runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2009-09-08:
Forudsætningen for, at vi kan få gang i arbejdsmarkedet igen, er, at vi får arbejde.
Og hvis vi skal have det, skal Dansk Folkeparti stå bag et bredt politisk ønske om, at vi får en vækstplan; det er forudsætning nummer et.
Det, Socialdemokraterne gør med forslaget om en markant sænkelse af registreringsafgiften og indførelse af et roadpricingsystem, som det er, er jo, at vi gør det markant billigere at købe en miljørigtig bil, og så laver vi – ja, det er helt fair af hensyn til miljøet – kørselsafgifter.
Vores optik er den, at de to elementer – gang i dansk økonomi igen, og det, at vi sikrer en mere miljøvenlig bilpark i Danmark – er den bedste hjælp til, hvordan vi kan få skubbet gang i dansk økonomi igen.
Bent Bøgsted (DF), 2009-09-08:
Jamen jeg synes, det er sådan lidt misvisende, for hvis vi bare tager strækningen fra Frederikshavn til Aalborg – vi kan jo begynde i det nordjyske – kan vi se, at det vil koste en, der kører til arbejde i Aalborg, rundt regnet 17.000-18.000 kr. om året, og for en, der kører fra Aalborg til Århus, er det omkring 20.000 kr.
Og når det er fra Korsør til København, er vi oppe på omkring 25.000 kr. i kørselsafgifter, hvis man kører på motorvejene.
De penge skal selvfølgelig bruges til at finansiere det skatteudspil, som Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti er kommet med.
Men hvis den enkelte så vælger at køre fra Frederikshavn til Aalborg på den gamle hovedvej, sparer man altså de her 18.000 kr., og kører man fra Aalborg til Århus på den gamle hovedvej, sparer man de her 20.000 kr., og så fremdeles.
Så kan trafikken blive flyttet over på de mindre veje i stedet for at blive på motorvejene.
Tror hr. Morten Bødskov virkelig, at folk så ikke begynder at tænke økonomisk?
Så flyttes trafikken, og så mister Socialdemokratiet de penge til at finansiere skatteudspillet – dem putter folk i deres egen lomme i stedet for.
Morten Bødskov (S), 2009-09-08:
Den del af vores skatteudspil er fuldt finansieret og helt holdbar.
Det er der andre der har lavet beregninger på, så der er ingen problemer dér.
Jeg tror, man skal se på spørgsmålet om kørselsafgifter og registreringsafgifter i det lys, at den afgiftsomlægning, som Socialdemokraterne lægger op til, for det første vil betyde markante nedslag – markante nedslag – i prisen for miljøvenlige biler.
For det andet indfører vi et system, hvor man skal betale for, hvor meget man bruger den.
Men samlet set er der for os at se ingen grund til, at man skal være bekymret over ikke længere at kunne passe sit arbejde – det, man får er billige biler og et bedre miljø, og samtidig får man jo med den socialdemokratiske skatteplan frigjort midler til at investere i et langt bedre Danmark.
Det er et opgør med den illusion, at man kan få meget mere for meget mindre, som Dansk Folkeparti og regeringen har ført frem de sidste 8 år, det indrømmer vi, men det skridt har vi taget, og det tog vi med åben pande.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-09-08:
Jeg blev faktisk glad, da hr. Morten Bødskov sagde, at den danske selskabsskat ligger i bund i EU, og jeg vil egentlig også undersøge det nærmere.
Vil hr. Morten Bødskov ikke bekræfte, at gennemsnittet, når vi taler procent og selskabsskat i EU, er 23,5 pct., og at skattesatsen i Danmark er 25 pct. – det vil sige, at man ligger over gennemsnittet?
Det, det røde kabinet så vil gøre, er at hæve selskabsskatten yderligere til 28 pct., et godt stykke over gennemsnittet i EU.
Det er pinligt, at det røde kabinet ikke har mere styr på sine tal.
Det synes jeg er pinligt.
Men det er ikke det, jeg vil spørge til.
Det, jeg egentlig vil spørge til, er: Tror hr. Morten Bødskov, at en sådan forringelse af konkurrenceevnen i danske virksomheder vil have en gavnlig effekt, når det gælder beskæftigelsen, eller vil den have en negativ effekt?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2009-09-08:
Jeg kan i hvert fald konstatere to ting.
Den ene er, at Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti nu definitivt har forladt skattestoppet.
Det var den ene konstatering.
