runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2013-04-05:
Tak, hr. formand.
Der er jo rigtig mange gode ting i det her lovforslag, og overordnet set støtter vi tankerne og ideerne med det, men jeg skal allerede fra starten annoncere, at vi har to forbehold, hvor vi skal have fundet en løsningsmodel, for at vi kan støtte det.
Men først til alt det positive, nemlig at der er ni frikommuner, der her får lov til at iværksætte 27 nye forsøg, hvor de får lempet de regler og vedtægter og andre ting, der forhindrer dem i at gøre det, de egentlig gerne vil.
Det er en god dagsorden, den giver vi fuld opbakning, og vi synes, det er helt rigtigt, at man har modet til at tænke nyt og anderledes og gøre tingene lettere, enklere og billigere.
Det er det, som vi tidligere har annonceret, nemlig at selv om det er i forsøgsordninger, kan vi ikke medvirke til, at vi udvider den offentlige forretning, hvis den konkurrerer mod det private erhvervsliv.
Så der er et lille forbehold der.
Det mener jeg sagtens vi kan løse under udvalgsbehandlingen, men det er bare for at indikere, at vi ikke medvirker til, at det offentlige tager markedsandele fra det private. Så til det vigtigste punkt: Lægeforeningen har peget på den idé, man har fået i en kommune, om, at når det handler om ældre medicinske patienter eller folk, der lider af stress, angst eller depressioner, skal det være muligt for en kommunal sagsbehandler at indhente lægeoplysninger uden forudgående samtykke fra patienten.
Det mener vi er for vidtgående, det er vi simpelt hen imod, og der støtter vi Lægeforeningens synspunkt, for selv om det er en forsøgsordning og alt muligt andet, mener vi, at man er nødt til at beskytte den enkeltes oplysninger og ikke krænke sådan helt basale personlige rettigheder.
Så det punkt er vi altså nødt til at bede om bliver ændret, omformuleret, pillet ud eller noget, for Det Konservative Folkeparti kommer ikke til at medvirke til at sikre i et i øvrigt udmærket forslag, at en kommunal medarbejder uden samtykke fra patienten kan indhente fortrolige oplysninger fra en lægejournal og bruge dem, fordi det handler om en ældre person med en medicinsk sygdom eller en, der lider af stress, angst eller depressioner.
Det er en positiv tankegang, men det bryder bare med nogle basale rettigheder, synes jeg.
Så det vil jeg gerne høre ministerens kommentar til og synspunkter på, altså hvordan hun læser den indsigelse og det synspunkt, jeg her afgiver på vegne af Det Konservative Folkeparti.
Jan Johansen (S), 2013-04-05:
Vi har tre boligformer i Danmark; vi har lejeboliger, private og almene, ejerboliger, og så har vi andelsboliger.
I begyndelsen af 1900-tallet blev de første andelsboligforeninger født.
I dag er der over 4.000 andelsboligforeninger i Danmark, og de er stadig baseret på den samme grundtanke.
Det svarer til 7 pct. af den samlede boligmasse i Danmark.
Det er en boligform, som mange danskere har valgt, fordi de er fælles om andelsforeningstanken.
For andre er det prisen, der er afgørende, for andelsboligerne har altid være et billigere alternativ til en ejerbolig.
Men da det kørte derudad før krisen – ja, faktisk var der nogle, der mente, at vi kunne købe hele verden – gik der spekulation i andelsboligtanken, og folk købte for dyrt, og der var ikke styr på finansieringen af lån i andelsboligerne og foreningernes regnskab.
Det er derfor, jeg er glad for, at der i dag ligger det her lovforslag.
Lovforslaget drejer sig nemlig om at gøre det meget mere gennemskueligt at købe en andelsbolig, så køberen får et klart overblik over, hvordan huslejen ser ud nu, og hvordan den ser ud i fremtiden, så der ikke kommer nogen overraskelser.
Der skal ligge nogle klare nøgleoplysninger, f.eks. om andelsboligforeningens økonomi, drift, regnskab og lån samt oplysninger om, hvad det er for lån, hvordan de ser ud i årene fremover, om der var tilskud fra staten, da de blev stiftet, plan for vedligeholdelse og renovering, rapport om ejendommens tilstand, den enkelte andelsboligs økonomi osv.
