runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-26:
Det er godt, at ordføreren er tryg, fordi det er der rigtig mange andre der ikke er, f.eks. på Rigshospitalets Center for Hormonforstyrrende Stoffer, hvor de forsker i både de enkelte stoffer, men jo også i det, der måske er det allerallerstørste problem og det, der er mest omfattende, nemlig cocktaileffekterne.
De siger, at der er en meget, meget kraftig stigning i antallet af spædbørn, hvor det er meget svært at se, hvilket køn de er; børn, der går i pubertet alt, alt for tidligt; drengebørn med alt for meget østrogen; pigebørn med alt for meget testosteron; mænd, der får testikelkræft – forhold, der vedrører vores reproduktive evner.
Når vi ser på et kort over Skandinavien, kan vi se, at Danmark er meget, meget mere belastet end Norge og Sverige.
Lise Bech (DF), 2016-04-26:
Jeg har set en undersøgelse vedrørende frugt.
Grænseværdien i dansk frugt var slet ikke nået, hvorimod frugt, vi importerer, kan der være nogle pesticidrester i, der kan være over grænseværdien.
Så det er som sådan ikke et dansk fænomen alene.
Vi forsker videre i det, og finder vi ud af noget andet, laver vi regler efter det.
Vi er også nødt til at lade være med at have en interesse i at skabe frygt for noget, vi rent faktisk ikke ved noget om endnu med sikkerhed.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-26:
Jeg tror bare, at det, der måske provokerede mig – nu skal jeg ikke også tale på Enhedslistens ordførers vegne – var, at DF's ordfører så skråsikkert sagde om det her med ikke at godkende pesticider med utilsigtede farlige egenskaber, at det gør vi heller ikke i Danmark.
Vi er meget bedre end mange andre lande, ja, men der bliver igen og igen godkendt stoffer, som vi ikke kender effekterne af, og som ikke ligger under et forsigtighedsprincip.
Danmark er et land, hvor cocktaileffekterne, specielt i forhold til hormonforstyrrende stoffer, ligger alt, alt for højt, også i forhold til sammenlignelige lande.
Så det her forslag er jo ikke engang det mest ambitiøse, man kunne forestille sig.
Det er faktisk noget, som man kunne håbe på kunne skabe opbakning.
Lise Bech (DF), 2016-04-26:
Der er jo rigtig mange plantebeskyttelsesmidler, der ikke er godkendt i Danmark, men som er godkendt i andre EU-lande.
Vi er da nødt til at se på en samlet pakke.
Erling Bonnesen (V), 2016-04-26:
Tak for det.
Der er god grund af til at have fokus på risikoen ved brugen af pesticider, og det er afgørende, at de potentielle skadelige virkninger ved brug af pesticider bliver begrænset af hensyn til miljøet og folkesundheden, og netop derfor skal der også for 2017-2020 forhandles en ny pesticidstrategi.
Helt konkret foreslår SF for det første, at regeringen ikke godkender pesticider med utilsigtede og farlige egenskaber.
Venstre mener, at reglerne i pesticidforordningen er tilstrækkelige til at sikre, at sprøjtemidler med særlig problematiske egenskaber ikke godkendes.
Den skrappe godkendelsesordning, som vi har i dag, sikrer nemlig, at sprøjtemidler kun godkendes, hvis en risikovurdering viser, at de ikke udgør en stor risiko for menneskers sundhed eller for miljøet.
For det andet foreslår SF, at der indføres krav om best available techniques, det såkaldte BAT, for sprøjteteknik med en tidsplan for forbud mod ineffektive sprøjteteknikker.
Venstre afviser forslaget, da der på EU-niveau ikke er udviklet de nødvendige værktøjer og kommet de konklusioner på sprøjteteknologiområdet, som vil være en forudsætning for, at Danmark kan indføre BAT, og da Danmark har indført EU-krav om, at alt sprøjteudstyr skal have gennemgået obligatorisk syn inden november 2016 og efterfølgende skal synes med få års mellemrum, må en del ældre sprøjteudstyr formodes at blive udfaset.
Danmark skal ikke gå enegang i forhold til EU, da danske landmænd vil opleve, at de vil blive dårligere stillet end konkurrenterne i resten af EU, og det vil så i givet fald være en ny byrde for et i forvejen hårdt presset erhverv.
