runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2013-02-21:
For vores vedkommende har det også været en god debat, en glad debat.
Det er første gang siden selvstyrelovens vedtagelse, at vi er med i et forslag til vedtagelse om Grønland.
Og det er, fordi jeg synes, der er så mange positive elementer i det her og det forslag til vedtagelse, der er.
Det er vi glade for.
Derfor vil jeg egentlig også komme med et forslag: Når der nu er sådan en god stemning og hele Folketinget er samlet omkring det her, kunne vi så ikke også begynde på en frisk i forhold til at få svar på de spørgsmål, vi gerne vil have svar på?
Kunne vi ikke få statsministerens tilsagn om, at vi på trods af det brev, det svar, hun afgav til hr. Kim Andersen fra Venstre, om, hvorfor hun ikke vil svare på spørgsmål mere – og videresendte til Folketings formand – godt kan få svar nu?
Nu har vi en åben og god debat, et åbent og frit rigsfællesskab, hvor vi kan få svar på alle ting.
Vi hørte også hr. Edmund Joensen før sige, at vi da selvfølgelig kan få at vide, hvad der foregår i Klaksvig og på Suðuroy og alle de andre steder.
Kan ikke få tilsagn om, at vi nu starter glade på en frisk?
Jørn Dohrmann (DF), 2013-02-21:
Jeg er jo nødt til ligesom at konkludere på det, hr. Flemming Møller Mortensen siger, for han svarer ikke på mit spørgsmål om kystnærhedszonen.
Altså har der ikke været nogen problemer, må jeg konstatere.
Vi må også konstatere, at det med konkurrencen på dagligvaremarkedet ikke vejer særlig tungt, når man nu ikke følger det, som Dansk Supermarked siger, nemlig at vi skal have nogle butikker, for at der kan komme konkurrence.
Der vælger jeg at forstå, at det, hr. Flemming Møller Mortensen siger, er: Nej vi lader det være, som det er i dag, og så accepterer vi, at konkurrencen på fødevarepriser på det her marked er lig nul, og så har vi højere priser i Danmark.
Det, jeg også bare gerne vil spørge til, er jo de investeringer, der har været foretaget, og de job, der har været sat i gang.
Vi har fået nogle høringssvar, hvor der står, at det er omkring 1.200 job, som nu bliver lagt i grus, fordi man stopper den planlægning, som man nu har været i gang med efter den gamle lov.
Der vil jeg bare spørge: Er regeringen nu begyndt at arbejde på, at man stopper med at få nye job til håndværkerne?
Det kan jo godt udledes af det, der er kommet ud af det her lovforslag.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-02-21:
Det er fuldstændig korrekt, at jeg undlod at nævne Dansk Supermarked, og det gjorde jeg egentlig, fordi jeg synes, at købmændene og detailhandelsleddene i den her sammenhæng er vigtigere set med socialdemokratiske øjne.
Men det er ikke ensbetydende med, at vi ikke fra socialdemokratisk side ønsker, at vores detailhandel skal være konkurrenceudsat.
Vi er lige så bevidste som alle andre her i Folketingssalen om, at dagligvarer i Danmark er for dyre, og at konkurrencemomentet naturligvis spiller ind.
Men det er et spørgsmål om at få ting til at balancere, for vi skal også have et driftigt, veludviklet og attraktivt landdistriktsmiljø i Danmark, hvor der også er dagligvarebutikker, og analysen viser, at hvis vi fulgte de ændringer, der blev indført fra 2011, så ville det betyde en svækkelse af dagligvaremarkedet ude i landdistrikterne, og det ønsker vi ikke.
Jens Joel (S), 2013-02-21:
Tak for det.
I år er det 20 år siden, at de såkaldte Københavnerkriterierne blev vedtaget.
Det er de principper, der fastlægger, at EU og alle EU's medlemslande spiller efter de samme regler om demokrati, menneskerettigheder, beskyttelse af minoriteter og en velfungerende markedsøkonomi.
De principper er sammen med EU's konkrete regler det fundament, som vores fællesskab i Europa bygger på.
Og lever man ikke op til de kriterier, kan man ikke deltage, uanset hvad man ellers måtte have at byde på.
Men lever man op til dem, er EU faktisk ikke nogen lukket klub for rige eller vesteuropæiske lande.
Med optagelsen af Kroatien som EU's 28. medlem ser vi endnu et eksempel på, hvordan principperne både står ved magt og er magtfulde i forhold til at sikre den reformvej, som mange af de nyere stater er slået ind på.
