runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2016-02-10:
Tak for spørgsmålet.
Men når det er sagt, blev der spurgt ind til min holdning.
Den er, at en revision kan være med til at afdække fejl i og misforståelse af regnskaberne, og det har stor værdi for såvel regnskabsejeren som samfundet og skattevæsenet, at revisorerne er en form for ambassadører, i forhold til at man må antage, at her er der så i større omfang styr på regnskaberne, end der er på regnskaber, der ikke er revideret.
Men der er også behov for en proportionalitetsafvejning, altså en sammenhæng mellem den administrative omkostning ved revision af de regler, der gælder for revisionen, og så det, der kommer ud af det for virksomhederne, for samfundet og skattevæsenet.
Og der synes jeg egentlig vi i Danmark har fundet et fornuftigt leje for, hvornår selskabers årsrapporter skal revideres, og hvornår selskaber kan foretage fravalg af revision.
Mit svar på spørgsmålet om større åbenhed omkring selskabers skatteforhold er, at jeg generelt mener at det kan være gavnligt, at man kan få indsigt i selskabers skatteforhold, men samtidig synes jeg, at det forpligter os politikere til ikke at misbruge enkeltstående tal i en eller anden politisk kamp, men til at bruge dem på en faglig og saglig måde.
Det er noget af det, vi også skal diskutere i morgen, når vi skal førstebehandle B 54 om fjernelse af de åbne skattelister.
Christian Langballe (DF), 2016-02-10:
Vil ministeren tage initiativ til, at der i forbindelse med underskrivelsen af loyalitetserklæringen ved ansøgning om statsborgerskab laves et forudgående interview med ansøgeren, hvor det sikres, at personer anerkender og vedkender sig folkestyret, grundloven og de grundlæggende danske værdier, som jo er det, personen lover ved at underskrive loyalitetserklæringen?
Inger Støjberg (V), 2016-02-10:
Nej, det kan jeg så forstå at vi er uenige om.
Men når det er sagt, hvis Socialdemokraterne så virkelig ville gøre alt, hvad man overhovedet kunne, for at få de flygtninge, der kommer til Danmark, ud på arbejdsmarkedet, så synes jeg faktisk, Socialdemokraterne kunne have stemt for integrationsydelsen, som jo er en lav ydelse, der giver en klar tilskyndelse til netop at komme ud på det ordinære arbejdsmarked.
Så der kunne man starte.
Og med de toner, som jeg hører fra Socialdemokratiets side, tvivler jeg faktisk heller ikke på, at Socialdemokraterne også bakker op om den del, og det glæder mig meget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-02-10:
Jeg tillader mig at tage svaret som et ja.
Ministeren var selv inde på rapporten, og vil ministeren i den henseende sørge for, at dansk politi, ligesom det sker i Sverige, sikrer, at ulovlige boliger opført af udlændinge ikke får lov til at stå?
Søren Pind (V), 2016-02-10:
Som jeg forstår det, handler den svenske rapport altså om, hvordan man bedst imødegår ulovlige slumlejere og omrejsende tiggere.
I den pågældende rapport, som spørgeren også er inde på, anføres det, at det kan fastholde tiggere i tiggeri, hvis folk giver dem penge, og at man dermed også risikerer, at tiggerrollen går i arv til de pågældendes børn.
Derfor anbefaler den svenske rapport, at man i stedet giver pengene og gerne flere af dem til organisationer, som forsøger at hjælpe tiggerne ud af tiggeri, herunder gennem indsatser i deres hjemland.
Der må jeg jo sige, at det har jeg svært ved at se skulle være et urigtigt synspunkt.
Det må i sidste ende selvfølgelig være et privat anliggende, om borgere ønsker at give penge til tiggere i gadebilledet, men det giver god mening, at man gennemtænker det, den handling medfører, og at man i øvrigt ikke understøtter en opførsel, som er ulovlig, og som, også når vi taler om udenlandske tiggere, kan være med til at fastholde tiggere i rollen som tiggere.
Det, man også skal være opmærksom på, er, om man risikerer at understøtte kriminelle netværk, hvis man bidrager hertil.
Så det er min opfattelse, at den svenske rapport bør give anledning til eftertanke.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-02-10:
Tak for det.
Er ministeren enig med den svenske regering i, at man skal lade være med at give tiggere penge, da det alligevel ikke hjælper nogen ud af fattigdom og sociale problemer, og at man langt hellere skal give pengene til relevante organisationer, hvis man ønsker at hjælpe?
