runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2015-10-20:
Med al respekt for fru Pernille Skipper vil jeg sige, at jeg synes, det er værd at lytte til LO.
LO har gjort regnestykket op og når til den konklusion, som står meget entydigt i deres høringssvar, nemlig at det her vil styrke og gavne danske lønmodtagere, og at det vil være et effektivt middel i kampen mod social dumping.
Det er klart, at et samarbejde jo altid bygger på gensidighed, men når LO så entydigt bakker op om, at Danmark bliver en del af de ordninger, som kan beskytte lønmodtagerne, så synes jeg, at det er værd at lytte til.
Enhedslisten har en anden holdning, men vi Socialdemokrater mener sådan set, at vi skal lytte til LO i den her sammenhæng.
Finn Sørensen (EL), 2015-10-20:
Jeg er sikker på, at mine andre kollegaer vil tage fat på det her med omdannelse af retsforbeholdet.
Jeg vil gerne lige beskæftige mig lidt med ordførerens synspunkter om, at det vil være et markant løft i kampen mod social dumping, at vi afskaffer retsforbeholdet.
Jeg har læst fagbevægelsens synspunkter, og dem er jeg ikke imponeret af, så jeg vil anbefale ordføreren at tænke lidt selv og undersøge tingene.
Men mit spørgsmål er: Hvis vi nu følger ordførerens anbefaling, vil det så betyde, at fagbevægelsen umiddelbart kan gå ud og kradse de 30 mio. kr. ind, som den danske fagbevægelse har til gode, især i østeuropæiske lande, i samme øjeblik, som vi har tiltrådt retsforbeholdet?
Eller er problemet, at de fleste af disse virksomheder ikke findes, at de ikke er registreret i hjemlandets registre, eller at de er gået konkurs, uden at der er så meget som en bøjet femøre i virksomhedens kapitalbeholdning og derfor ikke noget løntilgodehavende at inddrive?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-20:
Tak for det.
Nu kom ordføreren jo ind på spørgsmålet om den fælles asylog udlændingepolitik, og det er også væsentligt at finde ud af, hvad en fælles asyl- og udlændingepolitik indebærer, når der nu er kommet det her løfte om enighed blandt japartierne eller i hvert fald nogle af japartierne i forhold til det spørgsmål.
Så hvad er den fælles EU-asylog -udlændingepolitik egentlig?
Er det f.eks. en dansk tiltrædelse af den fælles omfordelingsmekanisme, som er på tegnebrættet fra Europa-Kommissionens side?
Vil det efter ordførerens opfattelse indebære en folkeafstemning, hvis Danmark skal tiltræde den fælles EU-omfordelingsmekanisme for flygtninge?
Trine Bramsen (S), 2015-10-20:
Jamen det er slet ikke en del af lovforslaget her.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-20:
Det var da vist et svar, man ikke kan bruge til ret meget.
Jeg bliver nødt til at høre ordføreren: Hvordan afgrænser ordføreren EU's fælles asyl- og udlændingepolitik?
Er omfordelingsmekanismen f.eks. en del af det?
Sagen er jo den, at regeringen og for så vidt også Socialdemokratiet har sagt, at det er afgørende, at Danmark forbliver i Dublinkonventionen, men vi ved, at det spørgsmål bliver sammenkædet med en tiltræden af EU's fælles omfordelingsmekanisme for flygtninge, og derfor må man jo spørge: Bliver der en folkeafstemning inden sådan en tiltrædelse?
Trine Bramsen (S), 2015-10-20:
Må jeg ikke først sige, at det jo står så klart, som det overhovedet kan gøre, i aftalen mellem de partier, der står bag den her folkeafstemning, at fælles asyl- og udlændingepolitik ikke er omfattet af afstemningen.
Vi diskuterer det gerne en anden gang, men det er ikke en del af den diskussion, vi har i salen her i dag.
Må jeg så ikke også sige til ordføreren, der vist glemte at høre min tale, at vi Socialdemokrater har noteret os, at regeringen har oplyst, at de vil stille et ændringsforslag, der adresserer spørgsmålet om en folkeafstemning, hvis et flertal i Folketinget på noget tidspunkt måtte ønske, at Danmark skal deltage i den fælles europæiske asylpolitik.
Således er svaret på spørgsmålet altså igen: Det er ikke en del af det, vi diskuterer her.
Pia Adelsteen (DF), 2015-10-20:
Tak for det, og også tak for svaret.
Men det er regeringen, der vil det.
