runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Den britiske premierminister taler jo om, at man skal tilbage til det mere grundlæggende, nemlig at det, at man i givet fald har ret til at tage arbejde i et andet land, ikke automatisk skal give ret til sociale ydelser, sådan som det gør i dag.
Så selvfølgelig er der noget her, der er vigtigt også for Dansk Folkeparti.
Men det andet, der kan siges om vandrende arbejdstagere, er jo det, vi tidligere har været talsmænd for og også meget gerne vil gøre os til talsmænd for igen i dag, nemlig det her med, at når lønforskellene mellem to EU-lande er over et vist niveau, skal man simpelt hen kunne gå tilbage til, jeg havde nær sagt de gamle regler om, at man giver arbejdstilladelse til dem, der skal komme hertil, og at folk ikke bare har adgang automatisk.
Lotte Rod (RV), 2014-05-15:
Jeg er nysgerrig efter at høre, om hr. Kristian Thulesen Dahl ved, hvor mange danske arbejdspladser der er i det indre marked.
Altså, hvor mange danskeres job afhænger af, at vi har fælles regler i EU?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Det tror jeg faktisk er umuligt at gøre op.
Det bygger vel lidt på en antagelse om, at hvis ikke vi nu havde den situation, vi har i dag, så ville vi miste de arbejdspladser.
Sådan tror jeg bestemt ikke det er.
Jeg tror i virkeligheden, at uanset om Danmark havde større frihedsrettigheder til at bestemme, om en rumæner skulle have ret til at få børnechecks sendt til Rumænien, så ville vi stadig væk have handel med England, Tyskland osv., som de her arbejdspladser jo er bundet op på.
Det er jeg ret overbevist om.
Så jeg synes, at man i de partier, der ikke ønsker en reel debat om kursen i EU, her prøver at komme med et skræmmebillede, som ikke holder i virkeligheden.
Nej, vi ønsker ikke at fjerne retsforbeholdet.
Vi har grundlæggende ikke tillid til, hvad Folketingets flertal vil bruge den mulighed, at man har sådan en tilvalgsordning, til.
Det er velkendt, at Folketingets flertal i langt højere grad end befolkningen ønsker EU-regulering.
Det har også noget at gøre med vores udlændingepolitik, og i hvilken grad vi har ret til selv at træffe beslutninger om vores udlændingepolitik.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-15:
Tak for det, og mange tak til ordføreren for forespørgerne.
Vedrørende den her østudvidelse, som jeg kan forstå at hr. Kristian Thulesen Dahl er sådan lidt kritisk over for, så vil jeg anbefale at læse dagens Berlingske; der fremgår det relativt tydeligt, hvor stor en fordel det har været for Danmark, både økonomisk og med hensyn til arbejdspladser, at den her østudvidelse har fundet sted.
Og der taler vi ikke engang om det politiske.
For at vende tilbage til det med Storbritannien og deres modeller: Man har jo i Storbritannien en tilvalgsordning på retsområdet, sådan som vi i Venstre har foreslået at vi skal have det i Danmark efter en folkeafstemning.
Vi mener, det er en god måde at bevare vores medlemskab af Europol på, og at vi vil kunne bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet mere effektivt end med en 5 m lang rød og hvid-stribet bom, som står ved Kruså.
Kan Dansk Folkeparti ikke tilslutte sig Storbritannien på det her område og vælge den britiske model?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-15:
Hr. Kristian Thulesen Dahl taler jo udenom, for hvorfor vil DF's ordfører ikke fortælle os det.
Man synes, at det er et stort problem med social dumping, som de jo har mange steder i verden uanset hvad.
Det er forholdet mellem rigere lande og fattigere lande og arbejdskraftens fri bevægelighed.
Sådan er det jo mange andre steder i verden også.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Hr. Morten Messerschmidt har svaret konkret på de spørgsmål, der er om stemmeafgivningen i Europa-Parlamentet.
Og så må jeg spørge fru Lisbeth Bech Poulsen, om hun er klar over, at da man lavede østudvidelsen, forventede man langt færre østeuropæere i Danmark end dem, der er kommet.
Man forventede vel noget, der efter hukommelsen lå på 40.000-50.000 på måske 20 år eller 30 år.
Men det, man har fået, er jo omkring 90.000 registrerede østeuropæere på noget, der ligner 10 år.
