runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Søndergaard (EL), 2008-01-17:
Jeg er bekendt med, at det står i ministerens notat.
Det, jeg prøver at få svar på, er, om ordføreren mener, at kommunerne får flere penge til rådighed lige nu.
Ja eller nej?
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-01-17:
Nu kan jeg jo af gode grunde ikke svare på, om hr. Rasmus Prehn er en del af den røde skole i Socialdemokratiet, som vi har læst så meget om på det seneste, men det er jo meget toneangivende politikere fra Socialdemokratiet, som sidder i KL's bestyrelse, eksempelvis Københavns overborgmester, Ritt Bjerregaard, som har været med til at blåstemple den her aftale.
Det samme gælder Nicolai Wammen fra Århus, som jo også er et forhenværende socialdemokratisk folketingsmedlem.
Jeg ser ikke nogen grund til, at man skal underkende en aftale, som er indgået mellem KL og regeringen, og jeg skal ikke forholde mig til, hvorvidt hr. Rasmus Prehns parti har stemt ja eller nej eller blankt til andre sager om dette her i salen.
Det er det her konkrete lovforslag, som jeg på vegne af Dansk Folkeparti har valgt at forholde mig til, og det er altså udmøntningen af en aftale mellem kommunerne i Danmark og regeringen om, at man nu vil sende de her 6 mia. kr. til anlægsinvesteringer ud i kommunerne igen.
Men vil fru Pernille Søndergaard ikke medgive mig, at det helt grundlæggende vigtige i lovforslaget er, at der bliver tilført kommunerne 2 mia. kr., som bliver frigivet fra en deponeringskonto?
Det er det helt grundlæggende i lovforslaget, det vælger Enhedslisten så at stemme nej til, og i mine øjne virker det i hvert fald ganske ulogisk.
Frank Aaen (EL), 2008-01-17:
Ja, men lad det så ligge, at hr. Villy Søvndal i første omgang udtalte sig meget positivt om aftalen.
Jeg er enig i det, som hr. Ole Sohn nu siger om aftalen, fuldstændig enig.
Men jeg fik ikke noget svar på mit andet spørgsmål: Hvorfor kan man ikke bare stemme for et forslag til vedtagelse, der er så enkelt, og som er en afskrift af det, SF selv har sagt, nemlig at Folketinget vedtager, at der skal afsættes 5 mia. kr. ekstra til lønforhandlingerne med henblik på at sikre de lavtlønnede offentligt ansatte et løft?
Hvorfor har man ikke bare stemt for det?
Ole Sohn (SF), 2008-01-17:
Nu kan det en gang imellem være vanskeligt både at have en seriøs tilgang til politik og at have et kommunikerbart budskab.
Det er ikke altid to forenelige sager.
Men virkeligheden er, at det, regeringen lavede, var, at man fremrykkede nogle midler, og derfor er det et fatamorgana at sige, at der kom ekstra midler til, for de penge ville være kommet i 2009 og 2010.
Det, vi sagde efter aftalen, hvilket i øvrigt også er en usvigelig kendsgerning, er, at der i 2008 er en større pose at fordele.
Der er tilsvarende mindre i 2009 og 2010, for de udloddes bare et år tidligere.
Det var det, som vi gav udtryk for efter det møde, vi havde med finansministeren, og det var, fordi det var et udtryk for virkeligheden.
Vi sagde også samtidig, at der var tale om - jeg tror ikke, at vi sagde fatamorgana - jeg tror, vi sagde et optisk bedrag.
Det, som bare kan konstateres, er, at i og med at Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne nikkede til den aftale, som regeringen havde lavet med KL, forsvandt flertallet.
Det synes vi er det helt afgørende at sætte fokus på, fordi det er her, den politiske konflikt ligger - eller efter vores opfattelse bør ligge.
Frank Aaen (EL), 2008-01-17:
Først skal jeg kvittere for, at SF i dag erkender, at det, som finansministeren kom med, var narreværk, og at der reelt ikke er nogen penge i den aftale, der blev lavet med kommunerne og regionerne.
Det glæder mig så meget desto mere, da den første melding, der kom fra SF's formand, hr. Villy Søvndal, var, at det var for lidt, men at det var et skridt i den rigtige retning.
Det kan jeg så forstå at SF heldigvis ikke mener i dag.
Det er jeg glad for.
