runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Reissmann (S), 2016-03-17:
Jeg vil altså bare lige tilbagevise det, fru Anni Matthiesen siger.
Altså, ordførerens egen finansminister har jo flere gange måttet indrømme, at der var et overskud på de offentlige finanser, dengang Venstre overtog regeringsmagten.
Så lad nu være med at blive ved med at turnere rundt med den løgn, for det passer simpelt hen ikke.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre om noget.
Nu er Venstre jo vanvittig optaget af at sætte loft over alt muligt, og som jeg ser det her lovforslag, har man jo altså sat et økonomisk loft ind, for at folk overhovedet kunne blive ved med at uddanne sig, idet man nu høvler 20 pct. af det indtægtsgrundlag, som man skal leve af.
Hvilket incitament tror fru Anni Matthiesen man har, når man midt i livet med familie og forpligtelser på alle mulige måder, hvis jeg tager udgangspunkt i tallene i lovforslaget, står med under 10.000 kr. om måneden før skat til overhovedet at kunne leve for?
Ja, jeg spørger bare.
Anni Matthiesen (V), 2016-03-17:
Jeg kan bekræfte fru Mette Reissmann i, at, ja, vi høvler – tror jeg betegnelsen var – også noget af her; lige så vel som da vi behandlede det her lovforslag sidst tilbage i 2014 i den tidligere regerings tid, hvor man også høvlede noget af og fandt nogle besparelser på akkurat det samme område.
Julie Skovsby (S), 2016-03-17:
Jeg vil gerne lige starte med at takke ordførerne for en lidt længere ordførertale end dansk Folkepartis Jens Henrik Thulesen Dahls.
Der ville jeg også gerne have stillet et spørgsmål, nemlig: Dengang man lavede den her justering i 2014, hvor altså kun et enkelt parti i Folketinget stemte imod – et meget bredt flertal var altså for den her justering – nævnte hverken Venstres ordfører eller Dansk Folkepartis ordfører, at man havde det her forslag på bedding, at man ønskede at nedsætte dagpengesatsen.
Hvordan kan det være, at man nu står her kun 2 år efter og så vil lave det her, som jo giver, som vi hører, støj, fordi systemerne bliver indrettet forskelligt – nogle kan få 80 pct., andre kan få 60 pct. – hvis man ønsker en videregående uddannelse?
Anni Matthiesen (V), 2016-03-17:
Først og fremmest tak for roserne for den lidt længere ordførertale, som jeg holdt.
Og jeg kan sige, at jeg da helt bestemt tror, at DF's ordfører også gerne vil svare på spørgsmålet, hvis den socialdemokratiske ordfører ikke fik det stillet til ham.
Men man er nødt til at lave nogle politiske prioriteringer, og heldigvis har vi jo nu en regering, som også på den måde skærer igennem og tør lave de her politiske prioriteringer.
Og jeg må sige, at jeg da gerne havde set, at det ikke havde været nødvendigt.
Jeg havde da gerne set, at vi havde kunnet undgå at skulle finde yderligere midler også på uddannelsesområdet.
Men vi er i en presset situation, og også flygtningesituationen, som alle her i Folketingssalen vel er bekendt med, presser økonomien her i landet.
Julie Skovsby (S), 2016-03-17:
Tak for det.
Men nu spurgte jeg jo om, hvordan det kan være, at Venstre for ikke så kort tid siden fortalte her i Folketingssalen, at man gik med de planer, altså at man ønskede at lave den her besparelse på SVU-satsen, hvor man jo altså laver den direkte besparelse.
Når ordføreren så taler om, at man er modig i forhold til at foretage nogle prioriteringer og træffe nogle valg, bliver jeg nødt til at spørge: Har man læst høringssvarene, og gør det indtryk, at f.eks. finanssektorens arbejdsgiverforening siger, at der er tale om en kortsigtet besparelse, som vil give bagslag på længere sigt?
Og har man hørt alle dem, der taler om Produktionsdanmark og produktivitet i det her land?
Er det noget, der gør indtryk?
Anni Matthiesen (V), 2016-03-17:
Det gør altid indtryk på mig, når jeg læser høringssvar, men jeg må også sige, at det nogle gange kan være nødvendigt, at man træffer beslutninger, også selv om det kan være svære beslutninger.
