runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2015-01-27:
Jeg har jo bemærket – ikke bare i dag, men også under tidligere debatter, hvor det har handlet om at implementere den her vækstaftale – at erindringerne om, hvad man har aftalt, undertiden er lidt forskellige.
Det skyldes måske også den lidt særlige måde, aftalen blev til på.
Men jeg vil bare spørge hr. René Christensen, om han ikke er enig med mig i, at der faktisk ikke i den aftale står, at dansk lovgivning så vidt muligt fastlægges på niveau med den mindst restriktive implementering i vores nabolande.
Altså, det er jo en formulering, som man har taget med i bemærkningerne her, som man ikke har taget fra aftaleteksten.
Hvorfor har man taget den med?
Hvorfor har man ikke nøjedes med den rene aftaletekst?
Det ville jo have givet en pointe, men når man nu lige har lavet det en lille smule om, må enhver jo spørge hvorfor.
Erling Bonnesen (V), 2015-01-27:
Tak for det.
Det her forslag fra Venstre, Dansk Folkeparti og Konservative tager jo sigte på at skabe vækst i landbrugs- og fødevaresektoren.
Nu har vi fået sat på plads, at vi ikke ruller noget tilbage på dyrevelfærdsområdet, og at vi ikke vil skade miljøet.
Ordførerens egen statsminister har også sagt, at vi skal have nogle flere vækstinitiativer på dagsordenen.
Men når vi så har fået sat de ting på plads, er der så ikke flere af de 16 punkter, der er i vores forslag, som godt kunne indgå i sådan en vækstaftale II eller måske indgå som et af de initiativer, som regeringen nu skal arbejde med for at få boostet væksten?
Orla Hav (S), 2015-01-27:
Jamen jeg bliver nødt til at henholde mig til – det ved hr. Erling Bonnesen jo godt – at hvis der skal initiativer i gang, ligger de på fødevareministerens bord, i regeringens regi, og det er dem, der må komme med udspillet.
De har serveretten på området.
Jeg synes da, det ville være befriende, hvis debatten i Tinget og i fødevarekredsen var sådan, at vi var optaget af at få skabt nogle resultater, der trækker i den retning.
Men det forudsætter, at der er balance mellem den natur og de drikkevandsressourcer, vi gerne vil beskytte, og den produktion, vi gerne vil have gennemført på vores jorde og i vores industri på området.
Så under forudsætning af at der er balance i de ting, vil vi rigtig gerne skabe nye arbejdspladser.
Erling Bonnesen (V), 2015-01-27:
Jamen der står jo i vores forslag, at præcis de her vækstinitiativer skal være i balance med miljøet.
Så den har vi også på plads.
Så jeg vil bare spørge ordføreren, om der er nogen af de her forslag, som ordføreren så ikke kunne se for sig komme med i sådan en vækstaftale II eller indgå som nogle af de nye initiativer lige her om hjørnet.
Orla Hav (S), 2015-01-27:
Nu er det sådan, og det ved hr. Erling Bonnesen rigtig godt, at papir er taknemligt, så vi skal også have sikkerhed for, at indholdet af det, der står der, holder vand.
Det er jo der, vi har vores bekymring.
Når man vil øge antallet af dyreenheder med 0,3 i et i forvejen meget, meget intensivt drevet dansk landbrug, hvor to tredjedele af arealet er under plov, så vil det have nogle konsekvenser for de balanceforhold, som jeg forsøger at give udtryk for er afgørende vigtige for os.
Derfor har vi jo et håb om at kunne lave parmaskinkefinten – hvis det andet nu hedder Luxembourgfinten – og trække beskæftigelsen hjem med henblik på at få skabt produkter, der ligger endnu højere oppe i værdikæden.
Vi har jo et stærkt ry på kvalitetsområdet, men vi kunne godt komme endnu højere op.
Vi har på studieture set nogen producere under nogle vilkår, som dansk effektivitet sagtens kunne overgå.
Så det er den øvelse, vi gerne vil have sat gang i.
Socialdemokrater afviser aldrig at diskutere noget, der kan være med til at fremme danske interesser.
Henrik Høegh (V), 2015-01-27:
Tak for en saglig og sober tale af ordføreren, hvor man erklærer sig enig i målet og er parat til at debattere, hvordan vi når derhen.
