runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-06:
Men jeg har også stillet mig op i rækken af folk, der gerne vil spørge transportministeren.
Det er så lidt besværligt.
Men ikke desto mindre kan jeg jo se, at også ministeren bruger det i sin argumentation, man stiller i udsigt, at det er en ordning, der skal træde i kraft den 1. august 2011.
Så betyder det vel, at den lovgivning, som ministeren har på området, skal aflyses.
Det kan ministeren vel forholde sig til.
Hvis der kommer en helt anden lovgivning og et helt andet kort, der afløser alt det, vi i dag kender som befordringsrabat, så må undervisningsministeren vel vide noget om det.
I givet fald at det er sådan, kan der spares nogle penge, eller det koster nogle penge i et eller andet system, skal undervisningsministeren aflevere dem til transportministeren, eller hvordan ser det ud?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-06:
Men det er jeg da glad for at kunne give.
Regeringen præsenterede et meget ambitiøst folkeskoleudspil, som er fuldt finansieret, i modsætning til det fra SF.
SF præsenterer sådan set gyldne løfter.
Jeg kan også se, at fru Pernille Vigsø Bagge i dag er citeret for igen at strø om sig med penge uden finansiering, og derfor må jeg bare sige, at hvis man vil gøre noget for den danske folkeskole, og der er behov for at løfte den danske folkeskole, ingen tvivl om det, så er der også behov for, at der følger ressourcer med de løfter, man giver.
Så jeg vil sørge for, at vi forhåbentlig får et folkeskoleudspil forhandlet på plads inden sommerferien, og der er det jo sådan, at SF endnu ikke har været med i det folkeskoleforlig, som ligger, og det beviser jo så også, at SF ikke har været villig til at tage ansvar for folkeskolen i modsætning til Socialdemokratiet, som har taget ansvar for folkeskolen.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-06:
Tak hr. formand.
I sidste uge havde jeg lejlighed til at spørge undervisningsministeren i et oversendt spørgsmål, om han havde fortrudt, at han havde indført den her stramning i reglerne om befordringsrabat, hvor man havde lagt en 70 pct. på – 700 kr. eller sådan noget ekstra oveni.
De unge mennesker kommer jo nu og siger, at det er voldsomt, og at det er en afgift på folk, der bor i yderområderne.
Så lod ministeren forstå, at man sagde, at nej, det havde man ikke fortrudt.
Men man sagde, at regeringen var på vej med noget andet, et hypercard eller sådan noget, hvad det nu var.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-06:
Til det må man jo sige, at der skal fru Pernille Vigsø Bagge tage det helt stille og roligt og slå koldt vand i blodet.
Alt, hvad jeg siger, alt, hvad regeringen siger, er finansieret.
Den særlige ghettoindsats, som jeg har været ude og foreslå, som jeg jo kan se i Jyllands-Posten for – tror jeg – 2 dage siden, at man kun kan grine af, når man er fra SF, beviser jo sådan set desværre også lidt, hvor ligeglad SF er med de børn, som har dårlige sprogkundskaber, og som forlader folkeskolen uden at være i stand til at kunne læse og skrive.
Men det initiativ, jeg kommer med, er fuldt finansieret.
Det kan sagtens lade sig gøre, og der er kun grund til at glæde sig over, at det er lykkedes at lave en målrettet indsats.
Det ved vi jo ikke endnu.
Men jeg kan kun anbefale fru Pernille Vigsø Bagge at slå koldt vand i blodet, og så kan jeg endnu en gang understrege, at regeringens folkeskoleudspil er fuldt finansieret.
Uanset hvor meget fru Pernille Vigsø Bagge ryster på hovedet, er det fuldt finansieret i modsætning til det tocifrede milliardbeløb, der mangler i S og SF's plan, som vi jo endnu ikke overhovedet har fået at vide hvordan man vil finansiere.
Derfor må man sige, at det nok er lidt farligt at stå og være meget interesseret i økonomiske sammenhænge og finansiering, når det, man selv har præsenteret, ikke hænger sammen.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-04-06:
Det ville være interessant, hvis undervisningsministeren havde deltaget i debatten, for så ville han jo have hørt, at SF's forslag faktisk går videre og omfatter børnene i vuggestuealderen.
