runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pind (V), 2010-05-21:
Siden min tiltræden har der været afholdt en større konference i København, hvor det her spørgsmål blev drøftet med bl.a. Helen Clark og vicegeneralsekretæren i FN.
Jeg førte personligt bilaterale forhandlinger med begge to.
Jeg har været i Tanzania, i Zimbabwe, i Bangladesh, i Nepal, hvor det her spørgsmål har været bragt op over for de premierministre og udenrigsministre, jeg har mødt.
Samtidig har jeg så også været i New York, hvor jeg har drøftet det her spørgsmål med FN's generalsekretær.
Jeg har været i Bruxelles, hvor jeg har talt med de ansvarlige på området.
Derfor er det selvfølgelig en sag, jeg er engageret i, og hvis det engagement ikke er fremgået, er jeg da ked af det.
Uanset hvad.
Tina Petersen (DF), 2010-05-21:
Forslaget, som er fremsat her, er jo endnu en genfremsættelse af et forslag om at oprette et frivilligkorps med forbillede i American Peace Corps.
Tanken med og ideen om at sende frivilligkorpset ud at deltage i udviklingsprojekter i udviklingslandene er en sød tanke.
Forslaget bærer dog præg af, at danskerne nu skal dannes til at have en bestemt holdning, en bedre viden, en bedre forståelse og et globalt udsyn.
Med forslaget her skal danskerne gøres til det, man ynder at kalde verdensborgere, der har gensidig forståelse for fremmede kulturer, som bl.a. ikke altid formår at forstå, hvad menneskerettigheder er, hvad demokrati er, og hvad frihed er.
Danskerne skal med dette forslag have mulighed for at arrangere sig frivilligt i verden og gennem dette tiltag at kunne hjælpe flere fattige til en bedre tilværelse.
Tanken er som sagt en god tanke.
Dog mener vi i Dansk Folkeparti, at ingen nogen sinde er blevet forhindret i at deltage frivilligt, enten via alle de her organisationer, som er til stede på området, eller ved på anden vis at deltage i at skabe bedre menneskerettigheder, mere demokrati, at få mindsket den fattigdom, der er i verden, og igen at skabe frihed.
Nu er det jo sådan, at man i hvert fald på internettet lever i en global verden og kan få alle oplysninger, og jeg føler ikke, når jeg er ude at deltage i debatten, at danskerne ikke formår at forstå, hvad der foregår.
Når jeg tænker på den udvikling, der har været på medieområdet bare inden for de sidste 10 år, må jeg sige, at mulighederne for at få oplysninger jo er eksploderet.
Dernæst mener vi i Dansk Folkeparti, at Danmarks indsats over for udviklingslandene er noget, vi alle kan være stolte af.
Til sidst kunne vi da ønske, at andre lande – og det gav jeg også udtryk for i forbindelse med det andet forslag – fulgte FN's anbefaling om, at alle de rige lande skal efterleve at give de 0,7 pct. af BNI i støtte.
Når vi snakker om den her procentandel, må vi sige, at Danmark jo har efterlevet den her procentanbefaling – og langt mere end det – længe.
Og som vi har diskuteret – nu skal jeg ikke trække det yderligere ud, for vi har været hele møllen igennem med forslaget før – føler vi i Dansk Folkeparti, at vi sagtens kan være stolte over det, Danmark har gjort og selvfølgelig også fortsætter med at gøre.
Dog ønsker vi i Dansk Folkeparti, at vi efterlever den procentsats, FN anbefaler.
Lille Danmark kan ikke løse hele verdens problemer selv, vi bliver nødt til at have hjælp af de andre lande også.
Og der er det vel ikke andet end fair at kræve, at de i hvert fald efterlever det, de har skrevet under på, nemlig de 0,7 pct.
Søren Espersen (DF), 2010-05-21:
Jeg var meget tilfreds med, at hr. Holger K. Nielsen nævnte så meget om Arktis, f.eks. hele det nye problem, der kan opstå deroppe med en sejlbar nordvestpassage, og de interesser, vi skal varetage i det arktiske område.
Naser Khader (KF), 2010-05-21:
Tak til udenrigsministeren for en fin redegørelse.
Der er ingen tvivl om, at klima og sikkerhed er nogle af vor tids store udfordringer.
Siden 2007 har klima og sikkerhed haft og skal også i fremtiden have en høj prioritet på den internationale dagsorden.
