runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2007-05-02:
Jeg vil ikke sætte spørgsmålstegn ved retten til at mene den her slags ting.
Jeg vil sætte spørgsmålstegn ved det kloge i at mene den her slags ting.
Og jeg synes rent faktisk, at det, som hr. Søren Krarup siger her, er meget dumt, og jeg synes, at det er et problem, at regeringen har et meget, meget tæt samarbejde med Dansk Folkeparti, som betyder, at den slags værdier, som hr. Søren Krarup giver udtryk for i det her citat, jo også har afgørende indflydelse på regeringens politik.
Derfor gør jeg det, som statsministeren siger at statsministeren synes jeg skal gøre – det er så det, jeg gør – at jeg diskuterer indholdet i det, som hr. Søren Krarup siger.
Og der kunne jeg da godt tænke mig et svar på, om statsministeren ikke synes, det er et problem, at der er den her tætte kobling mellem Dansk Folkeparti og regeringen, når Dansk Folkeparti åbenbart står for den her slags værdier.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-05-02:
Jamen vi lever da i et frit folkestyre, hvor der er frihed til, at alle mennesker, også dem, der måtte være valgt til Folketinget, kan mene, hvad de vil, også om menneskerettigheder og frihedsrettigheder.
Nu vil det sikkert føre for langt at komme ind på en sondring mellem frihedsrettigheder og menneskerettigheder her, men jeg har sagt, hvad jeg mener om frihedsrettigheder.
Det er noget grundlæggende, det er noget ukrænkeligt, det er noget universelt.
Det er min holdning til frihedsrettigheder.
Men jeg respekterer da fuldstændig, at der er andre, der kan have en anden holdning til det, og det skal man da have frihed til at sige.
Og så kan man debattere det, og så kan man bruge sine argumenter, og så kan vælgerne jo afgøre, hvem de vil vælge til Folketinget.
Altså, jeg må sige, at jeg er forbløffet over, at hr. Rune Lund i den grad savner respekt for retten til at have sin egen holdning og mening i et frit folkestyre.
Rune Lund (EL), 2007-05-02:
Jamen det kan jeg så afsløre at jeg også er.
Men jeg står ikke i en situation, hvor jeg har et meget tæt samarbejde med et parti, hvor hr. Søren Krarup er et fremtrædende medlem.
Jeg står ikke i en situation, hvor jeg skal samarbejde med et parti, som har den slags værdier, som også hr. Søren Krarup giver udtryk for i det her citat: »Menneskerettighederne er virkelig vor tids fordærvsmagt, djævelen i skikkelse af en humanitær lysengel, forfalskningen og sammenblandingen af Gud og menneske, himmel og jord«.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-05-02:
Nej, og jeg er også dybt uenig med hr. Søren Krarup i det synspunkt, og det er der heller ikke noget nyt i.
Det har jeg været altid.
Jeg går endda så vidt som til at sige, at disse frihedsrettigheder ikke blot er ukrænkelige, men også universelle.
Altså, jeg mener, at de gælder for ethvert menneske; uanset hvor det pågældende mennesker lever, eller under hvilke vilkår det lever, gælder der nogle grundlæggende frihedsrettigheder.
Det er min opfattelse af et sandt demokrati.
Så derfor er jeg selvfølgelig uenig i det, hr. Søren Krarup her har givet udtryk for.
Rune Lund (EL), 2007-05-02:
Jeg bliver nødt til lige at lave en afrunding på den der.
Vi har krævet en berigtigelse i Enhedslisten.
Det er et fejlcitat.
Asmaa Abdol-Hamid, som er folketingskandidat for Enhedslisten, har klokkeklart mange gange og lige så lang tid, jeg har kendt hende, taget afstand fra dødsstraf.
Det, som statsministeren er ude i, er i virkeligheden et ikke særlig værdigt ærinde for en statsminister, at man prøver at bortdømme en person, en folketingskandidat for Enhedslisten, på baggrund af et eneste interview i en avis, hvor der er tale om et fejlcitat.
Det synes jeg faktisk ikke er værdigt for en statsminister.
I det næste spørgsmål fortsætter vi jo, og det er også med hensyn til hr. Søren Krarup.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan statsministeren har det med, at hr. Søren Krarup i tidsskriftet Tidehverv på side 27 i år 2000 siger: »Menneskerettighederne er virkelig vores tids fordærvsmagt, djævelen i skikkelse af en humanitær lysengel, forfalskningen og sammenblandingen af Gud og menneske, himmel og jord«.
