runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-09:
Baggrunden er jo, at vi i Landdistriktsudvalget og også i høringer og i en dialog med en række finansieringsinstitutter i Danmark har drøftet, hvordan vi kan sikre en bedre finansiering i landdistrikterne af boliger og af erhverv.
Der har vi ikke fundet den gyldne løsning.
Vi har ikke fundet den mekanisme, der for alvor kan sikre det, og jeg tror også, at den er meget svær at finde, for vi ønsker ikke en statsbank, og vi ønsker ikke et indgreb på realkreditområdet.
Men måske kunne vi gøre noget, der kan styrke lokale finansieringsmodeller.
Her kan vi måske kigge til Storbritannien og måske endda til andre lande, hvor man har fundet modeller, der kan styrke lokale finansieringsformer, noget andelslignende, eller hvad det nu måtte være af initiativer.
Kan der gøres noget der i de mindre landsbyer, så synes jeg, at det var noget, vi skulle drøfte fremadrettet i udvalget og med regeringen.
Christian Juhl (EL), 2014-05-09:
Nu hørte jeg jo de to fritidsbønder, hr. Leif Mikkelsen og ordføreren, udveksle erfaringer før.
Jeg vil sige, at vi jo er nogle, der driver jordbrug på jordrentevilkår, og det kunne jo være, at det kunne være inspirerende at genoptage den gamle tanke om statshusmandsbrug, når nu landbrugene går nedenom og hjem i lokalområderne.
Det vil jeg da bestemt anbefale, og jeg tror, at der virkelig ligger nogle muligheder her.
Jeg glæder mig i øvrigt over, at det er en mere moderat holdning, som ordføreren ...
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-09:
Jamen tak.
Det bekymrer mig selvfølgelig også lidt.
Men ideerne om at udvikle lokale finansieringsmodeller synes jeg vi skal prøve at arbejde videre med.
Jeg vil være skeptisk over for statshusmandsbrug.
Jeg tror, det er godt, at man kan have sin egen ejendom og et skøde på sin jord.
Det tror jeg både hr. Leif Mikkelsen og jeg sætter pris på.
Men vi kan måske gøre noget for at styrke lokale andelsinitiativer i landsbyerne, hvilket kunne sikre finansieringen af lokale erhverv eller af boliger, så man kunne støtte et andelsmejeri eller et ismejeri, eller så man kunne udvikle initiativer, der kunne gavne turistsektoren i ens landsby.
Det synes jeg vi skulle prøve at kigge på, og der er erfaringer fra andre lande, som vi kunne gøre brug af i de overvejelser.
Thomas Danielsen (V), 2014-05-09:
Ordføreren for Enhedslisten giver udtryk for, at man er meget bekymret med hensyn til finansieringsmulighederne i landdistrikterne og særlig inden for realkreditinstitutterne, som ordføreren nævnte, og den bekymring deler jeg sådan set med Enhedslisten.
Men erhvervs- og vækstministeren har jo meldt ud, at en af følgevirkningerne af de nye regler, der kommer på realkreditområdet, for så vidt angår tilsynsdiamanten,
er, at der ikke bliver taget særlige hensyn til landdistrikterne; den side skal man simpelt hen ikke se til.
Derfor indkaldte vi jo sådan set også landdistriktsministeren til et åbent samråd om problematikkerne i, at man vil behandle alle i Danmark ens og ikke ønsker at se på mulighederne for at tage særlige hensyn til landdistrikterne.
Et sådant samråd ønskede landdistriktsministeren desværre ikke at møde op til.
Men der er alligevel sammen med Enhedslisten et flertal for det, medmindre ordføreren måske kunne løfte sløret for, hvor Enhedslisten står med hensyn til at differentiere reglerne på realkreditområdet.
Karsten Hønge (SF), 2014-05-09:
Det vil jeg overlade til Enhedslistens ordfører.
Der er også mange partier i Folketinget, det er ikke er let at holde øje med det hele.
Jamen det, vi lægger op til, er en diskussion af, om vi kan finde frem til en model.
Det er jo ikke en færdig model, der lægges frem, det er skitserne til en diskussion, hvor vi kan tage udgangspunkt i de nuværende realkreditinstitutters politik.
