runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2012-06-11:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at Enhedslisten altid vil støtte et forslag om, at man sender behandlingen af et konkret lovforslag tilbage til udvalget, hvis der findes en eneste saglig begrundelse for det, men det gør der ikke her.
Begrundelsen for at sende lovforslaget tilbage til udvalget er, at der er uklarhed i en tidligere lov.
Det er ikke, at der er nogen som helst uklarhed i forhold til det lovforslag, der ligger her, for der er ingen uklarhed.
Derfor vil jeg sige, at der også må være grænser for, hvilke usaglige begrundelser man vil bruge for at sende et lovforslag tilbage til udvalget.
Så derfor kan vi ikke støtte det her.
I modsætning til Venstre har vi ellers det princip, at når der kommer saglige, seriøse anmodninger om det, så støtter vi det selvfølgelig, uanset hvordan vi forholder os til det konkrete forslag, men i det her tilfælde må jeg bare sige, at det simpelt hen er for langt ude.
Det, som man nu synes er uklart fra Venstres side, har intet med det konkrete lovforslag at gøre.
Det har noget at gøre med en dårlig og åbenbart noget sjusket lovgennemførelse fra en tidligere regerings side, som vi så skal se hvordan vi kan få gennemført fornuftigt efterfølgende, men det har ikke noget med det her lovforslag at gøre.
Mette Gjerskov (S), 2012-06-11:
Alt det, fru Birthe Rønn Hornbech siger, kunne sådan set være fuldstændig rigtigt, hvis det altså bare drejede sig om det lovforslag, vi behandler i dag.
Det gør det ikke, og derfor vil jeg foreslå, at vi færdigbehandler det her lovforslag og så efterfølgende tager en drøftelse af alle de mange, mange spørgsmål, som jeg er helt sikker på at Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti stadig væk har til den lov, de vedtog for et år siden.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2012-06-11:
Nu synes jeg, at ministeren skal passe på med ikke at beskylde andre for manglende ordentlighed.
Det, det drejer sig om, er, hvad ministeren sagde under andenbehandlingen, og det må jeg gå ud fra havde noget med loven at gøre, og der sagde ministeren klart, at loven skulle administreres af kommunerne.
Og når jeg spurgte, hvem landmændene skal spørge, var svaret: Gå til kommunerne.
Det, der så er sket – nu synes jeg, at ministeren skulle høre efter –
er, at KL, Kommunernes Landsforening, har sendt en meget opsigtsvækkende pressemeddelelse ud, hvor de er meget overraskede over ministerens udmeldinger til mig under andenbehandlingen, og hvor Kommunernes Landsforening fremhæver, at de ikke aner et klap om det her, og at de aldrig har hørt om det, og at den lov, som VK-regeringen indførte, ikke pålagde kommunerne nogen pligt.
Det er, hvad KL skriver i pressemeddelelsen.
Derfor må jeg jo spørge ministeren: Hvad er så svaret på det i dag?
Har ministeren afgivet urigtige oplysninger, og er det det, der skal skjules, når vi ikke kan få svar i dag?
Selvfølgelig skal sagen tilbage, sådan at vi får foreholdt ministeren det, som Kommunernes Landsforening skriver.
Mette Gjerskov (S), 2012-06-11:
Jamen det er bare for helt kort at sige, at jeg bliver nødt til at holde fast i, at det spørgsmål, hr. Erling Bonnesen gerne vil have afklaret, intet som helst har med det her lovforslag at gøre, så nu må vi altså have en lille smule ordentlighed i tingene.
Jeg vil vældig gerne stille mig til rådighed for at svare på alverdens spørgsmål, men det har ikke noget med det her lovforslag at gøre.
At køre en trætte om tingene på det her tidspunkt af lovbehandlingen synes jeg er helt uacceptabelt.
Erling Bonnesen (V), 2012-06-11:
Den her sag har da i høj grad også noget med den aktuelle sag at gøre.
Det er da korrekt, at ændringslovforslaget handler om de her to ting, som ministeren remser op, men hvordan skal det så implementeres, når det er, at lodsejerne og landmændene begynder at henvende sig til de respektive kommuner og spørger: Jamen hvor skal mine randzoner være?
Jeg har fået et kort her, som i øvrigt er smækfyldt med fejl, men det har vi tidligere debatteret, og så kan det jo ikke nytte noget, at man heller ikke i forbindelse med den aktuelle lovbehandling, vi har gang i herinde nu, kan få svar.
