runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2008-04-03:
Det danske forskningsrådssystem er måske ikke det mest folkelige emne, vi har behandlet i det her Folketing.
Enhver, der ikke har sin daglige gang i forskningskredse, må blive ganske rundforvirret ved at kigge på sådan en plan over det danske forskningsrådssystem.
Ikke desto mindre er det jo en sag, vi har brugt ganske lang tid på i forligskredsen, og det er sådan set også med rette, for jeg tror ikke, der er nogen her i salen, der er uenig i, at det er fantastisk vigtigt, at vi har et forskningsrådssystem, som fungerer.
Det er jo forskningsrådene, som sidder og fordeler en meget stor del af de midler, som vi i disse år bruger på forskning - det er jo heldigvis flere og flere - og derfor er vi selvfølgelig alle sammen meget optaget af, at det er et system, som fungerer upåklageligt og også kan bidrage med rådgivning af Folketinget i de sager, hvor vi måtte have behov for det.
Derfor er vi i Socialdemokratiet også meget tilfredse med, at vi har besluttet i forligskredsen, at vi skal have sat gang i et større servicetjek af forskningsrådssystemet, som så skal danne baggrund for en mere gennemgribende revision i 2009-10.
Det var også anbefalingen i flere af høringssvarene og fra den rundbordssamtale, som vi havde i januar.
Og dermed kan vi jo få en debat på et lidt mere oplyst grundlag og undgå at lave nogle forhastede løsninger.
Vi synes, man lidt var på vej ud i en sådan ved at nedlægge Det Forskningspolitiske Råd, som altså er det organ, der giver den uafhængige rådgivning til Folketinget, og vi vil gerne holde fast i, at der i hvert fald er en eller anden form for organ, der har den opgave.
Samtidig skal vi heller ikke udsætte diskussionen i det uendelige, og derfor er vi glade for, at vi har besluttet at tage det her op igen allerede om halvandet år.
Det er en fornuftig løsning, som også giver os muligheden for en grundigere behandling af to af de andre spørgsmål, som vi har valgt at putte ind i den større evaluering, nemlig spørgsmålet om anvendelsen af anonyme bedømmere og forskning i privat regi i forhold til Udvalgene vedrørende Videnskabelig Uredelighed.
Det var også nogle af de diskussioner, vi havde på baggrund af det første lovforslag. Vi har fra Socialdemokraterne været skeptiske over for anvendelsen af anonyme bedømmere. Til gengæld var vi lidt kede af, at vi ikke fik det her om forskning i privat regi med i forhold til videnskabelig uredelighed, men vi har også forståelse for, at der er nogle juridiske spørgsmål, som vi skal have afklaret først, og det ser vi frem til at vi får gjort.
Altså er vi så endt med sådan en light udgave, kan man kalde det, af det her forslag, og der er jo en række mindre, men ganske væsentlige ændringer, som vi fra Socialdemokraternes side selvfølgelig støtter, og vi ser frem til, at vi får en grundigere debat at det her om halvandet års tid.
Jonas Dahl (SF), 2008-04-03:
Nu tog hr. Jesper Langballe lidt ekstra tid, så jeg vil prøve at begrænse mig lidt, for jeg har i hvert fald givet Dansk Folkeparti et par minutter her.
Jeg vil prøve at fatte mig i korthed.
Den nugældende lov indeholder en bestemmelse, hvorefter loven skal revideres i folketingssamlingen 2007-08 på baggrund af en evaluering af forskningsrådssystemets rådgivning om støtte til forskeruddannelser.
Den lovpålagte revision har givet anledning til overvejelser om yderligere ændringer, og det er så mundet ud i, som flere også har nævnt, at der skal foretages en grundigere evaluering af forskningsrådssystemet i 2009-10.
SF er, i bred enighed med hele forligskredsen, som jo omfatter hele Folketinget, meget positiv over for tanken om, at vi er nødt til samlet at se på hele forskningsrådssystemet.
Vi bliver nødt til at overveje, hvilke ændringer vi laver i det samlede forskningsrådssystem, således at vi ikke behandler forskningsrådssystemet eller forskningsdelen under én kasket i ét forlig og en anden kasket i et andet forlig og en tredje kasket i et tredje forlig.