Og med de regler, de har, for, at de ikke må gøre sig sårbare over for lån i boliger, som de ikke kan være helt sikre på ikke falder til under den handelsværdi, der er, kunne man drøfte, om man i den situation kunne gå ind og lave en anden type realkreditinstitut.
Vi foreslår, at det er staten, der tager initiativet til det, men jeg synes jo selv, som jeg sagde i ordførertalen, at det ville være naturligt at lave et samarbejde med pensionskasserne.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-05-09:
Det vil jeg godt bekræfte.
Togfonden DK
ligesom de andre ting, jeg nævner her, erhvervsakademierne og udviklingspakken, er jo alle sammen initiativer, som vi bakker op om i Dansk Folkeparti, og som vi er stolte af at gå med til.
Det er det, som jeg hæfter mig ved.
Det er det, jeg mener ikke hører hjemme i en landdistriktsredegørelse.
Thomas Danielsen (V), 2014-05-09:
Det er korrekt, at Venstre har stået bag mange reformer, også mange store reformer, som vi så har glæde af i dag.
I forhold til om man skal kalde dem centraliseringer eller effektiviseringer, er Venstres holdning, at vi ikke har noget imod stordrift.
Vores kommunale sektor eller offentlige sektor generelt skal ikke jo fastholdes i oldtiden, samtidig med at samfundet omkring den går videre.
Derfor støtter vi sådan set stordrift i Venstre.
Vi mener bare, at centraliseringer godt kan foregå ude i landet, i stedet for at man altid centraliserer til København, som vi desværre har set den her regering gøre i meget høj grad.
For vi må bare huske på, at noget af det, der er den vigtigste forudsætning for, at et landdistrikt er attraktivt at bo i, først og fremmest er arbejdspladser, ikke nedrivningspuljer eller andre vigtige områder.
Det er arbejdspladser, som er hovedforudsætningen.
Og derfor er vi kede af, at regeringen er ved at centralisere mange af de arbejdspladser, som vi lige har flyttet ud i landdistrikterne, som f.eks. miljøcentrene m.m. Vi har haft gode erfaringer med at flytte SKAT, den digitale tinglysning, Sikkerhedsstyrelsen, ja, og så også miljøcentrene ud i landdistrikterne.
Henning Hyllested (EL), 2014-05-09:
Jo, men er ordføreren ikke enig med mig i, at det, vi trods alt snakker om her – når vi snakker om lokalisering af statslige arbejdspladser og den slags ting – i virkeligheden er, hvad skal man sige, lappeløsninger eller forsøg på at lappe de værste skader efter den globale trend, som jeg talte om før, som er i gang.
Hvad er egentlig Venstres bud på at vende hele den udvikling – ikke bare lappe og slukke brande, men at vende udviklingen?
Har det ikke noget med bosætning at gøre, lokalisering af arbejdspladser i det hele taget, lokal produktion og den slags ting?
Der synes jeg ikke rigtig jeg hører noget bud fra Venstre.
Tværtimod synes jeg, som jeg sagde før, at man har bidraget til at booste udviklingen i afvandring fra land til by.
Thomas Danielsen (V), 2014-05-09:
Der er jeg ikke enig med ordføreren på nogen måde, hverken i, at vi har boostet udviklingen, eller at jeg ikke har givet udtryk for, hvad Venstre vil på det her område. Stordrift er ikke noget problem i sig selv.
Vi skal bare lave den decentral i stedet for konstant at centralisere i landets største byer, for det er virkelig skadeligt.
Men jeg har også givet udtryk for, at det, Venstre gerne vil for at sikre moderne og attraktive landdistrikter, der er værd at bo i, er at liberalisere planloven; det er at få nogle særregler for øfærgerne eventuelt, som både kunne sikre bedre miljø og bidrag til statskassen.
Vi skal sikre arbejdspladserne i form af generationsskifte inden for flere brancher.
Vi skal sikre udflytning af de statslige arbejdspladser.
Vi kunne også gå ind og åbne teleforliget fra 1999 og på den måde måske sikre bedre bredbåndsdækning eller mobiltelefoni i landdistrikterne.
Vi kunne f.eks. kigge på lighed for lodsloven m.m., som ville styrke eller i hvert fald ligebehandle små havne og store havne, og så kunne vi komme med et LAG-udspil, som både tager højde for land-LAG'erne og fiskeri-LAG'erne.
Leif Mikkelsen (LA), 2014-05-09:
Tak for det.
