runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Stig Møller (KF), 2014-04-11:
Nej, men vi Konservative er også realpolitikere.
Jeg vil kraftigt fraråde, at vi kaster os ud i forslag om at ændre traktaten.
Jeg har været med til at lave to traktater – en i 2005 og en i 2007.
Den i 2005 faldt, og derfor måtte vi lave den i 2007, Lissabontraktaten.
Vi brugte uendelige mængder tid på det, og så endte det med, at Frankrig og Holland stemte nej.
Hvis Europa nu, f.eks. på dansk foranledning – det forstår jeg så fru Mette Bock kunne finde på at sige – skal lave en ny traktat, kommer vi til at opleve, at vi bruger en masse tid, som skulle være brugt på at løse en masse konkrete problemer.
For det er jo rigtigt, at de store og små måske er forkert fordelt.
Hvis vi skal i gang med en ændring af traktaten, vil det betyde, at vi bruger en masse tid, og at den skal til afstemning i flere forskellige lande, og uanset hvor god fru Mette Bock måtte mene den måtte være, tror jeg ærlig talt, at den falder i et af landene, og så er vi jo ikke kommet videre.
Jeg tror, vi skal arbejde på det eksisterende traktatgrundlag, som giver mange muligheder, også for det, som fru Mette Bock forestiller sig med tilbageførelse, deregulering.
Barroso kaldte sin Kommission dereguleringskommissionen.
Ja, det ville jeg godt se noget mere til, for det er rigtigt, at det i hvert fald er 40 pct. af de bureaukratiske byrder for de små virksomheder, der stammer fra dirigisme.
Vi har også arbejdet for i vores regering, at vi hele tiden skulle nedbringe de administrative byrder, som kommer fra EU-systemet.
Al den slags ting kan vi jo godt køre på den eksisterende traktats grundlag.
Så lad os bruge den eksisterende traktat.
Lad os droppe tanken om traktatændringer, for det fører ikke til noget, men betyder en masse spild af tid.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-04-11:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at det har været virkeligheden.
Jeg kan konstatere, når jeg kigger tilbage – og det gælder også, før jeg blev født, for jeg blev først født i 1975 – at jeg har nydt rigtig godt af, at der var ting, f.eks. også på ligestillingsområdet, som jeg selv nævnte som eksempel, som EU sparkede i gang.
Jeg ville da sådan set ønske, at den progressive dagsorden, som man i EU i mange sammenhænge kan sætte, f.eks. i forhold til lighed mellem kønnene, var langt mere fremherskende i rigtig mange af medlemslandene.
Jeg tror på, at lige præcis på det her område gør det en forskel.
Men det er rigtigt, hvad fru Mette Bock siger, nemlig at tingene er vendt meget på hovedet siden 1973, og vi kan konstatere, at højrefløjen i Danmark opfatter sig selv som nationalistiske og protektionistiske og indelukkede.
Det er også det, jeg ligesom fornemmer i de debatter, vi har i disse tider, om EU.
Sådan har det ikke altid været, men sådan er det beklageligvis nu.
Mette Bock (LA), 2014-04-11:
Ja, tak for det, for nu blev jeg simpelt hen lidt forvirret.
Altså, jeg kan ikke se, at der på noget sted i det her beslutningsforslag står noget om, at Liberal Alliance synes, at vi skal melde os ud af EU.
Det synes vi ikke, vil jeg sige, hvis ordføreren skulle være i tvivl.
Vi ønsker ikke, at Danmark skal melde sig ud af EU.
Men hvordan kan ordføreren stå og sige, at der ikke er tvivl om kompetencefordelingen, og at socialpolitikken ligger i Danmark, og så alligevel gå ind i en voldsom diskussion omkring børnecheck, dagpenge, alle mulige andre ting?
Hvordan kan ordføreren have begge kasketter på på en gang?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-04-11:
Tusind tak for det spørgsmål!
Venstre er aldeles ikke skeptisk over for vores medlemskab af Den Europæiske Union.
Det, der har været drøftet her i den seneste tid, er jo ikke, hvor kompetencerne ligger.
Altså, vi er jo helt enige om, at dansk socialpolitik, børnecheck m.v., er noget, vi beslutter i Danmark.
Det, vi diskuterer, er jo grænserne for, hvornår man kan påberåbe sig de her ydelser.