Det er jeg glad for, og jeg er også glad for, at vi tager parterne med på råd, så vi får de rigtige oplysninger, så de er forståelige for dem, der skal købe, og at det ikke samtidig kommer til at koste en formue for andelshaverne.
Og så tror jeg faktisk også, det er rigtig godt for sælger med de her oplysninger; så er sælger nemlig sikker på, at det er de rigtige oplysninger, der ligger, når han sælger sin andel.
Så Socialdemokraterne støtter forslaget.
Morten Bødskov (S), 2013-04-05:
Det lovforslag, hr. Martin Henriksen henviser til, går jeg ud fra er hans eget beslutningsforslag.
Det er fair nok.
De tal, der har været fremme, har vi jo diskuteret før.
Jeg kan selvfølgelig henholde mig til, at de, som jeg sagde, ikke stammer fra Rigspolitiet, der som sagt også meget nødig giver sig i kast med at gætte eller antage på et løseligt grundlag.
Så det er det, der er at sige til det.
Det er jo ikke ensbetydende med, at der ikke er nogen, der anerkender, at der er et problem.
Selvfølgelig anerkender vi det, og det er jo også derfor, at regeringen har løftet den her indsats, og der er sat en hel masse rigtig gode initiativer i værk.
For så vidt angår SKAT, er det, som jeg sagde, sådan, at de registre, man her har for at sikre, at tingene fungerer, som de skal, arbejdes der i øjeblikket på at udvide, så de kommer til at omfatte en større gruppe af udlændinge.
Så vil jeg sige, at hvis man har yderligere spørgsmål til et svar, man har fået fra sundhedsministeren, så synes jeg, man skal prøve at rette dem til sundhedsministeren.
Martin Henriksen (DF), 2013-04-05:
Tak for det.
Jeg er jo helt med på, at justitsministeren f.eks. henholder sig til, hvad Rigspolitiet officielt siger.
Men i den artikel fra Dansk Politiforbund er det jo kilder inden for politiet, der har den opfattelse, at der befinder sig mellem 20.000 og 50.000 illegale udlændinge i Danmark.
Det er også et tal, som har været fremme ved andre lejligheder.
Så derfor forstår jeg ikke, at ministeren giver udtryk for, at der bliver gjort alt, hvad der kan gøres.
Jeg er med på, at der bliver gjort meget, og at der også er en koordineret indsats.
Men når vi fra Dansk Folkepartis side siger, at det er en utilstrækkelig indsats, så er det jo, fordi det er entydigt, at problemet ikke er løst, og at problemet faktisk er steget i omfang inden for de senere år, bl.a. fordi der er fri bevægelighed inden for EU.
Altså, vi har jo set eksempler f.eks. i Politiken, som skriver, at et digitalt skattekort giver illegale udlændinge job i kommuner.
Så kan det jo godt være, at justitsministeren har alle mulige tekniske forklaringer på, at det er meget vanskeligt at gøre noget ved det.
Men vi er altså i en situation, hvor de digitale løsninger, som bliver stillet til rådighed af f.eks. SKAT, ikke giver mulighed for, at kommuner kan forhindre, at udlændinge, som ikke har opholdstilladelse, bliver ansat i det offentlige.
Det er jo ikke særlig hensigtsmæssigt.
Jeg synes faktisk, at det et eller andet sted er undergravende for den måde, som vi har indrettet vores samfund på.
Jeg forstår heller ikke, at ministeren siger, at der er kontrolforanstaltninger i sundhedsvæsenet.
For jeg stillede et spørgsmål til sundhedsministeren, hvor jeg spurgte, hvor mange der var blevet taget i ulovligt at have fået adgang til sundhedsvæsenet, og så fik jeg det svar, at der var ingen, der var blevet taget.
Så spurgte jeg: Hvor mange kontrolforanstaltninger er der?
Og så oplyste sundhedsministeren i et svar til Folketinget, og jeg citerer: »Danske Regioner har oplyst, at der ikke er etableret særlige kontrolforanstaltninger.«
Så er det jo ikke så mærkeligt, at der ikke er blevet fanget nogen, kan man sige.
Jeg vil håbe, at justitsministeren i hvert fald vil gennemgå visse dele af lovforslaget igen og se lidt mere positivt på det.
