runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Poll (ALT), 2015-11-19:
Det her kommer ikke til at hjælpe landbruget mange millimeter.
Hvorfor?
De bræmmer af natur, som regeringen vil ofre, svarer til 1 pct. af dyrkningsarealet, og husk på, at det jo ikke er de attraktive dyrkningsområder, vi snakker om, det er ofte lavt liggende våde randzoner, der lige nu fungerer som et minimalt filter imellem på den ene side landbrugets udledninger af næringsstoffer og sprøjtegifte og på den anden side naturen med dens følsomhed over for netop disse påvirkninger.
Til gengæld er det, som vi alle sammen kommer til at miste noget af, ikke uden betydning.
Det er naturens blodåre, der beskyttes med randzonerne.
Det er den lille allestedsnærværende natur, der får det hele til at hænge sammen.
Den levende natur i og omkring søer og vandløb, det er padder, insekter og fugle, det er cykelmyggen og alle hans venner.
Det er 25.000 ha samlet set, der nu ofres.
Jeg tror ikke, vi bringer den ønskede økonomiske vækst tilbage til det konventionelle landbrug ved at ofre randzonerne og dermed give landmændene denne ene procent af deres arealer tilbage til dyrkning.
Det tror jeg er meget optimistisk.
Der skal helt andre løsninger til, oplagte løsninger, der skaber bedre balance mellem landbrug og natur, bedre værdiskabelse med lavere miljøpåvirkning, og som afspejler efterspørgslen i Danmark og resten af verden i disse år.
Ja, jeg tænker naturligvis på en stærkere satsning på økologisk produktion i Danmark.
Vi står også i Danmark over for klimaforandringerne ligesom resten af verden.
Nedbørsmængderne river alt med sig og forstærker udvaskningen fra landbruget, og derfor har vi faktisk brug for et robust vandmiljø.
Det har taget år, og miljøkrav er opbygget, så vores fjorde og kystvande nu er ved at nå en bedre tilstand, der ikke længere er helt så sårbar over for næringsstofbelastningen fra landbruget.
Men der er ikke nogen ny viden eller forskning, der viser, at andre lavteknologiske initiativer beskytter de danske vandløb samlet set bedre og billigere end de nuværende randzoner.
Det kan være, at de minivådområder, som ministeren har foreslået, vil få en effekt, men vi ved det ikke.
Det er initiativer, der endnu er på forsøgsbasis, og det er ren gambling, og derfor er det en alt for drastisk beslutning at fjerne det mest effektive og billige virkemiddel, vi har lige nu, til at beskytte vores vandmiljø og natur, nemlig randzonerne.
Så Alternativet stemmer imod forslaget.
Carsten Bach (LA), 2015-11-19:
Jeg tror ikke, det her område er helt så klart, at man kan svare klart ja eller nej til spørgsmålet.
I Liberal Alliance anerkender vi, at området her er komplekst, og at der ikke nødvendigvis er den samme opfattelse blandt alle eksperter på området.
Så det, vi er interesseret i, er, at den konservatisme, der bliver lagt ind i modelberegningerne, og risikoen i den forbindelse, fordeles ligeligt imellem miljøet og erhvervet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-11-19:
Hvis vi nu skal holde fast i noget sagligt indhold – og det, som ordføreren lagde vægt på, var jo, at der ligesom skulle være nogle saglige grunde, i forbindelse med at man forholdt sig til at tillade gmo-afgrøder eller ej – og ser på erfaringerne fra USA og Canada, ude i virkeligheden, så er det ikke et spørgsmål om, hvilken holdning jeg har.
Så er det et spørgsmål om, hvad det er for nogle erfaringer, landmænd i USA og Canada har fået, efter at de har prøvet at dyrke gmo-afgrøder og set, hvordan herbicidresistent ukrudt kan vokse op og kræve mere sprøjtegift, hvis det skal holdes nede i forhold til en afgrøde, landmændene gerne vil dyrke.
Der er vi altså ude i noget, hvor man kan vurdere det ud fra noget landbrugsfagligt, og man kan vurdere det sagligt.
Vil den slags indgå i Venstres forholden sig til gmo-afgrøder i Danmark, altså at der er andre lande, som har erfaringer med gmo-afgrøder, eller vil ordføreren udelukkende lægge vægt på, at det er afgrøder, som skal dyrkes i den danske muld, f.eks. på Fyn, som det er blevet nævnt tidligere?
Jeg vil godt have, at ordføreren forholder sig til, at der er negative erfaringer fra andre lande.