Søren Pind (V), 2016-02-10:
Det tror jeg måske ligger uden for det helt konkrete at besvare i et såkaldt S-spørgsmål.
Jeg har den tilgang, at politiet i meget høj grad anvender ressourcerne fornuftigt og godt.
Hvis spørgeren mener, at der skal en særlig indsats til på det område, så foreslår jeg, at man indleder en dialog, som måske kan give anledning til en lidt friere drøftelse end her i Folketingssalen.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-02-10:
Er ministeren enig med den svenske regering i, at man skal lade være med at give tiggere penge, da det alligevel ikke hjælper nogen ud af fattigdom og sociale problemer, og at man langt hellere skal give penge til relevante organisationer, hvis man vil hjælpe?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »NY RAPPORT: Svensk rapport: Giv ikke penge til tiggere« i BT den 2. februar 2016.
Det deltager vi meget gerne i, for vi mener egentlig, der er brug for skærpelser, stramninger af den lovgivning, der er nu.
Jeg vil da gerne tilbyde ministeren, hvis man mangler inspiration, at vi enten kan genfremsætte beslutningsforslaget eller oversende det til regeringen, for det er jo netop med henblik på, at det skal være nemmere at udvise de folk, som man ikke ønsker at se i Danmark.
Er det regeringens mål, altså at man skærper straffen på en måde, så man kan bringe udvisningsreglerne nemmere i spil for at komme det her til livs?
Søren Pind (V), 2016-02-10:
Jeg tror, eller jeg ved, at spørgeren og jeg deler syn på den her problemstilling i meget, meget høj grad.
Det skaber utryghed, når vi ser de her forhold udfolde sig, hos beboere, erhvervsdrivende og forbipasserende.
Det er der ingen som helst tvivl om.
Det gælder ikke mindst det organiserede tiggeri, hvor nogle netværk af udenlandske kriminelle udnytter danskere og deres villighed til at hjælpe mennesker i nød.
Derfor kan jeg sige, at jeg har bedt mit embedsværk om at se på, hvad der er den klogeste måde at styrke den politimæssige indsats mod tiggeri på.
Og det vil jeg da foreslå vi har en løbende drøftelse om imellem f.eks. Dansk Folkeparti og regeringen.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-02-10:
Det er også dejligt at høre, og det vil jeg også gerne kvittere for.
For jeg synes faktisk, at her er tale om et reelt problem, som der skal tages hånd om.
Den tidligere regering foreslog en stresspolitik, hvor man simpelt hen meget klart skulle markere over for de her organiserede tiggere, som det jo en gang imellem kunne være, at det her vil man ikke finde sig i i Danmark.
Kan den nuværende regering tilslutte sig det ønske om en stresspolitik?
Søren Pind (V), 2016-02-10:
Det ville være meget hensigtsmæssigt, om man kunne nå derhen.
Problematikken består jo så til gengæld i, at straffen skal være af en sådan beskaffenhed, at den er proportional i forhold til udvisningsspørgsmålet.
Og det vil – i hvert fald i det omfang, jeg kan konstatere det – også kræve, at man hævede straffen for danske hjemløse og tiggere.
Og der må jeg jo sige at vi støder ind i nogle problemer her i Folketingssalen; det er der ikke et tilsvarende stærkt ønske om fra et flertal af Folketingets partier.
Inger Støjberg (V), 2016-02-10:
Jeg synes jo ikke – fuldstændig som hr. Marcus Knuth siger – at det nytter noget, at det er sådan en halvkommunistisk økonomi, man kører.
Det må da handle om, at man skal ud at forsørge sig selv på det almindelige arbejdsmarked, så man kan betale for sin lejlighed og dagen og vejen, ligesom alle andre gør.
Det må da være det, det handler om.
Jeg synes sådan set også, det ville være rigtig godt, hvis det var det, det handlede om for Socialdemokraterne.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-02-10:
Socialdemokratiets tiltag er jo, at vi skal have flygtningene i arbejde fra dag et.
Det skal allerhelst foregå ved ordinær beskæftigelse.
Hvis ikke det kan lade sig gøre, får de anvist et arbejde – det kan være nyttejob, løntilskudsjob, virksomhedspraktik.
Det er den tilgang, vi har. Vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at få flygtninge i arbejde fra dag et.
