runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2007-03-28:
Det er jo sådan, at vi ikke fra dansk side blander os i andre landes politik.
Andre lande blander sig heller ikke i dansk politik.
Men når det gælder grundlæggende menneskerettigheder, når det gælder terror, har vi både en ret og en pligt til at blande os.
Derfor må vi naturligvis også interessere os for, hvad der sker i Tjetjenien på de områder.
Jeg må desværre sige, at det jo ikke er tilfredsstillende, hvad vi ser.
Tværtimod er det stadig væk utilfredsstillende og uacceptabelt.
Folk forsvinder, der er indberetninger om drab – alt sammen på en sådan måde, at det bliver indberettet af menneskerettighedsorganisationer og andre ngo’er og også af menneskerettighedsombudsmanden, som på mange måder retter kritik mod, hvad der sker i Tjetjenien.
Samtidig er der en stærkt belastende flygtningesituation.
Folk er blevet fordrevet som følge af konflikterne i Tjetjenien til de omkringliggende områder, så mange tusind mennesker lever i landflygtighed, og terror har også løbende været en del af det billede, vi gennem de seneste mange år har set af Tjetjenien.
Brud på menneskerettighederne, terror, fordrevne flygtninge er uacceptabelt, uanset hvilken af parterne der i forbindelse med de enkelte hændelser er de skyldige.
Fra dansk side må vi naturligvis, både når det gælder brud på menneskerettighederne, og når det gælder terror, tage skarpt afstand fra det, uanset hvilke parter der begår disse forbrydelser.
Når det er sagt, er der heldigvis også trods alt fremskridt at spore i Tjetjenien, hvilket også udenrigsministeren har været inde på det i sin redegørelse her i starten af debatten.
Jeg synes i hvert fald, at det understreger én væsentlig ting, og det er, at vi fra dansk side skal holde os i dialog med Rusland og med alle, der kan bidrage til at styrke en udvikling i den rigtige retning i Tjetjenien.
Det gælder de muligheder, regeringen har for at dyrke forbindelser og lægge pres på for at drive udviklingen i den rigtige retning, og det gælder det, som vi som parlamentarikere kan gøre bl.a. i Europarådet for at lægge pres på stridens parter for at få normaliseret situationen og i sidste ende få en acceptabel situation, når det gælder menneskerettigheder, få stoppet terrorvirksomheden og også få de landflygtige tilbage til deres bopæl, til det land, som de hører til.
Derfor er det vigtigt, at vi fortsætter arbejdet, fortsætter det pres, der er lagt, og jeg synes på trods af det ikke særlig pæne, men tværtimod utilfredsstillende billede, vi kan se, at der er tegn i sol og måne på, at det nytter med et langsigtet, tålmodigt arbejde for at drive tingene i den rigtige retning.
Men der findes ingen lette løsninger på det – og slet ikke nogen, som vi sådan med et snuptag og et forslag til vedtagelse her i Folketinget i dag kan bruge til at få vendt tingene fra den ene dag til den anden.
Rune Lund (EL), 2007-03-28:
Jeg er glad for, at den beskrivelse af situationen i Tjetjenien, som hr. Lars Barfoed gav, var betydelig tættere på sandheden end den beskrivelse, som hr. Morten Messerschmidt gav, som jeg ikke synes tegnede et rigtigt billede.
Det vil jeg da gerne kvittere for.
I den forbindelse vil jeg godt sige, at når nu man tegner det billede af de menneskerettighedskrænkelser, der foregår, og man mener, at der skal gøres en masse ting, kan hr. Lars Barfoed så ikke komme på en eneste ting, som man mener at Danmark kunne gøre selvstændigt, uden at man nødvendigvis skal inddrage EU eller andre internationale organisationer, hvor der er en tendens til, at det bliver laveste fællesnævner?
Kan hr. Lars Barfoed ikke komme på et eneste initiativ, som Danmark kunne tage selvstændigt i den her sag?
Lars Barfoed (KF), 2007-03-28:
Jamen Danmark har faktisk gjort noget.
Danmark har jo løbende deltaget i arbejdet i Europarådet, hvor der lægges et pres for at få en acceptabel menneskerettighedssituation.
Det har rent faktisk ført til domme over for Rusland, som Rusland jo også har accepteret, Rusland har betalt de bøder, der er forbundet med dem, og Danmark arbejder i bilaterale kontakter såvel som i de multilaterale organer, som vi er repræsenteret i, for også i Tjetjenien at få skabt en bedre menneskerettighedssituation og få stoppet terroren.
