runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2011-02-10:
Jeg er sådan set ikke enig i det, hr. Per Ørum Jørgensen siger, fordi det, der er vigtigt at sige her, er, at det skaber nogle muligheder.
Der er jo ikke nogen, der siger, at de enkelte kommuner skal give tilladelse til at opføre de her butikker – hvis det er det.
Vi ved også, at der er nogle kommuner, som jo bevidst indfører f.eks. parkeringsafgift i bymidten, og så har man f.eks. et storcenter liggende lige lidt uden for byen.
Det er jo i kommunen, man beslutter, at man vil lave den her økonomiske forskel og give den her belastning for de butikker i bymidten.
Så kan man jo spørge hr. Per Ørum Jørgensen: Er det med til at skabe vækst, at man har et byråd, som har mulighed for at sige, at det ikke ønsker, at der skal betales parkeringsafgift f.eks. i bymidten, eller at de vil pålægge parkeringsafgift og så have en skæv konkurrence – man kan vende det om, som man har lyst til?
Men det er i hvert fald ikke det, der gør, at man kan sige, at man skaber vækst, altså ved bare at sige, at byerne skal forblive uændrede, og at de har været sådan her i de sidste 20 år, og at man tror på, at det er den rigtige måde.
Jeg tror på, at det er vigtigt for os at sige, at byerne skal have den mulighed, at de kan bestemme, og det tror jeg på er det, som byerne ønsker.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-02-10:
Tak for det, formand.
Der blev stille et øjeblik.
Jeg tror egentlig også, at den her korte pause måske kunne give anledning til lidt eftertænksomhed.
Man kan jo lige så godt bruge tiden fornuftigt.
Dansk Folkepartis ordfører siger, at det her giver vækst, og derude, hvor man mener det her giver vækst, siger man: I lukker vores butikker, I skaber det modsatte.
Gør det ikke indtryk?
Det er jo lidt det samme som det, Dansk Folkeparti nu har været med til at bidrage til, nemlig at der er borgere, der har 100 km til et sygehus, til en skadestue.
Nu vil man så også lukke butikkerne.
Det største problem i landdistrikterne er jo netop affolkning af landdistrikterne, og Dansk Folkeparti bidrager med sin støtte til det her jo netop til at skabe mere affolkning og ikke vækst.
Det er til lydfolkene, hr. Per Ørum Jørgensen har ordet.
Den kommer nok om lidt.
Vi venter lige.
Der skal lyd til hr. Per Ørum Jørgensen, det er nr. 97, hvis ellers det hjælper noget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-10:
Jeg vil blot sige, at jeg i min levetid i hvert fald husker to konservative miljø- og planlægningsministre, Connie Hedegaard og Per Stig Møller.
Jeg tror, at hr. Tage Leegaard har et problem i sit parti, i forhold til hvad det er, Det Konservative Folkeparti tidligere har sagt, ment og troet på var god planlægning af Danmark.
Jeg forstår under ingen omstændigheder, at Det Konservative Folkeparti kan gå med til en fremsættelse af et lovforslag som det, der ligger her, som er så ringe, som er så ringe belyst, og som bygger så meget på antagelser.
Man ved ikke, hvor meget nytte man får af det, men til gengæld præciserer rigtig mange risikoen for, at det kommer til at gå i den modsatte retning af udvikling, og det er afvikling.
Med hensyn til om der er noget, vi ville kunne være med til, er svaret: Ja, men regeringen gør nøjagtig det samme igen.
Miljøministeren har igen pakket så meget sammen, at det er fuldstændig umuligt for os at være med på noget og være imod noget andet.
Det er et stort demokratisk problem.
Det er vores vilkår som opposition, og jeg håber meget snart, gerne inden sommerferien, at vi får mulighed for at lave lovgivning, der bygger på en helt anden form for saglighed og bredt samarbejde end det, der ligger her.
Tage Leegaard (KF), 2011-02-10:
Jeg forstår alligevel på ordføreren, at hele forslaget skal rulles tilbage, og at man skal tilbage til det gamle stive system fra en tidligere miljøministers tid.
Så jeg synes ikke rigtig, det, hr. Flemming Møller Mortensen, siger, hænger sammen.
Skal det hele rulles tilbage, eller skal det ikke?
