runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-04-08:
Tak til ministeren for svaret.
Det var jo så egentlig ikke så håndfast i lyset af den præcise formulering af spørgsmålet, som er, nemlig om ministeren vil videreføre afgiftsfritagelsen.
Det er der jo en grund til at jeg spørger ind til, for det har været meldingen hidtil fra regeringen, og det forlyder også, at regeringen har forsøgt at lave initiativer.
Men man er bare ikke rigtig kommet med noget endnu, og derfor er det væsentligt, om ministeren vil sige, hvornår regeringen har tænkt sig at gøre noget.
Jeg tror, at jeg så sent som i dag har fået en henvendelse fra en borger, der spørger, hvad der sker efter nytår.
For leveringstiden på den bil, han har kig på, er længere, end den nuværende afgiftsfritagelse løber.
Derfor er det vel rimelig væsentligt, at ministeren melder lidt mere håndfast ud, om det er noget, ministeren har tænkt sig at tage sig af nu, eller om det er noget, der først ligger engang til efteråret.
For det vil jo skabe den fornødne klarhed.
Det vil jo selvfølgelig også være væsentligt, når man ser tilbage på, at efter vi lavede skatteaftalen i 2012, hvor vi fritog el- og brintbiler for afgift til og med udgangen af i år, meldte Socialdemokraterne i september måned ud, at man ville have flere elbiler i Danmark og man havde en masse planer og sådan noget.
Og så er det jo bare lidt påfaldende, at der ikke er sket noget siden.
Derfor håber jeg, at ministeren kan være lidt mere håndfast med, hvornår ministeren har tænkt sig at foretage sig noget – og det er jo også i forhold til den melding, der har været, om, at man ønsker at fortsætte.
Ministeren skal så anvise finansiering hertil, for ellers er det nemt at stå og tale for, at det skal fortsætte.
Men hvis man ikke griber regningen, ligger den jo bare og venter.
Benny Engelbrecht (S), 2015-04-08:
Og det er selvfølgelig, synes jeg, på alle mulige måder fornuftigt.
Især fordi jeg er meget optaget af, at vi finder løsninger, som ikke bare er for 1 år frem, men som rækker længere ud i tiden.
Spørgeren spørger ind til, om det er en forlængelse af afgiftsfritagelsen.
Det er selvfølgelig en af de modeller, der er i spil, og som kan være i kombination med en gradvis indfasning i det almindelige afgiftssystem – en kombination af de to eller det ene eller det andet.
Men som sagt er vi ikke nået til vejs ende med det og kan endnu ikke fremlægge et endeligt forslag.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-04-08:
Jeg synes, det er ret arrogant – for at bruge ministerens eget udtryk – at ministeren ligesom bare vil fastholde, at det er ligegyldigt, hvor mange byrder man smider over på det danske fødevareerhverv, fordi man så samtidig har flyttet noget.
Ja, det er rigtigt, at vi har lavet en vækstpakke sammen, hvor vi heldigvis har lavet nogle lettelser.
Venstre havde gerne set, vi havde lavet markant flere lettelser, og det er også derfor, vi har fremlagt en 16-punktsplan, der kunne sikre 25.000 ekstra arbejdspladser i fødevareerhvervet over de kommende 5 år.
Men ministeren synes at være ligeglad med, om det er det sidste strå eller det første strå, der knækker kamelens ryg, for det er jo det, regeringen har gang i med § 3-områderne og med alle initiativerne på fødevareministerens områder: Man putter så mange strå ekstra oven på kamelens ryg, at den til sidst knækker sammen, så vi ikke har noget dansk fødevareerhverv.
Og 1,8 mia. kr. er mange penge byrdemæssigt at fratage et erhverv mulighed for at kunne tjene ved at dyrke på § 3-arealerne.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-04-08:
Alt det her har vi jo været grundigt igennem på flere samråd i forbindelse med Folketingets behandling af det lovforslag, som jo nu er vedtaget her i Folketinget
Men vi kan godt prøve at tage det igen.
Vi fremlagde jo i forbindelse med lovforslaget klart og tydeligt beregninger på, hvilke erhvervsøkonomiske omkostninger der ville være ved det her forslag.
Det fremgår af lovforslaget, og jeg har på flere samråd redegjort for, hvad det er for nogle erhvervsøkonomiske konsekvenser.
