runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2016-01-12:
Tak for det.
Vi lider slemt af politikerlede i Danmark, der er mange, der er trætte af os herinde på Christiansborg, og det tror jeg bl.a. er, fordi vi tit beskylder hinanden for ting og ikke rigtig lytter, når vi diskuterer.
Og for at være helt ærlig, er en af de ting, jeg sætter pris på, den, at vi eksempelvis har fået Alternativet i Folketinget; jeg synes, de bidrager med noget nyt.
Derfor gør det mig også bare, for at være helt ærlig, så død ærgerlig, at ordføreren siger, at når borgerlige partier er imod det her, er det, fordi vi ikke ønsker ligeløn.
Altså, det, jeg hørte ordføreren sige tidligere, var, at der kun var en forklaring på, at man kunne være imod det her, og den var, at vi reelt ikke ønsker, at kvinder skal aflønnes efter samme skala for samme kvalifikationer.
Jeg vil bare godt høre, om ordføreren vil bekræfte, at det var det, han mente.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-01-12:
Nu synes jeg, Liberal Alliances ordfører får det til at lyde, som om det kun er bittesmå virksomheder.
Man får indtryk af, at det næsten er enkeltmandsdrevne virksomheder.
Men det er jo også virksomheder med helt op til 34 medarbejdere.
Det er mindre virksomheder i forhold til, hvor store virksomheder vi også har i Danmark, men de har alligevel en vis størrelse og en vis tyngde.
De bliver også berørt af det her lovforslag.
Hvilket incitament har en arbejdsgiver til at tage en samtale, hvis ikke han er tvunget til at tage samtalen?
Altså, hvis det virkelig ser skidt ud på arbejdspladsen, hvad er det så i det her lovforslag, der skal gøre, at den arbejdsgiver har lyst til at tage den samtale?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-01-12:
Nej, det er jeg faktisk ikke enig i, for det er sådan en lidt teoretisk tilgang til det her spørgsmål.
Som jeg sagde i min ordførertale, er der jo i små virksomheder i sagens natur få ansatte, og der siger de her statistikker jo ingenting om, om der er ligeløn i virksomhederne, fordi der ofte vil være få mennesker, der arbejder i forskellige jobfunktioner.
Så er det fuldstændig nyttesløst.
Det, der jo i en lønforhandlingssituation gør, at lønnen presses op, det, der giver lønmodtagerne en god forhandlingsposition, er, at lønmodtageren har en alternativ beskæftigelsesmulighed.
Man kan altså sige, at man vil have mere i løn, fordi man kan gå over til en anden virksomhed og få en bedre løn.
Eller også kan det gå godt i virksomheden, og produktiviteten stige osv. osv., og det udløser over tid lønforhøjelser.
Det er de sådan helt fundamentale strukturelle ting, der betyder noget for løndannelsen i Danmark, ikke de her lønstatistikker.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-01-12:
Det er jo en ærlig sag, at Liberal Alliance gerne vil gå et langt skridt videre her, men nu er det så det her lovforslag, vi forholder os til og diskuterer, så det er det, jeg vil spørge ind til.
Er Liberal Alliances ordfører enig i, at det svækker lønmodtagerens position i en forhandlingssituation – og det kunne være en hvilken som helst forhandlingssituation – at den ene part i en forhandling har en viden, som den anden part, lønmodtageren, ikke har?
I dag er det modsat, nemlig at det grundlag, man har diskussionen ud fra, er en viden, som begge har, for efter den nuværende lovgivning skal arbejdsgiveren, når der kommer en konvolut ind fra Danmarks Statistik, dele oplysningerne deri med almindeligvis tillidsrepræsentanten.
Det gør, at hvis man skal have en diskussion om et eller andet, kan man have den på et lige grundlag.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-12:
Det vidste vi skam udmærket i forvejen.
Det er heller ikke det, vi har diskuteret her i dag.
Det, vi har forsøgt at få de borgerlige partiers ordførere til at komme med, er noget dokumentation for de påstande, som man er kommet med som begrundelse for at forringe de nuværende regler og forringe lønmodtagernes rettigheder.
Det er jo ordførerne, der skal stå på mål.
Der kan det jo ikke nytte noget at henvise til, hvad Dansk Arbejdsgiverforening synes.
