Hans Christian Schmidt (V), 2010-11-18:
Det er næppe nogen hemmelighed, at postmængderne gennem de senere år har været faldende.
Jeg kunne forstå på den sidste ordfører, at det kan man henføre til en ideologisk tankegang – at det, der gør, at postmængderne falder, har noget at gøre med, hvilken ideologisk tankegang man har.
Altså, det forsøg har jeg da alligevel aldrig hørt før, men man må jo gribe til, hvad man synes man kan finde.
Overraskende er det jo.
Men en af årsagerne er jo den teknologiske udvikling, fordi vi i stigende grad sender e-mails og sms'er på bekostning af det traditionelle brev.
Jeg kan også godt høre, at nogle ønsker sig tilbage til en tilstand, hvor det ikke var sådan, men det er nok en stor opgave, at man skal rulle det tilbage.
Og den udvikling er jo tværtimod blevet forstærket som følge af finanskrisen og har øget det årlige fald i brevmængderne fra 3-4 pct. de senere år til ca. 10 pct. i 2009.
Tankevækkende var det jo også, at der godt kunne blive holdt nogle varme indlæg om, hvilken god tid der var engang, men at der ingen bud var på, hvordan man så kan få det igen.
Det har til gengæld forligspartierne, og det vil jeg gerne starte med at rose forligspartierne for, for de er gået ind her og har taget ansvar.
Det kan være hårdt, for så kan man jo ikke køre med de populistiske temaer og sætninger, men er nødt til at forholde sig til den virkelighed, der er uden for murene her på Christiansborg.
At nogen har meget svært ved det helt generelt, har jeg da en forståelse for, men det gør det jo ikke mere rigtigt.
Så nogen skal altså gøre det, og det vil jeg godt kvittere for at forligspartierne har gjort.
Vi skal heller ikke være kede af den teknologiske udvikling, der jo i virkeligheden betyder, at den enkelte virksomhed og de enkelte borgere hele tiden får nye og bedre muligheder for at kommunikere, både med hinanden og med de offentlige myndigheder.
Man skal vænne sig til det, det skal vi jo alle sammen, men nedgangen i brevmængderne har imidlertid meget stor betydning for posten og altså særlig for Post Danmarks økonomi og for virksomhedens muligheder for at levere en postservice af fortsat høj kvalitet.
Men der må jeg bare sige, at det altså er set før, og man må ikke lade det komme som et chok.
Og det er jo det, det drejer sig om her, mere indviklet er det ikke.
For at sikre, at vi så også fremadrettet kan have en økonomisk robust befordringspligtig virksomhed, der kan sikre en landsdækkende postbefordring – for det er jo det, vi taler om – af høj kvalitet, var det nødvendigt at lave tilpasninger i lovgivningen, og det er det, vi har gjort.
Og jeg er som sagt meget glad for, at partierne bag postaftalen anerkender den udfordring og har valgt at tage et medansvar for at fremtidssikre postbefordringen.
Det vil jeg så vende tilbage til til sidst.
Og jeg vil også sige, at det synes jeg også debatten i dag har båret præg af at der er mange der har villet.
Det er meget vigtigt for mig, at der er bred opbakning til de rammer for postsektoren, som vi nu har lagt frem for Folketinget.
Nu er der heldigvis også meget andet i lovforslaget end dystre økonomiske udsigter, for faktisk indeholder det også en række forbedringer, som vil være til gavn for såvel den enkelte borger som erhvervslivet.
Lovforslaget indeholder en gennemførelse af tredje postdirektiv, som fastslår, at der skal ske en fuld liberalisering af postmarkedet inden den 1. januar 2011, og det indebærer, at den eneret, som Post Danmark hidtil har haft på breve op til 50 g, ophæves.
Derfor er jeg jo slet ikke overrasket over Enhedslistens indlæg, for så snart man ser noget, der bare minder om noget, der har med EU at gøre, kommer der selvfølgelig et langt indlæg om, at så er det pr. definition noget skidt.
Der er ikke så meget om, hvad forslaget indeholder; det er jo ikke så aktuelt, men det, at det har noget med EU at gøre, er simpelt hen bare skidt.
Og det er selvfølgelig festligt nok, men det har jo bare ikke ret meget at gøre med dagligdagen for mange borgere rundtom i landet, og jeg var selvfølgelig lidt ked af, at det ikke så meget var borgerne, man kom ind på, men at det mere var sådan en ideologisk tale.
Den fulde åbning af markedet giver jo nogle muligheder for nye postvirksomheder til at komme ind på markedet, hvorved der kan skabes en god og sund konkurrence.
Det er der jo nogle af os der synes er en god idé, og andre kan slet ikke udstå det.
Jeg tror, det kan være med til at give et endnu mere dynamisk marked, så markedet i endnu højere grad kan tilpasse sig og ændre servicetilbuddene efter postbrugernes behov.
Og der vil med lovforslaget samtidig blive skabt helt ens vilkår for postmodtagere
Forslaget fastsætter, at alle, der ikke selv kan afhente deres post i brevkassen, sikres levering af post til døren.
Og den ordning er uafhængig af modtagerens alder og boligens type, og omfatter også personer i landdistrikter, der ikke selv kan afhente deres post.