Er det en særlig god måde at omtale menneskerettighederne på?
»Hvordan har statsministeren det med, at regeringens støtteparti består af medlemmer som f.eks. Søren Krarup, der i 2000 i tidsskriftet Tidehverv på side 27 skriver, at »Menneskerettighederne er virkelig vor tids fordærvsmagt, djævelen i skikkelse af en humanitær lysengel, forfalskningen og sammenblandingen af Gud og menneske, himmel og jord«?«
Det er ikke normalt, at jeg ligefrem skal stå i Folketingssalen og belære statsministeren om forskellige ting, men jeg bliver nødt til at sige til statsministeren, at man bliver nødt til at skelne mellem det, der hedder sharia, og det, der hedder sharialovgivning.
Sharia er et meget bredt begreb, som handler om, hvordan man lever som menneske, hvordan man vasker sig, og hvordan man behandler andre mennesker.
Sharialovgivning handler om at gøre religiøsitet til lovgivning og lave lovgivning på basis af religion.
Enhedslistens folketingskandidat Asmaa Abdol-Hamid er hundrede procent imod sharialovgivning.
Sharia er bare islam, det vil sige, at sharia er en religion.
Jeg synes, at statsministeren skal lære at skelne imellem de to ting.
Og så synes jeg, at statsministeren skal svare på de spørgsmål, som jeg stiller, i stedet for bare at spille bolden over.
Synes statsministeren ikke, det er et problem, at hr. Søren Krarup, som er medlem af Dansk Folkeparti, som har stor indflydelse på regeringen, ikke går ind for menneskerettighederne?
Det synes jeg er et problem, og jeg kan garantere statsministeren, at Enhedslistens folketingskandidat Asmaa Abdol-Hamid går meget ind for menneskerettighederne, at hun går hundrede procent – helt og totalt – ind for menneskerettighederne.
Så der er en stor forskel dér på Asmaa AbdolHamid og hr. Søren Krarup.
Det synes jeg at statsministeren skulle forholde sig til.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-05-02:
Jamen jeg kan ikke føje noget til, hvad jeg allerede har sagt.
Jeg er meget uenig med dem, som måtte give udtryk for, at de er tilhængere af dødsstraf.
Jeg er imod dødsstraf, regeringen er imod dødsstraf, og jeg har forstået, at fru Pia Kjærsgaard deler den holdning, og at Dansk Folkeparti deler den holdning.
Det er jo det afgørende.
Men når hr. Rune Lund så prøver sådan at væve lidt uden om, hvad et fremtrædende medlem af Enhedslisten har sagt og ikke har sagt, så er jeg nødt til at sige, at jeg ikke har set, at dagbladet Politiken har korrigeret det interview, der har fundet sted.
Det er sandelig da et uldent svar at give.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Det afgørende for mig er at slå fast, at regeringen er imod dødsstraf og altid vil være det, og lederen af Dansk Folkeparti, fru Pia Kjærsgaard, har understreget, at Dansk Folkeparti deler den holdning.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-02:
Jo, men så er jeg meget forundret over, at statsministeren ikke i meget højere grad tager afstand fra, at et medlem af et parti, et fremtrædende medlem af et parti, som er regeringens støtteparti, øjensynligt ikke tilslutter sig denne helt grundlæggende værdi i det danske demokrati
Det må da være et problem for den siddende regering.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-05-02:
Jo, jeg kan ikke understrege stærkt nok, at jeg er imod dødsstraf, og at regeringen er det og altid vil være det.
Det har jeg svaret nu i flere omgange.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-02:
Jeg skal bare spørge statsministeren, om statsministeren ikke betragter det spørgsmål om at være imod dødsstraf, som vi tilsyneladende så er enige om, som en helt grundlæggende værdi i det danske demokrati.
Vil han give mig ret i det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-05-02:
Se, det er jo ganske pudsigt, at jeg skal stå og diskutere dødsstraf med hr. Rune Lund.
Jeg er klart imod dødsstraf.
Det går jeg ud fra at hr. Rune Lund også er.
Men jeg kunne jo på samme måde stille hr. Rune Lund det spørgsmål: Hvordan har hr. Rune Lund det med, at et fremtrædende medlem af Enhedslisten ikke kan svare klart på spørgsmålet?
