runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Walter Christophersen (DF), 2007-05-25:
Jamen hr. Rune Lund hævede jo sit ordvalg og sin retorik, og jeg vil da lige erindre hr. Rune Lund om, hvad jeg indledningsvis startede med under førstebehandlingen.
Der sagde jeg: »Indledningsvis vil jeg kvittere for et meget detaljeret og informativt beslutningsforslag.«
Så vil jeg også lige gøre hr. Rune Lund opmærksom på, at Dansk Folkeparti har tiltrådt aftalen – altså aftalen om trafik af den 5. november 2003 – som vi selvfølgelig som det parlamentariske grundlag for regeringen loyalt forfølger.
Jeg skal ikke gentage min ordførertale, som var meget positiv.
Hr. Rune Lund har læst noget op fra den, og det står jeg selvfølgelig ved, det står Dansk Folkeparti ved, sådan er det.
Men nu er vi altså medlem af trafikaftalen, og derfor vil vi loyalt forholde os til det.
Det mener Dansk Folkeparti er en opgave for Infrastrukturkommissionen at indtænke i deres kommende betænkning.
Og det er jeg helt overbevist om, at Infrastrukturkommissionen vil.
Så vil jeg sige til hr. Rune Lund, at såfremt Infrastrukturkommissionen ikke itænker anlæg af de her to dobbeltspor og reaktiveringen af den lille bane fra Tønder til Tinglev, så vil jeg på vegne af Dansk Folkeparti rette henvendelse, når aftalepartierne er samlet, for at få bragt det her på spor.
For det er fuldstændig rigtigt, hvad hr. Rune Lund siger, det er en ganske nødvendighed, ellers kan vi ikke løfte den kommende godsstrategi.
Men jeg vil sige til hr. Rune Lund, ligesom den meget kendte, dygtige hærfører Hannibal sagde, da han jog sine elefanter op over Alperne: Festina lente – skynd dig langsomt.
Det lærer man, når man i særdeleshed er inden for trafikal infrastruktur og er medlem af aftalepartierne.
Det agter jeg at forfølge i Dansk Folkeparti.
De to dobbeltspor, som vi har omtalt, skal nok komme, og de vil helt sikkert blive indtænkt i Infrastrukturkommissionens udmelding, og så forholder Dansk Folkeparti sig til det.
Det har vi intet imod.
Sådan er det.
Det holder jeg stadig væk fast på.
Men vi tager altså en ting ad gangen i Dansk Folkeparti.
Sådan er det.
Elisabeth Arnold (RV), 2007-05-25:
Det her forslag har vi ganske rigtigt fulgt i Retsudvalget, som vi lovede ved førstebehandlingen.
Hr. Kim Christiansen spurgte lige her for nylig om, hvad vi ikke har hørt under udvalgsbehandlingen.
Der er mange ting, vi ikke har hørt under udvalgsbehandlingen, og en af dem er, at vi ikke har hørt nogen rigtig gode argumenter for at gennemføre forslaget.
Vi har bl.a. set det ændringsforslag, som hr. Kim Christiansen har stillet, som går ud på, at påbuddet om at installere kameraer kun skal virke i nattetimerne og i tyndt befolkede områder.
Betyder det så, at taxaer, som kører både om natten og om dagen, skal afmontere det om dagen?
Jamen hvordan skal de så forholde sig?
Så jeg mener, at det er et ændringsforslag, som overhovedet ikke rammer skiven.
Det, der er sagen, er, at i dag er det fuldstændig lovligt, legitimt og tilladt for enhver arbejdsgiver at installere et overvågningskamera på sin arbejdsplads, hvis han mener, det er hensigtsmæssigt.
Derfor er alle bankfilialer og alle tankstationer i dag overvåget.
Der er ingen påbud fra Folketinget om at gøre det.
Det kan gøres, hvis arbejdsgiveren skønner det hensigtsmæssigt på privat område.