Den anden konstatering er, at det nu er bekræftet af hr. Morten Bødskov, at i fremtiden – såfremt Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti får magt, som de har agt – vil det blive dyrere at være dansker.
Derfor vil jeg gerne spørge: Tror Socialdemokratiet og hr. Morten Bødskov, at det vil give større økonomisk tryghed hos den enkelte dansker?
Tina Nedergaard (V), 2009-09-08:
Jamen det kan jeg ikke med min bedste vilje se vi gjorde.
Man blev jo stillet i udsigt, at der ville komme 25 mia. kr. til sygehusbyggeri fra regeringens side, for så vidt vi vandt valget, og det gjorde vi jo som bekendt.
Det blev aftalt med regionerne, at de 25 mia. kr. kom fra staten, og at de selv skulle komme med 15 mia. kr., og dermed var valgløftet jo indfriet.
Jeg synes, at når man går ud og lover guld og grønne skove ud over de 40 mia. kr., skal man tænke lidt over, at alting har en pris.
Der bliver en regning at betale, hver gang man mener, at man kan bruge engangsbeløb, engangssalgsindtægter, sådan som den tidligere regering gjorde.
På bare 5 år brugte man 100 mia. kr. i engangsindtægter, mens vi på 8 år kun har brugt 4,5 mia. kr.
Engangsindtægter har det med at forsvinde.
Line Barfod (EL), 2009-09-08:
Vi er fuldstændig enige om, at vi skal skabe flere job.
Men der er altså en del mennesker, der alligevel er arbejdsløse og kommer til at være det et stykke tid, indtil alle de gode forslag slår igennem, når vi har fået flertal for dem.
Spørgsmålet er, hvad de her mennesker skal leve af.
Nu siger ordføreren også, at de skal kunne tage en uddannelse på dagpenge, men det kræver, at man kan leve af dagpengene.
Dem, der ryger helt ud og på kontanthjælp, har endnu mindre – nogle af dem slet ingenting, fordi de er gift.
Mener Socialdemokraterne virkelig, at en almindelig murer skal nøjes med dagpenge på 40 pct. af sin hidtidige løn og dermed risikere, at hele familien må gå fra hus og hjem?
Morten Bødskov (S), 2009-09-08:
Det, Socialdemokraterne mener, er som sagt, at vi skal gøre, hvad vi kan, for hurtigst muligt at få de pågældende personer i beskæftigelse.
For som det fremgår af vores finanslovudspil, ja, så er hovedfokus i de 13 mia. kr. ekstra, vi vil sætte af til offentlige investeringer, jo netop på bygge- og anlægsindustrien.
Det vil skabe et boost i beskæftigelsen nu og her i bygge- og anlægssektoren, og det vil helt sikkert hjælpe mureren, som spørgeren her taler om.
Anders Samuelsen (LA), 2009-09-08:
Jeg kan forstå, at millionærskatten skal sikre, at de ældre får bedre forhold –
jeg tror, det var sådan cirka ordret, hvad der blev sagt fra talerstolen.
Betyder det så, at dengang, da Socialdemokraterne var med til at sænke marginalskatten fra omkring 72 pct. til langt ned under det niveau, tog man penge direkte fra de ældre?
Morten Bødskov (S), 2009-09-08:
Det betyder det ikke.
Nu er det jo nogle gange nogle spændende konklusioner, som Liberal Alliance kommer frem til i deres spørgsmål og politik.
Pointen er den, at vi har set en skævvridning af Danmark de seneste år, som vi vil have stoppet.
Vi mener ikke, at det, der er lagt til grund for den skattereform, som Liberal Alliance gerne havde set endnu skævere, er fair, nemlig at millionærerne får så store skattelettelser, som de gør.
Vi mener, at det er helt fair, at vi gør, som vi gør, og at vi beder dem, der tjener over 1 mio. kr. om året, om at give en bid af det, de tjener over en million, til vores folkepensionister.
Det er helt fair og helt rimeligt, i forhold til at vi ønsker at give vores pensionister et lidt bedre liv.
Anders Samuelsen (LA), 2009-09-08:
Det er jo fantastisk, at man vil prøve at foregøgle befolkningen, at det her er det, der redder de ældre.
Vi ved i dag, at hver gang der kommer en udlænding til Danmark, som får fast arbejde, er vedkommende med til at skabe yderligere arbejdspladser.
Er det virkelig det, det nye visionære Socialdemokrati kan præstere som noget af det hotteste, altså at man vil indføre en millionærskat og påstå, at det er det, der redder det for de ældre, og så ellers gå til valg på det?