Mette Gjerskov (S), 2012-06-11:
Jeg er stærkt optaget af, at vi i Folketinget har ordentlig lovbehandling, men jeg må også sige, at tingene må hænge sammen.
Det spørgsmål, hr. Erling Bonnesen stiller nu, skulle rettelig have været stillet til behandlingen af L 158 i 2011.
Jeg vil gerne drøfte sagen med hr. Erling Bonnesen, jeg stiller mig til rådighed for samråd, for spørgsmål, for alverdens ting og sager.
Men det har intet at gøre med det lovforslag, vi behandler nu.
L 145 handler om to ting: Det handler om offentlighedens adgang til randzonerne, som intet har at gøre med det, hr. Erling Bonnesen taler om, og så handler det om muligheden for at dyrke energiafgrøder i randzonerne, og det har heller ikke noget at gøre med det, hr. Erling Bonnesen taler om.
Jeg kan kun se det som et forsøg på endnu en gang at udskyde det, som hr. Erling Bonnesen reelt er imod, og det er i det hele taget at indføre randzoner, på trods af at han selv har stemt for i sin tid.
Erling Bonnesen (V), 2012-06-11:
Det er jo underligt, og det er det, som ministeren skulle have påtaget sig for lang tid siden, uanset om det er den ene eller den anden lov.
Så man kan sige, at der jo ikke er fulgt op på det.
Tingene er jo ikke klaret, der er ikke nogen, der ved, hvem der gør hvad, og det er jo derfor, jeg så også anmoder om, at vi kan få afbrudt tredjebehandlingen nu, sådan at vi i udvalget kan få klar besked om det her.
Altså, vi kan da ikke leve med en situation, hvor Folketinget og det pågældende udvalg ikke har fået en ordentlig redegørelse for, hvad det er, der foregår.
Når vi spørger ind til det og ringer til kommunerne, siger de: Det har vi ikke hørt noget om, vi har ikke haft nogen forhandling.
Det kan vi da ikke leve med, og derfor må jeg fastholde, at vi anmoder om at få tredjebehandlingen afbrudt og sagen sendt til Fødevareudvalget.
Mette Gjerskov (S), 2012-06-11:
Jeg står med lovforslaget her, og jeg må bare sige, at jeg har besvaret over 100 spørgsmål.
Jeg har været i samråd, før lovforslaget overhovedet blev fremsat.
Jeg har været i samråd, efter at lovforslaget blev fremsat.
Vi har haft en lang debat ved førstebehandlingen.
Vi har haft en lang debat ved andenbehandlingen.
Det, hr. Erling Bonnesen fra Venstre beder om, er, at et spørgsmål, han har om den oprindelige lov, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti vedtog for et år siden, skal afholde os fra at vedtage et lovforslag i dag, som alene handler om offentlighedens adgang langs vandløb og spørgsmålet om plantning af energiafgrøder.
Den usikkerhed, hr. Erling Bonnesen nævner, har intet som helst med det her lovforslag at gøre.
Derfor vil jeg foreslå, at vi tager tredjebehandlingen.
Det er noget helt andet, tredjebehandlingen drejer sig om.
Erling Bonnesen (V), 2012-06-11:
Tak for det.
Når der i en sag kommer nye, væsentlige oplysninger frem, skal man lytte opmærksomt.
Og lige nøjagtig i den her sag er der nu på det allerseneste, efter vi har haft de forskellige udvalgsbehandlinger og også behandling her i salen, kommet en klar melding fra KL på vegne af alle landets kommuner med overskriften: De finder det overraskende med kommunale opgaver om randzoner.
Den er de åbenbart ikke rigtig med på i KL og i kommunerne.
Man kan jo ikke vedtage en lov endeligt, før man også er klar over, hvordan den egentlig skal følges op i praksis.
Derfor vil vi selvfølgelig gerne nå at have en redegørelse om, hvad der rent faktisk kommer til at ske.
Er der nogen aftaler mellem regeringen og KL på det her område?
Altså, kort og godt, hvem gør hvad?
Og der er hele den økonomiske afklaring om DUT.
Normalt er det sådan, at i en sådan sag skal den pågældende minister tage kontakt til KL for at få de her ting på plads og få det forhandlet på plads.
Det er i henhold til den udmelding, som er kommet fra KL, øjensynligt ikke sket i den her sag, og det synes vi selvfølgelig i Venstre er uholdbart.
