runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2008-04-25:
Nu var jeg sådan set ikke er klar over, at jeg var bekendende ateist, men jeg kan forstå, at man kan få mange etiketter sat på sig her.
Jeg har det sådan set bedst med at betragte mig selv som borger i et samfund.
For mig er det et spørgsmål om, at en civil myndighed hverken fremstår som tilhørende den ene eller den anden religion eller den ene eller den anden politiske overbevisning eller noget andet, men alene som en civil myndighed.
Jeg ville have et nøjagtig lige så stort et problem, hvis jeg skulle gå hen til et bestemt politisk parti eller til folk af en bestemt filosofisk retning for at blive registreret, for jeg ville opfatte det, som om at jeg på en eller anden måde skulle bekendtgøre et tilhørsforhold til dem.
For mig er det afgørende, at den civile myndighed netop kun er en civil myndighed og hverken er udtryk for en bestemt religiøs, politisk eller anden overbevisning.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-25:
Jamen jeg vil fastholde det, jeg sagde om religiøse fantaster, og jeg er ikke så sikker på, at jeg vil frikende fru Line Barfod.
Sagen er jo nemlig den, at bekendende ateister er det mest religiøse, man overhovedet har.
Ganske almindelige danskere er da fuldkommen ligeglade med, om de skal ind hos en sognefoged eller på rådhuset eller på et kirkekontor.
Det er fuldstændig ligegyldigt, for alle ved, at der her er tale om en rent civil embedsforretning.
Men det kunne jo være, at den bekendende ateist, fordi den bekendende ateist er religiøs fantast, gør et kæmpe nummer ud af noget, som ingenting er.
Line Barfod (EL), 2008-04-25:
Jeg må indrømme, at jeg ikke betragter mig selv som nærtagende religiøs fantast.
Jeg betragter slet ikke mig selv som religiøs, men som ikketroende.
Og jeg synes, det er svært, når jeg går ind til et trossamfund, ikke at opfatte det som et trossamfund, og, når jeg går ind på et kordegnekontor, ikke at opfatte det, som at det er en kordegn, en religiøs person, jeg går ind til.
Hvis jeg derimod gik ind på et civilt kontor, hvor der sad en person, som så måske havde et religiøst symbol som f.eks. et kors på, ville det være noget fuldstændig andet, for det var en civil myndighed, jeg gik ind til, da jeg gik ind til den person
Det er noget andet end at gå ind på et religiøst kontor, hvor hovedformålet er at udbrede en bestemt religion.
Det mener jeg at hr. Jesper Langballe er nødt til respektere: Man behøver altså ikke at være religiøs fantastisk for at have den opfattelse, at når man går ind på et religiøst kontor, så opfatter man det også som religiøst.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-25:
Folkekirken er ikke øverste myndighed i noget som helst, men folkekirken er af historiske grunde blevet tillagt en fuldstændig civil funktion.
Som det er blevet sagt tidligere under debatterne her, er det en helt verdslig funktion, og folkekirken er ikke i den her forbindelse øverste myndighed, men en tjenende instans, der gør staten en tjeneste ved at påtage sig civilregistreringen.
Alle fornuftige mennesker ved da, at når de går ind på præstens studereværelse og ind på kirkekontoret, så er det ikke et religiøst menneske, de henvender sig til, men en civil embedsmand, der udfører en civil embedsfunktion.
Sådan er det.
Det ved alle undtagen måske meget nærtagende religiøse fantaster.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-25:
Fru Line Barfod efterlyste, hvad problemerne kunne være.
Nu skal jeg jo nødig anklage fru Line Barfod for ikke at have fulgt med i debatten, men jeg kan i hvert fald se to ting og vil så spørge fru Line Barfod, om hun mener, at det er problemer.
Det ene er, at for de menneskers vedkommende, der ikke lige har en digital signatur, vil det for langt størstedelen af befolkningen betyde, at de skal bevæge sig meget længere væk, end de skal i dag, for at komme ned på f.eks. kommunekontoret, og det kunne måske godt blive et problem for nogle mennesker, at der blev meget længere.
I hvert fald ville det være en dårligere borgerservice.
Det ville ikke være så tæt på borgerne, som det er i dag.
