runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-05-26:
Vi er jo nødt til at være kreative i den her branche, ikke?
Jeg vil godt sige til skatteministeren, at så vidt jeg husker - nu tager jeg det bare fra hukommelsen - er årsagen til, at slam fra Aalborg bliver kørt til Tyskland, at Aalborg selv tabte i udbuddet til et tysk firma.
Det er da sådan set lidt interessant at få med, når skatteministeren nu står og bruger det eksempel.
Jamen vi vil have, at slammet bliver så rent, at det kan bruges til at erstatte kunstgødning på markerne.
Så enkelt er det sådan set.
Den type slam er der rigtig mange rensningsanlæg der leverer, og derfor er det et godt produkt fra disse rensningsanlæg.
Så den visionære og erhvervsvenlige fremgangsmåde på det her område er simpelt hen at stille krav om, at slammet skal have den kvalitet, og dermed stille de krav til de industrier, der forurener spildevandet i spildevandsanlæggene, om, at der skal sættes begrænsninger for deres forurening.
Det kan man i øvrigt også gøre med fremragende dansk udviklet teknologi - bl.a. fra Grundfos - som man kan gå ind med og punktrense udledning fra de industrier, der forurener.
Og der må jeg bare sige, at afbrændingsstrategien altså er den tilbageskuende, hvorimod det, vi gerne vil, er det visionære, det fremadrettede og det, der understøtter, at man får en udvikling på hele rensningsteknologiområdet, hvad enten det er, at man går ind og renser punktvis på den enkelte industri, eller det er, at man renser i det samlede spildevandssystem.
Det er der virkelig musik i.
Det er der altså ikke i det andet.
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Det tyder på, at fru Margrethe Vestager ikke har læst Økonomisk Redegørelse, der netop viser, at fra 2015 har skattereformen en rigtig positiv effekt på de offentlige finanser og på BNP, men nok om den sag.
Jeg vil spørge lidt til de reformer, som fru Margrethe Vestager ønsker, og som hun har fortalt om i Politiken den 14. maj 2009, hvor hun siger: »Hele grundlaget for en ny regering skal være gennemsyret af ønsket om reformer. Ellers kan velfærdssamfundet ikke opretholdes …
« Men problemet er jo så, at i samme artikel siger hr. Henrik Sass Larsen og hr. Villy Søvndal, at det ikke er en prioritet for dem i en kommende ny regering.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
Jeg synes, det er bedre at have store ambitioner end at sidde på forspildte muligheder, for det gør faktisk, at man fortsat har muligheder.
Så kan vi diskutere niveauet for den, og hvornår den skal sætte ind.
Der er bare det ved det, at når vi ser på den skattepolitik, der skal føres, efter at regeringen har gennemført sin skattereform sammen med Dansk Folkeparti, er det sådan, at vi bliver nødt til at finde ud af, hvordan man retter op på de problemer, som ret grundlæggende præger den skattereform, både når det kommer til finansieringen og dermed også til den grundlæggende økonomiske ansvarlighed, når det kommer til, om den er fair, og om den i øvrigt er grøn – det er lidt en vissen tidsel, vi har fået i hånden, det må man altså sige – og sidst, men ikke mindst, om den er præget af sund fornuft.
Og der er altså noget at komme efter, faktisk rigtig, rigtig meget.
Det, der jo har været meget tankevækkende i den alvorlige økonomiske situation, vi står i, har været den alvor, som kan findes hos alle oppositionspartierne, alvor både i viljen til at lave en samlet løsning og til at forsøge at finde ud af, hvad der så skal til, for at man ikke laver en sådan stop and go-løsning eller ugens kriseløsningstilbud.
Den alvor oplever jeg er grundfæstet.
Og den alvor og den vilje, der er til at sikre velfærden – og velfærden er jo ikke bare hvad som helst, det er den velfærd, der ligger i, at klassekvotienterne er nogenlunde lave, og i, at der er uddannede lærere i klassen – fører også frem til, at vi så bliver nødt til at gennemføre reformer; det har fru Henriette Kjærs formand også sagt meget, meget tydeligt, men jo helt uden at der er evne til at gennemføre dem.