Der er behov for, at vi ser samlet på forskningen, og det er også vores håb og ønske til forhandlingerne, der skal fortsætte næste år og året efter, at vi også kommer videre, og at vi dykker ned i materien der, hvor det bliver interessant, hvor vi samlet får set på hele det danske forskningssystem og finder ud af, hvordan vi kan styrke hele den danske forskning på sigt.
Det kan vi også fra SF's side støtte.
Endvidere er der en række hensigtsmæssige ændringer af så vel teknisk som juridisk karakter, og dem har vi heller ikke nogen problemer med at støtte fra SF's side.
Der foretages endvidere en præcisering i forhold til virkefeltet for Udvalgene vedrørende Videnskabelig Uredelighed.
Det har for SF været en vigtig sag, at der er lavet denne præcisering, idet der hidtil har været en uklarhed, og derfor er vi tilfredse med, at denne præcisering finder sted.
Fra SF's side er vi meget tilfredse med, at Danmarks Forskningspolitiske Råd bevares.
Vi er tilfredse med, at man tænker sig en ekstra gang om, inden man inddrager anonyme bedømmere i den danske forskningsverden, og vi er tilfredse med, at man i forligskredsen nu samlet ser på det hele i løbet af det kommende år.
Samlet set er vi fra SF's side meget positive over for de ændringer, lovforslaget lægger op til, og jeg vil også godt have lov til at takke forligsparterne for den gode, konstruktive dialog, vi har haft hidtil.
Jeg ser frem til den fortsatte dialog for at styrke den danske forskning fremover.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-03:
Vi ser meget frem til det arbejde, der kommer til at ligge i kølvandet på den evaluering, og glæder os til at se evalueringen grundigt efter sammen med ministeren og forhåbentlig få det bedst mulige ud af det.
Så vi kan støtte forslaget.
Marianne Jelved (RV), 2008-04-03:
I Det Radikale Venstre støtter vi også lovforslaget, som det er fremlagt her.
Ministeren har været i den særegne situation, at stort set hele korpset af forskningsordførere er skiftet ud efter valget, og det gav jo en ny begyndelse, må man sige, på behandlingen af lovforslaget.
Jeg vil gerne, ligesom SF's ordfører, kvittere for det gode samarbejde i kredsen af partier og ordførere og minister og embedsfolk fra ministeriet.
Jeg er også meget glad over - det er vi i Det Radikale Venstre - at vi har taget to store klumper ud til en nærmere analyse og vurdering for at få en grundig drøftelse af fremtiden for Det Forskningspolitiske Råd, hvilken form det skal have i fremtiden og i givet fald hvilke opgaver, og også brugen af anonyme bedømmere skal vi have drøftet.
Jeg tror, det er et begrebsapparat, som er kommet lidt bag på en del af de nye forskningsordførere inklusive mig selv, men det vender vi tilbage til for en grundig behandling.
Det har vi drøftet, synes jeg, relativt grundigt under forhandlingerne, og jeg er sådan set også enig i de bemærkninger, der er til paragraffen.
Jeg er dog kommet til at falde over en formulering i bemærkningerne, som jeg gerne vil gøre opmærksom på.
Der står på side 13 i venstre spalte en række begrænsninger for, hvad ministeren kan få bemyndigelse til at iværksætte.
Jeg citerer: Ministeren kan alene fastsætte regler for sager, der ikke er praksisdannende eller brydende - altså praksisbrydende - og som ikke har principiel karakter, ligesom det forudsættes, at delegationsadgangen udmøntes, således at der normalt ikke delegeres kompetence til én enkelt person, og bestemmelsen kan ligeledes ikke anvendes til ekstern delegation.
Citat slut.
Jeg vil bare annoncere over for ministeren, at iværksættelsen af dette vil jeg interessere mig meget for, også under udvalgsbehandlingen, for jeg mener selv, at det ikke er hensigtsmæssigt, at man på disse områder kan delegere til én enkelt person.
Derfor vil jeg gerne opholde mig lidt ved det under udvalgsbehandlingen og eventuelt stille spørgsmål til ministeren om det, men det er også for at referere til nogle af de samtaler, vi har haft i forbindelse med forberedelsen af lovforslaget.
Endelig må jeg sige, at Det Radikale Venstre er tilfreds med præciseringen af bestemmelsen for Udvalgene vedrørende Videnskabelig Uredelighed.
Det er jo rigtigt, som en af de tidligere ordførere nævnte, at der er ting, som vi ikke helt er færdige med i forbindelse med private forskere, som er et område, der jo er mere komplekst, end man umiddelbart skulle tro, når man tager fat på det.
