runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2009-05-07:
Først tak til den socialdemokratiske ordfører for at bruge så lang tid på det beslutningsforslag, der kommer senere, og som jo er noget af det, der formentlig vil betyde nogle effektive tiltag over for det her.
Jeg vil gerne spørge om to ting.
Hvor succesfuld vurderer Socialdemokraterne at den strafskærpelse, som blev lavet sidste sommer, har været i relation til bandekonflikten; er det Socialdemokraternes indtryk, at det var det, der ligesom skulle til for at få styr på bandekonflikten?
Det andet spørgsmål er i relation til beslutningsforslaget, som ligger foran os her.
Vi hørte jo fra justitsministeren, at der er den væsentlige forskel, at beslutningsforslaget er indrettet sådan, at minimumsstraffen rent faktisk relaterer sig til den ekstraordinære situation med banderne, mens det i lovforslaget er generelt.
Og der vil jeg bare spørge, om det giver anledning til en overvejelse om f.eks. at stemme for et ændringsforslag, der vil tage minimumsstraffe ud af regeringens bandepakke eller det lovforslag, som vi behandler her, da det jo altså ikke er det samme, man selv har foreslået.
Og så må man jo selvfølgelig undre sig over, hvad meningen så er med det.
Altså, der vil jeg bare spørge, om Socialdemokraterne er enige i, at det her er et slag i luften af hensyn til politisk signalværdi, og om man så har tænkt sig at stemme for det.
Karen Hækkerup (S), 2009-05-07:
Jeg synes egentlig, at den radikale ordfører er en lille smule grov, når han citerer Hanne Bech Hansens høringssvar; jeg står her og bladrer for at finde den præcise ordlyd frem.
Der er altså også mange gode ting, positive ting, der bliver sagt i det høringssvar fra Hanne Bech Hansen, som handler om bandepakken, men der er også nogle præciseringer af nogle ting, der kunne blive bedre.
Jeg synes, vi i Retsudvalget skal bruge kræfterne på at finde ud af, om der er nogle ting, der kan gøres mere tydelige, for jeg er faktisk meget enig med Hanne Bech Hansen i, at noget af det godt kan gøres mere tydeligt, og det ville måske også kunne fjerne nogle af de bekymringer, som hr. Morten Østergaard har.
Så jeg er sådan set enig i, at man godt kan stramme teksten op, og det medvirker vi meget gerne til.
Men jeg synes også, man må sige, at det er forkert at tolke Hanne Bech Hansens høringssvar sådan, at hun udelukkende er positiv; sådan læser jeg det i hvert fald ikke.
Peter Skaarup (DF), 2009-05-07:
Ja, jeg synes da, at det var dejligt at høre, at Socialdemokraterne tilsyneladende vil støtte regeringens forslag.
Det var i hvert fald sådan den konklusion, man kunne få, selv om der også var en hel del kritik, kunne jeg forstå.
Jeg hæftede mig ved en enkelt ting i den socialdemokratiske ordførers tale, som også var meget positiv, synes jeg, nemlig at Socialdemokraterne var bekymrede over grænsekontrollen.
Derfor vil jeg gerne spørge: Betyder det, at vi kan regne med, at Socialdemokraterne vil genindføre grænsekontrollen ved den dansk-tyske grænse?
Hvis vi er nået derhen, har vi virkelig nået noget under den her debat.
Så det vil da glæde mig, hvis det er sådan, det hænger sammen.
Karen Hækkerup (S), 2009-05-07:
Jamen det kan jeg jo så sige lige så tydeligt: Vi har ikke tænkt os at genindføre bommen ved den danske grænse.
Vi er i en global verden, hvor der skal være åbne grænser, men det betyder ikke, at man ikke godt kan have mere effektiv grænsekontrol.
Vi ved jo, at når man ser på, hvor mange stikprøvekontroller vi har i Danmark for at finde våben og stoffer ved grænserne, kan man se, at vi ikke har særlig mange.
Og det er noget, vi tit og ofte bliver kritiseret for især af vores svenske naboer, som altså har en helt anderledes toldbetjening, og som stort set stiller sig op ved Øresundsbroen, fordi de ved, at de, der kommer kørende igennem Danmark, kan køre frit fra den tyske grænse til Øresundsbroen med både stoffer og våben og alt mulig andet i bilerne.
Så nej til at genindføre grænsekontrol med bomme, ja til den globale verden, og absolut ja til en mere effektiv grænsekontrol.