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Vil det sige, at sådan en supertopskat jo simpelt hen ikke vil afskrække Det Radikale Venstre, og at det er sådan et af de steder, hvor man sådan set vil kunne finde sammen med SF og Socialdemokratiet, og hvor man ikke behøver at tage lærerinderollen på sig og skælde ud og korrekse partnerne, men hvor man simpelt hen kan finde fælles gods?
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
Det er jo sådan lidt tidligt i debatten med spørgsmål til mig, men allerede her får vi indsigt i, hvordan samarbejdet er mellem Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, når ordene korrekse og sætte på plads, og hvad ved jeg, kommer til.
Det Radikale Venstre går ikke ind for at øge skatten øverst i vores skattesystem.
Som hr. Peter Christensen udmærket godt ved, har vi ikke planer om at lave en øget topskat, men vi har planer om at sikre, at de bedre bredeste skuldre også bærer mest, fordi det synes vi er rimeligt, hvis det her samfund skal hænge sammen.
Det, der jo er risikoen, og det, som formodentlig vil vise sig, når vi har været hele vejen igennem, er, at for hver gang, der er givet 100 kr. i skattelettelser, er der altså kun fundet finansiering, sikker finansiering, for de 85-90 kr. Den sidste 10’er skal jo findes et eller andet sted, ellers ved vi godt, hvem der kommer til at betale, det gør de mest udsatte og de mest sårbare mennesker i det danske samfund.
Jeg synes nu, at hr. Kristian Thulesen Dahl var glad på den lidt sure måde her.
Det, der jo er tankevækkende, er, at selv om vi tit egentlig har grundlæggende politiske uenigheder, så tror jeg, vi er båret af den samme bevidsthed om, at hvis vi deltager i noget, så skal vi nok få indflydelse på det.
Jeg tror ikke, jeg kan mindes noget, den nuværende regering har lavet, uden at Dansk Folkeparti enten har været en del af mestertænkningen bag det eller i hvert fald har styret det i en retning, som Dansk Folkeparti kan stå inde for.
Hatten af for det.
Det er klart, at vi har præcis den samme ambition om, at vi vil kunne stå inde for den politik, der skal føres.
Derfor behøver vi heller ikke være bange for principprogrammer fra hverken den ene, det andet eller det tredje parti, for det er jo ikke dem, men en ny regerings politik, der skal gennemføres, og den har vi ambitionen om at kunne stå inde for.
Men det kommer jo lidt an på temperamentet, for jeg vil hellere stå i en position, hvor jeg kan sige, at jeg har en stor ambition, som er solidt grundfæstet i et ønske om at sørge for, at det her samfund hænger sammen, end jeg vil se tilbage på forspildte muligheder.
For regeringspartierne har jo diskuteret arbejdsmarkedsreform før, og den blev jo tabt på gulvet med et brag, der stadig runger, fordi der ikke er taget ansvar.
Det synes jeg er ærgerligt, men jeg tror, at i stedet for det der med, at fru Henriette Kjær hele tiden ligesom siger, at vi skal komme over til dem, kan man løse det på en anden måde.
Hvis vi nu har De Konservatives 8 års erfaring i at samarbejde med Venstre og Dansk Folkeparti, der er næsten reformresistente, når det for alvor gælder, vil jeg sige: Så kom dog den anden vej.
Jeg er sikker på, at både Socialdemokratiet og SF meget gerne vil samarbejde bredt i det danske Folketing, også med Det Konservative Folkeparti.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-05-27:
Jeg synes, vi skal blive ved det der med, at vi skal være glade og optimistiske, og at vi skal have smilet på, sådan at i det øjeblik vi for alvor måtte få rynker, så vender de den rigtige vej, som vi var inde på tidligere i debatten.
Jeg synes faktisk, der er grund til at ønske fru Margrethe Vestager stort tillykke i dag ved denne afslutningsdebat, for den her folketingssamling må jo have medført en ro og lettelse hos Det Radikale Venstre.
Man har i meget lang tid været ude i en søgen efter sit ståsted, og nu har man fundet det.
Man er endelig endt i den socialistiske favn og går nu entydigt efter en socialistisk regering her i landet og vil acceptere Socialistisk Folkeparti i regeringen.
Det må jo give en ro og en lettelse, at man er nået dertil.
Det, som så er mit spørgsmål, er selvfølgelig, om fru Margrethe Vestager ved noget om det kommende samarbejde, som vi andre ikke ved, hvis det altså også måtte udarte sig til en regering.