Sammenhængen mellem klimaændringer og sikkerhed er et mangesidigt problemkompleks med stor udenrigspolitisk dimension, som kræver de bedst mulige internationale samarbejdsrelationer.
Her har FN en vigtig rolle at spille i det hele.
Samtidig skal vi, hvad angår klima og sikkerhed, også samarbejde med de andre nordiske lande og i forskelligt omfang i OSCE og NATO og ikke mindst i EU.
I dette arbejde må EU spille en mere fremtrædende rolle.
Dette er også klart udtrykt i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i december 2009.
Rådet lægger vægt på at fremme international dialog og fælles bevidsthed om klima og sikkerhed og på, at EU styrker sin kapacitet til at arbejde med klima og sikkerhed og integrere aspektet i udviklingsarbejdet.
Desuden er klimaaspektet for længst blevet en integreret del af regeringens udenrigs- og udviklingspolitik.
Det kan man læse mere om i Danidas klimahandlingsplan.
Vi har også behov for at vide mere om denne problematik eller udfordring med klima og sikkerhed.
Mere viden er nødvendig for at kortlægge de konkrete handlemuligheder.
Derfor skal analysekapaciteten både i de relevante internationale og regionale organisationer og nationalt i mange udviklingslande også udbygges.
På den måde vil det være muligt at identificere udsatte geografiske områder, hvor klimaproblemerne truer med at udvikle sig til kriser eller endda krige.
Eksempelvis har Udenrigsministeriet finansieret to studier, der analyserer klimaændringernes sikkerhedskonsekvenser i et regionalt perspektiv; de drejer sig om Afrika og Mellemøsten.
Mangel på vand er udbredt både i Afrika og i Mellemøsten.
For Afrika skønnes, at tiltagende tørke vil kunne føre til et tab på 75 pct. af det opdyrkelige land i Sahelområdet, og en tredjedel af befolkningen er truet af tørke.
For Mellemøstens vedkommende kommer en stor del af den arabiske verdens vandressourcer udefra, og vandforsyningen i Israel risikerer at falde med 60 pct. i indeværende århundrede.
Disse ting kan selvfølgelig påvirke de pågældende regioner og de pågældende landes politiske forhold, sikkerhed og stabilitet, men også fødevaresikkerhed og migration.
Sidst er det vigtigt at understrege, at det er vigtigt, at vi fortsætter bestræbelserne på at opnå en international juridisk bindende klimaaftale, som bygger på Københavneraftalen.
Vi må også fortsætte samarbejdet om klima og sikkerhed i alle relevante internationale og regionale organisationer, og vi må gøre det i det samme udviklingspolitiske samarbejde.
Det er vigtigt at understrege, at et så mangesidet problemkompleks med stor udenrigspolitisk dimension nødvendiggør anvendelse af flerstrengede udenrigspolitiske instrumenter.
Lene Espersen (KF), 2010-05-21:
Jamen jeg vil sige til hr. Steen Gade, at jeg måske ikke i detaljer nåede ned i alt, hvad enhver ordfører havde sagt, men jeg vil sige, at jeg er helt enig i, at østatsproblematikken er vigtig, og at det i hvert fald er en, vi gerne vil arbejde videre med.
Men det andet og lidt større spørgsmål om, hvad der så skal ske med dem på længere sigt, hvis udviklingen går så meget i den forkerte retning, at folk ikke længere kan bo der, er bestemt noget, som vi meget gerne vil være med til at bære med i det videre arbejde.
Med hensyn til early warning
vil jeg sige, at der er jeg også helt enig med hr. Steen Gade.
Men jeg tror også, jeg må være ærlig og sige her i al offentlighed, at jeg tror, det i første omgang handler meget om, at vi i EU er konkrete, at vi har noget, der er brugbart, at vi får spillet det ind i FN, får generalsekretæren hundrede procent med på det.
Så tror jeg faktisk også, at det er muligt at få Sikkerhedsrådet til i videre omfang så også at acceptere, at det her er noget af det, man skal være opsat på.
Men jeg må også sige – og det ved hr. Steen Gade jo også fra COP'en her i december i København – at der jo er mange lande i verden, der måske synes, det er for meget indblanding i deres egeninteresser, i deres indenlandske forhold, hvis det er noget, man kører for hårdt.
Men jeg tror, der er enighed om her, at early warning-systemer er snusfornuftige, og det er diskussionen om hotspots også, og det må vi så være med til at løfte sammen.