Den er alt for sølle, som den er, og der kan vi sagtens finde flertal for at sætte flere ressourcer af til flere stikprøvekontroller.
Peter Skaarup (DF), 2009-05-07:
Det er fint med flere ressourcer til grænsekontrol, det er vi enige om.
Men jeg forstår ikke, at man ikke vil tage det skridt, som vel er totalt logisk, når vi har en bandekrig kørende i øjeblikket i Danmark, hvor én ting er sikker, nemlig at nogle af banderne har brug for våben, og hvilke andre steder skal de få dem fra end ved at hente dem over den dansk-tyske grænse?
Det er derfor, jeg undrer mig over, hvorfor man ikke vil benytte sig af muligheden, som i øvrigt er en del af Schengenreglerne i dag, for at genindføre en midlertidig grænsekontrol.
Det er jo noget, Tyskland har gjort ved flere lejligheder, det har vi også selv gjort ved en enkelt lejlighed, og det har eksempelvis også Frankrig gjort ved flere lejligheder.
Hvorfor ikke gøre det, der er helt naturligt i en situation, hvor vi har en bandekrig kørende?
Er det, fordi man er bange for EU eller bange for at støde nogle europæiske storpolitiske holdninger, eller hvad er egentlig grunden til, at man er så bange for det?
Karen Hækkerup (S), 2009-05-07:
Der er jo to spørgsmål.
Til det første, som netop handler om, om strafskærpelserne fra sidste år har været effektive, vil jeg sige nej; for de er jo ikke blevet fulgt op af alt det andet, som hr. Morten Østergaard og jeg er enige om at der også skal til.
Det ville egentlig også have forbavset mig, hvis de havde været effektive, for det er min tyrkertro, at der skal være en kombination af både strafskærpelser og socialt forebyggende arbejde, som skal være langt, langt bedre.
I det andet spørgsmål spørger hr. Morten Østergaard, om Socialdemokraterne vil være villige til at se på et ændringsforslag.
Til det vil jeg sige, at noget af det, som hr. Morten Østergaard nævner, jo er behandlet indgående af fru Hanne Bech Hansen i hendes høringssvar.
Hvis man læser hendes høringssvar igennem, kunne man egentlig godt - det har jeg i alt fald selv gjort i mit papir - skrive et lille »æ« ud for de forslag, der fremkommer, forslag, der i virkeligheden ville kunne være ændringsforslag, som, tror jeg, ville kunne gøre bandepakken bedre end det, som der egentlig er lagt frem fra justitsministeren.
Så jeg synes, at vi i udvalgsarbejdet skal se på, om der er mulighed for eventuelt at finde nogle løsninger for nogle ændringsforslag, for jeg er slet ikke i tvivl om, at nogle af de indvendinger, der bl.a. er i høringssvarene, ville kunne gøres mere tydelige, hvis man lavede nogle ændringsforslag.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-05-07:
Det vil jeg gerne bekræfte.
Man skal aldrig være afvisende på lang sigt med hensyn til, hvad det er, der sker.
Det kan godt være, at vi, når vi når hen i, lad os sige 2013, når vi skal foretage det næste sundhedstjek, eller for den sags skyld før, kunne komme på den tanke og sige: Ja, nu er det en god idé med den frivillighed.
Så lad os se, hvad der sker på sigt.
Bente Dahl (RV), 2009-05-07:
Landbruget er trængt.
Lige så længe jeg kan huske tilbage - og det er længe, min høje alder taget i betragtning - har landbruget været trængt.
Ulven kommer,
er der blevet sagt, men nu tror jeg faktisk, at ulven er kommet.
Jeg tror på, at landbruget er trængt nu.
B 143 betyder en yderligere økonomisk belastning.
B 143 foreslår 10 pct. frivillig modulation af den direkte landbrugsstøtte og anvende den til støtte til særlige programmer til beskyttelse af miljøet, afhjælpning af særlige ulemper, der påvirker landmænd, der påvirker landmænd i særlig miljøfølsomme områder, afgrødeforsikring og lignende mere miljøagtige tiltag.
Selv om det betyder en økonomisk belastning, mener Det Radikale Venstre, at der skal ske andre og nye tiltag i landbruget; tiltag, der ikke går ud på at udvide med dyreenheder eller arealer eller at bygge større; tiltag, som styrker andre former for landbrug end det vækstprægede konventionelle.