Så det gør helt klart indtryk på mig som ordfører for Venstre, når jeg læser de her høringssvar.
Julie Skovsby (S), 2016-03-17:
Og ja, der er skattelettelser i den finanslov.
Der er skattelettelser til få virksomhedsarvinger, og man genåbner skattehuller.
Der er skæve skattelettelser til rige boligejere.
Så ja, der er skattelettelser i den finanslov, som Dansk Folkeparti lægger stemmer til.
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-17:
Jeg vil gerne holde fast i, hvad der var formålet med den her lovgivning, da den blev indført.
Formålet var at sikre, at hvis man boede uden for de store uddannelsesbyer, skulle man ikke blive forholdsvis straffet, hvis man ønskede at gennemføre en videregående uddannelse.
I det lys blev befordringsordningen her gennemført tilbage i 2010.
Det viser sig, at det har udviklet sig til en forholdsmæssig attraktiv ordning for unge, som pendler imellem de store byer.
Der er et eksempel, som jeg tror også fru Eva Flyvholm brugte i sit ordførerindlæg, nemlig at bo i København, men at studere i Odense.
Det er der rigtig mange eksempler på.
Det har aldrig været meningen og formålet med loven i sin tid.
Derfor mener jeg faktisk, det giver rigtig god mening at justere det, men naturligvis i forbindelse med den justering friholde den målgruppe, som var den oprindelige målgruppe, nemlig de unge, som er bosiddende uden for de store uddannelsesbyer, og som ønsker at gennemføre en uddannelse.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Men nu var det, jeg spurgte ministeren om, egentlig: Tror ministeren ikke, at det, at man tager rigtig mange penge fra omkring 10.000 studerende – lad os bare sige, at de kommer til at miste måske 1.000 kr. hver – kan få den konsekvens, at flere unge får svært ved at gennemføre deres studie, fordi de så er nødt til at arbejde mere, låne mere, hvad det nu måtte være?
Det er faktisk det, jeg spørger ministeren om her.
Hvad kommer det her til at betyde?
Jeg er rigtig bange for, at det vil gøre livet meget, meget hårdt for de studerende.
Resultatet vil blive, at færre har mulighed for at gennemføre en uddannelse, og det synes jeg bestemt ikke vi har nogen interesse i som samfund.
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-17:
Jeg deler ikke fru Eva Flyvholm og Enhedslistens bekymring her, og det gør jeg ikke med reference til en undersøgelse af frafaldsmønsteret på SDU.
Jeg refererede også til den i min besvarelse her i debatten.
Der er de nået helt klart frem til, at jo længere væk fra studiet, man er bosiddende, jo mindre godt trives man.
Så med reference til analysen fra SDU mener jeg faktisk ikke, at man behøver at have den bekymring, som fru Eva Flyvholm her giver udtryk for.
Mai Mercado (KF), 2016-03-17:
Jeg synes egentlig, det er stærkt overraskende, at Socialdemokraterne ikke støtter det her forslag, for det er jo en fortsættelse af den målretning, man begyndte på i 2014.
Det er nøjagtig de samme ønsker, det er nøjagtig den samme ambition, nemlig at borgere, som er i arbejde med meget lidt eller ingen uddannelse, kan bruge den her SVU-ordning.
Så jeg vil bare spørge, hvad der har ændret sig hos Socialdemokratiet.
Julie Skovsby (S), 2016-03-17:
Jeg synes bestemt ikke – som jeg også sagde i min ordførertale – at det her kan sammenlignes med de justeringer, som et bredt flertal i Folketinget foretog i 2014.
Dengang prioriterede regeringen uddannelse langt højere.
Jeg vil omvendt sige, at jeg er meget overrasket over, at De Konservative ønsker at pålægge arbejdsgivere, både i den private sektor og i den offentlige sektor, ekstra byrder med det her forslag, og at man ikke kan se det, der skrives i høringssvarene, nemlig at det her er en meget kortsigtet besparelse, som ikke gavner produktiviteten i Danmark eller det Danmark, som vi ønsker skal være styrket af både uddannelse og produktionsvirksomheder.
Det skal i hvert fald siges endnu en gang, selv om jeg også sagde det i min ordførertale, at vi jo i 2014 havde et helt anderledes fokus på uddannelsespolitik i det her land.