Det er en spændende verden, som vi meget gerne vil behandle seriøst og grundigt i ordførerkredsen, hvilket er stærkt tilfredsstillende, så det ser vi frem til.
Helge Sander (V), 2008-04-03:
Først og fremmest tak til ordførerne for modtagelsen.
Jeg skal i min besvarelse til hr. Jesper Langballe forsøge at fastholde den brede tilslutning, herunder også hr. Per Clausens.
Jeg vil sige til hr. Jesper Langballe, at det naturligvis er rigtigt, at det er ganske væsentligt for en minister, at man får implementeret tingene på en korrekt måde, således at man ikke kommer ud i retssager og lignende ting, som hr. Jesper Langballe beskrev.
Men jeg må også sige, at det her jo handler om, hvordan man videreanvender de indsamlede oplysninger.
Hvis vi nu tager Folketinget, så er det jo ikke et spørgsmål om, hvorvidt man må eller kan anvende f.eks. personoplysninger om Folketingets medlemmer, som vi jo har i den bog, vi kender.
Så beskrivelsen er i og for sig korrekt.
Det handler nemlig ikke om nye oplysninger, det handler om de oplysninger, vi allerede har, men om, hvordan man videreanvender de oplysninger, som nu også findes hos domstolene og i de institutioner, der hører til Folketinget.
Per Clausen (EL), 2008-04-03:
Nu har jeg jo været i gang i nogle timer med forskellige lovforslag og beslutningsforslag, så jeg har ikke energi til at kaste mig ud i det samme meget, meget interessante ridt, som hr. Jesper Langballe var ude i, selv om det selvfølgelig er interessant at finde ud af, hvad det her betyder.
Som jeg har forstået det, er der tale om, at vi for nogle år siden implementerede direktivet - Enhedslisten stemte oven i købet for dengang, kan jeg huske, på de områder, hvor det betyder noget.
Nu gør man det så også på nogle områder, hvor det måske ikke betyder noget, hvis det overhovedet nogen sinde har betydet noget, det er selvfølgelig spørgsmålet.
Men medmindre der kommer afslørende ting frem i ministerens besvarelse af hr. Jesper Langballes spørgsmål eller under udvalgsarbejdet, vil Enhedslisten forholdsvis fredsommeligt stemme for det her forslag.
Benny Engelbrecht (S), 2008-04-03:
Det er jo nok ikke denne sag, vi får mest debat om her i salen.
Jeg skal sige, at da vores ordfører på luftfartsområdet, hr. Poul Andersen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne alene fremføre følgende: Socialdemokratiet kan tilslutte sig det fremsatte lovforslag, der betyder, at ændringerne i luftfartsloven siden 1990 nu kan sættes i kraft på Færøerne med de afvigelser, som de særlige færøske forhold tilsiger.
Ib Poulsen (DF), 2008-04-03:
Da vores ordfører på området ikke kan være til stede, skal jeg kort redegøre for Dansk Folkepartis holdning.
L 94 er et teknisk lovforslag og kan næppe foranledige de store politiske slagsmål.
I luftfartslovens § 158 står der, at loven ikke gælder for Færøerne, men kan sættes i kraft ved kongelig anordning.
Som følge af at det ved opdatering af den eksisterende anordning om kundgørelse af luftfartsloven for Færøerne er konstateret, at en række af de ændringer til luftfartsloven, som er foretaget siden 1990, ikke i tilstrækkelig grad tager højde for ikrafttrædelsesspørgsmålet og derfor ikke umiddelbart kan sættes i kraft for Færøerne, kræver det en særlig ikrafttrædelsesbestemmelse.
En vedtagelse af dette lovforslag, som vi behandler i dag, giver hjemmel til at sætte ændringen af luftfartsloven i kraft for Færøerne gennem en kongelig anordning.
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Jonas Dahl (SF), 2008-04-03:
Jeg kan jo så sige, at jeg faktisk er luftfartsordfører for SF, men jeg skal ikke trække den her sag i langdrag.
SF støtter forslaget.
Der er en vis fornuft i, at Færøerne får lov til at have del i denne udmærkede lov.
Marianne Jelved (RV), 2008-04-03:
Da vores ordfører heller ikke kan være til stede på nuværende tidspunkt, skal jeg bekendtgøre, at vi for en gangs skyld er fuldstændig enige med både Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti i denne sag og støtter lovforslaget.