Innovation og nye ideer kommer ikke primært fra etablerede selskaber; alle erhverv skal udvikle sig, også landbruget, og det er jeg sikker på at landbruget også selv mener at det skal.
Nytænkning og udvikling, som rykker, kommer oftest nedefra, fra nye og måske nuværende marginaliserede områder.
Nye visioner og nye ting kan ske ved omflytning.
Pengene bliver i landbrugssektoren, men bliver flyttet fra den konventionelle sektor over til en mere miljøvenlig og bæredygtig udviklingsretning.
Det Radikale Venstre mener, at det er et sympatisk forslag, vi arbejder med i aften, det går i den rigtige retning, og i Det Radikale Venstre afventer vi forhandlingerne om det Grøn Vækst-udspil, der lige er lagt på bordet, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen i den anledning.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-05-07:
Jeg vil stille det klare spørgsmål til hr. Per Clausen: Betyder det her, som jo er et krav til Grøn Vækst om, at man skal respektere, at man ikke skal røre ved de her moduleringsmidler og ikke bruge frivillig modulation, at hr. Per Clausen og Enhedslisten har meldt sig ud af Grøn Vækst?
Det må der kunne svares ganske tydeligt på, for der står her, at det skal være pr. 1. august 2009.
Så er det rigtigt forstået, at hr. Per Clausen siger: Ja, vi støtter det her forslag - vi melder os ud af Grøn Vækst.
Per Clausen (EL), 2009-05-07:
Nu skal hr. Jørn Dohrmann ikke overdrive.
Dansk Folkeparti er ikke kommet i regering endnu, og hr. Jørn Dohrmann er ikke minister.
Jeg skal nok fortælle den minister, der har indkaldt os til forhandlinger, på hvilke betingelser vi fra Enhedslistens side indgår i forhandlingerne fra på tirsdag.
I dag er det torsdag, og vi drøfter et beslutningsforslag, hvis skæbne er uvis på nuværende tidspunkt, og vi gør det i lyset af, at der skal være nogle forhandlinger i næste uge.
Man må sige, at den måde, hr. Dohrmann går til det på, jo ikke er så fremmende for det gode forhandlingsklima, men det har hr. Jørn Dohrmann heller ingen interesse i, for hr. Jørn Dohrmann ønsker jo at være alene sammen med regeringspartierne.
Spørgsmålet er, om regeringspartierne ønsker at være alene med hr. Jørn Dohrmann.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-05-07:
Jeg vælger at forstå det sådan, at hr. Per Clausen skal bruge lidt mere tid til at sove på det for at finde ud af, hvad det er, han vil i de kommende forhandlinger.
Ellers tager jeg det som en positiv udmelding om, at der sagtens i fremtiden kan laves aftaler med Dansk Folkeparti og regeringen, som også er positive for naturen og miljøet.
Dermed betragter jeg også det her som et tilsagn om, at hr. Per Clausen endnu en gang er nødt til overveje, om det ikke er en god idé at sørge for, at de danske arbejdspladser ikke bare forsvinder på nuværende tidspunkt.
Per Clausen (EL), 2009-05-07:
Det er jo helt indlysende, at hvis regeringspartierne lyttede til Enhedslisten, når der skulle laves en politik for udviklingen i landdistrikterne og for udviklingen af det danske landbrug, så ville der være betydeligt flere arbejdspladser i det, end der er i hr. Jørn Dohrmanns forsøg på at fastholde en forfejlet udvikling, som både miljømæssigt og økonomisk ikke er bæredygtig.
Så der er godt på håb for beskæftigelsen, så længe Enhedslisten er med i forhandlingerne.
Ellers har hr. Jørn Dohrmann da nok ret i, at jeg mest forsøgte at snakke udenom - og bare man selv ved, at man gør det, så er det jo ikke så slemt.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-05-07:
Jeg er jo nødt til at spørge fru Pia Olsen Dyhr, om det så ikke også samtidig kunne have været sådan, da man så betingelserne for at være med i »Grøn Vækst«, at man så havde trukket sit forslag, fordi det ikke rigtigt hang sammen med betingelserne.
Jeg er nødt til at spørge: Er det sådan, at SF vil opretholde det her forslag om, at man skal benytte sig af det her og indsende det inden den 1. august 2009, og dermed træde ud af forhandlingerne om »Grøn Vækst«?
Er det det, SF lægger op til?
Sådan vælger jeg at forstå det.
Det kan godt være, at jeg har misforstået det, og så vil jeg selvfølgelig gerne blive klogere.