EU blev skabt i kølvandet på anden verdenskrig, hvor et af hovedformålene var at skabe fred Europa og slikke sårene efter en voldsom og brutal anden verdenskrig.
Sårene i EU's medlemslande er efterhånden helet, men siden er der brudt nye op andre steder i Europa, og borgerkrigen i det tidligere Jugoslavien har skabt andre lande med behov for en håndsrækning og hjælp til at hele sårene.
Den krig viste med al tydelighed, at vi alle i Europa er afhængige af, at der sikres fred og stabilitet på Balkan.
Med optagelsen af Kroatien kommer vi derfor ikke bare et stort skridt nærmere et sammenhængende Europa, men også et stort skridt nærmere et mere sikkert og stabilt Europa.
Vi viser, at Kroatiens vej – at arbejde for reformer og retssikkerhed – er måden og vejen til en bedre fremtid også for andre stater, og vi anerkender, at Kroatien har taget livtag med fortiden og taget hul på fremtiden.
Så mens EU's principper har stået fast, har rigtig meget ændret sig på Balkan.
Både før og efter sin ansøgning om optagelse for 10 år siden har Kroatien været på vej til at tilslutte sig Det Europæiske Fællesskab.
Det har været hårdt arbejde at bringe Kroatien så langt som til et sted, hvor man lever op til Københavnerkriterierne, men det lykkedes, og derfor bør vi selvfølgelig imødekomme deres ønske.
Det er ikke dermed sagt, at der ikke fortsat skal reformeres og gøres en indsats i Kroatien, men de grundlæggende spilleregler er på plads.
Det indre marked, som allerede nu skaber ½ millioner arbejdspladser i Danmark, kan vi med Kroatiens optagelse se frem til
bliver lidt større, og det skaber forhåbentlig endnu flere arbejdspladser, også i Danmark.
Der findes allerede danske virksomheder, der investerer i Kroatien.
Det skal og vil i fremtiden blive endnu lettere, og dermed får Danmark adgang til et nyt marked og forbedrede eksportmuligheder.
Med optagelsen af Kroatien udnytter vi det europæiske samarbejde bedst muligt.
Vi får både et større indre marked og et bedre politisk samarbejde, og vi får mere sikkerhed og stabilitet i Europa.
Og på den baggrund støtter Socialdemokraterne op om forslaget og håber meget at kunne byde velkommen til Kroatien den 1. juli i år.
Pia Adelsteen (DF), 2013-02-21:
Uden sådan at komme med en lang tale om, hvor god EU er, vil jeg sige, at lige præcis den proces, der er foregået omkring Kroatien, vil jeg set i forhold til den tidligere proces faktisk gerne rose.
For det er helt klart min opfattelse, at man har lært af de erfaringer, man gjorde i forbindelse med den sidste udvidelse, nemlig at man ikke nødvendigvis kan regne med, at landene fortsætter i reformsporet, når de er kommet ind i EU, men at de altså skal opfylde en hel del krav, inden de bliver en del af EU.
Det er derfor min opfattelse, at Kroatien har været igennem en noget hårdere procedure end bl.a. Rumænien og Bulgarien og også dermed har lavet flere reformer og er meget mere klar til at være en del af det fællesskab, som EU jo også er.
Jeg vil godt sige, at i Dansk Folkeparti har vi en principiel holdning til de her overgangsforanstaltninger.
Af samme årsag synes vi også, at det skal laves over for Kroatien, for der skal heller ikke gøres forskel.
Det er i hvert fald noget, vi vil stille forslag om, og så må vi jo så se, hvordan det går.
Men det skal ikke hindre Kroatien i at blive medlem af EU.
Det må være op til hvert enkelt land, om man ønsker at være en del af EU's fællesskab.
Jeg vil så også godt sige, at med hensyn til netop overgangsforanstaltningerne i forhold til arbejdskraftens fri bevægelighed er det, der bekymrer os, netop det med, at der kommer en masse mennesker til Danmark og arbejder for en meget lille løn.
Det er noget, vi forsøger at bekæmpe.
Vi forsøger at bekæmpe social dumping, og det er noget, vi skal gøre hele tiden.
Derfor kan det måske også godt undre mig lidt, at der ikke har været nogen bemærkninger fra arbejdsmarkedets parter, herunder LO; at de ikke ligesom siger, at der altså er noget, man skal være opmærksom på, netop når nye lande kommer ind i EU.