Altså, hvis SF ikke mener, at det grundlæggende er et problem, at der kommer så mange på så kort tid, der byder sig til for en lavere løn, på andre arbejdsvilkår end det, vi normalt kender til i Danmark, med de problemer, det giver, så vil jeg meget gerne bruge min tid her på at redegøre for det for også SF.
Det giver nogle kæmpe udfordringer.
Og man bliver nødt til at få nogle større frihedsrettigheder her i Danmark til at håndtere det.
Jeg tror, at noget af det, danskerne reagerer på, er, at Danmark ikke har det, og de siger, at det bliver vi nødt til at få.
Derfor tror jeg, at mange i Danmark vil tænke, at sådan et initiativ, som vi tager her, om, at vi skal følge i sporene på det, den britiske premierminister, David Cameron, laver, alligevel er det rigtige for Danmark.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-15:
Hr. Kristian Thulesen Dahl taler udenom, og jeg får så ikke noget svar, kan jeg forstå.
Men man må jo formode, at hr. Kristian Thulesen Dahl taler udenom, fordi DF altid taler om problemer, men aldrig er med til at finde løsninger, hverken i Europa-Parlamentet eller herhjemme.
Da vi blev indbudt til forhandlinger i Skatteministeriet for at finde en række værnsregler mod social dumping, hvor var DF da?
Ingen steder at se.
I er aldrig til stede, når vi vil lave konkrete forbedringer i forhold til det her.
Og i modsætning til hr. Kristian Thulesen Dahl vil vi ikke være med i en dæmonisering af østeuropæere, men meget gerne gå imod de arbejdsgivere, som udnytter billig arbejdskraft og sørger for, at der sker løndumping i Danmark.
Men da er DF aldrig med.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Da man lavede østudvidelsen for godt 10 år siden, skrev vi også i de ting, vi skrev herinde i Folketinget, om de farer, vi så ved det, i forhold til de problemer, vi så også har kunnet se efterfølgende.
Da man, jeg tror, det var i 2006, ophævede den såkaldte østaftale, lavede vi et fyldigt betænkningsbidrag, som det jo hedder i folketingssprog, og advarede imod de følger, det ville få.
Men vi kunne ikke rokke ved det kæmpe flertal her i Folketinget, som ønskede, at de østeuropæere, der ønskede det, skulle have hurtig adgang til det danske arbejdsmarked.
Så det at sige, at Dansk Folkeparti ikke har set problemerne og sagt, at man skulle lade være med at åbne op så hurtigt, som man gjorde, og at vi nu skal høre på, at vi ikke har været der og sagt, at der var nogle muligheder for at gøre det anderledes, er langt ude.
Jeppe Bruus (S), 2014-05-15:
Det er jo interessant at høre den fortælling om, hvordan Dansk Folkeparti har set problemerne og advaret.
Nu havde man jo magten i 10 år i Danmark, hvor man ikke gjorde noget som helst mod social dumping.
Det er åbenbart en linje, der ligger fuldstændig fast for Dansk Folkeparti, for Dansk Folkeparti har i Europa-Parlamentet via Morten Messerschmidt jo stemt imod forbedringer, når det handler om området social dumping.
Derfor skal jeg bare høre Dansk Folkeparti, om de frihedsrettigheder, man nu ønsker, er årsagen til, at man i Europa-Parlamentet har stemt imod social dumping, altså at man ønsker, at vi skal træde ud af det samarbejde, så man kan bruge de frihedsrettigheder til også at bekæmpe fagforeningers mulighed for at konflikte mod andre virksomheder herhjemme i Danmark.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Når vi har rejst den her debat i dag, er det for at få en diskussion om, hvordan Danmark som land får flere frihedsrettigheder til bl.a. at sikre os imod social dumping, løntrykkeri, bl.a. fra folk, der kommer fra Østeuropa.
Det er jo derfor, Dansk Folkeparti ønsker, at vi skal gå i det britiske fodspor og se, hvordan vi kan tilkæmpe os sådan en større suverænitet her i landet.
Det er Socialdemokratiet så imod.
Socialdemokratiet mener øjensynligt, at man skal løse problemerne på europæisk plan, altså at når først man har fået problemerne, må de løses via Europa-Parlamentet.
