runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2012-04-26:
Måske i meget vid udstrækning fremadrettet, for vi har jo haft vækst- og stabilitetspagten, der sådan set satte den samme ramme om den økonomiske politik – den blev så bare ikke holdt.
Og nu får vi så finanspagten, som siger: Tag jeres løfter med hjem; gå hjem i jeres parlamenter og vedtag det her ved lov.
For dem, der kommer til at lide under en uansvarlig økonomisk politik, er jo bl.a. dem, der er sårbare over for et samfund i ubalance, det er dem, der mister deres arbejde, og det er jo selvfølgelig dem, som kommer til at betale den gæld, der så bliver opsamlet, og de renter, der skal betales undervejs.
Og derfor er det jo i vid udstrækning både mennesker, som måske i særlig grad har brug for et samfund, der har ressourcerne til at være inkluderende og trække ind, og så er det selvfølgelig de næste generationer.
Som jeg sagde indledningsvis i min tale her i dag, er det jo ikke finanspagten, der løser krisen.
Det gør den ikke.
Det gør mennesker, som tager beslutninger, som handler, som ændrer de vilkår, som mennesker må leve og handle under.
Og det er også derfor, at vi, når vi gerne vil trække flere unge ind på arbejdsmarkedet, jo må overveje, om vores arbejdsmarked fungerer godt nok, eller hvad vi kan gøre ved det.
Rosa Lund (EL), 2012-04-26:
Jeg vil gerne vende lidt tilbage til noget af det, som vi har været inde på tidligere i debatten, og det er det her med økonomisk ansvarlighed.
Ministeren har også nævnt det i sin tale.
Jeg vil bare gerne spørge: Hvem er den her finanspagt økonomisk ansvarlig over for?
Er den økonomisk ansvarlig over for dem, som har været med til at skabe krisen?
Her tænker jeg især på den finansielle sektor.
Eller er den økonomisk ansvarlig over for dem, som krisen er gået ud over?
Det vil jeg da mene i den grad er de tusindvis af unge i Europa, som er arbejdsløse lige nu.
Jeg vil bare gerne vide: Økonomisk ansvarlig politik – for hvem?
Margrethe Vestager (RV), 2012-04-26:
Den sidste beklagelse vil jeg helt tilslutte mig, muligvis fra en anden vinkel, men uanset hvad, synes jeg, det er et meget godt signalement af, hvad det er for en demokratisk tilstand, vi har herhjemme, nemlig at vi ønsker, at ting, som er vigtige og har stor indflydelse på folks hverdag og på landets fremtid, bliver drøftet, ikke kun i forbindelse med folketingsvalg, men også imellem folketingsvalgene.
Bl.a. fordi det sker så sjældent, er det jo svært at lave en præcis regel for det, og derfor vil jeg opfordre alle, folkeafstemning eller ej, til at bruge alle de demokratiske kanaler, der er, til at meddele sig til os, som har ansvaret for at godkende finanspagten eller lade være med at godkende finanspagten, som der jo også er partier der vil, det være sig ved deputation, det være sig ved læserbreve, det være sig ved breve til os, for det er nu engang en levende del af et demokrati.
Pia Adelsteen (DF), 2012-04-26:
Når jeg nu spørger, er det, fordi det her for mig er lidt anderledes, end hvis det havde været ethvert andet lovforslag eller beslutningsforslag for den sags skyld.
Jeg synes også, man kan se det, for som regel er det sådan, at vi, når vi ændrer nogle ting i Danmark, så har forslag ude i høring.
Finanspagten har jo ikke været i høring, sikkert af gode grunde, for hvem skal man lige sende den til osv., men det er så én ting.
Men det, som for mig er vigtigt at få at vide, er, hvornår borgernes opråb er nok til at få en folkeafstemning.
Er det 10.000 underskrifter, 20.000 underskrifter, er det en generalstrejke, eller er det en demonstration nede på Slotspladsen, eller er det noget, man afgør fra sag til sag, eller hvad er det?
Jeg siger det, fordi jeg jo virkelig mener, at EU-debatterne fylder alt, alt for lidt i Danmark.
Jeg synes, det burde være noget, vi diskuterede langt mere ved folketingsvalg osv., fordi det er vigtigt at gøre.