Ud over at der var afsat ekstra midler og en milliard i folkeskolereformen til kompetenceløft, havde man VEU-milliarden i Vækstplan DK, og man gennemførte flere ting, som styrkede uddannelsespolitikken i Danmark.
Så at sige, at det her og de besparelser, som man bruger til at finansiere skattelettelser, kan sammenlignes med, hvad man tidligere har gjort, er decideret forkert.
Anni Matthiesen (V), 2016-03-17:
Jeg vil egentlig gerne følge lidt op på det, som fru Mai Mercado var inde omkring.
Er det ikke rigtigt husket, at der faktisk var en besparelse i den SVU-lov tilbage i 2014?
Er det ikke noget, ordføreren for Socialdemokraterne godt enten med et ja eller med et nej kan bekræfte?
Julie Skovsby (S), 2016-03-17:
Vi lavede en finanslovsaftale, hvor man prioriterede uddannelse.
Vi havde en lang række tiltag, som prioriterede uddannelse, og så lavede vi – ja, rigtigt nok – nogle justeringer, som var nødvendige, med et bredt flertal herinde i Folketinget.
Det, man gør nu med den her finanslov, er, at man ønsker at give nogle skattelettelser til nogle få virksomhedsarvinger, ønsker at lukke skattehuller, man bruger pengene på en dyr boligjobordning, og man bruger i det hele taget de her penge på noget helt andet end uddannelse.
Anni Matthiesen (V), 2016-03-17:
Nu er det jo ikke alle de andre love, vi behandler her i salen i dag, men faktisk den her lov vedrørende SVU'en, og vi tilpasser jo det, den oprindelig var tiltænkt.
Derfor kunne jeg godt tænke mig lige igen at komme ind på det.
Som jeg hørte ordføreren, var det et ja til, at den ændring, man lavede på SVU-loven i 2014, betød besparelser.
Er det ikke sandt?
Julie Skovsby (S), 2016-03-17:
Jeg synes, man lavede nogle gode justeringer i 2014, som var nødvendige, og de penge, som man brugte dengang, skal jo ses i en større sammenhæng.
Det samme gælder for den omprioritering, man laver nu, der jo direkte er til skattelettelser.
Lige præcis i forbindelse med omprioriteringsbidraget bidrager det også til, at det bliver vanskeligere med efter- og videreuddannelse.
Der er en væsentlig forskel.
Det, man gør nu, er, at man nedsætter taksten fra de 80 pct. af den højeste dagpengesats til 60 pct. Jeg vil gå ud fra, at det også er der, man finder en stor del af den besparelse, man nu gennemfører.
Det var ikke den form for justering, vi lavede.
Når man sammenligner to finanslove, skal man jo se dem i deres sammenhæng: Hvad er det for en finanslov, vi står med her for 2016, og hvad var det for en finanslov, man stod med i 2014?
Der er milevid forskel på de to.
Mai Mercado (KF), 2016-03-17:
Så vidt jeg husker, var der altså også en besparelse i det lovforslag, der blev vedtaget i 2014 – bare lige for at få det på plads.
Fru Julie Skovsby sagde, at nu begynder de gode historier at melde sig.
Altså, faktum er, at SVU-ordningen i vid udstrækning bliver brugt på de videregående uddannelser og altså ikke bliver brugt af dem, som ingen eller meget lidt uddannelse har.
Så vil jeg bare spørge, om fru Julie Skovsby er enig i, at fakta altid er bedre end en god historie.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-03-17:
Meningen er, at folk kommer i arbejde, siger hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Jeg tror, at alle i den her i Folketingssal tænker: Hvor ville det være fantastisk, hvis der var 0 pct.s arbejdsløshed i Danmark.
Jeg tror også, alle ved, at det ikke kommer til at ske.
Jeg mener, det er naivt at tro, at den måde, man får mennesker i arbejde på, er ved at gøre dem fattige.
Altså, hvis det virkelig var så simpelt, kunne vi jo sige, at flygtninge skulle have 0 kr. at leve for, for så kom de i arbejde.
Kan ordføreren huske dagpengereformen?
Vi fik at vide, at hvis bare vi gjorde livet sværere for de arbejdsløse, ville de alle sammen komme i arbejde.
2.000-4.000 ville ryge ud af systemet, men rigtig mange ville komme i arbejde – det skete ikke.