Eftersom der er 97 pct. af de danske børn, der allerede går i børnehave, er regeringens forslag jo et slag i luften.
Men lad os tale om det der med festtaler, for det er nu så festligt.
Ministeren var i sit første svar inde på, at regeringens forslag til et folkeskoleudspil er fuldt finansieret, men er det ikke sandt, og vil ministeren ikke indrømme, at lige præcis læseløftet i regeringens folkeskoleudspil er finansieret, ved at man fjerner SU'en til de hjemmeboende, og at man finansierer udspillet ved at tage overskud fra bankpakkerne, som så viser sig nu ikke at eksistere?
Hvordan har ministeren i stedet for tænkt sig at finansiere alle de løfter, der er kommet de sidste dage fra undervisningsministeren, om præstationsløn til lærere, om læseløft til tosprogede elever, når man ved, at der ikke er politisk flertal for at fjerne SU'en til de hjemmeboende, og når der ikke er noget overskud fra bankpakkerne?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-06:
Svaret på det er det samme, som fru Pernille Vigsø Bagge fik i går i Uddannelsesudvalget, så der er sådan set ikke noget nyt i det.
Svaret er, at jeg meget gerne vil diskutere holddannelser.
Jeg mener ikke, at der overhovedet er belæg for de påstande, som fru Pernille Vigsø Bagge turnerer med.
Holddannelser og en øget frihed tror jeg netop tværtimod vil styrke elevernes indlæring.
I forhold til den sociale mobilitet har jeg også lige tænkt mig at fremhæve det lovforslag, som man diskuterede i sidste uge, tror jeg, her i Folketingssalen, og som handlede om at sætte ind over for de tosprogede børn, som ikke er i daginstitution, og som taler dårligt dansk, og hvis ene forælder ikke er i beskæftigelse.
Der har vi jo netop lavet et meget håndfast forslag for at sikre, at den sociale mobilitet bliver bedre.
Vi må jo sige, at vi har særlige udfordringer i forhold til børn med tosproget baggrund, i særdeleshed børn, der kommer fra ghettoområderne.
Der må man sige, at den handling, som SF i dag står og forlanger, ikke var til stede.
Der skete nul, nul skete der i sidste uge, da det blev diskuteret.
Der var ikke opbakning til at gøre noget.
Så man må bare sige, at det ikke skorter på de festlige taler fra SF her i Folketingssalen, men når det kommer til reel handling, er der ingen opbakning til det, regeringen kommer med, og det er trist.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-04-06:
Nu forholder det sig jo sådan, at SF rent faktisk har tilsluttet sig tanken om at indgå i et forlig om folkeskolen.
Men når vi taler om regeringens folkeskoleudspil, og jeg kan forstå, at det var det, der skulle være svaret, det meget konkrete svar, på mit spørgsmål, så er jeg jo nødt til at anføre, at der er en række ting i regeringens folkeskoleudspil, som rent faktisk ikke medvirker til at øge den sociale mobilitet i folkeskolen, som ikke er med til at hjælpe alle de elever, bl.a. de tosprogede, som vi ser i disse dage og i disse tider ikke har løftet sig i den folkeskole, som regeringen har været i spidsen for.
Jeg synes f.eks., at det er interessant, at regeringens folkeskoleudspil slår benhårdt på øget niveaudeling, når vi ved fra en bred kreds af uddannelsesforskere, at lige præcis øget niveaudeling i folkeskolen ud over den 50-procents-regel, der er mulig i dag, øger uligheden blandt eleverne og dermed ikke øger den sociale mobilitet.
Hvad er ministerens svar på det?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-06:
Det er i hvert fald korrekt forstået, at hvis man ønsker at få svar på det spørgsmål, er det jo ikke undervisningsministeren, der forhandler om hyperkort, så er det en forhandling, der finder sted hos transportministeren.
Derfor beder jeg om, at spørgsmålet bliver stillet til transportministeren, da det er vedkommende, der har de forhandlinger, der finder sted.
Jeg ved, at også Socialdemokratiet deltager og er en del af forligskredsen.
