runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-18:
Regeringens grundlæggende holdning er, at den fordeling, vi har lavet i år, er et udtryk for en prioritering.
Vi har overtaget en økonomi efter den daværende SR-regering, og på baggrund af et kasseeftersyn har vi valgt at prioritere, som vi gør.
Kunne man ønske, at man kunne bruge flere penge på en række områder?
Min gode kollega skatteministeren sagde i et tidligere svar, at han ikke havde noget pengetræ uden for Skatteministeriet.
Det har jeg heller ikke uden for Uddannelses- og Forskningsministeriet, og derfor er jeg optaget af, at vi bruger vores penge bedst muligt.
Men må jeg ikke bare minde om, at vi har hævet udgifterne til forskning med 50 pct. siden midten af 00'erne.
Det er altså en massiv investering, og jeg anerkender virkelig også, at den tidligere SR-regering har løftet området, men det gør det bare desto mere vigtigt, at vi også omsætter den forskning i job, i vækstskabelse osv.
Der er ikke noget ved at være nummer et i verden i forbrug af forskningsmidler, hvis vi ikke også kan se, at det har en samfundsmæssig effekt.
Mette Reissmann (S), 2015-11-18:
Tak for det.
Jeg kvitterer for rosen til den tidligere regering for dens forsknings- og uddannelsessatsning.
Men når jeg nu har taget en udtalelse fra OECD – som Danmark i øvrigt er en del af – med i spørgsmålet, er det jo, fordi det efter min mening bør tages nøje til efterretning, når OECD går ind og blander sig i den prioritering, som den danske regering foretager.
I den citerede artikel lyder anbefalingerne fra OECD jo desuden også, og nu citerer jeg: Mindre lande som f.eks. Danmark skal leve af forskning, ny teknologi og højproduktive arbejdspladser.
Nu ved jeg godt, at ministeren synes, at det danske forskningsbudget stadig væk er ambitiøst på trods af besparelser på 1,4 mia. kr., fordi det samlede budget ligger på over 1 pct. af BNP.
Men jeg vil nu alligevel gerne spørge ministeren, om han for det første ikke er enig med OECD i, at Danmark i høj grad skal leve af forskning, og for det andet, om ministeren ikke også anerkender, at Danmark står dårligere i den internationale konkurrence, når der spares 1,4 mia. kr.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-18:
Jeg synes, man skal vise det storsind over for de få ting, der var at rose ved den tidligere SR-regering, og det var bl.a. uddannelses- og forskningssatsningen.
Derfor roser jeg den gerne.
Nej, jeg anerkender ikke den præmis.
Altså, vi ligger i toptre i OECD, så vi ligger så højt, vi nærmest kan.
Det, der er vigtigt, er, at Danmark jo ikke bare skal leve af forskning.
Danmark er et produktionsland, og vi skal have arbejdspladser i hele landet.
En af måderne at understøtte Produktionsdanmark i at skabe vækst og beskæftigelse er via forskning, men det er jo også ved at lave en erhvervspakke, som vi gør nu, hvor vi lemper NOx-afgifter og lignende.
Så der er mange måder, man kan skabe vækst på i et samfund.
Mette Reissmann (S), 2015-11-18:
Skal jeg forstå ministeren sådan, at han mener, det ikke har indflydelse på, hvor Danmark står i den internationale konkurrence, når Danmark skal spare 1,4 mia. kr. på forskning?
Over halvdelen af Danmarks fagbevægelse og danske erhvervsorganisationer i øvrigt tager afstand fra regeringens besparelser på 1,4 mia. kr. Gør det slet ikke indtryk på ministeren?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-18:
Jo, det gør bestemt indtryk på ministeren, men jeg er en del af en regering, der skal have et land til at hænge sammen.
Derfor skal der prioriteres på forskellige områder.
Vi har sat en ære i som regering at leve op til de løfter, vi har stillet vælgerne i udsigt i forbindelse med valget, og derfor skal der nogle penge til at finansiere det.
Det er et prioriteringsspørgsmål, og det står vi ved med åben pande, kritik eller ej fra såvel fagbevægelse som erhvervsorganisationer.
Marie Krarup (DF), 2015-11-18:
Vil ministeren i anledning af Operation Dagsværk den 4. november 2015 – der beskrives her: http://od.dk/side/30/projektet – oplyse, hvad ministeren vil gøre for at sikre, at undervisningstiden i gymnasiet bliver brugt på undervisning og ikke på politiske projekter?