Jeg vil bare sige, at jeg synes, det tangerer det sjofle at sige, at de 170.000 arbejdspladser, der er i fødevareerhvervet, skulle blive sat på spil med det forslag om at stoppe sprøjtning og gødskning på § 3-arealerne.
Jeg mener virkelig, at det er helt langt ude i hampen.
Altså, regeringen har taget en stribe tiltag til forbedring af vækstbetingelserne for vores landbrugserhverv og for vores fødevareerhverv.
Sidste år gjorde vi det sammen med »Vækstplan for fødevarer«, og regeringen er i fuld gang med at rulle de initiativer ud.
Regeringen er optaget af at finde en balance mellem, at vi på den ene side har nogle gode rammevilkår for vores erhverv, og at vi på den anden side også gør noget for vores natur.
Og jeg mener, at vi har fundet den rette balance, og at jeg helt åbent og ærligt har lagt frem, hvad det er for nogle samfundsøkonomiske og erhvervsøkonomiske konsekvenser, der vil være af det her forslag.
Men jeg mener, at vi har fundet en god balance.
Anni Matthiesen (V), 2015-04-08:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens begrundelse for at fjerne både arbejdspladser og vækstmuligheder i landbruget for at opnå øget biodiversitet i forbindelse med L 94, når det kunne have været undgået ved i stedet at udlægge mere urørt skov?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-04-08:
Jamen jeg synes egentlig, det er ærgerligt, at Venstre nu igen kommer med påstanden om, at det lovforslag, der nu er vedtaget her i Folketinget, L 94, skulle føre til de her meget store tab af arbejdspladser og begrænsede vækstmuligheder i landbruget, og det har jeg altså også lagt vægt på hele vejen igennem behandlingen af det lovforslag: Regeringen lægger vægt på, at der i Danmark skal være plads til, at vi både har en rig og mangfoldig natur, som har god plads, samtidig med at vi også har et landbrugserhverv i vækst og udvikling.
Og jeg har hele vejen igennem lovforslagets behandling her i Folketinget åbent lagt frem, at der er visse erhvervsøkonomiske konsekvenser af forslaget.
Men det er jo slet ikke i det omfang, som det bliver fremført af Venstre.
For ca. 81 pct. af de bedrifter, som bliver berørt af forbuddet mod at gødske og sprøjte på § 3-arealer, vil driftstabet være op til 7.500 kr. om året.
Og de bedrifter, som kan blive meget hårdt ramt, får altså mulighed for at få dispensation eller erstatning.
Alt det har vi været igennem i behandlingen af det lovforslag.
Det er ligesom præmissen for det her spørgsmål og i øvrigt også, forstår jeg, for et beslutningsforslag, som Venstre har fremsat.
For i såvel skovene som på § 3-arealerne er der væsentlig biodiversitet, som vi skal beskytte, men der er tale om helt forskellige naturtyper og forskellige arter, som ikke kan sammenlignes, og derfor kan den ene indsats heller ikke stå i stedet for den anden.
Derfor har det været vigtigt for regeringen, at vi både gør en indsats for naturen i skovene, samtidig med at vi også gør en indsats for den sårbare § 3 beskyttede natur ude i det åbne land.
Så skal vi standse tabet af biodiversitet, skal vi altså gøre en indsats både i de lysåbne naturarealer og i skovene.
Anni Matthiesen (V), 2015-04-08:
Venstre er jo enig i, at det er vigtigt også at tænke biodiversitet.
Men som vi fremhæver i vores beslutningsforslag, kan man jo gøre tingene på andre måder.
Jeg kan forstå på ministeren – og det er også tidligere blevet sagt fra ministerens side – at ministeren vil det hele på en gang.
Men så synes jeg bare ikke, der er harmoni, i forhold til at man står og siger, at man også vil landbruget, og at man også vil øget vækst og flere arbejdspladser.
For man kan ikke både blæse og have mel i munden.
Der vil jeg egentlig gerne spørge ind til, om ministeren ikke lige så godt kunne have valgt f.eks. at udlægge mere urørt skov og faktisk kunne have opnået at få mere for pengene ved at vælge den løsning frem for det, som man har valgt via L 94.
Verdensnaturfonden skønner jo, at hvis man udtager 25.000 ha fra eksempelvis de statslige skove til urørt skov, vil det give nogle positive effekter på op til 65 pct. for de rødlistede arter i Danmark.