Martin Henriksen (DF), 2013-04-05:
Jamen når nu flere artikler har beskrevet, at der f.eks. er netværk inden for sundhedsvæsenet, som ulovligt giver udlændinge, som ikke har adkomst til det, adgang til vores sundhedsvæsen, så er det underligt, at der ikke er nogen særlige kontrolforanstaltninger i sundhedsvæsenet.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke, at man ikke kan støtte den del, ikke engang sige lidt positivt om det.
I en anden artikel fra Politiken – det er så den 24. april 2012 – står der, at ifølge politiet lever titusindvis af udlændinge under jorden i Danmark.
En del af forklaringen er, at illegale indvandrere låner andres identitet mod betaling.
Så vidt jeg husker, forholder det sig sådan, at statsforvaltningen udsteder opholdsbevis til omkring 26.000 EU-borgere om året.
Det er jo klart, at der er nogle af de 26.000 – det er et cirkatal – der forsøger at snyde sig ind i Danmark.
Der ville det være oplagt, at man som det ene løbende havde en efteruddannelsesindsats – jeg ved godt, at der er noget efteruddannelse, men man kunne godt overveje at have mere – og som det andet, at ministeren og regeringen var forpligtet på at komme til Folketinget en gang om året og sige: Det her er udviklingen på området.
Så mange har vi fanget, og så mange nye initiativer er iværksat for at klæde medarbejderne ordentligt på, så de er i stand til at se, om det er et ægte EU-id-kort, som de står over for.
Så jeg forstår ikke rigtig, hvorfor ministeren ikke er lidt mere åben.
Det startede meget godt i ministerens tale, men det sluttede ikke så godt.
Så det er jeg lidt ked af.
Carsten Hansen (S), 2013-04-05:
Jamen det, som sker, er, at man har en offentlig vurdering, og så bliver boligen tilbudt lejerne, som køber den til en pris, og den pris må jo være den, markedet kan bære, og det er vel salgsprisen.
Mere kan jeg ikke få det til.
Det er jo det, som vi siger i 2 år skal ligge til grund for den vurdering, der nu er, og det er jo salgsprisen.
Jeg hører også om rigtig mange boliger, også privatejede boliger, der bliver solgt til andet end den offentlige vurdering.
I mange, mange år haltede den offentlige vurdering efter salgspriserne.
Nogle steder er det blevet lidt omvendt, efter at krisen er kommet.
Men det, vi bare stille og roligt siger, er, at det må være det, markedet kan bære, som er det, der i andelsboligforeningen, når den er stiftet, lægges til grund for de næste 2 år.
Så vil vi gerne undgå, at smarte markedsudviklere og smarte developere går ind og forsøger at konstruere nogle modeller, som allerede har bragt en del andelsboligforeninger i klemme, også så meget i klemme, at de har anlagt retssager.
Der kører retssager osv. mod nogle af de her meget smarte developere.
Det er jo menneskers private økonomi, som på ulykkelig vis er kommet i klemme, da boligen tit er den største investering, man foretager.
Vi har forsøgt at finde en balance i, hvor længe den her karensperiode skal vare.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-04-05:
Men vi er vel enige om, at værdien af en udlejningslejlighed ikke er den samme som værdien af en andelsbolig, ligesom værdien af en udlejningslejlighed heller ikke er den samme som værdien af f.eks. en ejerlejlighed.
Der er jo forskellige regelsæt, der regulerer de her forskellige boligtyper.
Når en bolig konverteres fra at være en udlejningslejlighed til at være en andelsbolig, sker der en ny værdifastsættelse, den får en ny værdi, og så er det jo ikke længere i overensstemmelse med markedsværdien at vurdere den til den pris, som den havde som udlejningsbolig.
Det er jo ikke markedsværdien.
Det er det samme som at sige, at markedsværdien af en Rolls Royce er den samme som markedsværdien af en Skoda.
Det er to forskellige ting, vi taler om.
Begge dele er biler, og begge dele er boliger, men det er to forskellige boliger, og de vurderes forskelligt – de har forskellig værdi.
Ministeren holder fast i den gamle værdi som udlejningsbolig, men det er jo ikke den reelle værdi.
Carsten Hansen (S), 2013-04-05:
Nej, det, jeg sagde, var, at hvis markedet fuldstændig kollapser, som vi så det, så er det klart, at den offentlige vurdering fra år til år ikke kan nå at afspejle de bevægelser, der er i markedet.
Det er jo sådan set rimeligt nok, at den kommer en gang om året, og når andelsboligmarkedet, så vidt jeg husker – det er taget lidt ud fra hukommelsen – faldt med 30-40 pct.