Jeg skylder måske at sige, at jeg ikke har læst artiklen i metroXpress, så den kan jeg ikke kommentere overhovedet, men jeg er da med på, at der hele tiden er en løbende diskussion om, hvordan rammerne for gymnasierne er.
Det er jo med til at gøre, at vi nærmer os det mål, vi har, om at 95 pct. af en ungdomsårgang skal tage en ungdomsuddannelse.
Men jeg må også sige, at det her jo ikke er et ansvar, som – om man så må sige – skal placeres på ministerens skrivebord.
Det mener jeg ikke.
Det er et ansvar, som man må løfte på den enkelte institution, og der har man jo rig mulighed for at indrette sig fornuftigt.
Jeg er da enig i, at det kan være en fordel at have en stol – altså, nu er vi jo nede i nogle meget små bagateller, må jeg nok sige, hvis jeg som undervisningsminister skal stå og forholde mig til, om man har en stol eller ej.
Jeg har sådan set en meget stor tiltro og tillid til, at man selvfølgelig kan indrette sig, sådan at det kan lade sig gøre, at det meget høje optag, som der potentielt kan være, selvfølgelig også omsættes i, at der gives en god undervisning.
Det har jeg slet, slet ikke nogen som helst nervøsitet over for, overhovedet ikke.
Peter Christensen (V), 2011-04-06:
På ingen måde.
For mig er det helt afgørende, at et selskab, uanset om det er stort eller lille, betaler den skat, som den pågældende virksomhed skal.
Det er jo også en af grundene til, at ressourcerne netop kanaliseres hen imod ligning af store selskaber.
Jeg er også helt overbevist om, at havde min forgænger haft mødet, og var der ikke kommet en regeringsrokade, ville det møde også have indeholdt en meget stor statusdel, netop fordi den undersøgelse, som jeg har henvist til et par gange, jo ikke er færdig.
Det undrer mig egentlig, at hr. Frank Aaen ikke er enig i, at vi er nødt til at have en viden om, hvad grundene er til, at nogle selskaber ikke betaler selskabsskat.
For transfer pricing bliver i den offentlige debat hele tiden nævnt som årsagen, men den umiddelbare vurdering, der er i SKAT, er, at det ikke er transfer pricing-reglerne, der er skyld i, at nogle selskaber ikke betaler skat, og at vi i forvejen har nogle af de skrappeste regler inden for transfer pricing.
Og derfor synes jeg sådan set, at vi alle har brug for at få den viden gjort tilgængelig.
Frank Aaen (EL), 2011-04-06:
Det er rigtigt, at der bl.a. på grund af det pres, Enhedslisten har lagt på regeringen gennem flere år, også er kommet bedre gang i f.eks. ligningen, og det har også givet nogle beløb – desværre med det problem, at vi aldrig ved, om pengene kommer i kassen, for det er kun, hvad man prøver at få i kassen, og ikke, hvad det ender med.
Men nu har ministeren to gange sagt på et oplyst grundlag.
Betyder det, at den tidligere skatteminister ikke agerede på et oplyst grundlag, altså at det var på et uoplyst grundlag, at ministeren sendte handlingsplanen frem til os og ønskede at forhandle den med os?
Og hvordan kan ministeren nogle ganske få dage efter sin udnævnelse aflyse det arbejde, den tidligere minister har lavet?
Var det på et oplyst grundlag?
Eller var det ikke bare et udtryk for, at ministeren havde en anden politik, som han ville gennemføre?
Var det ikke bare et udtryk for, at den skatteminister, der sidder i dag, er bange for de store selskaber og ikke tør tage opgøret med dem?
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-06:
Det kan jeg faktisk ikke bekræfte.
Når jeg står og kigger på enhedsudgifterne pr. fuldtidsplads i dagtilbuddene i kroner pr. år, kan jeg overhovedet ikke bekræfte, at der er blevet færre penge, hvis man f.eks. ser på vuggestueområdet.
Så det kan jeg faktisk ikke bekræfte.
Rasmus Prehn (S), 2011-04-06:
Nu er det jo ikke bare et enkelt eksempel, som jeg tager op i Folketingssalen.