Det må vi have afklaret, så vi får kastet lys over det her.
Med det som grundlag vil jeg gerne på vegne af Venstre anmode om, at vi får afbrudt tredjebehandlingen nu, med henblik på at sagen bliver sendt tilbage til udvalget, så vi får en mulighed for at få det her besvaret skriftligt.
Det mener vi godt kan nås.
Så jeg har en anmodning om at afbryde tredjebehandlingen og tilbagesende sagen til udvalget.
Forslag om standsning af sagens behandling
Tak for det.
Jeg respekterer det og skal gøre det helt kort.
Det er de øjensynligt ikke i den her sag, og det er da så stærk en begrundelse, som man overhovedet kan komme med, for at anmode om at få en klar besked om det.
Det tror jeg da også at hr. Per Clausen gerne vil have, når han lige får tænkt lidt over det.
Så jeg vil da anmode hr. Per Clausen om at overveje sin stilling en gang til.
Camilla Hersom (RV), 2012-06-11:
Jeg tror, at alle, der har været her i Folketingssalen under førstebehandlingen, og i hvert fald alle dem, der var til stede under andenbehandlingen, vil være klar over, at det er en sag, vi har diskuteret længe.
Her ligger ministerens sag med alle spørgsmålene, og der har også været flere samråd – spørgsmål er blevet besvaret.
Det, det her handler om, er noget helt andet, nemlig at man løber med hundrede kilometer i timen væk fra det, man selv har besluttet.
Men lad os nu endelig får vedtaget det her lovforslag.
Martin Henriksen (DF), 2012-06-11:
Nu har der lige været en debat om, hvorvidt udlændinge, som slet ikke lever op til kravene for dansk statsborgerskab, alligevel skal have dansk statsborgerskab, og der kan vi forstå, at Venstre altså ender med at stemme for.
Vi er forundrede over, at Venstre og Konservative her i dag og endegyldigt på onsdag ender med at lægge stemmer til regeringens lempelser af udlændingepolitikken.
Jeg synes, det begynder at glide lidt, at smutte lidt for Venstre, og jeg vil da anmode Venstre om at komme tilbage på ret kurs.
Det kan nås endnu.
Lars Barfoed (KF), 2012-06-11:
Jeg vil bare sige, at jeg simpelt hen synes, det er for svagt, at ministeren bare bliver siddende dernede på sin stol i stedet for at gå op og svare på det, fru Lene Espersen har spurgt om: Vil det her berøre andet end randzoner, eller vil det kun berøre randzoner?
Det må Folketinget kunne forvente et klart svar fra ministeren på.
Så må ministeren gå herop og svare på det.
Det er for svagt, hvis ministeren ikke vil gå herop og svare på det klart og tydeligt.
René Christensen (DF), 2012-06-11:
Ministeren har fuldstændig ret i, at L 145 er en ændring af en tidligere vedtaget lov, og det, der kommer på dagsordenen her, er offentlighedens adgang, og det er, at man som landmand ikke længere har mulighed for at dyrke energiafgrøder i de udlagte randzoner.
Jeg skal også takke ministeren for, at ministeriet og ministeren har svaret bredt på en del spørgsmål i forbindelse med behandlingen af L 145.
Men når ministeren sådan ligesom giver udtryk for, at det her er to ændringsforslag og ikke noget, der betyder så meget, så mener jeg og Dansk Folkeparti faktisk, at det, ministeren gør her, er, at der fundamentalt ændres på den tidligere vedtagede lovgivning, og det er i forhold til ekspropriation.
Og det er altså, fordi ministeren giver den offentlige adgang.
Jeg er klar over, at hvis man spørger jurister, om det er lig med ekspropriation, at offentligheden får adgang, så siger de: Nej, det er det ikke.
Men nu er alle os, der sidder her, politikere, og vi ved jo godt, at det her – når der er gået en årrække – næsten bliver umuligt at rulle tilbage.
Kommunerne får indført i alle deres turistguider, at man nu kan gå langs de her vandløb, og det er så hyggeligt, og man kan cykle på sin mountainbike, og det er jo rigtig godt.
Jeg synes, det er en fin gave, ministeren giver til befolkningen.
Jeg synes bare, ministeren skulle betale for den her gave, som ministeren så gerne vil give.
Derfor mener vi faktisk, at det, ministeren gør her, er at ændre en lovgivning om randzoner, der var vedtaget i forhold til nogle miljømål.