Det er rigtig vigtigt herinde, og det er det altså også for befolkningen, så derfor appellerer jeg virkelig til, at man, når man går op og stemmer til et folketingsvalg, også tænker lidt på EU-politikken.
Margrethe Vestager (RV), 2012-04-26:
Jeg kunne ikke drømme om at lukke det kapitel i grundloven, som giver mulighed for vejledende folkeafstemninger, men jeg synes også, at vælgerne skal kunne regne med, at vi som deres folkevalgte vil tage ansvaret på os, også når det er vanskelige beslutninger, som er teknisk komplekse, hvor man skal vurdere, hvordan forskellige ting spiller sammen.
Eller ved modsat at sige: Det der er en dårlig idé, vi vil hellere have, at den danske politik føres, uden at vi også er en del af finanspagten.
Jeg håber da meget, at der vil være debatter om det her, uanset hvor det er, og uanset om der skal være folkeafstemning eller ej.
Pia Adelsteen (DF), 2012-04-26:
Jeg tror, jeg vil gå tilbage til spørgsmålet om folkeafstemning, for sådan som jeg forstår ministeren, vil ministeren kun gå med til en folkeafstemning, hvis der er tale om suverænitetsafgivelse, og det vil jeg bare høre om.
Vi har jo i hvert fald tidligere i EU-sammenhæng haft vejledende afstemninger også, så jeg vil høre, om det er den grænse, altså om borgerne i Danmark, selv om der ikke er tale om suverænitetsafgivelse, kan råbe politikerne så meget op, også herinde på Christiansborg, at de kan få en folkeafstemning, hvis de er interesserede i det.
Altså, er der en grænse hos ministeren?
Margrethe Vestager (RV), 2012-04-26:
Man kan sige, at vækst- og stabilitetspagten jo har et spejl i finanspagten, fordi vi tager de regler med hjem og gør dem til lov herhjemme.
Derfor ville Danmark have været i en situation med henstilling, hvor vi var nødt til at overveje den som ramme for, hvad vi kunne eller ikke kunne, hvis finanspagten havde været gældende.
Det er jo det, der gør det en lille smule tricky at gøre sig den overvejelse.
Men under alle omstændigheder synes jeg, det er vigtigt at notere sig, at finanspagten jo anerkender, at ting kan gå galt.
Vi har haft en stor recession i mange lande, Danmark har selv lidt et stort tilbageslag i forhold til vores vækst, og der kan man sige, at havde vi villet gøre noget på det tidspunkt, hvor væksttilbageslaget var størst, som var ud over det, vi gjorde,
jamen så ville vi sandsynligvis have kunnet gøre det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-04-26:
Man kunne godt høre, at ministeren har øvet sig lidt eller i hvert fald haft tid til nu at tænke over, hvordan man kan besvare det, der indtil nu bare har været afvist med, at der er tale om et hypotetisk spørgsmål.
Jeg tror bare, ministeren må erkende, at det jo er en meget enkel måde for danskerne at forholde sig til, hvad det her med finanspagten bl.a. kan betyde, for vi skal ikke længere tilbage end til den demokratiske omstændighed, der var i det her land i september måned.
Da havde vi et folketingsvalg, og befolkningen skulle vælge, om de ville stemme på nogle politikere eller på andre politikere, de skulle vælge mellem politiske linjer, mellem økonomiske forslag og mellem nogle partier, der ville en kickstart i den situation, vi var i, fordi de mente, det var det rigtige for dansk økonomi.
Det pudsige er jo, at der er politikere her i dette Folketing, der for et halvt år siden syntes, at det var en forsvarlig økonomisk politik at gennemføre en kickstart, men nu går ind for et regelsæt igennem EU, der vil forhindre dem selv i at gennemføre den.
Det er da en sådan lidt absurd måde at tackle det på i noget, der ellers skulle være et demokrati.
Og med Det Radikale Venstres historie og sådan noget skulle man jo tro, at det også var væsentligt for Det Radikale Venstre, at der kunne finde lidt demokratisk udfoldelse sted, og man kunne vælge mellem forskellige økonomiske tankegange og så få et flertal i Folketinget til at gennemføre det, man gerne ville, også hvis det inkluderede en kickstart i den pågældende situation.
