runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2012-05-15:
Nej, vi er måske ikke mirakelmagere, men lad os lige prøve at komme lidt tættere på alligevel, for nu bliver der også sagt, at stofmisbrugerne ikke ved, hvad der er i de stoffer, de indtager.
Det ændrer et fixerum jo ikke på.
Det er stadig væk illegale stoffer, der er købt på det illegale marked, uden at man ved, hvad indholdet er i dem, så det er jo ikke et argument.
Vi er stadig væk enige om, at alt det her forudsætter al følgekriminaliteten, det forudsætter, at der bliver stjålet med arme og ben for at skaffe penge til stoffer.
Hvis nu jeg kan fremsætte et forslag, der opfylder de samme ønsker, som fru Hæstorp Andersen har, altså færre dødsfald og færre kanyler på gader og stræder, måske endda endnu færre, end et fixerum kan opfylde, uden at være mirakelmager, ville Socialdemokratiet så være med til det – altså, at vi sørger for at redde liv, får kanylerne væk, men undlader at acceptere de ulovlige stoffer?
Jane Heitmann (V), 2012-05-15:
Jeg vil meget, meget gerne være med til at føre politik, som kan hjælpe mennesker ud af et misbrug.
Jeg vil meget, meget gerne være med til at føre en politik, som kan holde mennesker ude af et misbrug.
Jeg vil i det hele taget gerne være med til at føre en aktiv sundhedspolitik, men jeg vil ikke være med til, at vi passivt parkerer mennesker, som vi ikke synes passer ind i gadebilledet af forskellige årsager, inde i et rum, hvor de kan sidde i fred bag et gardin og indtage stoffer, som er købt ulovligt.
Det vil jeg ikke være med til.
Det var jo en spændende tale fra ordføreren og en meget levende beskrivelse af ordførerens opgang.
Og det bekræfter i hvert fald min egen tilgang til det: Bevares, et fixerum vil fjerne en del af narkomanerne fra gaden, og ved at lukke dem ind i et fixerum fjerner man jo på den måde også noget af det, vi ikke kan lide at se.
Men jeg har endnu ikke hørt ordføreren tale for, at vi rent faktisk kan hjælpe narkomaner til et bedre liv.
Jeg kunne da godt tænke mig at høre, om ordføreren ikke lige kunne prøve at fortælle mig helt konkret på baggrund af erfaringer fra udlandet, hvor mange narkomaner det er, man har fået ud af deres misbrug, efter at man har oprettet fixerum.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-05-15:
For hele forudsætningen er jo netop, at man kommer tættere på misbrugerne i lige præcis det øjeblik, hvor de indtager deres stoffer.
Der er i hvert fald tre ting, jeg kan komme i tanker om, som gør det godt at lukke folk ind i et fixerum, for at bruge fru Jane Heitmanns egne ord.
For det første er der det hygiejniske; der er adgang til rene kanyler og rent vand.
For det andet er der overvågning.
Det betyder, at hvis man har taget illegale stoffer, som jeg sagde før, hvis dosis og egentlige indhold man ikke rigtig kender, så kan man i hvert fald sikre sig, at der er nogen, der holder øje med en, sådan at hvis man falder om, så ved man, at der er nogen, der kan hjælpe en og redde ens liv.
Og ikke mindst er der for det tredje lige præcis adgang til sundhedsfagligt personale.
Det er en vigtig del af vores forslag, at der skal være sundhedsfagligt og socialfagligt personale, som kan give den kop kaffe, yde den hjælp, der er brug for, sådan at man den dag, man siger, at man er motiveret for at komme i behandling, kan komme i behandling.
Og på den måde har man også andre steder i verden fået folk tættere på behandlingssystemet, frem for at skyde dem ud i kulden, som man desværre gør med sundhedsrummene i dag.
Jeg synes ellers, det var et godt tiltag, men man siger lige netop til dem: I er velkomne i sundhedsrummet, så længe I gerne vil have sundhed; i det øjeblik, I skal fikse, er det ud i kulden med jer – også selv om det er minusgrader.
Jane Heitmann (V), 2012-05-15:
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at lige præcis forholdene vedrørende hygiejne og det at få en kop kaffe rent faktisk er indeholdt i det tilbud, som vi har i sundhedsrummene i dag?