Vi er ikke forvænte med under det her beslutningsforslag at høre en socialdemokrat behandle emnet så sobert.
I stedet for har vi hørt løsrevne sammenligninger og en masse udokumenterede påstande om, hvad der skulle ligge af intentioner i det her.
Så tak til ordføreren for det.
Det er nemlig rigtigt, for det et den, der eksporteres allerbedst.
Vi vil også gerne levere de bedste afgrøder fra markerne, dvs. den bedste kvalitet af maltbyg, den bedste kvalitet af brødhvede og nogle foderprodukter – majs og korn, hvad det nu måtte være – så det ikke er nødvendigt at importere så meget soya.
Nu er det sådan set 2 år siden, Natur- og Landbrugskommissionen kom med nogle modeller for, hvordan vi kan gøre det, og hvordan vi kan begynde at fuldgøde nogle afgrøder, så det – ligesom den bedste leverpostej – bliver den bedste maltbyg, den bedste brødhvede osv.
Synes ordføreren ikke, det efterhånden har taget lidt lang tid, inden der er sket noget ude i det praktiske?
Kunne det ikke være en idé nu over en 3-årig periode at komme i gang og så holde øje med, om der er nogle steder, det skader, giver øget udvaskning, og så sætte ind der ved at undgå den øgede udvaskning?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-01-27:
Jeg vil rigtig gerne have, at der er mere dansk frugt og grønt ude i daginstitutionerne, specielt økologisk.
Det kan man også se på den seneste finanslov, vi har lavet med regeringen, hvor økologi faktisk har været ret højt prioriteret i den grønne del af finansloven.
Der er jo også nogle andre ting – jeg prøver at komme med en tilnærmelse – i forhold til økologi, nemlig at der er en form for dobbeltregulering af økologiske landmænd og frugtavlere osv.
Så ligesom vi med »Vækstplan for Fødevarer« prøvede at kigge på kun at beholde den kloge regulering og rydde op i nogle af reglerne – det var jo en central del af aftale om »Vækstplan for Fødevarer«, der kom for et års tid siden – så vil vi også kigge på det i forhold til økologi.
Jeg synes bare, det er en meget lille flig af et samlet forslag, der desværre ikke kan redde det.
Men i forhold til det vil vi gerne kigge på, hvordan vi i højere grad kan fremme økologien.
René Christensen (DF), 2015-01-27:
I sidste periode havde Dansk Folkeparti jo et fortrinligt samarbejde med SF
Kan man blive enige om 20 pct., kan man jo arbejde videre med det.
Kan man blive enige om 80 pct., kan man arbejde videre med det.
Det næste spørgsmål handler om punkt 15, nemlig om at kigge på vores fiskerierhverv.
Det har der heller ikke været talt ret meget om i dag.
Det er også et presset erhverv, særlig fordi, som vi kan se, der bliver større og større både.
Derfor har vi jo lagt op til, at når man har den her mulighed for risikovillige etableringslån til landbruget – og fiskerierhvervet er lige så meget et fødevareerhverv, som landbruget er – om det så egentlig ikke var fair at sige: Skulle vi ikke prøve at rulle de her muligheder for, at man kan etablere sig som ung landmand, ud, så det også bliver muligt at etablere sig som ung fisker?
Var det noget, hvor SF kunne tænke sig i udvalgsarbejdet at sige: Jamen det vil vi da gerne kigge positivt på og gå dybere ind i, og så må vi jo se, hvor det ender?
Jeg tænker, at vi har en ordning i dag for ét erhverv, fødevareerhvervet, men kunne den ikke komme til at omfatte fiskerierhvervet også?
Erling Bonnesen (V), 2015-01-27:
Men jeg vil godt lige prøve alligevel og sige til hr. Per Clausen, at vi kan konstatere, at vi producerer nogle af verdens bedste fødevarer.
Mange af dem er højkvalitetsvarer i forvejen, og der er efterspørgsel efter dem, og så gælder det også om at få produceret nogle flere råvarer, så vi ligesom kan fastholde og måske udbygge det.
Men er vi så ikke enige om, at vi er nødt til på en eller anden måde – der kan så være forskellige ideologiske måder at gøre det på – at styrke mulighederne for at sikre en råvareproduktion.
For det er jo det, der i øjeblikket er ved at gå fløjten.