Per Clausen (EL), 2012-04-26:
Måske er det, fordi det er, som hr. Jens Joel siger, nemlig at man jo bare fortsætter den økonomiske politik, som den borgerlige regering førte, og at det i virkeligheden passer som fod i hose at få en finanspagt og en budgetlov, der kan legitimere, at man i de kommende år gennemfører en økonomisk politik i Danmark, der fører til måske endda mindre vækst i den offentlige service, i den offentlige sektor, end den, man havde under den borgerlige regering.
Så i virkeligheden er det sådan, at hr. Jens Joel og de danske socialdemokrater gerne vil flytte ansvaret for den økonomiske politik, som man vil føre i Danmark, ud af landet, fordi man godt ved, at den grundlæggende strider mod socialdemokratiske værdier og socialdemokratiske holdninger, som de også kommer til udtryk i resten af Europa.
Jens Joel (S), 2012-04-26:
Jeg tror, der er to ting.
Først vil jeg godt sige, jeg faktisk synes, og det mener jeg jo, som jeg sagde i min ordførertale, at det ikke er en markant ny politik.
Altså alene det, vi gør for at leve op til det her, nemlig budgetloven, er noget, som allerede den tidligere regering havde på bordet, og som den nuværende regering skrev ind i sit regeringsgrundlag, inden det var noget, EU foreslog.
Så derfor siger jeg: Det der med økonomisk ansvarlighed er faktisk ikke fremmed for den danske regering, det vil vi gerne.
Når det så ikke er en voldsomt ny politik, et nybrud i dansk politik, hvorfor skal vi så gå med?
Jamen, det er der jo to grunde til.
For det første er der den grund, at vi gerne vil sende det meget utvetydige signal at slå fast, at vi faktisk har tænkt os at leve op til de her ting.
For det andet, og det kan godt være, det bliver lidt højtflyvende for fru Pia Adelsteen, altså forstået på den måde, at fru Pia Adelsteen ikke er enig med hensyn til det europæiske sammenhold,
mener jeg faktisk også, at vi har en forpligtelse til at støtte op om det fællesskab, vi er i i Europa.
Så der er både et signal til markederne og et signal til vores andre kollegaer i Europa.
Pia Adelsteen (DF), 2012-04-26:
Det er jo netop det, der undrer mig.
Jeg tror, det er en angst for at spørge borgerne, uanset hvad meningsmålingerne siger i øvrigt.
Men når det så er sagt, vil jeg godt spørge, fordi ordføreren også siger i sin tale, at den her finanspagt ikke på sin vis indvarsler nogen ny økonomisk politik i Danmark: Hvorfor skal vi så tilslutte os den?
Hvad er det, der er så vigtigt?
For markederne kan i mine øjne i hvert fald sagtens finde ud af, hvilke lande der i øvrigt, uanset om de har en fælles mønt eller ej, har en sund økonomisk tilstand, og hvilke lande der ikke har.
Det kan markedet jo ganske glimrende finde ud af.
Så hvad er det, der gør det så presserende, at Danmark tilslutter sig finanspagten?
Jens Joel (S), 2012-04-26:
Jeg vil godt præcisere, at grunden til, at jeg synes, man skal passe på med at konkludere, hvad en regering mener, før den er valgt, er, at vi jo ikke ved, hvilken regering det er, der bliver valgt.
Altså, vi kan jo kun håbe på, at det rent faktisk bliver en socialdemokratisk regering, men vi har jo ikke nogen sikkerhed herfor.
Det har været vigtigt for den danske regering og for Socialdemokraterne, da vi begyndte at diskutere det her, at det ikke blev en proces, som kom til at strække sig over rigtig mange år, og det har været hele forudsætningen for den proces, vi har lagt op til, nemlig et spørgsmål om, at i den meget, meget penible situation, vi står i lige nu, hvor markederne har været meget usikre, og hvor der er utrolig stor usikkerhed om, hvad regeringerne vil gøre, og hvad de økonomiske perspektiver er for Europa, er det faktisk nødvendigt, at vi ikke bevæger os ind i en meget, meget langstrakt ratifikationsproces eller omgørelsesproces.
Det har sådan set ikke noget at gøre med, om vi kunne have en folkeafstemning, for den kunne man jo godt have valgt at udskrive alligevel, men det har ikke været vores opfattelse, at vi skulle fralægge os det ansvar i Folketinget.