Men det er dejligt at høre, at SF også på den lange bane kunne tænke sig at bidrage positivt med modulation.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-05-07:
Jamen der er ingen tvivl om, at SF både på den korte og på den lange bane ønsker frivillig modulation.
Vi fremsatte forslaget som en samlet opposition i folketingsåret 2006-07.
Det kom vi så ikke igennem med, på trods af at Dansk Folkeparti sagde, at det kunne de egentlig godt have støttet, hvis de ikke tilfældigvis havde været en del af aftalen om landdistriktsmidlerne.
Så ville de egentlig gerne have støttet det.
Nu fremsætter vi igen forslaget, fordi vi mener det alvorligt.
Vi mener, at det er en løsning på de problemer, vi står over for i landbruget.
Den måde, man kan gøre landbruget bæredygtigt på på sigt, er netop at gå ind og garantere, at de også arbejder for natur og miljø.
Jeg mener egentlig, at landbruget burde være naturens forvalter.
Det ved jeg nogle landmænd også mener de er, og det, vi gerne vil understøtte med det her forslag, er jo, at de landmænd, der tager det her alvorligt, får en ekstra særlig hjælpende hånd i den her økonomiske situation.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-05-07:
Vi ved, at landbrugserhvervet er presset med hensyn til indtjening, og så ønsker fru Pia Olsen Dyhr at fjerne grundlaget for de landmænd, selv om de er økonomisk klemt.
Derfor må jeg bare ligesom prøve at spørge ind til, om det her er et forslag, man vil opretholde, og om man så vil træde ud af »Grøn Vækst«, eller om det er noget, man vil give køb på i forhandlingerne om »Grøn Vækst«.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-05-07:
Jeg kan notere mig, at i den debat, Folketinget havde i 2006 og 2007, var Dansk Folkepartis ordfører, hr. Christian H. Hansen, faktisk positivt indstillet over for selve ideen omkring frivillig modulation, fordi den netop kunne understøtte natur og miljø, men at den på det pågældende tidspunkt ikke var nogen god idé.
Jeg fornemmer lidt, at det, som Dansk Folkepartis ordfører siger nu, er lidt a la det samme - det håber jeg at det er, ellers må ordføreren gerne korrekse mig - og så at der er en åbning for, at vi måske på sigt kunne forestille os at benytte os af frivillig modulation, men at tiden ikke er til det lige nu, det vil sige, at man ikke er afvisende for altid.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-05-07:
Der er jo mange måder at gøre det attraktivt for økologisk landbrug at etablere sig og blive bæredygtige og blive vedvarende på.
Vi mener ikke, at det er en rigtig måde at gøre det på generelt at tage 10 pct. over det hele.
Der må man jo også beslutte sig som Folketing, som regering, til at afsætte de rigtige midler, det rigtige antal kroner og øre til de økologiske brug, og der må vi jo sige - og det tror jeg også at fru Pia Olsen Dyhr erkender - at der i oplægget til »Grøn vækst« er afsat flere penge til at kunne få etableret flere økologiske brug i Danmark fremover.
Det er et glædeligt skridt som regeringen har taget med udspillet, men jeg tror ikke, det udspil var kommet, hvis ikke Dansk Folkeparti havde presset på i mange, mange år for netop at sætte økologien på dagsordenen.
Så vi skal glæde os over, at der er muligheder, uanset om man tager de 10 pct. eller bruger andre penge på at fremme økologien.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-05-07:
Landbruget er et industri- og eksporterhverv for Danmark på lige fod med andre erhverv.
Det skal det blive ved med at være, men det skal være på et bæredygtigt niveau.
Sundhedstjekket er den plan, som EU’s landbrugsministre har vedtaget, og som gælder frem til 2013.
Sundhedstjekket har åbnet op for, at medlemslandene kan vælge at bruge op til 10 pct. af den direkte landbrugsstøtte på særlig støtte til landdistrikterne.
Oversat til dansk betyder det, at Danmark kan vælge at bruge ca. 750 mio. kr. på f.eks. økologi og miljøfremmende landbrug.
De 90 pct. af landbrugsstøtten fra EU er fortsat øremærket til mere traditionelle landbrug, altså den direkte støtte.
I EU er det indtil videre kun England og Portugal, som anvender denne mulighed.
Det er en meget ensidig måde at fortolke beslutningsforslaget på.
Dette beslutningsforslag handler jo ikke om at fjerne 10 pct. af landbrugsstøtten, det her handler om en omfordeling af landbrugsmidlerne.