Er der ikke flere boller på suppen, trods alt?
Morten Bødskov (S), 2009-09-08:
Jamen hr. Anders Samuelsen skal se for sig, at det, Socialdemokraterne gør, er, at vi annullerer en del af den lettelse, som de, der tjener mere end 1 mio. kr., får efter den 1. januar – en del af den.
Så vi vender ikke engang tilbage til et marginalskattesystem, som svarer til det, vi har i dag.
Pointen er jo den, at det ikke er, fordi de rigeste i vores samfund med det marginalskattesystem, vi har i dag, er væltet ud over grænserne i desperation for at komme væk fra et helt urimeligt skattesystem – nu omgås jeg ikke så mange af dem, men det har jeg ikke fornemmelsen af.
Så pointen er bare den, at det ikke hænger sammen.
Hovedproblemet er, at regeringen har ført en fordelingspolitik, som ikke i tilstrækkelig grad har hjulpet vores folkepensionister.
Derfor vil vi give dem det løft, som vi gør.
Samtidig har vi jo flere forslag til fordel for folkepensionisterne i vores finanslovudspil, som hjælper dem til at få bedre tandbehandling og så egentlig hjælper dem til at få lidt billigere mad, hvis de altså får maden bragt ud fra plejehjemmet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-09-08:
Først synes jeg, at det var lidt påfaldende at skulle høre, at Socialdemokratiet nu endelig gjorde op med 8 års skattestop, fordi det åbenbart var så forfærdeligt, men dog ikke mere forfærdeligt, end at Socialdemokratiet mindst to gange i løbet af de sidste 2 år har tilsluttet sig skattestoppet.
Det, jeg vil glæde mig over, er den klarhed, der er skabt – en klarhed, som gør det soleklart, at danskerne skal betale noget mere i skat.
Det bliver sagt af både partiformanden og den politiske ordfører, at det skal være dyrere at være dansker.
Personer med små indkomster får nogle små lettelser, som bliver langt mere end opvejet af stigende afgifter – afgifter på sukker, chokolade, tobak osv.
Mener hr. Morten Bødskov virkelig, at det er rimeligt, at personer med små indkomster skal opleve, at de får færre penge ud af det som følge af S og SF's skatteudspil?
Morten Bødskov (S), 2009-09-08:
Jeg tror, at spørgeren henviser til det papir, jeg har liggende her fra Finansministeriet, som man jo må sige endnu en gang brillerer ud i farvede lanceringer og udlægninger af oppositionens forslag, men det om det.
Det, man kan sige om det her papir rent teknisk, er, at det jo er underligt, at når man måler på bundlinjen for Socialdemokraterne og SF's forslag til en skattereform, er man faktisk enig i – det tror jeg også at spørgeren tidligere har sagt – at der ikke er noget milliardhul i Socialdemokraterne og SF's forslag.
Det, man så glemmer, når man – apropos det, spørgeren spørger om – skal regne ud, hvordan det går med befolkningsgrupperne, eksempelvis dem, der tjener mindst i vores samfund, er selvfølgelig at regne adfærdsændringer ind som følge af, at det er rigtigt, at vi hæver nogle afgifter meget markant, eksempelvis på cigaretter, men vi sænker jo også registreringsafgiften meget markant.
Og derfor giver det det forvredede billede, som Finansministeriet temmelig sikkert har ønsket at få frem i aviserne i dag, af, at den her plan ikke hænger sammen.
Jeg kan jo se på grinene rundtomkring, at det er man godt klar over, for det her er et bestilt stykke politisk arbejde, som vi ikke kan tage alvorligt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-09-08:
Jamen det er simpelt hen nærmest hysterisk morsomt, det her.
Bare for at tage et konkret eksempel: Man regner med at forhøje fedtafgiften fra 25 til 50 kr. pr. kg, og så regner man med det dobbelte provenu; det er en finansieringskilde i S og SF's udspil, og så får man 1 mia. kr. ekstra ind.
Men når regningen så skal betales af dem med de små indkomster, så taler man om adfærdsændringer.
Det er dog imponerende, at man på en og samme gang kan sige, at når man regner provenu, er der ikke adfærdsændringer, men når man taler om dem, der skal betale det, så er der adfærdsændringer!
Det er jo en klar tilståelsessag.
Vi må jo bare konstatere, at udspillet stille og roligt falder fra hinanden.
Samme dag, som udspillet blev lanceret, blev SF's formand spurgt om flypassagerafgiften nu ville være smart for bornholmerne.