Så jeg mener, vi gør noget.
Men man skal ikke bilde sig ind, at vi kan sidde her i det danske Folketing og træffe en beslutning, der så fra den ene dag til den anden får afgørende betydning for menneskerettighedssituationen i Tjetjenien.
Så enkel er verden desværre ikke.
Det ville jeg da ønske.
Jeg ville ønske, at hr. Rune Lund og jeg og andre gode kræfter her i Folketinget kunne blive enige om, at nu stopper vi det dernede med brud på menneskerettighederne og terror, men sådan er det jo ikke.
Rune Lund (EL), 2007-03-28:
Jeg påstår ikke, at noget kan ordnes med et snuptag i Tjetjenien.
Det er en meget vanskelig situation.
Men vi har i årevis haft en situation, hvor vi har kunnet se, at der er blevet ved med at blive myrdet i tusindvis af mennesker.
Over 200.000 er blevet myrdet siden 1994 – ligesom i Darfur, hvor der er døde lige så mange mennesker, det er bare sket over en kortere tid.
Vi har et Tjetjenien, som er et europæisk Darfur i slowmotion, og vi har kunnet se, at det, som er sket indtil videre, ikke har hjulpet, der er ikke blevet gjort nok.
Og i den situation må man da stoppe op og sige: Jamen hvad kan vi så gøre?
Og der er det jo sådan i det forslag til vedtagelse, som SF og Enhedslisten har fremsat i dag, at der f.eks. står støtte til demokratiske kræfter, f.eks. Soldatermødrenes Komité; der står rejse en sag mod Rusland ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, som vil skabe mere fokus og også politisk pres på Rusland; og der står, at man også f.eks. kan arbejde for at inddrage den internationale krigsforbryderdomstol for at dømme folk, der har stået for krigsforbrydelser.
Er det ikke nogle gode tiltag, som man kunne gribe fat i?
Lars Barfoed (KF), 2007-03-28:
Jeg mener ikke – med al respekt for vores lands styrke og formåen – at en dansk enegang med anlæggelse af internationale retssager er noget, som flytter noget.
Jeg mener måske tværtimod, at det vil undergrave vores muligheder for i en bredere sammenhæng at bidrage til at lægge et pres.
Så jeg tror, vi let kunne risikere at bruge kræfterne på noget, som fører til intet, men som måske tværtimod undergraver vores position og vores rolle andre steder.
Jeg tror, at medlemskabet af Europarådet trods alt har bidraget til, at vi i højere grad kan lægge pres på Rusland, et pres, som vi ikke kunne lægge, da Rusland ikke var medlem af Europarådet.
Så jeg tror egentlig, at den analyse, som hr. Per Stig Møller anlagde på det tidspunkt og altså accepterede russisk medlemskab, var en korrekt analyse.
Derfor tror jeg, at vi ville ødelægge mulighederne for dialog og pres på Rusland, hvis det var sådan, at vi lige pludselig stillede krav om, at Rusland ikke skulle være medlem af Europarådet.
Jeg har klart givet udtryk for, hvordan jeg vurderer situationen, og den er ikke tilfredsstillende.
Tværtimod er der anledning til at kritisere den.
Men når det er sagt, så er der dog tegn i sol og måne på, at der er ting, der bevæger sig i den rigtige retning, og jeg tror, det ville være farligt på nuværende tidspunkt at tage skridt, der kunne få den udvikling til at stoppe og måske gå i den modsatte retning.
Per Stig Møller (KF), 2007-03-28:
Nu agter jeg altså ikke at stå her og føre Enhedslistens udenrigspolitik.
Jeg kan også konstatere i dag, at hvis der en skønne dag skulle komme en socialdemokratisk regering, vil den heller ikke føre Enhedslistens udenrigspolitik.
Så Enhedslisten er altså temmelig alene i verden.
Og det må Enhedslisten så leve med.
Det hjælper ikke ret meget, at Danmark gør det alene.
Det hjælper ret meget, at Danmark arbejder igennem EU for at få fælles EU-holdning til spørgsmålet.
De der andre separate indsatser: Jamen der er vi jo i gang med civilsamfundet, vi har et naboskabsprogram, hvor Rusland er involveret, vi arbejder for, at demokrati, demokratiske procedurer og institutioner fastholdes og udvikles i Rusland.