Mette Reissmann (S), 2015-11-18:
Jeg kvitterer for ministerens anerkendelse af det forhold, men jeg vil blot høre, om ministeren ikke også samtidig anerkender, at mange originale ideer vil tabes på gulvet, og at rådet så ikke i lige så høj grad som hidtil kan bidrage til at sikre netop fødekæden til bl.a. de forskningstunge erhverv.
Marie Krarup (DF), 2015-11-18:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren i anledning af Operation Dagsværk den 4. november 2015 oplyse, hvad ministeren vil gøre for at sikre, at undervisningstiden i gymnasiet bliver brugt på undervisning og ikke på politiske projekter?
Bertel Haarder (V), 2015-11-18:
Jamen jeg vil godt kvittere med at takke formanden for Folketingets Kulturudvalg for, at vi også på det punkt er enige og kan samarbejde om at fejre en vigtig del af Danmarks historie.
Pernille Schnoor (S), 2015-11-18:
Anerkender ministeren, at drastiske nedskæringer på uddannelse og forskning på henholdsvis 8,7 mia. kr. og 1,4 mia. kr. vil få store negative effekter?
Spørgsmålet lyder: Anerkender ministeren, at drastiske nedskæringer på uddannelse og forskning på henholdsvis 8,7 mia. kr. og 1,4 mia. kr. vil få store negative effekter?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-18:
Tak, formand, og tak til spørgeren.
Jeg beklager min vinterramte stemme, men jeg skal forsøge at svare efter bedste evne.
Staten bruger i år historisk mange penge på uddannelse og forskning.
Alene på det område, jeg har ansvaret for, er udgifterne til videregående uddannelse steget med over en tredjedel siden 2008.
Det offentlige budget til forskning er 50 pct. højere i år end for 10 år siden, og der er sket en enorm vækst i vores bevillinger til forskning og uddannelse, en udvikling, som den daværende VK-regering satte i gang.
På det videregående uddannelsesområde fastholdes bevillingerne stadig på et meget højt niveau.
De samlede tilskud til de videregående uddannelser på Uddannelses- og Forskningsministeriets område forventes at udgøre mere end 14 mia. kr. i 2016, og bevillingerne vil stort set være på niveau med 2015.
Regeringen har valgt at indføre et omprioriteringsbidrag på uddannelsesområdet af to årsager.
For det første ønsker vi at tilskynde alle dele af den offentlige sektor til at øge effektiviteten, så vi får mest muligt for skattekronerne.
For det andet har vi ønsket at frigøre ressourcer til andre højt prioriterede områder.
Den konkrete effekt, som omprioriteringsbidraget vil have på de videregående uddannelser, afhænger i høj grad af de valg, som ledelsen på hver enkelt institution træffer i den kommende tid, og det er det endnu for tidligt at sige noget om.
Jeg har dog fuld tiltro til, at ledelserne på institutionerne prioriterer bevillingerne bedst muligt.
Pernille Schnoor (S), 2015-11-18:
Skal jeg forstå ministeren sådan, at ministeren mener, at man kan fjerne 1,4 mia. kr. fra forskningen, uden at det skaber nogen negativ effekt?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-18:
Så det vil naturligvis have en konsekvens.
Men der vil jo være et inflow af forskningsresultater fra den forskning, vi har bedrevet siden vores store satsning fra 00'erne.
Det gælder f.eks. det at få kommercialiseret forskningen eller få viden bragt ud i hele landet.
Det er et vigtigt punkt for regeringen at fokusere på.
Jeg vil bare sige, at forskningsbevillingerne er steget med 50 pct. siden 2005, og det i sig selv viser noget om, hvor mange penge vi bruger.
Vi var jo ikke et uland i 2005.
Det er vi heller ikke i dag, selv om vi så nu bruger 1,4 mia. kr. mindre.
Pernille Schnoor (S), 2015-11-18:
Som ministeren er bekendt med, er der flere, der har været ude at markere, hvilken effekt og hvilke effekter det vil have, hvis vi holder fast i forskningen nu og her.
Så det vil være på længere sigt, at det vil få en negativ effekt.
Der er også blevet sagt, at der vil være færre topforskere, som forlader Danmark, altså at den internationale del af det vil blive ramt.