Mike Legarth (KF), 2008-04-03:
Tak hr. formand.
Jeg vil bare for en ordens skyld tage ordet på vegne af fru Henriette Kjær, som desværre er forhindret i at møde op, og sige, at Det Konservative Folkeparti naturligvis støtter forslaget.
Carina Christensen (KF), 2008-04-03:
Jeg vil gerne takke ordførerne for den overordentlig positive modtagelse af det her lovforslag.
Det er jo et lovforslag, som primært har teknisk karakter, hvilket både høringssvarene og indlæggene her i dag afspejler.
Jeg skal ikke trætte forsamlingen med at gennemgå lovforslaget yderligere, blot sige, at jeg håber på en hurtig og velvillig behandling af lovforslaget i Trafikudvalget, og jeg vil naturligvis bidrage hertil gennem besvarelse af de spørgsmål, der måtte være.
Det kommer der formentlig ikke de store problemer ud af.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-03:
I 2005 blev PSI-direktivet indført i Danmark.
Europa-Kommissionen har nu påtalt, at direktivet ikke er indført korrekt.
PSI-lovens formål er at ensrette reglerne for videreanvendelse af de informationer og datasamlinger, som offentlige institutioner er i besiddelse af.
Da loven i sin tid blev implementeret i Danmark, blev der lagt vægt på, at den skulle implementeres i forhold til de enkelte EU-landes gældende aktindsigtsregler.
Det er på den baggrund, at Folketinget, dets institutioner og domstolene ikke blev omfattet af loven.
Derudover har Folketinget med tilhørende institutioner og domstolene vurderet, at forslaget hverken vil have økonomiske eller administrative konsekvenser.
Ligeledes stiller erhvervslivet sig positivt over for forslaget, ligesom det er vurderet, at forslaget ikke vil have økonomiske konsekvenser for erhvervslivet. Så alt i alt kan Venstre kun støtte forslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2008-04-03:
Da vores ordfører, hr. Ole Hækkerup, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Socialdemokraterne kan støtte dette lovforslag. Vi støttede allerede for 2½ år siden lov om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer.
Det kommer nu til også at omfatte Folketinget med tilknyttede institutioner samt domstolene.
Principielt har Europa-Kommissionen vurderet, at det ville være en korrekt implementering af det direktiv, der ligger til grund for forslaget.
Så langt, så godt.
Politisk set synes vi nemlig, at det er rigtigt, at det offentlige kan videregive eller videresælge f.eks. statistik, som alligevel er udarbejdet.
Det fremgår af bemærkningerne, at de enkelte myndigheder selv kan vælge at lægge oplysningerne ud eller indberette til ministeriet og IT- og Telestyrelsen, hvilken statistik og hvilke samlinger der er tilgængelige.
Det står der i bemærkningerne; det passer bare ikke.
For det ligger ikke på styrelsens hjemmeside - det ligger på en anden hjemmeside, der hedder adgangtildata.dk.
Går man ind på denne side, fordi man tænker, at her må listen over datasamlinger og statistik, der står til rådighed eller kan købes, være, så opdager man såmænd, at listen er tom.
Nu er det jo et par år siden, at loven blev vedtaget, men man må da ikke håbe, at der er borgere eller - for den sags skyld - virksomheder, der tager regeringen alvorligt.
For de vil i så fald opdage, at regeringen ikke tager dem alvorligt.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-03:
Ja, jeg skal love for, at bureaukraterne i Bruxelles ikke alene kan holde ministeren og hans embedsmænd beskæftiget, men også Folketinget.
Da Folketinget skulle implementere direktivet om PSI-loven - som jo i sig selv er et formål, ingen kan have noget at indvende imod, nemlig at alle de data, der er indsamlet i offentlige institutioner, kan anvendes både kommercielt og ikkekommercielt - sagde regeringen jo meget fornuftigt, at det måtte være det enkelte medlemslands regler vedrørende offentlighed i forvaltningen og aktindsigt, der gjaldt, og derfor blev Folketinget og domstolene ikke medtaget under PSI-loven.
Men Kommissionen nede i Bruxelles vil sandelig ikke finde sig i sådan et ulydigt Folketing, den vil ikke have nogen slinger i valsen; det skal være sådan, at når de siger, at det hele skal med, så skal det hele med.
