runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2012-02-08:
Det er sådan lidt den franske strategi, der bliver spurgt til.
Frankrig har besluttet, at man vil gøre det selv.
Man kan så diskutere, om det er en transaktionsskat eller mere er en stempelafgift, som man kender det i England.
Det siger også noget om, at vi diskuterer mange forskellige ting på samme tid, for vi diskuterer også forskellige typer af omsætningsafgift.
Grunden til, at vi har det globale mål, er et argument om, at vi ikke vil have, at det, man beskatter, flytter sig et andet sted hen.
Da jeg ikke på nogen måde eller i nogen form kan gøre mig fortjent til betegnelsen alvidende, kan jeg ikke udelukke, at der på et tidspunkt måtte komme et forslag, der koster vækst og beskæftigelse og flytter transaktioner ud af EU.
Jeg er ikke indrettet sådan, at jeg vil kunne udelukke det til enhver tid og for altid.
Der er så bare det ved det, at grunden til, at vi har skrevet det sådan, er, at ingen af de forslag, der har været fremme, opfylder de kriterier, og derfor ser vi ikke for os, at Danmark skal gå foran, hverken med sin egen transaktionsskat eller i en gruppe lande, for der er ikke noget, der tyder på, at de problemer, der er forbundet med en transaktionsskat, kan løses i den sammenhæng.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-02-08:
Altså, jeg vil gerne give præmien for det bedst stillede spørgsmål under debatten i dag til hr. Frank Aaen, for hr. Frank Aaen spurgte en af regeringspartiernes ordførere tidligere i debatten om det, der står i regeringsgrundlaget om, at man vil gå forrest i EU i kampen for indførelsen af en global skat på finansielle transaktioner, betyder, at man starter med at indføre en transaktionsskat i Europa eller EU eller blandt EU-lande i en eller anden form.
Jeg er med på, at det konkrete forslag, som Kommissionen har fremsat, er vi alle sammen modstandere af af forskellige årsager, det har jeg forstået.
Stadig væk åbner man jo hele tiden døren på klem for, at man godt vil være med til et eller andet på europæisk plan, hvis det ser rigtigt ud.
Derfor er det jo i virkeligheden det bedst stillede spørgsmål under debatten, nemlig spørgsmålet, om regeringsgrundlaget rummer den mulighed, at det at ville arbejde i EU for, at der kommer en sådan global transaktionsskat, bl.a. kan betyde, at man i EU indfører en sådan skat for at vise, at man går forrest for at få den indført på globalt plan.
Jeg fik ros før, og tak for det.
Margrethe Vestager (RV), 2012-02-08:
Jeg tror, at det er polemisk ment, for jeg ved med sikkerhed, at det ikke er hr. Kristian Thulesen Dahls evne til at følge debatten, det handler om.
Jeg er hundrede procent sikker.
Derfor skal jeg for andre gentage, at det, regeringen går ind for, er en global skat på finansielle transaktioner, fordi det forhindrer kapitalflugt.
Et af de væsentligste problemer, der er forbundet med transaktionsskat, er, at det, man beskatter, flytter sig et sted hen, hvor det ikke bliver beskattet.
Det andet, regeringen går ind for, endda i en sådan grad, at vi har sat det meget højt på vores prioriteringsliste under det danske formandskab, er at regulere den finansielle sektor, så man forhindrer gentagelser af den krise, vi havde i 2008.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-02-08:
Altså, ministeren sagde på et tidspunkt i sit svar – og jeg synes det er godt, at ministeren i det hele taget går på talerstolen, ros for det – at regeringen har en pragmatisk tilbageholdenhed.
Jeg skyndte mig at notere udtrykket pragmatisk tilbageholdenhed.
Det er vel også kommet til udtryk her i forespørgselsdebatten, at regeringen har en pragmatisk tilbageholdenhed, der går så vidt, at vi kan få at vide, hvad regeringen er imod, men det er meget svært – det er det, vi har brugt et par timer på at finde ud af – hvad regeringen egentlig er for.
Altså, ud over at man skriver i regeringsgrundlaget, at man er for en global transaktionsskat, er regeringen så for, at der i en eller anden form kan laves en transaktionsskat i Europa?