Nu er det jo en socialdemokratisk ordfører, vi har stående på talerstolen, og jeg vil da gerne spørge, om en ophævelse af det retsforbehold, vi har, og et ja til den tilvalgsordning, som forslaget indebærer, rent juridisk vil betyde, at et flertal i Folketinget kan beslutte at tilvælge eksempelvis en fælles asyl- og udlændingepolitik – altså rent juridisk.
Trine Bramsen (S), 2015-10-20:
Jamen Socialdemokraterne bakker op om de lovbemærkninger, som jeg har forstået at regeringen vil fremkomme med senere, der handler om, at der skal være en folkeafstemning, såfremt vi skal tilslutte os en fælles europæisk udlændinge- og asylpolitik.
Pia Adelsteen (DF), 2015-10-20:
Tak for det.
Og også tak for, at man kan høre på Socialdemokraterne, at de bakker statsministerens forslag fra åbningstalen op.
Men mit spørgsmål går på noget rent juridisk: Hvis man fravælger retsforbeholdet, altså hvis borgerne den 3. december siger ja til at fjerne retsforbeholdet og siger ja til en tilvalgsordning, er det så ikke rigtigt, at det rent juridisk er muligt for et flertal i Folketinget at undgå en folkeafstemning om en eventuel fremtidig asylog udlændingepolitik?
Trine Bramsen (S), 2015-10-20:
Må jeg ikke først lige sige, at vi jo ikke fjerner retsforbeholdet.
Vi omdanner retsforbeholdet til en tilvalgsordning, og det er jo også et forbehold.
Så lad os lige lade det stå.
De der myter mener jeg faktisk ikke vi kan bruge til så meget i debatten her.
Den anden del, som jeg også adresserede før, handler jo netop om, at man i lovbemærkningerne sikrer, at det gøres klart, at såfremt asyl- og udlændingepolitik skal være en del af det her, jamen så skal der foretages en folkeafstemning.
Det bakker vi Socialdemokrater op om.
Christina Egelund (LA), 2015-10-20:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Ordføreren sagde i sin tale, at hvis vi afskaffer retsforbeholdet og omdanner det til en tilvalgsordning, vil Danmark kunne bestemme, hvilke retsakter vi i fremtiden måtte ønske at tiltræde.
Kan ordføreren bekræfte, at det Danmark, som ordføreren henviser til, ikke som i dag enten er fem sjettedeles flertal her i Folketinget eller er det Danmark, der er repræsenteret gennem en folkeafstemning, nemlig ved borgerne, men at det Danmark vil være et flertal i Europaudvalget?
Trine Bramsen (S), 2015-10-20:
Må jeg ikke først sige, at jeg synes, det er positivt, at Liberal Alliance modsat Dansk Folkeparti har forstået, at vi ikke afskaffer det danske retsforbehold, men omdanner det til en tilvalgsordning, som jo også er et forbehold.
Så er det jo korrekt, at det er beskrevet helt entydigt i den aftale og også i lovforslaget, hvad vi tilslutter os, og hvad vi ikke tilslutter os.
Det kan da godt være, at der er mindre justeringer af forskellige forhold.
Det er jo sådan, at samfundet omkring os udvikler sig konstant, og derfor kan der jo være behov for mindre justeringer.
Der har vi jo et demokratisk organ, Folketinget, som vi inden for de rammer, som vi lægger op til i lovforslaget, giver ret til det.
Det kan være mindre justeringer inden for det mandat, der bliver givet her.
Christina Egelund (LA), 2015-10-20:
Tak for det.
Det var et udmærket svar, men det var bare ikke helt svaret på det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte nemlig, om ordføreren vil bekræfte, at hvis man i dag inden for det retspolitiske område vil afgive suverænitet til EU, skal det enten ske med fem sjettedeles flertal her i Folketinget eller ved en folkeafstemning.
Men efter en folkeafstemning og efter et eventuelt ja vil det være sådan, at et flertal i Folketingets Europaudvalg kan afgive suverænitet på Danmarks vegne.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-20:
Det var anden gang, fru Trine Bramsen ikke svarede på spørgsmålet.
Jeg prøver lige igen.
Jeg har hørt, hvad fru Trine Bramsen mener om LO's synspunkter.
Det er fint, det har jeg forstået.
Kunne fru Trine Bramsen ikke bekræfte, at tiltrædelsen af retsakten også betyder, at der er en risiko for, at danske lønmodtageres lønkrav kan blive rykket ned ad listen, altså at de ikke har den samme sikkerhed for at få deres løn udbetalt, hvis firmaet går konkurs, fordi andre landes regler vil komme til at gælde og skal anerkendes her i Danmark?