Men vi er positive over for, at Kroatien bliver en del af EU.
Så vi støtter forslaget.
Camilla Hersom (RV), 2013-02-21:
Tak for det.
Det er en meget stor glæde som en af mine første gerninger som Det Radikale Venstres nye EU-ordfører at skulle holde denne tale i forbindelse med forslag til lov om Den Europæiske Unions udvidelse med Kroatien.
Udvidelsen af EU med stadig flere lande er en påmindelse om, hvor stort et mirakel det europæiske samarbejde i virkeligheden er.
Baggrunden for samarbejdet var verdenskrigenes katastrofe, men det stadig tættere samarbejde, der har fulgt efter, og som har leveret forsoning mellem tidligere fjender, økonomisk integration mellem tidligere konkurrenter og en ramme for demokratisk samarbejde mellem suveræne stater, er en helt unik ting i verden.
EU er dragende på sine naboer.
Nu er turen så kommet til endnu et land på Balkan.
Det er en gevinst for EU økonomisk, kulturelt og sikkerhedsmæssigt, og jeg tror ikke, man skal undervurdere, hvad optagelsen betyder for Kroatien.
Jeg havde selv den fornøjelse at holde ferie i det smukke land i sommeren 2011, hvor forhandlingerne allerede var godt i gang.
Det var synligt overalt: store plancher i lufthavnen, EU-flag side om side med det kroatiske flag, alle priser angivet i euro og tekster som indledning på restauranternes menukort, som beskrev Kroatiens europæiske historie og naturlige tilhørsforhold til EU.
Det var overalt og må opfattes som et tydeligt eksempel på, hvor stor en kraft EU er, og hvor enorm en tiltrækning det europæiske samarbejde har på landene omkring os, samt hvilken energi, optimisme og entusiasme det tilfører de lande, der er i gang med forhandlinger med henblik på optagelse.
Det er også godt at minde sig selv om i en tid, der er turbulent for Europa, og hvor også Danmark vil skulle træffe beslutninger om vores fremtidige rolle i det europæiske samarbejde.
Vi må have blik for det langsigtede perspektiv i alt, hvad vi gør.
Jeg vil slutte med at ønske tillykke til Kroatien, som jeg tror og håber er en del af fællesskabet fra den 1. juli 2013, tillykke til EU, der får et nyt medlem af familien, tillykke til Danmark, fordi vi er med.
Radikale Venstre kan tilslutte sig forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-02-21:
I dag behandler vi i Folketinget lovforslaget om EU's udvidelse med Kroatien.
I SF hilser vi i Kroatien velkommen i EU.
Mange danskere har nok minder om 1990'ernes krige på Balkan.
Vi troede, det var slut med krig i Europa, men pludselig skete det igen med millioner af flygtninge og internt fordrevne, etniske udrensninger og frygtelige koncentrationslejre.
Resten af Europa stod handlingslammet og formåede ikke at beskytte civilbefolkningerne, der led frygteligt under disse krige.
Der er sket rigtig meget i Kroatien, siden krigen sluttede for snart 20 år siden.
Landet har haft blikket stift rettet mod Europa og bevist, at de er klar til indtræde i EU.
I den seneste rapport fra 2012 slog Kommissionen fast, at der er sket store fremskridt på de områder, der omhandler landets politiske system, fokus på demokrati, menneskerettigheder og retsforhold.
Ud over at disse forbedringer betyder, at landet kan komme med i EU, gør reformerne også en helt konkret forskel i mange kroaters hverdag, og det mener vi i SF i sig selv er værd at glæde sig over.
SF er positive – meget positive – og vil gerne sige dobro dosăo [velkommen] til Kroatien.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-02-21:
Uha, det er svært at komme op og matche det, når der lige er blevet talt på kroatisk fra talerstolen, så det vil jeg slet ikke kaste mig ud i.
Til gengæld vil jeg sige, at jeg synes, det er meget tydeligt, at udviklingen i EU lige nu går i en helt forkert retning.
Beslutningerne flyttes væk fra befolkningerne og til teknokrater i Bruxelles.
Ligeledes sætter EU's liberalistiske økonomiske styring velfærd og lønninger under pres, mens banker og finanssektoren forgyldes med billige lån og bankpakker.
I Enhedslisten er vi imod den udvikling, som skaber splid mellem befolkningerne.