Det har jo ikke noget med kompetencefordelingen at gøre.
Kompetencefordelingen er sådan, at dansk socialpolitik ligger i Danmark.
Det er vi sådan set ikke spor i tvivl om.
Det synes vi er en rigtig god idé.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-04-11:
Jamen det er jo fantastisk, så enige vi er, det kan næsten ikke være bedre; derfor skal jeg heller ikke holde nogen lang tale.
Jeg vil bare sige, at blandt de konkrete tiltag er vi i SF især positive over for, at der fremover kun tages hensyn til barnets tarv i forhold til bidragsbetalerens indkomstforhold ved afgørelse af børnebidrag.
Det betyder nemlig, at bidragsmodtagerens og barnets indkomst ikke længere har betydning, og at der ikke længere skal tages hensyn til bidragsbetalerens erhvervsevne.
Det finder vi i sig selv positivt, men samtidig er det også hensigtsmæssigt, at lovgivningen dermed i højere grad kommer til at flugte med den normale praksis i langt størstedelen af sagerne, som imidlertid ikke afspejles i lovgivningen.
Vi er også tilfredse med, at vi øger ansøgningsfristen i sager om konfirmationsbidrag fra 2 til 3 måneder – at det ønske efterkommes, sådan som det har været statsforvaltningens forslag.
Alt i alt synes vi, at det her forslag imødekommer intentionen bag aftalen fra december sidste år på en passende måde, der samtidig sikrer en større gennemsigtighed i lovgivningen.
Med disse ord skal jeg meddele, at SF støtter forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-11:
Som andre ordførere har nævnt, er det her jo en udløber af forliget om strukturændringen i statsforvaltningen og ændringen af klagestrukturen.
Vi har jo endnu til gode at se, om den store omlægning nu også er en samlet og holdbar løsning, sådan som forligspartierne har til intention at den skal blive.
I hvert fald følger vi – dvs. regeringen og forligspartierne og mange andre, heldigvis – nøje hele den her omlægning, og hvilke konsekvenser den får for borgerne og borgernes retssikkerhed, og noget tyder jo på, at det ikke går helt så godt, som vi kunne ønske.
Men det, vi har at gøre med her, er jo et lille hjørne af det forlig, nemlig nogle regelforenklinger på børnebidragsområdet.
De andre ordførere har jo på udmærket vis gennemgået de væsentligste af ændringerne, så jeg skal bare sige, at set fra Enhedslistens side, er det nogle regelforenklinger, som ikke går ud over børnene, som ikke lægger nye byrder på forældrene – tværtimod er det klare regler, som forhåbentlig er nemmere for forældrene at forholde sig til – og som måske oven i købet også kan bidrage til at nedbringe antallet af konflikter mellem forældre.
Da man samtidig kan spare 5 mio. kr. – loves det – kan man jo ikke sige nej til sådan et lovforslag.
Vi er selvfølgelig åbne for, at der i den videre udvalgsbehandling kan skabes yderligere forbedringer, og man skal selvfølgelig lytte til kritiske spørgsmål og kommentarer, uanset hvor de kommer fra – også når de kommer fra Dansk Folkeparti og Venstre – så vi ser frem til, at vi alle sammen bliver klogere på, hvad det her lovforslag betyder.
Og hvis det er muligt at lave nogle forbedringer, der ligger inden for forligets økonomiske ramme, vil Enhedslisten selvfølgelig også støtte det undervejs i udvalgsbehandlingen.
Vi støtter lovforslaget.
Thyra Frank (LA), 2014-04-11:
Lovforslaget indebærer en række effektiviseringer på børnebidragsområdet.
Som de øvrige ordførere på området kan Liberal Alliance også støtte dette lovforslag.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-04-11:
Tak for det, formand.
Derfor – skal jeg så sige på den ordentlige måde – indgik Venstre en aftale med regeringen.
Det er en aftale, der netop hedder »Tidlig hjælp til børn og unge i udsatte familier«.
Det foregik i forbindelse med finansloven for 2014, og dette forslag er så et af initiativerne i den aftale.
Konkret foreslår man hermed – og nu hedder det så L 168 – at tydeliggøre kommunernes forpligtelse til en tidlig og forebyggende indsats.
Lovforslaget har til formål at understrege vigtigheden af, at man får grebet tidligt ind, og det kan være så tidligt, at problemerne ikke er større, end at de vil kunne løses sammen.