Og da ministeren - det kan jeg ærlig talt godt forstå - ikke gider få en EU-sag på halsen på grund af sådan noget pjat, har ministeren lavet en lille tryllekunst, hvor loven nu bliver revideret, sådan at domstolene og Folketinget nu kommer med ind i PSI-loven, men med den tilføjelse, at det skal ske efter gældende ret.
Hvad betyder den tilføjelse?
Den betyder det samme som de ord, en præst sluttede sin gribende prædiken med, nemlig: Græd ikke, børnlille, det turde være løgn alt sammen.
Det vil sige, at der overhovedet ikke er sket nogen ændringer i noget som helst, man har bare flyttet lidt om på tingene.
Nu er Folketinget og domstolene med i PSI-loven, men efter gældende ret, og det vil sige, at der i praksis formentlig ikke ændres noget som helst.
Nu vil jeg så godt til sidst spørge ministeren, ikke for at drille ham, i hvert fald ikke kun af den grund, om ikke den fremstilling er rigtig og hvis den ikke er det, om der så overhovedet vil være nogen som helst mulighed for, at vi kan komme i en situation i en bestemt sag, hvor der vil opstå uoverensstemmelse mellem PSI-loven og den gældende lov om offentlighed i forvaltningen?
Vi kan jo ikke have to love, der sådan arbejder mod hinanden.
Men jeg går ud fra, at ministeren vil kunne berolige mig og bekræfte min antagelse om, at den her lov er lavet for, som det hedder, at implementere på en korrekt måde og at tilfredsstille bureaukraterne nede i Bruxelles - og at den ikke kommer til at ændre noget som helst.
Jonas Dahl (SF), 2008-04-03:
Jeg skal på vegne af SF's ordfører, fru Hanne Agersnap, gøre det ganske kort.
Lovforslaget er en udvidelse af anvendelsesområdet for PSI-loven, sådan som flere allerede har kommenteret, så den også omhandler Folketinget og tilhørende institutioner samt domstolene.
Det sker for at implementere PSI-direktivet korrekt.
Alle høringssvar er positive, og de fleste har ikke yderligere kommentarer.
Det har fået ministeren til at love en vejledning om loven, der kan skabe bedre kendskab til den.
Det er et positivt tiltag, som vi fra SF's side støtter, og vi støtter også lovforslaget.
Mike Legarth (KF), 2008-04-03:
Vi har selvfølgelig samme standpunkt som de øvrige ordførere, og jeg vil lade være med at trætte salen ved at komme med en teknisk gennemgang af det, det betyder, men i overskrifter sige, at vi selvfølgelig er indstillede på at udvide PSI-loven - public service information - med, at den så også nu kommer til at omfatte Folketinget, institutionerne og domstolene.
Så vi slår fast, at De Konservative støtter forslaget.
Marianne Jelved (RV), 2008-04-03:
Vi behandler her et lovforslag, som videnskabsministeren har fremsat.
Videnskabsministeren forklarer Folketinget, at den implementering, vi har foretaget i Folketinget indtil nu, ikke er helt korrekt, og derfor vil ministeren gerne have lavet implementeringen om.
Vivi Kier (KF), 2008-04-03:
Når jeg afviste forslaget og sagde, at det var lidt rodet og selvmodsigende, var det jo, fordi de otte punkter er meget, meget konkrete, og nogle af punkterne er selvmodsigende, og andre af punkterne er allerede iværksat.
Derfor må jeg sige, at jeg må afvise forslaget, men har man på udvalgsniveau lyst til at diskutere med mig, er jeg altid åben for at snakke - også om det medicinske område.
Birgitte Josefsen (V), 2008-04-03:
Jeg synes, at det udvidede frie sygehusvalg er en rigtig, rigtig god ordning.
Det har jo netop været med til, at vi aldrig har behandlet flere, end der bliver behandlet i dag.
Man kan i hvert fald konstatere, at borgerne i dag ikke skal stå på lange, lange ventelister og få den besked, at de kan komme til om et halvt eller et helt år.
Nu har man mulighed for at blive behandlet, og det er jo sådan set det, jeg synes må være det meget, meget vigtige i det spørgsmål.
Så jeg kan sige, at det princip hylder jeg, og jeg kan høre, at befolkningen også hylder det.
Så jeg synes ikke, man kan sige, at regeringen har indført besparelser.