Der må jo ligge et eller andet bag det der med en reformregering, som vi andre ikke er bekendt med, for vi har da hørt Socialdemokratiets og Socialistisk Folkepartis ordførertaler her i dag, og det var da ikke lige reformiver, der kom til udtryk der.
Jo, men for godt et år siden var jeg også glad, men der var det på en anden baggrund.
Der var det mere på egne vegne, fordi fru Margrethe Vestager sammen med bl.a. Dansk Folkeparti havde udarbejdet en jobplan, som hun brugte som udgangspunkt for at sige, at hvis man var med i sådan en jobplan, var man et ansvarligt parti, og hvis ikke man var med, var man et uansvarligt parti.
Det var dengang, fru Margrethe Vestager sad i tv-aviserne og klandrede Socialistisk Folkeparti for ikke at ville tage ansvar med hensyn til at skaffe arbejdskraft, når der nu manglede arbejdskraft.
Nu står vi så her et år senere, og nu skal jeg så glæde mig over den radikale ro og lettelse ved endelig at have fundet sit ståsted efter åbenbart nu i et års tid at have slingret rundt ude af kurs.
Jeg kan jo bare konstatere, at fru Margrethe Vestager i det interview, hun gav – ja, det er jo ikke længere end en uges tid siden – bl.a. nævnte det med, at efterlønnen skulle aftrappes allerede fra næste år, og at dagpengeperioden skulle forkortes til 2½ år som nogle af de allervæsentligste ting i den her nye reformregering.
Det er der, jeg bliver nødt til at spørge, om der er noget, vi andre ikke ved med hensyn til det med at kunne få indflydelse.
Gitte Lillelund Bech (V), 2009-05-27:
Nu hørte vi jo tidligere i dag, at hr. Henrik Sass Larsen fra Socialdemokratiet bebudede, at den socialdemokratiske skattepolitik ville vi komme til at høre om før Folketingets åbning til oktober.
Lad os nu antage, at Socialdemokraterne finder ud af, at skattestoppet faktisk er en rigtig, rigtig god idé, og at de derfor skriver det ind i Socialdemokraternes skattepolitik, som de så lancerer op til åbningen af Folketinget.
Og så vil jeg gerne spørge: Vil det betyde, at De Radikale stadig væk ønsker at gå i regering med Socialdemokraterne, hvis det er sådan, at Socialdemokraterne rent faktisk bekender sig til et skattestop og vil ønske at holde fast i et SSFR- regeringsgrundlag?
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Der er altid tale om meget store ambitioner, når man lytter til Det Radikale Venstre.
Og når man så derefter ser på, hvem det er, Det Radikale Venstre ønsker at være sammen med, er det, at tingene ingen mening giver.
Vi har SF og Socialdemokratiet, der ikke helt vil afsløre, hvad deres skattepolitik kommer til at gå ud på, men dog er der sendt sådan lidt prøveballoner op, bl.a. noget med en supertopskat.
Hvordan harmonerer det med Det Radikale Venstres skattepolitiske holdninger?
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
Til det der med at tage ansvar er der at sige om det, at man jo så må give folk mulighed for at prøve det.
Så vidt jeg har forstået, er det Dansk Folkeparti, der er en af arkitekterne bag at holde partier væk fra forhandlingsbordet, fordi man bare ikke gider have med det at gøre, som det f.eks. var tilfældet med Bankpakke 1.
Det synes jeg er ærgerligt, for jeg synes, man skal give et parti – og mennesker for den sags skyld – mulighed for at tage ansvar, hvor der overhovedet er mulighed for det.
Vi er jo interesserede i at få folk til at være med.
Det er jo også derfor, regeringens politik vækker undren hos os.
Det der med de ultimative krav – det skal være på vores måde, og hvis ikke det kan blive på vores måde, må I altså gå jeres vej – det er det, der er det mærkelige. Det, som jeg gerne vil holde fast i, er, at vi har udarbejdet nogle forslag, vi har fundet nogle løsninger, som vi tror virker.
Som jeg sagde for et øjeblik siden, er jeg godt klar over, at der ikke er et flertal for dem i dag, og det er fair nok, men så skal der andre løsninger til.
For skal vi stå inde for en ny regering, så skal vi også kunne stå inde for, at der er lærere til at undervise børnene, og at vi har et hospitalsvæsen, der fungerer, fordi der er medarbejdere nok.