For det tredje foreslår SF, at regeringen opstiller en plan for, at retningslinjerne for integreret plantebeskyttelse gøres obligatoriske for primærproducenterne inden for landbrug, gartneri og frugtavl, og Venstre afviser forslaget, da det allerede er obligatorisk at dyrke efter de otte såkaldte IPM-principper, der indgår i rammedirektivet om bæredygtig anvendelse af pesticider.
For det fjerde foreslår SF, at regeringen skal gribe ind, hvis behandlingshyppigheden stiger, selv om belastningsindikatorerne falder.
Og Venstre afviser forslaget, da målsætningen på pesticidområdet med sprøjtemiddelstrategien 2013-2016 blev ændret fra et mål om reduktion i behandlingshyppighed til et mål om reduktion af belastningen af sprøjtemidler med 40 pct. For det femte foreslår SF, at håndhævelsen af grænseværdier for pesticidrester i fødevarer bliver styrket, så der gives sanktioner ved enhver overskridelse.
Venstre afviser forslaget, da der med de gældende principper for Fødevarestyrelsens kontrol, herunder retningslinjerne for sanktionering, allerede er fokus på det forebyggende element.
Venstre stemmer imod forslaget, da der i stedet skal forhandles en ny pesticidstrategi for perioden 2017-2020.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-26:
Så sent som i dag har det borgerlige flertal i Folketinget stemt for et lovforslag, der ruller et sprøjteforbud og et gødningsforbud på § 3-beskyttede naturområder tilbage.
Tidligere har man gennemført andre dele af en landbrugspakke, der fjerner randzoner, og som øger gødningsmængderne på de danske marker.
De her initiativer fører til et øget pesticidforbrug i Danmark.
Det er bekymrende, fordi vi ikke har styr på de negative effekter ved pesticider.
Vi kan i dag risikovurdere det enkelte pesticid, men vi har meget, meget lidt viden og meget lidt forståelse for, hvordan de forskellige pesticider spiller sammen og forstærker hinandens effekter – det, der hedder cocktaileffekten.
Det er noget, som forskere efterhånden har advaret om i ganske mange år.
De har råbt vagt i gevær, har sagt meget tydeligt, at man er nødt til at tage hånd om alt det, vi ikke ved om de kemiske stoffer, der er omkring os, der er i vores hverdag, der er i vores mad, der er i vores kosmetik og i vores tøj og alle mulige andre steder.
Derfor er det i meget høj grad den forkerte vej at gå at gennemføre en række initiativer, der øger pesticidforbruget.
Derudover er der også problemer med det sprøjteudstyr, man anvender, når vi f.eks. kan måle stigende koncentrationer af den sprøjtegift, der hedder prosulfocarb, i regnvandet.
Det er simpelt hen uacceptabelt, at det om efteråret regner med pesticider ned over danskernes haver, ned over alle mulige arealer, der intet har med landbrug at gøre.
Jeg synes egentlig, at SF's forslag er ganske pragmatisk.
Det er ikke, fordi man fra SF's side lægger op til at tage pesticiderne fra landbruget i morgen.
Man vil gerne sikre, at vi forbliver på en sti, hvor pesticidforbruget nedbringes.
Man vil gerne sikre, at vi griber ind, hvis det ikke lykkes, hvis behandlingshyppigheden stiger.
Man vil gerne sikre, at nogle pesticider med tilsætningsstoffer, som vi ved er farlige, får vi ud med det samme.
Man vil gerne indføre BAT-teknologier, som i forhold til prosulfocarb måske kunne afhjælpe noget af problemet.
Så helt overordnet synes jeg egentlig, at man har forsøgt at lægge sig et pragmatisk og fredeligt sted, formentlig også med den intention og det håb at skabe opbakning her i Folketinget til, at vi netop kan gøre det, som forskerne så tydeligt beder os om: tage højde for alt det, vi ikke ved, og sikre, at befolkningens sundhed kommer før hensynet til landbruget i den her sammenhæng – eller hensynet til en bestemt gren af landbrugsproduktionen.
Vi synes, det er ganske fornuftigt, og vi synes da også, det er ærgerligt, at det ikke kan samle en bredere opbakning herinde.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Tak for det.
Jeg sad måske lige og blundede et kort øjeblik, men er helt på mærkerne igen – og skal egentlig bare ganske kort meddele, at Liberal Alliance ikke støtter beslutningsforslaget her.