Det er jo altså et anseligt beløb, så det er ikke, fordi man kan sige, at budgetterne er blevet mindre; de har aldrig været større, end de er i dag.
Per Clausen (EL), 2008-04-03:
Det er rart.
Jeg bestræber mig også altid på at overholde reglerne særlig når det er den nuværende formand, der sidder der.
Jeg har et par supplerende spørgsmål.
Det er jo rigtigt nok, at man gør det i nogle dele af landet, altså bruger telemedicin, men kunne en af forklaringerne på, at man ikke gør det alle steder, ikke være, at man i en eller anden forstand jo faktisk har et system, der gør, at den måde, der gives penge på i forhold til de enkelte behandlinger og ophold på hospitalet, netop ikke tager højde for nye muligheder at behandle på?
Og var det ikke værd at gå ind i?
Så vil jeg også gerne spørge fru Birgitte Josefsen, om det ikke er rigtigt, at regeringen sådan set har brugt to metoder til at sætte fart i områder inden for sundhedsområdet, hvor der skulle ske noget.
Den ene metode har været den såkaldte behandlingsgaranti, altså det, der handler om, at man efter - nu - 4 uger, hvis der ellers er et andet hospital, der kan finde ud at lave de ting, man skal have lavet, kan få behandling et andet sted.
Den anden metode har været nationale handlingsplaner.
Og så er det, jeg står tilbage og er lidt forundret over, hvorfor nationale handlingsplaner duer på en række områder, men på det her område bare ikke duer.
Birgitte Josefsen (V), 2008-04-03:
Så vil jeg sige, at hr. Per Clausen ikke har hørt helt efter, for overordnet kan vi ikke være med til, at vi laver den her store nationale handleplan, når der faktisk er alle muligheder i dag for at gå i gang med det, der skal gås i gang med.
Så blev der spurgt, hvorfor vi ikke i større udstrækning bruger telemedicin.
Jeg har jo lige stået og refereret til, at det kan lade sig gøre på Fyn, og så stiller jeg mig selv spørgsmålet, hvorfor det så ikke kan lade sig gøre de andre steder.
Og jeg kan ikke give dig svaret, men jeg kan i hvert fald konstatere, at det ikke har været økonomien, der har været det, der har gjort, at man ikke kunne sætte det i gang andre steder.
For når man kan i den ene region, må man altså også kunne i den anden region, for pengene er fordelt ud fra de samme normer.
Per Clausen (EL), 2008-04-03:
Fru Birgitte Josefsen sagde, at det var hendes opfattelse, at folk ikke skal være på sygehuset, medmindre det er absolut nødvendigt.
Det synes jeg er rigtigt, det er en meget fornuftig kvalitetsindgangsvinkel at have til det.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Birgitte Josefsen, om hun et eller andet sted ikke godt kunne komme med en forklaring på, hvorfor man ikke i større udstrækning bruger telebehandling.
Nogle gange er den måde, hvorpå man indretter en økonomisk struktur, hvor forskellige dele af det offentlige får penge, jo medvirkende til at forhindre, at der sker en udvikling.
Og der synes jeg, når man tager det som eksempel, at det måske ville være mere frugtbart i den videre debat, hvis vi tog det afsæt, som fru Birgitte Josefsen også tog, nemlig at der sådan set ikke stod noget i det her forslag, hun var uenig i, men at der var nogle ting, hun manglede.
Birgitte Josefsen (V), 2008-04-03:
Jamen det er da rigtigt, at sundhedssektoren er kompleks, men den er ikke mere kompleks, og landet er ikke større, end at man sagtens kan tale med hinanden.
Når der bliver sagt, at vi må være frustrerede over, at det, vi sætter i værk, ikke virker, må jeg sige, at man jo så kan se, at det bliver sat i værk nogle steder.
Det, der så er øvelsen, er at få det sat i værk hele vejen rundt.
Og det har vi altså nogle arbejdsgivere som er forpligtede til at tage sig af.
Og hvis ikke de i Nordjylland og alle mulige andre steder
Så prøv nu at få den rullet ud i hele landet.
Om det udvidede frie sygehusvalg og de incitamentspuljer, der har været, vil jeg sige, at vi i sidste folketingssamling i Folketinget fik et notat, der viser, at der sådan set er brugt lige så mange kroner og øre på det medicinske område, som der er brugt på det kirurgiske område.