runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2009-05-29:
Jo, og igen vil jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen, at hvis det var sådan, at man læste hele svaret på de spørgsmål, der var blevet stillet, var man også klar over, hvilke forudsætninger det var, der var blevet lagt ind i de beregninger.
Hvis man nu lagde andre forudsætninger ind i beregningerne, f.eks. lavede et regnestykke, der forudsætter, at ledigheden falder fra 160.000 i 2010 til 80.000 i 2012, altså at der sker en halvering af ledigheden i en 2-årig periode, jamen så ville man få nogle fuldstændig anderledes tal, og så ville det faktisk blive sådan, at Syddjurs Kommune kunne gå hen og tjene 1 mio. kr. på det.
Nu er der så blevet lagt nogle specielle forudsætninger ind, og især må jeg dog sige, at Socialdemokratiet har taget prisen i nogle af de spørgsmål, der er stillet.
Man har fuldstændig fjernet forsikringsordningen, midtvejsreguleringen og efterreguleringen; man har fjernet alle de ting, der gør, at den økonomiske model, der er lagt frem, er rigtig god, og sjovt nok har man fået nogle meget ringe tal ud af det.
Det kan jo ikke undre nogen, vil jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-29:
Nu er det jo ikke særlig interessant, hvordan det vil gå med økonomien, hvis ledigheden falder til 80.000.
Ministeren har selv sagt, at i de nærmeste år må vi desværre forvente en høj arbejdsløshed.
Selvfølgelig vil der være kommuner i det her system, som regeringen har arrangeret, som vil tabe penge: 4 mio., 8 mio., 12 mio. kr.
Hvis ministeren ikke tror på vores vurderinger ud fra de tal, som er blevet beregnet, vil jeg gerne bede om ministerens kommentarer på vismændenes udtryk.
De siger, at der er risiko for, at arbejdsmarkedspolitikken i højere grad tilrettelægges med henblik på at forbedre de kommunale budgetter end på at reducere ledigheden.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at den nye finansieringsmodel også indebærer en øget usikkerhed – en øget usikkerhed – i de i enkelte kommuners budgetter.
Hvad mener ministeren om det?
Knud Kristensen (KF), 2009-05-29:
Så må jeg sandelig give hr. Bjarne Laustsen en undskyldning, hvis det viser sig, at der er fremkommet et positivt signal vedrørende jobcentrene.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Der har været mange spørgsmål, og det kan jo være lidt svært at huske dem alle sammen udenad.
Jeg husker det som én negativ omtale og én negativ argumentation, men undskyld for det.
Med hensyn til at det blev til en sen nattetime, kan jeg kun bekræfte, at det var et forslag til at lægge den fremtidige økonomiske struktur ved de seneste finanslovforhandlinger, og sådan bliver tingene jo til.
Så det kan jeg kun sige er rigtigt nok.
Men der er ingen tvivl om, at det var planen, at vi skulle kommunalisere vores jobcentre.
Der er ingen diskussion om det.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-29:
Men kunne vi så i dag få et tilsagn fra hr. Knud Kristensen om, at man ikke vil fratage a-kasserne yderligere kompetence på det her område, og at man ikke vil være med til at flytte opgaverne fra a-kasserne over til kommunen?
Det er jo en nærliggende tanke.
Jeg ved, at Venstre har det synspunkt, at det vil man meget, meget gerne gøre.
Hvordan ser det ud for De Konservative?
For hr. Knud Kristensen havde et rigtig godt synspunkt i sin tale.
Det var, at når hjulene kommer til at rulle igen, skal vi bruge en hel masse dygtige medarbejdere.
Det er jo det, der er problemet.
Der står i den her vismandsrapport, at man ikke er sikker på, at medarbejderne bliver opkvalificeret i det kommunale system.
Det var man i det gamle statslige system.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-29:
Der er ingen tvivl om, at medarbejderne under et i vores jobcentre, i vores kommunale system hele tiden bliver opkvalificeret, hele tiden udvikler sig, hele tiden kommer på kurser osv., og det er en nødvendighed for netop at udvikle Danmark som sådan.
Sådan er det også i jobcentrene.
Så det er sikkert, at det også vil stå fast i fremtiden.
Så har jeg også hørt hr. Bjarne Laustsen her fra talerstolen sige, at a-kasserne mister deres opgaver.
Intet er mere forkert.