Der må man jo komme her med noget dokumentation for, at det går ud over anonymiteten, at det pålægger disse mindre virksomheder en hel masse gener.
Det har vi jo ikke fået.
Jane Heitmann (V), 2016-01-12:
Så vil jeg bare sige tak for svaret, og at der jo lige præcis er kommet høringssvar, som peger i retning af, at ikke alle er lige tilfredse med den lovgivning, som den tidligere regering vedtog.
Jane Heitmann (V), 2016-01-12:
Tak for det.
Jeg vil lige læse en lille passage op fra et høringssvar:
Den gældende lov – altså den, som den tidligere røde regering vedtog – forrykker balancen mellem ønsket om at fremme arbejdet med ligeløn og de administrative byrder, som det er for arbejdsgiverne at fortolke og drøfte den forelagte statistik.
Lovforslaget – altså lovforslaget her – bidrager positivt til at gøre op med denne ubalance.
Kan ordføreren bekræfte, at det her er et høringssvar fra Dansk Arbejdsgiverforening?
Finn Sørensen (EL), 2016-01-12:
Jamen jeg sagde heller ikke noget om, at der ikke var grund til at føle politikerlede i forhold til Det Konservative Folkeparti før valget, og at det skulle være noget, der er opstået efter valget.
Mette Abildgaard (KF), 2016-01-12:
Så det er jo at gøre præcis det samme, som man har sagt man ville gøre før et valg.
Den tekst, jeg refererede til, var den, der kom lige før den passage, som ordføreren valgte at læse op.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-12:
Nu skal jeg lige finde, hvad jeg sagde helt præcist: »Ligestilling interesserer simpelt hen ikke de borgerlige partier, hvis det betyder rettigheder til lønmodtagerne, og hvis det koster penge.
Så enkelt er det.«
Det var det, jeg sagde, og det er det, ordføreren gerne må forholde sig til.
Så vil jeg bare sige, at jeg tror, at politikerlede kommer af noget helt andet.
Det kommer nemlig af, at politikerne siger èt og gør noget andet, og det er jo det, vi har et eksempel på her i dag, for de borgerlige partiers ordførere og lige om lidt også ministeren stiller sig op og siger: Vi går ind for ligestilling, samtidig med at man forringer mulighederne for at kæmpe for ligeløn.
Det er sådan noget, politikerlede kommer af.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-13:
Er der nogen øvre grænse for, hvor længe Dansk Folkeparti mener at et barn skal kunne bo på et asylcenter?
Det spørger jeg selvfølgelig om, fordi den mulighed, der er i loven i dag, for at børnefamilier kan rykke ud af centrene efter en vis periode, fjernes.
Er det 5 år?
Er det 10 år?
Er det 20 år?
Hvor lang tid mener Dansk Folkeparti det er rimeligt, at et barn sidder på et asylcenter?
Lotte Rod (RV), 2016-01-13:
Lige nu er fakta jo, at konflikter i gennemsnit varer 17 år, hvis ikke jeg husker helt forkert, og så forstår jeg ikke, hvad det er for en logik, der ligger bag ved Dansk Folkepartis forslag om, at vi nødvendigvis skal betale til folk, i stedet for de kan arbejde og betale skat.
Altså, hvorfor er det, at folk ikke skal bidrage?
Martin Henriksen (DF), 2016-01-13:
Men altså, flygtninge kan jo godt arbejde i dag.
Realiteten er bare, at mange af dem ikke gør det, og det er jo sådan set en del af udfordringen.
Det er jo derfor, at vi har den opfattelse fra dansk Folkepartis side, at der er behov for at begrænse tilstrømningen, fordi størstedelen af de her mennesker desværre aldrig vil blive integreret i det danske samfund.
Det siger al erfaring på området.
Altså, det ville da være godt, hvis det ikke var sådan, men det er det, der er realiteten, og vi bliver nødt til at forholde os til realiteten.
Jeg ved ikke, hvorfor der er nogle, der har den opfattelse, at man forhindrer flygtninge i at bidrage til det danske samfund.
De har da mulighed for det.
Der er bare mange af dem, der ikke gør det.
Marcus Knuth (V), 2016-01-13:
Mange tak.
Ingen kan længere være i tvivl om, at Europa og hermed Danmark befinder sig i en helt ekstraordinær situation med en historisk flygtningestrøm.