Vi støtter varmt internationalt samarbejde, men ikke, når det ødelægger vores velfærd og folkestyre – for os i Danmark og for befolkningerne i hele Europa.
Derfor er vi modstandere af EU.
Det er også derfor, at vi vil anbefale den kroatiske befolkning ikke at tilslutte sig EU, men hvis den kroatiske befolkning på demokratisk vis vedtager, at de vil med i EU, stiller vi os selvfølgelig ikke i vejen for det, ud over at vi kan risikere at støde sammen i døren, når vi er på vej ud og de er på vej ind.
Merete Riisager (LA), 2013-02-21:
Når Kroatien søger om optagelse i EU, er det en glædelig begivenhed, da det viser den positive udvikling, der er sket i regionen.
EU-medlemskabet har været en pris, landet har kunnet stræbe efter, hvis det opførte sig fornuftigt.
Derfor har EU-medlemskabet haft en stabiliserende effekt på det politiske liv i Kroatien.
Det kan man håbe vil være en ledestjerne for andre lande i regionen.
I forhold til det indre marked er det en gevinst, at Kroatien kommer med i EU – både for Kroatien og resten af EU-landene.
I Liberal Alliance er vi store tilhængere af at nedbryde handelsbarrierer, og det giver mening at starte med at lægge barriererne ned inden for EU, alt imens vi også åbner markederne til eksempelvis USA og Japan.
Men det er ikke det samme EU, Kroatien søger optagelse i nu, som det EU, landet satte sit mål efter for mange år tilbage.
Det er derfor af stor vigtighed, at Kroatien og andre lande, der søger om optagelse i EU, gør det med åbne øjne.
Hvor EU set med kroatiske øjne førhen var lig med vækst, velstand og fordragelighed, er der nu mange ting, der skaber splittelse i EU.
Tættere og tættere finanspolitisk integration skaber spændinger mellem landene.
Det demokratiske underskud dræner borgernes tiltro til et system, der er komplekst, uigennemskueligt og alligevel styrende i både stort og småt.
Når Kroatien indtræder i EU, vil landet angiveligt få en dato for, hvornår det forventes at indtræde i euroen, og denne dato er værd at lægge mærke til, for som euroland forandres det frivillige samarbejde markant.
Det er ikke det samme at arbejde sammen som at hæfte for hinanden, hvad eurozonens medlemmer har måttet lære af bitter erfaring.
I denne uge har Frankrigs Hollande været i Grækenland og forsikre om, at Grækenland hører til i eurozonen og således kan regne med en vis forståelse og hjælp.
Det er som at se en fordrukken skipper, der trøster besætningen på den synkende skude.
Det er dette scenarie af stigende irritation og afhængighed mellem landene og stadig større desperation over arbejdsløshed og gæld, som Kroatien skal holde øjnene på, når de træder ind.
Og vil man helt ind i kernen af EU, skal der betales både i suverænitet og i klingende mønt.
Hvorledes nye medlemslande vil agere i forhold til de gamle landes trakasserier, er endnu for tidligt at sige, men vi kan sige med sikkerhed, at der bliver brug for både snusfornuft, fokus på værdiskabelse og ansvarlighed over for borgernes ønsker og demokratiske rettigheder.
Benedikte Kiær (KF), 2013-02-21:
Den mellemstatslige aftale mellem EU's nuværende 27 medlemslande og Kroatien indebærer ikke afgivelse af dansk suverænitet og medfører, at Kroatien bliver medlem af EU den 1. juli 2013.
Det støtter Det Konservative Folkeparti varmt.
Kroatiens optagelse sker efter de samme principper som hidtil, dvs. øjeblikkelig og fuld tilpasning af EU's institutioner.
Der gives i traktaten mulighed for at dispensere fra EU's bestemmelser om arbejdskraftens frie bevægelighed.
Der lægges i forslaget op til ikke at benytte sig af denne bestemmelse, idet Danmark ikke har overgangsbestemmelser for andre EU-lande.
Arbejdsmarkedets parter har været hørt og har ikke haft bemærkninger, og med kun 4,4 mio. indbyggere har Kroatien kun et begrænset udvandringspotentiale.
Det Konservative Folkeparti støtter, at der gives Kroatien de samme rettigheder med hensyn til den fri bevægelighed af arbejdskraft som andre EU-lande.
Det er ganske som hidtidig praksis.