Det er vigtigt, at vi får lavet nogle gode eksempler, og de er derfor skrevet med i lovforslaget.
Derudover giver lovforslaget også hjemmel til, at kommunen som led i det her forebyggende arbejde kan give økonomisk støtte til fritidsaktiviteter til børn og unge med særlige behov.
Sådanne tiltag har vi prøvet tidligere i satspuljen, og det har fungeret godt, men sådan en pulje udløber jo også, så derfor er det rigtig fint, at det er kommet med igen i denne aftale, for disse børn har typisk glæde af at være med i nogle fritidsaktiviteter, være med i nogle fællesskaber og være med sammen med andre børn og unge, som måske også kan være som rollemodeller for dem.
I Venstre er vi positive over for forslaget.
Vi mener, det er vigtigt, at vi er meget målrettede, og at vi går ind og laver forebyggende indsatser hurtigt.
Vi mener også, at det her lovforslag er et skridt i den rigtige retning og et meget vigtigt et af slagsen.
Alt, hvad vi kan gøre, skal vi gøre for at hjælpe de unge og de børn, som måske er ved at træde lidt ved siden, på fode igen.
Jeg skal hilse fra De Konservative og give samme støtte, som Venstre hermed også giver forslaget.
Zenia Stampe (RV), 2014-04-11:
Jeg hørte ikke lige »Det Radikale«, så jeg troede lige, det var Venstre, men vi er vist rimelig enige her, så den rolle tør jeg godt spille.
Men okay!
Jeg står her jo for Det Radikale Venstre.
Vi kan forstå, at der hersker sådan lidt uklarhed i kommunerne om, hvordan paragrafferne skulle anvendes.
Det prøver vi nu at gøre mere klart, samtidig med at vi giver kommunerne mulighed for at støtte deltagelse i fritidsaktiviteter.
Og det synes vi alt sammen er meget, meget positivt, og vi håber, at det så også kommer til at gøre den positive forskel for de her børn og unge mennesker, som jeg tror vi alle sammen brænder meget for. Så vi støtter forslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-04-11:
Derfor var det også med SF som drivkraft i regeringen, at vi første gang formulerede nogle sociale 2020-mål, ligesom vi var med til at øremærke 280 mio. kr. på finansloven til gavn for socialt udsatte børn og unge.
Ved at øge bidraget til investeringer i de her udsatte børn og unge kan vi forhåbentlig give mulighederne tilbage til en stor samfundsgruppe, som i mange år desværre er blevet forsømt.
SF er derfor også tilfreds med, at det fremgår af lovforslaget, at det vil blive tydeligt i serviceloven, at kommunerne har pligt til at sørge for en tidlig og forebyggende indsats.
Ved at formulere servicelovens § 11 som en egentlig forebyggelsesparagraf understreges det nemlig, at det er vigtigt med en forebyggende indsats, og samtidig stilles der krav om og gives eksempler på, hvad en forebyggende indsats kan bestå af.
Det betyder altså, at vi for alvor tager hul på arbejdet med at evaluere, hvad der rent faktisk virker, og gør en indsats for at udbrede de gode initiativer og ideer til andre kommuner.
Det betyder jo, at de her børn i højere grad kan tilbringe tid sammen med kammeraterne og indgå i sociale fællesskaber, og derigennem styrkes deres trivsel og livskvalitet.
Når SF slår et slag for de udsatte børn og unge, gør vi det først og fremmest, fordi det vil give det enkelte barn en bedre chance for at skabe sig et godt liv, sådan som vi mener det bør være alle børn forundt.
Vi synes i den forbindelse, at det er afgørende, at man ved at ændre loven sender et klart signal om, at det er vigtigt at gribe tidligt ind, så man derved undgår, at barnets og den unges eller familiens problemer vokser sig så store, at de både bliver vanskeligere og dyrere at løse.
Det er jo rigtig, rigtig glædeligt, at det nu er sådan, at ingen partier i Folketinget – heller ikke de partier, der normalt ville støtte nulvækst – kan være tvivl om, at man gennem en forebyggende indsats kan spare samfundet for rigtig mange penge.
SF støtter forslaget.
Zenia Stampe (RV), 2014-04-11:
Tak for det.
Hovedformålet med det her forslag er jo at forenkle sagsbehandlingen af børnebidrag.