Men det, der så undrer mig, er, at SF synes, at man skal lave sit eget forslag til vedtagelse, hvori man ikke nævner noget tal for, hvad der skal tilføres af midler.
Det betyder jo også, at man ikke vil stemme for Enhedslistens forslag til vedtagelse, som jo bare er en afskrift af, hvad SF selv har sagt, nemlig at der skulle gives 5 mia. kr. til et lønløft.
Hvorfor kan man ikke stemme for, at der skal gives 5 mia. kr. til et lønløft til de lavtlønnede offentligt ansatte?
Ole Sohn (SF), 2008-01-17:
Den offentlige sektor står over for store problemer med at fastholde og rekruttere arbejdskraft.
Det har den faktisk gjort gennem mange, mange år.
Nu er det blevet så synligt, at det er kommet helt op til overfladen, at der er en akut mangel på social- og sundhedshjælpere, social- og sundhedsassistenter og sygeplejersker og også i stigende grad inden for andre faggrupper i den offentlige sektor.
Det er en følge af den måde, som den nuværende regering har forvaltet velfærden på, nemlig at den har strammet den økonomiske kurs over for kommunerne og regionerne på en sådan måde, at de ikke er i stand til at løfte velfærdsopgaverne, og at de ikke er i stand til at løfte løn- og ansættelsesvilkårene for de offentligt ansatte i en sådan grad, at man kan fastholde dem.
Det kom meget klart frem i aftes i TV-avisen, hvor formanden for Regionsrådet, hr. Kristian Ebbensgaard, forklarede og erkendte, at der er fastholdelsesproblemer, at der er rekrutteringsproblemer primært inden for social- og sundhedssektoren.
Men som han sagde, afhænger deres muligheder for at løse opgaven jo af den ramme, de får udstukket, altså den økonomiske ramme, som finansministeren og regeringen tildeler den offentlige sektor.
Der blander regeringen sig jo.
Det gør den på det tidspunkt, hvor den laver bloktilskudsaktstykket.
Der blander regeringen sig i kommuneøkonomien på en sådan måde, at den fastsætter, hvilken lønstigningstakt der må være, og det er klart, at den lønstigningstakt, der er sat til den offentlige sektor, er utilstrækkelig.
Det er åbenlyst for enhver.
Det var derfor, SF i forrige samling, i god tid før overenskomstforhandlingerne skulle i gang, fremsatte et beslutningsforslag om, at der skulle afsættes ekstra midler på en sådan måde, at man kunne løfte opgaverne med at fastholde og rekruttere arbejdskraft.
Det var der ikke stemning for.
Den henvendelse blev aldrig effektueret,
fordi Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti valgte at nikke ja til den aftale, som finansministeren havde lavet med KL og regionerne, og som reelt var et fatamorgana, hvor man fremrykkede nogle midler, som skulle udloddes i 2009 og 2010.
Derfor er vi i en situation, hvor overenskomstforhandlingerne er gået i gang, med et flertal i Folketinget, som ikke ønsker at sikre, at der kommer ekstra midler ud til forhandlingsbordet, og det sker jo i hvert fald for regeringens og Dansk Folkepartis vedkommende ud fra en prioritering af, at det er bedre at give skattelettelser, som i øvrigt ikke engang er finansierede, frem for at sikre et ordentligt velfærdsløft i samfundet.
Derfor skal jeg på SF's vegne fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer, at overenskomstforhandlingerne for de offentligt ansatte forhandles mellem parterne i en tid, hvor kommunerne og regionerne er så økonomisk hårdt pressede, at de ikke har penge og råderum til at sikre en ordentlig velfærd for borgerne og fastholde og rekruttere den nødvendige arbejdskraft i den offentlige sektor.
På den baggrund opfordres regeringen til at ændre kurs og opprioritere den offentlige velfærd.«
Bent Bøgsted (DF), 2008-01-17:
Det, som Dansk Folkeparti erkender, er, at vi ikke kunne komme længere med forhandlingerne.
Vi erkendte så, at regeringens udspil var det, som regeringen ville, og at vi ikke kunne komme længere.
Det er det, Dansk Folkeparti erkender.
Det var også årsagen til, at det fælles brev blev fremsendt.