Vil det indgå i ordførerens holdning og vurdering af sagen?
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-19:
Jeg er meget enig med hr. Christian Poll i, at det er interessant at se, hvordan den økologiske produktion udvikler sig.
Og der er jeg rigtig glad for at det jo er lykkedes at finde ekstra økonomiske midler til den interesse for omlægning, der har været i år.
Det er jo interessant, at der efter en årrække, hvor der ikke rigtig har været nogen udvikling, i år er rigtig mange, der har søgt om at omlægge til økologisk drift, og det må man jo håbe er udtryk for, at den efterspørgsel, der er fra forbrugernes side, gør det mere attraktivt for landmændene at lægge om til økologisk produktion.
Så der er dels sat, jeg tror, det er 75 mio. kr. årligt, af til landbrugs- og fødevarepakken, og så er de øvrige tal, som er væsentlig større, placeret under reserven.
Jeg synes ikke, det er problematisk.
Christian Poll (ALT), 2015-11-19:
Tak for ordet.
Ministeren nævner selv, at der er behov for vækst i landbruget, og det synes jeg er helt rigtigt.
Det oplagte at gå efter på det område lige nu er selvfølgelig økologien, som viser langt højere vækstrater, altså i efterspørgslen, både i Danmark og i udlandet.
Men jeg vil godt tilbage til det her med, hvad vi sætter i stedet for randzonerne.
Ministeren nævner nu, at der er sat 1 mia. kr. af, og det er jo svært at se detaljerne i det, når vi lige har fået finansloven.
Jeg har dog lige fået en mail fra nogle af vores rådgivere i Alternativet, som nævner nogle tal, der summer op til 0,5 mia. kr. på landbrugets kvælstofudledning.
Men i forlængelse af det, fru Maria Reumert Gjerding fremhævede, vil jeg bare sige, at vi jo ikke kan vide, hvad der ligger i det.
Altså, penge i sig selv er jo ikke nok.
Hvis nu man vælger nogle meget dyre virkemidler, så strækker 0,5 mia. kr. eller 1 mia. kr. måske ikke nok.
Så kan ministeren ikke se, at der sådan set er behov for, at vi bliver beroliget med at se, hvilke virkemidler der bliver sat i stedet for randzonerne, før man lukker ned for dem?
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-19:
Jeg tror, vi fra Venstres side har været meget klare, i forhold til at vi ønsker at tilrettelægge tingene, sådan at man fortrinsvis går efter, at det kan lade sig gøre på frivillig basis, og at det er med kompensation.
Jeg tror, det var hr. Carsten Bach, der refererede til det uskønne forløb, der har været, om randzonelovgivningen over årene, og den diskussion frem og tilbage om, hvorvidt man kunne kompensere eller ikke kunne.
Det forløb er ikke noget, vi skal være stolte af i Folketinget, og der er en meget klar politisk linje fra Venstres side om, at vi ønsker at give kompensation.
Jeg synes også, det er rimeligt, at vi på alle mulige måder bruger rigtig mange økonomiske midler på at beskytte naturen og gøre en indsats for et bedre miljø, og det er også oplagt, at vi gør det i forhold til kvælstofudvaskningen.
Maja Panduro (S), 2015-11-19:
Jeg bliver lige nødt til at følge lidt op på det sidste her, for det virker, som om ministeren meget nødig vil svare på, hvornår de mere målrettede tiltag kan være klar.
Jeg tror, at de fleste af os synes, at det er rigtig fornuftigt at lave mere målrettet regulering.
Det er jo også derfor, at vi i regeringen satte det arbejde i værk.
Men det er da meget relevant, når man nu går i gang med at afskaffe nogle af de virkemidler, som vi har haft, at man så har en idé om, hvornår man kan sætte noget andet i stedet for.
Kommer der til at være et hul i reguleringen, og er det i så fald noget, ministeren mener vi efterfølgende skal gå ind at samle op, taget i betragtning, hvad ministeren sagde i sin tale?
Jeg noterede mig det, for det er lidt interessant, hvordan det formuleres: Effekterne af landbrugs- og fødevarepakken vil blive suppleret med miljøregulerende effekter.
Vil der så her blive behov for også at supplere med miljøregulerende effekter de steder, hvor der er hul, et slack, som giver ringere miljøbeskyttelse?
