runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2011-12-19:
Jeg tror, vi må sige, at det er godt, at ministeren i hvert fald så ikke er blevet socialminister, altså hvis man på ingen måde skal bruge skattekroner på noget som helst, der handler om velfærd.
Det her drejer sig altså om enkelte landmænd, som kan have flere hundrede dyr, og jeg frygter, at vi nu kommer til at se enkeltsager, hvor der kan være flere hundrede dyr, der ikke bliver passet, fordi en enkelt landmand har det rigtig skidt.
Det er jo sådan – det har ministeren sagt flere gange – at landbruget står i en krisesituation; der er rigtig mange landmænd, der er utrolig presset, også økonomisk.
Det sker også, at der er landmænd, som bukker under for det pres, de oplever, og der skal vi da ikke have som sidste udvej, at man så ikke vælger at tilkalde en vikar til at passe sine dyr.
Det, jeg frygter med den her sag, er, at vi kommer til at se sådanne enkeltsager, og så ved jeg godt, hvem det er, der springer op som en trold af en æske; det gør Socialdemokratiet jo netop.
Så springer man nemlig op af æsken og siger, at nu skal der komme noget lovgivning her, og at nu skal der lægges noget ned over erhvervet.
Det her drejer sig om, at man måske skulle have fundet et par millioner kroner for at have den her ordning til at køre videre i forhold til de her få områder, som jeg og Dansk Folkeparti netop specifikt har gjort opmærksom på i ændringsforslaget at det er, nemlig kun i forhold til sygdom og pludseligt opståede hændelser.
Jeg synes, det er dårligt over for landbruget, at man ikke kan komme med en tilkendegivelse om et så lille beløb.
Så vil jeg i forhold til det, der blev sagt om, at der er blevet svaret på alle spørgsmålene, sige, at det er korrekt.
Men når man svarer, at man på baggrund heraf ikke har mulighed for at oversende de ønskede oplysninger, så er det vel et ikkesvar.
Mette Gjerskov (S), 2011-12-19:
Jeg vil bare gerne tillade mig at understrege, at jeg har besvaret alle de spørgsmål, Folketinget har stillet i den her sag; de er besvaret.
Det seneste blev besvaret i fredags, jeg sad og skrev under på det, da jeg var nede i Bruxelles; jeg ved det, jeg kan huske det. Så vil jeg bare sige, at Dansk Folkeparti altså ikke har leveret en alternativ finansiering til det her forslag.
Jeg vil gerne understrege, at jeg ikke mener, det er skatteborgerne, der skal sikre dyrevelfærden i dansk landbrug.
Det er altså den enkelte landmand, der enten må sørge for, at han selv kan passe sine dyr, eller at han er tilmeldt en vikarordning, hvor der kommer nogen ud og hjælper ham med at passe dyrene, og jeg mener sådan set, at det spørgsmål er skatteborgerne uvedkommende.
René Christensen (DF), 2011-12-19:
Jamen det var da befriende at høre ministeren komme op på talerstolen og sige det.
Så nu må man sige, at der i hvert fald i Socialdemokratiet er blevet skiftet linje i forhold til dyrevelfærd; den betyder ingenting.
Der er ingen tvivl om, at vi, med de ringe svar, vi har fået i forbindelse med det ændringsforslag, der er stillet her, så også har gjort os alverdens umage for at kunne skabe en finansiering til de andre ting, som ministeren gerne vil.
Der er ingen tvivl om, at det her ændringsforslag går ind og beskærer den her ordning markant og tager fat i, at det er ved pludseligt opståede hændelser; det er kun ved sygdom.
Det er ikke ved planlagt barsel, det er ikke ved planlagt ferie og andet, man kan gå ind og få et statsfinansieret tilskud, og det anerkender vi.
Vi anerkender, at vi står i en situation, hvor vi kan bruge alle pengene på andre gode ting.
Det her drejer sig om et forslag til 9 mio. kr. Vi ville gerne have, at der var nogle få millioner kroner tilbage, så vi ikke skal ud at opleve enkeltsager, hvor der er enkelte landmænd, som kan være pressede, og som ikke får passet deres dyr ordentligt, fordi prisen stiger markant.