Der er fremført mange argumenter tidligere fra både regeringen og ordførere for Dansk Folkeparti og Venstre.
En af begrundelserne er, at vi egentlig føler, at reglerne i pesticidforordningen, som den er i øjeblikket, er tilstrækkelige, og at man kun har sprøjtemidler, der er godkendt efter en risikovurdering, der viser, at der ikke er en uacceptabel risiko for mennesker og miljø ved korrekt anvendelse.
Danmark har jo også indført de her føromtalte EU-krav til sprøjteudstyr og det obligatoriske syn, der nu skal være på det, foruden de obligatoriske principper, som indgår i rammedirektivet, også for bæredygtig anvendelse af pesticider.
Så Liberal Alliance mener sådan set, at vi er godt dækket ind på det her område.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-26:
Det var jo næsten sådan en lidenskabsløs tale fra Liberal Alliances ordfører, så derfor synes jeg lige, at vi skal bringe det op på et lidt højere niveau og også tale om værdier.
Er det en liberal værdi, at der er nogle andre omkostninger, også økonomiske og sundhedsmæssige omkostninger, som vi kan se er i kraftig stigning?
Forskerne siger, at det forsigtighedsprincip, der bliver lagt for dagen i dag, på ingen måde er nok.
Og uanset om man kalder pesticid for det neutrale pesticid og man nærmest poetisk kalder det for plantebeskyttelse, er pesticid gift, og det påvirker os.
Derfor vil jeg bare spørge, om det er en liberal værdi, at andre mennesker uforvarende skal påvirkes af de handlinger, som foretages andre steder i samfundet, uden at vi skal anvende det forsigtighedsprincip, som dem, der ved noget om det, anbefaler.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er ked af, at SF's ordfører ikke kunne føle lidenskaben i min ordførertale.
Og den var helt sikkert ikke poetisk, fordi jeg i virkeligheden nok er meget lidt poetisk.
Men det er jo rigtigt, at man godt kan anvende udtrykket plantebeskyttelse.
SF's ordfører beskriver nogle stigende samfundsmæssige omkostninger, som mig bekendt måske ikke nødvendigvis er dokumenteret stammer fra de her påvirkninger.
Og jeg har stadig væk, i øvrigt ligesom tidligere ordførere, egentlig ret stor tryghed ved de risikovurderinger, som allerede på nuværende tidspunkt bliver foretaget af de her plantebeskyttelsesmidler.
Christian Poll (ALT), 2016-04-26:
I Alternativet er vi generelt bekymret for det store kemikalieforsøg, som vi laver her i verden.
Og pesticiderne er jo en gruppe af kemikalier, som er særlig potente – de er jo netop designet til at slå ihjel, til at fjerne de ting, som man ikke ønsker i landbrugsdriften.
Kort og godt er vi med på de forslag, som SF kommer med her.
Vi synes, det er nogle interessante forslag.
Jeg vil så lige sige, at jeg i forhold til ministerens gennemgang undrede mig over, at IPM-direktivet skulle være fuldt implementeret.
Som jeg husker det, er en af komponenterne i det her direktiv jo sprøjteforbuddet i randzonerne, som netop er ophævet.
Men det må vi lige blive klogere på i udvalgsarbejdet.
Overordnet set er vi helt med på SF's forslag her.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-26:
Jeg vil gerne følge lidt op på det her, for nu var det jo en Venstreledet regering, der i 2009 indførte den her økologimålsætning, og den har været en meget stor succes.
Erhvervet har været ekstremt glade for den her målsætning.
Fru Karen Hækkerup, direktør for Landbrug & Fødevarer, har udtalt, at den har sendt et positivt signal til landmændene, der overvejer omlægning, og at den har fungeret som et pejlemærke.
Hvad er det i Venstres overbevisning, der er så vigtigt, at man skal nedlægge noget, der har været en stor succes, noget, som erhvervet har været glade for, og som de nu begræder er forsvundet?
Hvorfor er det, man vælger den prioritering fra Venstres side, og vil der komme en anden type målsætning, som erhvervet så kan pejle efter, når nu de ikke kan få den økologimålsætning, som de så meget ønsker?