Og nu har ordføreren jo flere gange nævnt, at illegale stoffer stadig væk er illegale.
Kunne ordføreren ikke lige præcisere i forhold til de her fixerum: Inden for hvilken grænse det er, at politiet rent faktisk kan håndhæve lovgivningen?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-05-15:
Jamen det er jo allerede sådan i dag, når politiet træffer en person med stoffer på sig, at man dagligt vurderer: punkt 1, om stofferne er i en mængde, der kan siges at være til eget forbrug, og punkt 2, om det er sådan, at vedkommende er så stærkt stofafhængig – og det er jo en vurdering, politiet laver allerede i dag – at vedkommende alene skal have en advarsel, eller om man skal gå videre og udskrive en bøde eller indkalde folk, hvis de har store mængder stoffer på sig.
Så den skelnen laves allerede i dag, og det er en skelnen, vi viderefører i forbindelse med stofindtagelsesrummene.
Politiet vurderer altså allerede i dag, om det her er en stærkt stofafhængig, der har stoffer i besiddelse til eget forbrug, for så er det allerede i dag sådan, at man ikke på samme måde skal straffe lige så hårdt, som hvis det var en ung, der var på vej ind på et diskotek for at eksperimentere med stoffer.
Vi har allerede lavet den skelnen i dansk lovgivning i dag, og den fortsætter vi med.
Men jeg vil stadig væk godt sige: At sige, at min opgang er hygiejnisk; at påstå, at det er hygiejnisk at sidde bag ved Øksnehallen alene i 0 graders kulde med bukserne nede; at påstå, at det er hygiejnisk at indtage stoffer ude ved døren bag Mændenes Hjem, uanset om kanylen oprindelig var ren, da man hentede den, må siges at være en sandhed med modifikationer og en påstand, som jeg bestemt ikke deler.
Ida Auken (S), 2012-05-16:
Jeg mener ikke, at det er en fair fremstilling af regionernes kompetence.
Regionerne er dem, der nu sidder med opgaven.
De har udviklet store færdigheder på det her område.
Det er dem, der løbende skal vurdere, hvordan de 400 mio. kr. bliver brugt bedst.
Sådan er det så svært og sørgeligt med de jordforureninger, vi har i Danmark, at hvis vi skulle rense alle sammen op, ville det koste os 14-15 mia. kr, og jeg er ikke sikker på, at vi ville få samfundsøkonomisk mest ud af at sige, at vi skulle bruge alle de penge.
Derfor bliver vi nødt til at prioritere, og der bliver brugt – i en krisetid – 400 mio. kr. på at oprense jordforurening.
Det synes jeg er mange penge, og jeg stoler på, at regionerne har kompetencen til at fordele dem rigtigt.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-05-16:
Jo, men ministeren forholder sig ikke til, hvordan man sikrer, at kommunerne ikke overdrager de her vandløb med skjulte fejl og mangler.
Det er det, spørgsmålet går ud på.
Jeg kan forstå, at ministeren ligesom synes, at det er helt i orden, at man overdrager det hele til de private lodsejere.
Jeg spørger bare en gang til: Vil ministeren ikke godt svare på, hvordan ministeren har tænkt sig at sikre, at de lever op til den lov, som blev vedtaget for ca. 1 år siden, i stedet for kun at tale udenom?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-16:
Jeg vil sådan set gentage, at den endelige model endnu ikke er fastlagt, men samtidig understrege, at det, der jo er regeringens målsætning med den her afgift, er at lave en model, der – hvad kan man sige? – har størst mulig sundhedseffekt og også tager hensyn til, at den ikke skal være for administrativt besværlig.
Det har spørgerens parti jo også selv haft erfaringer med ved f.eks. fedtafgiften, altså at det skal man være påpasselig med.
Men årsagen til, at jeg ikke kan komme nærmere ind på konkretiseringen, er, at arbejdet med at udarbejde den konkrete model for udvidelsen af afgiftsgrundlaget stadig pågår.
Anni Matthiesen (V), 2012-05-16:
Det, der især kan undre mig i den her sag, er, at hvis vi bare går 2 år tilbage, var der rigtig mange fra regeringspartierne, som bl.a. i vores lokale medier råbte højt om det her problem.