Det er f.eks. formanden for Danmarks Forsknings- og Innovationpolitiske Råd, der har sagt det første – han hedder Jens Oddershede – og det andet er der en professor, som hedder Philip Hoffmann, der har skrevet i en kommentar i Berlingske.
Er det nogle konsekvenser, som ministeren anerkender, eller er ministeren uenig?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-18:
Jeg anerkender, at det får konsekvenser at bruge 1,4 mia. kr. mindre.
Det anerkender jeg.
Det tror jeg at jeg har sagt hele tiden.
Det er heller ikke en livret for en forskningsminister at bruge 1,4 mia. kr. mindre, når der er gode og relevante projekter, men det er udtryk for en prioritering.
Omkring det med fødekæden til forskningsverdenen så er bevillingsniveauet jo fortsat det samme til f.eks. ph.d.er, som jo er den direkte vej ind i forskningsverdenen og universitetsverdenen.
Spørgsmålet er så, hvor man, når man er færdig med sin ph.d., kan få en forskningskarriere.
Og det er klart, at der har det nogle konsekvenser.
Pernille Schnoor (S), 2015-11-18:
Jamen jeg er meget tilfreds med, at ministeren faktisk anerkender, at det vil få negative effekter, og at man ikke kan fjerne 1,4 mia. kr., uden at det får negative effekter.
Er det sådan, jeg skal forstå det sidste svar fra ministeren?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-18:
Spørgeren skal forstå det på den måde, at det jo er klart, at man får mindre forskning og færre muligheder, når man bruger 1,4 mia. kr. mindre.
Ellers ville vi have brugt 1,4 mia. kr. til hat og briller, og det tror jeg aldrig der er nogen der har syntes vi har gjort.
Men det er det niveau, vi ligger på nu, altså godt 20 mia. kr., hvilket er et kæmpehøjt niveau, og som placerer os i toppen af OECD.
Vores opgave er så at blive bedre til at få den omsat i ny vækst, i ny jobskabelse, så BNP bliver større, og så der bliver mere at bruge af i fremtiden.
Mette Reissmann (S), 2015-11-18:
Jeg læser spørgsmålet op: Hvorfor vil ministeren skære så voldsomt på Det Frie Forskningsråd, når 70 pct. af de bevilgede forskningsaktiviteter herfra direkte bidrager til at løse konkrete samfundsudfordringer, jf. Undervisnings- og Forskningsministeriets hjemmeside den 27. oktober?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-18:
Tak for det, formand.
Jeg skal også her forsøge at svare efter bedste evne.
Jeg vil først godt anholde den præmis, som spørgeren har lagt til grund for spørgsmålet.
Der står faktisk i artiklen, at i en ny undersøgelse blandt Det Frie Forskningsråds bevillingsmodtagere svarer 70 pct., at deres forskningsaktivitet har bidraget til at forstå sammenhænge med betydning for at løse konkrete samfundsudfordringer.
Når regeringen er optaget af at prioritere sådan, at flere midler overføres til f.eks. Danmarks Innovationsfond på bekostning af Det Frie Forskningsråd, er det, fordi vi vil have mere erhvervsrettet forskning, og den artikel, som spørgeren henviser til, indikerer jo ikke, at det er direkte erhvervsrettet forskning, men forskning, der løser konkrete samfundsudfordringer.
Det er ikke mindre vigtigt, men det er blot for at sige, at regeringen har sendt et klart signal om, at vi ønsker at prioritere den erhvervsrettede forskning, som bedrives vis Danmarks Innovationsfond.
Mette Reissmann (S), 2015-11-18:
Jeg er helt bevidst om, at balancen ved fordeling af forskningsreserven imellem Det Frie Forskningsråd og Innovationsfonden er opretholdt, men som ministeren er bekendt med, så tæller hver krone, og jeg kan love for, at det synes Det Frie Forskningsråd også.
Så uagtet at de har fået tildelt 120 mio. kr. i forbindelse med forskningsreserven, er det altså stadig væk 250 mio. kr. i forhold til sidste års bevilling, og sådan noget kan mærkes.
Så derfor vil jeg sige, at 70 pct. af forskningen direkte bidrager til at løse konkrete samfundsudfordringer.
Det er jo bl.a. noget, som Socialdemokratiet også har lagt stor vægt på.
Tallene viser jo, at rådet i 2016 kun vil imødekomme 7 pct. af ansøgningerne.