Men altså, sidst jeg så en måling, var det sådan set ikke, fordi der ikke var tilslutning til det.
Så det er ikke af frygt for at spørge folket, der er sådan set et spørgsmål om, at vi mener, at der skal styr på det her, og at der skal klarhed over det hurtigst muligt.
Pia Adelsteen (DF), 2012-04-26:
Jeg kunne ikke lade være med at studse over bemærkningen om, at vi skal passe på med at konkludere, hvad en ny fransk regering mener, inden den bliver valgt.
Jeg troede egentlig, at det, en valgkamp gik ud på, var at finde ud af, hvad folk mente, men det er måske lidt, ligesom det skete her i Danmark.
Når det så er sagt, vil jeg godt spørge om en ting, for jeg synes, ordføreren pakker det gevaldig flot ind, når han siger: Vi har gjort det klart, at Socialdemokraterne ikke vil ændre grundloven.
Ja, for så skal det hele jo til folkeafstemning.
Det er jo hele humlen, og det var også derfor, at da man var nede at diskutere i Bruxelles, hvor det egentlig startede ud den 9. december med, at der kom en konklusion, der sagde, at det her altså skulle indarbejdes i landenes forfatninger, kæmpede alle de unionspartier, vi har i Danmark, jo for, at det netop ikke skulle ind i en grundlov, for så skulle det ud til folkeafstemning.
Man vil jo gøre alt for at undgå en folkeafstemning.
Så jeg vil godt spørge ordføreren, lidt ligesom jeg spurgte Venstres ordfører: Hvad er grænsen for, hvornår Socialdemokraterne synes at man skal have en folkeafstemning, i forhold til om borgerne ønsker det?
Jens Joel (S), 2012-04-26:
Det kan jeg afvise.
Vi har ikke noget problem med at påtage os ansvaret, og vi har ikke noget problem med at føre en ansvarlig økonomisk politik.
Det havde vi ikke, før EU, som hr. Per Clausen formulerer det, pålagde os det, og det har vi heller ikke nu, hvor det er en fælles spilleregel i Europa.
Vi mener simpelt hen, det er afgørende for, at vi kan gøre det, som vi i øvrigt også har gjort efter valget, nemlig hjælpe økonomien på vej i trange tider og sørge for, at der er styr på den i gode tider, og at man ikke, som den tidligere regering gjorde, giver ufinansierede skattelettelser og solder opsvinget op.
For vi er fuldstændig enige om, at det er noget af det, som er sket.
Og dertil vil jeg også godt sige, at derfor er der jo også forskel på den økonomiske politik, der blev ført af den tidligere regering, og den, der bliver ført af den nuværende regering.
Der er forskel på, hvem det skal komme til gode.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-04-26:
Så er det bare, at det undrer mig, at den danske regering så ikke udtaler sig kritisk, ikke siger, at der er ingen grund til at være med i den her finanspagt.
Der er ingen grund til at være med i en konservativ nedskæringspagt, når vi har vundet et valg i Danmark på – med statsministerens ord – at ville vælge investeringsvejen og ikke nedskæringsvejen.
Derfor må jeg også sige, at det undrer mig, at Socialdemokraterne, der i deres paroler siger, at man skal føre en politisk kamp i EU, hopper i kanen med Angela Merkel, når den politiske kamp dukker op, og fravælger det europæiske centrum-venstre, der ellers vender sig imod finanspagten i de her dage.
Jens Joel (S), 2012-04-26:
Tak for det.
Jeg vil gerne slå fast, at jeg delte begejstringen i søndags, og jeg håber bestemt også, at Hollande vil vinde valget den 6. maj.
Hvis han gør det, hvis socialdemokraterne kommer til magten i Frankrig, vil det betyde, at der er endnu en stærk stemme i Europa, som faktisk skubber på det tog, som det danske formandskab også skubbede på, nemlig det at skabe flere arbejdspladser, skabe ny vækst.
Det er afgørende ikke, og det er faktisk også den seneste – nu skal man passe på med at tolke tingene under en valgkamp og konkluderer, hvad en fransk regeringen mener, inden den er valgt – at han jo faktisk heller ikke lægger op til en genforhandling.
