runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-18:
Som ministeren ved, er Dansk Folkeparti og regeringen på en lang række områder enige.
Det vidner de sidste 6-7 års fremragende samarbejde om.
Når vi snakker EU-politik, kan man mange gange konstatere, at vi stemmer forskelligt, men jeg tror, man må sige, at vi har en vis forståelse for hinandens synspunkter.
Det forhold, at man ikke kan fange alt ved at have en grænsekontrol, forstår jeg ganske enkelt ikke kan lede til, at man siger, at man derfor ikke ønsker at fange det, man kan fange ved en grænsekontrol.
Det svarer jo til, at man som lystfisker siger: Jeg kan ikke fange alle fisk i den sø, jeg sidder foran, med den krog, jeg har, så derfor vil jeg slet ikke fange nogen.
Og det er, som om regeringen tror, at det udelukker samarbejde mellem politimyndigheder, at man har politi stående ved grænsen; det gør det jo ganske enkelt ikke.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Nu synes jeg jo, at man altid skal lytte til erfarne mennesker, og derfor lytter jeg meget til hr. Simon Emil Ammitzbølls advarsel mod retoriske folkevandringer.
Men jeg vil bare sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at jeg ikke har sagt, at de partier, der er her i Folketinget, ikke ønsker at bekæmpe kvindehandel, narkotikahandel osv.
Det er jeg helt sikker på at alle partier er indstillet på at gøre.
Det, jeg bare sagde, var, at det var forunderligt, at man af en eller anden grund slet ikke kunne forholde sig seriøst til dette ene redskab, og så sagde jeg, at jeg mener, at det hænger sammen med, at EU-retorikken her blokerer for, at man kan forholde sig sagligt til det.
Så jeg vil sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at Enhedslisten faktisk lægger meget vægt på, at både politi- og retsområdet er sikret under vores egen nationale kontrol.
Det er klart, at det også har nogle omkostninger, når man har det synspunkt.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-01-18:
Det er klart, at enhver holdning jo sådan set har en konsekvens, og det må vi så i en vis grad leve med, medmindre konsekvensen bliver for slem.
Det tror jeg vi kan blive enige om.
Men vi lever jo ikke i 1950, vi lever i 2008.
Vi lever i en virkelighed, hvor borgerne rejser over den danske grænse langt mere, end vores forældre og vores bedsteforældre gjorde det.
Altså, med samme argumentationskæde kunne man jo argumentere for, at det skulle være ved indgangen til Københavns Kommune, at man skulle gøre det, eller hvad ved jeg. Jeg synes, at man skal passe utrolig meget på med at gribe ind i borgernes fri bevægelighed, hvis det har en minimal effekt.
Hvorfor ikke gå efter de store fisk?
Hvorfor ikke gå efter det, der virker?
Altså, hvis det virker, vil man gøre det.
Jamen hvorfor så ikke bare genindføre grænsekontrollen i hele Europa?
Er det det, hr. Per Clausen vil?
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Jeg vil bare spørge hr. Rasmus Prehn, om det, jeg nu hører, skal opfattes, som om Socialdemokraterne i al almindelighed mener, at vi alle sammen skal betale det samme beløb for offentlige ydelser, uanset hvor meget vi tjener, for så bliver det jo da i hvert fald en noget kraftig ændring af Socialdemokraternes skattepolitik.
Hvad er forklaringen på, at vi godt kan betale til en række andre kulturinstitutioner, i forhold til hvor meget vi tjener, men når det gælder Danmarks Radio, skal der være den her helt særlige asociale ordning, som betyder, at studerende, der kun har deres SU, førtidspensionister, arbejdsløse og lavtlønnede alle sammen skal betale det samme, som hr. Rasmus Prehn og jeg skal, på trods af at det, jeg troede, vi i både Socialdemokratiet og Enhedslisten gik for ind, nemlig at de bredeste skuldre skulle bære de tungeste byrder, nok ville føre til, at det var bedre at få det finansieret over skatten.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-18:
Først skal jeg kvittere for ordførerens omsorg for, om jeg nu har forstået Schengenreglerne rigtigt.
Det tror jeg nu jeg har.
Det her forslag indikerer jo bare, at det ikke er et spørgsmål om, hvorvidt man er inden for eller uden for Schengenaftalen.
