runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Juel Jensen (V), 2012-01-31:
Når man er i sådan et produktionsskoleforløb, er det jo ikke altid, man lige er helt klar over, hvor man vil ende henne, hvad for en hylde man passer bedst ind på, og hvad man har af drømme og visioner for fremtiden.
Som vi skruer det her kompetencebevis sammen, er det ikke noget, man efterfølgende kan komme og bede om.
Skulle vi ikke være på den sikre side og sige, at det godt kan være, at der på produktionsskolerne går nogle unge mennesker, som ikke er helt klar over, hvor de ender henne, og skulle vi så ikke sørge for, at de får dokumenteret deres kompetencer og den udvikling, de har været igennem med det kæmpe stykke arbejde, som produktionsskolerne laver?
Troels Ravn (S), 2012-01-31:
Jeg er helt enig i, at det at få kompetencer og det at kunne realkompetencevurderes er rigtig vigtigt i den fortsatte færd frem mod uddannelse og job.
Og det er en god ting, når et ungt menneske efter et skoleforløb, efter et uddannelsesforløb kan få et kompetencebevis.
Og det her forslag åbner netop også mulighed for, at alle unge, der ønsker det, og som har været i et produktionsskoleforløb, kan få et kompetencebevis.
Så jeg ser ikke nogen modsætninger imellem spørgerens holdninger og ordførerens.
Peter Juel Jensen (V), 2012-01-31:
Jeg vil gerne lige høre, hvordan ordføreren for Socialdemokratiet stiller sig til, at det her ikke bliver et tilbud til de unge, men at alle unge, der går på en produktionsskole, får et kompetencebevis i hånden.
Troels Ravn (S), 2012-01-31:
Lovforslaget her indebærer, at unge, der har gennemført et produktionsskoleforløb, får ret til et bevis fra skolen, som beskriver de kompetencer, som er opnået gennem forløbet, hvilket Socialdemokraterne finder er meget positivt.
Det er vigtigt, at Folketingets partier iværksætter en række initiativer for at begrænse ungdomsarbejdsløsheden og hjælpe unge under 30 år i uddannelse eller job.
Hensigten med kompetencebeviset er, at deltagerne får dokumentation for varigheden, indholdet og resultatet af det forløb, som de har deltaget i.
Den unge får vurderet sine realkompetencer med det formål, at den unge netop hermed får styrket sine muligheder for derefter at kunne få en uddannelsesaftale med en virksomhed eller at kunne starte på en uddannelse.
Unge mennesker skal nemlig have uddannelse og job.
Ved afslutningen af et forløb på produktionsskolen udsteder skolen efter drøftelse med deltagerne et kompetencebevis.
Drøftelsen og kompetencebeviset skal ses som en naturlig afslutning på produktionsskolens undervisningstilbud og vejledningsforpligtelse over for den unge.
Det er fint, at unge, der har gennemført et forløb på en produktionsskole, nu får et personligt kompetencebevis i hånden og dermed får forbedret mulighederne i deres videre færd mod uddannelse og erhverv.
Et kompetencebevis vil give produktionsskolerne mere fokus på at skulle dokumentere de reelle kompetencer, som den unge har opnået, og, hvilket er meget vigtigt, et kompetencebevis kan også give den unge mere fokus på, hvad han eller hun arbejder frem mod og har opnået ved afslutningen af sit forløb.
Det giver selvtillid og selvværd.
Det er tillige en god situation, at man over for sin fremtidige arbejdsgiver kan dokumentere sine kompetencer og færdigheder.
Endelig giver kompetencebeviset også den uddannelsesinstitution, hvor den unge ønsker at fortsætte sin uddannelse, bedre mulighed for at vurdere den unges realkompetencer, hvilket er væsentligt i forhold til at undgå frafald.
Hermed kan uddannelsesinstitutionen netop sætte ind med støtte og vejledning, hvis det vurderes at være nødvendigt.
Jeg har med interesse bemærket, at der er en bred tilslutning til lovforslaget fra de hørte parter, hvilket indikerer, at det er et godt forslag, som interessenterne har efterspurgt og hilser velkommen.
Det her forslag er efter Socialdemokraternes mening et godt forslag.
Det har som nævnt været efterspurgt af mange, og det er af mange grunde afgørende vigtigt, at unge mennesker i Danmark rustes til uddannelse og til arbejdsmarkedet.
