Martin Henriksen (DF), 2007-01-26:
Så springer jeg jo køen over.
Det går nok også.
I Dansk Folkeparti har vi løbende sikret flere ressourcer til det danske sundhedsvæsen.
Det er en af Dansk Folkepartis mærkesager at sikre en stadig bedre behandling til danskerne.
Et velfærdssamfund som det danske skal være i stand til at drage omsorg for borgerne, og den forpligtelse gælder især, når der er tale om syge mennesker.
Der er på finansloven afsat 1,7 mia. kr. ekstra til sundhed i forhold til 2006, og hertil kommer 200 mio. kr. til en lånepulje primært til kræftbehandling.
Der er også afsat midler til influenzavaccination af pensionister og førtidspensionister med henblik på en forebyggende indsats.
Sundhedsområdet styrkes også med tilskud til ny behandling med insulinpumper, undersøgelse af nyfødtes hørelse, undersøgelse af hepatitis A hos gravide, alt sammen en forebyggende indsats, som også er nødvendig at inddrage i debatten.
Der er med andre ord sat en lang række initiativer i gang, og Dansk Folkeparti vil naturligvis løbende følge området og sikre en fornuftig implementering af de forskellige initiativer på sundhedsområdet og selvfølgelig i samarbejde med de forskellige samarbejdspartnere.
I forbindelse med uddannelsesdelen, som vi diskuterer i dag, er optaget af lægestuderende blevet forøget inden for de seneste år, ligesom der bl.a. er blevet gennemført en opstramning af sygeplejerskeuddannelsen, hvor der dels er blevet sat ind over for frafaldet med øget mulighed for støtte og vejledning til studerende, som har vanskeligt ved at opfylde kravene, dels er der iværksat undervisningstilbud, som kan motivere og fastholde de ressourcestærke studerende i uddannelsen.
Desuden skal sammenhængen mellem den teoretiske og den kliniske del af uddannelsen styrkes, alt sammen med henblik på at sikre, at flere gennemfører uddannelsen, og selvfølgelig også sikre, at kvaliteten er høj.
Vi skal også blive bedre til at udnytte national og international forskning.
I den forbindelse er der i globaliseringsaftalen afsat midler til styrkelse og udbredelse af forskningstilknytning og til deltagelse i forskningsprogrammer, og det er Dansk Folkepartis hensigt, at disse midler også skal komme de sundhedsfaglige uddannelser til gode.
Hvis vi skal fortsætte den positive udvikling på sundhedsområdet, herunder kræftbehandlingen, er det afgørende, at der er tilstrækkeligt med uddannet personale inden for strålebehandlingen på kræftområdet.
Dansk Folkeparti har med tilfredshed noteret sig, at Indenrigs- og Sundhedsministeriet i samarbejde med Undervisningsministeriet har nedsat et såkaldt hurtigtarbejdende udvalg, der skal kigge på rammerne for uddannelsen af personalegrupperne inden for strålebehandling.
I den anledning mener Dansk Folkeparti, at det er relevant at kigge på den nuværende vægtning af faget stråleterapi i radiografuddannelsen, ligesom efteruddannelse til de grupper, der varetager kræftområdet og andre områder, skal prioriteres, og i den henseende, som det også har været nævnt før, mener vi, at det er vigtigt at inddrage social- og sundhedsassistenterne i arbejdet og sikre, at også denne gruppe får lov til at bidrage positivt til løsningen af problemerne.
Jeg vil også gerne understrege, at det er afgørende for kvaliteten i sundhedsvæsenet, at vi ikke insisterer på, at jo flere der kommer igennem, jo bedre er det.
Det er vigtigt, at vi ikke svækker det faglige indhold af hensyn til studerende, som reelt ikke har forudsætningerne for at uddanne sig inden for det sundhedsfaglige område.
Dansk Folkeparti har i lang tid krævet, at der blev gjort noget ved det stigende antal svenske studerende på lægestudiet.
Her er der sat forskellige initiativer i gang, og det er vi naturligvis godt tilfredse med.
Det holder ikke, at vi hele tiden taler om lægemangel i Danmark, samtidig med at unge danskere, der gerne vil studere medicin, skubbes væk af udenlandske studerende.
De svenske og norske studerende på de danske medicinstudier kan blive til en ressource for det danske samfund.
Derfor vil Dansk Folkeparti gerne, såfremt der er stemning for det i dag, genfremsætte vores beslutningsforslag om 7 års arbejdspligt for udenlandske studerende, såfremt der er behov for dem i Danmark.
Så tror jeg faktisk at vi kan komme et stykke hen ad vejen.
Afslutningsvis vil jeg gerne understrege, at man tager fejl, hvis man tror, vi kan løse problemet med mangel på personale inden for det sundhedsfaglige område udelukkende med udenlandsk arbejdskraft.
Det er ikke nødvendigvis kvalifikationerne, den er gal med, det er tit et spørgsmål om kulturel og sproglig forståelse for det danske, og det er altså en helt afgørende faktor i det danske sundhedsvæsen – i hvert fald efter Dansk Folkepartis opfattelse.
Der kan i pressede situationer arbejdes på at få kvalificeret arbejdskraft til landet, men jeg mener ikke, at det er løsningen på lang sigt.
Den langsigtede løsning må være at uddanne folk herhjemme, og hvis det indebærer, at det er nødvendigt at øge antallet af pladser på de relevante uddannelser, er vi selvfølgelig villige til at se på det, som det også har været illustreret fra regeringens side, og selvfølgelig også til at se på en styrket vejledningsindsats, hvilket vi i øvrigt allerede er i gang med.
Det er også afgørende, at vi kigger på ungdomsuddannelserne, herunder den økonomiske forskel mellem de gymnasiale uddannelser.
Det var ordene.