Eller er det faktisk en god idé at tænke sig godt om, som regeringen har gjort, og sige: Det kan godt være, at det kan lade sig gøre med lidt mere fleksibilitet?
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-10:
Til det allersidste, hr. Tage Leegaard sagde, vil jeg sige, at vi også er villige til at kigge på visse elementer af det her lovforslag.
Det ville vi gerne have haft mulighed for at drøfte med miljøministeren.
Det blev der ikke mulighed for, fordi man ville lave et meget smalt oplæg til valget, som forhåbentlig kommer meget snart.
Så svaret er ja.
Vi vil gerne være med til at skabe øget fleksibilitet.
Eksempelvis hvis der står en stor landbrugsbygning på 800 m² og kommunen synes, at infrastrukturen kan være i orden til det – altså ikke noget med, at man skal belaste tre broer, som er ejet af kommunen, og som de måske skal ud at bekoste millioner på, og det passer ind i kommunens helhedsplanlægning – så kan der godt gøres nogle ting.
I forhold til hr. Tage Leegaards eksempel fra Løgstør må jeg blot sige: Ja, de har rigtig gode intentioner, og det er fantastisk, men de står og mangler kommunal medfinansiering.
Der må jeg blot henvende mig til lytterne og seerne og sige, at den kommunale medfinansiering ikke kan gives af Vesthimmerlands Kommune, fordi de er tvunget fuldstændig i knæ økonomisk på grund af regeringens førte politik, og det bliver ikke bedre i årene fremover, hvor der er signaleret nulvækst til kommunerne.
Det vil de gerne selv være med til at bestemme, og det er vi også åbne over for fra socialdemokratisk side.
Tage Leegaard (KF), 2011-02-10:
Forleden dag var jeg sammen med hr. Flemming Møller Mortensen i Nordvestjylland, nærmere betegnet i Løgstør, og se et pragteksempel på, hvordan man, selv om det er et kystnært område, godt kan lave noget rigtig, rigtig godt og fremadrettet.
Det kunne man også lave andre steder.
Jeg vil spørge hr. Flemming Møller Mortensen, om ikke han synes, det er en god idé, at man åbner op for, at den slags gode ting også kan ske, selv om der ellers for lang tid siden har været tegnet nogle streger på et kort og der er blevet sagt: Lige der kan vi ikke, for der kan man måle sig til, at der er mindre end 3 km fra kysten.
Synes hr. Flemming Møller Mortensen ikke, at det er en god idé, at man nogle steder godt kan bryde det princip og sige, at her laver man altså noget, som peger fremad?
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-10:
Jeg takker ordføreren for den tilkendegivelse.
Jeg bed mærke i og anholder også noget af det, hr. Eyvind Vesselbo sagde, da han holdt sin ordførertale, nemlig at ordføreren tror på nytten og effekten af det her lovforslag.
Langsigtet planlægning i Danmark bygger allerbedst på brede flertal, og her må jeg blot sige til miljøministeren, at det ikke var den intention, miljøministeren havde, da vi havde et forhandlingsforum på det her planlovsområde.
Der blev vi nærmest ekskluderet, inden vi kom ind, og derfor må jeg blot sige, at dem, der begår fejl i forhold til planloven og udvikling af Danmark som et helt land, er Venstre og Konservative, fordi man ikke er lydhør.
Kommunernes Landsforening og et væld af høringssvar siger nøjagtig det samme.
Det her er et valgoplæg.
Man vil noget, og man siger, man gør noget.
Jeg må blot sige fra socialdemokratisk side, at det, man gør, i hvert fald er det forkerte.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-02-10:
Jo, vil jeg sige til hr. Flemming Møller Mortensen, grunden til, at jeg trak lidt på det i den sidste sætning, er jo egentlig, at jeg inde i mig selv er ganske klar over, at det nok ikke sker foreløbig.
Og så ville jeg gerne være venlig og prøve at sige, at det jo godt kunne være, at hr. Flemming Møller Mortensen mente, at det skete lidt tidligere, end jeg mente.
Så mere skal hr. Flemming Møller Mortensen ikke lægge i det her.
Men jeg kan godt sige, at det jo er et interessant signal fra Socialdemokratiet og rød blok, at man vil rulle det her tilbage.
Jeg tror, at der er mange ude omkring i kommunerne, især i udkantsområderne, der vil lægge meget mærke til, at her blokerer Socialdemokratiet og den røde blok for, at vi kan få en udvikling, at der kan komme nye butikker, at der kan komme nye aktiviteter med boliger.
