runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2015-04-14:
Vi har overladt det til kommunerne i tillid til, at de kan forvalte den lovgivning, vi har lavet, således at det sker til borgernes bedste.
Det er jo det, der står i indledningen til alle de her lovforslag, altså at det er for at gavne borgerne.
Det har vi tillid til, og i det omfang, vi kan konstatere at kommunerne ikke lever op til det, har vi en mulighed for herinde, for det er her i den her sal, at vi laver lovgivning, at vi kan rette ind, hvis det viser sig, at kommunerne ikke lever op til den tillid, vi viser dem.
Så det er rigtigt forstået.
Bjarne Laustsen (S), 2015-04-14:
Tak, hr. formand.
Det her er et forslag om at ændre mulighederne for ATP og LD.
Man har tidligere diskuteret, om der ikke kunne være ræson i at udvide de to fondes investeringsmuligheder i lighed med dem, som vi kender og accepterer for pensionsfondene.
Det er i dag heller ikke muligt med nogen fornuft at afvise, at ATP og LD har samme grundformål som de øvrige pensionsselskaber, nemlig at varetage, investere og konsolidere de indsatte lønmodtagerformuer med størst mulig fornuft.
Vi ville ikke mindst være gået glip af mange fornuftige initiativer, hvis pensionsselskaberne ikke havde skudt midler i dem og dermed havde bidraget til at skabe vækst, fornyelse og beskæftigelse til lønmodtagerne.
Med en udvidelse af investeringsreglerne skaber vi ikke øget konkurrence til de private pensionskasser, men vi udvider blot de to fælles pengeinstitutters muligheder for at deltage på nogenlunde lige fod.
Dertil kræves naturligvis investeringer, som efter vores mening også skal kunne stamme fra midlerne i de to lønmodtagerfonde, nemlig ATP og LD, som skal kunne deltage på lige fod med andre pensionskasser, f.eks. i offentlig-private partnerskaber på infrastrukturområdet.
Tiden er derfor for længst blevet moden til, at ATP og LD bliver lukket ind i varmen.
Det kræver så nogle omstillinger, der er indeholdt i det aktuelle lovforslag, som har til hensigt at gennemføre ændringer i lovgivningen om ATP og LD plus et antal mindre, tekniske lovændringer andre steder.
Den tidligere ordfører var inde på nogle af dem, og det giver god mening at sørge for de her forskellige ting.
Der er spørgsmålet om ledelse og nøglemedarbejdere i forhold til egnethed og hæderlighed.
Der er også spørgsmål om drift, bygninger og infrastruktur.
Modsat den tidligere ordfører så synes vi i Socialdemokratiet, det er rigtig godt, at der er en afbalanceret ligestilling af mænd og kvinder.
Jeg synes slet ikke, at det klæder Venstre i et år, hvor det er 100 år siden, at kvinderne fik valgret og stemmeret, som det eneste i et godt lovforslag at gøre ophævelser, fordi man ikke synes, der skal være ligestilling og en afbalanceret fordeling af mænd og kvinder i bestyrelserne.
Det synes vi altså i Socialdemokratiet, og derfor skal jeg selvfølgelig anbefale, at man sige ja til forslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-04-14:
Det var bare lige den her med køn.
Jeg håber, vi er enige om, at som det er i dag, og som det faktisk også står i lovforslaget, er det sådan, at ligestillingslovens bestemmelser gælder.
Det vil sige, at man bør tilstræbe en ligelig kønslig fordeling i det omfang, kvalifikationerne er til det.
Det, man så lægger op til med det her lovforslag, er sådan set, at køn kommer før kvalifikationer.
Så jeg vil bare gerne spørge, om den socialdemokratiske ordfører rent faktisk mener, at man skal vælge køn frem for kvalifikationer og ikke bare sørge for, at man i det omfang, kvalifikationerne er til det, laver en ligelig kønslig fordeling.
Er det vigtigere med køn end med kvalifikationer for Socialdemokraterne?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-14:
Tusind tak for det.
Der er tale om et forholdsvis lille lovforslag her, som handler om, at ATP og LD bliver ligestillet med andre pensionsselskaber og får mulighed for at investere i infrastruktur osv. og bliver omfattet af Solvens II-direktivet.
Vi kan sådan set godt tilslutte os det her lovforslag, hvis altså det her frygtelige sludder med kønssammensætning af bestyrelsen tages ud.