Som min gruppefælle, hr. Bjarne Laustsen, nok ville have sagt, er der kun herregården, kirkegården og fattiggården tilbage.
Vi skal have mere liv ude på landet, og der skal også være meget mere natur, miljø og fauna til de næste generationer.
At man kan overføre noget af landbrugsstøtten, er jo noget, der er aftalt i EU mellem statslederne.
Det er en mulighed, som vore statsledere har sat på dagsordenen, og så ville jeg jo mene, at det var naturligt, at regeringen også var med til at gøre ord til handling.
Yderligere finder vi også forslaget nødvendigt, fordi det fremmer miljøet, hvilket jo er en mærkesag for alle partier her i salen.
Vi har her en mulighed for at være et af foregangslandene i EU netop på miljøområdet.
Desuden åbner den frivillige modulation op for at støtte landdistrikterne og yderområderne på en rigtig fornuftig måde, herunder også de mindre landbrug.
Socialdemokraterne finder således beslutningsforslaget meget sympatisk og nødvendigt, og vi er indstillet på at støtte det.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-05-07:
Jo tak.
Det, Socialdemokraterne siger her til aften, er jo meget interessant, og det betyder vel også, at de socialdemokratiske forhandlere, der sidder med i forhandlingerne om »Grøn Vækst«, på tirsdag meddeler, at de ikke ønsker at forhandle videre.
For frivillig modulation er jo netop en af de betingelser, som regeringen har lagt op til ikke skal røres, og som man accepterer.
Så derfor må jeg bare forstå det sådan.
Er det korrekt forstået, at Socialdemokraterne ikke ønsker at deltage videre i forhandlingerne om »Grøn Vækst«?
Respekterer Socialdemokraterne ikke, at der er en aftale, som hedder sundhedstjek, og hvor man har fastlagt, hvad der er rammerne for landbrugsstøtten indtil 2013?
For som man jo også har sagt her i dag, er frivillig modulation jo ikke noget, man skal gennemføre.
Det er noget, der er frivilligt.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-05-07:
Som hr. Jørn Dohrmann er inde på, er der jo netop en ramme, som er aftalt af EU-ministrene og statslederne i det her tilfælde.
Og som der tidligere er blevet sagt af fru Pia Olsen Dyhr, er det jo netop - i citationstegn - kun 10 pct. af de 7,5 mia. kr., vi snakker om her.
Så i forhold til forhandlingerne om »Grøn Vækst« kan jeg ikke rigtig relatere det til det, hr. Jørn Dohrmann hentyder til.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-05-07:
Jo, men jeg synes, det er ret vigtigt at forholde sig til, at hr. Niels Christian Nielsen siger, at det jo er nødvendigt at gøre det, altså foretage den her justering.
Men samtidig kender hr. Niels Christian Nielsen jo også ganske tydeligt betingelserne for den videre forhandling om »Grøn Vækst«, og derfor må ordføreren jo kunne sige ganske tydeligt, om det her er et krav i forbindelse med »Grøn Vækst«, som man vil have indført, og at man dermed melder sig ud af forhandlingerne, eller om man vil afstå fra det her krav.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-05-07:
Socialdemokraterne har aldeles ikke meldt sig ud af nogen forhandlinger.
Henrik Høegh (V), 2009-05-07:
Det er lidt interessant.
Vi kan altså her i aften konstatere, at hr. Niels Christian Nielsen nu har meldt Socialdemokratiet ud af forhandlingerne om »Grøn Vækst«.
De elementer, man fra Socialdemokratiets side fremhæver at de her penge skal bruges til, er nøjagtig det, forhandlingerne om »Grøn Vækst« handler om, nemlig miljøtiltag og økologi.
Det er alt sammen dele af »Grøn Vækst«, og da det er en præmis for at være med, skal jeg bare for at være helt sikker - for jeg synes, der er lidt tvetydige svar - få konstateret: Er det rigtigt, når jeg konstaterer, at man så dermed har meldt sig ud?
For det var jo en præmis, og det er jeg sikker på at hr. Niels Christian Nielsen husker.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-05-07:
Nu er vi jo i forhandlinger om »Grøn Vækst«, og jeg har ikke tænkt mig at fortælle Dansk Folkepartis fødevareordfører, hvad vores strategi er i forhandlingerne om »Grøn Vækst«.
Hvis Dansk Folkepartis ordfører havde forventet det, må han altså tro om igen.