Det er et spørgsmål om, hvordan man fortolker den skønsmargen, der er i artikel 2, § 2. Så må jeg sige, at med hensyn til det, som ordføreren nævner om den ydre grænse, illustrerer det jo blot endnu et paradoks i jubeleuropæernes forsøg på at tale grænsekontrollen ned i værdi.
Hvis det er så dårligt med grænsekontrol, hvordan kan det så være, at fru Akdogan synes, at det er fantastisk, at man har en grænsekontrol over for tredjelande?
Jeg mener, at hvis det ikke har nogen effekt, så lad os da endelig ringe til den georgiske ambassade og få sat et ordentligt politisamarbejde i gang.
Lad os da få fat i russerne og alle de andre lande, der grænser op til EU, til Schengenlandene, og sige: Venner, skal vi ikke samarbejde om international kriminalitetsbekæmpelse?
Og så lad os nedlægge den der grænse, for det er jo bare noget overflødigt pjat.
Det er konsekvensen af det, som fru Akdogan siger.
Hvis grænsekontrol ingen virkning har imellem Danmark og Tyskland, altså sådan nærmest per se, hvorfor skal vi så opretholde den over for østlandene?
Yildiz Akdogan (S), 2008-01-18:
Hr. Morten Messerschmidt får det til at lyde, som om alle vi andre virkelig har set forkert på det, fordi vi gør det til sådan et enten-eller-spørgsmål.
Det er ikke et spørgsmål om enten-eller.
Det er faktisk lige så meget et spørgsmål om at kunne se bedre muligheder i forhold til de omstændigheder, der nu engang er.
I det her tilfælde er der altså en del fagfolk, der peger på en positiv udvikling i den tid, Danmark har været med i Schengenaftalen.
Jeg vil også dertil sige: Ved hr. Morten Messerschmidt godt, at det danske politi faktisk stadig væk kan gå ud og udøve kontrol, hvis de finder det nødvendigt?
Den mulighed er der.
Men det går jeg ud fra at hr. Messerschmidt ved.
Igen vil jeg spørge: Kan hr. Messerschmidt ikke se, at det er mere effektivt, at man bruger ressourcerne på de ydre grænser i stedet for at have en lille grænsekontrol på de knap 69 km?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-18:
Jeg kan sige, at alt, hvad jeg siger, mener jeg oprigtigt.
Det gælder i øvrigt også ud over i dag.
Det, som fru Akdogan tilkendegiver, at jeg skulle have sagt, indikerer, at hun enten ikke har været til stede under den foregående debat, eller at hun ikke har forstået, hvad jeg har sagt.
Sagen er, at de artikler, som både fru Akdogan og hr. Aastrup Jensen henviser til, siger, at samarbejde mellem politimyndigheder er godt.
Nu kan man næppe blive hudløs på tungen, men hvis man kunne, ville jeg næsten være hudløs af hele tiden at sige: Samarbejde mellem politimyndigheder er godt.
Men der har vi så ideologien, der går ind og laver en eller anden koalition oppe i hovedet, for det er ikke det modsatte af samarbejde at have grænsekontrol.
Der er ikke noget modsætningsforhold imellem de to ting.
Når nu de danske politimyndigheder tilkendegiver, at der er en værdi ved at have grænsekontrol, hvorfor skulle man så sige, at den værdi må vi hellere lade være med at få, fordi det er meget vigtigere, at vi gør noget andet, som også har en værdi.
Altså, jeg kan slet ikke forstå den tankegang.
Men det kan selvfølgelig være, at fru Akdogan i sin følgende bemærkning kan udrede det.
Yildiz Akdogan (S), 2008-01-18:
Jeg vil gerne lidt i forlængelse af hr. Aastrup Jensens henvisning til en artikel i Politiken også lige læse et citat op, som netop understreger, at hr. Messerschmidt ikke behøver at være så bekymret for det dansk-tyske samarbejde.
Vicepolitiinspektør fra Syd- og Sønderjyllands Politi, Palle Linné, siger: Vi har udviklet et samarbejde med tyskerne om bl.a. forbrydere, der er på vej mod nord via Tyskland.
Der er skabt et tillidsforhold og et tæt samarbejde, som giver Danmark konkrete resultater i langt højere grad end før 2001.
I selv samme artikel udtaler Kim Kliver, chef for Rigspolitiet Nationale Efterforskningscenter: »Jeg er tryg ved det, fordi den gammeldags kontrol bliver erstattet af en række muligheder for samarbejde mellem politi i de tidligere østlande og os andre. Den fysiske kontrol bliver erstattet af efterretninger, så vi kan agere tidligere. …
Kriminaliteten er jo i forvejen grænseoverskridende.