Altså, det er jo dybt diskriminerende over for kvinder, at man laver love, hvori man siger, at der skal være lige så mange kvinder som mænd i bestyrelsen.
Det fortjener kvinder i 2015 ikke.
Kvinder er veluddannede, dygtige og fortjener ikke at blive behandlet på den her måde i lovgivningen.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-04-14:
Jeg tror, jeg vælger at tage de sidste ord personligt og takke for dem.
Fra konservativ side er vi sådan set også overordnet helt enige i det her forslag om udvidede investeringsmuligheder og rammerne for at investere med sund fornuft.
I forhold til det tidligere indlæg er det sådan, at jeg til hr. Joachim B. Olsen kan sige, at vi fra konservativ side planlægger at stille et ændringsforslag til det her.
Jeg vil godt spørge ministeren lidt til det her med den kønsmæssige sammensætning.
Hvis jeg kan læse det her lovforslag korrekt, er det sådan i dag, at reglerne i ligestillingsloven gælder.
Reglerne i ligestillingsloven siger, at der bør være en ligelig sammensætning af kvinder og mænd, og hvis man så kigger lidt på de noter, der er, f.eks. i Karnov, ser man, at det kræver, at de pågældende personer har de relevante kvalifikationer.
Det, som ministeren i stedet for lægger op til nu, er, at der med det her lovforslag siges, at beskæftigelsesministeren skal følge de her indstillinger, medmindre det betyder, at den kønsmæssige sammensætning bliver skæv.
Jeg vil også godt lige sige, hr. minister, at jeg vurderer det sådan, at der på side 13 i bemærkningerne til lovforslaget har indsneget sig en fejl.
Hvis jeg og mine jurister har slået det efter rigtigt, er det rigtige, at der bør være en ligelig sammensætning.
Det håber jeg vi kan få rettet på.
Men derudover vil jeg også godt spørge ministeren til bevæggrunden for den her ændring, netop fordi jeg synes, det er sagligt og rigtig, rigtig godt, at der i ligestillingsloven står, at hvis kvalifikationerne er i orden, så laver man en ligelig fordeling.
Derfor undrer det mig, at man her vælger at sige, at det ligestillingsmæssige skal være i orden, og så må det ske på bekostning af kvalifikationerne.
Jeg håber også, at regeringen vil give den.
Jeg må bare sige, at også som kvinde vil jeg være frygtelig ked af, hvis det bliver sådan, at man kigger på de kvindelige medlemmer af de her bestyrelser og tænker: Ja, ja, men du sidder der jo, bare fordi du er kvinde, og nok ikke fordi du er så kvalificeret.
Jeg er bare nødt til at sige på mit køns vegne og i hvert fald på egne vegne, at jeg ville synes, at det var frygtelig trist at få det mærkat klistret på os.
Så kunne vi ikke nok gøre det på en anden måde?
Det må være muligt.
Som flere har været inde på, er der jo masser af kvalificerede både mænd og kvinder til bestyrelsesposter, så mon ikke det går op i sidste ende alligevel?
Men jeg synes bare, at det ville være rigtig væsentligt at sende det signal, at vi selvfølgelig kigger på kvalifikationer, før vi kigger på køn.
Det synes jeg sådan set også at vi skylder dem, hvis penge investeres, så de har nogenlunde sikkerhed for, at de mennesker, der sidder i de her bestyrelser, faktisk sidder der, fordi de er kvalificerede til at sidde der, og ikke bare fordi de har et bestemt køn.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-14:
Tak for det.
Hvis jeg hørte debatten rigtigt, var der bred enighed om, at det her faktisk var et okay lille og måske på nogle måder teknisk forslag, og så var der vel et enkelt område, som kunne få nogle til at komme lidt op i det røde felt.
Det skal jeg vende tilbage til.
Med det her lovforslag harmoniserer vi lov om ATP og Lønmodtagernes Dyrtidsfond med regler, der gælder for den øvrige pensionsbranche, og dermed får både ATP og LD samme grundlag for at investere som den øvrige branche, f.eks. får de de samme muligheder for at investere i bygninger og drift og infrastruktur såsom offentlige projekter som broer og veje.