Simon Kollerup (S), 2016-04-26:
Jeg blev helt bange af at høre min egen stemme, uden at jeg havde åbnet munden, men pyt nu med det.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til det her med, at Dansk Folkepartis ordfører, hr. René Christensen, finansordfører og på det her tidspunkt også landbrugsordfører, jo faktisk, dengang den nuværende regering faktisk smed den her økologimålsætning, var ude at sige, og jeg citerer: Vi kan godt være enige med regeringen i, at det ser svært ud at nå målet, men derfor behøver man jo ikke at slække på ambitionsniveauet. Tit spørger vi sådan tilbage i tiden hen over nogle valgperioder, hvad der har ændret sig hen over de her valgperioder, men her skal vi altså bare et par måneder tilbage.
Hvad er det, der har ændret sig i Dansk Folkepartis politik, siden man nu synes, at det er helt okay at slække på ambitionsniveauet?
Lise Bech (DF), 2016-04-26:
Der er såmænd ikke så meget, der har ændret sig.
Det er jo ikke ensbetydende med, at man ikke er realistisk og siger: Okay, det er det her, der er realistisk; det er det, vi kan få ud af landbrugspakken.
Simon Kollerup (S), 2016-04-26:
Men så vidt jeg husker landbrugspakken, som der nu bliver henvist til, så er der ikke nogen begrænsninger, med hensyn til at man ikke også godt må have en politisk ambition ved siden af.
Og Folketinget serverer jo faktisk den her mulighed til Dansk Folkeparti på et sølvfad.
Man kan bare sige, at man vil have en ambition for økologi, og så får man det, fordi man kan afgøre flertallet her på tinge i aften.
Så jeg kunne måske også vende det om og så stille mit spørgsmål lidt omvendt: Hvad ville der ærlig talt ske ved at indføre den her ambition igen?
Hvad vil der ske ved at gøre det?
Lise Bech (DF), 2016-04-26:
Vi er overhovedet ikke bekymrede.
Der er bare ingen grund til at have en målsætning, der ikke er realistisk og finansieret.
Det ser heller ikke ud til, at der er behov for den.
Christian Poll (ALT), 2016-04-26:
Tak for det.
Altså, først er der det her med at sætte et mål.
Jeg mener, at ordføreren nævnte, at det er op til landmanden at reagere, hvis målet ikke nås eller ser ud til ikke at nås.
Der tænker jeg, at det jo ikke er sådan, det fungerer.
Ideen med en målsætning er jo, at regeringen skal reagere, hvis man ser ud til ikke at nå et mål, altså sådan at der kan iværksættes nye virkemidler, som gør, at man så kan nå målet.
Der vil jeg da godt spørge, om ordføreren kender til den her satsning, som Coop lavede sidste år.
Man savnede jo netop en efterspørgsel, der var endnu større, og lavede en satsning – og fik i øvrigt ved den satsning øget efterspørgslen endnu mere.
Altså, den vekselvirkning, der er imellem udbud og efterspørgsel, kan man faktisk gå ind og arbejde med, og det gjorde Coop i den her sammenhæng.
Kender ordføreren ikke til den case, og mener han ikke, at den meget godt afspejler, hvordan man faktisk kan gå ind og stimulere markedet, hvis der er behov for det?
Lise Bech (DF), 2016-04-26:
Altså, det er jo ikke legoklodser, vi taler om her.
Det er landmænd, og det er store bedrifter – det er ikke bare noget, man omlægger, og folk kan ikke tvinges til at omlægge, hvis det ikke er det, de vil.
Altså, det viser sig, at i de år, der var målsætninger, blev der ikke omlagt det i gennemsnit pr. år, som det var beregnet der skulle gøres frem til 2020.
Christian Poll (ALT), 2016-04-26:
Men så er det jo netop, vi hører erhvervet sige, at det, der er brug for, er at vide, at der er et marked, og at der vil blive arbejdet for at skabe et øget marked på lang sigt, altså de stabile rammevilkår.
Og er det ikke netop det, en målsætning kan, altså sikre, at vi går efter et mål, og at hvis det ser ud til, at vi ikke når det, sætter vi flere ting i værk, så vi er sikre på at nå det?
Så tør man vel netop lægge om til økologi.
Lise Bech (DF), 2016-04-26:
Det er jo sådan set kunderne, der bestemmer det.
Det er det, jeg mener med, at det er markedsdrevet.