Man må sige, at ordføreren i hvert fald roser det, der kan roses i den her redegørelse.
Jeg ved godt, at det jo er en helt bunden opgave for hr. Lennart Damsbo-Andersen.
Når man er i et regeringsbærende parti, er man, næsten uanset hvad regeringen kommer med, som ordfører tvunget til at stå og rose det.
Men alligevel, når nu ordføreren går så vidt som til at inddrage Togfonden DK i den her sag og påpeger, at det skulle være en landvinding, må jeg sige, at det er en togfond, der øger beskatningen, og som sikrer hurtigere drift imellem de største byer i Danmark.
Hvordan kan det komme med som en ros i en landspolitisk redegørelse om landdistrikter?
Det er jeg imponeret over.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Det kan det meget nemt.
Nu taler jeg af egen erfaring, fordi jeg bor i et landdistrikt.
Jeg kan se det helt tydeligt på togforbindelserne, derfra hvor jeg bor, og så til f.eks. Jylland, Fyn eller København.
De bliver væsentlig hurtigere.
Det vil sige, når jeg bor på Lolland, vil jeg være i stand til at pendle på arbejde i Odense.
Det kan jeg ikke i dag.
Derfor.
Leif Mikkelsen (LA), 2014-05-09:
Nu taler vi sådan set om landdistrikter, som er store, hvor der er langt mellem husene osv., og hvor vi udmærket ved at det næsten er livsnødvendigt for en familie at have mere end en bil for at klare hverdagen med børnehentning osv.
Og så øger man beskatningen og fjerner måske arbejdspladser fra Danmark for at sikre en togfond.
Hjælper det derude, hvor det virkelig er landdistrikt?
Ville f.eks., som Liberal Alliance foreslår, en fjernelse af registreringsafgiften ikke hjælpe betydelig mere i landdistrikterne end en togfond, der virkelig sætter skinnerne på plads imellem de største byer i Danmark?
Det er bare, for at vi roser det, der roses skal, og ikke tager den her regering til indtægt for alt mellem himmel og jord.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Det er meget interessant at få registreringsafgiften blandet ind i landdistriktsredegørelsen.
Det synes jeg da.
Jeg er nu af den opfattelse, som jeg prøvede at forklare, at der er mange aspekter i det at bo på landet, og et af aspekterne er, at man har mulighed for at bo et sted og arbejde et andet sted.
Det tør jeg godt et hundrede procent skrive under på, for jeg rejser til København hver uge.
Det vil jeg godt skrive under på.
Derfor er den indsats, der bliver gjort med Togfonden DK, afgørende for, at dem, der ønsker – det kan være højtuddannede – at bo på landet og arbejde i de byer, hvor de større arbejdspladser er, hurtigt kan komme derhen.
Der er kun toget en løsning.
Henning Hyllested (EL), 2014-05-09:
Jeg vil lige høre til LAG-programmet og inddelingen af de der LAG-områder.
Jeg kan simpelt hen ikke få ind i mit hoved, hvordan det kan være en hensigtsmæssig inddeling, man foretager nu, når man piller store kommuner – Venstres ordfører var sådan set inde på det – som f.eks. Herning, Esbjerg, Vejle og Ringsted, som har meget, meget store landdistriktsområder i deres kommuner, ud af LAG-programmet.
Det kan jeg ikke forstå skulle være særlig hensigtsmæssigt, og jeg kan slet ikke forstå, at det kan være en fornuftig udvikling, man der sætter i gang i de kommuner.
Eller man sætter rettere sagt udviklingen i stå i de kommuner.
Tak for det.
Vi er formentlig enige om, at de problemer, som i dag i høj grad er opstået i vores landdistrikter, jo også er skabt af den globale trend, der hedder, at man vandrer ind fra land til by.
Det sker over hele verden, det sker også i Danmark, og det er jo de problemer, som vi sådan ligesom prøver at løse eller i hvert fald finde nogle mere eller mindre midlertidige eller varige løsninger på.
Jeg tænker bare, om ordføreren vil svare mig på: Har man ikke selv fra ordførerens partis side og fra den regerings side, som man var en del af før 2011, bidraget til at give den udvikling, i hvert fald i Danmark, et boost med de der kæmpemæssige centraliseringsreformer, som der i virkeligheden var tale om med kommunalreform og domstolsreform og politireform, og jeg skal give dig?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Ordføreren kommer langt omkring i sin tale, og det skal man jo også, når man snakker om en redegørelse, der drejer sig om hele landdistriktsområdet.