De har uændrede opgaver i dag og i morgen og den 1. august.
Vi får et robust kommunalt beskæftigelsessystem med a-kassernes medvirken.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-29:
Der arbejder ca. 2.000 socialrådgivere i landets jobcentre, og deres fagforening hedder Dansk Socialrådgiverforening.
Hvad er ordførerens kommentar til, at Dansk Socialrådgiverforening kræver, at der skal ske en stor afbureaukratisering af jobcentrene, sådan at man kommer væk fra, at 75 pct. af medarbejdernes tid går med bureaukrati, kontrol og dokumentation?
Og hvad er ordførerens kommentar til, at Socialrådgiverforeningen siger, at det, hvis man ikke får gennemført den afbureaukratisering, så vil være nødvendigt at udskyde den her jobcenterreform til senere?
Knud Kristensen (KF), 2009-05-29:
Der skal slet ikke herske nogen tvivl om, at der skal ske en stadig afbureaukratisering på alle forskellige områder, uanset om det drejer sig om jobcentre eller det kommunale system, eller hvor vi fra Folketingets side – eller fra regeringens side, hvis ikke oppositionen er med på det – kan have en indflydelse på det.
Derfor tror jeg også på, at medarbejderne, i det øjeblik vi har det kommunale jobcenter, igennem at danne netværk med andre jobcentre kan finde ud af, at tingene kan løses anderledes, og at jobcentrene måske også har mulighed for nogle steder at kunne indgå i samarbejder.
Der skal være mulighed for en udvikling af jobcentrene, det ligger fast, og afbureaukratiseringen ligger også hundrede procent fast.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-29:
Men man kan jo ikke sætte sig ud over den lovgivning, som er blevet gennemført af den her regering, og derfor er socialrådgivernes pointe, at adskillige love skal ændres herinde i Folketinget for, at afbureaukratiseringen skal kunne finde sted.
Der er blevet gennemført en lille smule afbureaukratisering på ungeområdet her for nylig, men det betegner socialrådgiverne som en dråbe i havet.
Hvad er ordførerens kommentar til, at socialrådgiverne simpelt hen mener, at det er nødvendigt, for at man skal kunne løse en eventuel opgave af den her karakter, hvor folk på dagpenge også skal betjenes i jobcentrene?
Knud Kristensen (KF), 2009-05-29:
Nu er det jo utrolig svært at stå her og sige, at lige præcis det der er det helt store problem, men jeg kan bare sige – og det har jeg sagt
hundredvis af gange –
at hvis man fra det kommunale system, fra jobcentersystemet og fra socialrådgiverforeningerne har nogle gode forslag til, hvordan vi kan tilvirke det sådan, at vi får et mere smidigt system, der dog skal være lige så sikkert som det, vi har i dag, så er vi altid interesseret i at imødekomme dem.
Det er jo det, der skal være medvirkende til, at vi får nogle funktionelle systemer, sådan at vi også kan holde omkostningerne nede på det niveau, som vi har en forpligtelse til.
Vi skal løse opgaven og gøre det for de færreste ressourcer.
Sådan må det være.
Og derfor kan der komme nogle forslag, som vi selvfølgelig tager imod og behandler seriøst.
Det er svært her fra talerstolen at give garanti for, at lige præcis det der er det helt store problem.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-05-29:
Tak for det.
Det var egentlig ikke meningen, at jeg ville gå op som privatist, men når man sidder og lytter til alt det her, kan man alligevel ikke lade være.
Jeg synes, det er en meget, meget underlig sag, og flere af os kunne faktisk fra starten af se, at det her ville få nogle konsekvenser.
Så jeg har valgt at kigge lidt tilbage.
Allerførst, da jeg så det her, stillede jeg nogle spørgsmål til den tidligere beskæftigelsesminister.
Det kunne han ikke regne ud.
Senere kunne den nye beskæftigelsesminister komme med nogle tal på det maksimale tab, og så sker der så det, at nu kommer der masser af tal.
Senest har vi jo så hørt ministerens bud på de realistiske konsekvenser af, hvad der vil ske i kommunerne, hvis det her sker.
Vi hører, at spørgsmålene manipulerer svarene; vi kan ikke regne med svarene, siger man, selv om det er ministerens egne bud.
Så er det, jeg spørger: Hvorfor stiller hr. Jens Vibjerg så ikke gode og vejledende spørgsmål, hvis man ønsker at kende sandheden?