Det er utrolig svært at være konstruktiv og lave et samarbejde om et lovforslag som det her, når man ikke kan få svar på sine spørgsmål.
Det er utrolig svært at finde en finansiering, når man ikke kan få svar på, hvad det her koster.
Man har fået en ramme, der hedder, at det har kostet 9 mio. kr.
Vi aner ikke, hvad pengene har været brugt til.
Det er jo vanskeligt.
Når man ikke kan få svar på sine spørgsmål, er det utrolig svært at være konstruktiv.
Det er kedeligt, at den her sag ikke kan gå igennem.
Mette Gjerskov (S), 2011-12-19:
Tak for bemærkningerne.
Jeg vil starte med at læse lidt op om tilskud til vikarordninger inden for jordbruget:
Vikarordningen er fra og med 2004 nedlagt som led i regeringens politik om at reducere erhvervstilskud.
Dette er fra forslag til finanslov for 2004.
Det vil sige, at den tidligere regering siden 2004 har haft planer om at nedlægge denne ordning.
Så jeg synes, at argumenterne derfra er en smule tynde.
Når det så kommer til spørgsmålet fra Dansk Folkeparti, vil jeg gerne sige, at vi i ministeriet er fuldstændig klar over, hvor mange penge der bliver brugt på den her ordning.
Vi er også klar over, hvordan den virker.
Men vi har ikke nogen opgørelse over præcis, hvor mange timer der bliver brugt på husdyrbrug, og hvor mange der bliver brugt på jordbrug i øvrigt.
At man har fået en fortegnelse fra Landbrug & Fødevarer, hvoraf det ikke fremgår, hvor mange år opgørelsen dækker, hvor stort det tilskudsberettigede vikartimeforbrug har været, eller for den sags skyld, hvor mange dyr det drejer sig om, kan jeg ikke se oplyser sagen særlig meget mere.
Loven drejer sig om en vikarordning, som indebærer, at skatteyderne skal være med til at finansiere, at landmændene bruger vikar, når de er syge.
Vi giver heller ikke vikarer til alle mulige andre erhverv.
Jeg vil også sige, at jeg gav udtryk for, at jeg gerne ville drøfte den her sag med udvalget.
Jeg har ikke set en krones finansiering af de her forslag.
Der er ikke oplyst noget om, hvorfra bevillingerne skal komme.
Jeg synes ikke, skatteborgerne skal betale for vikarbistand til landbruget.
Jeg anerkender, at man i landbruget kan komme i problemer, hvis man har husdyr, der skal passes.
Det er derfor, vi ikke nedlægger vikarordningerne.
Vikarordningerne er der stadig væk, men vi siger bare, at det ikke er skatteyderne, der skal betale.
Det må man som ansvarligt erhverv selv sørge for.
Så jeg vil sige, at jeg ikke kan støtte det ændringsforslag, der ligger fra Dansk Folkeparti.
Jeg mener, det er nødvendigt, at vi for de midler, vi nu engang har, kan fremme en grøn omstilling, og det er den grønne fremtid, jeg vil investere i, og nogle af pengene bliver altså taget fra den her vikarordning, og det synes jeg faktisk er retfærdigt.
Tak for ordet.
René Christensen (DF), 2011-12-19:
L 35 om nedlæggelse af vikarordningen sagde vi ved førstebehandlingen var en rigtig dårlig idé.
Vi spurgte også ministeren, om ministeren var klar til at diskutere, om vi kunne finde en anden ordning, og der sagde ministeren at man altid er klar til diskutere.
Derfor stillede jeg også et spørgsmål til ministeren om, hvorvidt ministeren kunne oplyse, i hvor mange tilfælde der været ydet tilskud til vikar til bedrifter med dyrehold i 2010.
Så fik jeg et svar tilbage fra ministeren om, at det kan man desværre ikke svare på.
Det vil sige, at man her går i gang med at nedlægge en ordning, man ikke aner noget om.
Man ved ikke, om det her vil give dårligere dyrevelfærd.
Man ved ikke, hvordan ordningen har været brugt.
Man svarer bare: På baggrund heraf har jeg ikke mulighed for at oversende de ønskede oplysninger.
Jeg synes ikke, det kan være rigtigt, at udvalget ikke kan få svar på sine spørgsmål, når man sender dem over til ministeren.