Det er klart, at det ikke går godt nok i Rusland, men det går betydelig bedre, end det gik førhen.
Og det går trods alt også bedre, end vi havde turdet håbe på i 1991, hvor man frygtede et stort sammenbrud i Rusland.
Der var jo mange på venstrefløjen her i Folketinget, der var fulde af angst for, hvad der dog skulle ske med Rusland, og det kæmpe sammenbrud i Rusland, man forudså fra venstrefløjens side, da man fik demokrati i Rusland.
Erling Bonnesen (V), 2007-03-28:
Jeg bidrager gerne til at fjerne den usikkerhed, som spørgeren fra Dansk Folkeparti skulle have foranlediget i forhold til Venstres signal.
Jeg mener selv, jeg var rimelig klar i min ordførertale og efterfølgende svar, for så vidt angår, at Venstre gerne vil have afskaffet forbeholdene på længere sigt, og ellers vil jeg henvise til redegørelsen.
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiets ordfører, om man i Socialdemokratiet har hørt nye signaler fra Venstre selv.
Det mener vi ikke at vi har sendt.
Så spørgsmålet er: Har man fået nye signaler fra Venstre?
Og hvis man ikke har det, jamen så burde den usikkerhed, der blev skabt tidligere, jo så også være fjernet igen.
Per Stig Møller (KF), 2007-03-28:
Jeg er nødt til at hjælpe hr. Holger K. Nielsen med hans historiske hukommelse.
Det er muligt, at hr. Holger K. Nielsen så ikke har begået den fejl, men det var der så ret mange andre på venstrefløjen, der gjorde.
Jeg husker under Gorbatjov, hvordan vi fik at vide, at vi ikke måtte gøre noget som helst for at støtte balternes frihedskamp, for det ville blive helt forfærdeligt, hvis Gorbatjov faldt.
Men Gorbatjov var altså kommunistpartiet, det var ikke demokrati.
Det er historieforsnævring af fuldstændig uhørte dimensioner, der finder sted hos hr. Holger K. Nielsen i dag, og det er lidt trist, for venstrefløjen tog fejl, og så stå dog ved, at I tog fejl.
Om menneskerettighedsbevægelser: Vi har kontakt.
Vi har kontakt med forskellige menneskerettighedsgrupper i Rusland, og det vil vi blive ved med at have.
Men de støtteprogrammer, vi har, drejer sig altså om strukturelle programmer for at få demokratiet til at bide sig fast med demokratiske strukturer og institutioner.
Der tror jeg, at det, det drejer sig om, er at sikre, at demokratiet med retssikkerhedssamfundet, retssamfundet, ytringsfriheden osv. bliver knæsat.
Det er retssamfundet, der vil være det, der skal trække, og det er decentraliseringen, der skal trække.
Så i forbindelse med flygtningehjælpen giver vi jo nede i Kaukasus konkret støtte, således at Dansk Flygtningehjælp virkelig kan fungere dernede.
Hr. Holger K. Nielsen får ikke Danmark til at gå ind og være aktiv indenrigspolitisk spiller i et andet land.
Det er altså et medlem af Europarådet, og vi er ikke aktive indenrigspolitiske spillere, og det vil hr. Holger K. Nielsen jo heller ikke kunne være.
Det er man ikke.
Et andet land er heller ikke aktiv indenrigspolitisk spiller i Danmark.
Det var jo det, hr. Holger K. Nielsen bad om.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-03-28:
Nu siger fru Helle Sjelle, at udviklingen er løbet fra forbeholdene.
Det synes jeg er charmerende.
Jeg vil egentlig gerne høre, om fru Helle Sjelle kunne uddybe, hvad det er for en udvikling.
Når vi taler om euroen f.eks., så vi for, jeg tror, det er en uge siden, en stor undersøgelse fra nogle af de største eurolande, Frankrig og Tyskland, hvor det viste sig, at et flertal af befolkningen ønsker sig tilbage til D-marken og francen og faktisk ikke ønsker den valuta, som de er blevet påduttet af deres statsledere.
Kunne fru Helle Sjelle ikke fortælle lidt om sin virkelighed?
Helle Sjelle (KF), 2007-03-28:
Jeg ser – som jeg også sagde i mit indlæg – en virkelighed, hvor der mere end nogen sinde før er et behov for, at vi får afskaffet forbeholdene, og derfor synes jeg også, det er ganske relevant, at vi får den her nærmere undersøgelse af det her område.
Det er såmænd det, der er svaret på hr. Morten Messerschmidts spørgsmål.
