runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Sjelle (KF), 2010-04-26:
Lovforslaget fra beskæftigelsesministeren har til formål at sikre retssikkerheden for personer, der modtager dagpenge eller sygedagpenge.
Ministeren har fremsat forslaget, fordi hun har lyttet til Folketingets Ombudsmand og har valgt at følge anbefalingerne.
Det sætter vi pris på, da vi mener, at borgerne skal have så høj en grad af retssikkerhed som muligt.
Vi lever i en retsstat, og det viser beskæftigelsesministeren med dette forslag at hun tager meget alvorligt.
Lovforslaget er sammensat af tre elementer, som jeg også gerne vil komme ind på.
Det første element er, at a-kassen fremover skal foretage partshøring, inden den standser udbetalingen af dagpenge.
Med andre ord skal a-kassen altså kontakte et medlem, hvis den ligger inde med oplysninger, der viser, at medlemmet ikke længere opfylder betingelserne for at modtage dagpenge.
På den måde har den enkelte dagpengemodtager mulighed for at gøre indsigelse og eventuelt dokumentere, at han eller hun fortsat er berettiget til pengene.
I dag er det sådan, at a-kassen standser udbetalingen af dagpenge først, og dernæst har medlemmet så mulighed for at protestere.
Det korte af det lange er, at den enkelte dagpengemodtager fremover får mulighed for at gøre indsigelse, før a-kassen standser udbetalingen af dagpenge.
Det andet element i forslaget er, at den enkelte dagpengemodtager får pligt til at tilbagebetale de dagpenge, som han eller hun har modtaget under partshøringen, hvis a-kassen ender med at beslutte, at dagpengemodtageren ikke længere er berettiget til dagpenge.
Den ændring er helt nødvendig for at sikre, at det også fremover kun er personer, der efter loven er berettiget til dagpenge, som får dagpenge.
Når man modtager dagpenge, har man en række pligter, bl.a. pligten til at møde op i en a-kasse.
Det er kun rimeligt, at retten til dagpenge udløser en række pligter; man lever jo af andres midler, så længe man modtager dagpenge.
Kun 20 pct. af dagpengeudgifterne finansieres af lønmodtagere, resten kommer fra staten og dermed landets skatteydere.
Det tredje og sidste element i lovforslaget er, at de samme regler kommer til at gælde for sygedagpenge.
Det er helt logisk og helt i tråd med Ombudsmandens anbefalinger, at reglerne ændres for både dagpenge og sygedagpenge.
På sygedagpengeområdet får kommunerne pligt til at foretage partshøring, inden de standser udbetalingen af sygedagpenge, og sygedagpengemodtagerne får pligt til at tilbagebetale de sygedagpenge, som de har fået under partshøringen, hvis kommunen i sidste ende træffer afgørelse om, at de ikke længere er berettiget til dem.
På den baggrund bakker vi Konservative fuldt og fast op om forslaget.
Morten Østergaard (RV), 2010-04-26:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at partshøring er et godt begreb og en god institution i den offentlige forvaltning, og derfor er vi også grundlæggende positive over for, at Ombudsmandens ønske og forslag på det her område imødekommes og dermed, at partshøring udvides til også at gøre sig gældende inden for arbejdsløshedsforsikring og sygedagpenge.
Så vidt, så godt.
Det er grundlæggende rigtigt, at borgerne har adgang til at imødegå eventuelle grundlag for beslutninger, som de offentlige myndigheder har truffet.
Det, som diskussionen her så drejer sig om, er jo den anden halvdel af regeringens lovforslag, nemlig de nye tilbagebetalingsregler.
Derfor vil jeg sige, at det undrer mig lidt, at man ikke kan give nogle lidt bedre og mere præcise svar end dem, der er givet.
Altså, der er jo ingen tvivl om, som f.eks. Danske Handicaporganisationer påpeger, at der sådan set ikke er nogen grund til at ændre tilbagebetalingsreglerne, hvis ikke det er, fordi man ønsker forringelser.
Og da er det, jeg tænker på, hvordan partshøringer egentlig normalt fungerer.
Vi kan tage et andet eksempel fra den offentlige forvaltning: Hvis man f.eks. ønsker at afskedige en offentligt ansat, er der typisk i forbindelse med den afgørelse en partshøring.
Derfor må man sige, at det synes at være lidt mærkeligt, at man er så forhippet på at sikre, at selv om man så indfører den her retssikkerhedsmæssige garanti, så skal man alligevel ikke kunne få ydelsen i den periode, hvor diskussionen om afgørelsen er foregået.