Og det er såmænd også en god gave, men ministeren giver den bare ikke selv.
Det er landbruget, der kommer til at betale.
Derfor mener vi, at den her lovgivning nu ændrer sig til ekspropriation, og det er derfor, vi i Dansk Folkeparti har været og er voldsomt irriterede og faktisk også lidt ophidsede over, at ministeren har ændret i den her lovgivning. Der må vi sige, at vi håber, at den stævning, der er kommet mod staten, også kommer til at omhandle det her.
Og så må vi jo kigge på, om det på nogen måde kan få opsættende virkning, i forhold til hvordan vi får implementeret randzonerne.
Lene Espersen (KF), 2012-06-11:
Tak, hr. formand.
Min pointe er, at jeg simpelt hen har brug for, at ministeren fra Folketingets talerstol tilkendegiver, at det alene er randzonerne, som der nu gives adgang til.
Det er klart, at når det her har været noget af det, der har været allermest diskuteret rent juridisk, og som også har ligget til grund for, at bl.a. Advokatrådet har løftet en advarende pegefinger, så nytter det jo ikke noget, at den adgangsbekendtgørelse, der efterfølgende sættes i værk, faktisk giver adgang til arealer ud over randzonerne.
Og det svar, jeg har fået, er simpelt hen ikke tilfredsstillende.
Ministeren henviser til Miljøministeriet, der skriver, at det bare er almindelig praksis, man laver om på.
Jeg kan ikke forstå – når der har været så meget diskussion om det her – at man ikke gør det fuldstændig klart, at det, man alene åbner op for, er randzonerne og ikke alt muligt andet, og derfor har jeg brug for ministerens tilkendegivelse om, at det er det, det drejer sig om, og ikke andet.
Vi bliver jo nok desværre ikke enige om det substantielle indhold i loven, men jeg synes i hvert fald, det er at snyde på vægten, hvis man bruger L 145 til at give offentligheden yderligere adgang, altså ud over det, vi allerede har diskuteret her i Folketingssalen.
Så jeg vil gerne bede om ministerens kommentar til dette.
Når jeg tager ordet ved tredjebehandlingen efter en meget grundig debat under både første og anden behandling, er det jo, fordi det i denne sag desværre har vist sig, at hver gang man har stillet et spørgsmål og fået et svar, så åbnes der sådan set op for, at der er nye spørgsmål, man kan stille, fordi der simpelt hen er så meget, der er ubesvaret.
Noget af det, som L 145 utvivlsomt handler om – der har været meget diskussion om, hvad det ikke handler om – er offentlighedens adgang.
Og der fremgår det meget klart af L 145 – altså det fremsatte lovforslag – side 4, at der bl.a. sker det nu, at hovedreglen i naturbeskyttelseslovens § 24, stk. 1, nemlig at udyrkede arealer er åbne for færdsel til fods for offentligheden, kommer til at omfatte randzonerne.
Men det fremgår også af lovforslagets side 4, at der kan gå en årrække, inden et areal lever op til naturbeskyttelseslovens definition af at være et udyrket areal.
Det, jeg har været meget optaget af, har været at se på hele spørgsmålet om ekspropriation, for der sker et indgreb i den private ejendomsret.
Og der har ministeren i talrige besvarelser, bl.a. på spørgsmål 62, bekræftet, at netop det, at der gives adgang til uopdyrkede arealer, er noget af det, kammeradvokaten har skullet lægge til grund.
Til min store overraskelse, må jeg sige, oplever vi så nu, at det, der skal udmønte disse nye regler, nemlig adgangsbekendtgørelsen, er blevet ændret, og alle ville jo forvente, at teksten var den samme, og at der bare blev tilføjet, at det nu også gælder randzonerne.
Erling Bonnesen (V), 2012-06-11:
Der har været sagt en lang række ting undervejs, og tiden rækker ikke til at trække det hele frem.
Jeg vil bare klart markere et par enkelte ting.
Den ene er, at det hele tiden tilbage fra VK-regeringens tid har været fuldstændig klart, at en forudsætning for implementering, ikrafttrædelse og igangsættelse af loven var, at der lå et fuldstændigt kortmateriale fra myndighedernes side.
Der har vi nu igennem en lang og grundig sagsbehandling fået konstateret, at det gør der ikke.
Man overfører ansvaret, tørrer det så at sige af på lodsejerne, grundejerne, landmændene.