Per Clausen (EL), 2015-01-27:
Jeg må indrømme, at jeg ikke mener, at løsningen på dansk landbrugs udfordringer er at producere flere svin – det mener jeg ikke.
Nej, jeg mener sådan set, at det handler om at sørge for at have en produktion af fødevarer, som er miljømæssigt bæredygtig, og som giver en fornuftig økonomisk indtjening og skaber arbejdspladser i Danmark.
Og den udfordring løser man ikke ved at producere flere svin i Danmark.
Erling Bonnesen (V), 2015-01-27:
Hvad er så egentlig alternativet for Per Clausen, når han begynder at sige omlægning?
Det fortoner sig jo også noget i tågen.
Så ender det jo med, at udfordringen med de 350 mia. kr. pludselig vil ligge ovre på finansministerens bord, og det er heller ikke vejen frem.
For vi er nok meget enige om, at det ikke ligger lige for sådan at gå ud og lave en større statslig gældssanering på det.
Så hvad er egentlig holdningen til de 350 mia. kr., hvis ikke de skal forrentes, tjenes hjem og gnaves af ved afdrag på den måde, som man jo sædvanligvis gør det, altså ved at tjene nogle penge i råvareproduktionen til at forrente og afskrive med?
Per Clausen (EL), 2015-01-27:
Jeg er da enig med hr. René Christensen i, at det ud fra miljømæssige og andre synspunkter er komplet uforsvarligt med den måde, man producerer føde til de danske svin på, altså i Sydamerika.
Det er jeg helt enig i.
Jeg kan måske blive en lille smule forvirret, når jeg nu får at vide, at det, der er problemet med min plan, er, at den ikke kan løsrive landmændene fra den omfattende gæld, som er en konsekvens af handlinger, de selv har foretaget, og en politik, som bl.a. den tidligere regering har ført.
Så vil jeg bare sige, at det jo er den politik, der har ført til den her omfattende gæld.
Og jeg tror nok, at en omlægning af produktionen, der gør, at man satser mere på kvalitet, mere på en høj pris end på mængde, er en del af løsningen.
Men jeg er sådan set enig i, at vi stadig væk har en gældsudfordring, som vi kommer til at løse på den ene eller den anden måde de kommende år.
Mette Bock (LA), 2015-01-27:
Tak for det.
Liberal Alliance har i dag fremsat sit eget beslutningsforslag, som er meget konkret, i forhold til de danske gødskningsregler.
V, K og O valgte ikke at være med på det forslag, men i stedet for at fremsætte deres eget, som så omfatter 16 punkter, og det har jeg naturligvis fuld respekt for.
Men der er for mange bløde og runde formuleringer og hensigtserklæringer.
Og jeg synes egentlig, at det blev dokumenteret meget godt, da den foregående ordfører på talerstolen på et tidspunkt undervejs i sin meget lange ordførertale kom i tvivl om, om man måske kunne nå til enighed om et eller andet i det her sammen med VKO.
Når Enhedslisten når dertil, må man sige, at der altså er nogle ting, som ikke er formuleret præcist nok, og det er ikke så godt.
Så vi glæder os til fra Liberal Alliances side at gå i drøftelser i udvalget omkring det her, og jo mere vi kan få konkretiseret og tidsfastsat, jo bedre.
Men vi vil ikke bindes af vage hensigtserklæringer, som selv Enhedslisten kan være fristet til at tro at de kan være med på.
Erling Bonnesen (V), 2015-01-27:
På vegne af Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti vil jeg da trods alt sige tak for debatten.
Jeg syntes selvfølgelig, det var ærgerligt, at den sådan i starten blev, skal vi sige afsporet; den blev i hvert fald forsøgt kørt ud på et spor, hvor den ikke hørte hjemme.
Men jeg synes også, det lykkedes os at komme tilbage på sporet og klart få markeret, at vi vil et landbrug, som er en god, sikker råvareleverandør til vores fødevarevirksomheder – så vi fortsat kan producere og udvikle gode højkvalitetsvarer, nicheprodukter, og have et stort og varieret udbud af varer, som tilgodeser enhver smag – og som også er eksportorienteret og på den måde genererer masser af arbejdspladser, eksport og værdi til vores samfund, også til vores hjemmemarked.