Det er jo klart, at når man forenkler, så mister man nogle gange nogle nuancer, mulighed for finjustering osv., og det gør vi jo med det her forslag.
Men når vi kigger på anvendelsen af de her nuancer, kan vi jo se, at praksis faktisk har bevæget sig hen mod en lidt enklere administration, så langt hen ad vejen følger lovforslaget sådan set bare praksis.
Hvis vi ellers kigger på de finjusteringer, de nuancer, som vi så ikke får mulighed for at anvende i fremtiden, og som heller ikke bliver anvendt så meget, synes vi også, at de ligger inden for rimelighedens grænser, hvor vi kan have god samvittighed både over for det barn, som er splittet mellem sine forældre, men også over for den forælder, der altså har den primære forsørgerpligt, og som barnet bor hos.
Så vi synes, det er rigtig godt at forenkle det her område, og vi synes også, at de steder, hvor vi forenkler og på den måde fjerner nogle muligheder for at nuancere og finjustere, stadig ligger inden for rimelighedens grænser.
Så vi kan tilslutte os forslaget.
Finn Thranum (V), 2014-04-11:
Der er ingen grund til, at verdens største offentlige sektor skal blive endnu større.
Derfor er der behov for at effektivisere og forenkle den offentlige sektor, hvor man kan.
Med dette lovforslag udmøntes den fælles offentlige digitaliseringsstrategi, der blev præsenteret under den daværende VK-regering og nu positivt videreføres af den nuværende regering.
Formålet med forslaget er at effektivisere og forenkle administrationen af ydelser, fremme digitaliseringen af selvbetjeningen og gøre indtægtsreguleringen af social pension og boligstøtte mere præcis, alt sammen noble formål, som Venstre støtter.
Mødet med det offentlige er i dag ofte administrativt tungt for den enkelte borger.
Samtidig er der i dag et vist skøn i reguleringen af offentlige ydelser.
Med de nye regler, gøres disse reguleringer mere konkrete og således lettere at forholde sig til.
Det er positivt, fordi det gør mødet med det offentlige mere forudsigeligt.
I Venstre har vi den holdning, at man skal have de sociale ydelser, som borgernes indkomst berettiger til.
Samtidig skal systemet skabe incitament til at arbejde, hvis det er muligt, ikke til at snyde.
I dag er systemet indrettet sådan, at der for visse grupper er incitamenter til at oplyse for lav indkomst og dermed opnå højere boligstøtte og/eller pension.
Bagatelgrænserne eliminerer mange steder risikoen for at blive efterreguleret.
Når man med dette lovforslag tager SKATs register i brug og udregner ydelsesniveauet på baggrund af den faktiske indkomst, så eliminerer man incitamentet til at snyde.
Samtidig sikrer man, at alle borgere får de ydelser, de rent faktisk er berettiget til, ved at efterregulere, ganske som man kender det fra indkomstskatten, og det er positivt.
Lovforslaget vil betyde en besparelse på op til 50 mio. kr. i 2018.
Det er et skridt i den rigtige retning, for med Produktivitetskommissionens anbefalinger in mente er der behov for et langt, sejt træk og en gennemgående indsats for en mere effektiv og moderne offentlig sektor, hvis vi skal høste det store økonomiske potentiale, der er muligt.
Derfor er Venstre glade for, at vi med dette lovforslag reducerer udgifterne til administration og samtidig reducerer borgernes administrative byrder.
Ordføreren for Det Konservative Folkeparti er forhindret i fremmøde på grund af halsbetændelse.
Derfor har jeg lovet at meddele, at Det Konservative Folkeparti også støtter dette lovforslag.
Zenia Stampe (RV), 2014-04-11:
Forleden var jeg direkte på TV 2/Øst om aftenen for at kommentere en sag, hvor en ældre kvinde – eller det er måske så meget sagt, når man er 65, men det kaldte hun sig selv – var gået glip af folkepension, fordi hun ikke havde fået ansøgt om folkepension, fordi der var et brev, der var blevet væk.
Det har jo egentlig ikke så meget at gøre med det her lovforslag, og dog fortæller det jo noget om, hvad borgerne faktisk forventer i Danmark.
Det synes jeg sådan set er det bedste, man kan sige om det her forslag, hvor jeg i øvrigt kan tilslutte mig alt, hvad der er blevet sagt før.