Vi har prøvet at lave et godt ændringsforslag her, men det er jo svært at lave ændringsforslag, når man ikke kan få svar på sine spørgsmål.
Jeg håber meget, at ministeren vil kigge meget, meget positivt på de ændringsforslag, og jeg håber også, at regeringen vil stemme ja til dem.
Thomas Danielsen (V), 2011-12-19:
Vi behandler L 35, forslag til lov om ophævelse af lov om tilskud til vikarordningen for jordbrug.
Venstre har ved første behandling gjort det klart, at vi ikke kan støtte lovforslaget, som det ligger her.
Det er en stor forringelse af vilkårene for den enkelte landmand, og det er vigtigt, at de, der fungerer som vikar, har fagligt kendskab til landbrugsområdet og har erfaringer med at passe dyr i besætningerne.
Derfor er det også positivt, at ministeren under første behandling sagde, at hun ville se positivt på en alternativ løsning.
Den er der nu fremsat forslag om, nemlig sådan, at loven alene finder anvendelse, når vikarbistanden er anvendt til pasning af husdyrbesætninger i forbindelse med sygdom eller pludseligt opståede hændelser.
Dette ændringsforslag støtter Venstre, og det håber vi også at regeringen gør.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Jeg er sådan set glad for, at jeg kunne glæde fru Inger Støjberg.
Jeg tror, det er sket før, men det er da dejligt at høre, at det også er sket i dag.
Jeg tror, at noget af det, der sker i den her debat, måske er, at spørgerne spørger en del uden om det, som lovforslaget reelt handler om.
Så begynder spørgerne at spørge ind til alle mulige andre ting.
Det er fair nok; det må man også gerne, men man skal bare se tingene i en sammenhæng.
Regeringen fremlægger – jeg har da hørt beskæftigelsesministeren sige det til fru Inger Støjberg i et samråd – og går i gang med at lave reformer på kontanthjælpsområdet, førtidspensionsområdet, fleksjobområdet, beskæftigelsesområdet for at sikre det, som spørgeren spørger ind til: at det altid kan betale sig at arbejde, og det kan det jo så altid, og så i øvrigt også, at man skal stå til rådighed.
Ret og pligt.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-12-19:
Jeg har meget vanskeligt ved at se, hvorfor det er nødvendigt at afbryde andenbehandlingen.
Jeg står her med den pressemeddelelse, som skatteministeren har udsendt kl. 9.55.
Det er sådan set også det ændringsforslag, der allerede er stillet her til andenbehandlingen.
Det fremgår også meget klart af pressemeddelelsen, at lovforslaget andenbehandles i Folketinget i dag.
Derfor har jeg svært ved at forstå, hvad begrundelsen er for, at man ikke følger det, skatteministeren selv har udsendt kl. 9.55, men at man ønsker at afbryde behandlingen.
Jeg har specielt svært at forstå, hvorfor man ikke bare kan stemme for det ændringsforslag i Folketingssalen, som Dansk Folkeparti har stillet.
Thomas Jensen (S), 2011-12-19:
Det er jo sådan, som Venstres ordfører sagde i sin tale, at Venstre kun vil støtte et ændringsforslag, men ikke vil støtte det samlede lovforslag.
Jeg synes, at det, der nu er lagt op til, er, at vi får splittet lovforslaget op, sådan at de partier, der støtter en ændring af pengetanksgrænsen, også kan støtte en opsplitning af lovforslaget og dermed stemme for det samlede pengetanksgrænseforslag.
Derfor synes jeg, at det er en ansvarlig måde at gøre det på.
Det er begrundelsen for, at vi afbryder behandlingen her ved andenbehandlingen.
Jeg vil sige, at behandlingen af L 32 har vist, at regeringen jo lytter til de indsigelser, der er kommet løbende i processen.
Vi har udskudt indfasningen af den her afgift til den 1. juli 2012.
Det er sådan, at virksomhederne får mulighed for at nedbringe deres NOx-udledning, inden afgiftspålæggelsen træder i kraft.
Så hvis man indfører en masse ny teknologi, kan man også slippe billigere i afgifter.
Så det er jo en ganske god måde at lytte til erhvervslivet på.