Jeg kan bl.a. nævne, at hr. Troels Ravn fra Socialdemokratiet havde et læserbrev i den lokale ugeavis tilbage i december måned 2010, hvor han simpelt hen skrev, at den borgerlige regering havde tørret opgaverne med forurenede grunde i Danmark af på regionerne, men at regionerne ikke havde en kinamands chance for at gøre noget effektivt ved problemerne.
Det er egentlig det, jeg godt vil spørge til, nemlig om ministeren synes, at man nu er i en ny situation, fordi man har en ny regering.
Eller burde man ikke gøre det her projekt færdigt?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-16:
Spørgeren kan få det tilsagn, at regeringen også lytter meget nøje til erhvervene, og at vi i arbejdet med den konkrete model vil forsøge at balancere hensynene og udvikle den bedst mulige model, der både tager hensyn til nogle af de problemstillinger, som spørgeren er inde på – også vedrørende nøglehulsmærket osv. – og afsøge mulighederne for at lave den mest fornuftige afgiftsmodel, der forsøger at komme rundt om alle de mange hensyn, der skal tages i forbindelse med det komplicerede arbejde, der er på brættet.
Tak, formand, og tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne starte med at gøre opmærksom på, at forslaget om at udvide afgiftsgrundlaget i chokoladeafgiftsloven med en række sukkerholdige fødevarer er i overensstemmelse med Forebyggelseskommissionens anbefalinger.
Kommissionen har peget på denne model i sine anbefalinger, hvor det bl.a. anføres, at chokoladeafgiften bør udvides til at omfatte andre produkter med højt sukkerindhold.
Det er meget vigtigt at søge at begrænse indtaget af sukker for at højne folkesundheden, fordi et stort indtag af sukker ofte er forbundet med overvægt og diabetes.
Det er hensigten med forslaget at reducere forbruget af sukkerholdige produkter, og derfor vil afgiften have en sundhedsfremmende effekt.
Når det er sagt, er jeg også nødt til at understrege, at forslaget om at udvide afgiftsgrundlaget med andre sukkerholdige fødevarer end chokolade og slik endnu er på tegnebrættet.
Det er derfor for tidligt at redegøre for, hvad de konkrete effekter af forslaget vil være, da den endelige model for afgiften ikke er fastlagt.
Det er også nævnt i aftalen, at varegrupper som syltetøj og marmelade, ketchup og sukkerholdige mælkeprodukter som yoghurt og kakaomælk kan blive inddraget under afgiftsgrundlaget.
Dermed er det ikke sagt, at det ikke er relevant at se på andre sukkerholdige fødevarer såsom morgenmadsprodukter med et højt indhold af tilsat sukker. Som jeg tidligere har redegjort for, udgør de varegrupper, der er omtalt i finanslovaftalen, ikke en endelig liste.
Jeg vil mene, at det i forbindelse med arbejdet med lovforslaget er relevant at se bredt på produkter, som bidrager til danskernes indtag af tilsat sukker.
Den endelige model for afgiften og afgiftsgrundlaget vil fremgå af det lovforslag, som jeg forventer at fremsætte i efteråret 2012.
Ida Auken (S), 2012-05-16:
Oprensningen af gamle jordforureninger er regionernes opgave og er uddelegeret til dem.
De får årligt via bloktilskuddet tilført midler til den her opgave – det er faktisk op mod 400 mio. kr., og det er rigtig mange penge.
Så det er op til Region Syddanmark at prioritere, hvad for nogle sager pengene skal bruges på. Grunden til, at Miljøministeriet overhovedet har været engageret i den her sag, bunder i, at der for nogle år siden blev givet et ekstraordinært bidrag til oprensningsprojektet.
Så vi har sådan set allerede været inde og anerkende, at her var en ekstraordinært stor forurening og givet et ekstra bidrag.
Og projektet var rettet mod de to værst forurenede af grupperne i Kærgård Plantage.
Jeg har nu holdt møde med regionsrådsformanden, Carl Holst, og har forstået, at regionen ikke i den nærmeste fremtid har planer om at foretage yderligere oprensning derude, og jeg respekterer som miljøminister, at det er regionens valg.
Der er mange andre forureninger i regionen, som kræver en indsats, fordi de truer grundvandet eller borgerne, som bor på en forurenet grund.