Hvorfor laver ministeren ikke nogle gode og ordentlige beregninger, hvis man ønsker at kende sandheden?
Mit bud er simpelt hen, at regeringen kører et ideologisk korstog her, for at få de her ting igennem – uden simpelt hen at kunne svare ordentligt, uden at kende til de konsekvenser, det får, for dem gider man åbenbart ikke erkende.
Det, man skal huske på, er, at alt det her jo kun har flertal, hvis det bliver støttet af Dansk Folkeparti, og det gør Dansk Folkeparti.
Her forringer man simpelt hen forholdene for de svage danskere, især for de ældre, især for pensionisterne, som Dansk Folkeparti netop vil gøre så meget for.
Man er fuldstændig ligeglad med velfærden, er fuldstændig ligeglad med de ledige, og derfor er vi selvfølgelig meget imod det her.
Vi vil selvfølgelig følge udviklingen nøje ude i kommunerne, vi vil holde øje med velfærden, vi vil holde øje med de ledige, og hvis det går, som vi desværre tror det vil gå – vi håber det ikke – er det selvfølgelig nok ikke sidste gang, jeg står her.
Det har vi set nu.
Førstebehandlingen tog 5 timer, andenbehandlingen tog ½ time, og vi har stået her i dag.
Vi har virkelig ønsket at få sagen belyst.
Stort set ingenting.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-29:
Nej, overhovedet ikke.
Jeg synes, at både statsligt, kommunalt og offentligt ansatte løser deres opgave ud fra bedste formåen.
Men man tjener jo sin herre, og hvis det er sådan, at den økonomiske ressource, man har til sin rådighed, gør, at man ikke kan gøre det, man gerne vil, så kommer man til enten at spare på de arbejdsløse, eller også træffer kommunalbestyrelsen den beslutning, at man så skærer ned andre steder.
Jeg synes, det grundlæggende er forkert, at man skal spare på kerneydelsesområder i sin kommune, fordi nogle ganske få mennesker en sen nattetime har besluttet – uden at der var grundlag for det – at kommunen her skal overtage en opgave.
Bevares, jeg ved med overordentlig stor sandsynlighed, at der er rigtig mange borgmestre og socialudvalgsformænd, der gerne vil overtage opgaver fra staten.
Det må de gerne ville for min skyld, men jeg vil have lov til at holde fast i, at jeg ud fra et fagligt grundlag og en faglig viden kan stå inde for, at det her fungerer, og derfor vil jeg kæmpe med næb og klør imod, at vi får noget, der er ringere.
Jens Vibjerg (V), 2009-05-29:
Vi er enige i, at arbejdsmarkedspolitikken er en hjørnesten i hele vores samfundshusholdning.
Men det piller vi jo heller ikke ved her; der piller vi ved organiseringen af det.
Det handler om jobcentrene, og det har ikke noget med det andet at gøre, altså, det er jo to forskellige søjler.
Det er et spørgsmål om, hvordan vi udfører arbejdsmarkedspolitikken.
Og nu gør vi jo det, at vi strømliner indsatsen over for de ledige ved at lave det enstrengede system, der er forankret helt ude ved de borgere, det handler om.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-29:
Først vil jeg gerne rose hr. Jens Vibjerg for, at han tog ordet i dag.
Det er jo fantastisk, at vi kan få en debat om så vigtigt et emne, og at man ikke bare stikker halen mellem benene.
Jeg vil gerne spørge, hvilken begrundelse der er for at kommunalisere jobcentrene.
Ligger der nogen evaluering af pilotprojekterne, der sandsynliggør, at det skulle være godt?
Er hr. Jens Vibjerg enig i, at den kritik, statsrevisorerne kom med den anden dag, giver anledning til bekymring, og at vismændenes rapport fra forleden siger, at det er kompliceret at gøre det?
Og bryder man så ikke det løfte, man har givet til borgmestrene, om, at den her reform er fuldt finansieret, så der ikke er nogen, der kommer til at tabe på det?
Jens Vibjerg (V), 2009-05-29:
Det, vi gør her, er, at vi trimmer organisationen, så den er bedst mulig rustet til at udføre den arbejdsmarkedspolitik, vi gennemfører her i dette Folketing.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-29:
Det er jo problematisk, for alle rapporter siger, at det, der vil ske nu, er, at kommunen vil være mere interesseret i at sørge for egne budgetter frem for at sørge for, at de nyledige kommer i arbejde.