Nu får vi mulighed for at øge kvaliteten i politisamarbejdet i de lande, hvorfra en del af denne kriminalitet kommer, fordi disse lande nu er forpligtet af Schengen-aftalen.«
Men det er jo en konkret dokumentation for, at dansk politi ikke deler den bekymring, som hr. Messerschmidt udtrykker.
Så vil jeg også sige: Mener hr. Messerschmidt oprigtigt, at bare det at indføre grænsekontrol på de knap 69 km i grænseområdet mellem Danmark og Tyskland i sig selv er nok til, at vi så fanger alverdens kriminelle og stopper for trafficking og alt muligt andet?
Tror hr. Messerschmidt virkelig på det?
Desuden vil jeg også lige spørge: Mener hr. Messerschmidt ikke, at det er mere relevant at bruge kræfter og ressourcer og det gode samarbejde på de ydre grænser?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-18:
Jeg kan konstatere, at ordføreren fra Venstre lige i øjeblikket har en ideologisk krig med sig selv, for i sin ordførertale gjorde han klart, at dansk politi havde tilkendegivet, at en grænsekontrol havde en begrænset værdi.
Nu kan jeg forstå, at hr. Aastrup Jensen er kommet frem til, at den overhovedet ingen værdi har.
Min umiddelbare tilgang til det er: Lad os da tage den begrænsede værdi med.
Dertil kommer, at hr. Aastrup Jensen stadig væk er fanget ind af det her ideologiske spøgelse, der siger, at man åbenbart skulle betragte det her som et enten-eller.
Se, i Dansk Folkeparti formår vi rent faktisk at reflektere lidt videre og sige, at det er et både-og.
Vi kan godt have internationalt samarbejde mellem politimyndighederne, udveksling af informationer, samtidig med, at vi har grænsebevogtning.
Man kunne jo faktisk stille det lidt lakoniske spørgsmål, om hr. Aastrup Jensen ville fremføre den påstand, at Frankrig, der altså har grænsekontrol til Beneluxlandene, ikke udveksler informationer og har politisamarbejde med Beneluxlandene, for det ville jo være konsekvensen af hr. Aastrup Jensens antagelse.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-01-18:
Ud over at hr. Morten Messerschmidt jo ikke vil erkende, at han reelt ikke ved, hvordan sagen forholder sig i forhold til Frankrig, så er problemet jo, at de i Frankrig har indført en grænsekontrol, som overhovedet ikke virker.
Det har jo en simpel googlesøgning, som jeg lige har foretaget, vist.
Jeg har her Politiken fra den 21.december 2007, hvori Palle Linné, som er chef for politiets indsats i grænseområdet, klart siger, at han egentlig ikke har set nogen problemer ved indførelsen af Schengen, men derimod har set en masse fordele ved det, fordi de nu har muligheden for at bekæmpe bagmændene bag det, det hele handler om.
Frankrig indførte en grænsekontrol, der ikke har virket overhovedet på nogen som helst områder, men derimod har vi et Schengensamarbejde, som virker, fordi vi bekæmper bagmændene, et samarbejde, som også politiet siger virker.
Skulle vi ikke tage og lytte til dansk politi i stedet for have en ideologisk krig mod alt, der handler om EU?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-18:
Jeg synes, at Venstres ordfører skulle prøve at flytte blikket fra det sikkert meget fængslende billede af et EU, der kan løse alle problemer, og så rette det mod virkeligheden, mod den virkelighed, som altså klart viser, at vi ikke bare har store problemer med grænseoverskridende kriminalitet, men også voksende problemer med det.
Så burde man måske kunne konkludere, at der er et eller andet, der er gået galt de sidste par år.
Man burde måske kunne konkludere - uden at skulle pakke det ind i en lang række empiriske og teoretiske betragtninger fra alle mulige institutter –
at når der nu er tale om langt mere narkotika på gaderne, ikke bare på gaderne, men også i uddannelsesinstitutioner og i ungdomsklubber og alle mulige andre steder, langt flere våben og langt mere omfattende kvindehandel, end vi tidligere har set, så har det noget at gøre med de beslutninger, der er blevet truffet inden for de seneste år.