Derudover synes jeg, at det er ganske forstemmende, at vi under hele behandlingen af det her lovforslag ikke har hørt noget som helst bud fra Venstre på, hvordan Venstre vil nedbringe luftforureningen i Danmark.
Jeg kan også se på de pågående energiforhandlinger, at Venstre ikke rigtig har lyst til at danse så meget med der.
Det er det svar, jeg gerne vil have fra Folketingets talerstol i dag fra hr. Torsten Schack Pedersen.
Thomas Jensen (S), 2011-12-19:
Det er jo virkelig spændende, hvad Dansk Folkeparti vil gøre ved andenbehandlingen, for på den måde, som lovforslaget nu bliver splittet op, får Dansk Folkeparti jo mulighed for at støtte ændringen af pengetanksgrænsen og at støtte et samlet lovforslag og på den måde bære lovgivningen hele vejen igennem.
Det står i modsætning til den mulighed, der ligger nu, hvis det ikke bliver taget tilbage, for så var det jo en total gratis omgang kun at støtte et ændringsforslag, men ikke at støtte det samlede lovforslag.
Ud over alt det polemiske om, hvem der har en slingrekurs i skattepolitikken, vil jeg sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at jeg nu nok tror, der skulle kigges lidt til en af sidemændene derovre, hr. Lars Løkke Rasmussen, som for ganske kort tid siden, det var den 17. november, var ude at sige, at Venstre var klar til kompromiser.
Men i den her sag kan jeg ikke rigtig se, at der er mulighed for at indgå nogen kompromiser med Venstre.
Til gengæld har Det Konservative Folkeparti været ærlige og redelige og er gået ud og har sagt, at de rent faktisk godt vil arbejde for det her.
Og det er det, der udbygger grundlaget for, at vi også tager det her tilbage i udvalget og sørger for, at det bliver splittet op, sådan at Det Konservative Folkeparti også kan støtte det ved tredje behandling.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-12-19:
Nu skal vi jo gudskelov lige stemme om det først, inden vi som den socialdemokratiske ordfører – på formandens vegne velsagtens, kan jeg forstå – konkluderer, hvad afstemningen bliver.
Jeg vil i forhold til den her zigzagkurs sige, at det jo ikke er længere tilbage end sidste fredag, at Enhedslisten udtrykte stor skepsis over for, at skatteministeren gav efter for flere ugers mediepres og åbnede for at lempe den udskældte generationsskifteskat, altså at man i virkeligheden ville lempe en aftale, man havde med sit parlamentariske grundlag om finansloven.
Og det blev sagt: Det er ikke vores forslag.
Hvis oppositionspartierne ikke vil stemme for det samlede lovforslag, er det jo bare en fribillet.
Nu kan vi så forstå, at man jo ikke skal stemme for det samlede lovforslag, for nu deler man det jo op, så det kommer til at passe ind i krammet.
Men det gør jo også bare, at det bliver lidt interessant her i Folketingssalen, hvordan regeringen skifter politik fra dag til dag.
Altså først mener man noget, man laver en aftale, så fortryder man.
Så i fredags, da der blev afgivet betænkning i Skatteudvalget, var man modstander af det igen.
I dag er man så igen tilhænger af, at det bliver lavet om.
Derfor er det jo spændende nu at se, hvad der kommer til at ske i udvalget, og hvad der kommer til at ske i morgen og i overmorgen, for vi ved jo aldrig, hvad den her regering mener, når morgendagen opstår – om der så er nye boller på suppen, om man vil lave noget andet end det, man har aftalt tidligere.
Det går ganske stærkt, og det er jo spændende.
Thomas Jensen (S), 2011-12-19:
Det er helt korrekt, hvad hr. Kristian Thulesen Dahl siger, at hvis der er et flertal for det, kan vi tage det tilbage i udvalget.
Det var også det, jeg startede med at sige heroppefra: Det er der mellem regeringspartierne, Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti.
Der er et flertal her i Folketinget for at tage det tilbage.
Derudover vil jeg også gerne kommentere hr. Kristian Thulesen Dahls bemærkning.
Det er jo ikke udtryk for nogen slingrekurs, det her.
Det er jo et udtryk for, at regeringen har lyttet til de indsigelser, der er kommet under udvalgsbehandlingen, og er gået ind aktivt og har forhandlet med Det Konservative Folkeparti om at lave en tilpasning af det her lovforslag.