Jeg tænker, at noget af det, som ordføreren påpeger, en væsentlig del, jo er problemstillinger, som, hvis ikke de er fremkommet på grund af, så i hvert fald har eksisteret under den tidligere regering også.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvis det forslag, der nu ligger, i forhold til den måde, som LAG'erne skal være indrettet på, ikke skal være der, hvad er det så, der skal være i stedet for?
Jeg kan jo forstå, i forhold til alle de møder, deputationer, samråd og diskussioner, vi har haft i udvalget, at det hele har været noget skidt.
Så undrer det mig jo nu, at ordføreren faktisk står her og siger, at man bare skal rulle det hele tilbage igen og så holde fast i det.
Det kunne jeg godt tænke mig at få en forklaring på.
Thomas Danielsen (V), 2014-05-09:
Tak for spørgsmålet.
Det er godt, du spørger til det, hvis du har forstået det på den måde.
Undskyld, formand.
Det er godt, ordføreren spørger til det, hvis ordføreren har forstået det på den måde.
Det finder vi meget problematisk, for selvfølgelig er der også landdistriktsområder i en kommune som Herning eller en kommune som Esbjerg.
Derfor ønsker vi egentlig i forhold til selve strukturen, at man holder fast ved den oprindelige struktur, og at man får nedsat en arbejdsgruppe, som kan gøre noget ved selve det, der er problemet, nemlig systemet, de bureaukratiske sagsbehandlingstider – det er også alt for lange sagsbehandlingstider.
Det er det, som vi finder problematisk i forhold til LAG'erne.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Men vi er jo ikke spor uenige om, at der er nogle kæmpestore fejl i det system, vi har haft, og det tror jeg er blevet påpeget rigtig meget, f.eks. de alt for lange sagsbehandlingstider og det faktum, at der rent faktisk også er alt for mange fejl i de ansøgninger, der kommer ind.
Men jeg noterer mig jo, at der er kommuner i Danmark, der aldrig har været LAG-kommuner, og som har glimrende politikker for, hvordan man udvikler sine landdistriktsområder.
I det seneste nummer af Danske Kommuner – det er først kommet hos os i dag – er der en glimrende artikel om, hvordan man i Kolding Kommune har en aktiv politik for, hvordan man håndterer landdistrikterne og landsbyerne, og hvordan man udvikler dem.
Det er jo en kommune, hvor man har en stor by med masser af fremdrift, og hvor man går ind og arbejder med det her.
For mig at se
er de kommuner, som nu er taget ud som LAG-kommuner, f.eks. Esbjerg, i nøjagtig samme situation.
De bliver nødt til at sætte sig ned og finde ud af, hvordan de så håndterer det; de kan ikke længere læne sig tilbage og tro, at det er staten, der skal håndtere det hele, de må selv tage et medansvar.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-09:
Tak for det.
Man må sige, at denne regering overtog et LAG-program, som i forhold til en række centrale kriterier absolut ikke har været så velfungerende, som det kunne være, og den har nu sat sig for netop at skabe et LAG-program, som er fokuseret, koncentreret og effektivt, og som med mindre bureaukrati og bøvl kan støtte det lokale engagement rundtomkring i landet.
Men det kræver jo også midler.
Den tidligere regering valgte jo, må man sige, en sådan meget begrænset tilgang til det, man kalder modulering, det vil sige overførsel til de programmer, som i virkeligheden kan udvikles til gavn for landdistrikterne, mens Venstre fastholdt, at det var den direkte støtte til landmændene, der var det centrale.
Derfor vil jeg høre ordføreren, hr. Thomas Danielsen, om Venstre ønsker en styrket modulering, altså en styrket overførsel fra søjle 1 til søjle 2, i den europæiske støtte til landdistrikterne og landbrugsområdet, for netop at kunne videreudvikle LAG'erne, for netop at kunne videreudvikle den støtte, som kan komme landdistrikterne til gavn.
Ønsker Venstre en øget modulering fremadrettet?
Thomas Danielsen (V), 2014-05-09:
Venstre ønsker den samme struktur, som man havde tidligere, vi ønsker den samme finansiering, som man havde tidligere.