Vi kan se, hvordan det tyske politi advarer og beklager, at man har udvidet grænsen, så der nu også er en lang række østeuropæiske lande, som er kommet med i Schengensamarbejdet.
De mener og ved, at der er et markant problem med det, og at der vil komme langt mere kriminalitet.
Når man kan se, at der selv i hr. Michael Aastrup Jensens eget valgområde er langt flere problemer med østeuropæiske tyvebander og røverbander, så kunne det godt være, at hr. Aastrup Jensen, hvis han bare et øjeblik ville løsne sit blik fra den ideologiske forblændelse og flytte det over til virkeligheden, kunne se, at Schengensamarbejdet måske ikke er så befriende en løsning.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-01-18:
Jeg synes, det på samme tid er lidt sørgeligt og skræmmende, at ordføreren for Dansk Folkeparti reelt udstiller, hvad det her egentlig går ud på, nemlig at Dansk Folkeparti er imod alt, hvad der handler om EU, og så prøver at bekæmpe det på alle de leder og kanter, de kan.
Nu har vi hørt, at der faktisk ikke er noget som helst bevis for, at man i Frankrig har færre narkoproblemer, færre illegale indvandrere osv.
Derfor synes jeg ærlig talt, at vi måske skulle prøve at holde fast på, hvem det er, der ved noget om det her, og hvem der ikke gør.
Og politiet, Europol og andre, siger jo, at grænsekontrol ikke hjælper.
Det, der hjælper, er et internationalt samarbejde for at prøve at fange bagmændene.
Det er lige præcis der, det hjælper.
Så er det her ikke bare et skalkeskjul, hvor man prøver at kæmpe mod alt, der handler om EU?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-18:
Altså, ved det foregående punkt på dagens dagsorden tilkendegav den radikale ordfører, som i øvrigt er sammenfaldende med den nuværende radikale ordfører, at man ikke kunne afvise at støtte et forslag fra Enhedslisten, endskønt den radikale ordfører på forespørgsel fra undertegnede ikke var i stand til at godtgøre, hvilken betydning det vil have.
Så allerede derfor giver det, hr. Simon Emil Ammitzbøll siger, ingen mening.
Det, der er sagen, er, at der er en lang række tilkendegivelser om, at grænsekontrollen har en positiv virkning på kriminalitetsbekæmpelsen.
Der er da en lang række tilkendegivelser, der indikerer, at grænsekontrol selvfølgelig er en god måde at filtrere kriminalitet væk på.
Vi skal samarbejde, og vi skal udveksle informationer osv.
Det er vi helt med på.
Men grænsekontrollen fører til et resultat.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-01-18:
Det her er faktisk ret fantastisk.
Der kunne nemlig ikke svares på spørgsmålet om, hvorvidt det var sådan, at man vidste, at der i Frankrig, hvor de har gjort, som hr. Morten Messerschmidt ønsker, er et lavere niveau for kvindehandel, for våben eller for narko.
Man ved det ikke.
I onsdags havde vi en diskussion her i Folketinget, hvor man ville indføre knivforbud uden dokumentation for, at det virkede.
Der stillede jeg rent retorisk spørgsmålet, om man kunne komme i tanke om noget andet punkt, hvor man ville indføre nye regler, selv om man notorisk ikke vidste noget om, at de havde en effekt.
Måske nærmer vi os alligevel her.
Den dokumentation synes jeg Dansk Folkeparti skylder Folketinget at have skaffet, før man rejser debatten i form af et beslutningsforslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-18:
Jeg kan henvise til bemærkningerne i forslaget, hvor der godt nok ikke er nogen opgørelse over det i forhold til tal, altså en kvantitativ opgørelse over, hvordan forholdene er relativt mellem Danmark og Frankrig på de områder, som ordføreren nævner.
Men det, der står i bemærkningerne, er jo netop, at man sagligt skal kunne argumentere inden for artikel 2, § 2, for, at der er en begrundelse for at have den her øgede grænsekontrol.
Den saglige argumentation har Frankrig været i stand til at gennemføre over for EU’s myndigheder ved at henvise til Holland og de problemer, der udgår fra Holland.
Jeg vil næsten uden lige at have hele europakortet inde i hovedet tro, at distancen mellem Frankrig og Holland er nogenlunde, som den er mellem Holland og Danmark.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-01-18:
Jeg vil starte med at takke hr. Morten Messerschmidt for at have rejst debatten.