Nja, det var den måske ikke; det skulle man nok kigge på.
Registreringsafgiften har vi jo også fået en masse bortforklaringer om.
Og selskabsskatten kører også rundt.
Jeg skal bare høre, om ikke hr. Morten Bødskov vil indrømme, at de forudsætninger, der er lagt ind, og hvor man selv siger, at eksempelvis fedtafgiften vil give 1 mia. kr., vil man ikke stå ved, når det gælder adfærden hos borgerne.
Morten Bødskov (S), 2009-09-08:
Vi har lagt det her frem, og det står vi fuldstændig bag.
Vi er uenige i de beregningsforudsætninger, som Finansministeriet lægger ind i deres vurdering af det.
Jeg vil sige, at vi ikke er overraskede over – det har man jo oplevet før med den her regering – at vi så dagen inden en sådan debat får svaret fra Finansministeriet, for man havde selvfølgelig fra finansministerens side ønsket, at det skulle præge debatten.
Det kunne jo være derfor.
Derfor er det altså vores vurdering, at det her papir ikke giver et retvisende billede af, hvordan vores skatteudspil hænger sammen.
Det, der derimod står i det, er jo, at der er 2,3 millioner skatteydere, som rent faktisk får forøget deres rådighedsbeløb.
Og hvem er det?
Ja, halvdelen af dem er folkepensionister og førtidspensionister.
Og hvem er de? Ja, det er dem, som tjener og har mindst i hverdagen i vores samfund.
Så det hænger faktisk ganske godt sammen, det skatteudspil, som SF og Socialdemokraterne har fremlagt.
Jonas Dahl (SF), 2009-09-08:
Det er jo påvist fra Rigsrevisionens side, så jeg forstår ikke, hvorfor Venstre bliver ved med at kæmpe den her kamp.
Men jeg vil også godt holde fast i noget, som Anders Fogh Rasmussen sagde i folketingsvalgkampen, helt præcist den 1. november 2007.
Men oven i det kommer dertil 10-20 mia. kr. fra salg af gammelt, udtjent sygehusbyggeri og en gevinst på 30 mia. kr. som følge af, at arbejdet kan tilrettelægges mere hensigtsmæssigt.
Jeg undrer mig bare over, at det, statsministeren sagde tilbage i 2007, åbenbart ikke længere er regeringens politik, så regionerne rent faktisk kunne benytte det provenu, der kommer fra salg af gammelt sygehusbyggeri, til at bygge nyt.
Jeg forstår ikke helt, hvorfor Venstre løber fra de løfter, man gav i folketingsvalgkampen i 2007.
Morten Østergaard (RV), 2009-09-08:
Jeg kan se, at finansministeren har lagt jakken.
Efter oppositionen nu i mange måneder har efterlyst en vækstpakke, kom fru Tina Nedergaard, som jeg har forstået det, til at sige, at det sådan set var det, regeringen havde foreslået.
Jeg har oplevet finansministeren ved flere lejligheder simpelt hen reagere i panikangst over ordet vækstpakke, og derfor vil jeg bare ytre håb om, at den allergiske reaktion går over, for det er jo det, der er behov for.
Hvis man f.eks. spørger de økonomiske vismænd, så siger de jo helt klart, efter at have set regeringens finanslovforslag og alle de planer, som regeringen har, at der fortsat er behov for at styrke yderligere ved at lave en vækstpakke med fremrykkede investeringer i omfanget 10 mia. kr.
Derfor vil jeg bare spørge fru Tina Nedergaard: Når man nu tog så grueligt fejl i januar og ikke kunne forudse, hvordan udviklingen i dansk økonomi ville blive, hvorfor er det så, at man ikke lytter til uafhængig rådgivning i stedet for at vedblive med at køre i det samme fejlagtige spor?
Tina Nedergaard (V), 2009-09-08:
Jeg beklager meget at måtte svare på en lidt firkantet facon, men det er jo lidt vrøvlet at sige, at regeringen ikke tog situationen alvorligt i januar.
Allerede sidste år, altså i 2008, tog regeringen initiativer til den første bankpakke, og derefter fulgte kreditpakken og pensionsaftalen, der skærmede vores pensionskasser af; efter det kom trafikforliget, hvor vi fremrykkede milliardinvesteringer; så kom der en ny eksportlåneordning, hvor vi sikrede, at virksomhederne bedre kunne kom ud og konkurrere på de svagere markeder, hvor efterspørgslen var faldet; vi har givet længere kredittider til virksomhederne, og hvis hr. Morten Østergaard løfter blikket fra papirerne et øjeblik og kigger ud i omverdenen, vil han se, at det jo bl.a. er det, erhvervslivet har efterspurgt – det er dem, der skal skabe arbejdspladserne; vi har lavet en stor skattereform, som giver 13 mia. kr. i vækst ude hos danskerne.