Det tror jeg at man vil være meget skuffet over, men det er da en klar melding, som jeg gerne vil takke for.
Det er ikke så ofte, at Socialdemokrater svarer helt konkret, når man spørger dem om noget fra talerstolen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-10:
Det er jo her, talen bliver rigtig farlig, for hr. Jørn Dohrmann siger, at der skal vækst til.
Ja, men vi har valgt kommunalpolitikere, som har lavet langsigtede planer for, hvilke fire landsbyer ud af ti, de ønsker skal have vækst, fordi man vil understøtte butikkerne i de fire landsbyer, og man vil understøtte skolerne i de landsbyer.
Og hvis væksten – tilflytningen og de nye huse – bliver spredt på alle landsbyer, har man så ikke skudt en hvid pil efter den planlægning, man egentlig ville have?
Jeg vil gerne stille hr. Jørn Dohrmann et spørgsmål om Naturklagenævnet.
Vil hr. Jørn Dohrmann forklare mig, hvilken rolle Naturklagenævnet skal have fremover i forhold til landzonetilladelse og i forhold til kystnærhedszoner?
Hvilke forhold skal Naturklagenævnet have?
Har de den samme objektive kompetence og indsigt og handlemulighed fremover i forhold til det, de har i dag?
En anden ting, hr. Jørn Dohrmann måske lige kunne svare mig på, er, om han tror, at der vil komme flere klager eller færre klager til Naturklagenævnet.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-02-10:
Det er jo ikke hele detailhandelsdelen, der er taget ud af det her lovforslag.
Det drejer sig også om udvalgsbutikkerne, og at man giver byer med over 40.000 indbyggere de samme muligheder som de fem største byer.
Det får jo nogle konsekvenser.
Det har vi hørt Holstebros borgmester sige, det har vi hørt Viborgs borgmester, som i øvrigt er konservativ, sige, vi har hørt Billunds borgmester sige det, vi har hørt, at flere kommuner netop problematiserer den del, altså at det skævvrider konkurrencen.
Skal vi ikke tage den sidste del, der vedrører detailhandelen, ud og så få en samlet vurdering af det hele, altså hvad konsekvenser det får, når netop dem, det vedrører, siger: I lukker vores butikker?
Per Clausen (EL), 2011-02-10:
Jeg vil bare spørge hr. Jørn Dohrmann, om det ikke er rigtigt, at det tydeligt fremgår af det her lovforslag, at kommunernes mulighed for at planlægge bliver reduceret, fordi man lige præcis ikke i en kommune kan beslutte sig til, at væksten skal være i fire ud af ti landsbyer, men at man får pligt til at give borgerne ret til at bosætte sig der, hvor de måtte have lyst til det, selv om det strider mod den planlægning, man nu skal have i kommunen.
Tage Leegaard (KF), 2011-02-10:
Det var tilfældet, da vi tog fat om lukkeloven, så man, også når man kommer hjem fra arbejde, kan handle i yderområder i stedet for at være tvunget til det inde i storbyen.
Det kunne faktisk bare være ét argument for, at man kunne forlænge åbningstiden i småbutikkerne i landsbyerne.
Jeg er meget tryg ved, at netop detailhandelsdelen er taget ud af lovforslaget og lagt over i et detailhandelsforum, så man kan få en god og en ordentlig snak om, hvad der er op, og hvad der er ned i den her diskussion.
Jeg er også ret sikker på, at det også der vil være godt at bruge sund fornuft og sige, hvordan vi gør det bedre at leve i landdistrikterne.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-02-10:
Tak for det.
Nu går de så ind for flere liberaliseringer.
De siger: »Men omkring detailhandelsbestemmelserne frygter LDF, at lovforslaget vil forringe grundlaget for eksisterende detailhandel i yderområderne og dermed samtidig forringe muligheden for at fastholde detailhandel med vigtige servicefunktioner for lokalsamfundene og landsbyerne.«
Når de siger det med den alvor, er det jo, fordi først blev lukkeloven afskaffet og derefter skete der yderligere liberaliseringer.
Hvordan har den konservative ordfører det med det?
Er De Konservative blevet liberale?
Tage Leegaard (KF), 2011-02-10:
Jeg er ret overbevist om, at tyngden i Rebild Kommune ligger på tyndt befolkede områder, og at det er derfor, den er med.