Jeg lytter til, hvilke synspunkter forældreorganisationen fremfører, og det, de giver udtryk for, er, at det her ene eksempel er meget illustrativt for den udvikling, der er i gang.
De tager naturligvis det mest grelle eksempel – det, som vi alle sammen kan forholde os til – men det generelle billede er ifølge FOLA, at der er en ringe normering, og at børnene får en ringere pasning.
Det synes jeg at ministeren skulle begynde at forholde sig til i stedet for at tale udenom.
Kan ministeren bekræfte, at der med nulvækst er blevet færre penge pr. barn på daginstitutionsområdet, så regeringen sådan set har et overordnet ansvar for, at det nu opleves i landets kommuner, at der er en ringere normering?
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-06:
Når jeg står her og kigger på de tal, som vi får fra Finansministeriet og fra Danmarks Statistik, så forholder jeg mig til, at hvis vi ser på de normeringer, der er, efter at der fra kommunerne er blevet meldt ind til Danmarks Statistik, og her er alt andet trukket fra, så vi kun har det pædagogiske personale tilbage, så viser normeringstallene faktisk, at der tilbage i 2009 var omkring tre børn pr. voksen i vuggestuer og dagplejen og omkring seks børn pr. voksen i aldersintegrerede institutioner og i børnehaverne.
Derfor kan vi jo se, at vi nærmest lever op til nogle af de tal, der er blevet spurgt efter fra FOLA’s side.
Men det er da klart, at det er gennemsnitstal, så der er sikkert nogle daginstitutioner, hvor det ikke er så godt, bl.a. i den daginstitution, som hr. Rasmus Prehn fremhæver.
Men at tage en daginstitution, hvor der ikke engang er en borgmester, der stiller sig op og forklarer, hvorfor forholdene er sådan på en enkelt daginstitution i lige netop hans kommune, op her i Folketingssalen og sige, at det er gældende for alle de 4.500 daginstitutioner, vi har i hele landet, er rigtig ærgerligt, og det synes jeg er rigtig trist, for det er det samme som at skylle hele vores dagtilbudsområde ned i et sort hul.
Man kan ikke tage et eksempel og sige, at det er gældende for alle de andre 4.499 daginstitutioner her i landet.
Det synes jeg er rigtig forkert at gøre.
Rasmus Prehn (S), 2011-04-06:
Nu er det jo sådan, at kommunerne selv giver udtryk for, at de føler sig klemt på økonomien, og at de føler sig tvunget til at spare på bl.a. børnepasningsområdet.
Det er sådan, at ministerens partikollega, den konservative borgmester i Allerød, Erik Lund, op til flere gange har understreget, at nulvækst betyder velfærdsforringelser, at nulvækst betyder ringere børnepasning.
Så kan ministeren sige, at der kommer færre børn, og derfor er det ikke så unaturligt at bruge færre penge.
Men kan ministeren ikke bekræfte, at man, hvis man kigger på, hvad der er til rådighed pr. barn, vil se, at der også er kommet færre penge?
Kan ministeren bekræfte det, eller kan ministeren ikke bekræfte det?
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-06:
Man kan bruge det høje niveau, man har fra 2010, og det bliver videreført med en pris- og lønudvikling.
Og så må hr. Rasmus Prehn da også give mig ret i, at hvis man ser på dagtilbudsområdet, kan man se, at det er steget år for år, og at vi i 2009 brugte flere penge, end vi gjorde tilbage i 2004.
Hr. Rasmus Prehn bør da også give mig ret i, at der faktisk er færre børn, der er indskrevet i dagtilbud i dag, end der var for 4 år siden og 5 år siden og 6 år siden.
Hr. Rasmus Prehn må da også give mig ret i, at hvis man ser på børnetallet, kan man se, at det er faldende.
Derfor kan det da ikke overraske nogen, at der er kommuner, der er i gang med at tilpasse kapaciteten i forhold til, at der er færre børn, der skal passes i de enkelte dagtilbud.
Og derfor kan det heller ikke undre, at man så ud over at tilpasse også forholder sig til, at vi faktisk sidste år fjernede regler og bureaukrati for, hvad der svarer til 170 mio. kr., som kommunerne så kunne bruge.