Det er, at hvis der er kunder, der vil købe de økologiske varer, er der et marked, og så er der også flere, der tør tro på, at de kan omlægge til økologi.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-26:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren har et overblik over, hvor mange oversvømmelser der skyldes misligholdelse af dræn eller opdyrkning af åsenge og lignende ting i forbindelse med den måde, jorden bliver behandlet på.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-26:
Jeg undrer mig bare lidt over, at vi netop har hørt fra ministeren, at der aldrig kommer en målsætning under den her regering.
Landbrug & Fødevarer har over for Miljø- og Fødevareudvalget givet udtryk for, at det er helt realistisk at nå den målsætning, vi diskuterer her i aften.
Der er gode penge at tjene på økologi og den økologiske omstilling.
Erhvervet efterspørger en ambitiøs politisk målsætning.
Så kan ordføreren ikke forestille sig, at der findes noget, der kan få Venstre til at skifte mening?
Eller er det en selvstændig værdi og et selvstændigt mål, at der aldrig skal komme en målsætning om økologi fra den her regering?
Erling Bonnesen (V), 2016-04-26:
Jamen økologerne skal da bare gå til den.
Det ville godt nok have været fantastisk.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-26:
Jeg beklager, hvis jeg mumlede.
Det var min mening at sige den målsætning, vi diskuterer i aften.
Jeg vil gerne have svar på spørgsmålet: Er det et selvstændigt mål og en selvstændig værdi for Venstre, at der aldrig skal komme en økologimålsætning i denne regeringsperiode, eller kunne man forestille sig, at der var noget?
Hvis nu erhvervet bliver ved med at bede om, at der kommer en målsætning, at man politisk sætter nogle pejlemærker og viser, at man har nogle ambitioner på en del af erhvervets vegne, kunne man så forestille sig, at Venstre kunne skifte mening og få lyst til at sætte en økologimålsætning?
Erling Bonnesen (V), 2016-04-26:
Jamen jeg har allerede tidligere, både i mit foregående svar og i min lille ordførertale, markeret, at økologerne bare skal gå til den.
Vi går ind for økologi, så det er forbrugerne, der bestemmer, hvad der skal i indkøbskurven i sidste ende.
I modsætning til Enhedslisten, som måske nok gerne lidt vil bestemme, hvad forbrugerne skal smide i indkøbskurven, synes vi i Venstre, at det skal der være fuldstændig frihed til.
Så hvis det er, at 20 pct. eller flere af forbrugerne synes, at der skal flere økologiske varer i indkøbskurven, er det bare at gå til den, og så vil vi gerne være med til fjerne barriererne, så man kan få lov til at køre derudad.
Så vi hæfter os ikke så meget lige ved et konkret tal som ved mulighederne i det.
Lise Bech (DF), 2016-04-26:
Vi er en del af den her landbrugspakke, og det, vi har gjort, er, at vi har landet noget, der er realistisk.
Og vi er glade for, at der er en positiv udvikling i økologi i Danmark.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-26:
Som også mine kolleger har været inde på, handler det jo om politisk vilje.
Og hvis Venstreregeringen fastholdt den ambition, som man allerede én gang havde haft, tror jeg da ikke, vi havde sagt: Hellere skrotte en målsætning end ikke at nå helt i mål.
For så ved erhvervet også, hvad det er, vi ønsker, nemlig at der er – og det er der jo tydeligt bevis for – plads til konventionelt landbrug, men at en del af det også er økologisk.
Så det her er et spørgsmål om politisk vilje, og så er det jo bare at sige, at man vælger ikke at bruge pengene på det.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-26:
Det er jo lidt komisk at høre.
Nu er Enhedslistens ordfører altid meget floromvunden i sit sprog, men ligefrem begræde tabet af en målsætning!
Altså, en målsætning er ikke et mål i sig selv.
Det er et mål, hvis man kan sætte handling bag ordene, og derfor har regeringen afsat et meget, meget stort beløb til at understøtte arealomlægning.
Derudover har vi sendt et klart signal om, at vi ønsker at prioritere den markedsdrevne økologiske udvikling, og det er det, vi gør.
Det er det, der er det afgørende.
Det afgørende er jo ikke at have en målsætning, hvis ikke man kan indfri den, og det tror jeg alle i erhvervet kan forstå.
Det er ikke, fordi vi har sat en målsætning i 2010, at vi nu har haft en markant fremgang.