Et medlem af Enhedslisten bliver stillet spørgsmålet i Politiken, der lyder sådan her: Er du for eller imod dødsstraf?
Og svaret er: Jeg synes ikke, at verden er så firkantet, at jeg bare kan svare ja eller nej på det spørgsmål.
Det er et fremtrædende medlem af Enhedslisten, der siger det.
Altså, jeg må sige: Det forekommer mig lidt pudsigt, at hr. Rune Lund vil blæse sig op i Folketinget i dag.
Jeg kan kun svare, hvad jeg allerede har svaret flere gange.
Rune Lund (EL), 2007-05-02:
Statsministeren svarer ikke på det spørgsmål, som jeg stiller.
Jeg spørger: Hvordan har statsministeren det med, at fremtrædende medlemmer af Dansk Folkeparti, som helt klart har afgørende indflydelse på den politik, der bliver ført i Dansk Folkeparti, ikke kan tage afstand fra dødsstraf, som f.eks. når hr. Søren Krarup i Nyhedsavisen torsdag den 26. april 2007 siger: Jeg kan ikke afvise, at der i fremtiden opstår en situation, hvor man vil genindføre dødsstraf?
Det har statsministeren ikke svaret på.
Jeg går ud fra, at statsministeren er enig med mig i, at et fremtrædende medlem som hr. Søren Krarup har en afgørende indflydelse på politikken i Dansk Folkeparti, og at Dansk Folkeparti har en afgørende indflydelse på den politik, som regeringen fører.
Så statsministeren må da have en holdning til, at fremtrædende medlemmer af Dansk Folkeparti går rundt og har den her slags holdninger.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-05-02:
Jamen jeg kan ikke føje noget til, hvad jeg allerede har sagt.
Regeringen er imod dødsstraf; jeg er imod dødsstraf; jeg har forstået på fru Pia Kjærsgaard, at Dansk Folkeparti er imod dødsstraf; og det er jo, hvad der er at sige om den sag.
Rune Lund (EL), 2007-05-02:
Men der er åbenbart fremtrædende medlemmer af Dansk Folkeparti, hvor man jo ikke kan sige andet, end at det er meget fremtrædende medlemmer, som har meget afgørende indflydelse på Dansk Folkeparti, som besidder den her slags værdier.
Og synes statsministeren i den forbindelse ikke, det er problematisk – jeg stiller spørgsmålet igen – at hr. Søren Krarup, medlem af Folketinget og centralt medlem i Dansk Folkeparti, siger: Jeg kan ikke afvise, at der i fremtiden opstår en situation, hvor man vil genindføre dødsstraf?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-05-02:
Jeg vil gerne sige meget klart, at regeringen er imod dødsstraf og altid vil være det.
Derfor har jeg også med tilfredshed noteret mig, at formanden for Dansk Folkeparti, fru Pia Kjærsgaard, meget tydeligt har sagt, at Dansk Folkeparti deler den holdning.
Rune Lund (EL), 2007-05-02:
Mit spørgsmål går sådan set på, hvordan statsministeren har det med, at et fremtrædende medlem af regeringens støtteparti har udtalt til Nyhedsavisen torsdag den 26. april 2007: »Jeg kan ikke afvise, at der i fremtiden opstår en situation, hvor man vil genindføre dødsstraf«.
Og grunden til, at jeg synes, at det her spørgsmål er interessant på linje med de andre spørgsmål, som vi også vil diskutere med statsministeren i dag, er jo, at Dansk Folkeparti har en meget stor indflydelse på regeringens politik, og i Enhedslisten – det skal ikke være nogen hemmelighed – synes vi, det er problematisk, at et parti som Dansk Folkeparti besidder de værdier, som de gør, bl.a. at man har fremtrædende medlemmer, som ikke tager afstand fra dødsstraf.
Det synes vi er et stort problem, og det vil vi gerne have en forklaring på.
Vi vil gerne høre, hvad statsministeren egentlig har af holdninger i den sag, og hvordan han har det med, at Dansk Folkepartis indflydelse er så stor, som den er.
»Hvordan har statsministeren det med, at regeringens støtteparti består af medlemmer som f.eks. Søren Krarup, som ifølge Nyhedsavisen torsdag den 26. april siger: »Jeg kan ikke afvise, at der i fremtiden opstår en situation, hvor man vil genindføre dødsstraf«?«
Jeg bliver nødt til at kommentere den artikel, som statsministeren læser op af fra Politiken, for det er et fejlcitat.