Vi har fået trukket fronterne mellem de forskellige partier i Folketinget skarpt op, og det kan jo altid være positivt.
Så vil jeg spørge hr. Morten Messerschmidt om noget, hvad skal vi sige, af sådan lidt mere jordnær karakter, men stadig inden for beslutningsforslagets ramme: Har hr. Morten Messerschmidt noget tal, nogen dokumentation eller noget statistik for, at man i Frankrig har et lavere niveau for kvindehandel eller færre våben eller mindre narkokriminalitet, end det er tilfældet i Danmark?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre om er tilfældet.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Jeg synes faktisk, at det ville have været fremragende, hvis hr. Simon Emil Ammitzbøll havde holdt den samme tale i onsdags - og så havde været i overensstemmelse med den i sin stemmeafgivning i torsdags.
Pointen er, at Enhedslisten ikke har sagt, at det her er løsningen, Enhedslisten har ikke sagt, at det her er det vigtigste eller det bedste; vi har sagt, at man bør kunne forholde sig seriøst til det.
Kim Andersen (V), 2008-01-18:
Det er sådan set med stor fornøjelse, at jeg får lejlighed til at slå fast, at Enhedslisten og Venstre har fuldstændig forskellige syn på retsopfattelsen.
Vi deler ikke politik eller syn på retshåndhævelse og retsopfattelse, og det er jeg meget tilfreds med at kunne slå fast.
Jeg tror, at hr. Frank Aaen gør sig mange unødige bekymringer her i tilværelsen, og jeg tror, vi er vidne til en af de helt store lige for øjeblikket, for ministeren har netop redegjort for, hvordan den gældende ordning administreres, og der tages netop højde for, at der ikke udleveres personer eller indgås overenskomst om udlevering med lande, hvor en strafværdig person ikke får en retfærdig rettergang, hvor der er risiko for utålelige fængselsforhold, eller hvor der er den mindste risiko for udøvelse af tortur eller dødsstraf.
I øvrigt har Retsudvalget jo indseende med indgåelsen af aftalerne.
Frank Aaen (EL), 2008-01-18:
Med argumentet »det går godt, så hvorfor have en behandling i Folketinget af sagen« kan man jo komme langt, for så er der mange ting, vi ikke bør behandle i Folketingssalen, for det går jo godt uden.
Men det er vel ikke Venstres opfattelse af demokrati?
Altså, her taler vi om betingelser for udlevering til andre lande af mennesker, der kan risikere at sidde langvarigt i fængsel.
Hvad er der galt ved, at vi siger, at for at være sikker på, at regeringen ikke begår fejl i de her sager, og for at være sikker på, at alle aspekter vedrørende sådan et land og en udleveringsaftale bliver behandlet ordentligt, kommer det til behandling i Folketinget på samme måde, som vi gør det på skatteområdet?
Kim Andersen (V), 2008-01-18:
Venstre kan ikke støtte det forslag, der her er fremsat af Enhedslisten.
Vi synes, at vi har et udmærket regelsæt, som ministeren lige har redegjort for, og som tager højde for de retspolitiske aspekter, der ligger til grund for beslutningsforslaget.
Vi henholder os i øvrigt til den meget omhyggelige orientering, som ministeren netop har givet om administrationen af udleveringsloven og overenskomster.
Vi er helt tilfredse med den besvarelse og ser ikke noget grundlag for at ændre gældende regelsæt.
Lene Espersen (KF), 2008-01-18:
Reglerne er skruet sådan sammen, at det naturligvis som et meget centralt element indgår i sagsbehandlingen, at man ikke udleverer folk til retsforfølgning, hvis ikke man har sikkerhed for, at de får en retfærdig rettergang.
Så det indgår.
Karina Lorentzen (SF), 2008-01-18:
Men er det dog ikke bedre, at vi har hele retsmøllen i Danmark, end at vi sender en person tilbage til Sydamerika, så vedkommende måske bliver udsat for en tvivlsom retsforfølgelse?
Lene Espersen (KF), 2008-01-18:
Det er jo altid en vurdering, hvorvidt man skal overtage strafforfølgningen og fortsætte i Danmark, men det vil jo så betyde, at vidner, politi og anklagemyndighed skal fragtes til Danmark og overtage sagen.
Der må man selvfølgelig gøre op med sig selv, om det overhovedet er et sted, hvor Danmark har kompetence.