Med andre ord er regeringens nedskæringer eller omfordeling af midlerne ikke helt uden konsekvens, tværtimod.
Og det synes jeg er bekymrende.
Jeg kan da også kun tro, at ministeren og jeg kan blive enige om, at forskning i regi af Det Frie Forskningsråd faktisk er utrolig vigtigt.
Alligevel kan jeg også læse i et indlæg af ministeren i Jyllands-Posten den 14. november med overskriften »Regeringen satser massivt på fri forskning«, at ministeren vedkender sig, at bevillingerne til Det Frie Forskningsråd er faldet.
Jeg bare gerne høre, om vi ikke står i en situation, hvor mange dygtige forskere med samfundsrelevant forskning ikke får deres projekter igennem, fordi nedskæringen gør en i forvejen lav imødekommelsesprocent endnu lavere.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-18:
Men jeg anerkender ikke, at den frie forskning i Danmark bliver ført tilbage til et ulandsstadium.
Vi bruger omkring og 8,5 mia. kr. i basisforskningsmidler til universiteterne.
Vi bruger godt 900 mio. kr. til Det Frie Forskningsråd.
Det vil sige, at sammenligner man med det, der f.eks. ligger i Danmarks Innovationsfond, som er det mere erhvervsrettede, det mere politisk prioriterede, ser man, at der jo er en klar overvægt af det, vi giver til fri ikkepolitisk styret forskning.
Har det konsekvenser for yngre forskere, som vil søge hos Det Frie Forskningsråd?
Ja, det har det.
Julie Skovsby (S), 2015-11-18:
Mener ministeren, at regeringens implementeringsråd er rustet til at sikre bedre dyrevelfærd, når der ikke er en eneste dyrevelfærdsorganisation repræsenteret i det 15 mand store råd?
nr. S 283
Yildiz Akdogan (S), 2015-11-18:
Når nu regeringen vil afskaffe den tidligere SR-regerings billigboliglov, hvordan vil regeringen så sikre, at borgere med helt almindelige indtægter også i fremtiden vil have råd til at bo i København?
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Når nu regeringen vil afskaffe den tidligere SR-regerings billigboliglov, hvordan vil regeringen så sikre, at borgere med helt almindelige indtægter også i fremtiden vil have råd til at bo i København?
Troels Lund Poulsen (V), 2015-11-18:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne her i dag sige, at regeringen i næste uge vil fremlægge et udspil om vækst og udvikling i hele Danmark.
Regeringen er meget optaget af, at der er gode udviklingsmuligheder overalt i Danmark, og i den forbindelse vil vi bl.a. se på en liberalisering af planloven.
Af gode grunde vil jeg ikke i dag her i Folketingssalen stå og offentliggøre vores udspil, og derfor vil jeg glæde mig til den efterfølgende debat, der måtte komme, når regeringens udspil er præsenteret.
Yildiz Akdogan (S), 2015-11-18:
Det glæder mig, at ministeren vil gøre en indsats.
Men jeg vil nu alligevel tillade mig i hvert fald at spørge om ministerens holdning med hensyn til tilbagerulning af planloven.
Hvilken betydning og hvilke konsekvenser vil det at tilbagerulle planloven få for netop at give kommuner som bl.a. Københavns Kommune – som er hårdt presset, og som hver måned får 1.000 nye borgere til – mulighed for at kunne opfylde ønsket om billige boliger til ganske almindelige borgere med almindelige lønindtægter, altså både pædagoger, lærere og socialrådgivere?
Det er enormt svært for de her grupper.
Det er jo sådan, at Københavns Kommune er en af de kommuner, som i den grad har set frem til at få mulighed for at kunne stille et krav om, at omkring 25 pct. af den nye byplanlægning er boligområder, hvor der kan bygges billige boliger.
Hvis man nu ikke rigtig ønsker at komme med noget, der kan give kommunerne de her instrumenter til at kunne bygge billige boliger, risikerer man jo, at København udvikler sig til en hovedstad ligesom bl.a London med områder, som går hen og bliver sådan nogle rigmandsghettoer, hvor kun de mest velhavende har råd til at bo.
Så jeg vil høre: Hvad er egentlig ministerens holdning til, at f.eks. ganske almindelige borgere i fremtiden vil få svært ved at komme til at bo i hovedstaden?
Troels Lund Poulsen (V), 2015-11-18:
Tak for det.