... jeg ved ikke, om de herrer har lyst til at diskutere et andet sted?
Så må man jo sige, at købsværdien er den, som lejerne tilbyder.
De byder jo ind på en ejendom, i det øjeblik den er til salg, og der byder også andre interessenter ind, og så er det sådan, at så er det markedsprisen, som lejerne får den til, hvis de får den til den højeste pris.
Ellers er det jo en anden, der overtager den.
Men der byder man simpelt hen ind.
Der er det bare, jeg siger, at så må det være den pris, som markedet kan bære, som man byder ind på som lejer, når man vil eje sin bolig som en andelsboligforening.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-05:
Tak for det, formand.
Det er jo ikke normalt, at der er debat eller forhandling om Ombudsmandens beretning, men vi står i den situation, at den beretning, der bliver behandlet her, nemlig beretningen for 2011, er lavet af den tidligere ombudsmand, Hans Gammeltoft-Hansen, der efter 25 år er stoppet som ombudsmand.
Derfor har Folketinget efter indstilling fra Folketingets Retsudvalg sidste år udpeget en ny ombudsmand, nemlig Jørgen Steen Sørensen, og derfor fandt vi i Folketingets Retsudvalg det på sin plads at benytte lejligheden til endnu en gang at sige tak til den tidligere ombudsmand, Hans Gammeltoft-Hansen, for hans arbejde i 25 år og for et godt og tæt samarbejde med Folketinget og også Folketingets Retsudvalg, men også samtidig at sige velkommen til og tak for en rigtig god start til den nye ombudsmand, nemlig Jørgen Steen Sørensen, og de ændringer, der er fulgt med i ombudsmandsinstitutionen i det sidste års tid.
Her tænker vi i Folketingets Retsudvalg i særdeleshed på oprettelsen af det her nye børnekontor i ombudsmandsinstitutionen og også den fornyede og meget konstruktive proces, som vi har omkring Ombudsmandens beretning og det generelle samarbejde, vi har, som vi i Retsudvalget jo gerne vil udbygge med ombudsmandsinstitutionen, som er vigtig.
Det var sådan set den korte besked, jeg skulle give på vegne af et samlet Retsudvalg, dels en tak til den gamle ombudsmand, dels en velkomst til den nye ombudsmand, som vi er meget tilfredse med og tilfredse med samarbejdet med efter det første år, som det her beslutningsforslag godt nok ikke handler om, for det er Ombudsmandens beretning for 2011, men det er alligevel en god lejlighed til at nævne de pågældende ting.
Morten Bødskov (S), 2013-04-05:
Det er jo rigtigt nok, at det måske ikke sluttede så godt set med hr. Martin Henriksens øjne, i den forstand at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget fra Dansk Folkepartis side, og det hænger jo sammen med, at der er iværksat en hel række initiativer.
Det er ikke ensbetydende med, at man både i de enkelte myndigheder og særlig også i samarbejdet mellem de enkelte myndigheder ikke hele tiden udforsker, om der er områder, hvor man kan forstærke samarbejdet.
Det findes der givetvis, og det er noget, som foregår i en dialog mellem myndighederne.
Regeringen sætter det her på dagsordenen og har sat det på dagsordenen, eksempelvis via en omfattende indsats mod social dumping – dér er jo også ulovligt ophold i Danmark – og har sammen med Enhedslisten sat ret mange penge af til det.
Det synes jeg sådan set er den mest offensive måde at håndtere det på.
Det er som sagt ikke ensbetydende med, at der ikke er en anerkendelse af, at der er et problem.
Det er der, det tager vi fat på, vi prioriterer pengene til det, indsatsen bliver forstærket.
Vi samarbejder også om det med vores egne EU-kolleger – så at sige – i en meget stærk fælles koordineret indsats, og vi samarbejdede om fremlæggelsen af en meget stor handlingsplan på EU-området under det danske formandskab, hvilket vi allerede heldigvis nu kan se effekterne af.
Så der sker rigtig meget, og når det handler om Dansk Folkepartis forslag her, så har det nogle konsekvenser, eksempelvis at det vil koste i omegnen af en 0,5 mia. kr. at gøre det, som Dansk Folkeparti foreslår, når det handler om sundhedskort.
Man kunne jo have ønsket sig, at Dansk Folkeparti havde gjort sig nogle overvejelser om, hvordan de havde tænkt sig at betale den regning.