Simon Kollerup (S), 2015-11-19:
Men det glæder jeg mig også til at vi skal drøfte, og jeg synes, det bliver spændende at finde en model, hvor vi kan fremme vækst og beskæftigelse inden for det her erhverv og i de dele af landet, hvor det her erhverv gør sig gældende.
Det, der bare er interessant, er det her med kompensation.
Kan ministeren slet ikke forestille sig, at landmanden selv ukompenseret løfter nogle af de miljøopgaver, som vi som samfund og som landmanden vel også selv har en interesse i at løfte, og som er vores direktivforpligtelse, altså at vi ikke skal forringe tilstanden osv.?
Vil ministeren alene lave tiltag, som der er koblet kompensation og dermed kroner i halen på, i forhold til de indregulerende tiltag?
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-19:
Jeg mener, det er fuldt ud rimeligt, at samfundet har en interesse i at beskytte miljøet og fremme naturen, og jeg synes, at det er fint, at vi afsætter økonomiske midler til det.
Det har vi gjort over tid i meget stort omfang, og det synes jeg vi skal blive ved med at gøre.
Så er jeg glad for, at vi kan diskutere med hinanden, hvordan vi kan tilrettelægge vilkårene for fødevareproduktionen i Danmark på en anden måde, end vi har gjort hidtil, for vi har rigtig meget brug for at skabe noget vækst inden for landbruget og på den måde øge råvaregrundlaget til fødevareproduktionsvirksomhederne som sådan og sikre beskæftigelsen på mejerier, slagterier og i alle de andre fødevarevirksomheder.
Simon Kollerup (S), 2015-11-19:
Tak for det.
Jeg vil egentlig lægge mig lidt i forlængelse af fru Ida Aukens spørgsmål om det her med, at forureneren også betaler.
For nu kunne ministeren så fortælle om den anden tvilling, altså miljøet, der i dag fik en milliard kroner til, at man kunne forbedre det.
Hvorfor skal man kompensere for det?
Hvorfor skal man bruge af den milliard kroner på det, når nu landmanden får en positiv provenueffekt ud af selve landbrugspakken?
Og er ministeren ikke enig i, at hvis man undlod at bruge af den milliard kroner, der er afsat, på de her kompenserende effekter, så havde man flere penge til yderligere miljøtiltag?
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-19:
Altså, om den isolerede udfordring ved ændringerne af den her lovgivning, som vi debatterer i dag, siger jeg netop, at forventningen er, at det er håndteret inden for de tiltag, der allerede er lavet på området.
Jeg kan se, at fru Maja Panduro ryster på hovedet, men jeg er jo nødt til at svare på, hvad der bliver spurgt om, og ellers må man komme tilbage og præcisere det.
Den udfordring, der måtte være ved håndtering af kvælstofudvaskning i de kommende år, får vi et bud på fra det såkaldte kvælstofudvalg ret snart.
Før kan jeg jo ikke sige noget mere præcist om, hvad den består i.
Maja Panduro (S), 2015-11-19:
Mener ministeren, at det overhovedet ikke er et problem at lave lempelsen, før man med ministerens egne ord kender den udfordring, man står over for?
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-19:
Vi har en direktivforpligtelse om ikke at forringe tilstanden, og den forpligtelse agter jeg at leve op til.
Maja Panduro (S), 2015-11-19:
Det er jo godt, hvis vi lever op til de EU-aftaler, vi har.
Jeg synes også, det er godt, hvis vi gør det på en omkostningseffektiv måde.
Men er det Liberal Alliances politiske holdning, at den miljøbelastning, som fjernelsen af randzonerne og den øgede gødskning osv. giver i danske vandløb, i vores danske vandmiljø, og som i det hele taget er ved de her 16 punkter, skal kompenseres?
Man kan jo egentlig svare ja eller nej.
Selvfølgelig skal vi gøre det med anvendelsen af al ny viden og gøre det omkostningseffektivt og alt det her, men skal den kompenseres?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-19:
Men bekymrer det slet ikke ordføreren, at man ophæver det her, før man har de andre virkemidler på plads, når nu vi ved, at hvis vi øger forureningen, risikerer vi sådan set at tippe over og miste den balance, der er ved at indfinde sig derude, så vi sætter 30 års miljøindsats over styr?
Ville det ikke være mere fornuftigt at vente med den her lov, indtil man havde den pakke af nye virkemidler, som der hele tiden bliver talt om, men som vi lige nu overhovedet ikke kan få noget at vide om hvad konkret indeholder?
Ville det ikke være fornuftigt at vente, til vi har de målrettede virkemidler på plads?