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Vi er jo meget enige i, at der skal gennemføres reformer, men det er de mennesker, som fru Margrethe Vestager meget gerne vil samarbejde med fra Socialdemokratiet og SF, ikke.
Vi har lige lavet en skattereform, og vi skal diskutere en arbejdsmarkedsreform senere, når kommissionen kommer med sit udspil, så der bliver diskussioner nok.
Men her er en klar afvisning af det, fru Margrethe Vestager gerne vil, og det kan man altså ikke sniksnakke sig ud af, som fru Margrethe Vestager her forsøger.
Nej, og det er en helt vild konspirationsteori.
Den er meget spændende, men jeg kan hermed afkræfte den.
Vi Konservative ønsker en stærk folkeskole, og det jeg har flere gange understreget.
Vi har arbejdet for, at eleverne skulle have flere timer i dansk, matematik og historie.
Det har de fået, og det har kommunerne også fået flere penge til at kunne gennemføre, og der må jeg sige, at det jo så selvfølgelig er skuffende, når man prioriterer anderledes i kommunerne, for det er jo de enkelte kommuner, der beslutter, hvor mange penge de vil bruge på deres folkeskole.
Og her vil jeg gerne sige, hvis jeg skal komme med en helt saglig forklaring på, hvorfor antallet af midler brugt til folkeskolen er faldet, at det jo kunne være, at kommunerne har set nogle fordele i at nedlægge nogle mindre skoler og lægge dem sammen med nogle større skoler og dermed har sparet nogle penge, som egentlig ikke går ud over nogen.
Det er jo en helt forkert udlægning.
Fordi man i en kommune får nogle private til at løse nogle opgaver, så er det jo stadig væk noget demokratisk valgt, så er det, fordi kommunalbestyrelsen har besluttet sig for at prøve at finde ud af, hvilke virksomheder i kommunen – og det var måske slet ikke så dumt at bruge dem – der kan løse den her opgave, man står over for, og så sender man tingene i udbud, men der er sat nogle helt klare principper for, hvordan opgaven skal løses.
Det har man besluttet sig for i kommunalbestyrelsen.
Det har da ikke noget at gøre med, at man mister fællesskabet og smadrer velfærdssamfundet.
Det er stadig væk en opgave, man er sammen om, det er stadig væk en opgave, der bliver finansieret af skattekroner.
Line Barfod (EL), 2009-05-27:
Ja, jeg er fuldstændig klar over, at det bliver finansieret af skattekroner.
Det er jo det, der også har været en del af debatten her, og som fru Lene Espersen har været ude at sige.
Man betaler en kæmpe overpris til private sygehuse for at bygge dem op.
På samme måde har man jo på en række andre områder, ældrepleje osv., givet masser af skattekroner til at bygge private firmaer op i håbet om, at der blev flere og flere private firmaer.
Det er den fremtid, som De Konservative, kan jeg forstå, ønsker for Danmark, at mere og mere bliver privatiseret, og at det bliver ens pengepung, der afgør, om man kan komme på sygehuset hurtigt, eller om man kan få sit barn passet i den vuggestue, der ligger tæt på osv., i stedet for at vi fælles sørger for, at alle kan få det godt.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
Nu kan det godt være, at fru Gitte Lillelund Bech har glemt den daværende statsminister Anders Fogh Rasmussen, men det har jeg ikke, og det tror jeg heller ikke de, der lider under hans centralisering, har gjort.
For en af de ting, som han efterlod os, var jo bevidstheden om, at hypotetiske spørgsmål behøver ingen at svare på, for de kan være så gudedumt udtænkt, at det vil være helt i hegnet at finde på noget, der er begavet i den forbindelse.
Og fru Gitte Lillelund Bech ved udmærket godt, at er der noget, Det Radikale Venstre er imod, er det skattestoppet, som nu senest af regeringen er blevet ophøjet til at være vigtigere end sundhedspolitikken.
Og det vil sige, at regeringen er fuldstændig ligeglad med ethvert forebyggelsesmoment, fordi skattestoppet er vigtigere.
Det har intet at gøre med, hvad S mener, eller hvad SF mener, eller hvad regeringen mener.
Vi vil gerne føre en klog skattespolitik, der gør, at borgerne ved, at for os er forebyggelse vigtigt, klima vigtigt og skattepolitik et redskab blandt de andre.