Det synes jeg altså er en god ting.
Pligten til levering til døren er i disse tilfælde en pligt, der gælder for alle postvirksomheder, og i dag gælder den jo kun for Post Danmark, og derfor er det godt, at vi får den udbredt til at komme til at gælde for alle postvirksomheder.
For parcelhusejere bliver der indført et krav om placering af postkassen i skel, for ældre parcelhuse og villaer opført før 1973, og for landbrugsejendomme og lignende skal brevkassen være placeret i et naturligt skel til ejendommen, dog maksimalt 50 m fra boligen.
Der vil fortsat blive bragt pakker og breve ud 6 dage om ugen, mandag til lørdag, og Post Danmark skal fortsat anvende en landsdækkende enhedstakst for breve og pakker, der indleveres som enkeltforsendelser.
Det er typisk dem, som den almindelige borger og den lille virksomhed sender.
Med hensyn til taksterne vil det bærende princip fremover være, at priserne skal være omkostningsægte.
Der skal man huske, at hvis ikke de skal være omkostningsægte, er det jo ikke sådan, at det så pludselig bliver billigere.
Den måde, hvorpå nogle får noget billigere, er jo, at man kan få nogle andre til at betale.
Altså, det er jo ikke sådan, at det pludselig bliver billigere, fordi vi i Folketinget beslutter, at nu skal det være billigere.
Nej, vi kan beslutte os for, at der er nogle andre, der skal betale.
Her har vi altså besluttet os for, at det skal være omkostningsægte, det vil sige, at prisen skal afspejle de omkostninger, der er forbundet med distributionen.
Det betyder også, at prisen på et almindeligt brev, der omdeles fra dag til dag, fremover vil stige fra 5,50 kr. til 8 kr.
For at sikre forbrugerne et godt og prisbilligt alternativ vil det imidlertid blive gjort nemmere at sende de såkaldte B-breve, som jo i dag skal afleveres på posthuset.
Her tror jeg altså at mange vil finde en løsning på deres problem, for fremover kan man aflevere et B-post-brev som et almindeligt brev.
B-brevet omdeles på 2-3 dage, og prisen vil være ca. 6 kr.
Og jeg tror altså, at det trods alt er de færreste almindelige breve, vi sender, som er af så hastende karakter, at de skal være ude dagen efter.
Jeg noterede mig, at der var en enkelt ordfører, SF's ordfører, der sagde, at det var et famøst postkort.
Men jeg medgiver, at hvis man absolut vil have budskabet frem, må man betale de 8 kr. Og jeg synes, vi skal huske på, at man altså nu kan putte B-brevet i en postkasse, man skal ikke længere på posthuset med det.
Det er en lettelse, hvilket jeg også har hørt flere sige, og det glæder mig.
Som en yderligere forbrugerbeskyttelse skal Transportministeriet godkende enhedstaksterne på B-breve.
Det er jo, fordi det formentlig vil blive noget af det, der er det mest eftertragtede at bruge, og det vil sige, at når man sender B-brevet som en frimærkefrankeret forsendelse, er enhedstaksten godkendt af Transportministeriet.
For pakkeforsendelser indføres der ligeledes valgmuligheder for forbrugerne.
Fra den 1. april 2011 vil Post Danmark tilbyde to pakkeprodukter: et pakkeprodukt, hvor pakken omdeles til modtageren, sådan som man kender det i dag, og et nyt og billigere produkt, hvor pakken ikke omdeles, men hvor man får besked om, at pakken er ankommet til posthuset.
Det er Post Danmarks vurdering, at det vil betyde, at lette pakker med omdeling vil blive dyrere at sende, mens lette pakker uden omdeling vil blive billigere at sende.
Og tunge pakker vil tilmed blive billigere, både med og uden omdeling, end de priser, vi kender i dag.
Sådan er vurderingen.
Og da det er et vigtigt hensyn, at alle de postvirksomheder, der opererer på markedet, leverer postydelser af høj kvalitet, vil der blive indført en licensordning.
Ordningen indebærer, at virksomhederne for at kunne operere på markedet skal leve op til nogle grundlæggende krav til eksempelvis økonomi.
De skal også oplyse, præcis hvilken service forbrugeren kan forvente af virksomheden.
Alt i alt er det selvfølgelig forbrugerbeskyttende og fornuftigt, og samtidig vil kontrollen med virksomhederne blive styrket, således at det sikres, at virksomhederne overholder gældende vilkår.
Det er min opfattelse, at lovforslaget vil medvirke til at sikre, at vi også fremover vil have en økonomisk robust befordringspligtig virksomhed, så vi som forbrugere fortsat kan forvente postydelser af høj kvalitet.
Jeg tror ikke, at der er nogen i Tinget, der kunne tænke sig, at man satte takster op, hvis man kunne undgå det.
Sandheden er jo bare, at ser vi uden for murene af Folketinget her, kan vi jo se et marked, hvor det gælder om, at vi i tide får indrettet et system, sådan at vi også har et postvæsen i fremtiden.
Det er det, vi har gjort med det her, og det vil jeg endnu en gang gerne kvittere for over for forligspartierne.
Jeg synes, det er flot, at man har taget det ansvar på sig, og jeg håber derfor på Tingets velvillige behandling af forslaget.