At de så vælger at bruge det på noget andet – det er jo op til kommunerne, det er en del af det kommunale selvstyre.
Men man må da unde kommunerne, når der er færre børn, der skal passes, at de så går ind og tilpasser den kapacitet, der er på de enkelte institutioner.
Rasmus Prehn (S), 2011-04-06:
Tak til ministeren for et meget langt svar.
Hvis man sådan skal trække essensen ud af det, ministeren siger, er der ligesom to hovedsynspunkter.
Det første synspunkt er: Det er faktisk kommunernes eget ansvar; det er ikke noget, vi har med at gøre i ministeriet; det er ikke noget, vi har med at gøre her på Christiansborg, det er kommunerne, der har ansvaret.
Det er ikke afhængigt af normeringen, om der er kvalitet eller ej.
Det er de to hovedsynspunkter, ministeren gør sig til talsmand for.
Med hensyn til det første – netop det om, at det er kommunernes ansvar – vil jeg medgive ministeren, at det jo er sådan, vi har fordelt arbejdsopgaverne, altså at det med normering i børnehaver og det med børnepasning ligger i kommunerne.
Men ansvaret for den overordnede økonomi er et ansvar, vi har med at gøre her på Christiansborg – det må ministeren kunne medgive mig – og det er et ansvar, som ikke mindst socialministeren har med at gøre.
Og så bliver det jo lige pludselig et ansvar for os på Christiansborg og ikke mindst et ansvar for socialministeren.
Og kan ministeren så ikke medgive mig, at så bliver man altså presset i forhold til normering, så bliver man presset i forhold til økonomi med hensyn til at sikre en ordentlig børnepasning?
Det næste, ministeren er inde på, er det med, at der er et alt for ensidigt fokus på normering.
Men når vi ser eksempler på, at der er institutioner, hvor én pædagog skal passe op til 40 børn, kan ministeren så ikke medgive mig, at så bliver det simpelt hen et problem med så lav en normering?
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-06:
Nu er der lys i lampen.
Først og fremmest vil jeg gerne understrege, at det er kommunernes opgave at fastlægge serviceniveauet på dagtilbudsområdet.
Kommunerne skal sikre, at lovgivningen efterleves og udfyldes gennem fastlæggelse af det lokale serviceniveau og herunder også normeringerne i daginstitutionerne.
Jeg vil gerne understrege, at det er uacceptabelt, hvis der er kommuner, som ikke sikrer, at forholdene er pædagogisk og sikkerhedsmæssigt forsvarlige.
Det fremgår også meget klart af dagtilbudsloven, at det er kommunernes ansvar at sikre, at der er et psykisk og et fysisk børnemiljø, som fremmer barnets trivsel, sundhed, udvikling og læring.
Det kan også kun være i kommunernes interesse at tænke langsigtet i forhold til dagtilbudsområdet.
Vi ved fra forskning, at investeringer i dagtilbud af høj kvalitet betaler sig på den lange bane.
Kvalitet handler også om andre ting.
F.eks. viser studier fra Danmarks Pædagogiske Universitet, at der i vuggestuer med samme normering er stor forskel på, hvor meget voksentid børnene får.
I den dårlige vuggestue er der 3 minutters voksenkontakt i timen, mens der i den gode vuggestue er 21 minutters voksenkontakt i timen.
Dagtilbud af høj kvalitet handler nemlig også om at sikre en effektiv anvendelse af ressourcerne.
Det handler også om, at pædagogikken er godt organiseret og bygger på viden om, hvad der virker.
Og det handler om god ledelse, god dialog med forældrene, et godt arbejdsmiljø og veluddannet personale.
Derudover vil centrale regler for normeringer jo fjerne den fleksibilitet, der ligger i, at man lokalt kan tilgodese de behov, der er i den enkelte kommune eller på den enkelte institution.
Først og fremmest vil jeg gerne understrege, at det er kommunernes opgave at fastlægge serviceniveauet på dagtilbudsområdet ...
Rasmus Prehn (S), 2011-04-06:
Og jeg skal læse spørgsmålet op.