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Den her regering har netop sørget for, at alle kan få det godt, og de har oven i købet fået større valgfrihed.
Det synes jeg er underligt at Enhedslisten er imod, men jeg må sige, at der kommer masser af gode ting ud af udliciteringer.
Gribskov Kommune har udliciteret sine ældrecentre, og det har den sparet 5 mio. kr. om året på.
Hvad er der galt i det, må jeg retorisk spørge tilbage.
Jesper Petersen (SF), 2009-05-27:
Noget af det, fru Henriette Kjær var glad for i sin tale, var skattereformen.
Den blev fremhævet meget, og tidligere måtte også fru Pia Kjærsgaard ud i at forsvare den.
Fru Pia Kjærsgaard afviste, at reformen giver øget ulighed, og fru Pia Kjærsgaard afviste, at den indebærer en forringelse af hjemmeservicen.
Hun sagde, at de rigeste selv betaler for reformen.
Sagen er jo, at de 10 pct. dårligst stillede får 1.000 kr. mere om året, hvis de er heldige – hvis de ikke bor i lejebolig eller bliver ramt af stigende afgifter, hvad regeringen har regnet ud er meget sandsynligt de gør – mens de 10 pct. rigeste får over 16.000 kr.; der er endda eksempler på, at nogle får helt op til 100.000 kr. om året i skattelettelser.
Jeg vil bare foreholde fru Henriette Kjær denne nye tolkning og høre, om De Konservative er enige i, at uligheden ikke vokser med skattereformen, og at hjemmeserviceordningen ikke forringes med skattereformen.
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Sådan som jeg hørte hr. Villy Søvndals ordførerindlæg, er han meget optaget af, at der bliver skabt job.
Skattereformen har et jobudbud på 19.000-20.000 mennesker.
Det synes jeg er positivt, og jeg synes, det er med til at skabe mere lighed, at der faktisk er nogle, der kommer ud på arbejdsmarkedet, lægger flere kræfter på arbejdsmarkedet og er med til at bidrage til velfærdssamfundet via denne skattereform.
Så synes jeg også, det er rigtig, rigtig positivt, at alle får noget ud af skattereformen.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvordan det skulle gøre samfundet mere skævt.
Det kan jeg faktisk overhovedet ikke forstå, for det er jo sådan, at de, der arbejder mest og får mest i løn, får naturligvis også en større skattelettelse end dem, der ikke arbejder.
Jeg ved ikke, om SF ønsker det anderledes, så de, der arbejder mindst eller ikke er på arbejdsmarkedet, skal have en større skattelettelse end dem, der virkelig giver den en skalle ude på arbejdsmarkedet.
I min verden hænger det ikke sammen, og det vil heller ikke give det jobudbud, som er nødvendigt.
Jesper Petersen (SF), 2009-05-27:
At det, at man på den ene side giver nogle håndører til pensionister og lavtlønnede og endda lader dem selv finansiere en stor del af skattereformen og på den anden side giver eksorbitante skattelettelser til de i forvejen velstillede med arbejdsindkomst og aktieindkomst, ikke skulle øge skævheden i samfundet, har jeg meget svært ved at sætte mig ind i.
Så kom fru Henriette Kjær ud i noget med, at skattereformen er lavet for at skaffe arbejde, skaffe arbejdspladser.
Men alle siger jo, at hvis man vil gøre noget ved ledigheden nu, er den mest effektive strategi at lave offentlige investeringer.
Når jeg tager præcis hjemmeservicen op over for fru Henriette Kjær, er det, fordi De Konservative – faktisk fru Henriette Kjær selv – sagde før sidste valg, at den skulle udvides og forbedres.
Nu skærer man ned på den, og mener fru Henriette Kjær, det er ærligt over for vælgerne at gøre sådan?
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
For det første vil jeg sige, at der er lavet offentlige investeringer som aldrig før, ellers har man da ikke fulgt med i debatten.
5 mia. kr. af trafikinvesteringerne er fremrykket til her og nu-projekter, der skal udføres, kommunernes anlægsloft er fjernet, og de er gået i gang med at renovere alle de skoler og toiletter, som man ikke mener fungerer godt nok, så der kommer da ufattelig stor gang i anlægsinvesteringerne.