Socialdemokraterne støtter naturligvis forslaget.
Peter Juel Jensen (V), 2012-01-31:
Den forhenværende regering, Venstre og Det Konservative Folkeparti, samt Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre og Kristendemokraterne indgik den 7. juli 2011 aftalen »En styrket indsats over for unge ledige«.
Aftalen tager sigte på at igangsætte en række initiativer for at begrænse ungdomsarbejdsløshed og hjælpe unge under 30 år i uddannelse eller job.
Denne del af aftalen blev indgået på baggrund af et udviklingsarbejde, som Produktionsskoleforeningen havde gennemført med støtte fra Undervisningsministeriet med det formål at styrke unges muligheder for efter et produktionsskoleforløb at få en uddannelsesaftale med en virksomhed eller opnå en positiv vurdering af deres faktiske kompetencer i forhold til uddannelse eller job, hvilket i sidste ende ville forbedre de unges muligheder for at komme i beskæftigelse.
Kompetencebeviset skal dokumentere varighed og indhold af det konkrete forløb og dokumentere de faglige kompetencer, som deltageren har opnået under produktionsskoleforløbet.
Det forventes, at kompetencebeviset vil kunne forbedre de unges chancer for efterfølgende at opnå merit i forbindelse med påbegyndelse af en erhvervsuddannelse eller ved indgåelse af en uddannelsesaftale, fordi beviset dokumenterer, hvad eleven har lært på produktionsskolen.
De nærmere regler for kompetencebeviset vil blive udarbejdet med inddragelse af erfaringerne fra Produktionsskoleforeningens udviklingsarbejde, og jeg ser frem til i den forbindelse, at ministeren i det videre arbejde løbende orienterer de partier, som er en del af aftalen, således at vi kan følge det arbejde, som vi i dag lægger over til ministeren og Produktionsskoleforeningen.
Kompetencebeviset er jo ikke et eksamensbevis.
Kompetencebeviset vil bygge på subjektive vurderinger i forhold til individuelle og lokalt fastsatte mål for den enkeltes forløb.
Her er ingen objektive kendsgerninger, hvilket gør, at det bliver spændende at følge arbejdet fremover.
Der er fremkommet en del tanker og ideer i høringssvarene.
Jeg hæfter mig specielt ved høringssvarene fra HORESTA, Dansk Arbejdsgiverforening og Danske Erhvervsskoler, som samstemmende taler for, at vi bør gentænke det forhold, at beviserne ene og alene skal udarbejdes på opfordring af de unge.
Burde vi ikke tage skridtet fuldt ud og sikre, at alle unge får et bevis for opnåede kompetencer?
Vi ved, at arbejdsmarkedet stiller krav, og at de ikke bliver mindre i fremtiden, og derfor vil vi gerne se nærmere på det under udvalgsbehandlingen, og vi håber, at ministeren ligeledes vil åbne en dør for dette for at sikre, at ingen ung efterlades med blanke sider efter en uddannelse eller efter et kompetenceløft.
Med de her ord kan Venstre til fulde tilslutte sig forslaget, og vi ser frem til den videre behandling.
Mai Henriksen (KF), 2012-01-31:
Der er blevet sagt mange gode ting, og jeg tilslutter mig gerne rækken af ord.
Der er jo god grund til at gøre de her sagsgange nemmere, for det er uholdbart, og en lang sagsbehandling får tvister til at trække ud, og det er det for alle parter, både for eleven og praktikvirksomheden.
Det her lovforslag vil betyde, at antallet af faste medlemmer bliver reduceret til 2 : 1 medlem fra DA og 1 medlem fra LO.
Og det betyder, at LO og DA kommer til at træffe afgørelser i tvister, som vedrører overenskomster, de ikke selv har forhandlet, og spørgsmålet er egentlig blot fra konservativ side, om det er hensigtsmæssigt.
Så vi bakker op om effektivisering af sagsgange, og så ser vi frem til udvalgsbehandlingen af det her lovforslag.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-01-31:
Tak for det.
Ja, det er den helt store forbrødring med et lovforslag, der ikke giver de store problemer.
Jeg står her endda som stedfortræder for vores ordfører, fru Merete Riisager, som ikke kunne være her.
Jeg vil blot pege på, at det er et udmærket forslag.
Man kan sige, det er en effektivisering af den offentlige sektor, og de fleste her vil vide, at det bestemt er noget, Liberal Alliance går ind for.