I de seneste måneder har vi oplevet en væsentlig forøgelse af antallet af indrejsende flygtninge og migranter i Europa, og heraf søger historisk mange asyl i Danmark.
Det er en situation, der i den grad presser det danske asylsystem.
For at imødekomme dette ekstraordinære asylpres har regeringen allerede gennemført en række stramninger, og med dette lovforslag ønsker regeringen at stramme asylvilkårene yderligere, så det bliver mindre attraktivt at søge asyl i Danmark.
Vilkårene på asylområdet har stor betydning for, hvor attraktivt det er at søge mod Danmark.
Det har Venstre efterhånden længe ment.
Vi så også, at de stramninger, vi kom med hen over sommeren, havde en meget, meget mærkbar effekt, og derfor bakker vi også op om dette lovforslag, der har til formål at begrænse antallet af mennesker, der søger asyl i Danmark.
Helt konkret betyder lovforslaget bl.a., at perioden for adgang til familiesammenføring ændres; at statens betaling for transport af familiesammenførte flygtninge afskaffes – det er mig bekendt heller ikke noget, der bliver brugt i mange andre europæiske lande; at kriterierne for udvælgelse af kvoteflygtninge ændres til det, der blev indført i 2005, som havde en meget, meget positiv effekt på integrationen af de kvoteflygtninge, der kom; at den tidsmæssige betingelse for at opnå tidsubegrænset opholdstilladelse skærpes; derudover er der det meget omdiskuterede forslag, hvor myndighederne har mulighed for at tage kontante beløb over 10.000 kr. eller genstande af større økonomisk værdi i bevaring for at dække udgifterne til kost, logi osv. under en asylsags behandling, og det er jo ganske enkelt for at sidestille asylansøgere med danskere ud fra det princip, at hvis man kan betale selv, jamen så skal man selvfølgelig betale selv.
Og lad mig dog lige pointere, at dette sidste punkt ikke gælder personlige genstande med særlig affektionsværdi.
Der har dog ganske som forventet været kritik af de stramninger, som det her lovforslag indeholder.
Vi er klar over, at der er tale om omfattende stramninger, men det er vigtigt at understrege, at der er tale om nødvendige stramninger, hvis vi skal undgå, at det danske asylsystem bryder sammen og havner i en situation ligesom det svenske.
For Venstre handler det helt grundlæggende om at sikre, at det danske asylsystem ikke bukker under for presset, og at indrejsetallet ikke løber løbsk.
Begge dele er afgørende for, at vi fortsat kan håndtere denne ekstraordinære situation fornuftigt og samtidig være i stand til at integrere de rigtig mange flygtninge, der allerede er kommet til Danmark.
Derfor støtter Venstre naturligvis forslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-13:
I Danmark er det jo sådan, at vi tager udgangspunkt i barnets tarv.
Det vil sige, at selv om der kan være forældre, der træffer beslutninger, som man er uenig i, så siger vi: Nå, men okay, hvis det har negative konsekvenser for barnet, lader vi ikke bare stå til.
Så gør vi, hvad vi kan, for at det barn får så godt et liv som muligt.
Hvad er det, der adskiller børn i asylcentre fra alle mulige andre børn i Danmark?
Jeg synes faktisk, at det ville være fair nok, hvis Dansk Folkepartis hr. Martin Henriksen kunne svare på mit spørgsmål.
Er det rimeligt, at et barn sidder i et asylcenter hele sit liv?
Martin Henriksen (DF), 2016-01-13:
Svaret er jo, at det, der adskiller et barn i et asylcenter fra andre børn i Danmark, er, at barnet ikke har en opholdstilladelse.
Det er jo det, der er svaret.
Jeg kan sagtens forstå, at der er folk, der ønsker – også herinde i salen – at sørge for, at børnene har det så godt som overhovedet muligt.
Der er det bare, at vi siger fra Dansk Folkepartis side, at det skal vi selvfølgelig også sørge for, men vi mener så, at det kan man godt gøre inden for rammerne af et asylcenter.
I øvrigt vil det jo også være sådan, at der er mulighed for at benytte sig af nogle af de tilbud, som er uden for asylcentret, men altså ikke at flytte ud.
Der synes jeg igen at det er vigtigt at understrege, at vi bliver nødt til at holde fast i, at det har forældrene altså også et ansvar for.