Asmaa Abdol-Hamid, som er folketingskandidat for Enhedslisten, har altid klokkeklart udtalt sig om dødsstraf, lige så klokkeklart, som hun også gjorde det i fredags foran den forsamlede danske verdenspresse: Jeg er ikke tilhænger af dødsstraf, og jeg er ligeglad, hvilket samfund vi snakker om, eller hvilken tid vi taler om.
Det er ikke noget, jeg støtter eller har til hensigt at støtte.
Der er ikke nogen fremtrædende medlemmer af Enhedslisten, der på nogen måde støtter dødsstraf.
Det ville vi synes var et stort problem.
Man kan ikke være folketingskandidat for Enhedslisten, hvis man støtter dødsstraf.
Så jeg kan godt udtale mig om, hvad jeg mener, hvis fremtrædende medlemmer, som jeg har et nært samarbejde med, skulle gå ind for dødsstraf, og om jeg mener, det er et problem eller ej.
Men det kan statsministeren ikke.
Men nu har jeg svaret.
Nu har statsministeren chancen for at svare på, om statsministeren mener, det er et problem, at et fremtrædende medlem af Dansk Folkeparti, som statsministeren også samarbejder med, ikke mener, at man skal tage afstand fra dødsstraf.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-05-02:
Jeg må jo tilstå, at disse onsdage, jeg tilbringer gang på gang her i Folketingssalen, også har sine stærkt underholdende øjeblikke, som f.eks. nu, hvor jeg hørte hr. Rune Lund, hr. Rune Lund, som tilhører et parti, der i hvert fald for deles vedkommende er udsprunget af den grundholdning, at religion er opium for folket.
Denne hr. Rune Lund, som tilhører dette parti, har nu lige stået og argumenteret næsten helt religiøst.
Det er ganske interessant og indimellem også ganske underholdende.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-02:
»Hvordan har statsministeren det med, at regeringens støtteparti består af medlemmer som f.eks. Søren Krarup, der sammenligner brugen af tørklæde med det nazistiske hagekors?«
Men så til spørgsmålet, for det har jo at gøre med en af de andre udtalelser fra hr. Søren Krarup, hvor han sammenligner et tørklæde med et hagekors.
Og nu gjorde statsministeren i en tidligere besvarelse meget ud af, at det så øjensynligt ikke skulle være Dansk Folkepartis politik, eller i hvert fald ikke Dansk Folkepartis formands politik, men i det her spørgsmål har fru Pia Kjærsgaard jo bakket sin ordfører, hr. Søren Krarup, op, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad statsministeren synes om den slags udtalelser, og om, at Dansk Folkepartis formand ikke kan tage afstand på det her område.
Jeg synes desværre, at statsministeren var en anelse uklar i sit sidste svar til mig.
Statsministeren konstaterede jo, at han principielt var tilhænger af en ligestilling mellem homoseksuelle og heteroseksuelle, men med hensyn til det helt konkrete spørgsmål om den lige adgang til kunstig befrugtning forstod jeg simpelt hen ikke statsministerens svar, for det var noget med, at der var nogle, der tog hensyn til børnenes opvækst, og at nogle tog mere hensyn til ligestillingen på det område.
Der vil jeg godt have statsministeren til at prøve at uddybe, hvordan man når frem til den holdning, eller om statsministeren er enig med mig i, at den principielle ligestilling også må være en konkret ligestilling f.eks. på området kunstig befrugtning.
Søren Krarup (DF), 2007-05-02:
Så vil jeg sige, at de ting, der er løbet rundt i offentligheden, jo stort set er et resultat af journalistisk misbrug af mine ord.
Jeg vil lige sige, at spørgsmålet om homoseksuelle handlede om, at jeg af Nyhedsavisen blev bedt om at tage stilling til en artikel, jeg havde skrevet i 1995 om forskellen mellem ægteskab og registreret partnerskab.
Der gjorde jeg opmærksom på, at der er den helt afgørende forskel, at i et ægteskab mellem en mand og en kvinde bliver der født børn, og det gør der ikke i et registreret partnerskab; kort sagt, to af samme køn kan ikke få børn sammen.