Derfor tror jeg, at man skal tage det vigtige med, at det er helt centralt, at der er tillid omkring den europæiske økonomi, men det er også helt centralt, at vi fokuserer på at skabe vækst og arbejdspladser.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at når det er det, det handler om, glæder vi os til at få, forhåbentlig, endnu en stemme om bord, som taler det meget klare og tydelige sprog, at vi skal have vækst og arbejdspladser i Europa.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-04-26:
Tak for det og tak til ordføreren.
I søndags var jeg i Frankrig, og der havde de en første præsidentvalgrunde, hvor venstrefløjen til venstre for Socialdemokratiet fik det bedste valg i 20 år.
De havde en situation, hvor den socialdemokratiske præsidentkandidat var førende, og vi er mange, der håber, at han vinder den 6. maj.
Gør han det, har vi en præsident i et af EU's kernelande, som er kritiker af finanspagten, som ønsker at genforhandle finanspagten.
Forleden dag faldt den højreorienterede hollandske regering sammen på grund af kravene fra EU til nedskæringer.
Her har vi en mulighed for, at venstrefløjen kommer til at være med i den kommende regering.
Derfor vil jeg gerne høre den socialdemokratiske ordfører: Hvorfor vil man ikke udnytte denne chance, hvorfor ikke udnytte denne håndsrækning fra Europa til at hoppe ud af af kanen med den konservative Angela Merkel, som den danske regering desværre er havnet i?
Lykke Friis (V), 2012-04-26:
Jamen jeg deler til fulde bekymringen med hensyn til ungdomsarbejdsløsheden og risikoen for en tabt generation.
Det vil jeg da godt sige helt klart også fra denne talerstol.
Men det, der også er signalet til de unge, er, at hvis ikke vi får styr på vores økonomi, vil det ikke være noget, der vil være til gavn for dem, snarere tværtimod, også når vi ser på renteudviklingen som sådan i de enkelte lande.
Så skal vi altså også huske på, at finanspagten jo selvfølgelig ikke er noget vidundermiddel.
Vi skal lave et budget, som i endnu højere grad sætter fokus på forskning og uddannelse.
Og så bliver de enkelte lande simpelt hen også nødt til at gennemføre nogle strukturreformer, hvad de altså ikke har gjort.
En af årsagerne til, at f.eks. Frankrig har så store problemer sammenlignet med Tyskland, er jo, at de netop ikke i Frankrig har gennemført de strukturreformer, man har gjort i Tyskland bl.a. med Hartz IV.
Så landene skal jo altså også selv gennemføre reformer.
Der kan man ikke delegere det hele til Den Europæiske Union.
Jens Joel (S), 2012-04-26:
Jeg ved ikke, om jeg er så tryg ved det billede med at hoppe i kanen med tyske kanslere, men jeg kan i hvert fald sige, at vi er fuldstændig enige i, at vi er nødt til at investere, men vi har jo også i den nuværende regering sagt helt klart før valget, at grunden til, at vi skulle investere, jo bl.a. var, fordi vi stod på et fundament, som var holdbart.
Hele forudsætningen for, at vi i fremtiden i Europa vil kunne investere, når der er brug for det for at hjælpe folk ud af arbejdsløshed, er altså, at vi så at sige har gjort vores hjemmearbejde, at vi ikke har soldet pengene op i de gode tider, men tværtimod forberedt os på, at der kan komme dårlige tider.
Det handler om at sige, at vi har en finanspagt, som skal sikre tillid omkring økonomien, og det tror vi er den helt afgørende forudsætning.
Så vil vi selvfølgelig gerne, og det har jeg heller ikke nogen intentioner om at gøre til et kanebillede, stå last og brast med Hollande i hans kamp for at skabe ny vækst, nye arbejdspladser i Europa.
Rosa Lund (EL), 2012-04-26:
Jeg har simpelt hen brug for et helt konkret svar på, hvordan den her finanspagt skal hjælpe de titusindvis af unge, som er arbejdsløse i Europa i dag.
Det er en reel bekymring, som jeg har, så jeg vil meget gerne høre ordførerens bud på, hvordan den her finanspagt helt konkret hjælper de her tusindtusindvis af unge arbejdsløse i Europa.
Jens Joel (S), 2012-04-26:
Jeg mener også, vi i den nuværende regering, bl.a. med støtte fra fru Rosa Lunds eget parti, har lavet rigtig mange ting.