Det følger jo også i sporet af det, som et socialdemokratisk medlem sagde tidligere i år i en debat, nemlig at de arbejdede med tanken om, at der skulle laves sådanne europæiske overenskomster; man måtte løse problemerne ved at forhandle fælles overenskomster i Europa.
Hun brugte eksemplet, at tidligere skulle man jo finde fælles fodslag mellem Jylland og Sjælland – det var sådan noget af den diskussion, vi havde – og det var åbenbart noget, der så skulle handle om, at så skulle man også finde fælles fodslag mellem danske og græske lønninger, eller hvad man nu forestillede sig.
Altså, sagen er, at vi bliver nødt til som nation at have nogle flere redskaber til selv at tage os af det.
Jeppe Bruus (S), 2014-05-15:
Det er jo et langt svar.
Socialdemokratiet stemte for forbedringerne og kampen mod social dumping, Dansk Folkeparti stemte imod i Europa-Parlamentet.
Så er det jo interessant, hvilket jeg også spørger om, at Dansk Folkeparti sammen med Venstre i 2012 lavede et lovforslag, der ville indskrænke 3F's mulighed for at konflikte mod virksomheder, der sådan set sænker løn- og arbejdsvilkår for tjenere og kokke.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Vi har at gøre med to diskussioner her: Vi ønsker ikke at indskrænke fagforeningernes mulighed.
Hvis først man sikrer østeuropæiske arbejderes mulighed for at komme til Danmark på de vilkår, der er efter østudvidelsen, kan man ikke bagefter sikre fagforeningerne så stærke vilkår, at de kan klare det, altså tro på, at man kan bede fagforeningernes medlemmer, hvoraf de fleste gudskelov typisk har arbejde, om at bruge deres tid på at sikre ordnede vilkår.
Vi bliver nødt til som land at have redskaberne til at sikre ordnede vilkår, og det bliver vi nødt til bl.a. ved at se på, hvem der har adgang til det danske arbejdsmarked.
Altså, at tage bekymringen alvorligt gør man da i den grad ikke.
Når vi kommer med eksempler, siger man: Vi skal ikke vende ryggen til de andre og være indesluttet, og jeg ved ikke, hvad man bruger af betegnelser.
Det er, som om vi, før vi fik dommen om, at vi bliver nødt til at betale SU til udenlandske borgere, der kommer hertil og tager fritidsjob, var et lukket samfund, eller hvad?
Nej, selvfølgelig var vi ikke det.
Men det er da dybt bekymrende, at der er den udvikling, og at det er så let at få andel i det danske velfærdssamfund betalt af de danske skatteydere.
Man lad mig bare spørge fru Ida Auken om én ting: Kan Det Radikale Venstre pege på et eneste område i EU-samarbejdet, hvor det vil være godt for Danmark, at vi ikke er med?
Ida Auken (RV), 2014-05-15:
Som sagt: Hvis hr. Kristian Thulesen Dahl fulgte den generelle europadebat og egentlig var interesseret i, hvad vi diskuterer, kunne han jo have været i Europaudvalget i dag, hvor vi snakkede om kreditkort, snakkede om banker og samarbejde på kreditkortområdet, hvor vi har en interesse i, at priserne kommer ned på europæisk plan.
Men vi har også en interesse i at passe på det danske dankort.
Det er, fordi vi er med i arbejdet.
Vi står tidligt op hver eneste morgen, vi sidder i Europaudvalget, hvor de svære debatter er.
Så det er da i hvert fald et eksempel.
På samme måde passer vi på danskernes dagpenge, fordi vi vil gøre noget ved problemerne.
Vi vil ikke bare snakke og skabe frygt derude.
Og så minder vi lige danskerne om, at EU sådan set er godt for os.
Vi får rigtig mange fordele.
Det synes jeg egentlig var på tide at få ind i den her debat, og derfor takker jeg Dansk Folkeparti for at tage det op på det her principielle plan.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-15:
Men der har jo været forhandlinger.
Og en væsentlig del af det, vi forhandler om, er jo netop børnefamilieydelsen, fordi det er forbundet med en bred europapolitisk aftale.
Det må være sådan, at de partier, som er med i en europapolitisk aftale, også siger ja til, at man selvfølgelig skal respektere de afgørelser, der kommer fra Domstolen, og at man ikke som Danmark bare kan beslutte sig for, at man ikke længere ønsker at være et land, som lever op til de regler, vi selv har været med til at vedtage.