Steen Gade (SF), 2010-05-21:
Tak til udenrigsministeren.
Jeg synes, at vi på den måde – kan man sige – også fik suppleret redegørelsen med en række gode svar.
Jeg er helt enig med udenrigsministeren i, at en øget vægt på G20 må føre til, at vi skal bruge rigtig mange kræfter på at koordinere i EU, for ellers mister vi al indflydelse i fremtiden.
Men mit spørgsmål går på nogle af de ting, som ministeren ikke svarede mig på, og jeg vil gerne bede ministeren overveje to ting.
Det er jo et globalt problem, som vi skal have løst på FN-plan, nemlig hvordan det er med det statsborgerskab.
Vi har selvfølgelig nogle år til det, men i en række østater er folk jo begyndt at flytte væk, og hvis vi tager nogle af østaterne, kan vi se, at Australien f.eks. har sagt, at de vil tage 50 eller 100, men der bor altså 50.000.
Vi er altså nødt til at finde ud af, hvordan vi løser det statsborgerskabsproblem.
Det ved jeg godt ikke er en hastesag, i den forstand at øerne ikke er ved at synke i havet nu, men det er meget vigtigt, at der bliver taget nogle politiske initiativer, sat en proces i gang, og det var så en opfordring til, at Danmark – gerne gennem EU – tog det initiativ.
Det andet, hvis jeg også må spørge om det, er, at jeg også mener, at vi har brug for at få lavet nogle scenarier for, hvordan FN's Sikkerhedsråd løbende kan inddrages i early warning-tankegangen, eller rettere for, hvordan early warning-tankegangen kan inddrages i Sikkerhedsrådets faste arbejde, altså ikke sådan, at det kommer som en debat en gang imellem, men at der løbende kommer en indberetning til FN's Sikkerhedsråd om, at her er der et hotspot.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-21:
Det er fint at høre om Dansk Folkepartis fantastiske miljøindsats her og der, som jeg tror ordføreren selv sagde.
Men nu behandler vi altså et forslag om Tøndermarsken, og hvis Dansk Folkeparti ikke kan gå ind for denne yderligere fredning af Tøndermarsken, som vi har foreslået, men samtidig erkender, at der er et kæmpestort problem for naturen i Tøndermarsken, hvad vil Dansk Folkeparti så?
Hvor er alle de forslag fra Dansk Folkeparti, som hjælper fuglene, og som hjælper dyrelivet i Tøndermarsken?
Det var det, jeg spurgte om, og kun om Tøndermarsken.
Jeg har ikke brug for at høre om nationalparker alle mulige andre steder.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-05-21:
Vi har jo sagt hele tiden, at vi ønsker, at man ligesom ser på alle steder i Danmark, ikke kun Tøndermarsken.
Der er mange andre unikke naturområder, som vi hele tiden skal være opmærksomme på at vi får forbedret, og derfor har Dansk Folkeparti jo også været med til at lave bl.a. nationalparker, netop for at få mere natur, så folk kan komme ud og opleve naturen.
Det er bl.a. den måde, som vi synes er den rigtige måde at gennemføre tingene på.
Så må jeg bare sige, at Socialdemokraterne har haft mulighed for at gøre det for mange år tilbage, altså lave nationalparker.
Det blev ikke til noget, det er først blevet til noget med støtte fra bl.a. Dansk Folkeparti under den nuværende regering, så man kan sige, at der er gjort rigtig mange ting, også for at give folk oplevelsen af naturen og for at give et løft i det område til, at her kan man lave en særlig indsats.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-21:
Jeg synes jo, det er meget ærgerligt, at Dansk Folkeparti ikke vil støtte forslaget, men jeg kunne da godt tænke mig at få at vide: Er Dansk Folkeparti tilhænger af den forundersøgelse, som ministeren har redegjort for, at hun er parat til at lave?
Og hvis det ikke er en fredning, der skal til, kunne hr. Jørn Dohrmann så fortælle, hvilke rigtig mange forskellige forslag Dansk Folkeparti er kommet med i årenes løb for at løse problemet i Tøndermarsken?
Det er jo ikke et nyt problem, vi står med.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-05-21:
Tak for det.
Det er jo altid dejligt at skulle snakke om bl.a. Tøndermarsken og miljøpolitik i det hele taget.