Sådan er det også indrettet for taxaer, og derfor synes vi faktisk, at de eksisterende muligheder inden for den eksisterende lovgivning er fuldt tilstrækkelige til at sikre taxachaufførerne ordentligt arbejdsmiljø.
Kim Christiansen (DF), 2007-05-25:
Når Dansk Folkeparti har fremsat det her beslutningsforslag om obligatorisk videoovervågning, har vi selvfølgelig gjort det ud fra, at der foreligger nogle statistikker.
Sidste år havde man bl.a. over 50 overfald på taxachauffører, og det er bl.a. for at sikre et bedre arbejdsmiljø for dem, at vi har foreslået, at man gør ordningen obligatorisk.
Under førstebehandlingen kom der forskellige tilkendegivelser, bl.a. kan jeg huske, at De Radikale ville lytte nøje, som de udtrykte det, under udvalgsbehandlingen.
Så er det, jeg står her i dag og spørger: Hvad er det, De Radikale ikke har hørt under udvalgsbehandlingen?
Derfor stillede Dansk Folkeparti selv et ændringsforslag om, at vi ændrer det her forslag til, at det skal gælde i nattetimerne og i de større byområder.
Det ændringsforslag vælger SF så i dag at stemme blankt til, og når man stemmer blankt til noget, vil det sådan set sige, at man ikke forholder sig til det.
Det synes jeg er flot!
Og endelig sluttelig: Selv om vi har imødekommet SF’s anmodning, vælger de at sige nej til hele forslaget, selv om vi sådan set har efterkommet deres ønsker.
Jeg vil lige minde Folketinget om, at der stadig er overfald på taxachauffører, som er uopklarede.
Videoovervågning kunne måske have været et godt redskab til politiet til at få det opklaret, når der foregår overfald på chauffører.
Endelig vil jeg sige, at det er meget få af partierne herinde, der har forholdt sig til det faktum, at der i dag også foregår en del chikane mod kunder i taxaer, specielt af chauffører af anden etnisk oprindelse.
Det har man ikke forholdt sig til.
Det var noget, som det her beslutningsforslag også kunne være med til at afhjælpe.
Det er med meget stor beklagelse, at jeg må sige, at det ikke ser ud til, at vi får et flertal for forslaget.
Det ser så alligevel ikke ud til at der er det, og det beklager vi dybt.
Per Stig Møller (KF), 2007-05-25:
Ja, det er nu mere til hr. Bjarne Laustsen, for jeg har nu fået en oplysning, som betyder, at hr. Bjarne Laustsen står her og polemiserer på et forkert grundlag.
For Europa-Parlamentet vedtog den 14. februar det såkaldte CIA-underudvalgs rapport om påståede tilbageholdelser – hvis hr. Bjarne Laustsen vil høre efter.
Men førstebehandlingen her var den 1. februar.
Det vil sige, at jeg ikke har stået her og givet en forkert oplysning.
Det synes jeg er pinligt at stå og påstå om mig.
Man kan ikke forlange, at jeg har alle data på bordet under en sådan debat, når jeg skal løbe op og ned ad talerstolen.
Debatten her var altså den 1. februar, og Europa-Parlamentet vedtog det først den 14. februar.
Rune Lund (EL), 2007-05-25:
Først lige det med, at udenrigsministeren siger, at jeg skulle have givet forkerte oplysninger under førstebehandlingen.
Jeg vil bare sige om undersøgelserne fra Europarådet – Europas absolut suverænt vigtigste menneskerettighedsinstitution – at det jo var sådan, at rapportøren på det her, Dick Marty, fremlagde sin rapport den 6. juni.
Den 7. juni finder jeg ud af, at den danske regering ikke har sendt oplysningerne til Dick Marty om overflyvninger af dansk luftrum.
Så sender jeg en masse spørgsmål til udenrigsministeren om, hvordan det kan være, at man ikke har sendt Europarådet de oplysninger, som ligger til grund for undersøgelsen, for de ville jo sikkert have været relevante, og så ville Danmark sikkert også have været nævnt i den undersøgelse.