Der er rigtig meget godt at sige, og det er ikke, fordi jeg har nogen dårlige ting at sige om det.
Det allerbedste er jo nemlig, at vi effektiviserer arbejdsgangene, at vi ikke tvinger borgerne til at komme med information flere gange; vi gør det simpelt hen enklere og lettere for borgerne.
Det, man så selvfølgelig skal overveje – og det har så heller ikke så meget at gøre med det her forslag, men er mere fremadrettet – er, at jo mere vi automatiserer, jo mere vil det så også komme bag på borgerne, når de selv skal tage et initiativ.
Altså at de f.eks. selv skal ansøge om folkepension.
Det er selvfølgelig også en del af hele den her digitalisering, at jo mere man automatiserer, jo bedre skal man så også være til at informere borgerne om, når de selv forventes at tage initiativ, for ellers kan nogle – og med en vis god ret – sige: Jamen jeg anede ikke, at jeg selv skulle tage initiativ her, for jeg er jo vant til, at det hele sker af sig selv, for I har jo oplysningerne.
Vi kan selvfølgelig tilslutte os det her forslag, men er selvfølgelig hele tiden optaget af den her sondring mellem, hvad der automatiseres, og hvad borgeren så selv skal tage initiativ til, og er også opmærksomme på, om det her med, at der er mindre og mindre, man selv skal tage initiativ til, gør, at vi skal blive bedre til at gøre borgerne opmærksomme på, når der så er sager, hvor de altså selv skal tage initiativ, for at de ikke går glip af noget.
Men vi kan fuldstændig tilslutte os forslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-04-11:
Som vi har hørt fra alle her, bevæger det her samfund sig mod at være mere og mere digitalt og papirløst.
Det betyder også, at det alt andet lige kan blive lettere for borgerne at interagere med myndighederne, tjekke sin skat, anmelde en flygtning, og at staten samtidig kan se frem til at spare en masse penge, når udgifterne til brevkommunikation bortfalder.
Det gør jo også et vist indtryk.
Som det fremgår af bemærkningerne til det her forslag, indgår det her forslag jo også som en integreret del af den fællesoffentlige digitaliseringsstrategi.
Mere specifikt, som det også er blevet sagt af ordførere, der tidligere her været heroppe, går det her forslag ud på at effektivisere og forenkle ydelsesadministrationen på en række områder, så det bliver lettere for borgerne at bruge digital selvbetjening i forbindelse med indtægtsregulering af social pension og boligstøtte.
Den praksis er jo ikke bare uhensigtsmæssig og besværlig, men også utidssvarende, da de pågældende oplysninger i de fleste tilfælde allerede er tilgængelige hos den relevante myndighed.
Det er derfor, at SF støtter forslaget, og fordi man således fremover også kan anvende indkomstoplysninger fra eIndkomst og SKAT direkte i forbindelse med indtægtsreguleringen af disse ydelser.
De her ændringer vil lette de administrative opgaver generelt i det her samfund, og da vi, uanset om vi alle sammen kan lide det eller ej, bevæger os mod det digitale samfund i højere og højere grad, ser vi lovforslaget som en helt naturlig del af den her proces.
Med de ord skal jeg meddele, at SF støtter forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-11:
Enhedslisten synes, det er et godt lovforslag, som retter op på de problemer, der er ved den gældende beregning af pension og boligstøtte.
Den gældende regulering medfører, at pensionister bliver snydt, fordi de ikke er opmærksomme på, om kommunen har sat deres indkomst for højt.
Det har været fremme flere gange gennem årene, senest sidste forår, hvor medierne kunne fortælle om pensionister, der var blevet snydt for flere hundrede kroner om måneden.
Ifølge Ældre Sagen er det helt op imod 300.000 pensionister, der risikerer at blive udsat for det hvert år.
Det sikrer i langt højere grad, at pensionisten får det, som vedkommende har krav på, hverken mere eller mindre.
Det er da rart, at digitalisering og effektivisering af administrationen for en gangs skyld kan gå op i en højere enhed med en styrkelse af borgernes retssikkerhed.
Det tilsvarende er tilfældet, hvad angår boligstøtte, som omlægges, således at perioden for indtægtsregulering bliver den enkelte måned.
Det betyder, at husstandens boligstøtte altid vil blive beregnet på grundlag af månedens husstandsindkomst plus 1/12 af de øvrige indkomster.