Vi har selvfølgelig nogle unikke naturværdier rundtomkring i Danmark, og dem er vi utrolig glade for, og dem vil vi også gerne passe meget på, for det er vigtigt for fuglelivet og for dyrelivet i det hele taget.
Så derfor er det jo godt, at vi får den diskussion: Hvordan kan vi eventuelt gøre det lidt bedre?
Og der må vi sige, at der jo bl.a. med »Grøn Vækst« er åbnet mulighed for, at andre kan købe arealer, hvis man har lyst til det.
Når vi laver landbrugsloven om, er det sådan, at hvis Danmarks Naturfredningsforening synes, at noget virkelig er et godt projekt, eller hvis hr. Benny Engelbrecht, eller hvem det nu skulle være, synes, at her vil de gerne gå ind og købe noget landbrugsjord og gøre noget særligt for det område, så kan det lade sig gøre.
Derfor må vi jo også sige med hensyn til det, som man har gjort i lang tid, nemlig lavet frivillige aftaler og den slags ting, at det altid kan diskuteres, om det har virket, og om det har virket efter hensigten.
Altså, man har bl.a. etableret en stor sø på 100 ha, det er noget naturgenopretning, som man har gjort i området, og man laver f.eks. også kunstgrave til rævene, sådan at man også kan regulere rævebestanden, så man ikke har problemer i forbindelse med de fugle, der yngler i området.
Ud over det har man også lavet andre projekter.
Det, jeg bare vil sige med det, er, at man jo er i gang med at foretage ting i det her område netop for at gøre noget for naturen.
Men som vi ser det i Dansk Folkeparti, er det vigtigt, at man ligesom får undersøgt til bunds: Hvad er den bedste måde at løse de her problemer på rundtom i Danmark?
Og der må man sige, at det ikke ligger lige for i vores kalender at lave yderligere fredninger på nuværende tidspunkt.
Man skal tænke på, at der skal midler til, og at der skal laves en plan, inden man kan gøre det, sådan som vi ser det.
Men jeg kan forstå, at Socialdemokraterne nu har sat det her op som det første projekt, man ønsker at gennemføre, når man engang, hvis man engang får et regeringsskifte.
Der kan jo gå lang tid; vi ved, at i Japan tog det 50 år med den samme regering, så der er kun 41 år tilbage, men de går jo også på et eller andet tidspunkt.
Men ud over det synes vi, at beslutningsforslaget, som er lagt frem her, ikke er den måde, vi skal løse det her problem på.
Så vi kan ikke støtte forslaget, som det er lagt frem her.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-05-21:
Jeg har overhovedet ikke på noget tidspunkt drøftet noget om landmændene eller kompensationer.
Det, jeg har koncentreret mig om, er naturbeskyttelsen, og det er jo også det, som jeg mente at hr. Per Clausen burde have stillet mig nogle spørgsmål om, og ikke om noget, som i realiteten ikke har noget med det her beslutningsforslag at gøre.
Per Clausen (EL), 2010-05-21:
Nej, men det er også helt i orden.
Det ville jo også være dristigt, for så var hr. Eyvind Vesselbo i hvert fald sikker på at betale mindst det beløb, han nævnte, hvis jeg kender jyske landmænd ret.
Men pointen er jo, at de initiativer, der er sat i værk nu, næppe er tilstrækkelige, og vi ved fra tidligere, at en af grundene til, at de frivillige aftaler brød sammen, jo var, at lodsejerne ikke mente, at de fik kompensation nok.
Og derfor er mit spørgsmål alligevel til hr. Eyvind Vesselbo, om det, han står og foreslår nu, i virkeligheden ikke er at betale landmændene noget mere end det, Socialdemokraterne vil, for at gøre det samme.
Og det er måske også et mere populært standpunkt for Venstre at sige: Vi skal give landmændene lidt mere for at gøre det samme, som Socialdemokraterne vil have dem til at gøre lidt billigere.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-05-21:
Når nu jeg står og roser det her initiativ, der er taget med det beslutningsforslag, lige bortset fra at det går ud på at frede, er det jo, fordi jeg mener, at selv om der er gjort en stor indsats, og selv om der er brugt mange penge, kan det godt gøres bedre.
Sådan er det jo med alle ting her i livet: Selv om man gør det rigtig godt, vil man næsten altid kunne gøre tingene bedre.
Det kan man også i den her situation, og jeg forstod, at hr. Per Clausen gerne ville have et eller andet beløb på, hvor meget det skulle koste.