Vi synes ikke, man skal sidde på passiv forsørgelse.
Vil ministeren ikke igen prøve at forklare mig, hvordan det kan være næsten halvkommunistisk?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Inger Støjberg (V), 2016-02-10:
Nu ved jeg ikke, hvorfor det gør så ondt på ordføreren, at Venstres ordfører, hr. Marcus Knuth, har sagt, at det næsten er halvkommunistisk økonomi.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan det kan gøre så ondt, så det er noget, man skal bruge en onsdag på her i Folketingssalen.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at jeg er fuldstændig enig med statsministeren i, at man sagtens kan være på arbejdsmarkedet uden at tale dansk, for
det synes jeg rent faktisk masser af østeuropæere beviser hver eneste dag; de mestrer ikke sproget endnu.
Og det gælder vel også, hvis man kommer fra Syrien.
I forhold til hr. Marcus Knuth kan jeg sige, at jeg jo ikke synes, at flygtninge skal aktiveres i særlige offentlige nyttejobs.
Jeg så jo hellere, at de flygtninge, der kommer til Danmark, kommer ud i helt almindelige jobs, hvor de kommer til at tjene deres egne penge og kommer til at forsørge sig selv.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-02-10:
Jeg kan oplyse ministeren om, at Socialdemokraterne historisk har haft det som noget helt essentielt for vores parti at bekæmpe totalitære ideologier, herunder kommunismen.
Derfor er det selvfølgelig outreret og helt besynderligt at kalde vores integrationsudspil for kommunisme, særlig al den stund at regeringen er enig i udspillets substans.
Men når nu ministeren ikke ønsker at tage afstand fra integrationsordførerens udtalelse, vil ministeren så ikke forklare mig, hvori det falske og næsten halvkommunistiske i Socialdemokratiets integrationsudspil ligger?
Inger Støjberg (V), 2016-02-10:
I forhold til statsministeren er svaret ja.
I forhold til hr. Marcus Knuth er svaret ja.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-02-10:
Er ministeren enig med statsministeren, da denne den 3. februar 2016 skrev om Socialdemokraternes integrationsudspil, at »Man KAN altså godt arbejde og klare sig selv i Danmark, selvom man ikke taler dansk.
Derfor skal vi ændre tilgangen: Flygtninge skal i arbejde – og så skal sproget bygges på i tilknytning til det«, og »Det glæder mig, at Socialdemokratiet i dag gør sig tilsvarende tanker om sammenhængen mellem arbejde og sprog«, og er ministeren samtidig enig med Venstres integrationsordfører, Marcus Knuth, der om samme forslag fra Socialdemokratiet udtalte, at det skaber »en falsk, næsten halvkommunistisk økonomi«?
Det svar undrer mig, for jeg synes jo, de to udtalelser strider ganske voldsomt imod hinanden.
Jeg synes, det var forvirrende at følge Venstre og regeringen i sidste uge.
Statsministeren var enig, næsten rosende over for det socialdemokratiske integrationsudspil, men hr. Marcus Knuth, integrationsordføreren, gav den fuld gas og lavede en sammenligning med kommunismen – en ideologi, som i parentes bemærket har folkedrab på samvittigheden.
En helt besynderlig sammenligning.
Jeg undrer mig også over, at integrationsordføreren trækker kommunismekortet.
Det skal drøftes, hvordan de nuværende regler for støttet beskæftigelse kan smidiggøres, samt hvordan den service, som jobcentrene yder til virksomhederne kan styrkes.
Og regeringen har, så vidt jeg er orienteret, heller ikke nogen planer om at afskaffe eksempelvis nyttejobs.
Jeg synes derfor, man må stille regeringen spørgsmålet: Når nu substansen ikke kan være årsag til hr. Marcus Knuths kritik, skyldes hr. Marcus Knuths kritik så alene det forhold, at forslaget kom fra Socialdemokratiet?
Jeg kan ikke få øje på, hvordan man ellers kan forsvare, at Venstres integrationsordfører, hr. Marcus Knuth, skulle lave kommunismesammenligningen i relation til vores integrationsudspil.
Er ministeren enig med statsministeren, da denne den 3. februar 2016 skrev om Socialdemokraternes integrationsudspil, at »Man KAN altså godt arbejde og klare sig selv i Danmark, selvom man ikke taler dansk.