Så stiller jeg spørgsmål til udenrigsministeren.
Det gør jeg allerede dagen efter den 7. juni, hvor jeg beder om, at de oplysninger bliver fremsendt med det samme, så de i det mindste kan indgå i debatten, som var i Europarådet i slutningen af juni sidste år.
Det gør udenrigsministeren så den 15. juni, men det er jo, før rapporten ligger til diskussion, den rapport, som vi alle sammen skulle diskutere sidste år i Europarådet.
Så jeg vil gerne lige have, at udenrigsministeren kan bekræfte, at i forhold til den rapport, som Europa-Parlamentet har lavet, har Danmark ikke fremsendt oplysninger om alle de landinger, der har været på grønlandsk territorium.
Per Stig Møller (KF), 2007-05-25:
Det væsentlige argument har jo været, at vi har givet Folketinget alle de oplysninger, Folketinget har bedt om, og som vi er i besiddelse af.
Det har åbenbart været en del af debatten, men det har ikke været noget væsentligt argument.
Det væsentlige er, at der ikke er bragt oplysninger frem om, at der er nogen alvorlige beskyldninger om Danmark.
Danmark er ikke nævnt i rapporterne som et af de lande, hvor man anbefaler at foretage undersøgelser, så hvorfor skulle vi så gøre det?
Bjarne Laustsen (S), 2007-05-25:
Siden den 1. februar er der dog trods alt gået et stykke tid, men at udenrigsministeren ikke er i stand til at huske, hvad han har sagt ved en førstebehandling, synes jeg selvfølgelig er lidt beklageligt.
For det er jo så let som at trykke på B 24, og så vælter det hele ud af maskinen, og der står klart og tydeligt, hvad udenrigsministeren har sagt.
Da blev det brugt som et væsentligt argument, at der ikke var nogen grund til at gøre noget ved det her, fordi det underudvalg var splittet og det var højst usandsynligt, at det ville ende med, at Europa-Parlamentet ville udtale sig positivt, om man skulle nedsætte en undersøgelseskommission.
Det var faktisk det, mit spørgsmål gik på.
Per Stig Møller (KF), 2007-05-25:
Så kan vi vel overleve hele dagen – sådan er det bare.
Jamen, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg ikke kan huske den passage, som hr. Bjarne Laustsen nævner fra førstebehandlingen.
Men jeg siger jo klart og tydeligt: Der har været afstemninger i Parlamentet, der har været afstemninger i underudvalget.
Begge steder blev anbefalingen fra Europa-Parlamentet vedtaget med et snævert flertal.
Det er i hvert fald kendsgerninger, det kan jeg så oplyse nu, hvis det har nogen betydning for hr. Bjarne Laustsen.
Jeg har ikke nogen erindring om en speciel ordveksling af den art.
Men det afgørende er – til hr. Bjarne Laustsen – at Parlamentet har vedtaget anbefalingen, både i forsamlingen og i underudvalget.
Men det var ikke med noget stort flertal.
Bjarne Laustsen (S), 2007-05-25:
Men jeg vil godt have lov at minde om, at udenrigsministeren sagde i debatten, både over for undertegnede og over for hr. Steen Gade, at det kun var et underudvalg, og jeg vil gerne have lov at citere fra debatten, hvor udenrigsministeren sagde: »Og det vil sige, at Europa-Parlamentet faktisk ikke har besluttet det.
Det er et underudvalg, der indstiller, og der skal stemmes om det senere, og i det underudvalg var der 28, der stemte for, og 17 imod og 3, der afstod fra at stemme.
Så mon ikke vi er i den situation, at hr. Gade ikke ved, hvordan Europa-Parlamentet ender med at stemme, når der var så splittet en afstemning?