Så det er jo en del af den europapolitiske aftale.
Så igen vil jeg opfordre Venstre til at komme til forhandlingsbordet ovre i Skatteministeriet.
Det er et rigtig godt sted at starte, og jeg er egentlig helt overbevist om, at det vil kunne lykkes at lave en europapolitisk aftale.
Men det har været meget vanskeligt, fordi Venstre har haft en meget svingende holdning til det europapolitiske: Så skulle vi have alle forbeholdsafstemninger, så ville man pludselig ikke opføre sig lovlydigt.
Der har været meget svingende holdninger fra Venstres side til den her sag, men jeg håber da, vi kommer i gang igen med Venstre.
Mette Bock (LA), 2014-05-15:
Tak for det.
Jeg synes faktisk, den sidste del her har været rigtig, rigtig interessant, fordi de såkaldt EU-konstruktive og -positive partier åbenbart ikke engang kan være så konstruktive og positive, at de kan blive enige om at lave en aftale.
Statsministeren taler meget, meget hurtigt, og jeg har muligvis hørt forkert, men hørte jeg statsministeren sige i et svar til hr. Finn Sørensen, at statsministeren syntes, det var en god idé, at EU skulle være en social union?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-15:
Næh, det tror jeg ikke, jeg tror faktisk tværtimod.
Jeg synes ikke, at EU skal udvikle sig til en social union.
Mette Bock (LA), 2014-05-15:
Det er jo interessant at se, hvor grænsen så går for, hvor langt EU skal bevæge sig.
Men jeg vil gerne bruge den sidste del af spørgsmålet her til at tale bankunion, for statsministeren siger på den ene side, at en bankunion er en god ting for EU.
På den anden side siger statsministeren, at man vil vente med at tage stilling, til man ser, hvad det er.
Punkt 1: Hvad ville kunne gøre, at Danmark ikke skulle være med?
Og punkt 2 om den her stresstest: Hvis alle bankerne nu består stresstesten, hvorfor skal vi så have en bankunion?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-15:
Grunden til, at bankunionen er godt for Europa, er, at det vil sætte et endeligt punktum for, at vi kan komme ud i en situation, hvor bankernes ustabilitet skaber en finansiel krise, som også bliver en økonomisk krise, som også bliver en krise i forhold til arbejdspladser.
Det er det, vi gerne vil undgå fremadrettet.
Og det er derfor, at alt det, vi har gjort i forhold til banker, egentlig passer godt sammen.
Vi er gået ind i at diskutere bonusser til bankdirektører, vi har et stort kapitalkravsdirektiv, som er vigtigt, og nu har vi så også den endelige del af bankunionen, som sikrer, at det er bankerne, der skal betale, hvis noget går galt, og ikke skatteborgerne.
Det er derfor, bankunionen som sådan er en god idé.
Det, der så står tilbage, er: Skal Danmark være en del af det?
Og der vil vi gøre det på den måde, vi altid har gjort det på, nemlig at det er først, når det er helt færdigt, at vi skal tage stilling til det.
Jeg ved godt, at der er partier i Folketinget, som pr. definition er imod alt nyt, der kommer fra EU.
Det må stå for deres regning.
Vi vil gerne vurdere tingene, i forhold til om det er en fordel eller en ulempe for danske borgere, at vi har en sådan bankunion, og det kan vi først tage stilling til, når vi har det endelige billede af bankunionen.
Morten Bødskov (S), 2014-05-15:
Tak for det, formand.
Jeg synes jo, at en af konklusionerne på debatten i dag må være, at det faktisk svæver temmelig meget i tågerne, hvad Dansk Folkeparti forestiller sig.
Man kan ikke rigtig få svar på, hvad for nogle konkrete ting man mener Danmark ikke skal være med i.
Man lad det nu lige stå et øjeblik.
Et andet emne, som jeg synes er interessant, er, at jeg simpelt hen ikke forstår, at Dansk Folkeparti mener, at Danmark ikke skal være med i et tættere politisamarbejde i EU om bekæmpelse af menneskehandel, omrejsende bander, organiseret kriminalitet og ikke mindst i forhold til beskyttelse af ofre for kriminalitet på tværs af landegrænser.
Hvorfor mener Dansk Folkeparti ikke, at Danmark skal være med i det samarbejde?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Hr. Morten Bødskov kommer ind på to ting.