Derfor skal vi ændre tilgangen: Flygtninge skal i arbejde – og så skal sproget bygges på i tilknytning til det«, og »Det glæder mig, at Socialdemokratiet i dag gør sig tilsvarende tanker om sammenhængen mellem arbejde og sprog«, og er ministeren samtidig enig med Venstres integrationsordfører, Marcus Knuth, der om samme forslag fra Socialdemokratiet udtalte, at det skaber »en falsk, næsten halvkommunistisk økonomi«?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-11:
Det må jeg nok sige.
Der er altså meget stor forskel.
Nu har jeg hørt adskillige ordførere, der tilsyneladende ikke har bemærket ordet nye.
Vi har eksisterende kulminer, og det er ikke sådan, at vi skal stoppe udvindingen af kul i morgen.
Vi skal bare ikke etablere nye kulminer, for hvis vi gør det, overskrider vi CO2-budgettet i forhold til at nå de globale klimamål, som Liberal Alliance efter min opfattelse også bakker op om.
Carsten Bach (LA), 2016-02-11:
Liberal Alliance anerkender bestemt, at der nu er indgået en stor klimaaftale, og det er vi for så vidt glade for, for så kan vi begynde at fokusere på måske at komme nærmere en løsning frem for bare at tale så meget om det.
Stop for nye kulminer, som var det, jeg lige før missede at svare på, vil jo netop forhindre vækst på det her område.
Det er umuligt at drive en kulmine, hvis man ikke må udvide den, og det vil forhindre mulig vækst på området.
Det vil jo så netop gøre, at de her lande ikke vil have mulighed for at kunne imødegå de konsekvenser, der er, af klimaforandringerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-11:
Jeg kunne forstå på ordføreren, at han lagde vægt på, at der ligesom skulle skaffes billig strøm til de fattigste i verden, og det lød jo meget sympatisk.
Der var for nylig et møde herinde på Christiansborg, hvor CARE Danmark havde arrangeret nogle gode oplæg.
Der var bl.a. et oplæg, hvor der blev gjort rede for, hvordan de forbereder sig i Bangladesh, hvis det er sådan, at vandstanden fortsat stiger.
Der kan bare nogle få centimeters vandstandsstigning betyde, at store landområder bliver oversvømmet, og at mennesker er nødt til at flytte.
Så de havde sådan set en velplanlagt strategi for, at der var flere millioner, som skulle flyttes til bestemte storbyer i Bangladesh.
Jeg er ret sikker på, at de mennesker i Bangladesh sætter mere pris på, at vi får bremset de her klimaforandringer, frem for at de kan få billigere strøm i morgen.
Carsten Bach (LA), 2016-02-11:
Tak for referatet af et møde, som jeg desværre ikke selv kunne deltage i.
Det er måske netop vækst, som vi, hvis vi forhindrer udvinding af kul, ikke kan få, og dermed vil f.eks. et land som Bangladesh ikke have økonomiske muligheder for at kunne imødegå konsekvenserne af de klimaforandringer, vi ser rundtomkring.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-11:
Det vil sige, at Liberal Alliance bakker op om 2-gradersmålet.
Og hvis Liberal Alliance gør det, hvordan vil Liberal Alliance så nå det mål, hvis man ikke vil støtte en global aftale om at sætte en stopper for nye kulminer?
Carsten Bach (LA), 2016-02-11:
Tak for det.
I Liberal Alliance har vi svært ved at se meningen i at tilslutte os et stop for etablering af nye kulminer og udvidelse af eksisterende.
Konsekvenserne af at stoppe udvinding af kul, inden man har billigere alternativer, vil jo paradoksalt nok ramme de fattigste østater
allermest.
Over 1 milliard mennesker på kloden har, så vidt jeg ved, i dag ikke adgang til elektricitet, og de vil efter vores opfattelse blive fastholdt i en fattigdom endnu længere, hvis ikke de får mulighed for adgang til billig strøm, ligesom en reduceret økonomisk vækst vil gøre det endnu vanskeligere for de omtalte lande at sikre sig mod eventuelle klimaforandringer.
Så Liberal Alliance siger nej til det her paradeforslag fra Enhedslisten, fordi det efter vores opfattelse udelukkende vil have symbolværdi og ingen reel effekt og absolut ikke vil gøre nogen som helst gavn.