Hvis det er sådan, at man fra Folketingets side sætter en grænse på, hvor lang tid man må være i et asylcenter, kan vi også risikere, at der er nogle, der spekulerer i det og dermed simpelt hen vil trække tiden indtil det tidspunkt, hvor de ved, at så er der en større mulighed for at få en opholdstilladelse i Danmark.
Altså, hvis de simpelt hen nægter.
Hvis de i tilpas lang tid nægter at rejse ud af Danmark, ved de, at det kan ende med en opholdstilladelse i Danmark, og det skal man også passe på, for det kan de spekulere i.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-13:
Efter valget i 2007 indgik daværende statsminister hr. Anders Fogh Rasmussen en aftale om, at børnefamilier kunne flytte ud af centrene efter en årrække, og det var, fordi han ligesom erkendte, at det simpelt hen var for ringe vilkår at vokse op under.
Han udtalte bl.a.: Der er en række asylansøgere, som har fået afslag på asyl, og som ikke vil vende tilbage til deres hjemland.
Det sagde hr. Anders Fogh Rasmussen på daværende tidspunkt.
Der havde været en stor og, synes jeg, fornuftig og rimelig debat om, hvorvidt det var okay, at børn skulle tilbringe hele deres liv i et asylcenter, og der var meget tydelig dokumentation for, at børnene blev syge af det, og jeg syntes jo, det var fornuftigt, at Venstre på daværende tidspunkt sagde, at det kan vi selvfølgelig ikke leve med.
Hvad er det, der har ændret sig siden 2007-valget, hvor hr. Anders Fogh Rasmussen helt tydeligt sagde, at det vil Venstre ikke vil acceptere, og sådan behandler vi ikke børn i Danmark?
Martin Henriksen (DF), 2016-01-13:
Altså, jeg synes faktisk, at det er forældrene, der skal svare på det spørgsmål, fordi når der er børn, der sidder i asylcentre igennem mange år, er det jo, fordi forældrene nægter at acceptere den afgørelse fra myndighederne, som går på, at de ikke har ret til at være i Danmark, og derfor skal de forlade Danmark.
Det gør de jo så ikke, og derfor vælger de jo sådan set at blive på et asylcenter i Danmark.
Så der synes jeg at det er vigtigt at fastholde forældrenes ansvar og fastholde, at man skal efterleve de beslutninger, som myndighederne kommer med, og hvis ikke man gør det, kan man jo også stille sin familie i en uheldig situation, for jeg medgiver da, at det ikke er særlig optimalt at bo på et asylcenter i mange år.
Det er klart.
Jeg synes, det er helt rimeligt, at man siger, at hvis folk kommer til Danmark og siger, de har brug for beskyttelse – og vi så tager dem så alvorligt, at vi faktisk kigger på sagen og giver dem et sted at bo og sørger for de ting, som de nu har brug for – og de så kan betale, så skal de selvfølgelig være med til at betale for det.
Jeg synes, det er almindelig sund fornuft, og jeg har svært ved at se, hvordan der er nogen, der kan være modstander af det.
Så taler spørgeren meget om danskere på overførselsindkomst, og det kan man selvfølgelig også godt sammenligne med, men det, jeg bare gør opmærksom på, er, at de formuleringer, som man oprindelig ville bruge over for asylansøgere om mulighederne for f.eks. at beslaglægge værdigenstande og kontante beløb, er de samme formuleringer, som man bruger og i årevis har brugt over for danskere, som f.eks. har gæld til det offentlige – og faktisk også til private.
Hvis de formuleringer er gode nok til danske statsborgere og har været det i årevis, kan jeg ikke se, hvorfor man ikke også kan bruge de samme formuleringer over for asylansøgere.
Ellers stiller man jo danskere i den situation, at de faktisk er udsat for negativ forskelsbehandling i forhold til dem, der lige er kommet til Danmark.
Og det synes jeg ikke er rimeligt.
Jeg er ikke spåkone, så det har jeg meget svært ved at sige, det må jeg indrømme.
Det er jo også derfor, at vi synes, at for dem, der kommer hertil og får en opholdstilladelse efter de regler, som nu er her, må man sørge for, at de er her midlertidigt, og når der så er mulighed for det, kan man enten sende dem tilbage til deres hjemland eller til et sted i nærområdet, og allerhelst så vi jo, at folk blev i nærområdet i flygtningelejre, og så kunne vi jo så hjælpe dem der.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-13:
Jo, men den lovgivning havde vi jo i forvejen – hvor man netop skal bidrage, hvis man er formuende.