Altså, jeg vil gerne starte med at sige, at jeg absolut ingen ambition har om, at der ikke skal være en blandet boligmasse i vores større byer i Danmark, det være sig København og for den sags skyld også Aarhus, for bare at nævne to eksempler.
Jeg tror også, jeg må sige i dag, at uanset hvordan spørgeren stiller spørgsmålene, kommer jeg ikke til i dag at offentliggøre regeringens politik, for den bliver offentliggjort i næste uge, når vi præsenterer vores samlede udspil.
Men jeg kan slå fast, at jeg også som minister for planloven i Danmark er meget optaget af og har en meget prioriteret dagsorden om, at man skal have en blandet boligmasse.
Det synes jeg er afgørende.
Derfor mener jeg bestemt heller ikke, at man på nogen måde kan sammenligne den situation, der er i København, med situationen i London, som fru Yildiz Akdogan nævner; der er stor, stor forskel på de byer, og det vil der også fortsat være.
Yildiz Akdogan (S), 2015-11-18:
Det er fair nok, at ministeren ikke vil fremlægge vækstudspillet her og nu i spørgetiden, men ministeren må vel have nogle ambitioner, i forhold til hvad det er for nogle ting, han vil arbejde for, i forbindelse med det kommende vækstudspil.
Så kunne ministeren måske give et løfte om, at han fremadrettet netop vil sikre, at hårdt pressede kommuner som bl.a. København og Aarhus i fremtiden stadig vil kunne have nogle instrumenter, der kan give dem mulighed for at bygge billige boliger?
Er det en ambition eller en vision i det vækstudspil, ministeren arbejder med?
Maja Panduro (S), 2015-11-18:
Finder ministeren, at sammensætningen af regeringens implementeringsråd lægger op til at tage vare på dansk natur og miljø, når regeringen ikke har fundet plads til en eneste repræsentant for miljøorganisationerne i det 15 medlemmer store råd?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-18:
Hvilke initiativer vil ministeren tage for at fremme den økologiske dyrkning og afsætning af økologiske varer, og hvilken konkret effekt på det økologisk dyrkede areal forventer ministeren at der dermed opnås?
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-18:
Det, der er vigtigt for mig, er, at væksten i det økologiske areal sker på baggrund af en markedsdrevet efterspørgsel efter de økologiske produkter.
Fra ministeriets side understøtter vi det så på mange forskellige måder, men jeg synes, det især er værd at fremhæve, at der jo lige nu er en stigende interesse, ikke mindst fra forbrugernes og detailhandelens side, og vi ser faktisk også på eksporten, at der er en øget økologisk eksport. Øget efterspørgsel
kræver øget udbud, og derfor synes jeg, det er positivt, at det faktisk nu er lykkedes at finde 5 mio. kr. ekstra, så vi kan imødekomme omlægningen på baggrund af den store interesse, der er for nuværende.
Der er jo også mulighed for, at man kan få et gratis omlægningstjek, og når det er foregået, viser det sig, at omkring 70 pct. faktisk påbegynder omlægningen.
Så det omlægningstjek har en rigtig god effekt.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-11-18:
Det er sikret, at undervisningstiden i gymnasiet bliver brugt på undervisning og ikke på politiske projekter.
Der er et regelsæt for statstilskud til Operation Dagsværk.
Heri er det klart anført, at ingen elever må tvinges til at deltage i Operation Dagsværks aktiviteter.
Man kan altså ikke som elev blive tvunget til at deltage i indsamlinger eller lignende.
Den enkelte skole beslutter typisk i forbindelse med vedtagelsen af skolens ferieplan i bestyrelsen, om skolen deltager i Operation Dagsværk.
På en skole, der vælger at deltage, kan dagsværksdagen afvikles på to måder.
Den ene mulighed er, at dagsværksdagen er en fridag, og de elever, der deltager i Operation Dagsværk, kan efter eget valg benytte fridagen hertil.
Den anden mulighed er, at dagsværksdagen er en skoledag med undervisning.
Det er vigtigt at understrege, at hvis en skole beslutter, at dagsværksdagen skal være en fridag, vil eleverne skulle modtage undervisning en anden dag.
De mister altså ikke en dags undervisning.
Vælger en skole at lægge Operation Dagsværk-temaet til grund for undervisningen, enten på selve dagen eller forud for dagen, skal indholdet af undervisningen tilgodese fagenes mål.