Så kan det opfattes på den måde, er det meget fint, og derfor vil jeg bare sige, at vi støtter forslaget.
Rosa Lund (EL), 2012-01-31:
Jeg kan jo melde mig i koret.
I Enhedslisten støtter vi også det her forslag.
Jeg vil ikke gå yderligere ind i, hvad forslaget handler om, for det synes jeg vi har været igennem.
Jeg vil bare tilføje, at det, som jeg ser som det vigtigste i det her forslag, er, at sagsbehandlingstiden bliver hurtigere.
Det er jo faktisk godt for eleven, som står i en usikker situation, når eleven ikke ved, hvad der skal ske med vedkommendes uddannelse i fremtiden, og når der er problemer mellem eleven og praktikstedet.
Så det synes jeg faktisk er det mest positive ved det her, nemlig at vi sikrer eleven bedre.
Så vil jeg bare tilføje, at jeg håber og opfatter det her som en begyndelse på, at vi kommer til at tage en generel diskussion af, hvordan vi sikrer elever og studerendes rettigheder bedre i vores uddannelsessystem.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-01-31:
Mine kollegaer har så fint redegjort for de gode ting ved det her forslag, så dem vil jeg ikke gå i dybden med, men bare kort gentage, at der er tale om en effektivisering, der er tale om et ønske fra nævnet, og SF støtter naturligvis derfor forslaget.
Lotte Rod (RV), 2012-01-31:
Formålet med lovforslaget er at effektivisere sagsgangene i Tvistighedsnævnet, som jo træffer afgørelser i de sager om tvistigheder mellem elever og praktikvirksomheder på erhvervsuddannelserne, hvor det ikke har været muligt at komme frem til et forlig i det faglige udvalg.
Siden 2005 er der sket en fordobling i antallet af sager, der kommer for Tvistighedsnævnet, og det har ført til, at sagsbehandlingstiden er steget.
Derfor har nævnet bedt om, at vi forenkler reglerne.
Med det her forslag skærer vi ned i antallet af faste medlemmer og åbner dels for muligheden for, at en stedfortræder kan træde i stedet for formanden, hvis han eller hun ikke selv kan, dels for muligheden for, at nævnet kan give en skriftlig afgørelse.
Det vil gøre arbejdet i nævnet mere smidigt og give kortere sagsbehandlingstid.
Forslaget ændrer ikke nævnets praksis, og nævnets formand og faste medlemmer har selv bedt om ændringerne.
Så det vil Det Radikale Venstre gerne støtte.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-01-31:
Når krybben er tom, bides hestene.
Dansk Folkeparti kan fuldt ud bakke op om de foreslåede ændringer.
De er både fornuftige og praktiske, og vi har ikke yderligere kommentarer til det.
Vi ser frem til den fortsatte behandling i udvalget.
Troels Ravn (S), 2012-01-31:
Antallet af sager indbragt for Tvistighedsnævnet
er steget væsentligt i årene 2005-2010, hvilket har medvirket til, at den gennemsnitlige sagsbehandlingstid er steget.
På baggrund af den øgede mængde af sager og den forlængede behandlingstid har nævnets formand og de faste medlemmer efterspurgt ændringer med henblik på at opnå en effektivisering af sagsgangen i Tvistighedsnævnet, hvilket Socialdemokraterne mener er fornuftigt.
Med færre medlemmer af nævnet vil Tvistighedsnævnets sagsbehandling blive lettere, fordi færre personer selvsagt skal deltage i mødernes forberedelse og afholdelse samt udarbejdelse af kendelserne.
Det foreslås endvidere, at børne- og undervisningsministeren kan beskikke en stedfortræder for formanden, så der kan afholdes møder uanset formandens fravær, hvilket også må siges at være fornuftigt.
Når færre sager skal behandles, vil berammelsestiden blive forkortet, og forslaget vil dermed medføre en generelt kortere behandlingstid.
Jeg har bemærket, at der blandt høringsparterne er almindelig tilslutning til forslaget, og Socialdemokraterne støtter også dette forslag til lovændring .
Det er formålstjenligt at forbedre behandlingen af klager i retsforholdet mellem elever og arbejdsgivere, og vi kan kun tilslutte os, at der skal være den bedst mulige og mest effektive varetagelse af sagsbehandlingen.