Faktisk vil danskerne i 2010 opleve en af de største velfærdsfremgange nogensinde.
Det rækker for vidt til, at jeg kan nå at nævne resten, så det må jeg komme tilbage til.
Morten Østergaard (RV), 2009-09-08:
Det får næsten besværgelsens karakter.
Man fægter for sig og siger: Uha, vi har gjort noget.
Forleden var statsministeren jo ude og besøge en virksomhed, hvor virksomhedsejeren meget direkte sagde, at han ville ønske, at man ville benytte en mere offensiv krisestyringsstrategi i stedet for den her defensive strategi, hvor man slukker brande, når de opstår, og hvor virksomheder står på konkursens rand.
Der er det så bare, at vi må vende tilbage til, at regeringen jo altså med den daværende statsminister, Anders Fogh Rasmussen, i august sagde: Vi tror ikke på recession – og i januar sagde: Der bliver en fin udvikling med høj og stabil beskæftigelse og styr på de offentlige finanser.
Udviklingen fra maj til august er kommet så meget bag på finansministeren, at han højt og flot i Politiken udtaler: Det er kommet fuldstændig bag på mig.
Der må vi bare spørge, om regeringen har troværdigheden i orden til at vurdere, hvad der er behov for i den aktuelle krise, eller om man burde lytte til uafhængige økonomer, som siger, at der ved siden af regeringens finanslovforslag både er plads til og fornuft i en vækstpakke på 10 mia. kr. for at sikre, at den ledighed, som givetvis vil vokse næste år, ikke bider sig fast i langtidsledighed.
Hvorfor lytter man ikke, når man nu har taget så grueligt fejl måned for måned?
Tina Nedergaard (V), 2009-09-08:
Der er jo en lang række uvildige økonomer, og et sted, hvor der er mange økonomer, er Nationalbanken.
Nationalbanken advarer jo kraftigt mod øget gældsætning og advarer dramatisk imod, at vi gældsætter danskerne således, at vi ødelægger vores konkurrenceevne på sigt.
Det, der er særlig bekymrende ved oppositionens forslag, er jo, at man alene fokuserer på at udbygge den offentlige sektor.
Vi går langt – faktisk med historisk store stigninger – i, hvor meget vi vil bruge i den offentlige sektor.
Vi løfter enormt meget til glæde for befolkningen og for beskæftigelsen.
Jeg mener ikke, der er noget overbevisende i, at hr. Morten Østergaard hykler omsorg for dansk økonomi, når han er på vej til at ville støtte S og SF, der har fremlagt en skatteplan, som han jo selv kalder uforsvarlig.
Frank Aaen (EL), 2009-09-08:
Vi oplever virksomheder, der går konkurs.
Der skulle gives milliarder i støtte til bankerne, og vi har i det hele taget den dybeste krise, Danmark har været i i årtier.
Har regeringen noget som helst ansvar for, at vi er kommet så langt ud?
Er der nogen som helst former for selvkritik i regeringen over den politik, man har ført, eller er det bare sådan, at det er alle andre, der har skylden for, at vi er kommet i krise?
Tina Nedergaard (V), 2009-09-08:
Jeg vil sige det på den måde, at man jo altid kan diskutere, om man kunne have gjort det bedre, men man er jo også nødt til at se på, hvad alternativet er, og det var jeg inde på i ordførertalen.
Hvis vi skulle have lyttet til oppositionen og ikke mindst hr. Frank Aaens eget parti, ville vi jo ikke have høvlet så meget af på gælden i de gode år, at vi nu har mulighed for at bevæge os.
Altså, vi har jo ikke mange gange her i salen oplevet, at vi er blevet skoset for at bruge for lidt på den offentlige sektor og kræve for lidt op i skatter.
Jeg finder det meget, meget skadeligt, når man mener, at en af løsningerne på at komme igennem en krise er at beskatte danske virksomheder og dermed arbejdspladser hårdere.
Det er ikke et svar.
Vi har et svar.
Regeringen bærer et ansvar, Folketinget bærer et ansvar, men man kan glæde sig over, at det var os, der havde ansvaret, for havde det været alternativet, havde vi ikke haft et økonomisk frirum til at bevæge os nu.