Thomas Danielsen (V), 2016-02-11:
Vi har nogle langsigtede målsætninger, som vi ikke kan køre ad en eller anden zigzagkurs mod, og det er, at vi i 2050 skal være uafhængige af fossile brændsler, hvis man spørger den danske regering.
Men jeg er enig i, at vi skal begrænse brugen af kul, selvfølgelig skal vi det, og vi ser gerne ligesom FN's klimapanel, at tre fjerdedele af de kendte reserver, vi har, forbliver i jorden.
Det anerkender vi, det er vi fuldstændig enige i.
Men måden, vi begrænser brugen af kul på, er altså ikke ved at begrænse udbuddet.
Det er at understøtte en mere energieffektiv udnyttelse af kullet.
Christian Poll (ALT), 2016-02-11:
Det, forslaget her handler om, er jo ikke at lukke alle kulminer.
Det handler jo om at stoppe for nye kulminer, for udvidelsen af kapaciteten af kulminer.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at hvis vi skal leve op til de nye krav, vi er blevet enige om i Parisaftalen, så er kul vel noget af det første, vi skal have udfaset, og så kommer de andre efterfølgende, fordi kul jo er det værste fossile brændsel?
Thomas Danielsen (V), 2016-02-11:
Jeg har ikke kendskab til omkostningerne ved udvinding af kul.
Det er ikke noget, jeg ville kunne svare på på stående fod her fra talerstolen.
Men det er jo sådan, at alle interessenter, uanset om det er vedrørende olie, gas, kul, eller hvad vi taler om, selvfølgelig er interesserede i at påvirke politiske beslutninger i en retning, som er til fordel for dem.
Alligevel glæder jeg mig bare over, at vi har kunnet lande en ambitiøs aftale ved COP 21, som kan være med til at fremme den grønne omstilling.
Vi må også bare være realistiske, uanset hvor grønne ambitioner vi har.
Vi kan ikke bare blive uafhængige af fossile brændsler sådan lige fra den ene dag til den anden.
Vi taler om en benyttelsesgrad af kul på verdensplan på 29 pct., så det er jo ikke noget, vi bare lige kan gøre fra den ene dag til den anden.
Kigger vi på benyttelsen af kul til elproduktion i Danmark, har vi altså en 50-procentsbenyttelsesgrad af kul.
Så selv for et rigt land som Danmark er det jo ikke noget, vi vil kunne omstille fra den ene dag til den anden.
Så det her vil kun være en hensigtserklæring og ikke noget, som vil kunne bruges, hvad skal man sige, politisk aktivt.
Christian Poll (ALT), 2016-02-11:
Jeg tænker, at hvis man investerer i nye kulminer, er det ikke noget, man sådan lige gør med venstre hånd.
Jeg forestiller mig, at det er voldsomt store investeringer for et land at kaste sig ud i at investere i nye kulminer.
Så er det, jeg tænker, jeg vil høre ordføreren, om det ikke er rigtigt, at hvis man har foretaget sådan en enorm investering, vil man vel også typisk benytte sin indflydelse politisk og på markedet til at fremme markedet for det kul, man så producerer fra sådan en mine.
Thomas Danielsen (V), 2016-02-11:
Altså, mig bekendt er det her en hensigtserklæring, der ud over nogle østater i Stillehavet er underskrevet af Tongo og Fijiøerne, så det vil ikke opleves som noget stort pres.
Danmark står alene med det her, og vi har også kendskab til, at andre lande heller ikke ønsker at underskrive den her erklæring.
Og det er jo selvfølgelig, fordi det er varm luft og symbolpolitik, hvis man gør det.
Det er ikke noget, som bliver omsat til reel handling, det er ikke noget, som vil sætte kulindustrien under pres.
Det gør vi ved at udbygge med mere vindenergi og solenergi og tage nogle initiativer, som er konkrete.
Vi gør det også ved ikke bare at tale om CO2-målsætninger og underskrive hensigtserklæringer osv., men at tage politiske tiltag, som er konkrete.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-11:
COP21 har haft en meget stor effekt på de lande, der udvinder kul, eller som har kulreserver.
De har sat fuld skrue på nye kulminer.
Det kan ikke gå hurtigt nok for dem at få åbnet nye miner og få oversvømmet markedet med kul, fordi de godt kan se, at der er en udløbsdato.
Problemet med den tilgang er, at så er løbet kørt for vores klima.
Så lige præcis det pres, som ordføreren taler om, har altså i den virkelige verden, som vi er nødt til at forholde os til, når vi taler om globale klimaforandringer, den stik modsatte effekt.