Jeg er derfor enig med regionen i, at de sidste penge på det igangværende projekt bliver brugt til at få mest muligt gift væk, og man får nu fjernet ekstra 30 t af de giftige stoffer i to af de andre grupper i plantagen.
Jamen jeg svarer gerne igen.
Der ligger helt almindelige regler, der som alle andre love skal overholdes, og det vil sige, at har man fået noget med skjulte fejl og mangler, som kan bevises allerede var der ved overdragelsen, kan man melde det, og så kan man få erstatning efter almindelige erstatningsretlige principper.
Så det er helt almindelig lovgivning i Danmark.
Den skal naturligvis overholdes, og har der været skjulte fejl og mangler, gælder de almindelige erstatningsretlige principper.
Anni Matthiesen (V), 2012-05-16:
Hvad er ministerens holdning til, at Kærgård Plantage nu forbliver giftig, fordi regeringen ikke ønsker at afsætte finansiering til den sidste etape af rensningen?
Ida Auken (S), 2012-05-16:
Der ligger jordforureninger for omkring 14-15 mia. kr. i Danmark.
Man kan godt sige, at vi skal have renset dem op, men så skal vi finde 14-15 mia. kr.
Det er en voldsomt stor udgift.
Fra den nuværende og den tidligere regerings side har vi valgt at bruge et meget stort beløb på jordforurening i Danmark, nemlig 400 mio. kr. om året.
De skal prioriteres ligesom alt andet, og vi har lagt den kompetence ud til regionerne og stoler på, at de kan gøre det.
Når vi så ser på Kærgård Plantage, vil jeg sige, at to tredjedele af giften faktisk er ved at blive fjernet nu – det mener jeg ikke er spildt.
Derudover må man sige, at selv hvis det projekt, der var projekteret, var blevet ført fuldstændig til ende, så ville det stadig væk ikke kunne lade sig gøre at bade i vandet, og det ville stadig være sådan, at man skulle overveje, hvor længe man opholdt sig på stranden.
Det er det samme nu.
Der er faktisk mulighed for at gå forbi i området, men man råder til, at man ikke opholder sig der.
Det er bedrøveligt, og det er forfærdeligt, at der ligger forureninger som den her i Danmark, men der slæber vi jo rundt på en lang historie og et stort ansvar, og vi bliver nødt til at prioritere vores indsats på det her område.
Anni Matthiesen (V), 2012-05-16:
Hvad er ministerens holdning til, at Kærgård Plantage nu forbliver giftig, fordi regeringen ikke ønsker at afsætte finansiering til den sidste etape af rensningen?
Jeg er godt bekendt med, at man jo for nogle år siden afsatte ekstra midler for egentlig at kunne hjælpe det her på vej, for det er så stor en forureningssag derude i Kærgård Plantage.
Det, der bare undrer mig lidt, er, at ministeren ikke ønsker at sikre, at den sidste del af giften også bliver fjernet, og det vil jeg egentlig gerne høre ministerens holdning til.
Altså, er ministeren ikke bekymret for, at man efterlader en rest af den her gift?
Ida Auken (S), 2012-05-16:
Jeg er altid bekymret for de jordforureninger, der er i Danmark, og vi har sådan set temmelig mange af dem.
Man må også sige, at det er et voldsomt dyrt område at gøre noget ved.
Det er meget, meget dyrt at gøre noget ved jordforureninger.
Nogle gange skal der endda bruges meget store mængder af energi på at oprense jorden, så man skal også se på den miljømæssige balance, når man laver de her oprensninger.
Den kompetence og den vurdering ligger nu hos regionerne, ligesom alle de penge, der er sat af til det her, ligger hos regionerne.
Jeg kan ikke gå ud og blande mig i deres arbejde, jeg kan ikke gå ud og tage penge fra den ene region og give til den anden.
Sådan fungerer det ikke i Danmark.
Vi har altså sat et temmelig stort beløb, 400 mio. kr., af til det her om året, og så må jeg respektere, at Region Syddanmark vurderer, at der er andre steder, hvor det er bedre at bruge pengene.
Anni Matthiesen (V), 2012-05-16:
Det, der bekymrer mig i den her sammenhæng, er, at Region Syddanmark, så vidt jeg ved, har omkring 45 mio. kr. at gøre godt med i forhold til at lave forskellige former for oprensning og fjernelse af gifte.