Til hr. Frank Aaen vil jeg så sige som svar på det spørgsmål, som jo optog hr. Frank Aaen noget, at i det samarbejde kan der vise sig et behov for, at ATP og LD kan sikres fuld fortrolighed over for deres samarbejdspartnere i disse sammenhænge, og derfor – og udelukkende derfor – sikrer vi med lovforslaget, at ATP og LD undtages fra lov om offentlighed i forvaltningen, og på den måde bliver de to organisationer ligestillet med en række andre statslige fonde, som hr. Frank Aaen så rigtigt også sagde.
For mig handler det her rigtig meget om, at vi kan sikre, at de to organisationer kan forvalte vores penge på den mest fornuftige måde.
Så går jeg til det med kønnene.
Jeg tror, det var den socialdemokratiske ordfører, der sådan set sagde, at det skal være de kvalificerede, vi har, og det udelukker ikke, at der kan være en stort set ligelig sammensætning, når det gælder mænd og kvinder.
LD's bestyrelse består af syv personer.
Der er aktuelt ingen regler i loven om den kønsmæssige sammensætning, ligesom der er i lov om ATP.
Ved at indføre reglen om en afbalanceret kønsmæssig sammensætning i LD's bestyrelse tager vi hensyn til de samme forhold, som gælder for ATP, nemlig at bestyrelsen består af demokratisk valgte repræsentanter for de faglige organisationer.
Det betyder, at der i særlige tilfælde kan forekomme mindre forskydninger i balancen mellem mænd og kvinder, hvis det er sagligt begrundet.
Det bemærkes, at der fortsat skal indstilles både en mand og en kvinde til hver post i bestyrelsen, og at beskæftigelsesministeren i sidste ende er berettiget til at udpege den person, som sikrer en afbalanceret kønsmæssig sammensætning.
Jeg kan så forstå fra nogle ordførere, at det har givet grundlag for lidt debat her ved førstebehandlingen, og det synes jeg sådan set er fint nok, og jeg er meget indstillet på, at vi fortsætter en debat om det og eventuelle andre spørgsmål i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Men jeg synes, at den saglige begrundelse, som jeg lige læste op før, sådan set holder et godt stykke hen ad vejen.
Frank Aaen (EL), 2015-04-14:
Jeg vil bare sige, at det undrer mig, at man har den bestemmelse med, for, som der står i bemærkningerne til lovforslaget, kan man allerede i dag – og man gør det allerede i dag – afvise aktindsigt, når der er tale om forretningshemmeligheder, der har afgørende økonomisk betydning.
Derfor kan man jo så spørge, hvad det er for en type oplysninger, der ikke skal udleveres nu.
Det spørgsmål vil jeg da stille i udvalgsarbejdet.
Det forekommer mig ikke økonomisk begrundet på nogen måde.
Så jeg synes, at det er en overflødighed, og da vi i hvert fald har den politik, at det var bedre at udvide adgangen for offentlighed i forvaltningen end at indskrænke den, så forfølger vi altså det spørgsmål.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-14:
Det sidste er jeg klar over.
Det har hr. Frank Aaen så mange gange givet udtryk for.
Jeg svarede vel sådan mere på de principielle ting og takker så i øvrigt hr. Frank Aaen for, at de der mere konkrete ting bliver gennem udvalget, hvor vi så kan tage den drøftelse.
Jeg er måske ikke lige her og nu klædt på til at gå i detaljer med det, men jeg skal nok blive det, når vi kommer frem til udvalgsarbejdet.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-04-14:
Jeg vil gerne starte med at kvittere for ministerens imødekommenhed.
Jeg ser frem til, at vi får en konstruktiv debat om det her i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Så jeg vil bare lige bede ministeren om at bekræfte, at sådan er det i dag, og at det så bliver udgangspunktet for den drøftelse, som jeg håber at vi så kan få i udvalgssammenhæng i forhold til at få fundet en fornuftig formulering her.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-14:
I LD's bestyrelse, som i dag består af syv personer, er der ikke regler for det her.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-04-14:
Men det vil så sige, at ligestillingslovens almindelige regler gælder i dag.
Er det korrekt?
Eigil Andersen (SF), 2015-04-14:
Jeg vil gerne fortsætte stilen i denne sag fra den radikale ordfører og sige, at SF også støtter det her lovforslag.
Bjarne Laustsen (S), 2015-04-14:
Jeg betragter mennesker som lige, og jeg kender faktisk rigtig mange kvinder, som har bedre forudsætninger og kvalifikationer end mænd, men det er jo slet ikke det, det handler om.