Så kan vi godt stå og diskutere, hvad det lige præcis er for en udvikling, vi ser, og på hvilken måde.
Jeg synes, det er væsentligt, at vi får en undersøgelse på det her område, og derfor støtter vi også, at vi går i gang med det.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-03-28:
Det gjorde mig meget klogere.
Altså, man ønsker en undersøgelse, som kan afkræfte den virkelighed, vi andre lever i.
Så lad os tage et andet forbehold, lad os tage forbeholdet imod unionsborgerskabet.
Der sagde fru Helle Sjelle, at det var der slet ikke noget problem i i dag, for det havde man jo afklaret og skrevet ind i traktaten og den slags.
Jeg antager som noget selvfølgeligt, at fru Helle Sjelle er bekendt med, at i alle de domme, der falder ved EF-Domstolen, som handler om sociale rettigheder – vi kan nævne Grzelczykdommen, vi kan nævne Trojanidommen – henviser EF-Domstolen meget specifikt til unionsborgerskabet som argument for hele tiden at fortsætte denne her integrationsmekanisme, hvor man æder sig længere og længere ind på landenes socialsystemer, på landenes finanslove osv., og hele tiden udvider området for, hvor mange rettigheder andre landes borgere har i andre medlemsstaters sociale systemer.
Helle Sjelle (KF), 2007-03-28:
Jeg mener, som jeg sagde i mit indlæg, at der er god grund til at afskaffe de fire forbehold, og så kan jeg også på baggrund af det spørgsmål, som hr. Morten Messerschmidt her rejser, jo altså i hvert fald konstatere, at vi lever i to forskellige virkeligheder.
Vi opfatter helt klart virkeligheden på forskellige måder.
Jeg mener, at der er et stort behov for, at vi får afskaffet de her forbehold, og i det hele taget at vi får en tættere integration i EU, og jeg kan jo høre, at hr. Morten Messerschmidt bestemt ikke er af den opfattelse.
Svend Auken (S), 2007-03-28:
Der er et eller andet med mig.
Når jeg hører en Venstremand sige, at penge ingen rolle spiller, så ved jeg, at der er ugler i mosen.
Det, vi rejser, er selvfølgelig: Kan Folketingets flertal sammen med regeringen undersøge, hvad den ønsker, i forbindelse med virkningerne omkring europapolitikken?
Og der synes vi, det er uacceptabelt, hvis et parti skal kunne bremse dette.
Dette parti burde i øvrigt selv være interesseret i, at man fik en fair og balanceret kortlægning af de her ting.
Der, hvor jeg tror, der er uenighed mellem os og Venstre, er på spørgsmålet, om man skal vente med at iværksætte undersøgelsen, til traktatsagen er afgjort.
Der er vores opfattelse den, at vi kan starte med det samme, men vi kan ikke afslutte en sådan undersøgelse med fornuft, før vi kender det endelige resultat af afklaringen af traktatgrundlaget i fremtiden.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-03-28:
Nu er det jo ikke, fordi jeg har noget påtrængende behov for at forsvare regeringen, når regeringen selv er til stede, men jeg synes nu i al fairness, at jeg vil spørge fru Anne Grete Holmsgaard, når nu fru Anne Grete Holmsgaard på den måde klandrer regeringen for at være i lommen på Dansk Folkeparti, når det kommer til EU-politikken:
Bare i al fairness ville det vel være meget rimeligt.
Jeg føler mig tryg ved, at fru Anne Grete Holmsgaard overhovedet ikke kender klimaet i Dansk Folkeparti, for med de noget aparte synspunkter, som fru Anne Grete Holmsgaard har, ville hun øjeblikkelig blive smidt ud, hvis hun var medlem af Dansk Folkeparti.
Men det, jeg sådan set gerne vil spørge om, er: Kan fru Anne Grete Holmsgaard ikke godt se, at der er noget hult og propagandistisk over det her?
Man kunne i stedet for melde klart ud, at det, man vil, er at afskaffe nu to forbehold, og måske vil fru Anne Grete Holmsgaard gerne afskaffe fire eller fem – jeg ved ikke, hvor mange man ender op på i løbet af aftenen.
Ville det ikke være meget mere stringent og fair at sige: Jamen vi vil gerne afskaffe dem?
I stedet for at lave alle de her undersøgelser og sovse det hele ind i ekspertvurderinger og høringer, og hvad ved jeg, så kunne man bare melde det ud og sige: Det er den vej, vi vil for Danmark, og nu må vi høre, hvad danskerne vil.