Eigil Andersen (SF), 2008-01-17:
Når vi fra SF's side har talt om, at der fra arbejdsgiverside burde gives lønforhøjelser til lavtlønnede inden for den offentlige sektor, så dækker det de omtalte medarbejdere inden for ældreområdet, men det dækker f.eks. også rengøringsassistenter, som bestemt tjener alt for lidt, og det dækker f.eks. også en hel del, som er ansat inden for det grønne område, parkområdet, i kommunerne og visse andre grupper.
For at det står tindrende klart vil jeg gerne spørge: Den formulering om Dansk Folkepartis holdning, som ordføreren brugte i sit første indlæg, betyder den ikke i realiteternes verden, at Dansk Folkeparti erkender, at der med det, der er en forståelse med regeringen om, ikke er givet en eneste ny lønforhøjelse set i forhold til det, der ellers ville være sket?
Bent Bøgsted (DF), 2008-01-17:
Jeg synes jo egentlig, at jeg sagde det tydeligt nok i min ordførertale.
Man kan på en måde sige, at regeringen imødekommer kravet fra de offentligt ansatte om et decideret lønløft.
Det sagde jeg i min ordførertale.
Jeg er fuldstændig klar over, at det er sådan, som jeg sagde i min ordførertale.
Til det her om at danne flertal, som ordføreren nævner: Dansk Folkeparti står fuldstændig bag det fælles brev, der er sendt.
Der er ikke noget der.
Det er jo heller ikke noget med, at vi har lavet en aftale med regeringen vedrørende det lønløft.
Vi har konstateret, at vi ikke kan komme længere.
Regeringen kom så med det her udspil.
Det er ikke noget, Dansk Folkeparti har forhandlet sig frem til.
Vi har konstateret, at det er regeringens udspil, og at vi ikke kan komme længere med vores forhandlinger.
Vedrørende de 5 mia. kr., der var tale om, kan vi også konstatere, at der ikke var fuld enighed om, hvordan de 5 mia. kr. skulle bruges.
Vi ville gerne øremærke dem, SF har også snakket om at øremærke pengene, men det ville Socialdemokraterne ikke.
Der var ikke enighed om det, så det er ikke sådan, at man kan sige, at der var et bastant flertal uden om regeringen for at trumfe det igennem og tage et ansvar for det i finansloven.
Det var der jo ikke.
Eigil Andersen (SF), 2008-01-17:
Jeg er overbevist om, at der er mange lavtlønnede offentligt ansatte, herunder mange SOSU-assistenter og SOSU-hjælpere, som er dybt skuffede over Dansk Folkepartis indsats, fordi det jo ender med, at man ikke gør noget, som betyder noget.
Hr. Villy Søvndal er blevet nævnt, og han har også udtalt, at det, der er sket, er bedrag over for vælgerne; at man har givet noget, der ikke er der, at det er et fatamorgana.
Der er tale om en lillebitte fremrykning af lønforhøjelser, som de altid ville have fået på grund af reguleringsordningen i den offentlige sektor.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren om, hvad ordførerens opfattelse er af det, der er sket her, og om det er rigtigt, at der i realiteternes verden ikke er tale om en lønforhøjelse.
Per Clausen (EL), 2008-01-17:
Det, vi i hvert fald kan konstatere, er, at når hr. Kristian Thulesen Dahl og fru Pia Kjærsgaard her i salen har sagt, at Enhedslisten kan tage det fuldstændig roligt, at man nok skal løse det problem og skaffe nogle ekstra midler til lavtlønsgrupperne inden for den offentlige sektor, så havde det ikke nogen realiteter i sig; man var ikke i stand til at skaffe de penge.
Man var i stand til at skrive et brev sammen med Socialdemokraterne og SF, men da det brev blev fuldstændig ignoreret af regeringen, var man end ikke i stand til at få det brev ændret til noget, der kunne vedtages i Folketinget, sådan at man kunne sikre sig, at der kom 5 mia. kr., hvor en meget stor del ville gå til lavtlønsgrupperne inden for den offentlige sektor.
Jeg ved ikke selv, om hr. Bent Bøgsted mener, at Dansk Folkeparti er sluppet godt fra det her.
Men det kan selvfølgelig være, at det, vi så i går, nemlig at Dansk Folkeparti har noget, de prioriterer meget højere end at give lønløft til lavtlønnede, nemlig at sikre, at flygtninge i det her land stadig har det skidt, måske er den pris, vi her ser blive betalt.