Jeg synes, det ville være nyttigt, hvis vi her mod slutningen af debatten kunne få økonomiministerens klare vurdering af, om regeringen i virkeligheden er imod – vi har den der med, at man ikke er ideologisk imod et eller andet – at der laves en transaktionsskat, hvis den kun gælder i Europa?
Er det det, man kan udlede af et regeringsgrundlag, der understreger, at man kun er for det, hvis det bliver globalt?
Altså, så er man imod det, hvis det bliver europæisk og ikke globalt?
Margrethe Vestager (RV), 2012-02-08:
Jeg er ikke helt klar over, hvad ordføreren spørger om, for sådan som jeg hørte det, var det en vurdering fra ordførerens side af regeringens måde at være på, og den er jeg uenig i.
Regeringen har en klar linje.
Det er den, vi står for, og det er den, vi arbejder for.
Ordføreren har et andet indtryk, og det er vi så ikke enige om.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-02-08:
Nu har jeg jo fulgt Folketingets arbejde i en del år.
Godt nok har jeg en kort parlamentarisk erfaring, men jeg har aldrig før oplevet, at en regering ikke har et forslag til vedtagelse i en forespørgselsdebat.
Altså, jeg synes, det her klart viser, hvor uenige man er internt i regeringspartierne, når man ikke engang selv kan finde ud af at formulere en kort sætning om sin holdning.
Man kunne måske bare have konkluderet, at det, der står i regeringsgrundlaget, er det, man har som holdning.
Men det kunne man ikke engang blive enige om, og det viser jo klart og tydeligt, at vi har en regering, som ikke har opbakning til noget som helst.
Jeg forstår det virkelig ikke, for man kunne jo næsten bare have kopieret regeringsgrundlaget ind.
Men måske kunne man ikke blive enige om i partierne, hvad der skulle stå?
Margrethe Vestager (RV), 2012-02-08:
Af den enkle grund, at regeringens politik står at læse i regeringsgrundlaget, og jeg er helt sikker på, at der findes kopier her, som er til rådighed, hvis ordføreren er i tvivl.
Der er ikke nogen grund til at vedtage det i Folketingssalen.
Regeringens politiske linje er fuldstændig klar.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-02-08:
Jamen nu står vi her i slutningen af debatten, og så undrer det mig jo ret meget, at regeringspartierne ikke har fremsat et forslag til vedtagelse.
Altså, fra Enhedslisten er der et forslag til vedtagelse, og fra oppositionen er der et forslag til vedtagelse, men regeringspartierne har ikke noget.
Skyldes det, at man er så uenige internt, at man simpelt hen ikke kan blive enige om, hvad man skal fremsætte her i Folketingssalen, eller er konklusionen bare, at man ikke vil fremsætte noget, fordi man er bange for, at man ikke har et flertal bag sin førte politik?
Man ved jo som regel meget godt, hvad det betyder, når et flertal ikke kan bakke op om regeringens politik.
Men hvad er grunden til, at man pludselig ikke har noget forslag til vedtagelse i en debat som den her, som i øvrigt er ret vigtig?
Frank Aaen (EL), 2012-02-08:
Nu spurgte jeg til, hvordan det kan være, at England, der har den og har haft den i mange årtier, ikke har noget ønske om at fjerne den.
Det drejer sig om en lang række af de steder i verden, hvor man i virkeligheden har de rigtig store finansielle transaktioner, og der har man lagt skat på.
De er glade for det.
Hvorfor er det så så stor en ulykke at tænke den samme tanke i Europa?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-02-08:
Fordi skat har det med at virke sådan, at hvis man lægger skat på noget – det er vel også derfor, at Enhedslisten jo gerne vil have skat på alt muligt mellem himmel og jord – har det den effekt, at man kommer til at bruge mindre af den ting, man lægger skat eller afgift på.
Hvis der kommer en skat på kapital, hvis der kommer en skat på vækst, bliver der mindre kapital, og så bliver der mindre vækst.
Det er et almindeligt simpelt ræsonnement, som jeg håber på at hr. Frank Aaen også godt kan se, ellers indfører man vel ikke skatter.