Desværre kan de ændrede regler om boligstøtte af administrative grunde ikke træde i kraft samtidig med de ændrede regler for beregning af pension.
Det bliver 1 år senere, den 1. januar 2016.
Vi bør derfor i udvalgsarbejdet overveje, om vi skal følge Ældre Sagens forslag i deres brev til Socialudvalget af 7. april 2014 – forslaget om at lempe reglerne for efterregulering og efterbetaling af boligstøtte.
Vi bør også overveje Ældre Sagens forslag om at udskyde tidspunktet for indførelse af obligatorisk digital selvbetjening på boligstøtteområdet, til de nye regler om eIndkomst og efterregulering af boligstøtte træder i kraft den 1. januar 2016.
Det er rigtigt, som Dansk Folkepartis ordfører lige har anført her fra talerstolen, at også denne lov ligesom de andre love, der er et led i folketingsflertallets digitaliseringsstrategi, rummer faren for en marginalisering af de ældre medborgere og andre, som ikke er med på noderne.
Vi skal hele tiden huske, at ca. 400.000 ældre medborgere slet ikke er med på digitaliseringsvognen.
Det problem, der ligger i lovgivningen, vil Enhedslisten gerne være med til at rette op på, men som ordføreren for Dansk Folkeparti selv siger, er det ikke et resultat af denne lov, men af digitaliseringsstrategien som sådan.
Den strategi og de betingelser, som den bliver udrullet under, er Enhedslisten uenig i og modstander af, og vi vil gerne samarbejde med alle partier, der vil rette op på de svagheder, der er i det.
Vi må desværre konstatere, at det er det store flertal af Folketingets partier ikke indstillet på, så derfor må vi jo forholde os til det konkrete lovforslag, der efter vores opfattelse er en klar forbedring af pensionisternes vilkår og en forbedring af retssikkerheden for mennesker, der modtager boligstøtte.
Så vi støtter lovforslaget, men er selvfølgelig åbne over for, om der undervejs i forhandlingerne kan ske nogle forbedringer på det kritiske punkt, som Dansk Folkeparti og Enhedslisten er enige om at pege på.
Thyra Frank (LA), 2014-04-11:
Formålet med lovforslaget nr. L 166 er at effektivisere og forenkle administrationen af ydelser, at forbedre mulighederne for digital selvbetjening og at muliggøre en mere præcis og korrekt indtægtsregulering af social pension og boligstøtte.
Liberal Alliance kan støtte forslaget.
Finn Thranum (V), 2014-04-11:
Det er velkendt, at Venstre ikke er en del af den oprindelige aftale om statsforvaltningerne, som blev indgået i forbindelse med finansloven for 2013.
Den aftale blev udmøntet ved lovforslag nr. L 157, som blev behandlet sidste år.
Omorganiseringen af statsforvaltningerne har betydet en centralisering, hvor man bl.a. har rykket arbejdspladser fra udkanten af Danmark til de større byer.
Herudover har man indført en række gebyrer for statsforvaltningens ydelser.
Selv om der også var elementer i omorganiseringen, som Venstre grundlæggende fandt fornuftige, f.eks. enhedsorganiseringen, valgte vi at stemme nej af de overstående grunde.
Vi behandler nu et lovforslag, som ligger i forlængelse af sidste års L 157, hvor der gennemføres en række regelforenklinger i forhold til børnebidrag.
Det synes Venstre er en fornuftig politik, som vil kunne skabe mindre bureaukrati for forældrene og forenkle sagsbehandlingen.
Dertil vil lovforslaget betyde en mindre besparelse på ca. 5 mio. kr. årligt.
I Venstre stiller vi os derfor i udgangspunktet positivt over for L 167, selv om det ligger i forlængelse af en aftale om en omstrukturering af statsforvaltningerne, som vi gerne havde set anderledes.
Jeg har bl.a. bemærket, at et af høringssvarene har forskellige udlægninger af, hvorledes lovforslaget påvirker barnets tarv og bidragsbetalernes stilling.
Vi vil under udvalgsbehandlingen bruge lidt kræfter på at få uddybet dette høringssvar yderligere.
Ordføreren for Det Konservative Folkeparti er forhindret i fremmøde på grund af halsbetændelse.
Derfor har jeg lovet at meddele, at Det Konservative Folkeparti støtter dette forslag.