Dansk Folkeparti medvirker til en cirkusforestilling, der gør, at regeringen kan slippe godt fra ikke at give et lønløft til de lavtlønnede offentligt ansatte.
Til gengæld beholder de vetoretten i forhold til flygtningepolitikken.
Bent Bøgsted (DF), 2008-01-17:
Jamen jeg synes ikke, at Dansk Folkeparti har svigtet, for når vi kommer til at skulle forhandle om de 5 mia. kr. - hvis det skulle ned i Folketingssalen, hvis der skulle laves et forslag til vedtagelse om, at der skal afsættes 5 mia. kr. mere - så har Dansk Folkeparti jo hele tiden holdt på, at vi skulle have dem øremærket til nogle bestemte grupper, og det ligger jo ikke i Enhedslistens forslag til vedtagelse, at der skal være øremærkning af bestemte grupper.
Der var nok enighed om de 5 mia. kr., men ikke om, på hvilken måde de så skulle udmøntes, hvad det var, man så skulle gå ned i salen med.
Og jeg har jo ikke hørt på noget tidspunkt, at Enhedslisten så har sagt, at de var klar til at øremærke pengene, ligesom Dansk Folkeparti er, og det er også det, som Socialdemokraterne siger.
De holder sig strengt til, at det er organisationerne, der skal fordele pengene, og de vil ikke være med til nogen øremærkning, sådan som vi vil.
Og derfor kan der ikke være noget flertal.
Per Clausen (EL), 2008-01-17:
Nu har jeg da i hvert fald forstået indholdet af den alliance, nogle snakker om, mellem Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti.
Kernen i den alliance er: Vi bliver enige om at udstede nogle løfter; derefter kan man være fuldstændig sikker på, at vi ikke bruger det flertal, vi i givet fald kunne skabe for at opnå det her resultat.
Der er i Folketinget et flertal for at afsætte 5 mia. kr., og også, som det blev understreget tidligere, med henblik på bl.a. at løfte lønnen for de lavtlønnede offentligt ansatte.
Det er der et flertal for i Folketinget, men Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti er enige om, at det forslag ikke må vise sig.
Og der må jeg jo så bare spørge hr. Bent Bøgsted: Er det den måde, man lægger pres på en regering på?
Til allersidst vil jeg sige, at gang på gang har vi diskuteret den her sag med Dansk Folkeparti, med hr. Kristian Thulesen Dahl og med fru Pia Kjærsgaard, og hver gang har de sagt: Enhedslisten skal bare tage det roligt, problemet skal nok blive løst, der skal nok blive afsat flere penge til de lavtlønnede offentligt ansatte.
Men det er der jo ikke blevet, så Dansk Folkeparti har jo fuldstændig svigtet sine valgløfter i den her sag.
Bent Bøgsted (DF), 2008-01-17:
Vi har hele tiden sagt, at skulle vi finde en løsning på det, så skulle det være i finansloven.
Så ved vi jo også godt fra de forslag, der har været fra de forskellige partier - fra Dansk Folkeparti, fra Socialdemokratiet og fra SF - at der jo ikke har været enighed om, hvordan det skulle være, og hvad man så skulle gå i salen med.
Og derfor kan sådan et forslag jo ikke give et flertal i salen, og derfor vil det nok ikke være sandsynligt, at vi skulle stemme for Enhedslistens forslag her på den måde, netop fordi vi, hvis vi siger ja til sådan et forslag, så har brugt 5 mia. kr. uden om finansloven, og det gør Dansk Folkeparti ikke som ansvarligt parti, da vi tager ansvar for finansloven.
Frank Aaen (EL), 2008-01-17:
Det sidste var altså desværre noget sludder, for det er klart, at begår nogen ulovligheder, kaster med brosten eller på anden måde overtræder loven, så synes vi selvfølgelig, at der skal gribes ind.
Det må man da kunne få et klart ja eller nej til.
Så igen: Kunne vi ikke få at vide - det har også lidt at gøre med, hvordan vi stemmer herinde i Folketinget - hvad Dansk Folkeparti vil stemme til de forskellige forslag til vedtagelser, der er lagt frem?
Er det det forslag til vedtagelse om, at der er sendt et brev, man vil stemme for, eller vil man stemme for et forslag til vedtagelse om, at der skal afsættes 5 mia. kr., som vi selvfølgelig vil være med til at finansiere, det siger sig selv?