Og for at sikre os, at der kan blive en klar aftale om det her – også ved afstemningen om vedtagelsen af det endelige forslag – splitter vi lovforslaget op, sådan at De Konservative kan følge det hele vejen og støtte den her ændring af pengetanksgrænsen til 50 pct.
Det, der jo er det hykleriske, er, at Liberal Alliance og Dansk Folkeparti og Venstre kun vil stemme for et ændringsforslag, men ikke vil stemme for det samlede lovforslag.
Nu, hvor vi får det splittet op, får også Dansk Folkeparti jo mulighed for at støtte det ved den endelige vedtagelse af lovforslaget.
Det synes jeg er en ærlig måde at lægge lovforslagene frem på her i Folketinget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-12-19:
Tak for det, formand.
Jeg skal bare kort konstatere, at hvis et flertal ønsker at afbryde behandlingen og få forslaget tilbage i udvalget, kommer forslaget jo det, og så tager vi diskussionen både i udvalget og på et senere tidspunkt her i salen.
Det, jeg tror overrasker mange,
er jo den åbenlyse zigzagkurs, der gør, at det nu bliver spændende at se, hvad der så sker i udvalget – og gad vide, hvad der så sker af nyt også i morgen og i overmorgen og sådan noget – for vi har jo at gøre med en udmøntning af en aftale, regeringen har lavet med sit parlamentariske grundlag, Enhedslisten, i en finanslovaftale, som regeringen øjensynlig så ønsker at få lavet om, givet imod Enhedslistens ønske, og så forhandler med andre partier om.
Det er en helt særegen parlamentarisk situation, vi har her – en meget spændende parlamentarisk situation, der jo åbner muligheder i forhold til de fremtidige diskussioner her i salen.
Så vi vil følge den her sag med meget stor spænding, både når den kommer tilbage til fornyet udvalgsbehandling, hvad et flertal selvfølgelig har ret til at få, og når den viderebehandles her i salen.
Gad vide, hvad næste kapitel vil indeholde.
Thomas Jensen (S), 2011-12-19:
Nu er det jo sådan, at det ændringsforslag, der er stillet af Dansk Folkeparti, også kan komme til behandling ved andenbehandlingen i morgen eller overmorgen, eller hvornår det nu er, vi få det sat på dagsordenen.
På den her måde sikrer vi os, at de partier, der virkelig står ved deres ord om, at de vil arbejde for at skabe bedre lovgivning her i Folketingssalen, også får mulighed for at udforme lovene, vi skal stemme om her i Folketingssalen, sådan at de partier, der klart vil støtte den her ændring af pengetanksgrænsen, går ind og gør det.
Jeg synes jo, det er en gratis omgang, når Liberal Alliance, Venstre og Dansk Folkeparti vil stemme for en ændring, men ikke vil stemme for det samlede lovforslag.
Med den her opsplitning, som vi jo har intentioner om at lave, får Liberal Alliance rent faktisk mulighed for både at støtte ændringen til de 50 pct. og samtidig støtte det samlede lovforslag.
Så hvis hr. Ole Birk Olesen og Liberal Alliance virkelig vil stå ved det, som hr. Ole Birk Olesen har sagt heroppefra, så er det da bare med at vente på, at vi får det tilbage i salen, sådan at han kan stemme for det.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-12-19:
Hør her!
Det er en del af det arbejdende folkestyre, at man har ændringsforslag.
Partier, der arbejder for bedre lovforslag, stemmer for ændringsforslagene.
Hvad er det for noget sludder at sige, at partier, der arbejder, bliver nødt til at splitte et lovforslag op?
Er ændringsforslag ikke en del af det arbejdende folkestyre?
Er det ikke det, vi bruger ændringsforslag til?
Hvad er det her for noget fis
Thomas Jensen (S), 2011-12-19:
Der er ikke tale om taktiske grunde.
Der er ikke tale om politiske fiksfakserier.
Det er simpelt hen ren lovteknik.
Vi beder om at få det her lovforslag tilbage i udvalget, sådan at vi kan sørge for, at loven bliver udformet på den rigtige måde.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-12-19:
Når man er ny i Folketinget, kan man nogle gange opleve ting, man ikke helt forstår.