Og så ønsker vi i forhold til FLAG'erne, altså fiskeri-LAG'erne, at regeringen bare positivt giver udtryk for, at ja, man vil dem gerne, man vil gerne fiskeri-LAG'erne.
Det er helt fint, at man venter med at få overblik over de præcise økonomiske rammer til efteråret, men giv dog for pokker udtryk for, at man vælger, at man også gerne vil satse på dem, og at det er nogle vigtige arbejdspladser i nogle vigtige områder, som man kan lave.
Og derfor er vores opfordring sådan set bare, at regeringen giver udtryk for, at man vil imødekomme dem med et ukendt beløb.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-09:
Jeg tror ikke, ordføreren helt forstod den sådan grundlæggende mekanisme her.
Det har jo været meget begrænset, hvad Venstre har ment skulle overflyttes fra den direkte landbrugsstøtte til det, der kan bruges i landdistriktsprogrammer, og det begrænser muligheden for både at give støtte til miljøteknologi i landbruget, men også for at videreudvikle LAG'er og FLAG'er.
Men jeg spurgte ikke om LAG'er og FLAG'er; jeg spurgte om den helt overordnede mekanisme: Ønsker Venstre fremadrettet, nu, når vi skal udmønte den europæiske landbrugsstøtte, at modulere mere, det vil sige overflytte fra søjle 1 til søjle 2, overflytte til den del, der kan bruges til at støtte landdistrikterne?
: Ønsker Venstre øget modulering?
Karsten Hønge (SF), 2014-05-09:
SF ser store muligheder i at udvikle flere forskellige former for fælleseje, andelssammenhænge eller andre former for landsbyfællesskaber.
Det er en tankegang, som ligger tæt op ad det øvrige politiske tankegods, SF har.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Jeg tror, det er lidt voldsomt at sige, at man sætter udviklingen i stå i de kommuner.
Jeg tror, hr. Henning Hyllested undervurderer de kræfter, der er i de kommuner, i forhold til hvad man kan håndtere.
Udvælgelseskriteriet for det nye LAG-program er jo netop sat med henblik på at sikre, at de kommuner og de områder, hvor man har de største problemstillinger, også er dem, der får midlerne.
Det er der, hvor staten går ind og støtter.
Jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at de kommuner, som hr. Henning Hyllested her nævner, i kraft af at de har så store byer, hvor de har så store økonomier, økonomisk er i stand til selv at lave deres eget program for, hvordan de udvikler deres landdistrikter.
Henning Hyllested (EL), 2014-05-09:
Det er de da muligvis, men hvis man tager kommuner som Esbjerg, Ringsted eller Silkeborg, kan man jo se, at der er store dele af de kommuner, hvor store arealer, store dele kategoriseres som landdistrikter længere væk fra de store byer.
Der er vel også tale om en eller anden form for ligestilling.
F.eks. for Esbjerg Kommunes vedkommende ved vi jo, at der foregår et flot samarbejde langs Vadehavet.
Nu får man pludselig sådan et mærkeligt hul mellem Tønder og Varde og for den sags skyld også Fanø Kommune.
Det er da ikke hensigtsmæssigt, og det er da ikke på nogen måde fornuftigt efter min bedste overbevisning.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Jeg tror, det er afgørende for udviklingen i landdistrikterne, at man også tænker vækst og udvikling der, og det synes jeg også jeg har gjort rede for i det, jeg har sagt i min ordførertale, nemlig at de initiativer, der er taget i regeringen her over de seneste måneder og det sidste år, alle sammen er nogle, der selvfølgelig peger på hele Danmark, men også peger rigtig, rigtig meget ind i de problemstillinger, der netop er i landdistrikterne.
Jeg tror, at det, jeg vistnok sagde, da Konservative præsenterede sit vækstprogram, var: Velkommen i kampen!
Mai Mercado (KF), 2014-05-09:
Melder sig ind i kampen?
Der er jo ikke andre partier, som har fremsat et decideret forslag til en vækstpakke, som skal forhandles lige om lidt – udspillet blev præsenteret i går – og som netop rummer initiativer, som skal sikre vækst i landdistrikterne.
Så jeg tror da, at det så er en kamp, som ingen i så fald har været involveret i.
Der har i hvert fald ikke været andre partier, som specifikt med partilederen i spidsen har været ude at stille så konkret et forslag.