Kan fru Trine Bramsen bekræfte det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-10-20:
Tak for det, formand.
Det kan jeg godt forstå, for det er jo med til at forplumre og forvirre debatten og få den til at handle om noget andet.
For der er jo ikke noget rettænkende menneske, som ikke synes, at Danmark skal være med i det fælles politisamarbejde.
Så siger ordføreren, at regeringen lægger op til, at det her kun handler om politisamarbejdet og om Europol.
Nej, bestemt ikke.
Og hvis ordføreren havde fulgt lidt med, ville han jo have konstateret, at det netop handler om 22 retsakter.
Jeg kan så forstå på ordføreren, at man gerne vil være med i Europol, men hvad med de resterende?
Hvad med de her 22 retsakter?
Hvad er det for nogle, man ikke vil være med i?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-20:
Dansk Folkeparti har jo ganske klart sagt, at vi ønsker, at Danmark fortsætter som medlem af Europol.
Man kan gøre det ved enten at bruge en tilvalgsordning i begrænset omfang eller ved at lave en parallelaftale.
Skiftende regeringer har i mange år vidst, at der er det her behov, men man har ikke gjort noget.
Man har siddet på hænderne.
Og det har man jo gjort, fordi man har ønsket at bruge den her situation til at gennemføre et opgør med retsforbeholdet.
Der vil jeg bare sige: Det synes jeg er urimeligt, fordi man forsøger at tage danskerne som gidsler i en debat, som man for længst kunne have afsluttet.
Hvis man ønskede at være medlem af Europol, kunne man bare for længst være gået i gang med at lave en parallelaftale.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-10-20:
Nu tror jeg godt, at ordføreren ved, at man ikke kan forhandle om en parallelaftale om et aftalekompleks, der ikke eksisterer endnu.
Altså, det kan man jo ikke.
Derfor har man ikke indledt de forhandlinger.
Jeg fik jo ikke rigtig noget svar på mit spørgsmål, overhovedet.
Derfor gør jeg det nu endnu mere simpelt, så lyt godt efter: Hvad er det for en eller flere af de 22 retsakter, som jeg antager at ordføreren kender, inden ordføreren stiller sig op og argumenterer imod dem, som Dansk Folkeparti ikke kan tilslutte sig?
Er det dem, der handler om cybercrime?
Er det dem, der handler om børnepornografi?
Er det dem, der handler om konkurs?
Hvad er det for nogle, man ikke vil være med til?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-20:
Det er jo kort sagt de 21 ud af de 22, og det er bl.a., fordi EU er inde at røre ved noget helt fundamentalt, f.eks. spørgsmålet om, hvad strafferammerne skal være i Danmark.
Det er da fuldstændig fundamentalt, at det er det danske Folketing, der fastsætter strafferammerne.
Men der er en del af de her forordninger, der fastsætter dem.
Trine Bramsen (S), 2015-10-20:
LO har jo givet et meget omfattende høringssvar i forbindelse med det lovforslag, vi behandler her i salen i dag, og påpeger, at aftalen vil være et massivt løft i kampen mod social dumping.
Kan ordføreren forklare, hvorfor Dansk Folkeparti ikke lytter til LO, når de siger, at det her er et nyttigt redskab?
Kan ordføreren forklare, hvorfor Dansk Folkeparti ikke vil være med til at sikre de fornødne initiativer til kampen mod social dumping?
Som sagt vurderede Justitsministeriet allerede i 2007 i forbindelse med tiltrædelse af Lissabontraktaten, at det er muligt på forhånd at gennemføre en samlet § 20-procedure på et tidspunkt, hvor Danmark omdanner retsforbeholdet til en tilvalgsordning, og det er jo lige præcis det, som vi foreslår her.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-20:
Det tror jeg nu nok at vi fra Dansk Folkepartis side har været velvilligt indstillet over for, og vi er også selv kommet med nogle bud på, hvordan man kunne gøre.
Hr. Finn Sørensen har jo tidligere, da fru Trine Bramsen var heroppe,
fortalt fru Trine Bramsen, hvordan det hænger sammen.
Altså, jeg vil sige det sådan, at det ville overraske mig mere, hvis LO pludselig gik ud og pegede på, at man skulle sige nej.
For det er jo fuldstændig klassisk, at LO og DA anbefaler, at vi skal være tættere på den her forvitrende kerne i EU.