Bent Bøgsted (DF), 2008-01-17:
Jamen der er jo fremsat mange gode forslag til vedtagelse.
Venstre og Konservative har jo fremsat et, Socialdemokratiet har fremsat et, og Enhedslisten har fremsat et, og der er mange gode ting i alle tre, som vi som sådan ikke har noget imod, så det tager vi stilling til, når vi skal til at stemme, hvad for et vi så stemmer for.
Men der er ikke nogen, der afskrækker os nævneværdigt.
Men man kan jo sige, at hvis det her forslag med 5,5 mia. kr. fra Enhedslistens side skulle komme igennem, vil Enhedslisten så tage det fulde ansvar for finansloven?
For det er der, det skal over.
Til det andet spørgsmål om det her med indgreb i strejken vil jeg sige, at det ikke ligger til Dansk Folkeparti at lave et indgreb.
Det ved jeg godt.
Frank Aaen (EL), 2008-01-17:
Nu har Enhedslisten jo fremsat et forslag til vedtagelse, som svarer nøjagtig til det, Dansk Folkeparti har sagt, jeg ved ikke hvor mange gange op til valget og også efter valget, nemlig at der skulle afsættes 5 mia. kr. til et lønløft til de lavestlønnede offentligt ansatte.
Nu hørte jeg ikke lige, hvad hr. Bent Bøgsted sagde til det, om man ville stemme for det eller stemme imod det, så derfor vil jeg gerne spørge: Stemmer Dansk Folkeparti for Enhedslistens forslag om, at der skal gives 5 mia. kr. mere til et ekstraordinært lønløft til de lavtlønnede offentligt ansatte inden for ældreområdet, børneområdet og på sygehusene?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Kan man være sikker på, at hvis der bliver en konflikt på området, hvor de offentligt ansatte slås for at få mere løn til de lavtlønnede, så vil Dansk Folkeparti afstå fra at hjælpe regeringen med at gribe ind i den konflikt?
Bent Bøgsted (DF), 2008-01-17:
Jamen de to ting har jo overhovedet ikke noget med hinanden at gøre, det er to vidt forskellige ting, som vi ikke blander sammen.
Ja, jeg synes, det er en mærkelig måde, Enhedslisten blander det hele sammen på.
Men vi ved jo også af erfaring, at Enhedslisten ikke vil tage ansvar for noget, og Enhedslisten vil jo heller ikke tage ansvar for det, hvis der skulle afsættes 5 mia. kr. mere på finansloven.
Det er det, vi har set hele tiden.
Vi har heller ikke set nogen som helst melding om, at Enhedslisten var enig i den måde, som Dansk Folkeparti ville udmønte pengene på, og derfor kan vi jo ikke tage Enhedslisten alvorligt i den her sag.
Ole Sohn (SF), 2008-01-17:
Det er ikke et spørgsmål om, at vi ikke er enige i, at der skal 5 mia. kr. ekstra til.
Det har vi jo sådan set foreslået.
Det har vi foreslået i en henvendelse sammen med Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti.
Vi er bare i en situation, hvor de samme partier har nikket til regeringens aftale, hvilket dermed gør det illusorisk at få det vedtaget.
Derfor mener vi, at det, der er det helt afgørende for centrum-venstre partierne i det her Folketing, er, at vi finder sammen om det, der er den helt centrale konflikt, nemlig at regeringen og Dansk Folkeparti gennem 6 år bevidst har nedprioriteret den offentlige velfærd med det resultat, at der - i øvrigt forunderligt nok med Dansk Folkepartis normale retorik - er blevet mindre og dårligere hjemmehjælp til den enkelte ældre, der er blevet færre medarbejdere pr. ældre, og fastholdelses- og rekrutteringsproblemerne er stadig voksende.
Det ser vi som det helt centrale problem.
Morten Østergaard (RV), 2008-01-17:
Jeg har nogle gange set hr. Ole Sohn forsvare SF's tilgang til det her spørgsmål som noget, der ikke er et angreb på den danske model, og så vil jeg bare spørge hr. Ole Sohn: Er det ikke sådan, at når et parti fører valgkamp på et konkret beløb, som en bestemt gruppe af offentligt ansatte skal have ekstra om måneden, så er det da et decideret politisk indgreb i forhold til den danske model?