Man indfører skatter, hvis de har en effekt på den ene eller den anden måde, og her vil det have den effekt, at det vil hæmme væksten og kapitaltilførslen til bl.a. Danmark og Europa.
Jens Joel (S), 2012-02-08:
Tak til ordføreren.
Det fremgår jo klart, at Det Konservative Folkeparti er meget ideologiske tilhængere af frihandelen, og det er også klart, at man kunne se, at De Konservative som en del af den daværende VK-regering før krisen var meget imod at skulle regulere finanssektoren.
Jeg synes, jeg hørte ordføreren i sin tale sige, at det eneste, krisen har vist, er, at verden har brug for mere frihandel, så jeg er nødt til at spørge, om jeg kunne få bekræftet, om det faktisk er Det Konservative Folkepartis holdning, nemlig at den finanskrise, vi løb ind, er et bevis på, at det, vi har brug for, er mere deregulering, mere frihandel og friere tøjler for de finansielle aktører.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2012-02-08:
Ja, det kan jeg forstå.
Men mener ordføreren, at det er voldsomt realistisk at arbejde for en sådan global transaktionsskat, og ifald det er tilfældet, vil man så ikke gøre folkestyret den tjeneste at ringe til Caymand Island som de første, sådan at man ikke spilder alt for meget tid på det her?
Er det realistisk at gå efter det her, eller er det Utopia, som jeg spurgte om før?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-02-08:
Jeg synes, at ordføreren, som jo ellers er ny i Folketinget, desværre her lægger op til en lidt ukonstruktiv form for debat ved hele tiden at tale væk fra det, vi taler om.
Det, vi taler om, er, om det er en god eller dårlig idé at gennemføre det, man kalder en Tobinskat.
Og det er en dårlig idé for væksten og for kapitaltilførslen til bl.a. Danmark og Europa.
Det har været med et bredt flertal i Folketinget, senest under mig som økonomi- og erhvervsminister, tidligere under andre økonomi- og erhvervsministre, hvor alle partier på nær Enhedslisten har været med til at vedtage den finansielle regulering i det danske Folketing.
Så hvis man er utilfreds med den finansielle regulering, må man gå tilbage til sit parti og spørge sin ordfører i Socialdemokratiet, om ikke man gjorde det godt nok, for der er et bredt parlamentarisk grundlag, der har stået bag den finansielle regulering i Danmark.
Så det er slet ikke det, vi taler om, for der har vi været enige, og der har været brug for at stramme op på nogle områder, og det har vi gjort pragmatisk i enighed.
Så det, det her og den her diskussion handler om, er, om en Tobinskat vil være negativ for væksten eller ej, og det vil helt klart være bremsende for væksten i Danmark og i Europa, hvis man gennemfører sådan en skat.
Jens Joel (S), 2012-02-08:
Jeg beklager selvfølgelig, hvis ordføreren mener, det er mig, der afleder debatten.
Jeg spurgte bare ind til en konkret formulering i Det Konservative Folkepartis ordførers tale.
Der blev sagt, at det, krisen har vist, er, at verden har brug for mere frihandel, og det var sådan set bare det, jeg bad om at få bekræftet, og ikke et eller andet, vi er fuldstændig enige om.
Jeg håber også, at De Konservative vil være med til at gennemføre de nødvendige stramninger af den finansielle regulering.
Er det rigtigt forstået, at man mener, at krisen har vist, at løsningen er, at verden har brug for mere frihandel?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-02-08:
Vi skal f.eks. i morgen behandle et forslag i Folketinget, som den nuværende regering har fremsat foranlediget af den bankpakke, som også bliver kaldt bankpakke IV, og som blev lavet under den tidligere regering.
Så det lovforslag skal vi diskutere i Folketinget i morgen, og jeg går da ud fra, at der er bred opbakning bag det.
Så det fortsætter vi med.
Vi lever af konkurrence, vi lever af handel, så jo flere toldmure, man kan få brudt ned, jo mere skub, man kan få i GATT-forhandlinger, jo bedre.
Verden har bl.a. været hæmmet af nogle finansielle transaktioner, specielt hvad angår nogle boblelån i USA og nogle spekulanter rundtomkring i verden – og også i Danmark.