Carsten Bach (LA), 2015-11-19:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror, at det er en del af løsningen på nogle af landbrugets problemer.
Som jeg også nævnte i min tale, er det her jo måske første skridt på vej imod en samlet landbrugs- og fødevarepakke, som vi skal til at i gang med forhandlinger om, og som tager udgangspunkt i VKO's 16-punktsplan, som Liberal Alliance ikke er en del af.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-19:
Mange tak.
Jeg kan forstå, at Liberal Alliance er meget optaget af at hjælpe landbruget, i hvert fald en del af landbruget, så optaget, at man mener, at skatteborgerne skal have lov til at holde for og punge ud for oprydningen af den forurening, som landbruget efterlader sig.
I Enhedslisten er vi jo fuldstændig enige i, at man skal hjælpe landbruget, man skal især hjælpe det til omstilling til en produktion, der ikke hele tiden er på kollisionskurs med miljø og natur, og det er ikke, fordi man skal ud og opfinde noget nyt.
Vi har det sådan set allerede derude.
Økologisk landbrug kan fint fungere inden for de rammer, der nu engang eksisterer i det her land, hvor vores vandmiljø er mere følsomt over for bl.a. kvælstof, end det er i så mange andre lande.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Vi har et landbrug, der har opbygget en gæld på i omegnen af 360 mia. kr.
Størstedelen af landbrugserhvervet kan på nuværende tidspunkt ikke tjene penge.
Tror ordføreren virkelig, at det, at vi fjerner randzonerne, vil løse landbrugets massive økonomiske problemer?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-19:
Det lovforslag, vi behandler i dag, vil ophæve de obligatoriske randzoner, som blev indført for at beskytte vores vandmiljø mod landbrugets forurening med kvælstof og sprøftegift.
Randzoner er et genialt virkemiddel til at beskytte vandmiljøet.
Det er et målrettet virkemiddel, fordi det ligger lige præcis der, hvor der er mest brug for det, nemlig langs vores vandløb og rundt om vores søer.
På den måde er randzonerne effektivt med til at tilbageholde forureningen fra vandmiljøet.
Når man fjerner randzonerne, som man vil gøre med den her lov, vil det betyde en øget udvaskning med kvælstof til både vores kystnære farvande og vores kvælstoffølsomme natur.
Begge dele er dybt alvorligt, og det er det, fordi vi i Danmark i snart 30 år har arbejdet for at få et bedre vandmiljø.
Vandmiljøplan har afløst vandmiljøplan, og samfundet har betalt milliarder for indsatser, der skal genoprette vandmiljøet.
Og endelig – endelig – er naturen begyndt at vise fremgang.
Endelig kan vi se, at rigtig mange års indsats begynder at virke.
Vandet ved vores kyster bliver klarere, ålegræsset begynder at vende tilbage, ikke alle steder, men nogle steder, og vandløbene viser tegn på fremgang.
Det er spinkelt, og det er slet ikke slået igennem alle steder, men 30 års indsats begynder så småt at bære frugt.
Vi er stadig væk
meget langt fra at være i mål.
Vi ved, at der skal endnu mere til.
Derfor kan det her lovforslag kun betegnes som noget, der er fuldstændig himmelråbende stupidt: Man fjerner et af de mest effektive og økonomisk fornuftige virkemidler og risikerer dermed at sætte 30 års vandmiljøindsats over styr.
Der risikerer nemlig at ske det, at hvis vi øger forureningen lige præcis nu, vil algeopblomstringen igen tage fart, ålegræsset vil igen blive skygget væk, og alle de organismer, planter og dyrearter, der er ved at genetablere sig, forsvinder.
Og så kan vi starte forfra.
Det, man burde have lært i løbet af de sidste 30 år, er, at det tager utrolig lang tid at genoprette vandmiljøet, når først det er blevet ødelagt.
Det er derfor, at det er så fortvivlende, at de partier, der støtter det her lovforslag, vi behandler i dag, tilsyneladende ingenting har lært.
Som det sikkert er indikeret i min ordførertale, kan Enhedslisten ikke støtte det her lovforslag, og jeg skal hilse fra SF og sige, at det kan de heller ikke.
Erling Bonnesen (V), 2015-11-19:
Som spørgeren selv bemærker, er randzonerne de her striber – hvis man kan sige det på den facon – men heldigvis gælder vores miljølovgivning i forhold til sprøjtemidler for hele landkortet og hele Danmark.