Man kan jo også se, at Kommunernes Landsforening fornemmer, at de er på vej ind i noget rod her, for de spørger jo: Kan man så få kontanthjælp for den periode?
Det kan man godt, fremgår det af høringsnotatet.
Som jeg lige kan gennemskue det, må det jo være noget med, at man så efterfølgende skal have kontanthjælp, hvis man er berettiget til det, for den periode, hvor man fik frataget sin anden ydelse.
Jeg forestiller mig bare, at bureaukratiet bliver enormt her, og at det måske var mere naturligt, hvis det var retssikkerheden, man var ude efter, at sige, at indtil den endelige afgørelse er truffet, herunder at parterne er hørt, så foregår den fortsatte udbetaling af ydelserne.
Det tror jeg er det letteste at administrere, og det synes jeg også er det mest retssikkerhedsmæssigt rimelige, men vi lytter selvfølgelig til de argumenter og eventuelle – som jeg lige kan se for mig – økonomiske betragtninger, der måtte ligge til grund for det; men i hvert fald vil jeg sige, at vi vil overveje vores stilling til lovforslaget, afhængigt af hvordan det går.
Jeg kunne også fornemme, at der fra Dansk Folkepartis side er en vis skepsis, som kan gøre, at der er grundlag for at kigge nærmere på lovforslaget og måske gøre det så godt, at vi også kan stemme for det.
Men det tager vi stilling til på et senere tidspunkt.
Line Barfod (EL), 2010-04-26:
Partshøring er jo en af de grundlæggende regler i vores forvaltningsret.
Derfor er det frygtelig pinligt, at Ombudsmanden er nødt til at påpege, at forvaltningsloven sådan set fastlægger, at der skal være partshøring, og at man skal følge forvaltningsloven og de grundlæggende forvaltningsprincipper i den offentlige forvaltning; at man ikke bare kan tage en ydelse fra folk uden først at have hørt dem om, hvad der var årsagen til, at de ikke mødte op til den samtale, eller hvad der nu er grundlaget for, at man vil tage ydelsen fra dem.
Jeg håber, at ministeren vil redegøre for, hvorfor kontanthjælp ikke er omfattet af det her, og hvilke initiativer ministeren har taget for at sikre, at også kontanthjælpsmodtagere får den partshøring, de har krav på, inden man tager deres ydelse fra dem.
Jeg fik et svar fra ministeren den 12. april, svar på spørgsmål 314, om problemerne med, at masser af socialrådgivere bruger utrolig meget tid på at hjælpe kontanthjælpsmodtagere, der har fået frataget deres kontanthjælp af socialrådgivernes kolleger ovre i beskæftigelsesforvaltningen, som stopper den, når folk ikke møder op til en samtale.
Der var ministeren fuldstændig afvisende over for, at det var noget som helst problem, fordi kontanthjælpsmodtagere bare har at møde op uanset hvad, selv om en del af os godt er klar over, at en række kontanthjælpsmodtagere altså er så socialt udsatte, at når man sender et brev, der siger, at de skal møde op til en samtale, kan man ikke altid regne med, at de modtager brevet, eller at de forstår, hvad der står i det, eller at de gør, som der står i brevet.
Hvis vi ønsker også at hjælpe de allermest socialt udsatte i vores samfund, er det derfor nok en god idé at lave et system, der gør, at man ikke skal bruge en masse tid på hele tiden at få genoptaget kontanthjælpen til dem, som vi faktisk mener skal have den, fordi man har lavet et bureaukrati.
Også her kunne partshøring være en god idé.
Så jeg håber, at ministeren vil redegøre for, hvilke initiativer hun har taget for at sikre, at der sker partshøring på kontanthjælpsområdet.
Så er jeg enig med de ordførere, der har været inde på det, som Danske Handicaporganisationer også påpeger i deres høringssvar om, at partshøringen er en del af sagsbehandlingen, og derfor skal der ikke kræves tilbagebetaling for det beløb, der er udbetalt i sagsbehandlingsperioden.
Jeg håber ligesom den radikale ordfører, at vi kan få det på plads under udvalgsbehandlingen, så vi får sikret, at vi ikke skal have en masse bøvl og bureaukrati for den periode.
Inger Støjberg (V), 2010-04-26:
Det lovforslag, vi har behandlet i dag, fører til, at retssikkerheden for den enkelte borger styrkes.