Så er der et andet problem - men det ved jeg så ikke helt, for nogle gange kan man godt få en fornemmelse af, at det der med økonomi aldrig nogen sinde er et problem, Enhedslisten tager stilling til, men der er jo derudover et tocifret millionbeløb i det her.
Jeg ved slet ikke, om Enhedslisten overhovedet tager sig af, hvad ting koster.
Nogle gange kan man få det indtryk, at det er fuldstændig ligegyldigt, men jeg anser det i hvert fald også for et problem, når tingene bliver dyrere, for så har vi ikke pengene til så mange andre gode formål.
Line Barfod (EL), 2008-04-25:
Jeg er helt med på, at fru Charlotte Dyremose kan synes, at det er et problem, hvis ikke der er penge nok til at give yderligere kæmpestore milliardstore - skattelettelser til de allerrigeste i dette samfund.
Jeg kan ikke se, at det skulle blive så voldsomt meget dyrere, fordi man flytter registreringen over til de civile myndigheder.
Det har jeg simpelt hen meget svært ved at se.
Med hensyn til den digitale signatur er jeg fuldstændig enig i, at vi står med et generelt problem i forhold til de mange ting, hvor man forventer, at folk har en digital signatur, og hvor mange slet ikke har det.
Vi har også set eksempler på flere ministre, bl.a. ministeren på området her, som ikke selv anvender digital signatur.
Men jeg mener, at det også her er muligt at finde praktiske løsninger for at sikre, at der såvel for civil registrering som for de mange andre ting, hvor man har behov for at komme i kontakt med sit kommunekontor, er nogle lokale muligheder.
Det kunne også være med til at bringe andre kommunale funktioner tættere på borgerne, frem for at de i de nye storkommuner skal rejse så voldsomt langt, hver gang de skal i kontakt med kommunen.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-04-25:
Man kan vælge at læse det her forslag med de rette intentioner, der ligger i forslaget, eller man kan vælge at læse det, som en vis herre læser Bibelen.
I Norge kan man f.eks. på selvangivelsen krydse af, hvilket trossamfund man ønsker at betale medlemsbidrag til.
Det kunne jo være, det var det, at regeringen tog initiativ til, hvis Enhedslistens forslag blev vedtaget, og det er bare den slags tanker, som SF helt klart støtter.
Bente Dahl (RV), 2008-04-25:
Jeg må sige, at det ikke er den historik, jeg er bekendt med.
Grundtvig var, javel, meget kritisk over for grundloven og over for, at borgerne skulle blive medbestemmende, men så formulerede Grundtvig jo sit folkeoplysningsprojekt, og det vil sige, at alle borgere kan blive oplyst og dermed være medborgere i et samfund, hvor man laver lovgivning.
Nej, det, jeg vil ind på, er J.C. Christensen, 1902.
J.C. Christensen-ministeriet ville jo have lavet en kirkeforfatningslov.
Der kom menighedsrådsloven, som blev lavet, og vi fik det menighedsrådssystem, vi har, og fint for det.
Det næste projekt var kirkeforfatningsloven, og det blev jo så forpurret af Albertisagen, men det er en anden snak.
Vi fik vi ikke kirkeforfatningsloven; der var tiltag for, at vi skulle have det, først i 1900-tallet.
Så det er ikke rigtigt, at der ikke er sket noget på det område siden 1849.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-25:
En kirkeforfatningslov er jo det, vi her i Danmark med flid har undgået, lige siden vi fik grundloven.
Fru Bente Dahl har tidligere henvist til den paragraf, man, eller nogle, kalder løfteparagraffen, om, at folkekirkens forhold ordnes ved lov, og at det var meningen - og det var virkelig oprindelig hensigten - at det var en kirkeforfatningslov, der dér blev bebudet.
Men ved fru Bente Dahl ikke, at allerede Grundtvig og hans samtidige, Frederik Barfod, altså simpelt hen flere af grundlovsfædrene, meget hurtigt fandt ud af, at det ville være døden, hvis kirken skulle være selvstændig, og at man derfor simpelt hen valgte at omtolke den paragraf, sådan at det, at kirkens forhold ordnes ved lov, i stedet for betød, at det ordnes ved lovgivning, at det ordnes af Folketinget?
Og sådan har vi haft det i årevis, og sådan har den danske befolkning været godt tilfreds med det.
Så altså, hele vores historie har jo siden grundloven gået ud på at undgå en kirkeforfatningslov.