Så jeg vil godt lige prøve at spørge en gang til: Ville det ikke være at udøve et pres på de lande, der udvinder kul, hvis man gik sammen om sådan et moratorium?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-11:
Jamen jeg er da glad for at kunne konstatere her i dag, at Liberal Alliance også har medlemmer, som åbenbart ikke er klimafornægtere, og som ikke i enhver tale begynder at tale om atomkraft og den slags.
Jeg er godt klar over, at det ikke bliver Liberal Alliance, der lige på den korte bane støtter os, men lad os da fortsætte dialogen.
Thomas Danielsen (V), 2016-02-11:
Måden, vi skal opnå 2-gradersmålsætningen på, er ved at lægge pres på dem, der producerer og udvinder kul.
Det gør vi bl.a. ved hjælp af COP21-aftalen, det gør vi ved at udbygge vindenergien, og vi gør det også ved at være med til at fremme den positive udvikling i resten af verdens lande.
Det er måden, vi stopper udvindingen af kul på, ikke ved at komme med hensigtserklæringer på den her måde.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-11:
Venstre er jo meget optaget af, at tingene skal være realistiske.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Er det realistisk, at vi når 2-gradersmålsætningen, hvis vi ikke stopper for nye kulminer?
Jens Joel (S), 2016-02-11:
Tak for det.
Jeg skal bare ganske kort på vegne af partierne, som også læst op af formanden, sige, at vi synes, det var nærliggende at få en drøftelse i Folketinget af den redegørelse, vi har modtaget fra regeringen, med henblik på også at få kigget på nogle af de fremtidsudfordringer, der er i forhold til energipolitikken.
Det er derfor, vi har stillet forespørgslen i dag, og jeg ser selvfølgelig frem til både ministerens besvarelse og debatten efterfølgende.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-11:
Jeg synes, det besynderlige ved Socialdemokraternes indlæg her er, at det er, som om man skal vælge: Vil vi enten begrænse efterspørgslen, eller vil vi begrænse udbuddet?
Jeg er fuldkommen enig i, som jeg også sagde i min tale, at vi selvfølgelig skal begrænse efterspørgslen.
Men vi bliver også nødt til at forholde os til udbuddet, og vi bliver nødt til at gøre alt, hvad vi kan, for at stoppe de kulprojekter, som er under opførelse.
Og det her med at gå sammen om et globalt moratorium er jo netop en mulighed for at kunne lægge et pres.
Jeg er åben over for andre muligheder, hvis der er andre, der har ideer.
Men man er nødt til at sætte ind på begge fronter, og det ene udelukker ikke det andet.
Jens Joel (S), 2016-02-11:
Okay, men så har vi jo også fået etableret, at vi ikke kan stoppe dem, der gerne vil tjene pengene, så længe der er et marked.
Så er vi tilbage ved lige præcis vores pointe, nemlig at det handler om at begrænse markedet.
Jeg tror, det er meget muligt, at der er nogle, der skynder sig lige nu med at grave kul op, fordi de kan se, det har en udløbsdato.
Sådan sagt i dette lukkede rum håber jeg da, der er nogle af dem, der brænder fingrene på det, fordi vi slet ikke skal bruge alt det kul, som de kommer til at investere i.
Men jeg synes bare, at det lige præcis illustrerer vores pointe, nemlig at vi skal begrænse efterspørgslen.
Det var den aftale, vi lavede i Paris, og den skal vi sørge for at holde fast i.
Den enighed skal vi sørge for at holde fast i.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-11:
Ligesom når man laver globale klimaforhandlinger i COP-regi, tror jeg ikke, der er nogen, der kan tvinge nogen til noget som helst.
Det, man kan gøre internationalt, og det, vi bliver nødt til at gøre, er at gå sammen og lægge pres på de lande, vi skal prøve at få med om bord, de lande, der stadig væk befinder sig i den fossile industriverden.
Så det er jo det, der er formålet, og det er også det, der er helt nødvendigt.
Jens Joel (S), 2016-02-11:
Tak for det, og tak til ordføreren for at rejse den her debat.
Jeg synes faktisk, det er væsentligt at få det diskuteret.
Der er en mine under opførelse i Australien.
Hvis nu alle andre lande i verden stemte for det her moratorium, kunne man så tvinge Australien til ikke at åbne sin mine?