Der står også her i rapporterne det, vi har påstået i lang tid, nemlig f.eks. at Frederikshavn Kommune ingen interesse har i at få borgere fra Hjørring i arbejde osv.
Der bliver lagt op til en lang række ting her, men man ved simpelt hen ikke, om det vil virke, hvorimod man er sikker på, at det system, vi har haft i mere end 100 år, virker.
Hvad er det så, der er baggrunden for, at man tør vove sig ud i noget, hvor man udtaler så stærk kritik af kommunernes måde at håndtere kontanthjælpsmodtagerne på?
Jens Vibjerg (V), 2009-05-29:
Nu er det sådan, at vi ved, at det virker, for det kører jo i dag derude.
Vi har medarbejderne siddende ude i jobcentrene, men der er bare det problem, at de sidder i to søjler – der er to ledelser og to administrative systemer.
Nu forenkler vi det, så vi frigør ressourcer til at løfte den opgave, vi alle sammen forhåbentlig da er interesseret i at løfte
bedst muligt, nemlig at hjælpe de ledige tilbage i job
Det er der nu ikke noget underligt i, for det er jo kun nogle få procent, der rent faktisk formidles i job, mens resten kommer i job på anden vis.
Men ren formidling omfatter jo kun nogle få procent.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-05-29:
Nu hørte vi hr. Jens Vibjerg sige, at alle sten er vendt i den her sag, og at hr. Jens Vibjerg har læst det hele.
Det kan man jo godt være lidt i tvivl om, men det håber vi selvfølgelig på at hr. Jens Vibjerg har gjort.
O.k., det var da dejligt at høre.
Er det så også o.k., at pengene går fra udkantsområderne til de store byer?
Det er netop det, konsekvenserne af ministerens tal viser, og som hr. Jens Vibjerg tror på – altså at pengene går til de store byer fra udkantsområderne, og at nogle kommuner virkelig taber penge på det her.
Disse besparelser vil jo så selvfølgelig gå ud over resten af kommunernes service – det kan være de svage ældre, børn osv. – fordi kommunerne i forvejen mangler penge.
Det er åbenbart o.k.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-29:
Nu er det sådan, at der er grænser for, hvor stor indsats jeg har gjort i Dansk Arbejdsgiverforening, men i Dansk Byggeri har jeg gjort den indsats, som jeg har formået.
Men det arbejde, der skal udføres i vores jobcentre fremover, skal udføres af de samme medarbejdere.
Har hr. Bjarne Laustsen slet ikke tillid til, at de medarbejdere, vi har i vores jobcentre, kan løse opgaven?
Er det det, der er hr. Bjarne Laustsens problem?
Morten Østergaard (RV), 2009-05-29:
Det er jo egentlig fantastisk – hr. Jens Vibjerg siger, at arbejdsmarkedspolitik ikke har noget at gøre med økonomi, og det synes jeg i virkeligheden er et meget belejligt synspunkt, når man kan se, at regeringen hvert halve år opjusterer sit skøn for ledigheden ret kraftigt.
Men de økonomer, som så alligevel mener, at man måske godt kan relatere arbejdsmarkedspolitik til økonomi, siger jo faktisk, at en af strukturændringerne – som hr. Jens Vibjerg også taler om – er, at man med den her reform vil øge den strukturelle ledighed i samfundet.
Jeg vil bare spørge hr. Jens Vibjerg: Er vi enige om, at hvis man gør det, så øger man det holdbarhedsproblem, som regeringen har i sin 2015-plan, og at det handler om økonomi, for der er hullet i forvejen 10 mia. kr. stort, og at det er den regning, man efterlader i børneværelset, og som man nu gør endnu større med den her jobcenterreform.
Og jeg vil bare spørge hr. Jens Vibjerg: Er vi enige om, at arbejdsmarkedspolitik nærmest er fundamentet for samfundsøkonomien?
Jens Vibjerg (V), 2009-05-29:
Når jeg kom med den bemærkning i forhold til vismændene, er det jo, fordi de bevæger sig ind på et område, der ikke har noget med økonomi at gøre; det er jo struktur, vi opererer i her.
De siger også noget om, at der er problemer med hensyn til arbejdsmarkedssubstansen, men det ændrer vi ikke, altså hele arbejdsmarkedspolitikken ændrer vi jo ikke, hele arbejdsmarkedspolitikken ligger fast – for øvrigt med rimelig brede aftaler herinde.