Vi ved – det er en faktuel kendsgerning i dag – at Europa-Parlamentet har sagt positivt, at man skal nedsætte en undersøgelseskommission.
Derfor er det jo uforståeligt, at man har brugt et forkert argument den dag, vi havde førstebehandlingen.
Det har jeg ingen forhåbning om, for jeg tror stadig væk, det er sådan, at regeringen og Dansk Folkeparti ikke er interesseret i at få afsløret noget som helst i forbindelse med det her, for man har en sag, der er dårlig nok i forvejen i forbindelse med, at man har invaderet Irak osv. og deltaget i den der borgerkrigslignende situation.
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-05-25:
Da mit partis tidligere ordfører i denne sag, hr. Naser Khader, ikke kan være til stede, skal jeg på Det Radikale Venstres vegne udtrykke min skuffelse over, at dette helt indlysende forslag ikke kan vedtages her i Folketinget.
Jeg havde håbet, at det kunne lade sig gøre, fordi der er stor usikkerhed om, i hvilket omfang flyvninger har fundet sted, og hvad formålet har været.
Det ville være rigtigt at få det belyst til bunds ved en dansk undersøgelse.
Jeg konstaterer med skuffelse, at det ikke kan lade sig gøre.
Det Radikale Venstre stemmer selvfølgelig for forslaget.
Steen Gade (SF), 2007-05-25:
Vi har jo haft førstebehandlingen af den her sag, og jeg skal heller ikke forlænge debatten, men bare understrege, at det her burde være noget, som alle i det danske Folketing bakkede op.
Vi har anbefalingen fra Europarådet, vi har rapporten fra Europa-Parlamentets undersøgelser, og det burde være i alles interesse, at man fik en undersøgelse af de her forhold og ikke blot læner sig op ad, at amerikanernes oplysninger stoler man på.
En undersøgelse burde der være flertal for, og derfor siger jeg, at det er lidt trist at se, at regeringspartierne og Dansk Folkeparti i dag vil stemme nej til forslaget.
Rune Lund (EL), 2007-05-25:
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig, at udenrigsministeren svarede på de spørgsmål, jeg stillede til udenrigsministeren.
Men så vil jeg i øvrigt sige, at det, som hr. Bjarne Laustsen sagde, var, at vi havde en debat her den 1. februar, hvor der lå en rapport fra en komité under Europa-Parlamentet, og at den komité så den 14. februar, altså 14 dage senere, rent faktisk vedtog den.
Men det, hr. Bjarne Laustsen talte om, var et argument fra udenrigsministeren i debatten den 1. februar om, at man ikke kunne forholde sig til noget, som ikke var vedtaget.
Men jeg kunne godt tænke mig, at udenrigsministeren svarede på de spørgsmål, som jeg stillede.
Per Stig Møller (KF), 2007-05-25:
Det korte af det lange er, at der her påstås, at jeg den 1. februar vidste, hvad der skete den 14. februar.
Det er muligt, hr. Rune Lund er synsk, men min oplysning var altså rigtig: Der var kun vedtaget noget i underudvalget den 1. februar.
Det er det afgørende.
Det andet er, at det jo ikke var hr. Rune Lund, der gjorde opmærksom på det.
Hr. Rune Lund har det som hanen, der, når den galer, tror, at solen står op, fordi den galer.
Hr. Rune Lund ved jo ganske udmærket, at den 20. april fik jeg via fru Hanne Severinsen – ikke direkte fra Marty – brevet fra Europarådets Parlamentariske Forsamlings særlige rapportør, Dick Marty.
Det var afsendt den 31. marts, men det blev altså først givet til mig via fru Hanne Severinsen den 20. april.
Så det var ikke hr. Rune Lunds henvendelse den 7. juni, eller hvornår det nu var.
Derfor sendte vi så en masse af de ønskede oplysninger om det danske luftrum.
Det tager jo tid at få alle de flyvninger belyst og bekræftet eller afkræftet.