Men selv om det er tilfældet, må man gøre op med sig selv, om det er en formålstjenlig måde at gennemføre retssagen på.
Også for den pågældende, der måske ikke forstår dansk, er der et tolkespørgsmål osv.
Så jeg vil sige, at jeg sådan set mener, det er meget naturligt, at der i visse typer sager, hvor der er tale om, at man har begået en lovovertrædelse i et andet land, og hvor man er flygtet til Danmark og håber på, at det kan være et helle, skal være en mulighed for at udlevere den pågældende til strafforfølgning, hvis det ellers efterlever de krav, som bl.a. den europæiske menneskerettighedskonvention stiller til, hvad der skal opfyldes, for at der kan ske udlevering.
Karina Lorentzen (SF), 2008-01-18:
Med fare for at dumme mig, for jeg har ikke nogen juridisk baggrund, vil jeg spørge igen: Hvis vi nu igen lige tager eksemplet med den sydafrikanske drabsmand, som flygter til Danmark, er det så ikke lige præcis her, man kan bruge det dobbelte strafbarhedskrav til at forfølge den person i Danmark?
Lene Espersen (KF), 2008-01-18:
Jeg vil sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at jeg plejer at gøre mig meget umage for at imødekomme spørgelysten hos den radikale ordfører, og nu er jeg i den meget heldige situation, at lige præcis det, hr. Simon Emil Ammitzbøll spørger om, tror jeg faktisk godt jeg kan svare på på stående fod.
Jeg vil ikke kunne redegøre detaljeret for, hvilke aftaler Den Europæiske Union har med landene, men hvis vi ser på, hvad Danmark har af bilaterale aftaler, så er der faktisk kun to: en traktat med USA fra 1972 og en traktat med Canada fra 1977.
Hvis vi ser på, hvornår der er sket udlevering af personer til strafforfølgning i lande, der ikke har tiltrådt den europæiske konvention om udlevering, eller til lande, der ikke er omfattet af EU-medlemsstaternes regler eller reglerne om udlevering i forhold til Norden, så er der fra den 11. september 2001 til den 1. september 2005 ét tilfælde, hvor man har udleveret en person til strafforfølgning i et sådant land.
I det konkrete tilfælde drejede det sig om udlevering af en person med sydafrikansk statsborgerskab til USA til strafforfølgning for en narkotikaforbrydelse.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-01-18:
Jeg anerkender til fulde, at der også ligger en politisk diskussion.
Nu var det faktisk kun den tekniske, jeg sådan set var interesseret i lige nu.
I virkeligheden tror jeg, det kunne være interessant, hvis justitsministeren måske ville oversende en komplet liste over det her til Folketingets Retsudvalg - det havde måske også været interessant i forbindelse med debatten - i hvert fald for de seneste, hvad ved jeg, 5 år eller et eller andet, det er bare et tal, sådan at vi også kunne se, hvor mange der har været af de her udleveringer til lande, som vi faktisk ikke har en udleveringsaftale med.
Det synes jeg egentlig kunne være meget rart for at få en videre belysning af den her diskussion.
Den politiske indstilling fra Det Radikale Venstre skal jeg komme til, når jeg holder min egen ordførertale.
Lene Espersen (KF), 2008-01-18:
Vi lever jo i en global verden, hvor folk bevæger sig frit, og det hænder jo, at der er personer, der flygter fra myndighederne i et land, det kunne f.eks. være et sydamerikansk land.
Det ville jo være jo fuldstændig meningsløst.
Hvis det er sådan, at man kan få sikkerhed for, at der sker en retfærdig rettergang og de andre menneskerettighedsgarantier, som naturligvis er helt afgørende for, at der fra dansk side kan foretages en udlevering, bliver overholdt, så ser jeg intet problem i at udlevere en person, der da skal i fængsel for sine forbrydelser.
Det ser jeg ingen problemer i, og jeg synes altså, at det bliver sådan en meget mærkelig teknisk indstilling til noget, der jo er ren politik.
Skal man have lavet en overenskomst med et land for at kunne udlevere en borger, der har begået kriminalitet og som måske kommer fra det land?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-01-18:
Jeg vil gerne starte med at takke for en meget grundig redegørelse.
Hvad er baggrunden for og den dybere klogskab bag, at man udleverer til lande, som man ikke har en udleveringsaftale med?
Hvad er den mere politiske begrundelse for, at man ønsker at gøre det?