Det synes jeg jo egentlig på en eller anden måde kunne gøres for færre penge end det, som L 94 koster, og det ville vel også for regeringen måske være den bedste måde at starte på for at opnå en bedre biodiversitet.
Altså, har man egentlig været inde og undersøge, hvor langt man kunne nå for de samme penge eller for den sags skyld endda for færre penge, hvis man havde valgt at starte med statsskovene og lægge en del af dem ud til urørt skov?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-04-08:
Jamen vi har sandelig været vidt omkring i forberedelserne til Naturplan Danmark, og i Naturplan Danmark indgår jo også en ganske omfattende indsats for vores skove og i særdeleshed selvfølgelig statsskovene.
Der er afsat over 50 mio. kr. i Naturplan Danmark til vores skove og til at forbedre biodiversiteten i vores skove.
Jeg må bare igen anholde den præmis, som spørgeren lægger til grund for spørgsmålet, nemlig at man skulle kunne erstatte den indsats, der bliver gjort for vores arter i den lysåbne natur, for det er nogle ganske andre arter end dem, der er i vores skove.
Så jeg må jo bare igen anmode om, at man prøver at skelne mellem de forskellige typer biodiversitet, der er i vores skove og i vores lysåbne natur.
Jeg kan i hvert fald for regeringens part sige, at vi sådan set er optaget af, at vi får lavet en indsats, der både sikrer vores arter på de her beskyttede naturarealer, § 3-arealerne, og i vores skove.
Derfor indgår der indsatser for begge dele i Naturplan Danmark.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-04-08:
Jeg vil egentlig godt følge op på det, som min kollega sluttede med, nemlig at Verdensnaturfonden jo anslår, at 65 pct. af de rødlistede arter i Danmark sådan set kan få bedre vilkår, ved at man udtager 25.000 ha skov.
Derfor vil jeg blot høre ministeren, for ministeren går jo åbenbart meget op i, at der skal være en indsats både i skovene og i landbruget: Går ministeren ikke også går op i, hvad det her koster for os samfundsmæssigt, og hvad det koster erhvervsmæssigt for vores fødevareerhverv, set i lyset af at vi altså taler om 170.000 danske arbejdspladser?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-04-08:
Og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om Venstre anerkender, at der er tale om to forskellige naturtyper med to forskellige slags biodiversitet, kan man sige, som vi skal beskytte på forskellige måder.
For jeg lægger sådan set ikke skjul på, at formålet med vores forslag om § 3-arealerne har været at sikre den biodiversitet, der findes på vores beskyttede naturarealer i den lysåbne natur.
Og i den indsats, vi i Naturplan Danmark lægger op til i forhold til skovene, går vi målrettet efter at få identificeret de områder i skovene, hvor der er de største naturværdier, og på den måde – netop som Venstre jo opfordrer os til – målrettes indsatsen derhen, hvor vi får mest for pengene så at sige.
For jeg kunne jo også omvendt spørge til det her med, at man siger, at vi bare skal udlægge noget mere urørt skov, for er det i virkeligheden den mest omkostningseffektive metode?
Jeg er med på at få analyseret, om vi skal udlægge mere urørt skov.
Vi lægger i Naturplan Danmark også op til mere urørt skov, men jeg mener, det er vigtigt, at vi får identificeret de steder i vores skove, hvor vi har de største naturværdier, og målretter indsatsen derefter.
Men vi kan ikke erstatte – og det vil regeringen ikke – indsatsen i vores lysåbne natur med en indsats i skovene.
Troels Ravn (S), 2015-04-08:
Jamen vi er jo enige om, at det her er en svær situation, og at der er sket beklagelige fejl.
Men selv om der er blevet begået de her fejl ved indsamlingen – og det er der – så betyder det ikke, at de her oplysninger ikke har værdi for eftertiden og de kommende generationer.
Det er også nødvendigt, at myndighedernes fejltrin bliver dokumenteret, så vi også fremover kan lære af de fejl, der desværre bliver begået.
Men endnu en gang: Med lovforslag nr. L 168 finder vi en balance i forhold til at lande den her uheldige sag på en ordentlig vis.
Kim Andersen (V), 2015-04-08:
Jeg har som rigtig mange andre her i Tinget fået utallige henvendelser de seneste uger om den her sag.