Nu er jeg ikke sikker på fru Trine Bramsens parti, men andre partier har det jo sådan, at nogle gange mener man, at det, LO siger, er rigtigt, og andre gange mener man, at det er forkert.
Og i det her tilfælde må jeg bare sige at den anbefaling, der er kommet fra LO, kan vi ikke tilslutte os fra Dansk Folkepartis side.
Trine Bramsen (S), 2015-10-20:
Så man må forstå det sådan, at det, ordføreren for Dansk Folkeparti står på talerstolen og siger lige nu, er, at LO, der repræsenterer lønmodtagerne, simpelt hen ikke har ret, når de peger på, at flere af de her retsakter vil gøre det lettere at styrke danske lønmodtagere.
Er det sådan, man skal forstå Dansk Folkepartis ordfører fra talerstolen her i Folketinget lige nu?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-20:
Jeg tror, man må kunne forstå ordføreren på den måde, at det er et mere nuanceret billede end det, fru Trine Bramsen forsøger at stille op.
Selvfølgelig kan der være elementer, der går i den ene retning, men der er så sandelig også elementer, som går i den anden retning, og det her er jo ikke kun et spørgsmål om bekæmpelse af social dumping.
Det her er jo også et spørgsmål om, hvorvidt man som dansker kan have tillid til, at japartierne kan forvalte et mandat om at få lov til at afgive suverænitet i et ikke nærmere bestemt omfang fremover.
Det vil jeg ikke anbefale danskerne at have tillid til.
Tværtimod.
Det synes jeg at det generalieblad for de sidste 20-30 år, som japartierne har på det her område, tydeligt indikerer at man skal være varsom med.
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
Jeg hæfter mig lidt ved, at Dansk Folkeparti jo agiterer for en parallelaftale som et alternativ til det, der foregår eller kunne komme til at foregå ved et ja.
Nu er det jo ikke noget, dansk politi ønsker.
Dansk politi er meget interesseret i et ja – hvis der var nogen, der skulle være i tvivl om det – og er selvfølgelig også en lille smule bange for parallelaftaler, fordi det jo indebærer forskellige ting, bl.a. at det bliver en dårligere løsning, og at det, hvis man overhovedet kommer i forhandling, vil tage væsentlig længere tid.
Mit spørgsmål til ordføreren er meget simpelt: Kan ordføreren bekræfte, at der jo i bedste fald vil gå 5 og formentlig et sted mellem 5 og 10 år, før vi har en parallelaftale?
Og hvad skal dansk politi så i givet fald gøre i mellemtiden?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-20:
Nej, det kan jeg bestemt ikke bekræfte.
Hvis hr. Morten Løkkegaard havde læst det omfattende bilagsmateriale, som er tilgået Folketinget i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag, så ville hr. Morten Løkkegaard jo kunne se, at der faktisk ikke er nogen, der ved, hvor lang tid der vil gå, før man har en parallelaftale, fordi Danmark ikke har søgt om en parallelaftale, efter at Lissabontraktaten er trådt i kraft.
Så det, som hr. Morten Løkkegaard kommer med her, er gisninger.
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
Gisninger og gisninger
, hvis man kigger på de tal, der foreligger, og på de aftaler, der er indgået, kan man jo se, at gennemsnittet ligger på de der 5-6 år, og at nordmændene f.eks. i forbindelse med arrestordren nu på niende år ikke har fået de øvrige lande til at ratificere det.
Så det er jo ikke bare noget, der er grebet ud af luften.
Ordføreren er nødt til at forholde sig til, at virkeligheden er, at der i gennemsnit går mellem 5 og 10 år, før de har aftalt det.
Så jeg bliver nødt til at gentage mit spørgsmål: Er det ikke et problem for dansk politi, hvis man skulle vente på, at den parallelaftale eventuelt bliver indgået?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-20:
Jamen det er gisninger fra hr. Morten Løkkegaards side, for faktum er, at Danmark ikke har søgt om en parallelaftale, efter at Lissabontraktaten er trådt i kraft og der er kommet en ny procedure for parallelaftaler – derfor kan man ikke vide det.
Det, man kan vide, er, at der, så vidt jeg husker, stod i materialet om Norge, at det tog omkring 1½ til 2 år, før Norge fik en parallelaftale.
I øvrigt er det her tidsproblem jo ikke et problem, som vi har skabt.
Det er regeringen, der har stoppet de tekniske forhandlinger om at etablere en parallelaftale om Europol.