Så den lektie, Danmark og verden også har lært, er, at det, der er brug for, er mere frihandel, altså at man kan handle på tværs af grænserne, og at der ikke bliver bygget alle mulige kunstige toldmure op, som hæmmer konkurrencen, i forbindelse med at få priserne ned og produktiviteten op.
Så mere frihandel vil være medvirkende til, at vi kan komme ud af den krise, vi er i.
Nadeem Farooq (RV), 2012-02-08:
Det, vi ved, er, at en EU-skat, som baserer sig på de modeller, vi har fået forelagt indtil videre, vil betyde kapitalflugt, vil betyde, at gode investeringer ikke bliver til noget.
Og forelagt det scenarie siger vi, at det mener vi ikke er en god idé.
Vi vil så gerne i EU-regi arbejde for en global finansskat, fordi en global finansskat ikke ville have de samme skadevirkninger, som en EU-skat ville have.
Jens Joel (S), 2012-02-08:
Vi løber bestemt ikke fra det, der står i regeringsgrundlaget, og jeg kan bekræfte over for hr. Torsten Schack Pedersen, hvis han skulle være blevet nervøs, at det er lige præcis den konkrete konstruktion, der er afgørende for regeringens holdning til tingene.
Det er sådan, at vi bedst kan arbejde fra sag til sag ved at kigge på det, der ligger på bordet.
Og det er ikke så interessant, hvad hr. Torsten Schack Pedersen mener og teoretiserer om, hverken i den økonomiske teori eller i vores partiers diskussioner.
Det, der er interessant, er den konkrete udformning af det forslag, der ligger foran os, og det kan man være helt trygge ved at vi tager udgangspunkt i.
Nicolai Wammen (S), 2012-02-08:
Og at sige, at det er et udtryk for manglende interesse for at oplyse om EU, synes jeg er en meget mærkelig måde at præsentere sagen på.
Jeg vil også sige til fru Eva Kjer Hansen, at jeg synes, det vil være uheldigt, hvis man gør en uenighed om, hvordan man skal administrere 3 mio. kr. til EU-oplysning, til et spørgsmål om, hvorvidt vi har et godt samarbejde om EU-politikken i Danmark.
Med al respekt for den her bevilling, som er vigtig, er der også andre spørgsmål på den europæiske dagsorden, herunder det danske EU-formandskab.
Og jeg har en klar forventning om, at Venstre også i fremtiden vil bakke op om det gode samarbejde, vi har haft.
Det vil i hvert fald være den hensigt, der også vil være fra regeringens side og fra min side som europaminister.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-02-08:
Det synes jeg er et klart svar om, at det, der står i regeringsgrundlaget, mener man så ikke længere.
Der står i regeringsgrundlaget, at man arbejder for en skat på europæisk plan – eller på globalt plan, hedder det.
Der står, at man ønsker en skat på globalt plan.
Men jeg kan nu forstå, at Socialdemokratiet synes, det er fint at lave en skat på europæisk plan, og at det så åbenbart er den konkrete konstruktion, der skal være afgørende.
Fair nok.
Men uanset hvilken konstruktion har IMF, Nationalbanken og selv Kommissionen vurderet, at det er med tab af arbejdspladser og en svækket europæisk konkurrenceevne til følge.
Hvorfor så ikke bare stå ved det, man mener, og sige: Nej, der skal ikke være nogen europæisk løsning, det vil Socialdemokratiet ikke være med til?
Eller siger man det ikke, fordi man forsøger at imødekomme en kritik fra egne rækker, fra regeringspartiet SF, i forhold til at det er for dårligt, at man ikke gør det her?
Hvorfor løber man fra det, man har skrevet i regeringsgrundlaget?
Jens Joel (S), 2012-02-08:
Det er Socialdemokraternes og regeringens holdning, at det, der er fremsat forslag om, indeholder en række problemer og kan føre til tab af vækst og arbejdspladser, hvad vi ikke ønsker.
Og stiller man så spørgsmålet, om vi i teorien kunne forestille os, at der kom et andet forslag, vil jeg svare, at det forholder vi os til, hvis det bliver fremlagt.