Så var det også godt at få markeret, at vi ikke ruller baglæns med hensyn til dyrevelfærd, og at forslaget her heller ikke vil skade miljøet – det er det, tingene skal indrettes efter – men at der også er behov for, og det er jo sådan set hovedsagen og det centrale i det, at få set på rammevilkårene og konkurrencevilkårene for dansk landbrug, for at de igen får muligheden for en rentabel daglig drift, som kan tjene hjem til, at man kan få serviceret den gæld, man har, og også foretage nyinvesteringer.
Og når vi så også producerer nogle af verdens bedste fødevarer og der er et hul i pengekassen, jamen så er det da oplagt, at man skulle prøve at tage det her på dagsordenen igen og så få skabt nogle vækstinitiativer, som også kunne være med til at adressere nogle af de udfordringer, der er i landdistrikterne.
Så der er nok at tage fat på.
Men jeg vil trods alt sige tak for debatten, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-01-27:
Jeg er glad for, at René Christensen selv nævner netop den her risikovillige kapital til landbruget, for det er jo endnu et eksempel på et område, hvor man prøver at hjælpe et erhverv i krise.
Jeg vil ikke stå heroppe og afvise, at det kunne brede sig til fiskerierhvervet.
Man kunne så spørge: Hvor skulle det stoppe henne?
Men ordføreren har en pointe i, at inden for fiskeriet – noget, som vi ser tilsvarende inden for landbruget – bliver fartøjerne større og større, og der bliver færre og færre mennesker ansat i fiskeriet.
Det betyder jo også, at man skal have relativt meget kapital for at starte op.
Og hvis jeg hurtigt lige må tilføje i forhold til det, vi har lovbehandlet herinde for nylig, nemlig at det måske ikke alene skal være den model, at sønnen overtager farens gård, at det også kan være nogle mennesker, der går sammen i et samarbejde om at købe den her gård og på den måde drive en forretning der: Den model kunne man måske også kigge på i forhold til fiskerierhvervet.
Men det er vi villige til at kigge på.
Erling Bonnesen (V), 2015-01-27:
Vi producerer jo nogle af verdens bedste fødevarer her i Danmark.
Det er jo derfor, de kan sælges verden rundt.
Vi har en krise nu, men vi ved også, som ordføreren selv er inde på, det er vi enige om, at der kommer flere mennesker på kloden og flere og flere bliver købedygtige, og så gælder det om at få flere gode færdigvarer ud af fødevarevirksomhederne.
Når vi så kan se, at det altså kniber med, at det kan betale sig at producere råvarer, er det, vi har den der klemme, og det er den, vi prøver at adressere.
Så hvis vi sådan lige frasiger os lidt det sådan meget fluffy angreb, ordføreren selv havde, som jeg synes ramte noget ved siden af, er ordføreren så ikke enig i, at når vi har nogle gode varer på hylderne, som der er efterspørgsel efter derude, men det kniber med at få råvarer nok ind, så gælder det om at få styrket rammevilkårene, så vi kan få nogle flere råvarer og netop få boostet, så vi kan få solgt flere kvalitetsfødevarer verden rundt?
Så er der ikke god grund til, at vi så får kigget på rammevilkårene?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-01-27:
Nu siger hr. Erling Bonnesen, at vi har en krise lige her og nu, og det tolker jeg, som at hr. Erling Bonnesen mener Ruslandskrisen.
Det er meget mere strukturelle problemer, landbruget er inde i.
Jeg tror, at det var tilbage i 1995, at der var en gæld på omkring 100 mia. kr. i landbruget.
Den var så vokset til omkring 150 mia. kr. i 2001, og nu er den oppe på 350 mia. kr.
Så gælden har kun været ekstremt stigende, og der er alle mulige andre strukturelle problemer også.
Landbruget er i en strukturel krise.
Så vidt jeg ved, er det 4-5 pct., der går til Rusland, og det burde jo ikke være det, der væltede landbruget, selv om det i sig selv er alvorligt nok.
Men vi vil gerne kigge på de her ting, og det var også derfor, at vi bakkede op om den aftale om »Vækstplan for Fødevarer«, som bl.a. betød, at Miljøministeriet skulle være meget hurtigere i forhold til tilladelser og til at sagsbehandle, at der skulle stilles kapital til rådighed, at man skulle lave nye ejerformer osv. osv.