Det er ikke Dansk Folkeparti, vi har anbefalet det modsatte.
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-10-20:
Jeg går ud fra, at ordføreren har læst grundloven, lige så vel som jeg har, da jeg skrev under på grundloven, dengang jeg blev folketingsmedlem.
Der står der altså ganske klart, at overdragelse af suverænitet kun kan ske med fem sjettedeles flertal eller ved en direkte afgørelse i befolkningen.
Jeg vil gerne have en forklaring på, hvordan Folketinget ved simpelt flertal kan overgive suverænitet uden at komme i karambolage med lige præcis den bestemmelse i grundloven.
Christian Langballe (DF), 2015-10-20:
Jeg synes altså ærlig talt, det er noget forvrøvlet tågesnak, når ordføreren fra talerstolen siger, at den her diskussion om det her lovforslag udelukkende handler om Europol.
Og det vil sige, at det også drejer sig om en fælles asylpolitik.
Det er den diskussion.
Jeg håber virkelig, at det er noget, vi kan diskutere i Folketinget, uden at ordføreren begiver sig ud i alle mulige retoriske kneb for at slippe for at få den her diskussion.
Jeg synes, det er ringe.
Så vil jeg sige, at der også er et retorisk kneb i at sige, at det her bare er et spørgsmål om, at retsforbeholdet ikke bliver afskaffet, men omdannet til en tilvalgsordning.
Så bliver spørgsmålet: Hvem kan så afskaffe det forbehold, der ligger i tilvalgsordningen, med hensyn til asylpolitikken?
Det kan et flertal i Folketinget.
Ordføreren skal forholde sig principielt til det her, for det andet er altså noget pølsesnak.
Trine Bramsen (S), 2015-10-20:
At det her alene skulle handle om Europol, ved jeg ikke hvor ordføreren har fra.
Det har jeg ikke sagt så meget som en eneste gang fra den her talerstol.
Derimod er der 22 retsakter, som jeg også meget klart adresserede i min tale, som vi stemmer om.
Det er altså et samlet politisamarbejde; det er en tryghed for danske lønmodtagere; det er sikkerhed for børnene.
Må jeg ikke blot igen om den del, der handler om udlændingepolitik, sige, at det er vores klare opfattelse og forståelse, at regeringen senere i dag vil stille et ændringsforslag, der gør det meget klart, at såfremt asyl- og udlændingepolitik skal være en del af den her afstemning, skal der en ny afstemning til.
Christian Langballe (DF), 2015-10-20:
Nu må vi jo se, hvad regeringen kommer med.
Det vil jeg så glæde mig til, men det er ikke det, jeg spørger om.
Det, jeg spørger om, er, hvad Socialdemokratiets holdning er til det.
Og det kan da godt være, at man nu siger, at man kan love, at der ikke sker noget, hvad angår udlændingeområdet, men inden for politik er alt en omskiftelig affære.
Vi kom også ind i Lissabontraktaten uden en afstemning.
Det er jo det, der er diskussionen, det er det, der bekymrer os utrolig meget, og det er der, jeg så vil spørge: Hvad er Socialdemokratiets holdning til det?
Trine Bramsen (S), 2015-10-20:
For at gøre det klart, så selv hr. Christian Langballe er med, vil jeg sige, at Socialdemokraterne støtter regeringens indstilling om, at asylog udlændingepolitik ikke kan blive en del af denne aftale, førend der har været en ny folkeafstemning.
Kim Christiansen (DF), 2015-10-20:
Tak for det.
I forbindelse med den her diskussion om, hvorvidt det er noget, man fjerner, eller det er en omdannelse, vil jeg gøre fru Trine Bramsen opmærksom på, at hvis man omdanner noget til noget andet, fjerner man jo altså også noget.
Det er bare for at få sat det på plads.
Det, der egentlig triggede mig lidt, var det her med social dumping, fordi jeg slet ikke er i tvivl om, at for at hive et ja i hus den 3. december vil Socialdemokraterne sikkert gå ud og fortælle, at det her er en mirakelkur imod alt og således også åbenbart imod social dumping.
Jeg vil bare høre, om fru Trine Bramsen efter en ophævelse af retsforbeholdet kan garantere mig, at vi ikke ser flere østeuropæiske chauffører køre rundt til 60 kr. i timen på de danske landeveje.
Det kunne måske godt give mig en tanke.
Trine Bramsen (S), 2015-10-20:
Det ville da være dejligt at kunne påvirke Dansk Folkeparti med tankens kraft.