For jeg går ud fra, at SF kun fører politik på ting, man har tænkt sig at gennemføre i Folketingssalen, og ikke fører politik på, hvad man ønsker der skal komme ud af overenskomstforhandlingerne.
Derfor må vi sige, at SF med sin valgkamp direkte har brudt med den danske model, hvor lønfastsættelsen foregår mellem arbejdsmarkedets parter og ikke som et led i politiske forhandlinger her i Folketinget.
Ole Sohn (SF), 2008-01-17:
Jeg ved ikke, hvorfra hr. Per Clausen har, at vi ikke stemmer for forslaget om at tilføre flere penge.
Jeg synes da, det har været vores politik hele tiden.
Vi har bare den principielle tilgang, at forespørgselsdebatter har større styrke, når de er fremadrettede.
Nu er der et markeret flertal, som siger, at det ikke vil tilføre penge til overenskomstforhandlingsbordet, og så synes jeg, det er mere centralt og fremadrettet at spørge, hvad der er den grundlæggende problemstilling, og hvad der er den grundlæggende årsag til, at den offentlige sektor i stigende grad forbløder, og at det er sværere og sværere at fastholde og rekruttere arbejdskraft i den offentlige sektor, ikke mindst social- og sundhedssektoren.
Så har vi valgt at sige, at det er det, vi skal pege på, fordi det er det, vi kan gøre noget ved fremadrettet.
Per Clausen (EL), 2008-01-17:
Denne forespørgselsdebat handler om de offentlige overenskomster, og SF kommer og vil samle centrum-venstre om en generel udtalelse, som man kunne fremkomme med ved stort set alle debatter, der foregår i Folketinget.
Enhver kan høre, hvordan det er gået med at samle, og pointen er: Hvad er begrundelsen for, at hr. Ole Sohn i en folketingsdebat, der handler om de offentlige overenskomster, ikke stemmer for det, han siger er Enhedslistens politik, men vælger at komme med noget, som vi - hvis det var regeringen, der kom med det - ville kalde et forslag til afværgevedtagelse?
Jeg synes, hr. Ole Sohn mangler at give en forklaring på, hvorfor han tilslutter sig Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne, også i denne sag, ved at finde på et hvilket som helst argument, som man overhovedet kan opstøve, for ikke at stemme for sin egen politik og ikke at stemme for, at der kommer flere penge til de offentligt ansatte ved overenskomsterne.
Ole Sohn (SF), 2008-01-17:
SF stemmer for sin politik, og det har vi også tilkendegivet med det forslag, vi har lagt frem.
Per Clausen (EL), 2008-01-17:
Jeg tror nok, at de, der morer sig mest i dag, må være regeringen og regeringspartierne.
Her ser man, at det stærke sammenhold mellem Socialdemokraterne, SF og Dansk Folkeparti, der før valget sagde, at der skulle afsættes 5 mia. kr. til de offentligt ansatte, primært til de lavtlønnede, nu er gået fuldstændig i opløsning.
Nu handler det kun om, hvis ansvar det er, og jeg vil bare spørge hr. Ole Sohn, om han ikke er enig med mig i, at ansvaret for, at SF ikke stemmer for sin egen politik i dag ved at støtte Enhedslistens forslag, bærer SF helt alene.
Ole Sohn (SF), 2008-01-17:
Jamen jeg er da glad for, at hr. Kristian Thulesen Dahl bekræfter det, der var mit svar til hr. Morten Østergaard, for det viser jo faktisk, at der er en vis stringens i vores forslag.
Vi har sagt, at der skal gives et politisk signal, på nøjagtig samme måde som LO's kongres gjorde, og på nøjagtig samme måde som Dansk Folkeparti, Socialdemokraterne og SF gjorde i fællesskab, så der er en fuldstændig klar linje.
Vi fremsatte et beslutningsforslag sidste år, hvor vi foreslog 1 mia. kr. - det er fuldstændig korrekt citeret - og hvis hr. Kristian Thulesen Dahl havde taget vores finanslovforslag, ville han have set, at her står der 2 mia. kr.
Det skyldes, at finanslovforslaget er lavet senere, og at vi har taget bredere grupper med, fordi vi kan se, at problemerne er større.
Så tak for hjælpen.