Det kan måske være, at der i den landsdel er en særlig indsigt i og historisk hukommelse omkring personlige data – det skal jeg ikke kunne sige.
Men jeg synes, det er tankevækkende.
Jeg synes også, det burde sige ordføreren et og andet, og jeg synes, man skulle tage folkestyrekasketten på, bevare den sunde fornuft og dømmekraft og være på borgernes side, vedkende sig sit lovgivningsmæssige ansvar og ikke være en blind fortaler for en fagminister og en forvaltningsmyndighed i en udlægning af en lovgivning.
Stine Brix (EL), 2015-04-08:
Jeg bliver klogere hver dag.
For mig har det, der har været afgørende, været, at vi har kunnet finde en model, som balancerede de to hensyn, jeg talte om før, altså både muligheden for ikke at skabe en generel tilstand, hvor f.eks. en kulturminister ville skulle gå ind og vurdere, hvornår noget skal opbevares, og hvornår det ikke skal opbevares, eller hvor et politisk flertal forholdsvis let kunne gå ind og vurdere, hvornår noget skal opbevares, og hvornår det ikke skal opbevares.
Så er der på den anden side den her ganske alvorlige situation, vi står i, hvor patienternes fortrolighed, deres fortrolige forhold til deres læge, er på spil.
Det har vi arbejdet på.
Må jeg så også samtidig sige, som jeg sagde før, at jeg synes, at det forslag, der ligger fra kulturministeren, er langt bedre end at gøre ingenting; det er jo virkeligheden.
For gjorde vi ingenting, så var de her data tilgængelige via Rigsarkivet forholdsvis hurtigt.
Men vi har en mulighed for at gøre noget mere, og det synes jeg er rigtig, rigtig godt.
For vi har et ønske om, at vi nu får vasket tavlen ren, sådan at patienterne, når de går ned til deres læge, kan være trygge ved, at de her data, man deler, ikke ender alle mulige andre steder.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-04-08:
Jeg synes, der er gået sådan lidt forfængelighedsdiskussion i det her om, hvis forslag der er det bedst gennemtænkte, i stedet for egentlig bare at anerkende, at der bredt her i Folketinget er en enighed om, at ulovligt indsamlet data, patientdata, skal slettes.
Det synes jeg egentlig er ærgerligt, for det må jo være målet i stedet for sådan en eller anden tåbelig procesdiskussion.
Derfor har vi jo også klart og tydeligt sagt, at vi gerne støtter SF og Enhedslistens ændringsforslag, fordi for os handler det ikke om, hvem der har fremsat det, og hvis navn der står på det.
Stine Brix (EL), 2015-04-08:
Jamen for mig betyder det ikke noget, hvem der har fremsat det.
For mig betyder det noget, at det hænger sammen.
Og der mangler jeg bare et svar på, hvordan man vil gøre det.
Det synes jeg vi har leveret: hvordan man kan gøre det her, og hvor man balancerer de her forskellige hensyn.
Jeg synes bare, at vi skal stemme det igennem.
Hvis vi så skulle komme i den situation, at regeringen trækker sit lovforslag – det er jo ikke sket endnu, og jeg har ikke hørt nogen af regeringsordførerne sige det, men lad os sige, at det sker – så synes jeg da, at det klart bedste ville være at fremsætte et lovforslag i stedet for at skulle igennem sådan en runde med et beslutningsforslag.
Men altså, det betyder ikke det store for mig.
Jeg kan høre, at vi har et flertal her i Folketinget i dag, og det synes jeg er rigtig godt.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-04-08:
Når jeg spørger, er det, fordi det – som jeg siger – ikke betyder noget for os, hvis navne eller partilogoer, der står på forslaget.
Det betyder noget, at der er et resultat, som betyder, at danskerne igen kan have tillid til, at ulovligt indsamlede data ikke bare lige pludselig bliver lovliggjort.
Jeg synes bare ikke, at det helt er det, Enhedslisten så siger de vil være med til.
For vi kan jo stå i den situation, at regeringen trækker sit forslag, og så er det den almindelige arkivlovs bestemmelse, der gælder, også for de her ulovligt indsamlede data.