Der er jo også flere forskellige steder, hvor der er brug for at gøre en indsats.
Jeg er nervøs for, at man nu, hvor man egentlig allerede har brugt rigtig mange millioner i Kærgård Plantage for at sikre, at man kunne komme til bunds i det her en gang for alle, risikerer, at de første penge faktisk næsten kan være spildt, i og med at der jo stadig væk ikke vil være adgang for offentligheden til området, hvis man ikke også fjerner den sidste del af giften.
Er ministeren ikke enig med mig i, at selv om Region Syddanmark har 45 mio. kr. at gøre godt med, kan det være, at det ikke er tilstrækkeligt for at sikre, at giften bliver fjernet?
Simon Kollerup (S), 2012-05-16:
Tak for det.
Jeg følte mig en lille smule kaldet af Venstres ordfører til at få præciseret noget, som jeg synes står ganske uklart efter den her ordførertale, nemlig spørgsmålet om, om man fra Venstres side er enig i intentionen bag lovforslaget.
Intentionen er jo at gøre noget, som man har gjort før i samme lovgivning – i den samme paragraf, men dog i et andet stykke – nemlig at lave præcis den samme manøvre for at sikre, at man ikke kan undgå at betale grundskyld her i Danmark.
Så lad det være det indledende spørgsmål, om ordføreren ikke er enig i den intention, at vi skal lukke muligheden for, at man ikke kan betale grundskyld i Danmark.
Og så vil jeg bare spørge, om det ikke stadig er sådan, som det var, da ordførerens eget parti sad i regering, at vi må regne med de gode, solide tal, som vores gode, solide ministerier leverer i det her land.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-16:
Jeg synes nu ellers, jeg udtrykte mig klart – jeg forsøgte i hvert fald – men det er da godt, at Socialdemokraterne så stiller et spørgsmål, så jeg kan få lejlighed til at gentage, nemlig at Venstre selvfølgelig vil lukke skattehuller, når vi bliver gjort opmærksom på dem.
Og selv om vi jo gerne så, at skattetrykket var lavere i det her land, er det jo ikke sådan, at man skal udnytte det, hvis der er tale om et decideret hul.
Så skal hullet selvfølgelig lukkes.
Men man skal ikke lukke hullet med en prop, der er 15 gange så stor som det hul, man vil lukke.
Altså, hvis man vil ramme 3.000 grundejere, som betaler for lidt i grundskyld, og som måske endda slet ikke betaler, vil vi gerne bakke op om det.
Men vi vil ikke støtte, at man samtidig rammer op mod 100.000 andre grundejere, som ikke har haft glæde af noget skattehul.
Simon Kollerup (S), 2012-05-16:
Det er jo en kendt løsning.
Den har været anvendt før, og sidst den blev anvendt, sagde Venstres daværende ordfører, fru Sophie Løhde, følgende i Folketingssalen: »Grundskatteloftet har så ikke haft til formål – og det har skattestoppet heller ikke – at sikre, at der var nogle borgere, som helt kunne fritages fra overhovedet at betale grundskyld.
Og det er sådan set den problemstilling, som endelig bliver rettet op med det her lovforslag.«
Teksten kunne klippes ud og sættes nøjagtig ind omkring det lovforslag, vi behandler i dag, for netop at sikre, at der ikke er nogen, der ikke betaler grundskyld her i Danmark, og for at leve op til den intention, der lå bag den lovgivning, som ordførerens partiformand, hr. Lars Løkke Rasmussen, har stået fadder til.
Det synes jeg står uklart tilbage.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-16:
Venstre er enig i det her – selvfølgelig er vi det.
Og jeg er fuldstændig enig i det, som hr. Simon Kollerup kunne citere mine partifæller, fru Sophie Løhde og hr. Lars Løkke Rasmussen, for at have sagt tidligere.
Det er ikke intentionen, at borgere helt skal kunne slippe for at betale grundskyld.
Men det må da også være i Socialdemokraternes interesse at få undersøgt det her spørgsmål til bunds og få klarhed over, om der er noget at komme efter i det høringssvar, som vi har fået fra Rafn & Søn, for hvis vi kan lukke hullet på en måde, så vi ikke samtidig rammer en hel masse uskyldige skatteborgere, må det da være i alles interesse at gøre det på den mest hensigtsmæssige måde.