Det er jo bare det, man nu gennemfører ude i jobcentrene.
Så den arbejdsmarkedspolitik, der skal gennemføres, ligger jo fast, og den kører efter de principper, vi har kørt efter hele tiden.
Jens Vibjerg (V), 2009-05-29:
Jeg skal ganske kort komme med nogle få bemærkninger til L 184 og L 185.
Det skal være ganske kort, fordi alle sten jo er vendt i den sag igennem udvalgsarbejdet og igennem spørgsmål, der er stillet, og igennem åbne samråd osv.
Ja, stenene er vendt så mange gange, at de alle sammen er blevet runde.
Når vi nu her om lidt trykker på afstemningsknapperne, vil lang tids debat om jobcentrene ende lykkeligt.
Så vedtager vi det enstrengede beskæftigelsessystem, et system, hvor vi samler kræfterne fra det statslige og kommunale system i ét system, rodfæstet i kommunerne tæt på borgerne.
Det giver mindre bureaukrati: én ledelse, ét administrativt system, en klar forenkling.
Det vil sige, at vi frigør ressourcer, som vi kan bruge ekstra på de ledige.
Afslutningen på debatten giver også tryghed for medarbejderne i jobcentrene.
De ved, at fremtiden er i det jobcenter, hvor de i dag er beskæftiget: de samme kollegaer, det velkendte arbejdsmarked.
Det er selvfølgelig en oppositions ret at kritisere regeringen og de reformer, man ikke selv er med i, men i denne sag har vi godt nok været langt omkring.
Der har været stillet spørgsmål, som intet har med lovforslaget at gøre.
I første omgang troede jeg, at det var et forsøg på at give et sløret, uklart billede af reformen for at gøre det svært for både kommunernes medarbejdere og befolkningen at se lyset.
Men i det sidste åbne samråd, vi havde i går morges, gik det op for mig, at det var, fordi i hvert fald Socialdemokraterne enten ikke havde læst lovforslaget eller ikke forstået det.
Det første er lidt uhørt, og det sidste må man bære over med.
Jeg skal ikke kunne sige, om det er det ene eller det andet, der er tilfældet.
Spørgsmål 43 understreger bare denne uvidenhed.
Nu får vi trods oppositionens modstand et beskæftigelsessystem, der er gearet til morgendagens udfordringer.
Det er for øvrigt et særkende for denne regering, at den hele tiden trimmer den offentlige sektor til de udfordringer, et moderne samfund stiller.
Vi vil nok efterfølgende her efter min ordførertale opleve, at oppositionen endnu en gang vil forsøge at trække økonomien for visse kommuner frem, fordi vismændene i går bevægede sig ind på et område, selv om det jo ikke lige hører til deres spidskompetencer.
De er jo økonomer.
Et gammelt ordsprog siger: Skomager, bliv ved din læst.
Men vi har netop lavet en økonomimodel, der er meget robust over for kommunernes økonomi.
Det understreges meget godt af, at oppositionen på den ene side siger, at det vil belaste en række kommuner urimeligt, og at andre, herunder DA og vismændene siger, at vi skulle have indført langt stærkere økonomiske incitamenter.
Vi har nu valgt at gå med livrem og seler og for øvrigt lagt os lige midt imellem, så det er nok ikke helt skævt.
Og så har vi jo endvidere besluttet at følge det meget tæt for at sikre, at intet kører af sporet.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-29:
Jeg kan forstå, at hr. Jens Vibjerg også har haft anledning til at se de økonomiske vismænds anmeldelse af jobcenterreformen.
Jeg synes, at det, man siger med »skomager bliv ved din læst«, er lidt spøjst – er det så, fordi arbejdsmarkedspolitikken ikke har betydning for samfundsøkonomien, eller hvordan skal det forstås? I hvert fald må man sige, at hvis man ser på det sådan i overskriftsform, siger vismændene, at finansieringsmodellen er problematisk, det nye system kan føre til dårligere matchning, man bør afvente en evaluering af pilotjobcentre og – det er så det centrale – fastholde traditionen for en arbejdsmarkedspolitik baseret på solid empirisk viden.