Det, jeg ikke helt forstår her, er, at vi har ændringsforslag til at gøre lovforslag bedre, og der er stillet et ændringsforslag om det her, og de partier, som mener, at det oprindelige lovforslag ikke er godt nok, er velkomne til at stemme for det ændringsforslag – så hvorfor skal det nu tilbage i udvalget, bare for at man man lave nogle politisk-taktiske fiksfakserier?
Det er jo det, det handler om.
Må jeg i øvrigt ikke sige, at jeg er meget skuffet over Det Konservative Folkeparti i den her sag.
Det Konservative Folkeparti kunne have stemt sammen med resten af den borgerlige opposition her i Folketinget for, at det her ændringsforslag blev vedtaget – også med regeringens stemmer, må vi gå ud fra, for regeringen har været ude at sige, at det oprindelige lovforslag fra regeringen ikke er godt nok.
Man har sat grænsen for lavt.
Derfor bør Folketinget i dag med Det Konservative Folkeparti finde sammen om at stemme for det her ændringsforslag i stedet for det her pjat, hvor man af taktiske grunde gerne vil have tingene tilbage i udvalget.
Thomas Jensen (S), 2011-12-19:
Jeg kan meddele Skatteudvalgets formand, fru Gitte Lillelund Bech, at det bare er en teknisk ting.
Vi afbryder behandlingen og genoptager den i morgen.
På den måde kan vi også komme til at stemme om de forskellige ændringsforslag, der er stillet af bl.a. Dansk Folkeparti.
Derudover vil jeg sige, hvis fru Gitte Lillelund Bech ikke kan huske det, at det er sådan, at det her lovforslag også består af andet end den her pengetanksgrænse.
Der er jo også andre dele i lovforslaget.
Derfor er det også formålstjenligt, at vi får delt forslaget op, sådan at de partier, der støtter og virkelig arbejder aktivt for at få ændret pengetanksgrænsen, også kan stemme for det ved andenbehandlingen.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-12-19:
Nu svarede den socialdemokratiske ordfører sådan set ikke på mit spørgsmål, nemlig hvordan kan det være, at det fremgår af skatteministerens pressemeddelelse kl. 9.55, at man ønsker, at grænsen skal være på 50 pct., og at lovforslaget andenbehandles i Folketinget i dag.
Derfor har jeg meget vanskeligt ved at forstå, at vi skal afbryde behandlingen, når skatteministeren helt klart tilkendegiver i sin egen pressemeddelelse, at der er anden behandling i Folketinget i dag.
Og når der nu ligger et ændringsforslag, som lige præcis er om de 50 pct. i stedet for det, som regeringen havde foreslået, synes jeg, det er lidt besynderligt at komme i ellevte time og bede om at få afbrudt andenbehandlingen.
Jeg mangler sådan set et svar på, hvorfor Socialdemokratiets ordfører ønsker at afbryde andenbehandlingen, når skatteministeren klart tilkendegiver i sin pressemeddelelse, at der er anden behandling af det her forslag i dag i Folketingssalen.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Jeg vil såmænd gerne medgive, at man kan være fattig på mange måder.
Men det ændrer jo ikke ved, at man ikke kan betale for sine varer henne hos købmanden med lånerkortet fra biblioteket.
Det kan ikke lade sig gøre, der skal kold kasse til.
Det forhold må ordføreren formentlig være enig med mig i.
Nu har vi så haft 10 års politik under en VKO-regering, hvor man bevidst har sørget for at holde mennesker i fattigdom.
Jeg beder ordføreren bemærke, at jeg ikke nævner nogen tal, og jeg nævner heller ikke nogen beløb, for det kan jeg heller ikke som ordføreren selv forholde mig til – og det har vi jo så i øvrigt også tænkt os at sætte nogle til at kigge på.
Og hvordan kan jeg sige det?
Det kan jeg, fordi jeg af de undersøgelser, der er blevet lavet, kan se, at selv af den gruppe mennesker, der har været på starthjælp og introduktionsydelse, det laveste, man kan få i det her land, i 4 år, er der stadig væk over 50 pct., der ikke er kommet i arbejde.
De er da fastholdt i fattigdom.
Det må ordføreren give mig ret i.