I den sammenhæng vil det vel være relevant at vide – det synes vi i hvert fald det vil være, også for de danskere, der sidder og lytter med – om Enhedslisten vil være med til at støtte, at vi så i fællesskab gør noget ved det.
Om det hedder et beslutningsforslag – B 149 er det, vi har fremsat – eller om det betyder, at vi laver et L 149 med det samme indhold, er sådan set ligegyldigt.
Det væsentlige er jo, om Enhedslisten står ved det, hvis det ikke er deres eget ændringsforslag, men det er den generelle sletning.
Stine Brix (EL), 2015-04-08:
Jeg ved ikke, om det er, fordi ordføreren har to korte bemærkninger og så skulle rejse sig op igen.
Det var præcis det, jeg svarede på.
Jeg sagde både til ordføreren her og til ordføreren før, at jeg synes, det klogeste vil være at fremsætte et lovforslag, i så fald at regeringen skulle trække sit.
Det var det, jeg sagde, og det synes jeg er det klogeste.
For det går langt hurtigere end at gå igennem en proces med beslutningsforslag.
Men det er jo teknik i den her sammenhæng.
Altså, der er ikke nogen uenighed forstået på den måde.
Jeg synes, det ville være klogere at fremsætte et lovforslag end et beslutningsforslag, og det vil vi gerne være med til, hvis det er det, man skal gøre.
Marlene Borst Hansen (RV), 2015-04-08:
Jeg bliver altså nødt til at vende tilbage til den mail, som fru Pernille Skipper har skrevet til en borger for 16 dage siden.
Ordføreren taler i dag om en balance.
Det er præcis det samme, som fru Pernille Skipper taler om i den her mail: Det er baggrunden for, at vi i folketingsgruppen – altså Enhedslistens folketingsgruppe – mener, at vi skal støtte det forslag, som kulturministeren er kommet med; det mener vi er den rigtige balance i en svær situation.
Det er 16 dage siden, at fru Pernille Skipper, Enhedslistens retsordfører, skrev den her mail til en borger.
Man må gå ud fra, at man på en eller anden måde kan regne med, når fru Pernille Skipper skriver på den her måde, at det så er Enhedslistens holdning.
Hvad er det, der er ændret på de 16 dage, hvoraf vi i halvdelen af dem har holdt påske?
Hvad er det, der er sket i Enhedslisten?
Stine Brix (EL), 2015-04-08:
Jamen den grundlæggende ændring er jo, at det, der blev diskuteret tidligere, den løsning, vi forestillede os tidligere, og det, vi foreslog kulturministeren, da vi snakkede om det første gang, var, at man kunne lave en regel, der gjorde, at man generelt slettede ulovlige data.
Det skaber en masse problemer – det synes vi vil give en masse problemer.
Og derfor er det, der er ændret, at vi er kommet frem til, at man kan løse det her problem via en særlov, fordi vi kan se, at her ligger en måde at lave en særlov på, som afgrænser det her spørgsmål ganske, ganske snævert, så vi ikke får skabt det problem, at man får en generel politisk indblanding i, hvad der arkiveres, og hvad der ikke arkiveres.
Det synes jeg er et vigtigt hensyn, og det er derfor, vi har brugt tid på det.
Og det er derfor, vi ikke synes, det er tilstrækkeligt bare at sige, at det skal slettes, men at man ikke forholder sig til hvordan.
Og derfor er situationen anderledes.
Vi mener, at vi har en løsning, som endnu bedre sikrer den balance, både i forhold til fortroligheden for læge og patient og i forhold til spørgsmålet om at sikre sig imod politisk indblanding i, hvad der arkiveres til eftertiden.
Marlene Borst Hansen (RV), 2015-04-08:
Jamen ordføreren henviser til nogle diskussioner, der har været tidligere, og jeg spørger helt konkret til en mail for 16 dage siden.
Ikke et komma er ændret i lovforslaget, ikke et ekstra høringssvar er kommet.
For 16 dage siden siger Enhedslistens retsordfører til en borger – hun mailer det oven i købet ud til hende – at Enhedslisten mener, at lovforslaget har præcis den balance, som ordføreren i dag står og taler om, nemlig balancen mellem på den ene side hensynet til borgerens retssikkerhed, og at vi derfor har en beskyttelsestid på 230 år, og på den anden side det, at Folketinget ikke kan blande sig i, hvad der skal arkiveres.