Ville det ikke være meget mere fair end at lave de her ekspertundersøgelser hele tiden?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-03-28:
Nej, det synes jeg bestemt ikke, for det her handler ikke om en diskussion om, hvilke af forbeholdene vi hver især vil fastholde eller afskaffe.
Det handler det faktisk overhovedet ikke om.
Vi har en meget klar politik om det.
Det handler om noget andet.
Det handler nemlig om at lave en ordentlig undersøgelse af, hvad der har forandret sig i EU, og hvilke konsekvenser forbeholdene har for Danmark.
Dermed kan vi understøtte, at vi rent faktisk kan få en god debat med befolkningen.
Det synes vi er vigtigt at få frem i stedet for at holde hænderne for øjnene og lade, som om det ikke har nogen betydning.
Selvfølgelig har det en betydning, og den synes vi det er vigtigt at få ud også til en diskussion.
Vi lider altså ikke af en eller anden trang til at sige, at eksperter er af det onde.
Vi synes faktisk, det er vigtigt, at vi har dygtige eksperter i et moderne samfund.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-03-28:
Jeg synes, at nogle af de tiltag og forslag, som hr. Rune Lund kommer med i relation til flere forbehold, lyder meget interessante.
Vi har jo alle sammen her i weekenden set de frygtelige billeder af dyretransporter, som foregår på en fuldstændig urimelig måde, hvor dyrene lider og nærmest er døde af udmattelse, når de kommer frem til den destination, hvor man har valgt at de skal slagtes.
Det er igen EU-reglerne, som forhindrer, at man kan indføre nogle fornuftige dyreværnsmæssige regler, som sikrer dyrene en ordentlig behandling på distancen fra produktionsstedet og frem til slagteriet.
Jeg vil bare gerne spørge, om det også ville indgå i hr. Rune Lunds overvejelser om, hvordan man kunne tage forbehold for den eksisterende EU-traktat.
I givet fald tror jeg bestemt, at det er noget, som Dansk Folkeparti kan tilslutte sig.
Rune Lund (EL), 2007-03-28:
Det er det helt klart.
Jeg var lige ved også at sige dyretransporter, men så kom der en seddel herop, hvor der stod 1 minut på, og så må man jo udelade nogle ting.
Konkret handler det om, at grise i EU må køre rundt på vejene i 24 timer.
I Enhedslisten mener vi, at dyrene maks. må køre rundt i 8 timer, og at de som udgangspunkt skal køres til det nærmeste slagteri.
Den slags regler må vi ikke indføre, hvis det er sådan, at grisene bliver transporteret over en landegrænse, for så kan man f.eks. ikke transportere en gris fra det nordlige Italien til slagtning i Danmark, fordi det simpelt hen tager over 8 timer at transportere den.
Der tænker man, at en gris er en vare på linje med pasta, en dåse flåede tomater eller en elpisker, og derfor er det en teknisk handelshindring, hvis vi indfører skrappere regler for dyrevelfærd, hvilket her er helt fornuftigt og burde indføres.
Så selvfølgelig er det en del af hele tankegangen om, at man bør have retten til at gå foran i det indre marked, og det gælder selvfølgelig også dyretransporter.
Søren Pind (V), 2007-03-28:
Jeg synes altid, man skal vare sig for at drage direkte sammenligninger, men jeg vil godt sige, at jeg finder udviklingen i Rusland stærkt bekymrende.
Den centralisering af magten, der foregår, den måde, hvorpå man netop ser pressen blive undertrykt, hvor journalister bliver dræbt, og hvor vi jo også den seneste tid har kunnet konstatere, at den russiske efterretningstjeneste også i udlandet opererer med metoder, som vi egentlig troede hørte en anden tid til.
Jeg vil ikke stå på den her talerstol og lade, som om jeg ikke opfatter det som et stærkt problem.
Det gør jeg bestemt.
Jeg synes, det er overordentlig bekymrende, og det er noget, vi må tage alvorligt og fortsætte med at drøfte i det her Folketing.
Det vil jeg godt give tilsagn om til hr. Holger K. Nielsen.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-03-28:
Jeg ved ikke, om jeg klandrede regeringen specielt, jeg opfordrede regeringen, som her er repræsenteret ved udenrigsministeren, til at tænke over, hvor længe den kan holde ud at have sin basis i Dansk Folkeparti.