Det er afgørende, at de samlede regler efterleves, og derfor er vi også tilfredse med, at regeringen fremhæver fokus på de tilsagn, Kroatien har givet vedrørende retsvæsen og grundlæggende rettigheder, der hidtil har været en stor udfordring for de kroatiske myndigheder.
Det er klogt at holde ekstra øje med det her område frem mod optagelsen.
Vi støtter varmt forslaget, der også vidner om, at vi sammen efterlever det løfte, der blev givet til det vestlige Balkan, om, at de nationer, der ønsker det og lever op til kravene, kan blive en del af det europæiske samarbejde i EU.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-02-21:
Tak for det.
Jeg vil godt spørge hr. Flemming Møller Mortensen, om han kan komme med nogle eksempler på, at man har misbrugt bestemmelsen om kystnærhedszonen.
Det er jo så nemt at sige: Nu laver vi det bare om – vi var imod det dengang, og nu har vi magten til at lave det om; nu vil vi gerne have stoppet al udvikling, vi vil gerne have stoppet de særlige tiltag, som 29 kommuner fik mulighed for at tage, for at bibeholde beskæftigelsen i deres kommuner.
Jeg vil sige, at jeg har fundet nogle høringssvar bl.a. fra Dansk Supermarked, som netop siger, at det her vil betyde, at der ingen konkurrence vil være på dagligvaremarkedet; det vil betyde, at vi får højere priser i Danmark end i vores nabolande.
Og jeg må udlede den konklusion af det, hr. Flemming Møller Mortensen har sagt, at man gerne vil have, at der er højere dagligvarepriser i Danmark.
Er det rigtigt forstået?
Sara Olsvig (IA), 2013-02-21:
I forhold til lige præcis det, som erhvervsministeren var inde på ved det åbne samråd tidligere i dag, har det, der har fyldt mest i den grønlandske debat, været det grønlandske turismeerhvervs betænkeligheder i forhold til de stramninger, som erhvervsministeren også talte om.
Og der mener jeg, som erhvervsministeren også sagde, at det er rigtig vigtigt at have en tæt dialog med erhvervslivet.
Turismeerhvervet er specielt bekymret over nogle af de stramninger, som er på vej på søfartsområdet, fordi de er bange for, at krydstogtskibe så vil fravælge Grønland, og det er derfor, at vi har været inde at sige, og at jeg har været inde at sige, at det er rigtig vigtigt, at vi får fælles standarder i hele Arktis, så det ikke kommer til at være standarder, som kun gælder Grønland og derfor kan resultere i, at eventuelle krydstogtturister fravælger at komme til Grønland.
Det har jeg ikke indblik i, men jeg ved jo, at ordføreren selv var til stede ved samrådet, og som erhvervsministeren sagde, har man så at sige lavet en hensigtserklæring om, at man vil lave en aftale.
Den kan man så først lave efter valget i Grønland.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-02-21:
Tak, og tak for ordførertalen.
Jeg synes, det er ret relevant, når vi taler om udviklingen i den grønlandske økonomi, og jeg giver fru Sara Olsvig fuldstændig ret i, at det er meget vigtigt – det er jo også det, der har ligget i hele selvstyreaftalen – at man ikke ensidigt fokuserer på ét erhverv, nemlig fiskeriet, men at man netop begynder at tænke ud af boksen.
Nu havde vi et samråd tidligere i dag med erhvervs- og vækstministeren, som også kort var inde at berøre åbningen af Nordøstpassagen og Nordvestpassagen, og i den forbindelse er jeg sådan set interesseret i at høre fru Sara Olsvig om, hvad debatten er, og hvorledes fru Sara Olsvig ser mulighederne for Grønland for, at det i øvrigt også kan være med til at generere noget økonomi og noget erhverv på det grønlandske område.
Jeg noterede mig også tidligere fru Sara Olsvigs synspunkter på det her område, og jeg giver hende faktisk fuldstændig ret, for generelt, når vi taler om søfartsindustri og søfartsnationer, er det bedste, uanset hvor det er, at vi har internationale regler, for ellers kommer vi til at lave nogle begrænsninger for os selv.
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge lidt ind til den dialog, som jeg håber der er mellem Grønland og naboerne, altså om det er sådan, at man faktisk, f.eks. i forbindelse med krydstogtsdelen, har en dialog direkte mellem det grønlandske selvstyre og Canada, for det er et af de steder, hvor vi ser der er problematikker, altså bl.a. med krydstogtskibene.