Efter lovforslaget skal et medlem af en a-kasse og en sygemeldt borger høres, før a-kassen eller kommunen kan standse udbetalingen af dagpenge eller sygedagpenge.
Det vil sige, at den ledige eller den sygemeldte først bliver hørt, efter at udbetalingen af ydelsen er stoppet, og at a-kassen eller kommunen først træffer en afgørelse om retten til ydelsen, når udbetalingen er stoppet.
Folketingets Ombudsmand har peget på, at både a-kasse-medlemmer og sygemeldte borgere bør høres, før man standser udbetalingen af ydelsen.
Regeringen støtter op om initiativer, der kan støtte den enkelte borgers retssikkerhed, og derfor har vi med lovforslaget fulgt Ombudsmandens opfordring.
Regeringen lægger også vægt på, at ledige og sygemeldte borgere kan få de ydelser, de har ret til.
Men det skal fortsat være sådan, at der er en sammenhæng imellem retten til at få ydelser og de pligter, der følger med den ret, f.eks. pligten til at møde op til samtaler.
Derfor fastsætter lovforslaget også, at a-kasse-medlemmet eller den sygemeldte borger skal betale ydelserne tilbage, hvis det viser sig, at borgeren ikke har haft ret til dem.
Det gælder de ydelser, som borgeren har fået udbetalt i forbindelse med partshøring, og indtil der er truffet en afgørelse.
Jeg vil gerne takke for debatten her og ser også frem til en god udvalgsbehandling.
Ulla Tørnæs (V), 2010-04-26:
Lovforslaget her har til formål at lukke for muligheden for spekulation i, hvornår man ønsker at få udbetalt optjente feriepenge.
Spekulationen kan ske, ved at en lønmodtager, der forlader arbejdsmarkedet for at gå på efterløn, vælger at udskyde udbetalingen af feriepenge til overgangen til folkepension.
På den måde undgår efterlønsmodtageren, at der sker fradrag i efterlønnen, fordi der ikke er fradrag for feriepenge i folkepensionen.
Venstre støtter lovforslaget.
Det har nemlig aldrig været tilsigtet, at man skulle kunne spekulere i at udsætte sin udbetaling af feriepenge på den vis.
Det grundlæggende princip i ferieloven er, at lønmodtageren skal holde sin ferie for at få udbetalt sine optjente feriepenge.
En lønmodtager, som forlader arbejdsmarkedet på grund af alders- eller helbredsmæssige forhold, kan imidlertid få sine feriepenge udbetalt umiddelbart, uden at ferien afholdes.
Det har således aldrig været hensigten, at man ved overgang til efterløn skulle kunne udskyde udbetalingen af optjente feriepenge.
Ud over den nævnte sikring mod spekulation indeholder lovforslaget også en række regelforenklinger i forbindelse med indberetning til FerieKonto, hvorved uhensigtsmæssig dobbeltadministration undgås.
Venstre kan som nævnt støtte lovforslaget.
Inger Støjberg (V), 2010-04-26:
Lad mig lige allerførst til spørgsmålet om, hvor mange timer der skal bruges på det her, sige, at jeg er bange for, at man end ikke rigtig har fået læst forslaget igennem.
Nu hørte vi så også ordføreren før mene, at hvis man skulle rejse til Spanien, skulle man også meddele, at man var rejst til Spanien i mere end 2 måneder.
For hvis man var kommet i dybden, ville man også vide, at der netop ikke er formkrav til, hvordan man skal modtage de her oplysninger, altså at det bare kan være, at man skal gemme en e-mail eller tage et telefonnotat.
Så jeg vil sige, at inden man sådan kaster sig ud i de store, vilde og blodige diskussioner her i Folketingssalen, er det ofte godt også at læse i dybden.
René Skau Björnsson (S), 2010-04-26:
Tilbuddet fra ministeren om at svare på spørgsmål vil jeg selvfølgelig tage imod og bruge med det samme, og der er noget, jeg godt kunne tænke mig at vide.
Jeg deler ministerens bekymring og store optagethed af at få bremset socialt bedrageri.
Men hvor mange sager om socialt bedrageri tror ministeren der vil blive opklaret ved lige præcis den del af lovforslaget, der drejer sig om, at pensionister skal til at meddele, når de rejser til USA eller andre lande og besøger familien i et par måneder eller mere end et par måneder?
Hvor mange sager vil blive opklaret med det forslag?