Derfor sendte vi en foreløbig besvarelse den 15. juni 2006 – for vi skulle indhente oplysninger også fra Canada og Island, og det kan man altså ikke få lynhurtigt.
Så vi svarede altså foreløbig den 15. juni, og den 17. august, da vi også havde oplysninger fra Canada og Island, svarede vi endeligt til Dick Marty.
Og der har ikke været nogen kritik af det fra Europarådets side.
Bjarne Laustsen (S), 2007-05-25:
Jeg synes bare, at vi skal behandle hinanden ordentligt.
Det er helt urimeligt, at udenrigsministeren står heroppe og siger, at jeg har påstået, at udenrigsministeren har givet forkerte oplysninger.
Vi blev hånet, alle vi, der gik ind for det her synspunkt, fordi det kun var et underudvalg.
Ministeren fik masser af gange spørgsmålet: Hvad nu, hvis det ender med, at der et flertal i Europa-Parlamentet for det her, hvordan er stillingen så?
Det var blot det, jeg refererede til, og jeg har ikke brugt forkerte argumenter eller påstået, at udenrigsministeren har givet forkerte oplysninger, for det var kendsgerninger på det tidspunkt.
Per Stig Møller (KF), 2007-05-25:
Selvfølgelig er jeg da i stand til at se det med europæiske briller.
Selvfølgelig er jeg det.
Selvfølgelig er jeg også i stand til at se det med danske briller.
Og med danske briller kan jeg altså se, at der ikke i nogle af de forsamlinger, hr. Morten Østergaard frekventerer, er rejst kritik af Danmark og peget på Danmark.
Der er ikke rejst alvorlige beskyldninger mod Danmark.
Så jeg kan ikke rigtig se, der er noget at komme efter i forhold til Danmark, og jeg synes, det er en mærkelig mistænkeliggørelse af den danske indsats, at man siger, at der nok er noget alligevel.
Europa-Parlamentets CIA-udvalg har jo efter mere end et års undersøgelser – et års undersøgelser –
ikke været i stand til at fremlægge et eneste bevis på de mange påstande, der fremsættes i den seneste rapport.
Vi kender godt den svenske sag og den tyske sag, dem behøvede Parlamentet jo ikke at lave store undersøgelser af.
De har ikke fundet ting, som godtgør, at Danmark skulle lave en undersøgelse.
Efter et års undersøgelser.
Hvis vi nu stemte for hr. Morten Østergaards forslag her om et års undersøgelser, tror hr. Morten Østergaard så, man kan komme længere end Europa-Parlamentets CIA-udvalg?
Morten Østergaard (RV), 2007-05-25:
Jeg vil gerne bede ministeren bekræfte det, jeg sagde, at der i Europarådets rapport er en generel kritik af, at regeringerne ikke har været særlig samarbejdsvillige.
Jeg tror, udtrykket var, at Europa er et slaraffenland for udenlandske efterretningstjenester, fordi de kan operere fuldstændig frit og uden kontrol.
Man kan så sige, at det synes man er fint nok, eller også kan man sige, at vi gerne vil sørge for, det i hvert fald ikke skal sidde på Danmark, at det er sådan, det foregår her hos os.
Hvis man var så sikker på, at der ikke var noget at komme efter, var der jo sådan set ikke nogen anledning til ikke at lave undersøgelsen.
Derfor vil jeg bare afslutningsvis, da vi nu nærmer os enden på denne her debat, spørge udenrigsministeren, om han synes, det her er en alvorlig sag, om han synes, det er en rimelig kritik, der har været rejst, om han synes, at processen, som den har været gennemført på fuldt europæisk plan, har været flot og i orden, eller om det her virkelig bare er et spilfægteri i Folketinget.
Per Stig Møller (KF), 2007-05-25:
Udenrigsministeren bekræfter ikke, at Danmark ønsker at være sendrægtig.
Danmark har jo besvaret Europarådets henvendelser.