Pointen er bare, at vi ikke ønsker, at EU med sit forslag skal indføre noget, som driver vækst og arbejdspladser ud af Europa på et tidspunkt, hvor vi har brug for alt andet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-02-08:
Klarheden over Socialdemokratiets politik blev jo ikke gjort større med ordførerens tale.
Der står i regeringsgrundlaget, at regeringen støtter en global skat, men regeringen og Socialdemokratiet støtter ikke det konkrete udspil fra Kommissionen.
Men er regeringen så løbet så meget fra sit eget regeringsgrundlag, at regeringen i princippet godt kan støtte en selvstændig europæisk transaktionsskat, og kan Socialdemokratiet støtte en transaktionsskat, der alene indføres i EU?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-02-08:
Jeg er ikke i tvivl om, at iderigdommen hos Enhedslisten er stor, men hvordan Enhedslisten skulle kunne gøre sig til dommer over, når der handles valuta, aktier og obligationer, og om det er, fordi ejerne af obligationen eller aktien eller valutaen har brug for likviditeten til at foretage andre investeringer, eller om det blot er for at lave en kortsigtet spekulativ gevinst, som hr. Frank Aaen vil kalde det, synes jeg alligevel er imponerende, altså, hvis hr. Frank Aaen kan se, hvad der er bevæggrund for at handle.
Der må jeg bare sige, at uanset hvorledes hr. Frank Aaen tror, at han kan opdele enhver form for handel som værende god eller dårlig, så ender omkostningen med at ramme de virksomheder, de borgere, der i den sidste ende er afhængige af, at der kan handles, at man kan investere, skaffe kapital, få forrentet sin pensionsopsparing eller låne til sit hus.
Vi er bare grundlæggende uenige om, at det er et hensigtsmæssigt sted af indføre en skat, som i øvrigt ville være totalt virkningsløs, for Cayman Islands tror jeg ikke at der er nogen der forestiller sig deltager i det her spil.
Frank Aaen (EL), 2012-02-08:
Nej, det er hr. Torsten Schack Pedersen, der ikke har hørt ordentligt efter.
Det, vi nemlig siger, er en ny udstedelse af papirer.
Dem, der har brug for at tage et lån på markedet for at finansiere f.eks. en udvidelse af en virksomhed, er fritaget.
Det er derfor, at det er interessant, hvorfor Venstre synes at det er forkert med skat på spekulanter, men i orden at lægge skat på varme- og elforbrugere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-02-08:
Jeg tror, at hr. Frank Aaen hørte rigtig dårligt efter, i forhold til hvem det er, der bliver ramt af en finansiel transaktionsskat.
Det er både den boligejer, der skal refinansiere sit lån, og det er den ganske almindelige danske lønmodtager, der sparer op til sin pension, som bliver ramt af, at de investeringer, der foretages, bliver ramt af den skat, som hr. Frank Aaen så gerne vil have.
Så det er danskerne, der ville komme til at betale det.
Resultatet af energiforhandlingerne er det måske lige tidligt nok at give en endelig melding på, men jeg kan da i hvert fald konstatere, at Venstre har sagt nej til det udspil, som regeringen kom med i sin tid, og det har betydet, at omkostningen er faldet med næsten 2 mia. kr., og jeg synes da, at det er fornuftigt, at vi fra Venstres side sørger for at gøre, hvad vi kan for at begrænse de ulykker, som regeringen har tænkt sig at hælde ned over danskerne.
Frank Aaen (EL), 2012-02-08:
Jeg kan forstå, at Venstres modstand mod forslaget om skat på spekulation er modstand mod skat, og at det ikke må blive dyrere at være dansker, synes jeg at jeg har hørt.
Nu har Venstre lige tilkendegivet, at man gerne vil være med til at lave et energiforlig, som friholder erhvervslivet for udgifter, men gør det dyrere for almindelige borgere at få varme og strøm.
Kan man ikke sige, at det er lidt underligt af Venstre, når man siger, at det ikke må være dyrere at være dansker, for det gælder ikke almindelige borgere, det gælder i det her tilfælde kun spekulanter?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-02-08:
Jeg tror, jeg vil komme med et overraskende svar og sige: Jeg er faktisk enig.