Der er således taget højde for, at undervisningstiden i gymnasiet bruges på undervisning i henhold til de faglige mål.
Operation Dagsværk giver ikke anledning til særlige initiativer fra min side, og jeg kan oplyse om, at Operation Dagsværk i år arbejder sammen med den humanitære børneorganisation SOS Børnebyerne og to lokale partnere, SONYO, Somaliland National Youth Organisation, og SOLSA, Somaliland Student's Assembly, om et projekt, som sætter fokus på de unge i Somaliland.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-18:
Jeg er meget glad for, at ministeren påpeger, at vi sådan set ser en stigende interesse for økologien på en hel række forskellige fronter.
Vi ser en eksplosiv vækst i eksporten, vi ser en eksplosiv vækst i efterspørgslen, og så ser vi jo også en rigtig, rigtig god vækst i antallet af landmænd, der sådan set ønsker at omlægge til økologi.
Jeg vil gerne lige spørge ind til den her målsætning om en fordobling af det økologiske areal, som regeringen har valgt at droppe.
Den ville kræve, at vi fortsatte en omlægning svarende til en 8-9 pct. om året.
Sidste år så vi en vækst på 13 pct.
Jeg vil gerne høre ministeren, om ministeren forventer, at vi med de initiativer, man har iværksat eller planlægger at iværksætte fra regeringens side, bl.a. 5 mio. kr. ekstra til omlægningstjek, kan beholde det her momentum, som det jo sådan set er, altså at vi fortsat kan have en høj vækst i omlægningen svarende til det, vi formentlig ser i år, på i omegnen af de 13 pct.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-11-18:
Så vil jeg gerne afsløre en stor hemmelighed i dag i Folketingssalen, en hemmelighed, som faktisk allerede var afsløret, nemlig at jeg vil sætte gang i en revision af Fingerplanen, som jo er det landsplandirektiv, der gælder for udvikling i hele hovedstadsområdet.
Jeg mener, Fingerplanen er blevet for restriktiv, er blevet for snæver i forhold til udvikling af erhverv og for den sags skyld også for udvikling af boliger.
Derfor lægger vi op til at lave et serviceeftersyn af Fingerplanen, og der vil jeg da gerne se på, om der ikke kan skabes bedre mulighed for at bygge boliger i bl.a. hovedstadsområdet.
Jeg tror, man skal passe meget på med at lave fortolkning af det, jeg siger.
Det er nok bedst bare at forholde sig til det talte ord.
Uanset hvad og hvordan fru Yildiz Akdogan vil tolke det, jeg har sagt, så kan jeg sige, at den tolkning nok er nemmest at foretage, når regeringen har fremlagt sit udspil, og det vil jeg glæde mig til at diskutere, også med fru Yildiz Akdogan, når hele oplægget kan ses i sammenhæng.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-11-18:
Det er jo et synspunkt, som spørgeren er velkommen til at have.
Det er ikke et synspunkt, jeg deler.
Det betyder så ikke, at jeg ikke er enig med spørgeren i, at der er et behov for at styrke fagfagligheden i gymnasiet.
Det er jo baggrunden for, at vi vil tage initiativ til en gymnasiereform, hvor vi bl.a. vil kigge på, hvordan man får højnet fagligheden.
Vi har også fra regeringens side i vores regeringsprogram skrevet, at vi vil have et adgangskrav til gymnasiet, og det handler i høj grad også om at sikre nogle faglige forudsætninger for de elever, der starter i gymnasiet.
For så vidt angår spørgsmålet om, hvordan vi bl.a. kan sikre, at vi har hånd i hanke med fordelingen af eleverne, så har vi fra regeringens side sagt klart og tydeligt, at vi ønsker et adgangskrav til gymnasiet, fordi vi kan se, at der i dag er nogle, der egentlig ikke har det faglige niveau, der skal til for at gennemføre gymnasiet.
Og dem ønsker vi sådan set at man tager hånd om og får vejledt ind på de uddannelser, hvor de måske i højere grad også kan bruge deres evner og talenter.
Det er en diskussion, vi kommer til at få i forbindelse med gymnasieforhandlingerne.
Så har Danske Regioner jo, som jeg har peget på tidligere, bedt om, at der bliver kigget på fordelingsreglerne.
Det er også noget af det, der er relevant, når vi kigger på, hvordan man kan sikre, at gymnasierne landet over respekterer det fleksible klasseloft og de regler, der gælder.