Så jeg synes, at vi gør rigtig, rigtig meget, men vi er også et land, hvor to tredjedele af landet er under plov, og derfor bliver vi også nødt til at have noget regulering, som nogle herinde i salen kalder overimplementering.
Vi synes, at det er det, der skal til, også for at sikre vores vand.
René Christensen (DF), 2015-01-27:
Det er Dansk Folkeparti sådan set også enig i, og det er heller ikke det, der ligger i det, når vi kigger på det her forslag.
Men der ligger det i det, at vi, som vi siger, gerne vil tage nogle aktive valg.
Men når vi kigger på den produktion, som man har i Europa i dag, så kan vi også se, at meget af det proteinfoder, der kommer, altså kommer helt ovre fra Sydamerika.
Der er der arealer, der bliver sprøjtet ved hjælp af flyvemaskiner.
Vi har set eksempler på, at der er folk, som har fået fostre, som har haft misdannede kønsorganer osv. osv.
Det er også en del af prisen for, at vi undergødsker i bl.a. Danmark, for så har man ikke de her proteiner til det foder til den produktionsform, man har.
Er det, hr. Per Clausen siger så, at det jo bare er den pris, der er?
Det må man jo så fortælle til dem ovre i Sydamerika.
Og det er jo også det, ministeren siger.
For ministeren har jo været med til at sige, at vi skal producere 1,5 millioner flere slagtesvin, men man vil ikke være med til, at vi kan skaffe foder til dem.
Der siger vi jo bare: Vi er enige med ministeren i, at man også skal producere nogle flere svin, men så skal man da også tage det ansvar på sig at gøre det på en forsvarlig måde, bl.a. også ved at kunne fremstille foder til dem, så det ikke er nogle andre mennesker, der skal gøre det.
Godt nok bor de langt væk, men derfor kan man jo godt have et vist ansvar for dem.
Erling Bonnesen (V), 2015-01-27:
Så man skal have skabt nogle rammevilkår, så der kan tjenes de penge, der skal til for at få afdraget, serviceret den gæld.
Vi har jo også fået markeret her tidligere i dag, at vi ikke ruller tilbage på dyrevelfærd, vi skal ikke skade miljøet, fordi vi selvfølgelig skal passe på, så vi også har rent vand i hanerne osv.
Så er vi ikke enige om, at vi skal have skabt en eller anden form for forbedring af rammevilkårene, så vi sikrer en råvareproduktion, sådan at vi stadig væk kan få flere færdigvarer ud af fødevarevirksomhederne?
Er vi ikke enige om det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-01-27:
Jo, vi er enige, men problemet med ordet rammevilkår er jo, at det er sådan et begreb, som alle bruger, det er sådan en kasse, man kan putte det, man gerne vil, ned i.
For nogle er rammevilkår, at man skal gødske mere generelt, for nogle er det, at man skal have mere målrettet regulering, for nogle er rammevilkår, at der skal være yderligere kapital eller afgiftslettelser, eller hvad det nu kan være.
Så vi er jo alle sammen enige om, at vi gerne vil have et landbrug.
Det skal også være landbrug, der er bæredygtigt, og for os i SF skal det både være økonomisk og på andre måder bæredygtigt.
Så vi er jo enige om målet – rimelig enige, tror jeg – men ikke midlerne.
René Christensen (DF), 2015-01-27:
Det var egentlig bare lige en kommentar til det sidste.
For anerkender Enhedslisten ikke, at det, vi kan se, når vi kigger på Kina, når vi kigger på Østen, er, at der så dér er ved at komme en meget, meget stor mellemklasse, som vil efterspørge kødprodukter, også de her produkter, som vi har i Vesten?
Og de vil gerne have en høj kvalitet, og den kan vi faktisk levere i Danmark.
For vi kan levere sporbarhed.
Det er jo bl.a. derfor, at de vil give så høje priser for vores svinekød.
For hvis der er nogle udfordringer, kan vi hurtigt finde ud af, hvad det er for en krog, det har hængt på på slagteriet, og hvad det er for en boks, dyret har stået i ude hos landmanden, og det vil man gerne betale noget for.
Når der nu bliver flere mennesker, som gerne vil have en lidt højere levestandard, og der også bliver sådan en efterspørgsel efter det her, har vi så egentlig ikke også – hvis vi har mulighed for det, og det har vi – en forpligtelse til at øge produktionen, bare en lille smule, hvor det også er i samklang med natur og miljø, hvor det altså ikke er på et lavere niveau, men på et højere niveau og selvfølgelig med en større produktion?