Så derfor tror jeg også, at man ligesom skal hæve sig op i helikopterperspektiv, når man tilrettelægger sprøjtemiddelstrategier – spørgeren og ordføreren ved jo godt, at det er det, det går ud på – sådan at vi samlet, ikke kun på de striber, men samlet sikrer en rigtig udvikling på det område.
Der skal vi selvfølgelig benytte os af den viden, der er til rådighed.
Samlet set er det for os bare godt og rigtigt, at vi nu får taget initiativ til at få afskaffet randzonerne.
Christian Poll (ALT), 2015-11-19:
Det, som randzonerne her kan gøre, er at skabe bare en minimal afstand fra brugen af de her potente giftstoffer, som pesticider jo er, til naturen.
Så ja, det er rigtigt, at man over mange år har haft en udvikling i pesticidernes målrettethed, men det er jo stadig giftstoffer, og de bruges stadig i det åbne land.
Og randzonerne er jo sådan en minimal zone, der sikrer den afstand fra brugen af giftstoffer til naturen.
Så påtænker man at kigge på andre virkemidler, der kan erstatte randzonerne?
Erling Bonnesen (V), 2015-11-19:
Her i Danmark går vi jo alle sammen op i – det kan vi dokumentere ved handlinger og de beslutninger, der er truffet igennem snart mange år – at vi skal have reduceret pesticidanvendelsen og understøtte udviklingen af nye midler osv., netop for at passe godt på miljøet og sikre det.
Og der er jo da også langt bedre midler nu, end der var for bare få år siden.
Så det går da den rigtige vej, og vi skal hele tiden have øjne og ører åbne over for nye muligheder, således at vi stadig væk kan sikre både produktion, vækst og beskæftigelse og også passe godt på vores miljø.
Christian Poll (ALT), 2015-11-19:
Ja, vi bliver ved.
Jeg er glad for at høre, at det er regeringens hensigt at finde en balance.
Jeg havde selvfølgelig håbet, at man først fandt virkemidlerne, som kunne sikre os, at miljøet bliver beskyttet, og så derefter lukkede for dem, som man ikke mener skal fortsætte.
Jeg tænker på, at når vi snakker om randzoner, er det jo ofte sådan, at vi snakker om især kvælstof, men randzonerne er også nævnt som et virkemiddel, der, som jeg har forstået det, er det vigtigste virkemiddel i forhold til det direktiv, som hedder direktiv om bæredygtig pesticidanvendelse – eller pesticidrammedirektivet, tror jeg også det hedder.
Erling Bonnesen (V), 2015-11-19:
Jeg kan da godt forstå, at den socialdemokratiske ordfører gør sig nogle tanker og overvejelser, inden man bevæger sig ind i lokalet, når man forhåbentlig engang bliver inviteret til nogle forhandlinger.
Jeg ser det her som en samlet pakke, vi skal nå i mål med, og den skal give et bedre råvaregrundlag, sådan at vi stadig væk har en god, stærk fødevaresektor.
Det er helt nødvendigt at lave nogle forbedringer af landbrugets rammevilkår.
Vi kan sige, det går den forkerte vej i øjeblikket, og så har vi klart markeret, at der skal vi også have gjort tingene i balance med miljøet, og jeg tror på, at det vil blive indført efter nogle gode drøftelser og forhandlinger.
Så lad os komme i gang med det, så snart det er muligt.
Ida Auken (RV), 2015-11-19:
Jeg vil bare høre, hvilke virkemidler ordføreren forestiller sig man sætter i stedet for randzoner, når man kommer så langt.
Carsten Bach (LA), 2015-11-19:
Der er jo kommet mange nye ting ind i det her, f.eks. ny viden og muligvis også nye modelgrundlag, og det, vi egentlig interesserer os for i Liberal Alliance, er som sagt, at man anvender den mest omkostningseffektive metode, men selvfølgelig også at der i den sidste ende kommer et forslag og en model, som kan godkendes i EU også.
Maja Panduro (S), 2015-11-19:
Tak for det.
Jeg interesserer mig også for, hvad der ligger i den proportionalitet, som Liberal Alliances ordfører taler om.
Jeg noterer mig også, at ordføreren så siger, at det, de er optaget af, er hele pakken, altså hvad resultatet på bundlinjen er, når hele pakken ligger der.
Er det Liberal Alliances indstilling, at den øgede miljøbelastning, der nu kommer, bl.a. af annulleringen af randzonerne, men jo også med de øvrige tiltag, der ligger i 16-punktsplanen, skal kompenseres?