Og der har ikke siden vores sidste svar været fornyet henvendelse fra Europarådet.
Svaret har altså været tilfredsstillende.
Det har jeg jo stået og gennemgået her.
Og det vil sige, at der ikke er noget med sendrægtighed.
Vi har svaret, og der er ikke nogen, der har bedt om yderligere svar fra de forsamlinger, hr. Østergaard henviser til.
Så det har ikke noget med sendrægtighed at gøre.
Det har noget at gøre med, at vi har leveret svarene, og at svarene åbenbart har været acceptable.
Morten Østergaard (RV), 2007-05-25:
Nu blev sagen jo egentlig grundigt behandlet under førstebehandlingen, men jeg synes bare alligevel, at det, når udenrigsministeren her i dag prøver at give indtryk af, at der ikke er nogen kritik fra Europarådet, altså er en lidt speciel måde at læse rapporten på.
Så kan man spørge, om der er nogen konkrete mistanker med hensyn til Danmark.
Og det må man så vurdere.
Men det, der i hvert fald ligger fast, er, at man lige ganske tæt på her, på den anden side af Sundet har haft en fuldstændig veldokumenteret sag, hvor der har været rejst kritik.
Derfor må det være rimeligt at spørge, om man vil gå foran og vise, at her er i hvert fald en regering, der ikke er bange for at vende enhver sten i den her sag, eller om man vil stille sig over i klassen til de sendrægtige, som ikke ønsker enhver sten vendt.
Det er den sidste mulighed, man vælger, og der synes jeg, det må siges at være beklageligt, at udenrigsministeren i dag bekræfter, at den danske regering ønsker at være sendrægtig.
Frank Aaen (EL), 2007-05-25:
Forleden dag kom det frem, at en dansk statsborger har siddet fængslet i månedsvis i Irak, uden at nogen fik det at vide, uden nogen dommerkendelse, og straks der kom offentlighed omkring det, måtte amerikanerne indrømme, at det var grundløst, at vedkommende var fængslet.
Sådan sidder i hundredvis af mennesker rundtomkring i hele verden, der er fængslet uden grund, uden dommerkendelse, og uden at nogen ved, hvor de er.
Det er en del af det her CIA-system med flyvninger rundt i hele verden, med fængsler rundt i hele verden.
Derfor er det et meget alvorligt svigt, at Danmark ikke gør alt, hvad vi kan, for at afdække det system, der er sat i værk med CIA-fly.
Det er et alvorligt svigt, et svigt af de lande, som undersøger tingene, og et svigt af de mennesker, der sidder fængslet rundtomkring i verden.
Vi gør ikke nok for at hjælpe de mennesker, som CIA har ladet forsvinde med deres hemmelige fly og i deres hemmelige fængsler, og det er en skam.
Per Stig Møller (KF), 2007-05-25:
Der kommer alle mulige forslag til alle mulige spændende ting, og man kan da godt lave en masse spændende undersøgelser, men der er altså ikke fra Parlamentets og Rådets side sat en finger på Danmark.
Og der er givet Folketinget og Europarådet alle de oplysninger, der er bedt om.
Jeg aner ikke noget om, hvordan giftgasgeneralen er kommet til Irak.
Frank Aaen (EL), 2007-05-25:
Nu er jeg et af de folketingsmedlemmer, der har stillet i dusinvis af spørgsmål i den her sag.
Og jeg kan bekræfte, at vi ikke har fået svar på spørgsmålene.
Vi har jo spurgt, om man ville prøve at undersøge, hvad de fly har lavet her, og intet svar har vi fået.
De svar, som regeringen er kommet frem med, er kun de helt nøgterne, som vi har kunnet tvinge dem til at komme med, nemlig om flyvetidspunkter, flytyper, hvorfra og hvortil, men f.eks. ikke noget som helst om indholdet.
Det er jo at svigte de lande, der har taget sagen alvorligt og vil gøre noget ved den.
