre social retfærdighed, og det giver bedre mulighed for vækst i det danske samfund.