Men hvordan ser ordføreren så på, at man generelt – ligesom mennesker, der skylder penge til det offentlige – får mulighed for at bidrage til samfundet?
Er det ikke et princip, der bør gælde for alle, at man skal have mulighed for at bidrage til det samfund, man befinder sig i?
Marcus Knuth (V), 2016-01-13:
Det, der har ændret sig, er for det første, at vi står over for en helt, helt anden situation i dag, end vi gjorde i 2007.
Der kommer rekordmange mennesker til Danmark, og derfor har vi vedtaget en række tiltag, der bl.a. skal prioritere børnefamilier.
Nu har vi oprettet en række teltlejre, hvor vi indkvarterer unge mænd, men børnefamilier kommer over i de indkvarteringer, vi har, hvor der f.eks. er tag over hovedet.
Derudover er der, som min kollega fra Dansk Folkeparti sagde før, en række tilbud til børn og unge, også selv om de sidder i asylcentre, og derfor synes jeg faktisk, at den situation er ganske udmærket.
Jeg var i et asylcenter for ganske få dage siden.
Forholdene er fine, og børnene har adgang til bl.a. skole og andre aktiviteter.
Martin Henriksen (DF), 2016-01-13:
Jo, det er da rigtig godt, hvis man kan bidrage til samfundet, og det får de jo også mulighed for at gøre, for hvis de kan betale og dermed bidrage med de midler, som de har, så skal de også det.
Så jeg mener faktisk, at man giver mulighed for at bidrage.
Så det vil altid være sådan, at hvis de får en opholdstilladelse under de gældende regler, og de kommer ud i kommunerne under de gældende regler, så kan de jo også godt søge et arbejde på lige fod med andre og på den måde bidrage til samfundet.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-01-13:
Mange tak.
Jeg synes jo, at sammenligningen med danskere på overførselsindkomst og det, at man vil fratage asylansøgere smykker, halter voldsomt.
For det første beder man jo altså ikke politiet om at tage hjem hos folk på overførselsindkomst og ransage deres hjem for at se, om de har smykker eller andet, som kan omsættes.
For det andet siger man jo heller ikke, at hvis folk er på overførselsindkomst og f.eks. har en pensionsopsparing, skal de realisere den pensionsopsparing og betale den til staten.
For kvinder, der kommer fra Syrien, er deres smykker faktisk deres pensionsopsparing.
Når de bliver gift, får de smykkerne, og hvis manden dør eller de bliver skilt fra deres mand, er det deres sikkerhed for at kunne leve et liv sammen med deres børn.
Dansk Folkeparti vil jo gerne have, at alle vender tilbage til Syrien, i det øjeblik der bliver mulighed for det: Mener Dansk Folkeparti så, at de berørte kvinder skal vende tilbage til Syrien til et liv fuldstændig uden den sikkerhed for at kunne leve et nogenlunde anstændigt liv, som de kom med i form af deres smykker?
Nu har asylansøgere jo ikke oparbejdet nogen gæld, i det øjeblik de kommer til den danske grænse.
De er overhovedet ikke kommet inden for Danmarks grænser, og der er heller ikke blevet brugt en krone på dem – og det ville i øvrigt være penge, som tages fra udviklingsbistanden.
Så jeg kan ikke se, at man kan sammenligne de to ting.
Derimod kan jeg godt se, at man ville kunne sammenligne det, at man f.eks. tvinger folk til at realisere deres pensionsopsparing, med det, at man har tænkt sig, at kvinder, der kommer her og søger asyl, skal realisere deres eneste pensionsopsparing, og at de dermed ikke kan vende tilbage til det land, de kommer fra, og få et liv der.
Martin Henriksen (DF), 2016-01-13:
Altså, det er helt naturligt for Dansk Folkeparti; sådan bør det være, og sådan er det også på en række områder.
Så har vi bare nogle områder, hvor dem, der kommer udefra, jo så af en eller enden årsag er bedre stillet end danskerne.
Det var sådan set det, vi forsøgte at gøre op med, og det får vi så ikke gjort helt op med, men vi kommer et stykke ad vejen, så asylansøgere fortsat vil have en bedre stilling på det her område end danskere, der har gæld til det offentlige.