Præcis den balance henviser retsordføreren til.
Hvad er det, der er sket på de 16 dage – ikke forud for det, men på præcis de 16 dage – som gør, at den her mail åbenbart ikke længere er udtryk for Enhedslistens holdning?
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-04-08:
I den mail, som fru Pernille Skipper har sendt, henviser hun jo også til forskellige ulovlige arkiver som et register over jøder i Danmark og et register over kommunister i Danmark, hvor de blev indsamlet ulovligt, og hvor de så siden hen er blevet opbevaret, og det var sådan baggrunden for, at I så også ville støtte kulturministerens forslag.
Kan det skyldes, at vi fire borgerlige partier har fremsat et beslutningsforslag med en helt klar hensigt om at få slettet de her personlige oplysninger?
Har det påvirket Enhedslisten til også at få stillet et ændringsforslag, så vi får slettet de her personlige oplysninger?
Det er jo ærlig snak, at man kan blive klogere; det bliver vi alle sammen hen ad vejen.
Stine Brix (EL), 2015-04-08:
Som jeg også svarede Venstres ordfører, har vi meldt ud allerede i december, at vi mener, at de her oplysninger skal slettes.
Det er det, der har været vigtigt at balancere for os, og det er også det, som fru Pernille Skipper henviser til i den mail, som ordføreren læste op fra, og det er lige præcis det, vi har været optaget af.
Vi har i mange andre sammenhænge kæmpet indædt for, at myndighederne ikke skulle kunne slette sine egne ulovligheder, og det er stadig meget vigtigt for os.
Så der er to hensyn på spil her, og de skal balanceres, og vi mener nu, at vi har fundet en måde at gøre det på.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-04-08:
Tak for det.
Vi har faktisk ikke bedt om, at arkivloven skal ændres.
I vores beslutningsforslag står der faktisk præcis kun, at de her data skal slettes.
Det er det eneste.
Punktum.
Det fylder meget få linjer, det er meget hurtigt læst.
Jeg tror, at enigheden heldigvis er så bred – det er i hvert fald det, jeg hører – at Enhedslisten så også støtter blå bloks ønske om at få slettet de data, og derfor er jeg en rigtig glad mand i dag.
Så igen er der bare en tak og ros herfra.
Stine Brix (EL), 2015-04-08:
Jamen jeg er helt med på, at der ikke er nævnt noget om arkivloven i blå bloks beslutningsforslag; det synes jeg er svagheden, for blå blok undlader at forholde sig til, at arkivloven spiller en kæmpestor rolle.
Og hvis man ikke går ind og håndterer det problem, at måden, man skruer det her sammen på, har kæmpestor betydning for, hvad der sker i alle mulige andre sammenhænge, hvor der er ulovlige data, så er det ret uklart, hvordan det her problem skal løses.
Det er derfor, jeg tror, at det, det vil føre til at vedtage blå bloks beslutningsforslag, er en proces, hvor man formentlig vil komme frem til det, som vi nu foreslår.
Og så synes jeg altså, det er lidt klogere at gøre det i den rækkefølge og få løst det her problem langt hurtigere, end man ville kunne gøre med en proces, hvor man først skal igennem et beslutningsforslag og så vente på en regering, der fremsætter et nyt lovforslag.
Lars Barfoed (KF), 2015-04-08:
Jeg vil også takke for Enhedslistens nye position i den her sag.
Så vil jeg bare sige, at beslutningsforslaget er en præcis, snæver sletning alene af de informationer, som vi nu drøfter.
Det er ikke noget, som vil få konsekvenser for eftertiden.
Der er intet i det beslutningsforslag, som vil indebære, at man fremover skulle slette data, der er indsamlet i øvrigt.
Så som jeg nu hører det ændringsforslag forklaret – jeg har ikke haft lejlighed til at læse det – mener jeg, der er faktisk identitet mellem indholdet af beslutningsforslaget og ændringsforslaget.
Det er også det, jeg hører fru Stine Brix sige.
Derfor vil vi også fra konservativ side kunne støtte ændringsforslaget, når det forholder sig sådan.
Jeg håber så bare også, at Enhedslisten, hvis ministeren skulle finde på at trække lovforslaget, vil støtte beslutningsforslaget, så vi er sikre på, at den retstilstand i hvert fald opnås, at de data bliver slettet.