Det er, fordi der har været et marked at afsætte på.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-26:
Jeg går ud fra, ministeren har opdaget, at det er et samlet erhverv, som er meget, meget ærgerlige over, at man opgiver en målsætning, som erhvervet har været meget glad for har været der, fordi den har været et pejlemærke, og fordi den har været med til at understøtte den omlægning, der har været.
Det er jo det, de selv siger.
Det er det, Landbrug & Fødevarer peger på.
Så det er da erhvervet, der begræder, at den her målsætning ikke længere eksisterer.
Men når nu erhvervet efterspørger politiske mål, så der er nogle pejlemærker, som de kan forholde sig til og pejle efter, kommer der så en anden type økologimålsætning – når nu det er det, erhvervet gerne vil have?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-26:
Ja, der kommer den målsætning, at der er penge til alle de økologiske landmænd, der gerne vil omlægge.
Der er den målsætning, at vi vil bistå med at skabe et marked.
Der er den målsætning, at vi med forskning og innovation vil sikre, at man kan forny den økologiske produktion.
Og i modsætning til andre partier i dette Ting sætter vi handling bag det ved også at finansiere det.
Derfor behøver erhvervet ikke begræde noget som helst, for regeringen har sendt et meget klart signal om, hvad vi ønsker.
Men vi ønsker ikke kvantitative mål.
Christian Poll (ALT), 2016-04-26:
Ministeren udtrykker bekymring for, at det kunne give en skævvridning i forhold til dem i det økologiske erhverv, som har et lille areal, at man sætter sådan et arealmål.
Når nu vi hører, at erhvervet rent faktisk er interesseret i at have sådan en målsætningsramme, kunne man så forestille sig, at man sætter den på markedsandel i stedet for eller på et andet mål, som altså kan sikre, at vi får en fremdrift, og sørge for, at hvis der kommer en tøven i markedet, er der ekstra virkemidler til at sørge for, at vi når et mål – f.eks. på økonomisk, markedsmæssig andel?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-26:
Jeg er faktisk lidt rørt over, at både Alternativet og Enhedslisten er så optaget af det, som Landbrug & Fødevarer anbefaler, for det har det knebet lidt med i de seneste måneder.
Nej, vi er ikke optaget af kvantitative mål.
Vi er ikke optaget af arealmål.
Vi er optaget af, at det, der er en økologisk produktion, bliver fremmet, fordi vi holder af økologi.
Det sætter vi handling bag ved bl.a. at understøtte erhvervet i at kunne omlægge, ved at skabe markedsadgange osv., og ved at jeg f.eks. nedsætter et erhvervsteam, der skal komme med anbefalinger til regeringen.
Lise Bech (DF), 2016-04-26:
Enhedslistens forslag om at genindføre den tidligere målsætning om en fordobling af det økologiske areal i 2020 i forhold til 2007 er meget sympatisk.
I 2007 var det økologiske areal på 150.000 ha, så målsætningen var et areal på 300.000 ha i 2020.
Den gennemsnitlige stigning pr. år skulle så være på 11.540 ha.
I 2014 var det økologiske areal på 176.000 ha, altså en gennemsnitlig stigning pr. år på 3.714 ha.
Hvorfor kommer jeg med alle de her tal?
Det gør derimod en markedsdrevet udvikling, som aftaleparterne i landbrugspakken har taget alvorligt, med tiltag som ny forskning, fair produktionsvilkår, øget afsætning og eksportfremme.
Desuden prioriterer vi jo altså stadig væk en stigning i det økologiske areal på 5.500 ha om året fra 2017 til 2020 med mulighed for tilvejebringelse af yderligere midler, hvis der skulle vise sig at være en større efterspørgsel.
Aarhus Universitet har skønnet, at det økologiske areal i 2020 er på 234.500 ha, og det kan honoreres, hvis der er efterspørgsel på det, og det håber jeg da at der vil være.
Så med initiativerne fra landbrugspakken er DF helt tryg ved, at den positive udvikling fastholdes, og derfor kan vi ikke støtte Enhedslistens forslag.
Jeg vil gerne slutte af med at sige, at Enhedslistens ordfører henviste til en artikel med Karen Hækkerup fra Landbrug & Fødevarer, der oplyser, at de da var kede af det.
Til sidst i den artikel, som jeg nemlig også har læst, står så, at uanset om der er en målsætning for det økologiske areal eller ej, kører de videre.