Hvor højt kvalificeret den er i forhold til andre kommuner, må komme an på en vurdering, og som jeg også sagde tidligere, vil jeg ikke stå her og gøre mig til dommer over, om det skulle have været 28 eller 31.
Nogle er mere kvalificeret end andre.
Rebild Kommune er ligesom mange af de andre kommuner et tyndt befolket område, og derfor synes man også, at der er grund til at tage særlige hensyn til planlægningen i Rebild Kommune.
Per Clausen (EL), 2011-02-10:
Så bliver hr. Tage Leegaard altså nødt til at fortælle, hvad det er for en analyse, der ligger bag, for den kan man ikke rigtig læse ud af lovforslaget.
Der er jo ikke nogen analyse af, hvad der er et udkantsområde.
Der har man besluttet sig til, at hvis nogle kommuner ligger sådan uden for det østjyske bybånd og hovedstaden, så er det udkant.
Dermed har man altså også gjort en kommune, som ligger 17 minutters transporttid fra Aalborg, til udkant, og det er vi ikke ret glade for i Aalborg, skulle jeg hilse at sige.
Tage Leegaard (KF), 2011-02-10:
Jeg kan kun sige, at jeg er tryg ved den udvælgelse af kommuner, som man har analyseret sig frem til.
Om det skulle have været 28 eller 31 kommuner, skal jeg ikke kunne sige, men jeg er ret tryg ved den analyse, der ligger til baggrund for udvælgelsen af de her kommuner.
Per Clausen (EL), 2011-02-10:
Nu ved jeg jo, at det er meget magtpålæggende for Det Konservative Folkeparti at basere sin politik på viden og saglighed, og derfor vil jeg spørge hr. Tage Leegaard om en enkelt ting, som jeg har svært ved at forstå.
Det er en sag, som har en nordjysk dimension, så derfor ved vi begge to, hvad for nogle områder vi snakker om.
Jeg kan forstå, at Rebild Kommune er blevet til et udkantsområde.
Den ligger umiddelbart syd for Aalborg, og fra den største by, Skørping, kan man komme til Aalborg både via motorvej og med tog på 17 min.
Altså, hvordan er det endt med at blive udkant?
Det forstår jeg simpelt hen ikke, og jeg begriber ikke, hvordan kan man finde på at sige, at Rebild Kommune har de samme udfordringer, som f.eks. Vesthimmerlands Kommune har, og derfor skal have de samme undtagelser.
Tage Leegaard (KF), 2011-02-10:
Til det vil jeg bare sige, at jeg har bemærket, hvordan flertallet af medlemmerne i Kommunernes Landsforeningen er sammensat, og flertallet er fra større byer og fra rød side af det politiske landskab.
Det tror jeg nok at det høringssvar giver meget udtryk for.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-10:
Jeg vil gerne spørge hr. Tage Leegaard om Kommunernes Landsforenings høringssvar.
De giver udtryk for, at de på ingen måde kan se sammenhænge eller genkende den retorik, regeringen har med, at planloven er en voldsom barriere for udviklingen i udkantsområderne.
Vil hr. Tage Leegaard bekræfte eller afkræfte, at Kommunernes Landsforening samlet set ikke synes, at planloven er en barriere for udviklingen i landdistrikterne?
Tage Leegaard (KF), 2011-02-10:
Der har fra mange kommuner været ønske om, at man ret nemt kunne komme til at bygge noget mere i kystnærhedszoner og i nærheden af aktive landsbyer.
Det vil vi gerne prøve at rette op på.
Vi vil samtidig også gerne sikre, at der bliver taget hensyn til landskabet.
Det tror jeg også vi kan gøre på en god og fornuftig måde, så begge dele tilgodeses.
Så jeg er sikker på, at de kommuner, som har ønsket det her, også har en god fornemmelse af, at det er vigtigt at få disse lempelser.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-10:
Her fra Det Konservative Folkeparti får vi jo også en rigtig pæn indpakning i cellofan af, at man får vækst, og at man samtidig passer på naturen og miljøet.
Jeg vil gerne spørge hr. Tage Leegaard: Vil hr. Tage Leegaard forklare over for mig, hvad ordføreren bygger sin fornemmelse, sin antagelse, sin viden, sin sikkerhed på, med hensyn til om vi får vækst eller ej?