Det var sådan set det, jeg gjorde.
Det, jeg klandrede Dansk Folkeparti for, var noget helt andet – og jeg vil da gerne gentage det – det var bl.a. for at sige, at det her er fuldstændig unødvendigt.
Lad os nu tænke over: Hvad betyder det så?
Ja, det betyder, at man faktisk ikke ønsker noget, som er vigtigt for Danmark, ud i den brede offentlighed i en diskussion, hvor man også har et ordentligt grundlag for at diskutere det.
Det synes jeg da er mærkeligt.
Det minder mig da lidt om den styreform, man har i Dansk Folkeparti, der er totalt topstyret og lukket.
Jeg synes da, at det ville være kedeligt, hvis det var den skæbne, som forbeholdene skulle komme ind under.
Erling Bonnesen (V), 2007-03-28:
Tak for svaret.
Jeg føler også på grundlag af det svar, jeg har fået nu, at den første tvivl er væk.
Så er der en sidste rest, og det er det, der angår finansieringen, men der hørte jeg også på udenrigsministerens fremlæggelse af sagen tidligere i sin tale, at det her kommer til at tage noget tid, og at der formentlig et eller andet sted er en pulje eller en anden måde at ordne det her på, således at der også er en løsning på det.
Dermed vil jeg så spørge for anden gang, om man så ikke i sin helhed føler, at enhver tvivl er fjernet fra det her bord, eller at den i hvert fald er så mikroskopisk, at det er nogle tekniske ting, som kan løses undervejs, og som intet har at gøre med, at linjen skulle være ændret.
Svend Auken (S), 2007-03-28:
Nej, jeg mener faktisk ikke, at jeg hører nogen.
Det, der derimod er nyt for mig, er, at hr. Messerschmidt siger, at vi ikke kan lave de undersøgelser, vi gerne vil, uden at hr. Messerschmidt og hans parti skal sige ja eller nej.
Hvis en regering, der baserer sin europapolitik som en meget vigtig del af sin politik på andre partier end dem, man indgår finanslovaftale med, så må man dog, hvis man er en omhyggelig regering, give et tilpas tøjrslag i en sådan aftale til, at nødvendige undersøgelser og andre ting kan laves.
Det tror jeg er det, fru Dybkjær har tænkt på, da hun skrev sit forslag.
Lad os nu kigge på det i udvalget.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-03-28:
Jo da, i Hviderusland, helt bevidst, hvor man siger, at der skal man ind.
Der er diktatur og en diktator, Lukasjenko.
Man går ind og støtter de bevægelser, som han undertrykker.
Jeg synes, det er en fuldstændig rigtig politik.
Man skulle have gjort det i Irak også i øvrigt over for Saddam Hussein i stedet for at gå i krig.
Det, jeg siger, er, at man fuldstændig underkender de demokratiske tilbageskridt, som sker i Rusland.
Rusland er ved at udvikle sig til et diktatur!
Og derfor er man nødt til også at gå ind og støtte de bevægelser, som modarbejder den udvikling.
Det er det, jeg godt vil have regeringen til at anerkende: at man ligesom revurderer sin Ruslandspolitik og ikke bare falder på halen for Putin, fordi han har gasreserver, fordi det er en stor økonomi, fordi det er en stor politisk magt.
Man skal ligesom have nogle rene standarder for, hvad man støtter rundtomkring i verden, og det tilsiger, at man går ind og støtter demokratiske bevægelser i Rusland.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-03-28:
Ja, først vil jeg gerne lige sikre mig – selv om forslaget her måtte blive ændret efter de direktioner, som udenrigsministeren er kommet med, hvor man måske tager nogle flere dele ind i undersøgelsen – at regeringen siger nej til forslaget her, når det kommer til afstemning, al den stund det i sidste linje her i forslaget i bemærkningerne fremgår, at der skal afsættes bevillinger på finansloven for 2007.
Eftersom Dansk Folkeparti er med i finanslovsaftalen – det er Det Radikale Venstre ikke – går jeg ud fra, at der er en forståelse blandt finanslovspartierne for, at vi stemmer nej til det her.
Per Stig Møller (KF), 2007-03-28:
Jamen det kan jeg slet ikke tage stilling til nu, for jeg forventer slet ikke, at den undersøgelse kan blive færdig i 2007.
For hvis vi skal vente på en ny traktat for at kunne gøre den færdig, er vi først færdige i 2008, og så må vi jo så se på den.