Frank Aaen (EL), 2009-09-08:
Ja, S og SF ville bare have gjort det endnu værre hjulpet af Enhedslisten, den har vi sådan set hørt nogle gange efterhånden.
Man har selv ført en meget klog politik, siger man.
Men jeg spurgte jo helt enkelt, om regeringen med den politik, regeringen har ført sammen med Dansk Folkeparti, er uden ansvar for, at vi er kommet ud i det morads.
Og hvis det er sådan, at regeringen anerkender et vist ansvar, hvad har man så gjort forkert?
Det er ikke for at drille, men fordi vi jo gerne skal undgå at komme i den her situation en anden gang.
Var det skattelettelserne, der var ukloge?
Var det boligboblen, der var uklog?
Var det de frie tøjler til spekulanterne og bankdirektørerne, der var ukloge?
Tina Nedergaard (V), 2009-09-08:
Jeg har ikke den samme opfindsomhed, når det kommer til at påpege fejl ved regeringen, som hr. Frank Aaen har,
det må jeg erkende.
Men det skyldes jo også, at vi grundlæggende og fuldt og helt bakker op om den linje, som regeringen har lagt igennem de år, den har haft magten.
I de gode år har man lagt til side og skåret betydeligt – 300 mia. kr. – af hele den gæld, vi tog med os fra SR-regeringen.
Det er så klart, at vi nu forbruger mere.
Det er sund fornuft, at vi går ud og sætter gang i hjulene,
det er vi også enige med regeringen om.
Det, vi også er enige med regeringen om, er, at man så ikke gør det i et omfang, hvor vi fastlåser os i en situation, hvor vi forgælder danskerne nu og her på kort sigt og på lang sigt i en sådan grad, at vi også, når krisen er overstået, kommer til at mangle arbejdspladser til de mange ledige, som krisen naturligvis medfører.
Vi kan jo ikke med danske vækstpakker tvinge tyskere og franskmænd og englændere til at købe danske produkter.
Så nej, jeg mener faktisk, at regeringen har ageret meget forsvarligt, og det er jo derfor, at vi er en del af det parlamentariske grundlag.
Anders Samuelsen (LA), 2009-09-08:
Jeg havde egentlig håbet på, at sommeren kunne blive brugt til at nærlæse forslaget fra regeringen om, hvad de vil gøre med hensyn til hele reformdagsordenen.
Jeg havde også håbet at høre noget om efterløn, og i stedet for blev det et forslag fra Venstres dyrevelfærdsordfører om at slå alle hundehvalpe ihjel, der kom til at fylde i debatten.
Jeg havde håbet at høre noget om dagpenge- og førtidspensionsreformer, men i stedet for har jeg lige hørt Venstres finansordfører stå og sige, og jeg citerer: Vi går langt i regeringen med historiske stigninger i, hvor meget vi bruger i den offentlige sektor.
Hvornår får vi nogle bud fra regeringen om, hvad for nogle reformer der skal til, for at vi kommer godt igennem krisen, for at vi kommer ud på den anden side?
Vi har i lang tid hørt, at man ikke kan lave reformer, når det går godt i Danmark – og man kan tilsyneladende heller ikke gøre det, når det går dårligt.
Hvornår er det, Venstre og regeringen kommer med nogle bud på, hvornår vi kan lave reformer?
Tina Nedergaard (V), 2009-09-08:
Jeg oplever ikke nogen rådvildhed, men jeg oplever, at man tager situationen alvorligt, og at den lange række initiativer, som regeringen har taget, er justeret i forskellige retninger.
Det, jeg synes er mest problematisk ved Socialdemokraternes og SF's vækstpakker og ideer om, hvordan man skal komme videre, er, at man finansierer tingene ved at skade erhvervslivet og dermed skaber flere tabte arbejdspladser; det er jo ikke medicinen for at komme igennem en økonomisk krise.
Det kan godt være, at Socialistisk Folkeparti er af en helt anden opfattelse, men vi har faktisk den opfattelse i Venstre, at det er befolkningen, der i høj grad skal hjælpe os gennem.
Det er jo befolkningen, der skabte de store værdier, mens det gik godt, og det er også befolkningen, som har ressourcerne til at hjælpe os igennem.
Derfor har vi heller ikke spor ondt af, at vi har givet skattelettelser, der er med til at løbe økonomien i gang nu, det er langt bedre end det, S og SF lægger op til, nemlig store skattestigninger.
Det er gift for vejen ud af krisen og ikke medicin.