Bente Dahl (RV), 2008-04-25:
En påstand bliver jo altså ikke mere rigtig af at blive gentaget.
I en kirkeforfatningslov og i det arbejde, der ligger med at lave en kirkeforfatningslov, vil det jo vise sig, hvad der er hensigtsmæssigt.
Men vi skal nødvendigvis have den proces, der går forud; man kan ikke bare skille stat og kirke ad, ikke alene på grund af grundloven, som jo siger, at det kan man ikke, men man kan heller ikke bare gøre det.
Man skal have en kirkeforfatningslov.
Det er det, vi arbejder på.
Så vil jeg gerne sige, når hr. Jesper Langballe taler om at sætte sig ind i, hvordan det fungerer, at det jo også er en påstand, der heller ikke bliver rigtigere af at blive gentaget.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-25:
Jeg synes, det er utroligt, at fru Bente Dahl bliver ved med stædigt at påstå, at det sønderjyske system fungerer fortræffeligt, når sagen er, at det i øjeblikket er ét stort sammenbrud.
Men hun kunne jo sætte sig lidt ind i, hvordan det fungerer.
Men jeg vil godt stille fru Bente Dahl to spørgsmål.
For det første: For nu at sige det meget enkelt, er det ikke rigtigt, at fru Bente Dahls forslag om at flytte civilregistreringen under alle omstændigheder vil blive mere besværligt for borgerne?
Jeg ved godt, at der, som der bliver sagt, er borgerservicecentre rundtomkring i de nye kommuner, men i folkekirken er der altså en eller flere præster eller et kirkekontor i hvert sogn.
Vil det ikke under alle omstændigheder blive mere besværligt for borgerne, også fordi man nu skal rende flere steder hen, når barnet er blevet født, i stedet for at nøjes med at gå ét sted hen?
For det andet: Er det ikke rigtigt, at alt det der med, at fru Bente Dahl hævder, at det bliver så og så meget enklere og så og så meget nemmere, er spilfægteri, og at hensigten er en helt anden?
Hensigten er simpelt hen i så høj grad som overhovedet muligt at få skilt stat og kirke ad.
Men så vil jeg bede fru Bente Dahl om at sige det!
Line Barfod (EL), 2008-04-25:
Jeg er ikke tvivl om, at regeringen og Dansk Folkeparti ville være i stand til at lægge et kæmpe bureaukrati på, ligesom man har gjort på mange andre områder, hvor de ansatte bliver tvunget til at lave alle mulige mærkelige bureaukratiske ordninger.
Der er dygtige mennesker, der også kunne finde ud af, hvordan man helt konkret lavede it-omlægningen, så det blev flyttet over og var en del af CPR fra starten i stedet for at ligge ude på kordegnekontoret.
Så stor tiltro har jeg altså både til vores offentligt ansatte og til mange af de dygtige it-folk, vi har i Danmark.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-25:
Det bliver der jo allerede betalt for, og det vil sige, at det at flytte det som sagt blot vil give en ekstra fordyrelse.
Jeg forstår slet ikke fru Line Barfods regnestykke.
Det er jo ikke sådan, at udgifterne forsvinder, fordi man flytter det fra folkekirken til kommunekontoret.
Jeg tror i øvrigt, at det at have folkekirken til at yde civilregistrering faktisk er en relativt billig ordning.
Jeg må sige, at jeg føler mig overbevist om, at i det øjeblik man fik det ført over til kommunerne, ville man opleve et svulmende bureaukrati i den anledning.
Så det ville blive meget dyrere end det bare at flytte det, mens præster og kirkekontorer faktisk er billig arbejdskraft.
Line Barfod (EL), 2008-04-25:
Og så er det bare, at jeg stilfærdigt siger, at hvis folkekirken har behov for at have en registrering af sine medlemmer, må folkekirken jo vælge det og finde et system for det og betale for det, nøjagtig ligesom alle andre foreninger i dette land finder ud af selv at betale for registrering af deres medlemmer.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-25:
Jeg tror ikke, at ordføreren var i stand til at høre, hvad det egentlig var, fru Charlotte Dyremose sagde.
Der er jo ikke tale om, at staten skal finansiere en medlemsregistrering, det er fuldstændig skudt ved siden af.