Så er der lige noget i en anden boldgade.
Det er blevet nævnt af flere, bl.a. af Venstres udmærkede ordfører, nemlig at det jo ikke er, fordi ministeriet sådan flyder over med lovforslag.
Jeg oplever lidt, at der begynder at brede sig en utilfredshed blandt landdistriktsordførerne, fordi der ikke er så meget politik på tapetet.
Der bliver jo talt rigtig, rigtig meget om det sådan i udvalgssammenhænge og på høringer, men hvad vil Socialdemokratiet gøre for, at der kommer mere politik, at der bliver flere lovforslag, og at der bliver udvikling, så man kan se, at det smitter af ude i landdistrikterne, altså at man får nogle initiativer, som er til gavn for beskæftigelse og for bosætning, og som generelt kan være positive ude lokalt?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Det her er jo en meget interessant snak, for alle kritiserer, at vi har en landdistriktsminister, og alle kritiserer, at vi har et Landdistriktsudvalg, men som jeg oplever det, er det jo faktisk det, der gør, at der er mulighed for at diskutere landdistriktspolitik, hvilket vi rent faktisk gør i dag.
Jeg tænker, at Landdistriktsudvalget formentlig er et af de mest aktive udvalg overhovedet i Folketinget.
Det er et af de udvalg, der får allerflest besøg, allerflest henvendelser, og som også er allermest ude at se, hvad det er, der foregår i landet.
Jeg opfatter det her som en vej hen imod, at Folketinget i det hele taget bliver opmærksom på, at vi skal være aktive i forhold til at løse de problemstillinger, der er i landdistrikterne, og der er udvalget en indgang til det.
Jeg kan sagtens forstå, at vi kan sidde i et udvalg og synes, at det da er mærkeligt, at det ikke er os, der skal bestemme, når man skal lave erhvervsudvikling og det ene og det andet, men der har vi jo ressortområder for de enkelte ministre, og det bliver vi nødt til at forholde os til.
Men vi har en platform for en diskussion, som man ikke tidligere har haft, og jeg synes, at man kun kan byde det velkommen.
Thomas Danielsen (V), 2014-05-09:
Sidst vi stod her og havde en redegørelsesdebat om landdistrikterne, lancerede ordføreren et forslag, som han kaldte for noget af det mest ambitiøse.
Det var i en rapport, som ministeren for landdistrikter havde fået udarbejdet, og det var om en struktureret nedlukning af landdistrikterne.
Efterfølgende har landdistriktsministeriet finansieret en rapport, som sådan set understøtter ordførerens holdning om at sikre udvikling i landdistrikterne ved en struktureret nedlukning af visse dele af dem.
Det er jo noget af det, som jeg synes er et rimelig stort punkt, og derfor vil jeg lige spørge ordføreren om, hvorfor det ikke er nævnt med et ord her i redegørelsen.
Er man igen gået fra en struktureret nedlukning af dele af Danmark?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Nu er det jo ikke mig, der har lavet redegørelsen.
Det er ministeren, så det kan hr. Thomas Danielsen jo spørge ministeren om om lidt.
Det kan jeg jo ikke sige noget om.
Jeg synes da, det er glimrende, at vi har fået en meget konkret rapport, der handler om, hvordan man i kommunen kan sætte sig ned og begynde at diskutere, hvordan man håndterer den udvikling, der er; om man selv vil være med til at styre, hvor det skal gå hen, eller om man bare vil lade stå til.
Thomas Danielsen (V), 2014-05-09:
Det forstod jeg ikke lige.
Ordføreren lancerede ved sidste redegørelsesdebat, at det mest ambitiøse ved den rapport, vi dengang behandlede, var en struktureret nedlukning af visse dele af landdistrikterne.
Så agter ordføreren ikke at svare på, om det fortsat er Socialdemokraternes politik, eller hvordan skal jeg forstå ordførerens svar?
Det er fair nok, at ordføreren ikke selv har skrevet redegørelsen, men jeg går ud fra, at ordføreren står på mål for regeringens politik.
Hvad er årsagen til, at det ikke er med?
Hvis ordføreren ikke kan svare på det, spørger jeg ministeren.
Men det kunne så være, at ordføreren kunne løfte sløret for, hvad Socialdemokraternes landdistriktspolitik nu er på det område.