Er ministeren enig med formanden for forældrenes landsforening, når han siger, at vi har nået en grænse for, hvor få voksne der er pr. barn i daginstitutionerne?
Er ministeren enig med formanden for Forældrenes Landsforening, når han siger, at vi har nået en grænse for, hvor få voksne der er pr. barn i daginstitutionerne?
Tak for det.
Jeg skal læse højt: Mener ministeren, at der er rimelige og realistiske rammer for velfærden i Danmark, når der skæres voldsomt ned over hele landet, eksempelvis på Møn, hvor der er eksempler på, at en pædagog skal passe 47 børn i en daginstitution?
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-06:
Jeg besvarede et meget lignende spørgsmål fra hr. Rasmus Prehns partikollega, hr. Orla Hav, sidste onsdag, og jeg vil egentlig gerne gentage en del af det svar, som jeg gav sidste onsdag, da det jo sådan set er samme spørgsmål.
Fra centralt hold fastsætter vi de overordnede rammer for og krav til kommunerne og dagtilbud.
Regeringens økonomiske politik indebærer, at kommunernes høje budgetniveau i 2010 kan fastholdes i 2011, men kommunerne har jo også haft et meget stort merforbrug i 2009 i forhold til de aftalte rammer, og det tegner til, at budgettet også vil blive overskredet i 2010.
Det betyder, at der er nogle kommuner, der bliver nødt til at tilpasse deres aktivitetsniveau i år, så de kan overholde de aftalte rammer for 2011.
Men det rokker altså ikke ved, at kommunerne fortsat i 2011 har historisk høje rammer.
I forhold til dagtilbudsområdet har kommunerne budgetteret med lavere nettodriftsudgifter i 2011 i forhold til budgettet for 2010.
Da børnetallet på landsplan samtidig er faldende, vil lavere udgifter ikke nødvendigvis være ensbetydende med et lavere serviceniveau eller dårligere normering, men kan også være udtryk for, at man har foretaget en fornuftig kapacitetstilpasning.
Jeg vil dog anerkende, at det på ingen måde er en let øvelse, som kommunerne mange steder er i gang med, men at skyde skylden på regeringens økonomiske politik mener jeg ganske enkelt er for useriøst. Med hensyn til det konkrete eksempel fra Vordingborg Kommune vil jeg understrege, at det da er uacceptabelt, hvis kommunen ikke sikrer, at forholdene er pædagogisk og sikkerhedsmæssigt forsvarlige.
Det er kommunernes ansvar.
Jeg kender ikke til alle omstændighederne i det konkrete tilfælde, men de beskrivelser af dagligdagen, som Hjertehavens bestyrelse kommer med, lyder ikke acceptable.
Jeg har da derfor også en klar forventning om, at Vordingborg Kommune tager de nødvendige skridt til at sikre, at forholdene er pædagogisk og sikkerhedsmæssigt forsvarlige.
Det har ministeriet meddelt
Vordingborg Kommune.
Det fremgår meget klart af dagtilbudsloven, at dagtilbuddene skal fremme børns trivsel, udvikling og læring, og det er et klart kommunalt ansvar at sikre, at det sker, og at forholdene i øvrigt er forsvarlige.
Peter Christensen (V), 2011-04-06:
Jeg mener, at det er helt afgørende, at både jeg som skatteminister og Folketinget får den undersøgelse, som SKAT er gået i gang med, simpelt hen for at vi på et oplyst grundlag kan tage stilling til, om de regler, som der i dag lignes efter, er stærke nok.
Jeg synes også, at man skal give de lovstramninger, som regeringen har gennemført siden 2001, mulighed for at virke.
Der er jo en grund til, at der lige nu kører en lang række sager, bl.a. ved domstolene.
Det er jo, fordi også SKATs medarbejdere har fået nogle flere værktøjer til at kunne gå ud og ligne de her selskaber med.
Og for at en sag kan køre ved domstolene, skal det jo sådan set være gældende lov, som ikke er blevet fulgt.
Derfor synes jeg, at det tyder på, at regeringens opstramninger har haft en effekt.
Vi kunne se i 2009, hvis jeg ikke husker forkert, at de store selskaber var blevet sat op med 19 mia. kr.