Det, fru Charlotte Dyremose sagde, var, at der under alle omstændigheder bliver tale om en kolossal fordyrelse, i det øjeblik man skal flytte det hele fra folkekirken til kommunerne.
Jeg benægter ikke, at det sagtens kan lade sig gøre, det kan det da.
Især efter at man har fået DNK, kan man da godt flytte det til kommunerne.
Men det bliver dyrt.
Det er simpelt hen det, der er tale om.
Og hvorfor i himlens navn skulle man give så mange penge for at gøre det hele mere besværligt for et flertal af borgerne?
Line Barfod (EL), 2008-04-25:
Mig bekendt betaler vi ikke for medlemsregistrering i andre foreninger.
Vi betaler ikke for medlemsregistrering hos De Konservative eller i fodboldklubber eller nogen andre steder, så jeg har svært ved se, at det er en statsopgave at betale for medlemsregistreringen i en bestemt forening.
Men jeg synes da, det er interessant, hvis det er De Konservatives synspunkt, at staten skal betale for medlemsregistrering i forskellige foreninger.
Så er der en helt anden diskussion, som vi slet ikke har været inde på her, nemlig spørgsmålet om børns rettigheder, om, hvorvidt børn skal kunne indmeldes i trossamfund.
Det er jo noget, man diskuterer i Børnerådet, og hvor man i Norge, så vidt jeg er orienteret, har indført regler om, at man ikke kan gå ind og bestemme, hvilken religion et barn skal have, før det er gammelt nok til selv at træffe beslutning om det.
Jeg synes da bestemt, det er noget, man også bør lade indgå i de kommende overvejelser her i Danmark om forholdet mellem kirke og stat, om ikke vi skal sige, at børn skal have ret til selv at bestemme, hvilken religion de vil være en del af, og derfor skal være store nok til selv at træffe den beslutning.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-25:
Jeg kan oplyse fru Line Barfod om, at grunden til, at det bliver så meget dyrere, er, at man så for 83 pct. af befolkningens vedkommende skal registrere to gange.
Sagen er sådan set den, at den situation, vi har i dag, er, at folkekirken alligevel skal udføre den her opgave for 83 pct.s vedkommende, og så har man overbevist folkekirken om, at de så skulle være så venlige også at gøre det for den resterende del af befolkningen.
Og det er klart, at hvis de stadig væk skal gøre det, kan man jo ikke bare sådan sige: Nå, men så tager vi i øvrigt pengene fra jer.
For det er stadig folkekirkens penge, som de bruger til noget, som de er nødt til at gøre.
Så det vil koste sådan lige omkring det dobbelte af, hvad det gør i dag.
Med hensyn til det her med nærheden er det da underligt, at man gerne vil have tingene ud tættere på borgerne, men så starter med at centralisere en opgave, som rent faktisk ligger tæt på borgerne.
Naser Khader (NY), 2008-04-25:
Jeg synes, det ville være fint at få med som et element, at medlemmer af forskellige trossamfund også har ret til at forlade de forskellige trossamfund.
Det kunne man da godt have med som et element i de retningslinjer, som man nu kommer med.
Altså, vi kommer ikke med færdiglavede retningslinjer.
Vi lægger op til, at man her i Folketinget drøfter, hvad det er for retningslinjer, man fremover skal have, når man godkender trossamfund.
Der synes jeg, at det er fint at have det med.
Der er andre elementer, man godt kunne tage med, bl.a. kunne jeg godt tænke mig, at der eksempelvis var kvindelige imamer og kvindelige rabbinere.
Nu har vi drøftet homoseksuelles ret til at blive viet i kirker; det kunne man også gøre i forhold til moskeer, synagoger og andet.
Det kunne da være interessant.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-25:
Jeg mener ikke, at samfundet skal konserveres, sådan at der intet må forandres.
Det er klart, at tingene udvikler sig, at tingene forandrer sig, men det, jeg gør opmærksom på, er bare det hykleri, der ligger i at sige, at det er af hensyn til nemheden og af hensyn til forenklingen.
Nej, det er ikke!
Fru Bente Dahl og Det Radikale Venstres egentlige hensigt er en helt anden, nemlig i så høj grad som muligt at få skilt stat og kirke.
Men så skulle man da bare tage og sige det.
Med hensyn til det første, fru Bente Dahl sagde: Jeg ved ikke, hvornår fru Bente Dahl har talt med sønderjyske præster.