Jamen nu er det jo sådan, at tingene er i gang, og der er taget initiativer ikke alene af mere formel karakter, men også i de frivillige aftaler.
Så noget konkret beløb vil jeg ikke stå her fra talerstolen og komme med.
Per Clausen (EL), 2010-05-21:
Jeg kan godt forstå, at hr. Eyvind Vesselbo nødig vil blive grebet i at pålægge landmænd noget uden at give dem en god betaling for det, for det er sikkert et dårligt udgangspunkt for de Venstrefolk, der skal føre valgkamp området.
Hr. Eyvind Vesselbo forestiller sig vel så, at man skal opnå de samme resultater ved at lave frivillige aftaler, men jeg kunne godt tænke mig at spørge, om hr. Eyvind Vesselbo har gjort sig nogen overvejelser om, hvor store beløb det bliver nødvendigt at bruge til det set i lyset af de dårlige resultater, man har opnået med de meget store beløb, der er blevet brugt indtil nu.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-05-21:
Jeg tror ikke, at hr. Benny Engelbrecht helt hørte, hvad jeg sagde, nu han snakkede med fru Mette Gjerskov under min tale, for det er ikke helt gledet ind på lystavlen hos hr. Benny Engelbrecht, at jeg sagde, at vi gerne vil gøre noget for at bevare, beskytte og videreudvikle den gode natur og det unikke område derovre.
Og nogle af de elementer, som hr. Benny Engelbrecht kom med, var jo nogle, vi kunne diskutere.
Men jeg forstår så – og det har hr. Benny Engelbrecht nu bekræftet – at Socialdemokratiet tilbagekalder forslaget om at frede området, for det var sådan set ikke det, hr. Benny Engelbrecht foreslog mig nu.
Han foreslog det, som jeg selv foreslog, og bekræftede, at man godt vil have et samarbejde med regeringen om at løse det uden at frede området.
Det synes jeg faktisk er meget konstruktivt, vil jeg sige til hr. Benny Engelbrecht.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-05-21:
Netop når vi bruger en miljømilliard, er der altså mange projekter, der kan få glæde af de penge, der bliver afsat, og jeg må bare sige til den socialdemokratiske ordfører, at det er den måde, vi ligesom laver naturgenopretningsprojekter på.
Vi laver en plan med, hvor mange penge vi nu afsætter til at arbejde med, og så går vi ud og siger: Her har vi nogle konkrete projekter, som jo også bl.a. dækker ting, som foregår omkring Tønder.
Det er da vigtigt, at vi får spredt det her, det er jo ikke kun et enkelt område, som skal have glæde af en milliard, så derfor sker der noget i Tøndermarsken, men der sker også noget oppe i Nordjylland og på Sjælland og alle steder, så alle skulle jo egentlig være glade.
Men jeg kan bare forstå, at Socialdemokraterne er skuffede.
De har ikke fået det her sat på dagsordenen på et tidligere tidspunkt, og deres problem er ikke løst, men det kan vi altså ikke løse i dag.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-21:
Jeg synes, det er fint, at ordføreren fra Dansk Folkeparti er så optaget af, hvem der først har fundet på at lave nationalparker.
Lad mig blot minde ordføreren om historien, nemlig 1924, etablering af nationalpark Dybbøl, som blev indviet af daværende statsminister Thorvald Stauning.
Den blev i øvrigt skabt på midler indsamlet af offentligheden, så man kan godt tage patent på meget, og det ved jeg at Dansk Folkeparti også gerne vil, men spørgsmålet er ikke desto mindre – og det er vel i grunden også meget relevant, når man nu snakker Dybbøl i den her sammenhæng, som også er et sønderjysk tiltag, for jeg har bemærket, at Dansk Folkeparti har gjort meget for at sikre midler afsat til netop det område
I min bog er Tøndermarsken i hvert fald noget ganske særligt, ikke bare i Sønderjylland, ikke bare i Sydjylland, men i hele Danmark.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-21:
Men nu er det jo faktisk ikke borgerne i Tønder, der ejer Tøndermarsken.
Det er ikke borgerne i Tønder, der driver Tøndermarsken, det er nogle ganske få, der driver Tøndermarsken.
Jeg havde meget, meget åbne øjne, sidst jeg var i Tøndermarsken, og jeg kan fortælle hr. Jørn Dohrmann, at jeg stod oppe på diget, der går mellem de ydre koge og Margrethekog.