Det, det handler om, er, at der er en afbalanceret indstilling her, og at bestyrelsen består af en – som der står i lovforslaget – afbalanceret fordeling af mænd og kvinder.
Så jeg forstår slet ikke De Konservatives udfald imod det her.
Det er da ganske fornuftigt, at man, når man sammensætter en bestyrelse, og hvis man har mulighed for det, selvfølgelig skal vælge de bedste, og kan man så også få en ligelig fordeling, er det da også fint.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-04-14:
Jeg kender også mange kvalificerede kvinder, der sidder i bestyrelser, fordi de er kvalificerede, og jeg sidder også selv i et par stykker.
Jeg håber, jeg sidder der, fordi jeg er kvalificeret, og ikke fordi jeg er kvinde.
Derfor er mit spørgsmål bare: Når nu ligestillingsloven allerede gælder, hvor man jo netop bør tilstræbe en ligelig kønslig fordeling, hvis kvalifikationerne er til det, hvorfor så ændre det til, at man nu skal tilstræbe en ligelig kønslig fordeling, før man kigger på kvalifikationerne?
Vil det ikke bare give det problem, at man i stedet for at finde de mest kvalificerede, risikerer at finde nogle ud fra et bestemt køn, og er det en fordel?
Bjarne Laustsen (S), 2015-04-14:
Nej, jeg ser ikke for mig, at det skulle være et problem at finde tilstrækkelig kvalificerede kvinder til det her.
Jeg er helt på det rene med, at dem, der skal foretage de her indstillinger, nok skal finde ud af det.
Jeg tror, der er rigtig mange at tage af.
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi vælger de bedste, men også at vi tager det hensyn af hensyn til ligestillingen, og at vi finder en afbalanceret måde at gøre det på.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-14:
Jeg blev bare lidt forvirret her til sidst.
Hvad er det, der er vigtigt her – at man finder de bedste, eller at man har det, der bliver kaldt ligestilling her, altså lige fordeling mellem mænd og kvinder?
For ordføreren sagde begge ting: Det vigtige er, at man finder de bedste, og så kom der et men.
Så hvad er det, man mener her?
Men det er det sidste, jeg lægger mærke til.
Der er ikke noget i vejen for, at man har de bedst kvalificerede.
Det er alle enige om.
Selvfølgelig skal det være de bedst kvalificerede.
Og så er der det her med, at man tager hensyn til den kønslige fordeling.
Betyder det så, at det ikke skal være de bedst kvalificerede alligevel, fordi det er vigtigt, at der er en eller anden form for lige sammensætning rent kønsmæssigt i den her bestyrelse?
Altså, skal det være de bedste, punktum?
Eller skal det være de bedste, men vi er nødt til også at have lige mange mænd og kvinder i bestyrelsen?
Bjarne Laustsen (S), 2015-04-14:
Det skal være de bedste mænd og kvinder.
Bent Bøgsted (DF), 2015-04-14:
Tak, formand.
Man kan somme tider overraskes over, hvad der bliver sagt heroppe, men der er også nogle, der er overraskede over, hvad jeg somme tider har sagt, så det går nok lige op.
Så i bund og grund er det med den tilgang til erhvervslivet, som ATP og LD har, ret og rimeligt, at de bliver ligestillet med andre pensionsselskaber, så de også kan foretage investeringer rundtomkring.
Det er helt fint.
Men det punkt, som vi lige talte om, med sammensætning af bestyrelsen virker for Dansk Folkeparti meget underligt.
Det foreslås, at organisationer i deres indstilling angiver, hvem de foretrækker, og beskæftigelsesministeren skal følge den indstilling, medmindre bestyrelsen derved vil få en kønsmæssigt skæv sammensætning.
I så fald er beskæftigelsesministeren berettiget til blandt de indstillede at udpege andre, så bestyrelsen så vidt muligt får en afbalanceret sammensætning af mænd og kvinder.
Som jeg læser det, betyder det sådan set, at hvis der f.eks. er kommet en indstilling om, at de bedst kvalificerede er ti kvinder, så kan beskæftigelsesministeren sige: Den går søreme ikke, vi skal have nogle ind, der er lidt dårligere kvalificeret, for der skal også være fem mænd med i bestyrelsen.
Jeg går ud fra, at man sidder der, fordi man er kvalificeret til at sidde i en bestyrelse, og for Dansk Folkeparti er det uden betydning, om det er mænd eller kvinder, hvis bare det er de bedst kvalificerede.