Har Danmark ikke også et klart problem med det her?
Må jeg bare stille ét spørgsmål: Hvordan forsvandt giftgasgeneralen, der formentlig tog til Irak, fra Sorø?
Hvordan forsvandt han?
Tog han SAS-fly, eller fik han et CIA-fly?
Per Stig Møller (KF), 2007-05-25:
Det var altså i et svar til hr. Steen Gade og altså ikke i min tale som minister.
Det var i et svar under debatten.
Så det har selvfølgelig ikke været noget vigtigt argument, når det kommer i forbindelse med en diskussion med hr. Steen Gade.
Det vigtige argument er jo det samme, som jeg hidtil er kommet med: at der er lavet de undersøgelser og der er givet de oplysninger, som Folketinget beder om, og det giver os ikke basis for at gå videre.
Det er heller ikke, hvad der bliver anbefalet os, og det er heller ikke, hvad de andre nordiske lande gør.
Steen Gade (SF), 2007-05-25:
Nej, men det er jo så regeringens argument.
Jeg synes ikke, at argumentet er lødigt, for jeg mener, at vi burde lave den undersøgelse.
Men det kan jeg da forstå.
Det var jo så det, ministeren kunne have sagt fra starten i stedet for at mistænkeliggøre, hvad hr. Bjarne Laustsen sagde.
Men det fjerner jo ikke, at det, sidst vi havde den her debat, var et vigtigt argument for regeringen, at det var et underudvalg, og at det ikke var sikkert, at Europa-Parlamentet var så kritisk, som vi andre forudså de ville være, og som det jo altså også viste sig at de var.
Per Stig Møller (KF), 2007-05-25:
Altså, udvalget, som altså får en vedtagelse i Parlamentet den 14. februar, opfordrer de lande, som har iværksat nationale undersøgelser, til at afslutte disse hurtigst muligt.
Vi har jo foretaget alle de undersøgelser, Folketinget har bedt om.
Andre lande, står der så i rapporten, om hvem der foreligger alvorlige beskyldninger om aktiv eller passiv deltagelse i relation til ulovlige CIAaktiviteter, opfordres til at iværksætte nationale undersøgelser.
Og det er jo ikke tilfældet for Danmarks vedkommende.
Steen Gade (SF), 2007-05-25:
Det sidste, udenrigsministeren sagde, er jo, så vidt jeg har forstået, også det, hr. Bjarne Laustsen har sagt.
Egentlig syntes jeg ikke, at det var det vigtigste, men når nu udenrigsministeren på en måde vil benægte, at det var et vigtigt argument for regeringen, at det kun var et underudvalg, er vi jo nødt til at bore lidt i det og synliggøre det.
Jeg står også med referatet fra debatten, og det var faktisk til mig, udenrigsministeren da sagde, at man jo ikke kunne vide, hvordan det endte i Europa-Parlamentet.
Derfor havde jeg egentlig troet, at når udenrigsministeren tog ordet i den her debat, havde udenrigsministeren sagt: Jamen der er jo sket noget nyt siden.
Nu er Europa-Parlamentets udtalelse blevet vedtaget, og så må udenrigsministeren jo komme med sine argumenter på det grundlag.
Da vi havde første behandling, var det et argument for udenrigsministeren, at det ikke var sikkert, at der kom noget fra Europa-Parlamentet.
Det er der altså kommet siden.
Må jeg så sige til udenrigsministeren til sidst: Jeg synes, det er lidt sølle, at talen fra udenrigsministeren mest gik ud på at mistænkeliggøre et af partierne bag.
Per Stig Møller (KF), 2007-05-25:
Jeg vil gerne bekræfte, at førstebehandlingen her i Folketinget fandt sted den 1. februar.
Da var underudvalgets rapport kendt.
Men EuropaParlamentet vedtog først anbefalingerne fra underudvalget den 14. februar.
Altså eksisterede kun underudvalgets rapport den 1. februar.