Det kan ikke være lige her for nylig, for det er faktisk rigtigt, når jeg siger, at det lige i øjeblikket er ét stort sammenbrud.
Når jeg nu fortæller fru Bente Dahl, at præster jævnligt overtræder begravelsesloven ved at begrave mennesker, som de ikke har lov til at begrave, fordi kommunernes bureaukrati ikke kan følge med på grund af den elendige sønderjyske ordning, så må fru Bente Dahl da tro på, hvad jeg siger.
Bente Dahl (RV), 2008-04-25:
Jeg hørte simpelt hen ikke de sidste to sætninger, hr. Jesper Langballe sagde.
Dem vil jeg gerne have repeteret lige om lidt.
Selvfølgelig er jeg det, og der er ikke en eneste, der giver udtryk for det, som hr. Jesper Langballe gør i dag fra talerstolen.
Tværtimod er de vældig glade for systemet, og de præster, jeg har kontakt med, udtaler endda, at de har kontakt med andre på Lolland og andre steder, som ikke er særlig godt tilfredse.
Så der er åbenbart mere variation i præsternes indstilling til systemerne end som så.
Men jeg har et spørgsmål: Hr. Jesper Langballe siger, at civilregistreringen hører til i folkekirken.
Sådan må jeg forstå det.
Naser Khader (NY), 2008-04-25:
Først vil jeg kort spørge: Støtter Enhedslisten Ny Alliances beslutningsforslag om at ændre på retningslinjerne for godkendelse af trossamfund?
Jeg forstår, at der er to skoler i Enhedslisten: Der er ateisterne og islamsocialisterne.
Så jeg vil for det andet spørge: I hvilken af de to skoler befinder fru Line Barfod sig?
Line Barfod (EL), 2008-04-25:
Vi har ikke tænkt os at gå ind og censurere, hvad folketingsmedlemmer måtte tro på, eller hvad myndighedsudøvere måtte tro på.
Det, der for os er afgørende, er, om en myndighed ligger hos en civil myndighed, eller om den ligger hos et trossamfund, nøjagtig ligesom vi siger, at det er afgørende, at man får adskilt, hvad der er religiøse argumenter, og hvad der er politiske argumenter.
Vi mener, at den debat, der skal være, og den måde, man håndterer tingene på i Folketinget, skal være ud fra det politiske.
Så har folk selvfølgelig alle mulige årsager til, at de har valgt de politiske partier, de har.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-25:
Man fremsætter et beslutningsforslag, som skal nedtone kristendommen i vores danske samfund - det lægger man jo slet ikke skjul på, for det forstår jeg på Enhedslisten er noget værre noget - og samtidig opstiller man en kandidat, som, hvis kandidaten kommer på Folketingets talerstol, vil gøre det iført det islamiske tørklæde.
Enhedslistens ordfører sagde, at sådan noget med myndigheder og religion skulle man holde adskilt.
Nu kunne man godt påstå, at Folketinget er en form for myndighed, det kunne man vel godt påstå, så hvordan hænger det sammen, at man på den ene side siger, at vi for guds skyld skal nedtone kristendommen - nej, måske ikke for guds skyld, men så for Enhedslistens skyld - og at man på den anden side siger, at man skal have en kandidat valgt til Folketinget, som kan gå op på Folketingets talerstol og sende et af de mest tydelige religiøse symboler ud til folk, der sidder og følger debatten på tilhørerpladserne, og til det danske folk udeomkring, nemlig det islamiske tørklæde?
Det giver jo slet ikke nogen mening.
Kan jeg ikke få en forklaring på, hvordan det hænger sammen, at kristendommen skal nedtones, men at islamismen ikke skal nedtones?
Line Barfod (EL), 2008-04-25:
Vores forslag er et forslag om at adskille det religiøse fra myndigheder og stat.
Det er et forslag om, at vi slet ikke vil have statsanerkendelse af nogen trossamfund, at vi ikke ønsker, at nogen trossamfund skal have myndighed.
Den skal ligge hos de civile myndigheder.
Det mener vi er ret væsentligt at holde fast i som en grundlæggende frihed, både i vores samfund og i vores parti.