Vi finder det også positivt, at nævnets faste medlemmer og Ministeriet for Børn og Undervisning sammen vil iværksætte en informationsindsats over for de faglige udvalg med henblik på at styrke udvalgenes forligsbestræbelser og sammen vil analysere muligheder for andre tiltag, som kan begrænse antallet af sager indbragt for Tvistighedsnævnet.
Det er jo nemlig en forudsætning for at indgive en sag for nævnet, at sagen forinden har været behandlet i et fagligt udvalg med henblik på indgåelse af forlig.
Og det er grundlæggende bekymrende, at antallet af sager indbragt for Tvistighedsnævnet er stigende, og at så få af dem afsluttes med forlig.
Men med disse ord vil jeg tilkendegive, at Socialdemokraterne støtter dette forslag.
Tina Nedergaard (V), 2012-01-31:
Det er et lille, men udmærket lovforslag, som regeringen her har fremsat.
Ministeren lægger op til, at vi, i det omfang det er muligt, effektiviserer arbejdet i Tvistighedsnævnet i forbindelse med de uenigheder, der måtte opstå mellem elever, der er i praktik i virksomhederne, og deres arbejdsgivere.
Venstre finder, at det er ganske fornuftigt, ikke mindst også i disse tider, at vi hele tiden prøver at se på, hvordan vi kan nedbringe sagsbehandlingstiden, for så vidt angår at forenkle og have lidt færre personer involveret i arbejdet, uden at det på nogen måde skader den enkeltes eller den enkelte virksomheds retssikkerhed.
Vi finder i Venstre, at regeringen har fundet en ganske udmærket balance, ved at man reducerer antallet af lægdommere udpeget af det paritetiske system, nemlig DA- og LO-systemet, til en i stedet for de nuværende to, og ved at børne- og undervisningsministeren får adgang til at udpege en stedfortræder for formanden, således at møder lettere kan afholdes og gennemføres med kortere varsel.
Samtidig lægger regeringen op til, at man sikrer, at der i forbindelse med den praksis, der i dag er for udbetaling af erstatninger, gives en udtrykkelig lovhjemmel.
Vi er fra Venstres side absolut positive over for forslaget, og vi kan jo tage eventuelle spørgsmål, som jeg er sikker på ministeren gerne vil besvare, undervejs. Det, jeg finder lejlighed til at tilføje til dette lille udmærkede forslag, er, at vi jo fortsat har en stor opgave i at smidiggøre mulighederne for, at virksomheder kan tage flere elever, og derfor vil jeg godt bare lige knytte en enkelt kommentar til en debat, som er opstået på det seneste.
Det drejer sig om den debat, der er opstået på baggrund af, at flere og flere elever, når de stopper i deres praktik ude i virksomhederne, angiver uoverensstemmelser eller uenigheder med chefen som begrundelse.
Der finder jeg, at det vil være meget hensigtsmæssigt, at regeringen, selvfølgelig med den pågældende minister i spidsen, hen ad vejen forhandler med forligskredsen om, hvordan vi sikrer, at vi får de problemstillinger minimeret.
Fra Venstres side mener vi bl.a., det kan være en fordel, at der er bedre forventningsafstemning mellem elev og virksomhed.
For det første reducerer det risikoen for at gå fra hinanden – det er nemlig ikke så positivt, når man gør det.
For det andet er det også noget, der i sig selv vil lette arbejdet i Tvistighedsnævnet, og derfor er det en relevant kommentar i forbindelse med dette lovforslag.
Venstre bakker op om forslaget.
Peter Juel Jensen (V), 2012-01-31:
Jeg blev lidt fanget af det der radikale med på den ene side og på den anden side.
Nu kan jeg jo se, at ordføreren og jeg må være på nogenlunde samme alder.
På det tidspunkt havde man måske ikke det fulde overblik over, hvad man ville bruge sit liv på, og i hvilken retning man gerne ville gå.
Hvis det her kompetencebevis skal have en virkning, kræver det, at både skolen og eleven ønsker det fra starten, således at man løbende kan fylde på det der kompetencebevis og få det opbygget.
Skulle vi ikke her i dag i fællesskab give alle unge mennesker, der går på en produktionsskole, den store mulighed, det er, at kunne dokumentere, at man har flyttet sig fra punkt A til punkt B?