Det var jeg så uforsigtig at betegne som et handicap.
Jeg synes nok sprogligt, at det er yderst korrekt, men når man begynder sådan at dyrke det som en nedsættende betegnelse, vil jeg selvfølgelig sige, at det ville jeg ikke have gjort i dag.
Men altså, det er simpelt hen en afvejning af et ægteskab kontra et registreret partnerskab, og derfor er det hele jo altså noget ganske andet, end det er blevet gjort til.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-05-02:
Nu bevæger vi os jo ganske vist langt ud over det spørgsmål, der er stillet, men jeg svarer meget gerne på hr. Rune Lunds spørgsmål, for jeg går ind for, at man skal holde politik og religion klart adskilt; man skal sondre mellem politik og religion.
Men jeg må så til gengæld sige til hr. Rune Lund, at jeg er meget tilhænger af, at vi i Danmark har en folkekirkelig ordning, som skåner os imod, at religiøse fundamentalister skal sidde i et kirkeråd og fastlægge holdninger på kirkens vegne.
Rune Lund (EL), 2007-05-02:
Men det, som står helt fast, er, at Enhedslisten går ind for at adskille kirke og stat.
Og skal jeg forstå det sådan, at statsministeren, hvis nu Enhedslisten fremsætter et forslag om at adskille kirke og stat, så også går så meget op i at skille religion og politik ad, at det er noget, som statsministeren vil stemme for?
Det ville være interessant.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-05-02:
Jeg har gjort min holdning klar, nemlig at jeg selvsagt tager afstand fra enhver sammenligning mellem homoseksualitet og det at være handicappet.
Om man sådan skal lade sig inspirere af Enhedslisten, ved jeg ikke rigtig.
Altså, nu kan jeg jo forstå, at hr. Rune Lund bliver mere og mere kyndig, for så vidt angår det religiøse, for det er jo den nye tid, som Enhedslisten begynder at skulle tilpasse sig.
Og den omtalte folketingskandidat har jo på et tidspunkt sagt: Islam er sharia, og sharia er islam.
Jeg tror, der bliver nogle store udfordringer for Enhedslisten i at tackle det her spørgsmål i den kommende tid.
Rune Lund (EL), 2007-05-02:
Nu er det jo meget interessant, at statsministeren sådan er inde at se på Enhedslistens hjemmeside.
Det er også en flot hjemmeside, som vi lige har fået, og der står mange interessante ting på Enhedslisten.dk.
En af de ting, der står, er bl.a., at Enhedslistens folketingskandidat Asmaa Abdol-Hamid støtter total ligestilling mellem homoseksuelle og heteroseksuelle, det vil sige, at hun også støtter kunstig befrugtning af homoseksuelle.
Og det synes jeg da er en noget mere respektfuld tilgang til homoseksuelle end den tilgang, der netop er udvist af hr. Søren Krarup, som jo til Nyhedsavisen torsdag den 26. april siger: Homoseksuelle er handicappede, fordi de ikke kan opfylde betingelserne for et ægteskab og skabe en familie.
Derfor kan de heller ikke forlange at blive ligestillet på det område.
Synes statsministeren ikke, at man måske skulle blive lidt mere inspireret af Enhedslisten i det her spørgsmål end af Dansk Folkeparti?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-05-02:
Den diskussion har vi jo haft i fuld længde her i Folketingssalen, hvor hr. Jørgen Arbo-Bæhr så udmærket kender regeringens holdning.
Og der er i øvrigt forskellige holdninger i regeringspartierne til den sag.
Men jeg vil gerne gøre hr. Jørgen Arbo-Bæhr det fuldstændig klart, at min grundholdning er, som den hele tiden har været, at homoseksuelle selvfølgelig i princippet skal have de samme rettigheder som andre mennesker i samfundet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-02:
Det synes jeg er meget interessant.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-05-02:
Nej, jeg tror, hr. Jørgen Arbo-Bæhr udmærket kender min holdning, nemlig at homoseksuelle skal have samme rettigheder og pligter i samfundet som andre borgere, og at der naturligvis ikke skal være diskrimination.
Men i udgangspunktet og principielt skal der selvfølgelig være fuldstændig ligestilling.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-02:
Men så i forlængelse af det, konstaterer hr. Søren Krarup jo, uanset betegnelsen handicap eller ej: Derfor kan de heller ikke forlange at blive ligestillet på det område, altså på området med hensyn til ægteskab og at skabe familie, hvor meningen selvfølgelig er bl.a. kunstig befrugtning.
