Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-03-13:
I Enhedslisten finder vi det overordnet set positivt, at man for en gangs skyld gør noget særligt for unge, som skolesystemet ikke er indrettet til i dag.
I en tid med fokus på eliteuddannelser er det befriende, at fokus rettes en anelse mod de 20 pct. af de unge, der stadig ikke gennemfører en ungdomsuddannelse.
Vi synes, det er fornuftigt at starte vejledningsindsatsen allerede i 6. klasse, så eleverne ikke får lov til at sejle deres egen sø alt for længe.
Men måske skal vi stille os selv det helt grundlæggende spørgsmål om, hvorfor skolen udskiller så mange børn og unge.
Hvorfor er det overhovedet nødvendigt at skulle sætte ind med særlig vejledning over for så mange?
Det er vel alt i alt, fordi folkeskolen ikke er rummelig på en sådan måde, at alle faktisk får en mulighed igennem deres skoleforløb.
Folkeskolen i dag er sorterende, ikke rummelig, for der er for få ressourcer til at tage sig af de mange forskellige børn.
Lovforslagets påbud om mere vejledning til børn og unge fra uddannelsesfremmede miljøer kan ses som et plaster på det sår.
Som Børne- og Kulturchefforeningen siger i deres høringssvar: Vejledning gør det ikke alene, der skal også være noget at vejlede til.
Enhedslisten støtter altså, at der sættes ind med vejledning, men allervigtigst er det at skabe en skole, der reelt kan rumme alle de forskellige elever.
Vi kan også godt støtte forslagene – vi synes, det er gode forslag – om mentorordning, brobygning og introkurser.
Men vi vil alligevel godt spørge ind til, om eleverne får mulighed for at stifte bekendtskab med såvel erhvervsuddannelser, landbrugets grunduddannelser som gymnasiale uddannelser.
I nogle høringssvar protesteres der over, at der bliver sat en maksimumsgrænse på 4 ugers frivillig brobygning, fordi det så skal passe ind i uddannelsesstruktu ren på ungdomsuddannelserne.
Måske vil ministeren redegøre for, om der tages højde for den indvending i det videre arbejde.
Det er af afgørende betydning for vores støtte til forslaget, at uddannelsesplanerne ikke bliver bindende.
Det svinger derfor utrolig meget, hvad de unge vil.
Vi er inderlig imod det
, hvis forslaget binder de unge.
I bemærkningerne til lovforslaget står der, at planerne kan justeres i 8. og 9. klasse, men der står ikke, om planerne også kan justeres for 10. klasse-elever.
Vi vil godt have redegjort for, om uddannelsesplanerne er bindende for den enkelte, og om planerne kan justeres løbende.
Enhedslisten støtter selvsagt, at vejlederne bliver bedre kvalificeret gennem uddannelse.
Det er vigtigt, at de personer, der skal vejlede børn og unge, har et indgående kendskab til mange forskellige uddannelsesretninger.
Evalueringsinstituttet har lavet en evaluering af vejledningen og påpeger, at de generelle uddannelseskrav ikke skal føre til unødig ensretning med hensyn til, hvem der kan varetage jobbet som vejleder.
Vi lægger vægt på, at vejlederne har forskellige baggrunde, og at de så alle bliver kvalificeret til rent faktisk at kunne vejlede de unge.
Det er jo langt hen ad vejen også et ressourcespørgsmål at sørge for efter- og videreuddannelse af vejlederne, og her er det vigtigt, at pengene ikke tages fra selve uddannelserne.
Man kan se af forslaget, at der tages penge fra 10. klasse, nemlig et beløb, der svarer til de uger, eleverne går andre steder i brobygningsforløb.
De skal vel stadig have løn.
Det vil vi også gerne bede ministeren om at kommentere.
Som udgangspunkt er Enhedslisten altså positiv over for forslaget, der indeholder en lang række forbedringer.
Dog vil vi med de bemærkninger, jeg har givet, forbeholde os retten til at være en anelse skeptiske.