Og det er, fordi verden ikke er så simpel, som Liberal Alliance forsøger at lade som om at den er.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-17:
Jeg synes, det er en utrolig retorik, hr. Pelle Dragsted bruger nogle gange.
Man påstår, at vi ikke har nogen respekt for folk, der er på kontanthjælp eller i en svær situation, og at den eneste måde, man kan vise den respekt på, er ved at give flere penge.
Det synes jeg er en helt mærkværdig logik, for det er jo logikken i det.
Det er efter min opfattelse ikke at vise respekt over for den mor, som går på arbejde.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-03-17:
Jamen meningen er jo, at de skal have et arbejde.
Det dummeste, man kan gøre, er at udelukke folk fra arbejdsmarkedet, sagde fru Johanne Schmidt-Nielsen.
Det er det dummeste – og det er det, man har gjort hidtil.
Det er, fordi vi er et lavvækstland, og det er, fordi der gives for høje ydelser.
Derfor gør man nu noget ved ydelserne, og vi håber en eller anden dag at kunne overtale regeringen til at gøre noget ved væksten.
Enhedslisten afviser begge dele.
Man taler om nyt bureaukrati, man taler om at klientgøre folk, men det er jo ikke svaret på, hvordan man får folk ind i arbejdsfællesskabet.
Jeg synes, det er så asocialt og så mangfoldighedsnedbrydende at ville sørge for, at flygtninge skal forblive på passiv forsørgelse.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-17:
Det, som hr. Benny Engelbrecht er ude i lige nu, er jo bare politisk drilleri.
Altså, vi har lavet en aftale om kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen m.v., og vi har aftalt, at det provenu, der vil være ved den pågældende aftale, skal gå til skattelettelser til de personer her i Danmark, som har de laveste lønninger.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-03-17:
Jeg ved simpelt hen ikke, hvad det er for en verden, fru Marlene Harpsøe lever i.
Det er alvorlig psykisk sygdom, eller det er fysisk sygdom, nogle er kræftramte.
Kommunen har vurderet, at de ikke kan arbejde.
De mennesker mister flere tusind kroner nu på grund af Dansk Folkeparti.
Hende, der rammes hårdest af det her såkaldte kontanthjælpsloft, er den enlige mor med to børn.
Det kan godt være, fru Marlene Harpsøe og Dansk Folkeparti ikke synes, det burde være sådan, at der er syge mennesker, som er på kontanthjælp, men tre ud af fire kontanthjælpsmodtagere i Danmark er syge.
Og grunden til, at de ikke arbejder, er, at de ikke kan arbejde.
De mister tusindvis af kroner.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-17:
Jeg synes bare, man skal holde tungen lige i munden her.
Altså, hvis det er, at kommunen eller jobcenteret har vurderet, at man er berettiget til kontanthjælp, så er det, fordi de også samtidig har vurderet, at prognosen – og det er uanset, om prognosen er, at man kan komme i job om 3 måneder, eller det tager lidt længere tid – er den, at man kan komme i arbejde.
Så er vi godt klar over, at der er en udfordring i forhold til kommunernes praksis.
Det er svært at sige på nuværende tidspunkt, hvor stor udfordringen er, men vi ved, der er en udfordring.
Derfor har vi selvfølgelig sagt til ministeren, at vi forventer, at man tager kontakt til kommunerne og sikrer, at hvis der er mennesker, som er syge eller handicappede, som er på kontanthjælp, og som ikke har nogen som helst udsigt til at få et job, så skal de ikke være på kontanthjælp.
Det er utrolig vigtigt at sige, for
hvis det er, kommunerne på en eller anden måde spekulerer i at sætte syge eller handicappede, der ikke kan varetage et arbejde, på kontanthjælp, så må vi bare sige fra Dansk Folkepartis side, at det er uacceptabelt.
Og så er det jo klart, at vi bare må gribe ind.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-03-17:
Tak, vil jeg sige til fru Marlene Harpsøe.
Dansk Folkeparti har nu fra talerstolen fuldstændig åbent erkendt, at der er mennesker, som er syge, som er på kontanthjælp, og som er så syge, at de ikke kan arbejde.
Lægen har vurderet, at de ikke kan arbejde, og kommunen har vurderet, at de ikke kan arbejde.
På grund af Dansk Folkeparti tager man nu i tusindvis af kroner fra de mennesker.