Så vil jeg for det andet sige, at med hensyn til hjemmeserviceordningen gik vi til valg på, at børnefamilier skulle have mulighed for at få hjemmeservice.
Det var der stort set ingen der bakkede op, men her to år senere kommer SF så og siger: Jamen det gør vi.
Jeg må altså sige, at det er lidt sent.
Nogle gange må man godt have nogle ideer, men hvis der ikke er andre, der slutter op om dem, kan man ikke komme videre med dem.
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Det har jeg altså godt nok svaret på tidligere i debatten, nemlig at Tyrkiet kan blive optaget i EU, hvis de lever op til Københavnskriterierne, og de er velkendte; det handler om, at de skal sikre demokrati og menneskerettigheder, at det er en retsstat, og at man beskytter mindretallene, og så skal de også leve op til EU's krav om økonomisk politik osv.
Men når det så er sagt, vil jeg sige, at vi altså har plads til debat i Det Konservative Folkeparti.
Der er en europaparlamentskandidat, der udfordrer folketingsgruppen, og som ønsker, at Tyrkiet ikke skal være medlem, men kan få et associeret partnerskab, og vi har ingen problemer med, at det er kandidatens holdning.
Det kan vi så diskutere videre i folketingsgruppen, men foreløbig har jeg givet et meget klart svar på, hvad der er den konservative folketingsgruppes svar på det her spørgsmål.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-27:
Undskyld altså, er det ikke sådan en ny form for designerpolitik, vi oplever fra Det Konservative Folkeparti, hvor man har én politisk dagsorden her i Folketinget, og så har man en anden, når man gerne vil vælges til Europa-Parlamentet og man gerne vil høste de såkaldte EU-kritiske danske vælgere?
Der synes jeg jo, det er værd lige at nævne, at netop De Konservatives spidskandidat ikke kun er spidskandidat, vedkommende er jo også medlem af Folketinget og medlem af De Konservatives folketingsgruppe, så jeg synes egentlig, at fru Henriette Kjær sådan slipper alt for hurtigt hen over den del af problematikken.
Jeg synes egentlig, at vi burde have et ganske klart og præcist svar fra De Konservative omkring: Hvad er De Konservatives europapolitik – skal Tyrkiet være medlem af EU, eller skal de ikke?
Det nytter jo ikke noget, at man siger et, når man er ude på valgturné, og man siger noget andet, når man diskuterer det i forbindelse med vedtagelser her i Folketinget.
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Jamen, det må vi da selv om.
At folketingsgruppen mener et og vi har en spidskandidat, der har et nuanceret synspunkt på det, er da noget, vores vælgere selv må forholde sig til – og det tror jeg også de gør.
Nu taler spørgeren her om designerpolitik.
Jeg ved da ikke, om det budskab, hr. Bendt Bendtsen har været ude med, er noget, vores vælgere bryder sig om.
Der er da mange af vores vælgere, der synes, det er en rigtig god idé, at man knytter Tyrkiet til Europa for ligesom at få dem inddæmmet, så de ikke vender sig mod øst.
Så der kunne også være nogle vælgere, der synes, at det er et rigtig dårligt budskab, hr. Bendt Bendtsen er kommet med.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-05-27:
Den konservative ordfører kom vist til at fortale sig lidt i svaret før til hr. Kim Mortensen.
Ordføreren kom til at sige, at det her fald på 1,2 mia. kr. i bevillingerne til folkeskolen hang sammen med, at der også havde været et fald i antallet af elever.
Jeg vil bare bede ordføreren bekræfte, at der i den periode, hvor der altså har været et fald på 1,2 mia. kr. til folkeskolen, har været en stigning på 52.000 elever til folkeskolen.
Det er jo en væsentlig detalje, for det kunne jo lyde, som om ordføreren sådan set mener, at der bør være en sammenhæng mellem antallet af elever i folkeskolen og så den bevilling, der kommer til folkeskolen.
Men det er jo rent faktisk ikke tilfældet, så hvad mener Det Konservative Folkeparti egentlig: Skal bevillingen følge antallet af elever i folkeskolen, sådan som den rent faktisk gjorde under den socialdemokratiske regering, eller er det altså noget med, at man skærer det hele over en kam, selv om der konstant kommer flere børn i folkeskolen?
Det synes jeg er en væsentlig detalje at få på plads, sådan at vi kan forstå tankegangen bag den konservative folkeskolepolitik.