Altså, hvilke data og hvilke analyser er det, regeringen har lagt til grund for, at den tror, mener eller er sikker på, at det her giver vækst?
Jeg vil også gerne stille hr. Tage Leegaard et andet spørgsmål.
Dagligvarehandelen er lagt ud i Detailhandelsforum til en vurdering.
Kan hr. Tage Leegaard forklare mig, hvorfor Det Konservative Folkeparti måske ikke har syntes, at den samlede detailhandel skulle lægges ud til en vurdering i Detailhandelsforum?
Tage Leegaard (KF), 2011-02-10:
På trods af det faktum, at Danmark er ret tæt bebygget og afstandene i Danmark ikke er store, er der ganske stor forskel på udviklingen af de forskellige områder af landet.
For Det Konservative Folkeparti er det vigtigt, at der er god balance i udviklingen af et samfund, hvor der er en stigende tendens til, at udviklingen sker hurtigst i nærheden af de større bysamfund.
Der er mange kvaliteter i at bo i de lidt tyndere befolkede områder, men det er dog af afgørende betydning, at der også i disse områder skabes muligheder for vækst og dermed arbejdspladser og bosætning.
Det hilses derfor velkomment, at den planlov, som mange steder har været opfattet som en snærende hindring for at skabe denne vækst, med dette lovforslag står foran en revision – generelt, men i særdeleshed for 29 kommuner og 15 øer.
Forslaget lægger op til, at den hidtidige stramme fortolkning af kystnærhedszonen blødes op og erstattes af lempeligere regler.
I den forbindelse er det dog af afgørende betydning, at landskabelige og naturmæssige værdier ikke forringes, og jeg hilser det velkomment, at man nu fremadrettet vil arbejde på at få defineret, hvad det er for en natur, vi ønsker, hvor vi vil have den, og hvordan vi opnår det.
Med lovforslaget lempes muligheden for, at erhverv, der er etableret i eksisterende landbrugsbygninger, kan udvikles, så der ad den vej kan etableres mulighed for beskæftigelse.
I den forbindelse er der grund til at hæfte sig ved, at landskabelige værdier fortsat skal respekteres og skånes, så disse virksomheder ikke kommer til at skæmme naturen.
Ifølge lovforslaget åbnes der op for, at der skal gives tilladelse til opførelse af helårsboliger i tilknytning til landsbyer.
Efter Det Konservative Folkepartis opfattelse er det væsentligt, at der med denne åbning lægges op til, at aktive landsbyer styrkes, så mennesker i større omfang får mulighed for at bosætte sig i rolige, naturnære miljøer med de positive følger, det kan have for familiers trivsel og børns opvækst.
I det oprindelige lovforslag var der lagt op til lempelser i dagligvarehandelen.
Endvidere er det afgørende, at adgangen til at etablere udvalgsvarebutikker lempes, så der på den måde kan skabes mulighed for et bredere vareudbud, ikke bare i større byer, men også i en vis udstrækning i byer med over 3.000 indbyggere.
Dette lovforslag vil være med til at sikre yderligere aktivitet i hele landet.
Det er nødvendigt, hvis Danmark skal være i balance, og derfor støtter Det Konservative Folkeparti lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2011-02-10:
Jeg kan forstå, at ministeren er meget glad for det her lovforslag.
Det er et godt forslag, som fokuserer på at give særlige muligheder for de kommuner, der har brug for det.
Synes ministeren ikke, at det er mærkeligt, at man så har lavet en opdeling af landets kommuner, som gør, at den kommune i Nordjylland, som har haft den største vækst de sidste 5 år, nu er blevet defineret som en udkantskommune, som har særlige behov for at have nogle særlige muligheder?
Det er det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål, jeg gerne vil stille til ministeren, er: Er det sådan, at en kommune, hvis man vedtager det her lovforslag, kan nægte tilladelse til, at der bygges et hus lige uden for en landsby, med henvisning til at der står tomme huse inde i landsbyen?
For det er det, der er kernen i, om kommunen kan lave noget planlægning, som virker, eller ikke kan lave noget planlægning.
Holger K. Nielsen (SF), 2011-02-10:
Jeg synes, det er interessant at høre en erklæret liberalist som fru Ellen Trane Nørby i den grad holde et lidenskabeligt forsvar for offentlig støtte, altså for statsstøtte til de private virksomheder.