Jeg er faktisk enig i, at det er den finansielle sektor, der selv skal være med til at betale, og det er måske overraskende, fordi jeg godt ved, at Enhedslisten har svært ved at acceptere, at det er præcis det, der sker i Danmark.
Det er jo faktisk sådan i Danmark, at det er den finansielle sektor, der betaler regningen.
Om beløbet lige nu og her er 25 eller 30 mia. kr., skal jeg lade være usagt, men det er jo faktisk sådan, at de indtægter, som staten har på bankpakke 2, er større end de udgifter, der er forbundet hermed.
Overskuddet ligger vel stadig væk på 5-6-7 mia. kr., så jo, det er i høj grad den finansielle sektor, der har fået regningen, og det synes jeg såmænd også er ganske fornuftigt.
Men jeg vil ikke være med til at lave en skat, som vil hæmme væksten ikke bare i Danmark og ikke bare i Europa, men globalt.
Og gennemførelsen af et forslag om en finansiel transaktionsskat vil hæmme væksten og vil koste arbejdspladser, og det kan vi altså ikke se noget fornuftigt i fra Venstres side.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-02-08:
Tak for det.
Nu er det jo så lige sådan, at det i dag er kommet frem, at hvis man i forbindelse med bankpakke 1 bare fra statens side havde stillet krav om en modydelse i form af aktier, ville vi i dag have siddet med 25 mia. kr. alene fra Danske Bank.
Så man kan sige, at med samme velvillighed, som Venstre har vist over for Danske Bank ved at forære dem en bankpakke uden at kræve kompensation, som kunne have givet danskerne 25 mia. kr., har man så uden at blinke sendt en regning til de hårdtarbejdende ved at tage deres efterløn.
Så jeg vil bare høre ordføreren, hvad det er for investeringer, som ikke kan tjene sig ind, hvis der er en skat på 0,1 pct.?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-02-08:
Jeg er nødt til at rette en rimelig alvorlig misforståelse: Vi har ikke foræret nogen bankpakker væk.
Som sagt har den finansielle sektor betalt en rigtig stor regning, og det er ganske rimeligt.
Der er overskud for staten i forhold til bankpakkerne.
Så lad være med at løbe rundt med et faktuelt forkert budskab om, at vi har leget julemænd over for den finansielle sektor.
Det har vi bestemt ikke.
Vi har alle en interesse i, at den finansielle sektor fungerer og er effektiv.
Det er nødvendigt for at få et moderne samfund til at fungere, for at der kan skabes kapital, virksomhederne kan låne, borgerne kan låne og sætte gang i noget, men vi har altså ikke hjulpet uden at tage os betalt for det.
Det er faktuelt forkert.
Jeg må sige, at jeg endnu har til gode at høre – også fra Enhedslisten – at en told er god, bare den er lav.
Altså, en told vil hæmme samhandelen.
Frihandel er godt – ja, det kan godt være, at Enhedslisten med sit principprogram har lidt svært ved at acceptere frihandelens lyksaligheder, men der er vi så nogle der henholder os til virkelighedens verden, og der må jeg bare sige, at uanset om skatten er høj eller lav, er den hæmmende, og den vil koste vækst og velstand.
Der var en voldsom forskel på det, som den socialdemokratiske ordfører sagde, og det, som økonomiministeren sagde, altså at løsningen på det med den finansielle uro skulle være en finansiel transaktionsskat, hvilket jo var budskabet fra den socialdemokratiske ordfører.
Jeg sagde i min ordførertale, at jeg sådan set var meget enig med økonomiministeren i de tiltag, der internationalt tages for at sikre en bedre regulering – det er vi en bred forligskreds herhjemme i form af partierne bag bankpakkerne der er – og hvor der jo er blevet strammet op i forhold til reguleringen for at sikre en bedre gennemsigtighed, øgede kapitalkrav og en lang række andre ting.
Jens Joel (S), 2012-02-08:
Kan vi så betragte det som en udvikling, der er sket i Venstres holdning, altså at man har forladt den vildfarelse, man havde, dengang man stemte imod øget åbenhed og ansvarlighed på kapitalmarkederne, og man nu er blevet klogere og derfor støtter op om det udspil om en øget finansiel regulering i EU, som regeringen har fremlagt?