Er det ti kvinder, der er bedst kvalificerede, så synes Dansk Folkeparti også, at det ville være alle tiders.
Det her med, at man skal have ligelig fordeling og man skal tage hensyn til, at der er et lige antal mænd og kvinder, medmindre det på et sagligt grundlag skønnes ikke at være i orden, synes jeg er en mærkelig måde at skrive det på, og det ville have klædt ministeren, hvis nu der var blevet skrevet, at det skal være de bedst egnede, der skal sidde i bestyrelsen.
Det er det, for jeg giver de foregående spørgere, herunder fru Charlotte Dyremose, ret i, at det er lidt underligt for en kvinde at få at vide, at hun skal sidde i en bestyrelse, bare fordi hun er kvinde, og ikke fordi hun har kvalifikationerne til det.
Selvfølgelig har de visse kvalifikationer, når de bliver indstillet, det er rigtigt nok, men alligevel skal det gerne være sådan, at de får at vide, at de er blevet valgt, fordi de er de bedst kvalificerede til det.
Det må være det, det drejer sig om for både mænd og kvinder.
Så det er Dansk Folkeparti ikke så glad for.
Men ellers synes vi egentlig, at lovforslaget er o.k., men vi vil arbejde videre med det punkt med sammensætning af bestyrelsen.
Nadeem Farooq (RV), 2015-04-14:
Tak for det.
Dette lovforslag, L 184, er et ganske udmærket lovforslag, som Radikale Venstre kan støtte.
Frank Aaen (EL), 2015-04-14:
Jeg vil sige til dem, der har haft besvær med, at man skal gøre en indsats for at få mere kønsmæssig ligestilling i bestyrelsen af LD, at det element i forslaget støtter vi fuldt ud og helhjertet.
Men der ét punkt heri, vi ikke støtter.
Det er punktet, der går ud på, at ATP og LD skal have lov til at blive mere fritaget for lov om offentlighed i forvaltningen, end de er i forvejen.
Det synes vi simpelt hen er en forkert ændring og indskrænkning.
Jeg har godt set, at man siger, at sådan er det også i Vækstfonden, sådan er det også i andre offentlige fonde, sådan er det selvfølgelig pr. definition i private investeringsselskaber, men i det offentlige har der altså indtil videre i ATP været en udvidet mulighed for at kunne få indsigt i, hvordan man tilrettelægger investeringer.
I stedet for at indskrænke det i ATP og LD med henvisning til, at det er det i forvejen i f.eks. Vækstfonden, synes vi, at det var bedre, at man gik den anden vej og sagde, at de muligheder, der trods alt er i dag, skal udvides til Eksport Kredit Fonden, Vækstfonden og Finansiel Stabilitet.
Jeg siger det, for f.eks. i forhold til Eksport Kredit Fonden har vi flere gange i Folketinget prøvet at få indsigt i, hvordan man tilrettelægger sin investeringspolitik, herunder tilrettelæggelse af investeringspolitikken på en måde, som muligvis flytter arbejdspladser ud af Danmark.
Det er en af de ting, der har været, nemlig at man aktivt har hjulpet med, at ting ikke bliver produceret i Danmark, f.eks. inden for skibsområdet, men bliver produceret i andre lande med støtte fra Eksport Kredit Fonden.
Det kunne være rart der at få indsigt i, hvordan man er kommet til at tilrettelægge den politik, som man har forfulgt.
Og hver eneste gang er vi blevet mødt med, at det må vi ikke få lov at se, for det er en hemmelighed.
Så jeg vil endda sige, at vi altså har en meget stor indvending imod lige præcis den passage i lovforslaget om at begrænse mulighederne for indsigt efter offentlighedsloven, som jo i forvejen er blevet udvandet, desværre.
Det er så en anden diskussion, men vi synes ikke, den skal tages ud i forhold til ATP og LD.
Hans Andersen (V), 2015-04-14:
Hvis hr. Finn Sørensen kigger på historikken for refusionssatserne og antallet af mennesker, der er på de pågældende ydelser, vil der for enkle områder jo vise sig et billede af, at når refusionsprocenten er høj for kommunerne, så strømmer der flere mennesker over i de pågældende ydelser.
Så kommunerne er sådan set meget opmærksomme på, hvor der er økonomi forbundet med at gøre en indsats.