Derfor beder vi ministeren om at undersøge det her til bunds, så vi kan finde ud af, hvad der er op, og hvad der er ned.
På det foreliggende grundlag – det sagde jeg også klart og tydeligt – kan vi ikke stemme for lovforslaget, men hvis vi bliver overbevist af et juridisk responsum fra kammeradvokaten om, at Rafn & Søn ikke har ret i deres antagelser, er vi selvfølgelig til at tale med, og så kan vi da godt stemme grønt.
Jeg vil gerne spørge Socialdemokraternes ordfører, hvordan man forholder sig til høringssvaret fra Dansk Erhverv, hvor Bo Sandberg udtaler, at den meget korte høringsfrist er i strid med regeringsgrundlaget, hvori man taler om, at man vil efterstræbe god regeringsførelse, herunder have rimelige høringsfrister.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-16:
Jeg takker for spørgerens indspark til det videre arbejde med den konkrete model.
Jeg tror ikke, det er det rigtige sted her i Folketingssalen at lave endelige konklusioner på baggrund af det arbejde, der foregår.
Det synes jeg også man skal have respekt for, altså at regeringen sådan set ønsker at gennemføre en grundig proces, hvor der både bliver tid til at høre og også overveje de mange indspark, man får fra erhvervslivet, samtidig med at der skal udarbejdes en model, som er både robust og sundhedsfremmende.
Anni Matthiesen (V), 2012-05-16:
Tak, hr. formand.
Vi behandler her i dag et lovforslag om en justering af beskæftigelsestilskuddet til kommunerne.
Lovforslaget vil justere på loven om beskæftigelsestilskuddet, som har været gældende siden 2010.
Som følge af loven fra 2010 er der sket store ændringer i ansvarsfordelingen mellem kommune og stat.
På baggrund af ændringerne har en tilpasning af den gældende lov været nødvendig.
Loven skal tilpasses, da den kun på den måde vil fungere bedst muligt.
Loven fra 2010 har ikke tilstrækkeligt kompenseret for kommunernes udgifter til forsikrede ledige.
Samtidig har loven ikke afspejlet udgiftsudviklingen i forsikrede ledige for de respektive landsdele.
Situationen for den enkelte kommune har derfor været præget af stor usikkerhed.
Dette lovforslag vil bidrage til, at man nu får udlignet på bedre vis.
Samtidig vil lovforslaget medføre en forenkling af processen bag beskæftigelsestilskuddet og bidrage til en øget gennemsigtighed.
Venstre hilser selvfølgelig en forenkling af processen velkommen.
Vi mener, at det er altafgørende, at loven tilpasses den udvikling, som vi har på området.
Lovforslaget er fremsat på baggrund af en aftale mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Venstre den 27. april 2012.
På baggrund af den aftale støtter Venstre selvfølgelig dette lovforslag.
Simon Kollerup (S), 2012-05-16:
Det har vist sig, at der har været behov for at gå ind og justere og rette til, så vi sikrer en mere præcis ordning, og så kommunerne også har et mere præcist grundlag at planlægge arbejdet efter.
Jeg synes, det er rigtig positivt, at det er en justering, som bliver bakket op af et meget bredt flertal i Folketinget.
Jeg er også glad for, at Kommunernes Landsforening bakker op om de justeringer, vi har foreslået.
De justeringer, vi har foreslået, og som ligger i det her, går ud på fuld kompensation på landsdelsniveau for kommunernes udgifter, og det betyder, at der ikke vil kunne opstå regionale skævheder i fordelingen af det her tilskud.
I den tidligere ordning var der netop det problem, at ordningen kunne føre til regionale skævheder, og det betød, at i der i 2010 var en vis underkompensation af f.eks. Nordjylland på 95 mio. kr., samtidig med at man så en overkompensation af det østsjællandske område.
Den ændring, vi har foreslået, retter op på de skævheder, og den går også ind og retter op med tilbagevirkende kraft sådan at forstå, at der bliver en efterregulering for 2011 og 2012.
Det sikrer, at der ikke opstår skævheder, det sikrer fuld kompensation på landsdelsniveau, og det er hensigten med forslaget.
Det er bakket bredt op i Folketinget, og derfor kan Socialdemokraterne støtte forslaget.