Jeg har hørt Marlene Harpsøe sige igen og igen, at det handler om økonomiske incitamenter, at hvis man tager pengene fra folk, skal de nok finde sig et arbejde.
Jeg kunne godt tænke mig et svar på det spørgsmål, jeg stillede før, nemlig:
Har fru Marlene Harpsøe nogen sinde hørt om en svær depression, der forsvandt, fordi man gjorde det sværere for patienten at betale huslejen?
Og hvorfor har Dansk Folkeparti ikke sikret, at ingen syge mennesker, der ikke kan arbejde, bliver fattigere som følge af det her lovforslag?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-17:
Nu er det sådan, at i forhold til f.eks. kontanthjælpsmodtagere går man jo ind og vurderer folks arbejdsevne.
Og der er meget stor forskel på, hvad man har af f.eks. handicap, eller hvad det er for en sygdom eller social situation, som man er udfordret af.
Det er der meget stor forskel på.
Men som udgangspunkt har vi sådan set fra Folketingets side sagt, at vi lægger ansvaret for at vurdere den enkelte ud til kommunerne, f.eks. til jobcentrene, for det kan vi ikke gøre her i Folketinget.
Men vi har skabt nogle rammer for, hvordan det er, man skal vurdere de enkelte sager.
Så er vi godt klar over, at der er nogle kommuner, som har en praksis, hvor det er, at vi ikke er helt enige i den måde, de gør det på, og det griber vi så ind over for.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-17:
I går, da jeg skulle lægge mig til at sove, lå jeg og tænkte lidt over afstemningen i dag, og jeg tænkte over den magt over andre menneskers tilværelse, som vi, der sidder herinde, har, særlig når vi i dag vedtager en lovgivning, som på den her måde griber ind i nogle udsatte familiers økonomi og faktisk tager tusindvis af kroner op af lommen på bl.a. enlige mødre.
Jeg håber egentlig, at ordføreren og alle de andre også tænker over det ansvar i dag, altså ansvaret for konsekvenserne for hvert eneste af de 35.000 børn, som lever i familier, der rammes af det her, ansvaret for de syge og handicappede, som rammes, ansvaret for de børn, som skal opleve at blive sat på gaden og ikke vide, hvor de skal sove aftenen efter.
Så mit spørgsmål er egentlig: Lå ordføreren også og tænkte over det her, da ordføreren skulle sove i aftes, eller er det her bare sådan en almindelig dag på jobbet for ordføreren?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-17:
Altså, jeg synes ikke, det passer sig, at jeg kommer ind på, hvad jeg lå og lavede eller tænkte, da jeg lå under min dyne i går aftes.
Det synes jeg ikke er passende.
Men jeg vil sige, at der altså skal være en gevinst ved at tage et arbejde, og vi er udmærket godt klar over det med konsekvenser.
Der blev talt meget om konsekvenser fra hr. Pelle Dragsteds side, og jeg vil sige, at i forhold til netop konsekvenserne kan vi jo se, at vi har et velfærdssamfund, som er unikt, og som vi skal passe på, som vi skal beskytte.
Og det gør vi i Dansk Folkeparti, vi beskytter det.
Derfor siger vi også: Jamen har man en arbejdsevne, kan man arbejde, så skal man arbejde.
Og derfor er det godt at skabe nogle økonomiske incitamenter, så dem, der kan arbejde, også får en gevinst ved rent faktisk at tage et arbejde.
Det synes vi er rigtig godt.
Det vil være godt både for den enkelte og for vores velfærdssamfund.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-17:
Jeg har sagt det før, men jeg synes, der er ved at ske noget med Dansk Folkeparti.
Hvad er det for en politikersnak at stå og snakke om, at man forsvarer vores velfærdssamfund ved at rive noget af grundlaget for det væk?
En vigtig del af vores velfærdssamfund er da netop, at når vi rammes af ledighed – og det gør vi næsten alle sammen i løbet af et liv – så er der et sikkerhedsnet, der griber os, og så skal vores børn ikke opleve at blive sat på gaden.
Man forsvarer da ikke velfærdssamfundet ved at tage de vigtige sociale sikkerheder fra danskerne.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-17:
Jeg er sådan set ikke uenig i det her med, at det er godt, at vi har et socialt sikkerhedsnet, for det er jo netop det, som vi værner om i Dansk Folkeparti.
