Karsten Hønge (SF), 2010-11-12:
Jeg må sige, at jeg kan genkende det her med, at det da må være nemt at være ordfører for De Konservative – ikke bare for De Konservative, men også for Venstre og Dansk Folkeparti – for det er den samme tale, der bliver holdt, uanset hvilket lovforslag vi behandler.
Og så forholder man sig ikke konkret til de forslag, der ligger, men skræpper bare op fra det samme grundpapir om, at der er meget værre i udlandet, og at det også går helt galt herhjemme.
Men for De Konservative er det dog suppleret med en smule andet, nemlig en fuldstændig utroværdig henvisning til, at man mener at kunne fjerne efterlønnen.
Jeg har tidligere spurgt ordføreren, men jeg må da gøre det igen: Er det ikke sådan, at De Konservative er bundet af et forlig på det her område?
Og handler det ikke om, at hvis De Konservative nu siger, at de bare vil fjerne efterlønnen, og så bryder forliget, vil De Konservative netop derfor opleve, at deres troværdighed er på vej ned mod nul med samme hast som deres opinionstal?
Det er det ene.
Det andet er, at SF og Socialdemokraterne har fremlagt et forslag, hvor man jo kan prioritere helt anderledes end at bruge 9,5 mia. kr. på, som Statsrevisorerne eksempelvis siger, nyttesløs aktivering af arbejdsløse og syge.
Og i øvrigt synes vi, det er en ret dårlig idé at give de mest velhavende her i landet skattelettelser.
Vi har et skævt Danmark, når det kommer til uddannelse.
Det er socialt skævt, når chancen for at få en uddannelse er langt større, hvis ens forældre selv har taget en uddannelse, i forhold til hvis man kommer fra et hjem, hvor ens forældre eksempelvis er kortuddannede eller faglærte.
Det er også geografisk skævt, sådan at der er færre, der tager en uddannelse, jo længere væk man bor fra de større byer.
Erfaringerne viser, at en geografisk spredning af f.eks. gymnasierne faktisk får flere til at vælge den ungdomsuddannelse.
Afstand er altså en vigtig barriere for at tage en uddannelse.
Vi kan jo af mange gode grunde ikke have uddannelsesinstitutioner liggende overalt, og det er derfor, det vigtigt at understøtte mobiliteten, så de unge nemt og billigt kan komme frem til skole eller universitet.
Derfor vil lovforslaget betyde, at der bliver spændt en masse snubletråde ud for de unge. Vi har fået et høringssvar fra Danske Erhvervsskoler, og de skriver: »Vi har aktuelt set at Danmark i forhold til sammenlignelige lande sakker agterud i andelen af en ungdomsårgang, der gennemfører uddannelse.
Samtidig har vi nu i en årrække i hele uddannelsessektoren bestræbt os på at nå såvel 95%- som 50% målsætningen.
Dette lovforslag undergraver disse målsætninger.
Alle erkender, at det kræver stadig øgede kræfter at nå de sidste procenter i 95% målsætningen.
De socioøkonomiske forhold har en afgørende betydning for de unge der i dag ikke vælger, eller gennemfører uddannelse.
Dette lovforslag vil medføre at vi får endnu længere til målet«.
Igen behandler vi altså et lovforslag fra Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, som samtidig målrettet vil ramme Udkantsdanmark.
Foreningen Danske Regioner har analyseret det i et høringssvar, som lyder
: »… at de kommuner, der har de laveste andele af ungdomsårgange, der gennemfører en ungdomsuddannelse, samtidig er kommuner, hvor de unge bruger længere tid på transport end gennemsnittet. En fordyrelse af transporten er derfor endnu en faktor, der kan få unge til at fravælge en ungdomsuddannelse. Udfordringen gælder især på erhvervsuddannelserne som uddanner en stor andel af de unge, der kommer fra uddannelsesfremmede miljøer samtidig med, at de unge på erhvervsuddannelserne har længst til deres uddannelsesinstitutioner og størst frafald«.
Så kan jeg altså undre mig noget over ministeriets svar i høringen, hvor der står: »For elever i ungdomsuddannelserne vil transportvejen som oftest ikke være særligt lang, fordi ungdomsuddannelser udbydes flere steder«.
Ja, så må de mennesker, der har skrevet ministeriets svar jo da kun tænke på gymnasieuddannelserne, fordi man kan da se, at det her forslag nøjagtig rammer produktionsskolerne og erhvervsskolerne hårdt.
Jeg har tidligere nævnt eksemplet på Fyn, fordi det ligger mig så nært at nævne det, og der har vi to tekniske skoler, men vi har ti gymnasier.
Derfor vil jeg også referere til det høringssvar, vi har fra Kommunernes Landsforening, hvor der, også i forhold til hvad det er for transport, eleverne skal bruge, står: »KL finder den måde, hvorpå lovforslaget vil harmonisere reglerne for befordringsfradrag for unge på ungdomsuddannelserne og for unge på videregående uddannelser, meget uhensigtsmæssig.
Forslaget strider nemlig imod regeringens ambitioner og politiske udspil i Trafikaftalen fra 2009 om, at størstedelen af den fremtidige trafikvækst skal ske i den kollektive trafik.
... Forslaget forventes at have en meget klar negativ effekt på anvendelsen af kollektiv trafik …«.
Der er nogle enkelte fordele i forslaget her for nogle studerende, men besparelsen, som det hele handler om, på 75 mio. kr. rammer hårdt med en stigning på 70 pct., og den rammer især unge på produktionsskolerne og på erhvervsskolerne, og den rammer de unge, som har langt til deres skole.
Men vi skal jo lige præcis den modsatte vej.
Vi skal nemlig gøre det mere attraktivt at tage en erhvervsuddannelse, og vi skal ikke opsætte flere snubletråde.