Det har Dansk Folkeparti ikke, men det må de jo så selv om.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-05:
De er i hvert fald ikke alle sammen kommet efter det seneste folketingsvalg, så meget vil jeg godt medgive hr. Finn Sørensen.
Der bliver spurgt om, hvad den tidligere regering har gjort.
Der er taget en lang række initiativer i vores regeringstid i forhold til folk, der opholder sig her illegalt, og nogle af dem må jeg da sige skyldes, at Dansk Folkeparti har taget den her væsentlige problemstilling seriøst.
Jeg forstår faktisk ikke rigtigt Enhedslisten i det her spørgsmål, for Enhedslistens synes, det er et stort og alvorligt problem, når folk arbejder illegalt i Danmark og uden overenskomst og sådan nogle ting, men når det er asylansøgere, der arbejder illegalt, så er det ligesom noget andet, og så er det knap så vigtigt.
Der kunne jeg godt savne lidt sammenhæng i Enhedslistens politik.
Jeg kan ikke erindre, at de forslag, som vi lavede i vores regeringstid i forhold til indrejseforbud og andet, var noget, Enhedslisten lagde stemmer til.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-05:
I modsætning til ordføreren har jeg ikke problemer med at rose ordførerens parti, når man siger og gør noget rigtigt, og der vil jeg da gerne kvittere for ordførerens argumentation for Dansk Folkepartis forslag om det her med at lave minimumsstraffe og hæve strafferammen osv., så tak for det.
Også tak for den omend sådan lidt tøvende og halvkvalte ros til Enhedslisten og regeringen for at gøre noget ved det her problem.
Anerkender ordføreren, at spørgsmålet om asylansøgere, og det ser vi forskelligt på, er den mindste del af det her problem?
Der vil jeg gerne lige henvise til det, som forslagsstillerne også har henvist til, nemlig at de her tal på 20.000-50.000 udlændinge jo er tal, der er bragt af politiet – og vi ved alle sammen, at det er et skøn og en vurdering, men det er måske nok deromkring – og at det jo er en vurdering, der fremkommer eller i hvert fald bliver offentliggjort den 29. marts 2012 af dansk politi.
Der må man sige, at det vel ikke er asylansøgere, der er den største del af det problem, vel?
Altså, det er jo illegal arbejdskraft, det tror jeg vi kan være enige om, og så er det bare, jeg spørger: Hvad har ordførerens parti konkret gjort ved det problem?
For jeg tror ikke, ordføreren vil påstå, at disse 20.000-50.000 er kommet efter valgdatoen i september 2011.
Så hvad har ordføreren konkret gjort ved det problem med illegal arbejdskraft?
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-05:
Det er jo svært at rose Enhedslisten, bl.a. fordi det, Enhedslisten kæmper for, typisk er det modsatte af det, Venstre kæmper for.
Men jeg vil da godt sige, at der er nogle elementer i den aftale, som regeringen har indgået med Enhedslisten, som er fornuftige, men at der også er meget, der går i den modsatte retning.
Altså, når man forbedrer vilkårene for at opholde sig som asylansøger i Danmark, trækker det flere asylansøgere til, og de folk, der kommer hertil som asylansøgere, fordi der er lukrative vilkår, er typisk mennesker, som godt ved, at de ikke bliver anerkendt som asylansøgere.
Det vil sige, at de får afslag på asyl, og det er ofte også dem, vi ser der så vælger at opholde sig illegalt i Danmark.
Så derfor er det i hvert fald ikke en entydig ros til Enhedslisten.
I forhold til hvad den tidligere regering gjorde, vil jeg sige: Nej, det er ikke et problem, der er opstået under den nuværende regering.
Det er blevet langt værre, men det er ikke opstået nu.
Det, vi f.eks. gjorde, var, at vi strammede op på indrejse.
Altså, hvis man bliver taget i at opholde sig ulovligt i Danmark, får man et indrejseforbud i en række år, og det var noget, vi strammede meget op på.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-05:
Tak til ordføreren for fremlæggelsen.
Måske misforstod jeg det sidste og vil gerne spørge: Var det en cadeau til regeringen og Enhedslisten for de initiativer, vi har taget?
Undskyld, det var ikke den 11., vi havde valg, nej.
Det var i september 2011, vi havde et folketingsvalg, ja.