Inger Støjberg (V), 2010-04-26:
Allerførst vil jeg sige, at jeg tror, at jeg, hvis jeg ikke havde vist mig villig til at svare på spørgsmål her i Folketinget eller under udvalgsbehandlingen, så havde fået at gøre ikke kun med hr. René Skau Björnsson, men måske også med formanden og Præsidiet.
Vi kan jo se, at nogle kommuner har haft det lidt svært i de her sager, og vi har her i sommer også konkret set nogle sager – det var primært omkring irakere, der var førtidspensionister og så samtidig var parlamentsmedlemmer hjemme i Irak – som var fuldstændig uacceptable.
Men jeg vil da også gerne understrege, at det jo ikke er de eneste sager, vi har set i Danmark med hensyn til socialt bedrageri.
Det er nu engang bare sådan, at vi, hvis vi vil have samfundet til at hænge sammen, som det gør nu, med den store sammenhængskraft, der er, og også stadig væk have danskerne til at acceptere det høje skatteniveau, som vi har, så må vi gøre, hvad vi overhovedet kan, for at gøre op med socialt bedrageri og med dem, der snyder sig til penge i det her samfund.
Det er simpelt hen nødvendigt.
René Skau Björnsson (S), 2010-04-26:
Der skal findes redskaber til at bekæmpe det sociale bedrageri og til at finde de personer, som udnytter systemet og lænser kassen for de penge, der kunne bruges mange andre steder.
Problemet er bare, at det her er et redskab, der ikke virker.
Det er et redskab, som kommunerne ikke efterspørger.
Kommunerne ønsker ikke at vide, om fru Jensen er i USA mere end 2 måneder, de ønsker ikke at have det bøvl med, at hun skal til at indberette det, når hun rejser, og igen, når hun kommer hjem.
Det giver bureaukrati.
Kommunerne siger også – og kan ministeren bekræfte det – at det her bl.a. vil betyde, at kommunerne skal sende 1 million breve til landets pensionister nu og her inden sommeren for at meddele, at der kommer de her nye regler.
Det giver bureaukrati, og det giver bureaukrati, at der skal sidde medarbejdere rundtomkring i kommunerne og tage imod de her meddelelser og registrere dem.
Hvorfor mistænkeliggøre, hvorfor bruge så mange kræfter?
Inger Støjberg (V), 2010-04-26:
Det er dog en utrolig mismodig ordfører, vi har med at gøre.
Når jeg ikke svarer på, hvor mange sager der vil blive opklaret, så er det selvfølgelig, fordi jeg af gode grunde ikke ved, hvor mange sager der er.
Det er jo netop det, som det her redskab skal være med til at finde ud af.
Jeg kan ikke stå her i dag og sige lige præcis hvor mange, om det er 77, eller om det er 17, eller om det er 83,
det har jeg jo ikke en kinamands chance for at sige, og det tror jeg også godt at ordføreren er klar over.
Når det så er sagt, så er det jo interessant, at ordføreren siger, at der skal findes redskaber, men jeg hørte jo ikke ordføreren komme med gode forslag.
Jeg har i øvrigt slet ikke hørt Socialdemokratiet bidrage særlig positivt til den her debat.
Det eneste, man vil, er at være imod, men samtidig vil man gerne have problemet løst.
Det er dog ærlig talt
lidt mærkværdigt og måske mildt sagt en noget defensiv holdning at have.
Julie Rademacher (S), 2010-04-26:
Socialdemokraterne vil også gerne undgå spekulation, men vi er lidt lunkne over for hensigten med det her forslag, og de problemstillinger, der rejser sig i relation til dette.
Det drejer sig om en relativt lille gruppe, som man her rammer i forbindelse med spekulation.
Men 6-måneders-grænsen vil også få konsekvenser for langt flere end dem, og det er en lille smule problematisk.
Der er en overvejende stor sandsynlighed for, at man, når man går på pension, glemmer at hæve sine feriepenge.
Vi mener, at det vil være ærgerligt, at mange ældre måske vil miste penge ved indførelse af det her forslag på grund af en menneskelig forglemmelse.
Det er ikke fair over for de mange, der i rigtig mange år har kæmpet på arbejdsmarkedet og knoklet for det velfærdssamfund, vi har i dag.
Så vi er enige i, at vi gerne vil være med til at undgå den spekulation, der er, men samtidig vil vi også gerne rejse nogle af de problemstillinger, der fremgår af høringssvarene.