Den stilling vil så bare ikke være lige så god, som den er i dag.
Forskelsbehandlingen vil så forhåbentlig blive lidt mindre, såfremt lovforslaget bliver vedtaget.
Lotte Rod (RV), 2016-01-13:
Hvornår regner Dansk Folkeparti med at der bliver fred i Syrien?
Marcus Knuth (V), 2016-01-13:
Det er at reducere antallet af mennesker, der kommer hertil.
Den sekundære effekt af at nedbringe antallet af mennesker, der kommer hertil, er bl.a., at vi bedre kan integrere dem, der kommer hertil.
Hvis der kommer store flygtningestrømme, sådan som de har oplevet det i Sverige, bliver det en noget nær umulig opgave at integrere alle de mennesker.
Så ja, man kan godt sige, at en sekundær effekt af det her lovforslag helt klart er, at integrationen bliver nemmere.
Jeg vil sige, at det primære, vi er kommet med, er integrationsydelsen, hvor vi gjorde det markant mere attraktivt at komme ud på det danske arbejdsmarked.
Som vi ser det, er det allerbedste redskab til at få folk integreret at få dem ud på arbejdsmarkedet.
Der så vi under den tidligere regering, at folk, der kom hertil som flygtninge, og som ikke kendte det danske samfund og den danske kultur, blev sat på tårnhøje sociale ydelser, som gjorde, at der ikke rigtig var nogen gevinst ved at gå ud og tage et arbejde.
Derfor placerede folk sig i parallelsamfund, hvor de ikke blev en del af det danske samfund, ikke lærte dansk og ikke fik danske kollegaer.
Integrationsydelsen, som jo også inkluderer en sprogbonus, synes jeg er et af de vigtigste tiltag, vi er kommet med.
Jacob Mark (SF), 2016-01-13:
Tak for det.
En del af det her lovforslag er jo at ændre familiesammenføringsreglerne for en gruppe, så de først kan få familiesammenføring efter 3 år.
Er ordføreren enig med Dansk Psykolog Forening og Røde Kors, når de skriver i deres høringssvar, at en gennemførelse af det her forslag sandsynligvis vil betyde, at langt flere flygtninge her i Danmark får traumer og psykiske problemer?
Marcus Knuth (V), 2016-01-13:
Det vigtigste for os er at reducere antallet af mennesker, der søger mod Danmark, så vi ikke havner i en sådan situation, at vi ganske enkelt ikke kan integrere alle de mennesker, der kommer, og så vi ikke havner i en sådan situation, at det økonomiske pres på grund af antallet af asylansøgere knækker det danske velfærdssystem.
Så ja, vi lytter til høringssvarene, men hvis vi ikke gør det her, vil antallet af asylansøgere risikere fortsat at være så højt, at vi ikke kan håndtere det.
Derfor støtter vi det her lovforslag.
Jacob Mark (SF), 2016-01-13:
Så hvis vi ser det som en vægtskål, hvor der i den ene vægtskål ligger, at der kommer lidt færre til Danmark – hvis det her lovforslag overhovedet får den betydning – og i den anden ligger, at man skal leve med, at folk bliver psykisk syge, er det den pris, Venstre er klar til at betale.
Martin Henriksen (DF), 2016-01-13:
Det, jeg faktisk henviser til, er de regler, som man bruger over for danskere, der skylder penge.
Det kan også være alle mulige andre end kontanthjælpsmodtagere.
De regelformuleringer, der lå i det oprindelige forslag, som så er blevet ændret lidt, fordi De Konservative og Socialdemokraterne ønskede at ændre i det, og så fandt vi et nyt kompromis, svarer jo sådan set til formuleringen af de regler, man anvender over for danskere, som har gæld til det offentlige.
Det var de formuleringer, man sådan ville overføre til også at bruge over for asylansøgere.
Det synes jeg sådan set er meget fornuftigt og rimeligt, for jeg mener godt, man kan sige, at asylansøgere faktisk står i gæld til Danmark stort set fra dag et, for det er jo den danske stat og de danske skatteborgere, der betaler for det hele.
Derfor synes jeg, det er rimeligt nok, at der, hvis der er mulighed for, at de kan betale, også skal være nogle redskaber, der gør, at man kan kræve pengene ind.