Det, som står i LO's høringssvar, som jeg kraftigt kan anbefale at man læser, for der står meget klart, på hvilke områder det vil være en styrkelse af kampen mod social dumping, er, bl.a. når det handler om krav om feriepenge og andre lønforhold, at det vil kunne skabe bedre forhold for danske lønmodtagere.
Kan jeg så garantere for, at der aldrig kommer til at ske social dumping i Danmark igen?
Nej, det kan jeg da bestemt ikke, men jeg kan garantere, at vi Socialdemokrater til enhver tid vil bekæmpe social dumping, og jeg vil da i den kamp opfordre Dansk Folkeparti til at se i Socialdemokraternes retning, for det var altså en anden regering, der tog initiativer, lige præcis når man taler om social dumping.
Kim Christiansen (DF), 2015-10-20:
Nu skulle det jo gerne handle om retsforbeholdet og ikke så meget om, hvem der har gjort mest imod social dumping.
F.eks. er feriepengene jo en del af lovgivningen, og det, der bare ligger i det her, er, om fru Trine Bramsen, hvis man skulle afskaffe retsforbeholdet, kunne oplyse, om det ville give udlændinge, der arbejder i Danmark, danske lønninger, for det er jo hele forudsætningen for, at man også kan give dem danske feriepenge.
Man kan jo ikke få danske feriepenge af et bidrag, der bliver betalt via et polsk vikarbureau.
Så er det jo vikardirektivet, vi skal ind og have fat i, og det har mig bekendt ikke ret meget med retsforbeholdet at gøre.
Trine Bramsen (S), 2015-10-20:
Jeg synes sådan set, det er relevant at pege på, hvordan vi sikrer et bedre værn imod social dumping, og der har spørgeren da helt ret i, at det her ikke kan stå alene.
Det er da en debat, vi fortsat skal have i det danske Folketing.
Der samarbejder vi gerne med Dansk Folkeparti, men jeg vil altså opfordre spørgeren til at læse det høringssvar, som er rigtig stærkt og godt, når det handler om social dumping.
Rune Lund (EL), 2015-10-20:
Hvis retsforbeholdet afskaffes, er det jo sådan, at andre EU-landes lovgivning vil få direkte indflydelse på vores lovgivning her i Danmark.
Her tænker jeg på princippet om gensidig anerkendelse, hvor det jo er sådan, at andre EU-landes domstolsafgørelser på en række områder vil skulle gælde direkte i Danmark, uden at det kan afprøves ved en dansk domstol.
Synes ordføreren ikke, det er et problem, når vi ved, at der er forskellige retstilstande rundtomkring i EU?
Vi har Rumænien, som er blevet dømt mange gange ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol for manglende opfyldelse af retfærdig rettergang alene i 2014.
Vi har Ungarn, som gentagne gange er blevet kritiseret af Europarådet for politisk indblanding i domstolene.
Vi har Polen og Grækenland, som har haft tilfælde af tortur og nedværdigende behandling af indsatte og varetægtsfængslede.
Er det ikke et problem, at domstole i sådanne lande kan komme med afgørelser, som har direkte indvirkning i Danmark, uden at danske domstole kan afprøve disse sager?
Trine Bramsen (S), 2015-10-20:
Jeg vil sige, at nu er det jo ikke menneskerettighederne, vi har en diskussion om hvorvidt vi afskaffer.
Det handler om, at vi har et fleksibelt system, hvor vi i højere grad samarbejder med de andre lande, når der er tale om forhold, der kan styrke danske borgere og danske virksomheder.
Derfor kan jeg heller ikke genkende det skræmmebillede, som Enhedslistens spørger her prøver at stille op.
Rune Lund (EL), 2015-10-20:
Jeg prøver ikke at lave et skræmmebillede, jeg prøver bare at diskutere substansen i det her, for det er jo sager om f.eks. om arveret, skilsmisse og forældremyndighed.
Hvis vi nu tager sådan noget som forældremyndighed, er der jo forskellige regler rundtomkring i de forskellige EU-lande.
Det er bare et faktum, at der er utrolig stor forskel på de enkelte landes lovgivning her på området.
Og så siger jeg og spørger ordføreren: Er det så ikke et problem, at andre landes domstole kan foretage afgørelser, der har direkte virkning i Danmark, uden at danske domstole kan prøve det, når der er så store forskelle på de forskellige retssystemer, f.eks. i forhold til familieret?