Så må jeg bare spørge hr. Jens Vibjerg, om han i hvert fald vil anerkende, at det, som man gør nu, på et tidspunkt med kraftigt stigende ledighed ikke er baseret på solid empirisk viden – det er faktisk ikke engang baseret på et pilotforsøg, for det vil man ikke afvente evalueringen af.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-29:
Sagen er jo, at alle eksperter, arbejdsmarkedsforskere, arbejdsmarkedets parter, er imod den her reform, fordi den vil forringe forholdene for de arbejdsløse.
Og selvfølgelig er det meget generende, at Det Økonomiske Råds formandskab, vismændene, også i går kritiserede den her reform.
Men de udtaler sig i høj grad om det, de har forstand på, nemlig økonomi.
Bl.a. siger de, at der vil blive øget usikkerhed i de enkelte kommuners budgetter.
Og det er jo helt rigtigt.
De nyeste tal, som vi har fået fra ministeriet, siger f.eks., at Syddjurs Kommune på Djursland vil miste 6 mio. kr., hvis arbejdsløsheden stiger til 160.000, og Randers Kommune vil miste 12 mio. kr.
Altså, det illustrerer den usikkerhed, som vismændene taler om.
Hvad er ordførerens kommentar til, at vismændene altså påpeger, at der bliver stor usikkerhed om økonomien i kommunerne?
Jens Vibjerg (V), 2009-05-29:
Det er jo her, hr. Leif Lahn Jensen i hvert fald gør sig skyldig i en misforståelse, for
de svar, ministeren har givet, er givet på baggrund af de forudsætninger, Socialdemokraterne har opstillet i de spørgsmål, de har stillet.
Og det var bl.a. det, jeg henviste til i min ordførertale.
Man lægger nogle forudsætninger ind i spørgsmålene, som ikke har noget med det her lovforslag at gøre, og så er det klart, at man får nogle tal, der er helt ude i skoven – for at sige det mildt.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-29:
Nej, jeg forholder mig konkret til svaret på spørgsmål 46 – og ministeren har selv fået lov at stille sine forudsætninger op i forhold til det lovforslag, som regeringen og Dansk Folkeparti stemmer for – ikke noget som helst andet.
Ja, det er så robust, at der er nogle kommuner, der tjener på det her, og det synes jeg er forkert.
Jeg synes, det er forkert, at man kan tjene penge på det.
Derfor er den økonomiske model, der er lavet, jo grundlæggende dybt forkert, og jeg mener – og det er endnu værre – at der er kommuner, der bliver nødt til at spare på dagpasningsområdet, ældreområdet, skoleområdet osv. for at kunne finansiere, at de ledige, som de ingen indflydelse har på om bliver ledige eller ej, skal have dagpenge.
Det synes jeg er grundlæggende forkert.
Jens Vibjerg (V), 2009-05-29:
Altså, parterne har af politiske grunde været imod fra starten.
Det er klart, at det bliver vismændene også påvirket af, fordi parterne er så tunge i Det Økonomiske Råd.
Sådan er det, det er jo helt naturligt.
Sådan er verden.
I forhold til de der økonomiske beregninger sagde jeg også i min tale, at det handler om, hvilke forudsætninger man lægger ind.
Man kan få de tal ud, man vil, via forudsætningerne.
Vi har lavet en økonomimodel, som sikrer, at de udsving, der bliver mellem kommunerne, bliver meget, meget minimale.
Det er vi så også blevet kritiseret for, fordi der så ikke er så store økonomiske incitamenter til virkelig at gøre en indsats.
Men det er der jo så den anden vej rundt, for enhver kommune har jo en interesse i at få de ledige i direkte beskæftigelse, fordi det giver skatteindtægter.
Altså, det er jo ikke en rigtig udlægning af virkeligheden, men det synes jeg vi skal vende tilbage til, når vi på et tidspunkt kan se, hvad virkeligheden bliver.
Jeg tør godt indgå et væddemål med hr. Bjarne Laustsen
om, at hr. Bjarne Laustsens forudsætninger, som ligger til grund for de beregninger, ikke holder.
Men så er der en anden ting, som i den grad forbavser mig kommer fra en socialdemokrat: at det arbejdende folk i det her land ikke er borgere.
Altså, hr. Bjarne Laustsen var enig i, at borgernær service skulle ligge ude i kommunerne.
Hvis det at tage hånd om folk, der bliver ledige, ikke er borgernær service, så ved jeg ikke, hvad det er.