Altså, skal den øgede miljøbelastning kompenseres fuldstændig ifølge Liberal Alliance?
Carsten Bach (LA), 2015-11-19:
Jeg er selv så heldigt stillet, at jeg har en svoger, der er økologisk landmand.
Derfor ønsker vi også, at den omlægning, der eventuelt vil ske til økologisk drift, skal foregå i et tempo, som svarer til forbrugernes efterspørgsel.
Christian Poll (ALT), 2015-11-19:
Tak for det.
Det er mit indtryk, at det, der optager Liberal Alliance meget, er mekanismerne på markedet, udbud og efterspørgsel.
Derfor tænker jeg: Ville det ikke være naturligt for ordføreren og ordførerens parti at se landbrugets muligheder på markedet lige nu, som jo både i Danmark og internationalt er inden for økologi, det er dér, efterspørgslen ligger lige nu, og at man som samfund, altså samfundsøkonomisk faktisk kunne slå to fluer med et smæk ved at satse på omstilling til økologi, altså hjælpe erhvervet i den retning, hvor markedet alligevel er nu, og dermed samtidig få skruet helt ned for forbruget af pesticider og voldsomt ned for forbruget af kunstgødning?
Carsten Bach (LA), 2015-11-19:
Som jeg vist også svarede på et tidligere spørgsmål, så er det den samlede pakke, den samlede effekt, der er interessant for Liberal Alliance, og ikke enkeltstående delelementer.
Simon Kollerup (S), 2015-11-19:
Det tror jeg gerne at jeg vil bede ordføreren om at uddybe lidt mere.
Hvad mener Liberal Alliance med proportionalitet?
Jeg forestiller mig, sådan som jeg hører Venstres ordfører og Dansk Folkepartis ordfører, at vi så vil se nogle forhandlinger om det her spil, hvor der fra deres side og måske også fra andres side vil blive spillet ind med tiltag, som går i den modsatte retning af, hvad landbrugspakken i øvrigt lægger op til.
Landbrugspakken rummer jo rigtig mange lempende tiltag til gavn for landmanden, men der vil, som jeg hører det, også komme tiltag, der vil være til gavn for miljøet, og som måske koster noget for landmandens produktivitet.
I lyset af det, som ordførerne har sagt om at kæmpe for landmanden, og at det er landmanden, som skal have en gevinst ud af det her, vil man så modsætte sig tiltag, som går i den modsatte retning af en gevinst for landmanden og altså for mere miljø?
Carsten Bach (LA), 2015-11-19:
I Liberal Alliance glæder vi os jo til forhandlingerne, i og med at vi ikke er en del af VKO's 16-punktsplan.
Vi er i Liberal Alliance egentlig interesseret i, at landbrugserhvervet og miljøet kan gå hånd i hånd, og at det kan foregå afbalanceret.
Jeg synes, at proportionalitet også er en del af den her ligning, som vi bliver nødt til at bringe i spil.
Der skal være proportionalitet imellem de samfundsmæssige udgifter og de økonomiske omkostninger, man pålægger erhvervet, set i forhold til den miljømæssige gevinst, vi får ud af det.
Simon Kollerup (S), 2015-11-19:
Tak for det.
Det er måske i virkeligheden lidt mere til det politisk forhandlingsmæssige, for vi har jo hørt to af de andre borgerlige partier, Dansk Folkeparti og Venstre, forlange, forvente, ønske, kæmpe for, at den miljøpåvirkning, som landbrugs- og fødevarepakken, de 16 punkter, efterlader, skal samles op,
siger de.
Den skal være i balance.
Har Liberal Alliance samme krav til forhandlingerne, altså at miljøregningen, som 16-punktsplanen efterlader, skal samles helt og fuldt op?
Jeg kunne måske også spørge på en anden måde: Vil man fra Liberal Alliances side modsætte sig miljøvenlige tiltag, hvis det sker på bekostning af landmandens produktivitet?
Carsten Bach (LA), 2015-11-19:
Som jeg også sagde i ordførertalen, er det jo ikke nødvendigvis sikkert, at vi efter afskaffelsen af de obligatoriske randzoner ikke vil komme til at se randzoner i al fremtid.
Der kan sagtens være konkrete områder, hvor det vil være det mest omkostningseffektive at indføre randzoner, eventuelt endda også randzoner, der er bredere end de 10 m, som der har været tale om i forbindelse med de obligatoriske randzoner.