Er ordføreren ikke enig i det?
Per Clausen (EL), 2015-01-27:
Altså, jeg tror, vi er nødt til at se i øjnene, at man i både Rusland, Kina og andre lande i de kommende år vil være i stand til at producere en meget, meget stor del af de fødevarer, man sælger dér, selv, og at vi, medmindre vi er i stand til at tilbyde en kvalitet, der er unik og radikalt bedre, og hvis indhold i forhold til dyrevelfærd og miljø er radikalt bedre, så ikke kommer ikke til at spille nogen rolle på det marked.
Det tror jeg ikke er vejen frem.
Orla Hav (S), 2015-01-27:
Må jeg først godt gøre en bemærkning til vandplanerne.
Det har jo været en kendt sag i alle de år, man har arbejdet med vandplaner, at de har bygget på gennemsnitsbetragtninger i forhold til arealet kombineret med husdyrholdet.
Det er jo ikke noget nyt.
Det har været det grundlag, som man har valgt at arbejde ud fra, også, skal vi sige, med den bedste viden, man havde til rådighed, og derfor skal vi selvfølgelig stadig væk arbejde på at få bedre og bedre viden til rådighed.
Så skal jeg bare sige, at vi på ingen måde er uenige med NNF.
Vi har en glimrende dialog med NNF, og vi vil rigtig gerne støtte alle initiativer, som kan være med til at skabe flere arbejdspladser i Danmark.
Eksempelvis kunne det jo være befriende, hvis vi ikke kørte alle vores højkvalitetsskinker en tur til Norditalien for at blive til parmaskinke og købe det tilbage til astronomiske kilopriser.
Det kunne jo godt være et potentiale, som vi selv høstede frugterne af i Danmark, og det ville ovenikøbet give flere arbejdspladser i Danmark.
Så vi er på ingen måde uenige med NNF eller andre, der gerne vil, skal vi sige højere op i værdikæden i fødevareproduktionen.
Mette Bock (LA), 2015-01-27:
Jeg må ærlig talt sige, at jeg er lidt skuffet, minister.
Jeg kan forstå, at ministeren er meget optaget af dyrevelfærd.
Det er jeg også.
Men det forslag, vi står og diskuterer her, er et forslag til folketingsbeslutning om en fødevare- og landbrugspakke, og der er 16 konkrete forslag i det.
Jeg kan forstå, at der måske kan være en politisk hensigt i at føre diskussionen hen på en diskussion om dyrevelfærd, som kan være vigtig nok, og som jeg også synes vi skal tage.
Jeg forstår bare ikke, hvorfor den skal proppes ind i den diskussion, vi har i dag, og gøres til en polemik om, hvad Dansk Folkeparti tidligere har sagt eller ikke sagt om dyrevelfærd.
Så er det ministerens hensigt overhovedet ikke at ville kommentere substansen i det forslag, som er lagt frem her?
Dan Jørgensen (S), 2015-01-27:
Jeg vil sige, at jeg måske nok synes, at det er en af de mest vidtgående kursændringer i dansk fødevarepolitik i lang tid, at det er lykkedes Venstre at få Dansk Folkeparti med på i den grad at negligere dyrevelfærden.
Derfor bruger jeg lidt energi på det.
Så har fru Mette Bock da ret i, at det også er at undergrave 25 års dansk milijølovgivning.
Det er det da.
Jeg nævnte det jo sådan set også i min tale.
Noget, der har været lidt overset, er, at det jo ikke kun handler om kvælstof.
Vi vil få udledt rigtig, rigtig meget mere kvælstof, hvis det her blev gennemført, men det handler jo desværre også om pesticider, og også der overimplementerer vi jo.
Så det kunne da være interessant at spørge Liberal Alliance, om I f.eks. også synes, at pesticidafgiften skal fjernes.
Mette Bock (LA), 2015-01-27:
Tak for det.
Jeg synes, det er meget, meget interessant at høre ministeren sige, at vi jo faktisk ikke har valide målinger, og at vi ikke har den viden, der skal til osv.
Jeg spørger bare mig selv, hvad den ene vandplan efter den anden bygger på, hvis ikke vi har valide vandmålinger.