Lotte Rod (RV), 2012-01-31:
Det er jo lige præcis derfor, at det er så vigtigt, at det er en ret, at eleverne kan få det her kompetencebevis, men samtidig synes jeg ikke, at vi skal lukke øjnene for, at produktionsskolerne netop er en meget fleksibel skoleform, og at der kan være situationer, hvor det ikke giver nogen mening at lave et kompetencebevis.
Hvis eleven kun er der ganske få dage, synes jeg, at det et mærkeligt bureaukrati at sætte i gang, at man skal udstede et kompetencebevis.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-01-31:
Nej, det vil jeg ikke på den måde, som spørgeren lægger op til.
Altså, jeg har et rigtig godt forhold til ministeren, og jeg har ikke tænkt mig fra den her talerstol at lægge noget som helst pres på ministeren.
Jeg er sikker på, at vi alle sammen og ministeren lytter meget alvorligt til de ting, der kommer til os, og tager det med i det videre arbejde.
Peter Juel Jensen (V), 2012-01-31:
Det kan vi faktisk gøre to steder.
Vi kan gøre det i udvalgsbehandlingen, hvor vi kan stille ministeren nogle spørgsmål og få belyst hele det her, men vi kan også være med til at give ministeren det opdrag, at når ministeren skal tale det her videre igennem Produktionsskoleforeningen, så får Produktionsskoleforeningen det opdrag, at vi herindefra gerne ser, at alle får muligheden for at få sådan et kompetencebevis.
Jeg synes også, det er vigtigt at tage med, at et kompetencebevis er noget, som er subjektivt og ikke objektivt.
Det vil sige, at et sådant bevis er tilpasset 100 pct. det unge menneske og de mål, som det unge menneske har, og som produktionsskolen har.
For en produktionsskole er jo en kærlig, varm hånd til et ungt menneske, som lige har brug for at blive gelejdet lidt på plads for at finde muligheden for at blive videreuddannet.
Vil ordføreren fra SF være med til at lægge sådan et mildt, men måske lidt fast, pres på ministeren, således at vi får det her tænkt rigtig godt igennem?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-01-31:
Jeg har selvfølgelig også læst høringssvarene, og jeg synes, at vi skal tage meget alvorligt, hvad der er kommet ind, det skal vi kigge på i det videre arbejde.
Jeg vil så mene som min radikale kollega, at det måske ikke giver så meget mening, hvis man kun har været der et par dage, men igen er det meget svært at sætte en grænse for, hvornår det så giver mening, for det er jo netop en uddannelse, hvor folk ikke altid er der i præcis det samme tidsrum.
Peter Juel Jensen (V), 2012-01-31:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg kan høre, ordføreren brænder rigtig meget for det her, og jeg synes faktisk, at det glædelige ved debatten i dag er, at alle ordførere har udtrykt sig utrolig positivt om produktionsskolerne.
Jeg vil gerne hen på kompetencebeviset.
Et par af høringssvarene har nævnt muligheden for at gøre det her obligatorisk, for hvis man starter på en produktionsskole og ikke lige får sagt, at man gerne vil have sådan et bevis, forlader skolen og kommer i gang med et eller andet, så kan man ikke bagefter og efterfølgende få dokumenteret de evner og færdigheder, man nu har fået under sit ophold på produktionsskolen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-01-31:
Det er et godt spørgsmål, men jeg kan i hvert fald fortælle, at både de lærere, jeg taler med, og dem, der går på produktionsskolen, har efterspurgt præcis sådan et kompetencebevis her, fordi de gerne vil kunne fremlægge noget på det, de har lært.
De taler meget om det, og det er et udtryk for, at de gerne vil have ændret den måde, deres uddannelse bliver set på.
De er kede af, at den ikke bliver værdsat højere.
Det hører jeg rundtomkring på produktionsskolen, og det er jo rigtig, rigtig ærgerligt.
Det er dejligt, at fru Mai Henriksen ikke har det på den måde, men jeg mener, og det var det, jeg prøvede at sige, at det her kompetencebevis er noget, de har efterspurgt rigtig længe for netop at få en følelse af, at deres uddannelsessystem er lige så værdsat som alle mulige andre.
Mai Henriksen (KF), 2012-01-31:
Det er meget interessant, hvis det er, at det er i befolkningen.
Jeg kunne forstå det, hvis det var hos UU-vejlederne.
Altså, jeg vil gerne spørge lidt mere ind til, hvor den her tilsyneladende kritik kommer fra.