Det er klart utilfredsstillende.
Det er også derfor, at Venstre er gået så stærkt ind i det her på det sidste.
Vi står selvfølgelig ved det ansvar, som vi har, og står ved det, som vi har sagt hele tiden, og derfor står vi selvfølgelig også fast på de forudsætninger, som vi selv havde med fra starten.
Det har vi så ikke kunnet få flertal for nu.
Man stiller jo nu lodsejerne og landmændene i en fuldstændig umulig situation.
Det er klart utilfredsstillende, men det er et flertal fra den røde side nu klar til at køre hen over, og så har man selvfølgelig også ansvaret for det hele.
Men vi står selvfølgelig ved det, vi sagde fra starten, at der skulle ligge et klart og fuldstændigt kortmateriale fra myndighedernes side.
Det er klart utilfredsstillende.
Martin Henriksen (DF), 2012-06-11:
Tak for det.
Jeg synes jo, at det klinger hult, når Venstres ordfører står på talerstolen og endnu en gang tordner imod det pågældende lovforslag, når vi alle sammen ved, at Venstre ender med at stemme for det pågældende lovforslag, og at Venstre ender med at stemme for at give statsborgerskab til de personer, som Venstre argumenterer for ikke skal have statsborgerskab.
Så jeg vil anmode Venstre om at lade være med at blive ved med at kritisere forholdene, når Venstre dybest set ikke har tænkt sig at ændre på forholdene.
Christian Juhl (EL), 2012-06-11:
Det tog lang tid, før Socialdemokratiet og regeringen fandt ud af, hvad de ville i det her spørgsmål, og det ser ud til, at årsagen var, at man ville diskutere det med sine EU-partnere.
Hvordan synes ordføreren det er gået med de diskussioner med EU-partnerne i det her spørgsmål?
Mogens Jensen (S), 2012-06-11:
Jo, men jeg har det sådan, at jeg synes, man så vidt muligt skal forsøge at undgå at blande sport og politik sammen
Det er jeg godt klar over at det bliver, at det kan blive, og derfor synes jeg, det er sund fornuft, at vi fortsætter den linje, som faktisk også blev lagt under den forrige regering, og hvor vi siger, at har de valgt at lægge et sportsarrangement i et land, hvor der er grund til at kritisere menneskerettighederne, og man ikke har valgt at lave en sportslig boykot – for det kunne man jo også gøre, så ville man jo lave en rigtig boykot, hvis alle lande sagde: Vi holder vores sportsfolk hjemme, så vi ikke skubber dem foran os i kampen – altså hvis man ikke har gjort det og ens sportsfolk møder op, mener jeg også, at vi politisk, kulturministeren, sportsministeren, skal være der for at bakke landets deltagelse og sportsfolkene op.
Men jeg synes, det så er helt fint, at man uden for det program har mulighed for at mødes og netop gøre sin kritik gældende over for styret, møde menneskerettighedsgrupper og bakke dem op i deres arbejde, som det jo helt tydeligt er sket med den danske kulturministers deltagelse, og som mange af de her grupper har været glade for.
Christian Juhl (EL), 2012-06-11:
Ting kan jo gøres på mange måder, og jeg vil høre, om Socialdemokratiets ordfører synes, det er ganske utænkeligt, at et afbud til en fodboldkamp kunne være et af flere pressionsmidler mod et land, der ikke har det særlig godt med menneskerettighederne.
Mogens Jensen (S), 2012-06-11:
Jamen jeg er da fuldstændig enig med Venstres ordfører i, at i forhold til menneskerettighedsovertrædelser og også i forhold til racisme er der lande, hvor situationen er langt, langt mere alvorlig, end den er i Danmark.
Og jeg synes generelt, at vi i Danmark godt kan være os selv bekendt på de her felter.
Men der er også ting i Danmark, der kan kritiseres, og vi bliver nødt til – også når vi selv ønsker, at der skal stå respekt om overholdelse af menneskerettigheder – at tage imod den kritik, der måtte komme mod os selv, også selv om det er små ting, der gør sig gældende. Jeg vil altså sige, at når jeg kan respondere på kritikken omkring lige præcis det med, hvordan man omtaler kriminelle i de danske medier, så er det jo, fordi vi selv i Danmark også har haft en diskussion om det her.
Det er blevet kritiseret, at nogle medier ønsker at fremhæve, at man har en anden etnisk baggrund end dansk, når man begår noget kriminelt.