Tilsvarende vil jeg spørge, om der, når Nordøstpassagen bliver yderligere åbnet, er en løbende dialog mellem det grønlandske selvstyre og folk på den russiske side.
Sara Olsvig (IA), 2013-02-21:
Det har jeg desværre heller ikke noget indblik i, så jeg tror, man skal stille spørgsmålet til selvstyret.
I forhold til dialog med Canada vil jeg sige, at vi generelt har en dialog med andre inuitter i hele Arktis – Canada, Alaska og Rusland – og der er det som regel den vej, vi går, i forhold til at have en dialog om det kulturelle og andre sager, som vedrører os alle sammen.
Men om der er en officiel dialog mellem selvstyret og Canada og Rusland om Nordvestpassagen og Nordøstpassagen, ved jeg ikke.
Kim Andersen (V), 2013-02-21:
Kan ordføreren fortælle os lidt om, hvad det er for et samarbejde, vi har hørt om i dag i det samråd med erhvervsministeren, der var i Folketingets Erhvervsudvalg, om et tiltag mellem Grønland og Danmark med henblik på at fremme erhvervsaktiviteter, eventuelt med investeringer, eventuelt med udveksling af informationer, understøttelse af forskellige kompetencer og ekspertiser, og hvad ved jeg?
Hvad er det for nogle ting, der er lagt op til her fra Grønlands side?
Sara Olsvig (IA), 2013-02-21:
Jeg ser da sådan en fremtidig årlig debat her i salen som en god platform for at komme ind og flage nogle af de sager, som jeg arbejder med.
F.eks. kan det være udsatte grønlændere i Danmark.
Dem har der ikke været særlig meget fokus på, og man har manglet bevillinger til at videreføre værestederne for udsatte grønlændere her i Danmark, de grønlandske huse.
Det er først kommet på plads i midten af januar, så nogle af dem har været nødt til at lukke midlertidigt og åbne op igen.
Dem vil jeg da komme ind og flage ved sådan nogle årlige debatter som dem, vi nu beslutter vi gerne skulle have.
Der er selvfølgelig også andre sager, som vedrører Grønland mere direkte, som Kriminalforsorgen, som også er en af de sager, som desværre ikke har fået nok opmærksomhed og politisk omsorg fra dansk side i forhold til økonomi.
Nu står Kriminalforsorgen over for store udfordringer, og Europarådets Torturkomité har kritiseret en lang række forhold på de grønlandske anstalter for domfældte, men der er ikke afsat penge til at forbedre de her forhold i det kriminalforsorgsforlig, som forligskredsen vedtog i efteråret.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-21:
Tak til ordføreren for de konkrete ideer.
Jeg har et spørgsmål, som ordføreren måske heller ikke sådan har forberedt sig på.
Ordføreren nævner, at Grønland er nødt til at udvikle flere forskellige erhverv, og turismen er oplagt et af dem.
Hvordan kunne vi f.eks. fra dansk side fremme en form for turisme i Grønland, som man ville være tilfreds med i hjemmestyret?
Var der nogle konkrete ting, vi kunne gøre fra dansk side for ligesom at hjælpe sådan en turisme bedre på vej?
Sara Olsvig (IA), 2013-02-21:
Vi skal først og fremmest sikre, at vi får sat den her rammelovgivning i forhold til sikkerheden på krydstogtskibe og sikkerheden ved sejlads i arktiske og grønlandske farvande på plads.
Vi skal have bearbejdet den i dialog med erhvervslivet, og man skal også fra dansk side have kigget på, hvad realiteten er i Grønland omkring krydstogtssejlads.
F.eks. har jeg bidt mærke i, at man skal stille nogle særlige krav i isfyldte farvande, men vi er også nødt til at gå ind og kigge på, hvordan vi så definerer »isfyldte farvande«, for farvande er altså ikke lige isfyldte omkring hele Grønland.
Så der ligger rigtig meget arbejde i forbindelse med opstramninger på søfartsområdet.
Der kan man øge dialogen med det grønlandske parlament og de grønlandske udvalg i parlamentet for at komme ind og se på, hvad det så er for nogle bekymringer, vi har hjemme hos os i de sager, som man så sidder og har ansvaret for her i Danmark.
Jeg har konkret foreslået et møde med lovudvalget, Inatsisartut, og Retsudvalget her i Folketinget, sådan at de også kan komme ind og tale mere direkte om de udfordringer, vi har inden for bl.a. Kriminalforsorgen og retsvæsenet.