Og hvis vi ikke vil give statsstøtten til de her kommercielle stationer, så har vi ansvaret for, at man bare ser useriøse programmer.
Karen Ellemann (V), 2011-02-10:
Jeg holder stadig væk fast i, hvad jeg startede med at sige, at ja, jeg synes, at det her er et godt lovforslag, som giver muligheden til lige specifikt de her 29 kommuner – ud over alle de andre elementer, som gives til en række andre kommuner.
Men når vi taler kystnærhedszonen, og når vi taler landsbyerne, ja, så taler vi altså om kommuner, der er udvalgt efter et kriterie, hvor man siger, at mere end 40 pct. af kommunens borgere bor uden for bymæssig bebyggelse.
Det vil dermed være præget af mindre bysamfund.
Og dermed giver det jo god mening, at en sådan kommune har de muligheder, som vi diskuterer i forhold til kystnærhedszonen, og som vi også diskuterer i forhold til landsbyudviklingen.
Så blev der igen diskuteret, hvad det nu er, der kommer til at ske, når man giver mulighederne og skal give muligheden for landzonetilladelse.
Der vil jeg bare sige, at efter de gældende regler i planloven kan kommunen jo give en landzonetilladelse, hvis den konkret skønner, at der er grundlag for det.
Nu skal jeg gøre det ganske hurtigt: Og med det her lovforslag ønsker vi netop en praksisændring for yderkommunerne, sådan at vi får udformet det her ord skal til at betyde, at de ikke bare kan sige nej, hvis der ikke er et væsentligt modhensyn.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-02-10:
Jeg synes jo egentlig, det her er meget interessant, for betyder det så, at TV 2, som jo ikke kun har den her dom, men også har fået yderligere påtaler for overtrædelse af reklamereglerne, i oppositionens optik ikke længere er berettiget til at søge fra public service-puljen?
I så fald er public service-puljen jo på vej til at blive nedlagt, og det var egentlig ikke det, jeg sådan havde forstået på det, hr. Holger K. Nielsen sagde heroppefra, i forhold til at det var godt at støtte danskproducerede programmer.
Så jeg synes bare, der sådan er behov for klarhed om, hvad det egentlig er, der er formålet med det beslutningsforslag, som vi behandler i dag.
Holger K. Nielsen (SF), 2011-02-10:
Jamen fordelen ved, at man kan forholde sig til TV 2, er, at der er der tale om et statsligt aktieselskab, og vi har mulighed for at påvirke den måde, de håndterer de her ting på.
Derfor bliver det jo noget, man skal tage op konkret.
Det er da klart, at hvis TV 2 vedvarende overtræder den danske reklamelovgivning, ligger der selvfølgelig i det her, at de så ikke kan få støtte fra public service-puljen, det er indlysende.
Det er da ikke sådan, at vi siger, at TV 2 er udelukket fra de formuleringer, som vi har her.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-10:
Problemet er bare, at hvis vi skal tolke det på den måde, er der jo slet ingen, der kan modtage fra public service-puljen, måske dk4.
Jeg står her med en artikel fra Berlingske den 23. juni 2009: »TV2 dømt for reklamemisbrug«.
Det vil sige, at de har overtrådt lovgivningen, de er dømt, de har endda overtrådt den del af lovgivningen, som man specifikt har interesseret sig for, nemlig reklamelovgivningen.
Skal det være sådan, at det kun er, hvis det er kommercielle, privatejede tv-stationer, der er dømt, at de ikke kan få, eller er det sådan, at når nu TV 2 f.eks. bliver dømt ved en dansk domstol, Østre Landsret, for at overtræde konkurrencelovgivningen og reklamelovgivningen, skal de så også miste muligheden for at kunne modtage fra public service-puljen?
Holger K. Nielsen (SF), 2011-02-10:
Jamen Radio- og tv-nævnet træffer jo afgørelser om overtrædelse af lovgivning, uden at der nødvendigvis er en dom.
Så kan der komme en dom efter bl.a. en retssag, men det er da ikke et kriterium for, at man træffer en beslutning om, at lovgivningen skal overholdes sådan og sådan, at der skal være en dom, før man kan træffe beslutning om det.
Selvfølgelig er det ikke det.
Der er tale om dansk lovgivning i det hele taget, selvfølgelig er der det.