Den første er, om vi kan nævne eksempler, hvor vi mener at EU går for vidt, og hvor vi skal have kompetence tilbage til Danmark.
Jeg har nævnt det tidligere i debatten, og jeg vil gerne gøre det igen.
Jeg kan nævne flere eksempler, men jeg skal også nå den anden ting om det retlige og politisamarbejdet.
Det, vi er nervøse for, er, når det bliver overstatsligt, og når vi afgiver suverænitet og må affinde os med, at vi kan blive stemt ned.
Det har været omdrejningspunktet i hele debatten omkring EU, både generelt, men jo også specifikt i forhold til vores tidligere nej til Lissabontraktaten, hvor man jo nemlig skabte muligheden for, at man skulle lade det har samarbejde overgå til at være et såkaldt overstatsligt samarbejde, hvor man altså kan stemme hinanden ned.
Det er vi generelt meget skeptiske over for, for vi aner ikke, hvor sådan noget lander.
Vi går ind for et stærkt politisamarbejde hen over landegrænser og selvfølgelig specielt i forhold til vores nabolande.
Og så er der selvfølgelig hele spørgsmålet om udlændingepolitikken, som jo også er en del af den diskussion, vi har om det retlige forbehold, og hvor spørgsmålet er, om det – også efter dagens debat – er særlig betryggende at overlade det til et flertal her i Folketinget at finde ud af, hvor på f.eks. udlændingepolitikken man skal lave fælles regulering, i forhold til at vi selv skal kunne bestemme her i Danmark.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-05-15:
Jeg har deltaget i møderne, og det seneste møde, vi havde, havde vi tilbage i januar måned, dengang europaministeren hed Nick Hækkerup.
Statsministeren kan jo ikke henvise til de forhandlinger, vi har haft på skatteministerens ressort om den specifikke problemstilling, der er omkring børnechecken.
Det er et selvstændigt emne, som jo intet har at gøre med det store kompleks, som den europapolitiske aftale var.
Og der lå der jo sådan set en tekst, som der var mere eller mindre enighed om.
Men det ene regeringsparti, som måske ikke er det parti, statsministeren repræsenterer, havde meget svært ved at indgå en europapolitisk aftale, måske fordi man hellere ville føre europaparlamentsvalgkamp.
Det her er jo noget, der går bredere ud end at handle om børnechecken, det handler sådan set om et fælles grundlag for vores europapolitik, så derfor vil jeg egentlig bare høre fra statsministerens side: Vil statsministeren i dag give et tilsagn om, at de forhandlinger, der ikke har foregået siden januar måned, bliver genoptaget, så vi kan få lavet en bred europapolitisk aftale?
Morten Bødskov (S), 2014-05-15:
Men efter debatten i dag står det jo så bare tilbage, at det forsvar, som Dansk Folkeparti – i hvert fald uden for de her mure – mener man har over for chauffører, som er udsat for ublu lønkonkurrence i transportsektoren, og i forhold til andre områder af dansk erhvervsliv, hvor man ser mere eller mindre organiseret social dumping og løndumping, vil Dansk Folkeparti ikke være med til at bruge.
Dansk Folkeparti vil altså ikke bruge den stemme og den indflydelse, vi har via Europa-Parlamentet, til at forhindre det.
Det undrer mig, at hr. Kristian Thulesen Dahl i dag ikke har brugt lejligheden til at tage afstand fra afstemningsmønsteret hos sin spidskandidat til Europa-Parlamentet, hvor han med sin stemmeafgivning jo helt bevidst har stemt imod forslag, som kunne have været med til at forstærke den her indsats, og nu står vi så her med et andet vigtigt område.
Virkeligheden er jo, at i forhold til politisamarbejdet kører de andre altså i et tættere overnationalt samarbejde nu.
Det er jo det, der er Danmarks udfordring.
Det er det, vi skal tage stilling til, og det efterlader bare spørgsmålet: Hvorfor er Dansk Folkeparti imod, at vi skal afskaffe forbeholdet på politisamarbejdet?
Peter Skaarup (DF), 2014-05-15:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at fortsætte lidt i sporet af det, som hr. Kristian Thulesen Dahl spurgte til, nemlig hvordan det er, EU skal udvikle sig, og hvad det egentlig er, de såkaldte japartier under anførsel af statsministeren arbejder på.