Vi værner om velfærdssamfundet og det sociale sikkerhedsnet, hvor bl.a. kontanthjælp er en mulighed.
Men vi værner også om den enkelte dansker, og der må vi sige, at der er rigtig, rigtig mange danskere, der går på arbejde hver dag, som slider i det, og som også kan have svært ved at få økonomien til at hænge sammen.
Sådan er der også danskere, der har det, også dem, der har et arbejde.
Så jeg synes, det hænger godt sammen, også hvad angår den gruppe.
Troels Ravn (S), 2016-03-17:
Tak for det.
Kan man arbejde, skal man arbejde, det er jeg fuldstændig enig i.
Spørgsmålet til ordføreren er så: Kan man arbejde, når man er syg?
Vi skal ikke fordreje det, men vi skal også holde fast i det, der bliver sagt om kontanthjælpsloftet.
For det har nogle helt konkrete konsekvenser for mange tusinde mennesker.
Hvad vil ordføreren helt konkret gøre for de mange tusinde, som er på kontanthjælp, men som er der, fordi de er syge?
For der er psykisk syge, og der er mennesker, der har kræft.
Hvad vil ordføreren helt konkret gøre for de her tusinder af mennesker, som ikke kan arbejde, men som er på kontanthjælp?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-17:
Der bliver spurgt til, om syge kan arbejde.
Der vil jeg sige, at der jo er stor forskel på sygdomme, altså hvad det er for noget, man fejler, og hvorvidt man så kan arbejde med den sygdom, man har.
Så det vil sige, at man jo godt kan have en sygdom og så have en arbejdsevne.
Men det er også klart, at det kan være sådan, at man står i den situation, at man er så syg, at man ikke kan tage et arbejde, og at der overhovedet ikke er nogen udsigt til, at man kan tage et arbejde, og det har vi altså også sagt til beskæftigelsesministeren er et område, hvor vi skal være sikre på, at kommunerne retter ind efter den gældende lovgivning, som der er.
For det duer ikke, at man måske bare sidder og spekulerer i nogle andre ting af hensyn til kommunens samlede økonomi eller lignende.
Troels Ravn (S), 2016-03-17:
Men det kan godt være, at man er så syg, at man ikke kan få et job, og det kan også være – og det er faktisk tilfældet for mange tusinde mennesker – at man er placeret på kontanthjælp i flere år, uden at man kan få arbejde.
Så jeg vil igen spørge helt konkret, uden at vi sender aben videre til kommunerne: Hvad vil ordføreren gøre for de mennesker, som ikke kan arbejde, fordi de er for syge til at få et arbejde, og som er placeret på kontanthjælp i årevis?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-17:
Nu er det jo sådan, at der er flere muligheder inden for den lovgivning, hvis man f.eks. er for syg til at arbejde osv., og under alle omstændigheder skal ens sag forelægges for det, der hedder rehabiliteringsteamet, som så skal tage stilling til, om man skal have førtidspension eller man skal i fleksjob, eller måske skal man faktisk i et ressourceforløb.
For der trækker man – kan vi sige – også stikket ud i forhold til pågældende i forhold til at sige, at de skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, og derfor er ressourceforløb jo sådan set en rigtig god mulighed.
Og det vil vi også gerne sikre os at kommunerne lever op til, altså at hvis det er, at der er borgere, der er for syge til at arbejde, og de ikke har nogen som helst udsigt til at arbejde, så skal de ikke være på kontanthjælp.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-17:
Det var så et svar, der på ingen som helst måde gav mening.
Så lad os prøve at spørge om noget andet i fortsættelse af det, som hr. Morten Østergaards spurgte om lige før.
Der er tydeligvis en sammenhæng mellem skattereformen, jobreform II, men hr. Kristian Thulesen Dahl sagde onsdag i sidste uge til Berlingske: »Derfor ville det have været halsløs gerning at tale om skattelettelser her i foråret, og jeg tror såmænd også, at det bliver halsløs gerning til efteråret, vil jeg gerne allerede nu slå fast«.
Betyder det så, at det provenu, som kommer ud af kontanthjælpsloftet af det lovforslag, som vi vedtager her, ikke er noget, som bliver udmøntet i skattelettelser?
Det er det som, hr. Kristian Thulesen Dahl reelt siger til Berlingske.