Er statsministeren enig med hr. Søren Krarup i, at med udgangspunkt i, hvordan de homoseksuelle er, så kan de ikke blive ligestillet med andre i det danske samfund?
Mener statsministeren også det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-05-02:
Først og fremmest vil jeg gerne sige, at jeg på det allerskarpeste tager afstand fra enhver udtalelse, der sidestiller homoseksuelle med handicappede, og jeg er også her glad for, at fru Pia Kjærsgaard har understreget, at udtalelserne står for hr. Søren Krarups egen regning, og at Dansk Folkeparti selvsagt ikke har fordomme over for homoseksuelle.
Det hører ganske enkelt ikke hjemme i et frit og tolerant samfund som det danske.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-02:
Jeg er fuld af respekt for statsministerens evne til at slutte ethvert spørgsmål af med at kaste sådan en påstand ud i stedet for at svare på de spørgsmål, vi faktisk stiller.
Nu kan jeg jo ikke nå at modgå det hele, men, nej, det er stadig væk Enhedslistens holdning, at vi ikke skal fremme hverken den ene, anden, tredje, fjerde eller ingen religion.
Vi går ind for religionsfrihed.
Vi skal ikke fremme den, men vi går ind for, at folk skal have ret til at tro på hvad som helst uanset hvad, og det har vi altid gjort.
Så over til spørgsmålet, for hr. Søren Krarup har jo også udmærket sig ved i Nyhedsavisen at sige følgende: Homoseksuelle er handicappede, fordi de ikke kan opfylde betingelserne for et ægteskab og skabe en familie, derfor kan de heller ikke forlange at blive ligestillet på det område.
Er statsministeren enig med hr. Søren Krarup i det?
»Hvordan har statsministeren det med, at regeringens støtteparti består af medlemmer som f.eks. Søren Krarup, som ifølge Nyhedsavisen torsdag den 26. april mener, at »Homoseksuelle er handikappede, fordi de ikke kan opfylde betingelserne for et ægteskab og skabe en familie.
Derfor kan de heller ikke forlange at blive ligestillet på det område«?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-05-02:
Og så tillader jeg mig i øvrigt blot igen at undre mig meget over de nye tendenser i Enhedslisten, som altså via sin hovedbestyrelse siger, at vor tids udfordringer ikke består i at styrke den ene eller anden eller tredje religion, tværtimod understreger de religiøse slagsmål behovet for at føre verdsliggørelsen af det danske samfund til bunds.
Det er det, hovedbestyrelsen har vedtaget i Enhedslisten.
Men nu her 5 år senere skal man tilpasse sig en ny virkelighed, tilpasse sig nye folketingskandidaters holdninger og brug af religiøse symboler.
Det skal vi jo ikke blande os i.
Jeg tillader mig bare at undre mig over – hvad skal vi sige – dobbeltmoralen i Enhedslisten.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-02:
Jeg kunne godt tænke mig, når nu statsministeren har taget afstand fra hr. Søren Krarups udtalelser – det synes jeg er al ære værd – at høre: Når nu Dansk Folkepartis formand, fru Pia Kjærsgaard, bakker op om hr. Søren Krarups udtalelser, vil statsministeren så også tage afstand fra fru Pia Kjærsgaard?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-05-02:
Nej, hr. Rune Lund kan ikke tage min tavshed som udtryk for noget som helst andet, end at jeg undrer mig virkelig meget over disse nye tendenser i Enhedslisten.
Det skal jeg jo så i øvrigt ikke blande mig i, det er jo Enhedslistens egen afgørelse.
Men det er ganske underholdende at se, hvad der i øjeblikket sker i Enhedslisten – denne tilpasning til nye tider.
Jeg står her med en vedtagelse, som jeg tror Enhedslistens hovedbestyrelse har besluttet den 30. november 2002, og her står der mange ting, og bl.a. står der: Tværtimod understreger de religiøse slagsmål behovet for at føre verdsliggørelsen af det danske samfund til bunds.
Det har Enhedslistens hovedbestyrelse vedtaget i 2002.
Men nu kan jeg så forstå på hr. Rune Lund, at der er kommet nye tider, og at man tilpasser sig ikke blot tørklæder, men også andre former for religiøse symboler.