Så vi ser frem til udvalgsbehandlingen, hvor vi rigtig gerne vil have svar på nogle af de spørgsmål, som rejser sig.
Inger Støjberg (V), 2010-04-26:
Jeg mener, at begge dele er et problem.
For det første mener jeg, at vi simpelt hen mangler de her regler, men det er nu dem, vi gennemfører sammen med Dansk Folkeparti – efter et glimrende forløb med Dansk Folkeparti – for netop at få sat et bolværk op.
Med hensyn til hvordan informationen skal ske, kan jeg sige: Der skal oplyses om meddelelsespligten på Pensionsstyrelsens hjemmeside; der skal informeres om reglerne på borger.dk under det tema, der hedder »Pension«; vi tager kontakt til Ældre Sagen og til Ældremobiliseringen for netop at få dem til at oplyse om det; vi kigger selvfølgelig på, hvilke andre hjemmesider der kunne blive tale om, bl.a. forbrug.dk; hvor man ellers kan oplyse om det; Udenrigsministeriets hjemmeside skal oplyse om det; det er også sådan, at jeg agter at informere rejseforsikringsselskaberne om det, fordi mange af dem, der rejser udenlands længere tid, jo vil komme i kontakt med dem.
Så det bliver bredt, og det er da netop i erkendelse af, at det da er helt afgørende, at vi også får informeret om de her regler.
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-04-26:
Nu siger ministeren, at hun ikke har en kinamands chance for at finde ud af, hvor mange mennesker det her vil berøre.
Jeg synes ikke, det er særlig betryggende, at vi vedtager et lovforslag, der er totalt overkill, som vil komme til at ramme samtlige førtidspensionister, samtlige pensionister i Danmark, uden at ministeren overhovedet har en idé om, om det vil virke, eller hvor mange der vil blive ramt af det.
Det synes jeg virkelig kræver en kommentar fra ministeren.
I forhold til sort arbejde ved vi jo f.eks., hvor mange der gør det, og hvordan befolkningens holdning er til det, og på den måde kan man gå ind og lave noget lovgivning i forhold til at fange det.
Kan det virkelig passe, at vi ikke har en eneste undersøgelse, der viser, hvor mange der laver socialt bedrageri?
Hvis svaret er ja, hvordan kan man så iværksætte sådan en stramning af lovforslagene, som indebærer en hel masse bureaukrati?
Inger Støjberg (V), 2010-04-26:
Altså, først bliver vi nødt til lige at ramme en pæl igennem spørgsmålet om bureaukrati.
Så ved jeg ikke, om ordføreren har været fysisk fraværende eller i hvert fald mentalt fraværende, for debatten har i hvert fald ikke sat sig nogen spor.
Jeg har nemlig ikke sagt, at man ikke har en kinamands chance for overhovedet at sige noget om det her.
Det, jeg har sagt, var netop som svar på et spørgsmål, som jeg fik fra den socialdemokratiske ordfører, at jeg jo ikke har en kinamands chance for at sige noget som helst om, hvor mange man så vil fange med det her.
Regeringen kan mange ting, men dog ikke spå om fremtiden.
Men det, jeg kan sige, er, at det her vil være det værktøj, som kommunerne nu kan bruge for netop at dæmme op for den usle handling, det er at udføre socialt bedrageri.
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-04-26:
Jeg tror godt, at danskerne har fundet ud af, at regeringen ikke kan spå om fremtiden.
Det er derfor, at Danmark står i den situation, landet gør, med masser af lappeløsninger, og endnu en har vi her, ikke?
Det er da utroligt, at ministeren ikke kan svare på, om der er en evidens for at indføre sådan en stramning og et overbureaukrati for det her uden at vide, om det overhovedet vil have en virkning.
Det synes jeg er meget, meget bekymrende.
Nu siger ministeren, at det ikke vil være alt for meget bureaukrati, så mit spørgsmål er: Har man regnet ud, hvor mange timer det drejer sig om?
Hvor mange timer skal sagsbehandleren bruge på det her?
Det vil jeg gerne vide.
Så vil jeg også gerne vide: Har man fundet ud af, hvor meget det koster at sende den der million breve ud, som kommunerne skal?
Inger Støjberg (V), 2010-04-26:
Jeg vil godt sige, at jeg synes, at et af de største problemer med socialt bedrageri er, at det udfordrer vores sammenhængskraft i samfundet.