Jeg har ikke mødt den, jeg oplever vejledere, som synes, at produktionsskolerne er et rigtig godt tilbud, jeg oplever EGU'er og STU'er som værende nogle, der samarbejder rigtig godt med produktionsskolerne, så jeg kan på ingen måde genkende det her billede af, at det skulle være mindreværdigt at gå her.
Så hvor kommer det fra?
Er det pressen, er det borgere, og hvilke borgere skulle det være?
Er det borgere, som kigger udefra, som går forbi udenfor og kigger ind på, hvad der sker på produktionsskolerne, selv om de ikke er med i undervisningen?
Eller hvor kommer den her tilsyneladende nedladenhed fra?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-01-31:
Det synes jeg faktisk er en grov manipulation af, hvad jeg sagde.
Det, jeg siger, er, at der er nogle steder, hvor de ikke føler at der er nok status i det i befolkningen generelt set.
Nu er jeg rigtig glad for, at den konservative ordfører ikke ser sådan på det, men de her unge, der går på produktionsskolerne, føler nogle gange, at det, de laver, ikke bliver værdsat nok, og at der ikke er nok viden om det, de laver.
Og det sidste er i hvert fald helt rigtigt.
For et par uger siden besøgte jeg Hjørring Produktionsskole.
Jeg så deres autoværksted og deres kreative designstudie, så, hvordan de byggede moduler til legepladser, og hørte dem fortælle om, hvordan de havde lavet kostumer til sidste års tv-julekalender.
Den glæde og stolthed, der er over de her unge, når de producerer noget og de har deres lærere til at vise dem vej, er helt fantastisk, og jeg tror egentlig ikke, at den danske offentlighed sætter nok pris på de her produktionsskoler.
Altså, nu siger jeg det bare, som det er, for jeg synes faktisk, det er rigtig ærgerligt, at der ikke er mere værdsættelse af, hvad de kan lave, for de bliver rigtig, rigtig dygtige.
Derfor er jeg også begejstret for det her lovforslag, for nu bliver de anerkendt med det her bevis.
Jeg tror, det er noget, der skal løfte deres selvtillid, for som den tidligere ordfører sagde, har mange af dem haft dårlige erfaringer i folkeskolen, de har brug for den her anerkendelse, og de har brug for, at det får en højere status.
Så SF er rigtig begejstret for det her lovforslag og hilser det meget velkommen.
Lotte Rod (RV), 2012-01-31:
Jeg synes, at det mest oplagte eksempel er, hvis man kun er der et par dage.
Men ud over det synes jeg egentlig ikke, at det er vores opgave herinde i Folketinget at bestemme, hvornår det ikke giver mening, og det er også derfor, jeg ikke synes, at vi skal sætte den her grænse på 1 måned; for det er ikke sikkert, at 1 måned er den rigtige grænse.
Det er derfor, at jeg sådan set gerne vil lægge beslutningen ud på skolerne.
Så jeg er egentlig meget fortrøstningsfuld, med hensyn til vi kan finde et godt kompromis i udvalget.
Rosa Lund (EL), 2012-01-31:
Og jeg ser det her obligatoriske kompetencebevis i sammenhæng med de andre høringssvar, som Produktionsskoleforeningen har lavet, nemlig at man får ret til det, når man har gået der i 1 måned.
Jeg ser de to ting i sammenhæng, så jeg vil bare gerne høre: Hvornår giver det så ikke mening, at man får et kompetencebevis?
For jeg vil da mene, at det vil give mening at give alle, som gennemfører et produktionsskoleforløb, et kompetencebevis.
Den radikale ordfører er selv inde på, at det i nogle situationer ikke vil give mening, så jeg vil gerne høre et eksempel på en sådan situation.
Lotte Rod (RV), 2012-01-31:
Den præcise udformning af det synes jeg jo at vi skal diskutere i udvalget, men mit udgangspunkt for det er, at jeg da tror, at det, når man starter på en produktionsskole, vil være sådan, at man som udgangspunkt gerne vil have et kompetencebevis.
Men hvis det så viser sig, at det ikke giver mening, fordi man kun er der i få dage eller der sker noget andet, så er der den her fleksibilitet, med hensyn til at man ikke nødvendigvis behøver at udstede et kompetencebevis.
Så jeg synes egentlig ikke, at vi er så uenige.
Det er bare et spørgsmål om, om der ikke nok skal være den her ventil, med hensyn til at hvis det ikke giver mening, skal man ikke lave det.