De penge, vi bruger nu, som stadig ikke er flere, end vi har, bruger vi bl.a. til at afskaffe fattigdomsydelser og andre ting.
Så selvfølgelig er den økonomiske ansvarlighed jo ikke bare én fast ting, det handler også om, hvordan man prioriterer.
Hvad angår, hvordan finanspagten kommer de arbejdsløse unge til gode, vil jeg sige, at jeg er fuldstændig enig i, at det er en af de allerallerstørste udfordringer, vi har.
Desværre er finanspagten jo kun en indirekte håndsrækning til de her unge, og derfor er finanspagten heller ikke, som jeg har prøvet at sige nogle gange, men jeg skal gerne gøre det igen, hvis ikke det har været tydeligt nok, hele løsningen.
Det er den ganske enkelt ikke, for hvis man kun gør det, der står i finanspagten, hvis man kun skærer ned, så kommer Europa ikke ud af krisen.
Derfor gør vi rigtig meget fra det danske formandskabs side for at lave nogle regler i EU, som skaber flere job.
Vi kæmper for at flytte pengene i det europæiske budget over til noget af det, der skaber job, vi kæmper for at få aktiveret nogle af de penge, der ligger i strukturfondene lige nu, og som vi havde meget mere brug for at give til den spanske regering, så de f.eks. kunne sætte nogle initiativer i gang for deres unge.
Så de der ting er vi fuldstændig enige om, og det kører vi på med, men det er jo ikke det samme som at sige, at finanspagten er ligegyldig, den er bare ikke hele løsningen.
Rosa Lund (EL), 2012-04-26:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg vil gerne vende tilbage til noget lidt andet, som ordføreren sagde før, nemlig at det nu er tid til, at den økonomiske ansvarlighed skal komme nogle andre til gode.
Jeg mener jo, at vi i 10 år har haft det sådan, at den økonomiske ansvarlighed er kommet dem til gode, som har skabt krisen, ikke dem, krisen er gået ud over.
Derfor vil jeg bare gerne spørge ordføreren, om ordføreren er enig med mig i, at det er på tide, at vi er ansvarlige over for dem, som krisen er gået ud over.
Når jeg spørger om det, er det jo selvfølgelig, fordi ungdomsarbejdsløsheden er tårnhøj, både i Danmark og i særdeleshed i resten af Europa, og jeg synes sådan set, at vi skylder ikke bare Europa og ikke bare den generation, men os alle sammen, at løfte den generation, for ellers taber vi den på gulvet.
Så jeg vil gerne spørge helt konkret: Hvordan kommer finanspagten Europas unge arbejdsløse til gode?
Jens Joel (S), 2012-04-26:
Hvis vi fremadrettet skal lave kickstarter, skal vi, fuldstændig som vi hele tiden har gjort, sørge for, at der er balance i økonomien.
Der vil jo være forskellige udgangspunkter, og det er præcis sådan for nogle af de lande i Europa, som lige nu er i underskudsprocedure, at selv om de ligger langt over de grænser, der er, så er der lavet en plan for, hvordan de kommer tilbage på sporet.
Det er derfor, det er en lille smule kompliceret at sige præcis, hvornår man kan hvad.
Men jeg kan helt generelt sige, at vi ikke kommer nogen steder, og at vi ikke får lov til at lave kickstarter, medmindre vi sørger for, at der er styr på pengene i de gode tider, eller at der sker det, som i finanspagten kaldes særlige omstændigheder, og som altså er en særlig hård krise, man rammes af, for så kan der dispenseres fra det.
Men det er ikke nogen fribillet.
Det siger jeg helt åbent og ærligt, og derfor er det heller ikke rigtigt at sige, at finanspagten ikke kommer til at betyde noget.
Jeg siger bare, at det er en fribillet, der er en lille smule mindre afgørende i dansk sammenhæng, fordi vi på tværs af det politiske spektrum her i Folketinget har en opfattelse af, at der skal være sammenhæng mellem indtægter og udgifter.
Vi bestemmer så selv, hvor store indtægterne skal være, og hvor store udgifterne skal være, for det er en politisk diskussion her i Folketinget, men der er ikke mange, der for alvor argumenterer for, at vi skal bruge flere penge, end vi har.