Margrethekog er statsligt ejet og bliver drevet på fuglenes præmisser, men det er de ydre koge ikke, og når man står oppe på diget og kigger til venstre, ser man tusindvis af fugle – tusindvis af fugle!
Det er det område, miljøministeren netop nævnte, og det er helt fantastisk.
Så kigger man til højre, og hvis man er heldig, kan man se en vibe ude i det fjerne – én!
Men jeg vil sige, at det var faktisk lidt interessant, for samme aften, jeg var kommet hjem fra Tøndermarsken, gik jeg nemlig ud på marken derhjemme i Gundsømagle, hvor jeg bor, og her mødte jeg syv viber på 10 minutter – altså flere end jeg havde set i Tøndermarsken, hvor jeg havde været en hel dag.
Jeg siger bare, at der rent faktisk er forskel, og jeg siger også, at det kan lade sig gøre.
Det kan vi se ude i det statslige område Margrethekog.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-05-21:
Jeg vil bare spørge den socialdemokratiske ordfører, om man, når man næste gang tager ned i området, ikke vil prøve at åbne øjnene, så man kan se de fugle, som flyver rundt dernede.
Nu er det sådan, at jeg selv kommer ret tit i det område, og jeg mindes ikke det dystre, mørke Jylland.
Vi er helt ude på kanten, det er lige før det hele holder op derude, og det mindes jeg ikke.
Men det kan godt være, man ligesom har den indstilling hos Socialdemokraterne, at borgerne, som bor i området, slet ikke kan varetage naturens interesser.
Man står næsten tilbage med det indtryk, at alle andre end lige netop dem, der bor i København, vil naturen det skidt.
Skal man opfatte debatten sådan, at de eneste, der kan passe på naturen, er Socialdemokraterne?
Er det det, man prøver at fortælle os?
Naser Khader (KF), 2010-05-21:
Da vores ordfører på området har forladt partiet, vil jeg gerne holde den tale, han skulle have holdt i dag.
Dette beslutningsforslag er på mange måder et udmærket forslag, og det er meget sympatisk, at man vil gøre en øget indsats for den unikke natur, som findes i Tøndermarsken.
Der er al mulig grund til at beskytte vores naturværdier, og regeringen har fokus på disse værdier, når »Grøn Vækst« og vandrammedirektivet skal føres ud i livet.
I dette aktuelle tilfælde er området allerede udpeget som fuglebeskyttelsesområde, og det er en del af Natura 2000-området Vadehavet.
Disse tiltag har allerede medført, at området ligger som den naturperle, det er, og som det naturligvis fortsat skal blive ved med at være.
Endvidere er der lagt op til en række lokale initiativer, som skal være med til at forbedre forholdene for de mange værdifulde ynglefugle, som holder til i området.
Der burde således ikke være behov for at gennemføre yderligere fredninger i området, men det er klart, at såfremt der dukker et behov op, skal man være klar til at skride ind med de nødvendige tiltag.
I Det Konservative Folkeparti er vi er af den opfattelse, at vi skal aflevere vore naturværdier i samme stand, som vi modtog dem, og gerne bedre.
Så vi er med på enhver dialog, der kan fremme dette.
Vi er af den opfattelse, at naturområderne i Tøndermarsken er tilstrækkeligt beskyttet og kan derfor ikke støtte dette beslutningsforslag, men vi ser frem til den fortsatte udvalgsbehandling.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-05-21:
Vi giver jo altså støtte i dag netop for en særlig miljøvenlig jordbrugsproduktion, MVJ.
Det er jo støtte til området.
Jeg må bare også sige, at når vi taler om, at EU giver penge til nogle projekter, så er det da penge, vi skal tage imod, når vi har mulighed for det, uanset om vi er for eller imod EU.
Derfor må jeg bare sige, at kan vi få flere penge til nogle projekter, så tager vi da gerne dem.
Kan projekterne blive bedre, så sørger vi bare for det, også fra Dansk Folkepartis side.
Vi siger, at vi må få mest muligt ud af de penge, vi ofrer, bl.a. på natur og miljø.
Så derfor må jeg bare sige, at vi er godt i gang.
Vi har afsat penge sammen med regeringen i forbindelse med miljømilliarden, som jo netop løfter alle områder, ikke kun et specifikt område, som bl.a. er en del af hr. Benny Engelbrechts valgkreds.