Det tror jeg egentlig heller ikke at ordføreren havde regnet med.
Vi er en situation, hvor vi forhandler om »Grøn Vækst«.
Vi er interesserede i at være med til at diskutere »Grøn Vækst«, men vi vil i virkeligheden få det til at handle om grøn vækst.
Vi vil have det til at være et bæredygtigt landbrug.
Vi mener det alvorligt, når vi siger, at landmændene har en vigtig opgave i at beskytte vores natur og miljø, og det vil vi gerne være med til at sikre at de kan gøre på sigt, så selvfølgelig indgår vi konstruktivt i forhandlingerne.
Henrik Høegh (V), 2009-05-07:
Tak for det.
Så kan vi bare oplyse, at det var sagt klart fra forhandlingslederen, af økonomi- og erhvervsministeren.
Der var fire pinde, og den ene af dem drejede sig om, at der ikke kan blive tale om at trække i forhold til artikel 68.
Så jeg har vel ret, når jeg nu konstaterer, at Socialdemokraterne dermed ikke kommer.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-05-07:
Jamen jeg kan så bare igen gentage her fra talerstolen, at det med de såkaldte ultimative krav jo netop tangerer det, man oplever i forhold til skatteforhandlingerne.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-05-07:
Jeg vil spørge ordføreren, om det ikke nogle gange er sådan, at man, selv om man indgår et forlig - jeg har lige været med til at lave et større trafikforlig - så stadig væk kan have holdninger om forskellige ting, som måske ligger uden for forligets ramme.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-05-07:
Jeg har noteret mig, at Dansk Folkeparti ofte taler om, at de gerne vil gavne økologisk jordbrug i Danmark, at de gerne vil gøre noget mere for natur og miljø i Danmark, også fordi vi faktisk i økologisk brug har muligheden for at have flere arbejdspladser end i konventionelt landbrug.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-05-07:
Nu vidste jeg ikke, at der var stillet ultimative krav i forhold til forhandlingerne om »Grøn Vækst«.
Jeg vil bare igen gentage, at Socialdemokraterne ikke har meldt sig ud af nogen forhandlinger.
Henrik Høegh (V), 2009-05-07:
Er det sådan med det forslag, som SF fremsætter her i dag, at det er et krav i forhandlingerne om grøn vækst?
Det er jo det samme som at melde sig ud.
Benny Engelbrecht (S), 2009-05-07:
Jeg havde jo ikke en forventning om, at ministeren og regeringen ville støtte et beslutningsforslag fra oppositionens side, men jeg må sige, at jeg er positivt og behageligt overrasket over det, som ministeren lægger op til i form af en særlig opmærksomhed på domstolsafgørelser.
I den forbindelse vil jeg gerne spørge, om vi kan forvente, at der vil blive fulgt op på dette med en redegørelse, når vi kan se nogle konsekvenser?
Det er klart, at vi jo ikke kan gøre det i morgen - det vil tage noget tid at nå frem til det - men vi kan måske løbende få en opdatering af status på det her område for netop at se, om denne fokus på domstolsafgørelser virker.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-05-07:
Jo, men det vil jeg notere, og så vil jeg på et tidspunkt finde ud af at orientere Fødevareudvalget om hvordan og hvorledes.
Men hr. Benny Engelbrecht kan regne med, at Fødevarestyrelsen vil tage flere sager op.
Det er der, jeg synes, afgørelsen bedst kan træffes, og derfor vil Fødevarestyrelsen se på, hvilke sager der kan sendes videre.
Benny Engelbrecht (S), 2009-05-07:
Ja, der er jo ingen tvivl om, at en administrativt vedtaget bøde alt andet lige vil få en bedre vægtning.
Det vil ganske enkelt være lettere at argumentere for en sag, hvis der også er en juridisk præcedens derom er der ingen tvivl.
Blot for lige at give en lille indikation af, at det her jo ikke alene er et problem, som vi prøver at adressere i Danmark, vil jeg sige, at man også kan relatere internationalt til en sag, som den svenske forbrugerombudsmand netop har taget op, hvor en stor virksomhed i Sverige - dog ikke inden for fødevareområdet - trues med bøder, der er på op imod ½ mio. skr., og det er jo ikke så mange som ½ mio. dkr., men ikke desto mindre.
Med andre ord er der altså også i landene omkring os fokus på, at der skal være en størrelsesforskel mellem små og store virksomheder.
Men jeg er meget tilfreds med ministerens imødekommenhed på det område.