Og det er der jo ikke nogen særlig grund til at gøre, andet end hvis man ønsker at fremstille den gruppe af mennesker som specielt kriminelle.
Så ECRI har altså en pointe, synes jeg, men jeg er jo fuldstændig enig med ordføreren i, at alvorligheden af det, der trænger til forbedringer i Danmark, ikke er stor i forhold til mange andre lande.
Michael Aastrup Jensen (V), 2012-06-11:
Tak for det.
Jeg må indrømme, at jeg havde håbet på, at medieordføreren for det næststørste parti i Danmark ville have den klare opfattelse, at det var noget, som medierne nok selv skulle kunne klare inden for gældende dansk lovgivning.
Formanden for delegationen vil jo så få lejlighed til at kigge på den her rapport, og jeg tror også, at ordføreren kommer til at se, at det altså meget klart er en fuldstændig indblanding i, hvordan og hvorledes et land som Danmark egentlig håndterer tingene selv.
Så jeg kunne godt tænke mig også at røre lidt rundt i det i forhold til medieordføreren; jeg håber, at ordføreren tager medieordførerkasketten på og også erkender, at her er ECRI altså gået for langt, og at man måske burde koncentrere sin indsats om lande, som har langt, langt værre problemer, end vi nogen sinde har haft i Danmark.
Mogens Jensen (S), 2012-06-11:
Jeg må indrømme, at da jeg i en periode har været væk fra Europarådets arbejde, har jeg ikke haft lejlighed til at læse hele ECRI-rapporten, men jeg har set nogle omtaler af den.
Det er min holdning generelt ud fra de rapporter, vi ser fra ECRI, at jeg synes, de gør et godt og grundigt stykke arbejde i forhold til at gennemgå landenes forbedringspotentiale, når det gælder en lang række områder.
Og med hensyn til de to forhold, som ordføreren nævnte, altså bl.a. spørgsmålet om, hvordan man i kriminaljournalistikken og i medierne fremstiller forbrydelser, så er det jo bemærkelsesværdigt, at medierne, selv om der er tale om danske statsborgere, en lang række gange har fremhævet, at de kommer fra Mellemøsten eller fra Nordafrika, hvorimod det som oftest ikke fremhæves, hvis de kommer fra Thy eller fra Sønderjylland.
Og der tror jeg der er et arbejde at gøre også i de danske medier for at sikre, at der ikke – måske uforvarende – gøres forskel.
Michael Aastrup Jensen (V), 2012-06-11:
Tak for det.
Ikke mindst vil jeg sige tillykke til hr. Mogens Jensen, fordi han jo nu har overtaget formandsrollen.
Det glæder vi os til her i forbindelse med junisessionen.
I rapporten, som jo går ind og kigger på racismeproblemet i Danmark – som jeg tror overskriften nogenlunde er – er der lavet en lang række henstillinger.
Rapporten fylder 52 sider, og henstillingerne har numre, bl.a. henstilling 105 og 106.
Henstilling 105 siger, at ECRI henstiller, at de danske myndigheder, godt nok uden utidige indgreb i mediernes uafhængighed, opfordrer medierne til at afholde sig fra at udsende oplysninger, som kunne tænkes at forårsage øget diskrimination osv.
Henstilling 106 siger, at ECRI henstiller, at de danske myndigheder sikrer, at politiet kommunikerer med medierne og offentligheden på en måde, som ikke befæster fjendtlighed osv. Sådan er alle henstillingerne; man er fuldstændig kritisk over for hele den måde, som Danmark faktisk håndterer alt på inden for det her område.
Er hr. Mogens Jensen enig i de henstillinger?
Michael Aastrup Jensen (V), 2012-06-11:
Vi har derfor også sagt, at vi i fremtiden ikke på forhånd vil kunne sige, om det er noget, vi vil kunne støtte eller ej, for det er noget, vi vil tage op fra sag til sag.
For der var i forbindelse med afholdelsen af OL, til forskel fra hvordan det er nu, ikke tale om, at der var et boykotmønster, og vi havde ikke noget formandskab, men det har vi nu, og derfor var det dybt sørgeligt, at regeringen valgte at troppe op i Ukraine, for det var noget, der var med til at lukke luften ud af det boykotmønster, der var blevet bygget op af en lang række fremtrædende lande i EU og af en lang række fremtrædende personligheder i EU.
Der betyder det, når man har formandskabshatten på, altså noget, hvad man gør.