Det udfordrer den retfærdighedssans, som langt de fleste danskere selvfølgelig fuldt ud er i besiddelse af, og derfor er det simpelt hen ikke rimeligt bare at læne sig tilbage og sige: O.k., der er altså nogle få, der bedrager, og det gør nok ikke så meget, for samfundet hænger nok sammen alligevel.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-26:
Dansk Folkeparti kan støtte det her forslag.
Vi hørte Venstres ordfører redegøre udmærket for det.
Det, der er problemet, er selvfølgelig, hvis der kan spekuleres, og der er mulighed for, at man kan udskyde feriepengene, indtil man bliver folkepensionist, for så er der ikke modregning i folkepensionen, og det er der jo i efterlønnen.
Dansk Folkeparti synes, at det er helt fint, at vi får stoppet det her hul, inden der bliver spekuleret i det.
Jeg skal ikke kunne sige noget om, om der er nogen, der allerede nu har spekuleret i det, for der går lang tid, fra man stopper på arbejdsmarkedet, hvis man går på efterløn, og indtil man kan få folkepension.
Hvis man så bliver på arbejdsmarkedet, indtil man kan få folkepension, kan man få feriepengene udbetalt uden modregning i folkepensionen.
Det er egentlig det, der står i forslaget til lov her.
Dansk Folkeparti synes, at det er udmærket, at vi får stoppet det hul her, så folk bliver klar over, at når de går på efterløn, skal de have indberettet, hvornår de forventer at de skal have feriepengene udbetalt, og så sker der dermed en modregning i efterlønnen.
Det har altid været meningen, at feriepengene var en erstatning for lønnen, når man var på arbejdsmarkedet.
I den forbindelse er efterlønnen jo også en del af en løn, når man er på arbejdsmarkedet.
Det er folkepensionen derimod ikke.
Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Vi ser frem til udvalgsarbejdet, og skulle der være problemer i den forbindelse, der skal løses, er vi også klar til at se på de problemer.
Morten Østergaard (RV), 2010-04-26:
For et år siden færdigbehandlede Folketinget aftalen om regeringens og Dansk Folkepartis skattereform, forårspakke 2.0.
I dag førstebehandler vi så et lovforslag, som fremsættes under dække af at være en teknisk konsekvens heraf.
Forslaget regulerer fastsættelsen af arbejdsskadeerstatning.
Angiveligt skyldes det ændringer i skattesatserne i forårspakke 2.0, at loven nu ændres.
Regeringen har altså brugt det meste af et år på dette konsekvensforslag.
Alligevel har man kun kunnet finde tid til 5 dages høring, og alligevel har man ikke kunnet overholde Folketingets frister for fremsendelse af høringssvar og notater.
Det er dybt pinligt og i modstrid med retningslinjerne for god kvalitet i lovgivningen.
Bedre bliver det ikke, når man så læser høringssvarene, for der synes at være en afgrundsdyb uenighed mellem regeringen og bl.a. Danske Advokater om, hvorvidt forslaget forringer de økonomiske vilkår for arbejdsskadede.
Danske Advokater mener desuden ikke, at der er behov for at lovgive på ny, da der allerede er bemyndigelse til at justere efter nye skattesatser.
For at gøre forslaget udgiftsneutralt laver man nemlig også en ændring omkring arbejdsmarkedsbidraget, som fremover ikke indgår i årslønsfastsættelsen.
Til gengæld forhøjes så erstatningsniveauet fra 80 pct. til 83 pct., og herved bliver, og jeg citerer: den samlede løsning udgiftsneutral.
Den samlede løsning, ja, men for den enkelte arbejdsskadede er det interessante jo, om lovforslaget forringer de økonomiske vilkår i deres tilfælde.
For pludselig er argumentet ikke forårspakken, men de seneste skattereformer, altså både forårspakke 2.0 og forårspakke 1.0 fra 2007, og som ministeren skriver, stilles ingen ringere end før reformerne.
Men sådan kan man da vist ikke regne, altså pludselig at rykke udgangspunktet tilbage til 2007.
Det gør det jo så selvfølgelig endnu mere bizart, at lovforslaget først kommer nu.
Men det er altså ikke let at blive klog på forslaget, og der har dårlig været tid til at blive klog på det.
Normalt vil vi ikke forhindre en konsekvensrettelse som følge af en aftale, som vi ikke er med i, men usikkerheden ved det her lovforslag er så stor, at hvis vi ikke kan få klarhed over det i udvalgsbehandlingen, ønsker vi ingen andel i det og vil så stemme imod.