Når nu statsministeren ikke vil svare på det spørgsmål, som hr. Kristian Thulesen Dahl stillede, nemlig hvad der ligger i at være så tæt på kernen i EU som muligt, altså omkring bankunionen, så kunne jeg jo godt få den tanke – og statsministeren kan jo så prøve at få mig væk fra den tanke, men jeg kunne godt få den tanke – at det, man ønsker og i virkeligheden helt sikkert har bestemt sig for selv, er, at vi skal være med i bankunionen.
Men man ønsker altså bare ikke lige herinde den 25. maj, hvor danskerne skal hen og stemme og give deres mening til kende om, hvem der skal sidde i Europa-Parlamentet, at komme med sin mening.
Nationalbanken har jo opfordret til, at vi skal være med.
Der er alle mulige organisationer og politikere, der siger, at vi skal være med.
Men selv om statsministeren vil være midt inde i kernen eller tæt på kernen, vil statsministeren ikke melde ud, formentlig før efter den 25. maj, at Danmark skal være med i bankunionen.
Er det rigtigt forstået?
Er det det, der er planen, eller hvordan skal jeg forstå det, statsministeren siger og ikke svarer på?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-15:
Det at være en del af eller så tæt på kernen som overhovedet muligt betyder f.eks., at vi skal afskaffe vores forbehold.
For det, at vi har et forbehold for de retslige og indre anliggender, betyder i øjeblikket, at vi f.eks. vil have rigtig svært ved at tilslutte os det fremtidige Europol-samarbejde – rigtig svært, til gene for alle de lovlydige borgere og for politiet, som gerne vil samarbejde over grænsen, men selvfølgelig til glæde for alle de kriminelle, som vil få fordele af det.
Så det er et godt eksempel på, at vi mener, vi skal så tæt på kernen som overhovedet muligt.
I forhold til bankunionen mener jeg, at det korrekte og det rigtige er at tage stilling, når vi har den endelige pakke.
Og jeg ved godt, at der er partier, som bare tager stilling og siger, at alt, hvad der kommer fra EU, pr. definition må være dårligt.
Sådan har vi det ikke, skal jeg afsløre.
Så jeg vil gerne forbeholde mig ret til at se den endelige pakke, inden jeg anbefaler noget i forhold til denne bankunion.
Peter Skaarup (DF), 2014-05-15:
Okay, nu får vi så at vide, at det gælder om at afskaffe de fire danske forbehold og måske nogle flere.
Det betyder så, går jeg ud fra, at Danmark også skal være med i euroen så hurtigt som muligt.
Det må være en del af det at være tæt på kernen af EU.
Jeg tror, der er mange danskere, der ville være trætte af, at vi skulle binde os til euroen med de omkostninger, som det har vist sig der ville være, hvis det var sådan, at Danmark havde været med i euroen.
Det var vi så heldigvis ikke.
Men jeg kunne godt lige tænke mig at spørge til bankunionen.
Kan vi så regne med, at regeringen har gjort sin stilling op den 26. maj, altså dagen efter danskerne har stemt, i forhold til det her?
For det er jo lidt mærkeligt, at Sverige og mange andre lande er ret klar på, hvad de skal mene, og hvilken vej pilen peger der.
Men i Danmark kan vi lige akkurat formentlig ikke melde ud, før efter danskerne har været henne ved stemmeurnerne.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-15:
Der kommer til at gå et stykke tid, fordi vi netop vil lade det afhænge af den samlede pakke.
Der er en del banker, som nu skal igennem en stresstest.
Hvad er en stresstest?
Det er at sikre, om de er robuste nok til, at de kan indgå i det her samarbejde om en fælles bankunion.
Det giver rigtig god mening, at man har en sådan stresstest.
Det bakker vi meget op om.
Og når alt det her er overstået, når vi har den samlede bankpakke, når vi kender den samlede bankpakke, så vil regeringen tage stilling til den sag.
Det undrer mig, at man bare kan sidde og sige, at det under ingen omstændigheder er en god idé, uden lige at se den samlede pakke, uden at lytte til interessenterne, kunderne i bankerne, bankerne, og hvem det ellers kunne være.
Hvordan kan man som Dansk Folkeparti bare beslutte, at det under alle omstændigheder er dårligt for Danmark og danskerne at være med i det?
Det har vi ikke gjort.
Vi har ikke taget stilling endnu.