Undskyld, det var den 11. september!
Men anerkender ordføreren, at det er et problem, der først er opstået efter den der valgdato, som vi så fik på plads?
Eller anerkender ordføreren, at det også var et stort problem, dengang ordførerens parti sad i regering?
Og hvis ordføreren anerkender det, kan ordføreren så lige ridse op, hvad ordførerens parti og regeringen sådan helt konkret gjorde for at forhindre det her problem i at vokse?
Morten Bødskov (S), 2013-04-05:
Hr. Karsten Lauritzen kan måle regeringen på, at vi, punkt 1, anerkender, at der er et problem, og at vi, punkt 2, gør noget ved det.
Og hr. Karsten Lauritzens iver for at gøre noget ved det synes jeg så at sige skal udfolde sig, ved at man støtter regeringens politik på området og måske som minimum reflekterer lidt over, hvorfor man eksempelvis ikke, hvis man mener, at det er så stort et problem, tidligere har sat ind over for social dumping, sådan som den nuværende regering har gjort, med de afledte effekter, det også har på udlændinge, som opholder sig illegalt og ulovligt i Danmark.
Det kan man reflektere lidt over.
Men sådan er der jo så meget.
Jeg er helt tilfreds med den meget faste indsats, som regeringen har aftalt med bl.a. Enhedslisten på det her område, som vi selvfølgelig følger tæt, og som man kan se følges tæt på en måde, som betyder, at der løbende tilføres ekstra ressourcer til det her område, for det er et problem, vi skal have bedre fat om.
Derfor øger vi indsatsen på området.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-05:
Jeg takker for det sidste svar.
Det vil så sige, at vi om nogle måneder, om et halvt år eller om et år kan stå hernede i Folketingssalen, og så vil problemet være mindre, end det er i dag.
Det må vi antage, for justitsministeren siger, at det er et problem, men ministeren anerkender ikke, at det er et voksende problem.
Det vil sige, at det er relativt statisk.
Og ministeren siger, at initiativerne vil have en effekt.
Så kvitterer jeg stille og roligt for, at vi så om et halvt eller et helt år kan stå hernede, og så er problemet med udlændinge, der opholder sig illegalt i Danmark, blevet mindre.
Det vil jeg bare sige tak for, og jeg kan meddele ministeren, at jeg ved, at Venstre i hvert fald, og jeg formoder, at det også gælder Dansk Folkeparti, nok skal måle ministeren på det.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Morten Bødskov (S), 2013-04-05:
Vi har jo eksempelvis kunnet se i EU-regi, at der igennem årene har været tale om et stigende problem.
Det var derfor, at vi under det danske formandskab havde det som et klart fokus.
Der er ingen tvivl om, at der er et problem, og det er derfor, at der bliver gjort noget ved det.
Det er derfor, at der er iværksat en hel række initiativer, og med hensyn til effekten af dem forventer vi selvfølgelig, at den er positiv, ellers havde vi jo ikke sat dem i værk.
Det synes jeg giver sig selv.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-05:
Det er sådan lidt det samme, vi altid hører fra justitsministeren: Ja, der er et problem, men regeringen er i fuld gang med at løse det, og der er slet ikke behov for yderligere initiativer.
Man kan mene, hvad man vil, om det her forslag.
Jeg kommer tilbage til Venstres holdning til det, når jeg skal holde min ordførertale.
Men jeg vil godt spørge justitsministeren, om ministeren anerkender, at der er et voksende problem med udlændinge, der opholder sig ulovligt i Danmark.
Anerkender ministeren, at det er et voksende problem?
Uanset om ministeren anerkender, at det er et voksende problem, eller ej, hvad kan ministeren så sige om den forventede effekt af de mange initiativer, som ministeren siger at regeringen allerede har sat i gang?
For det må jo betyde, uanset om det er voksende problem eller ej, at man i hvert fald kan se en effekt, og at det bliver bedre, end det var før.
De to spørgsmål vil jeg meget gerne høre ministerens svar på.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-04-05:
Ja, det var, fordi ministeren, så vidt jeg hørte, sagde, at markedsværdien var bedre at bygge videre på end en offentlig vurdering.
Jeg skal bare lige være helt sikker på, hvad vi taler om her.
Er markedsværdien for en udlejningsejendom bedre at bygge på, når man skal vurdere værdien og markedsværdien for en andelsbolig end valuarvurderingen?