Her er der sådan set lagt op til et system, så kommunerne i højere grad er økonomisk ansvarlige, men også, hvad skal man sige, så den politik, der bliver ført i den enkelte kommune, sådan set også har økonomiske konsekvenser for dem selv i den enkelte kommune.
Det er sådan set udmærket, at der er en sammenhæng mellem indsatsen og den økonomi, der er forbundet med indsatsen, og den samlede konsekvens.
Så jeg ser sådan set kun, at det her kan blive bedre.
Kommunerne kan bliver mere optaget af at lave en bedre beskæftigelsesindsats, når systemet er klart og alle ved, hvor ansvaret er placeret.
Og det vil hjælpe de ledige i arbejde hurtigere end i dag.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-14:
Står ordføreren og beskylder kommunerne for, at de har placeret en masse mennesker på f.eks. sygedagpenge og førtidspension, som i virkeligheden ikke fortjener at få disse fyrstelige ydelser på 16.000-17.000 kr. om måneden?
Er det det, ordføreren står og siger?
Eller står ordføreren og påstår, at hvis man nu sænker kommunernes refusion, dvs. gør det dyrere for kommunerne at have mennesker på relativt høje ydelser eller på overførselsindkomst i det hele taget, så bliver borgerne raske og kommer i arbejde, eller så opstår der pludselig en masse arbejdspladser i kommunen, som gør, at de her syge og arbejdsløse mennesker kommer i arbejde?
Kan vi ikke få at vide, hvad formålet egentlig er med at ændre de her refusionssatser?
Hans Andersen (V), 2015-04-14:
Jeg vil gerne indlede med at sige til ordføreren – og jeg tror også, at hr. Finn Sørensen sådan set er klar over det – at der samlet set ikke bliver færre penge til kommunerne med den her omlægning, der bliver ikke færre penge, men systemet bliver jo mere enkelt, og jeg tror helt sikkert også på, at kommunerne i højere grad vil have fokus på den beskæftigelsesrettede indsats frem for at have fokus på, hvor refusionsprocenten er højest.
Jeg ved godt, at jeg sætter det lidt på spidsen, men det har jo givet anledning til diskussioner hen over årene, når refusionsprocenten var forskellig, afhængigt af om man er på sygedagpenge, eller om man er på kontanthjælp, eller om man er på fleksydelse.
Derfor synes jeg, og derfor har vi indgået den her aftale med regeringen, at det er rigtig fornuftigt, at der er klare regler og alle ved, hvilke regler der skal spilles efter.
Det er sådan set den største hjælp, vi kan give de ledige.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-14:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg vil gerne spørge: Hvorfor skulle det dog forbedre kommunernes indsats over for de arbejdsløse og de syge borgere, at kommunen selv skal betale en langt større del af udgifterne til sociale ydelser og arbejdsmarkedsydelser?
Hvordan i alverden skulle det dog kunne forbedre kommunernes indsats?
Det kan vel højst føre til, enten at kommunen bliver fattigere, eller at kommunen sørger for, at borgerne er på de billigst mulige ydelser, f.eks. kontanthjælp, for så mister kommunen jo ikke så mange penge, som hvis borgeren er f.eks. på sygedagpenge.
Så hvad er den fantastisk gode idé i det her forslag?
Eigil Andersen (SF), 2015-04-14:
Efter det her lovforslag vil der ske det, at kommunerne altså skal betale 80 pct. af ydelserne efter 52 uger.
Det er dyrt.
Derfor vil jeg gerne spørge Venstres ordfører, om det så i virkeligheden ikke betyder, at med lovforslaget fornys kommunernes interesse i at få folk til at være selvforsørgende, herunder være selvforsørgende, ved at de ingen indtægt har.
Har kommunerne med dette lovforslag ikke fået en ekstra stor økonomisk interesse i at presse folk helt ud af de offentlige systemer, så de står fuldstændig nøgne tilbage uden en krone på lommen?
Hans Andersen (V), 2015-04-14:
Jeg mener, at vi med det her lovforslag sådan set følger den linje, der har været efter kommunalreformen, hvor kommunerne fik et større ansvar for beskæftigelsesindsatsen.
Med det her lovforslag får de sådan set også et større økonomisk ansvar.
Der er, når vi taler om beskæftigelsesindsatsen, en bedre sammenhæng mellem den indsats, man gør i den enkelte kommune, og de økonomiske konsekvenser, den har.
Det glæder jeg mig over.