Merete Riisager (LA), 2016-01-12:
Den tragiske konsekvens af krigen i 1864 var bl.a., at Danmark mistede territoriet mellem Ejderen og Kongeåen.
Det efterlod et meget stort antal danskere og dansksindede syd for den nye grænse.
Allerede fra de første år efter krigen indledtes arbejdet for at støtte det danske mindretal syd for grænsen.
De dansksindede skulle gøres tyske.
Man forsøgte at forbyde befolkningen at tale dansk, at forbyde, at der blev undervist på dansk og prædiket på dansk i kirkerne, ligesom man forbød etableringen af danske foreninger.
Efter afslutningen af første verdenskrig lykkedes det i 1920 at få grænsen rykket mod syd til den nuværende grænse.
Der var stor glæde, men også stor sorg over, at vi fortsat måtte efterlade et stort dansk mindretal tilbage i Sydslesvig.
Både den daværende konge og den daværende statsminister lovede de dansksindede, at de ikke skulle blive glemt.
Vi husker mindretallet endnu.
Vi yder den dag i dag både økonomisk og folkelig støtte til de dansksindede og glæder os over, at forholdene i grænselandet har udviklet sig fra krig og fjendskab og udgrænsning til et i dag forbilledligt samarbejde mellem flertal og mindretal på begge sider af grænsen.
»I skal ikke blive glemt«, sagde kongen og statsministeren i 1920.
I dag, næsten 100 år senere, viser undersøgelser imidlertid, at danskernes viden om vores mindretal er i frit fald.
Det kan der være mange grunde til, bl.a. den gode, at forholdene på mange måder er så eksemplariske, og at antennerne altid drejer sig derhen, hvor der er problemer.
Folketingets Sydslesvigudvalg har en ganske særlig karakter.
Det er et lille udvalg på blot 5 medlemmer, der efter ansøgning fra de sydslesvigske foreninger og organisationer træffer konkret afgørelse om fordeling af de ca. 466 mio. kr., som hvert år fordeles til de 50 daginstitutioner, 46 skoler, 2 gymnasier, 24 foreninger og 40 forsamlingshuse, danske menigheder, dansk sundhedstjeneste, dansk bibliotekstjeneste og meget mere, der i dag udgør rammen for livet i det danske mindretal.
Sydslesvigudvalget er mindretallets helt afgørende livline til det danske Folketing.
Pladserne i udvalget fordeles efter forholdstal, og efter sidste folketingsvalg betød det, at blot fire af Folketingets ni partier nu har sæde i udvalget.
Det er ikke hensigtsmæssigt, da den dybe indsigt i mindretallets forhold, som medlemmerne naturligvis opbygger, ikke rækker bredt ud i Folketingets partier.
I Liberal Alliance havde vi gerne set, at Folketingets partier blev repræsenteret med et medlem i udvalget, dog således at stemmeafgivningen skulle afspejle mandatfordelingen i Folketinget.
Sådan blev det ikke i denne omgang, men vi støtter gerne udvidelsen fra 5 til 7 medlemmer af udvalget og ikke mindst den i bemærkningerne anførte opfordring til så bred en repræsentation som muligt.
Liberal Alliance støtter også, at Sydslesvigudvalget fremover hvert andet år skal aflægge redegørelse til Folketinget om forholdene i det danske mindretal i Sydslesvig og dansk mindretalspolitik generelt.
Hermed styrkes forbindelsen mellem Danmark og vore mindretal syd for grænsen yderligere, hvilket vi hilser velkommen.
Liberal Alliance støtter således forslaget i sin helhed.