Det, der er afgørende for os, er, at de kandidater, der er fra Enhedslisten, fremfører Enhedslistens politik og står fast på vores grundholdninger, og det er afgørende, når vi vælger, hvem der er vores kandidater.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-25:
Jeg skifter gerne navn til Morten, hvis det kan hjælpe sagsbehandlingen herinde, så fred være med det.
Det, jeg vil høre ordføreren om, og som jeg stiller mig lidt undrende over for, er, at Enhedslisten i det her beslutningsforslag bl.a. skriver, at hvis man med nogen vægt skal kunne imødegå krav fra eksempelvis islamiske fundamentalister om en islamisk stat, er det nødvendigt at gøre op med de kristne elementer i den danske stat og dermed med folkekirkens særstatus osv.
Det undrer mig lidt, at man fra Enhedslistens side fremsætter et beslutningsforslag, hvor man sådan vil nedtone det kristne i det danske samfund, samtidig med at man gør sig stor umage med at få en kandidat valgt til Folketinget, som vil betræde landets fornemste talerstol iført et tørklæde, som i hvert fald af en hel del mennesker bliver betragtet som noget fundamentalistisk og undertrykkende.
Der har Enhedslisten jo - og tillykke med det - haft held til med sin kandidat at påvirke Folketinget til at acceptere, at det kan lade sig gøre.
Så jeg vil bare høre, hvor logikken er hos Enhedslisten, med hensyn til at man på den ene side siger, at vi skal nedtone kristendommen i samfundet, og på den anden side siger: Lad os få islamismen ind på Folketingets talerstol.
Line Barfod (EL), 2008-04-25:
Jeg skal da gerne diskutere arv fra både Rom, Jerusalem, Athen og mange andre spændende byer rundtom i verden, men det afgørende for mig er, om vi ville miste vores demokrati, om vi ville miste vores mindretalsbeskyttelse, ytringsfrihed, foreningsfrihed osv., hvis vi holdt op med at sammenblande kirke og stat og holdt religion og politik hver for sig, og det var sådan, jeg havde forstået det på fru Charlotte Dyremose.
Men lad os bare diskutere det igen, for der kommer jo formentlig også en andenbehandling af dette forslag.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-25:
Nu bliver det så heldigvis også skrevet ud, og hvis fru Line Barfod har brug for yderligere oplysninger, skal jeg gerne endnu en gang fortælle hende om de tre elementer, der for mig at se ligger i arven fra Rom, Athen og Jerusalem, hvoraf vistnok kun en af dem er den kristne.
Line Barfod (EL), 2008-04-25:
Jeg vil bestemt gerne læse ordførertalen en gang til, men det var nu under debatten efter ordførertalen, at fru Charlotte Dyremose kom med udtalelsen om - sådan som jeg hørte ordføreren - at demokrati var flertalsstyre, og at det, at vi ikke kun havde flertalsstyre, men havde rettigheder for mindretallet, udsprang af, at vi havde kristendommen samtidig, og det var det, der undrede mig så meget.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-25:
Jeg vil blot anbefale, at fru Line Barfod, når nu debatten er overstået og hun får et øjeblik på sit kontor, udskriver min ordførertale og lige læser den igennem.
Det tror jeg vil være nyttigt for forståelsen af, hvad der blev sagt.
Line Barfod (EL), 2008-04-25:
Det glæder mig altid, hvis nogle kan få fred i sindet; så har vi et positivt resultat af dagens debat.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-25:
Jeg føler mig stærkt beroliget af fru Line Barfods afsluttende ordførertale.
Jeg kan faktisk sige, at jeg har fået fred i sjælen ved at høre fru Line Barfods forsikring om, at Enhedslisten ikke vil afskaffe nisserne.
Naser Khader (NY), 2008-04-25:
Jeg troede, at Enhedslisten altid støttede forslag, hvori der er det mindste fremskridt eller i hvert fald skridt i den rigtige retning.
Når der nu ikke er et flertal for at afskaffe det, at staten godkender trossamfund, hvorfor kan man så ikke støtte, at der kommer nogle klare retningslinjer, indtil den dag man eventuelt helt afskaffer den statslige godkendelse?
Hvorfor kan man ikke indtil da støtte nogle klare retningslinjer?
- for det har vi altså ikke i øjeblikket.
De retningslinjer, der er, er blevet lavet af et udvalg sådan efterhånden, og de er uklare.
Hvorfor kan man ikke støtte det?