runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2012-04-19:
Lovforslaget indeholder forslag om at give regionerne lov til selv i visse tilfælde under særlige omstændigheder at etablere lægeklinikker.
Det sker som følge af en aftale, regionerne har indgået med de praktiserende læger for at sikre lægedækning i hele landet.
At give kommunerne og regionerne mulighed for at være mere fleksible, når de skal løse deres opgaver på en så hensigtsmæssig måde som muligt, er også et tiltag, vi kan tilslutte os.
Man ønsker at give speciallæger ansat i Team Danmarks sportsmedicinske team adgang til at henvise patienter direkte til diagnostiske undersøgelser i sundhedsvæsenet i stedet for at skulle sende dem via en praktiserende læge eller en speciallæge.
Da jeg læste det, kom jeg dog til at tænke på, at jeg i min karriere, hvor jeg har haft tæt tilknytning til Team Danmarks sportsmedicinske team, aldrig nogen sinde har skullet gå til min praktiserende læge for at blive henvist til diagnosticering i det offentlige sundhedsvæsen.
Det fik mig til at tænke på, at vi måske nogle gange lovgiver om ting herinde, som man udmærket godt selv kan finde ud af ude i den virkelige verden, ved at man i dette tilfælde har taget telefonen og fået sat en aftale op kollegaer imellem, men sådan er det.
Det er jo godt, at det nu også bliver skrevet ind i loven, at man godt må det.
Opdateringen af beløbsgrænserne for medicintilskuddet til 2012-niveau er fint.
Så foreslås det, at man etablerer et Nationalt Patientindeks, som vil gøre det lettere at få overblik over en patients situation, ikke mindst i patientforløb på tværs af regionerne.
Dermed vil man lette arbejdsgangene for personalet på sygehusene.
Dette støtter vi naturligvis også.
At give ministeren mulighed for at fastsætte de nærmere regler for afregning af ydelser til færdigbehandlede patienter og patienter på hospice samt afregning af genoptræningsydelser kan vi også tilslutte os.
Sophie Løhde (V), 2012-04-19:
Hvis det er Enhedslistens ordførers grundholdning, må Enhedslistens ordfører jo også uden betænkeligheder i dag kunne meddele her i Folketinget, at Enhedslisten ikke kan støtte det her lovforslag.
Da man lavede de seneste ændringer i 2008, sagde den daværende ordfører for Enhedslisten: Uha, det var helt forfærdeligt, de syge danskere skulle betale, det var mere ulighed, det var mere brugerbetaling og alt muligt andet.
Og nu kan vi ikke få noget klart svar på, om Enhedslisten støtter det her element, som jo sådan set bare viderefører de principper, man dengang lavede en politisk aftale om.
Regeringspartierne – med undtagelse af De Radikale, der var kommet med på tankerne om det dengang – har skiftet holdning, står det jo klart i dag.
Stine Brix (EL), 2012-04-19:
Jeg har som flere af de andre ordførere opdaget, at det her lovforslag indeholder en række forskellige ændringer af sundhedsloven.
Jeg vil nøjes med at kommentere nogle af dem.
For det første bakker vi fuldt ud op om, at man åbner op for, at regioner kan etablere klinikker i de områder, hvor der ikke er tilstrækkeligt med sundhedstilbud i dag, og det er jo først og fremmest noget, som vil være til gavn i de områder af Danmark, hvor der er lægemangel i dag.
For det andet synes vi, det er ganske fornuftigt, at forbruger- og patientinteresser bliver repræsenteret i Medicintilskudsnævnet.
For det tredje vil jeg kommentere diskussionen om Nationalt Patientindeks.
Jeg synes jo, at formålet er ganske hæderligt, nemlig at man vil sikre mere sammenhængende patientforløb.
Jeg tror også på, at adgang til data er en forudsætning for, at man kan sikre en effektiv og smidig sundhedssektor.
Samtidig har vi, som flere andre har været inde på, et stort ansvar for at sikre, at vi værner om den fortrolighed mellem lægen og patienten, som er helt afgørende i vores sundhedsvæsen.
Den fortrolighed er jo under pres, når flere får adgang til de sundhedsdata, der eksisterer om en patient.
Hvis data f.eks. dukker op i en uventet sammenhæng, tror jeg, der er mange patienter, der vil stille sig selv det spørgsmål, om de har lyst til at dele fortrolige oplysninger med deres læge en anden gang.
For ikke så længe siden havde vi en del diskussion i forbindelse med en andet forslag om sundhedsdata, som gav personale i kommuner og regioner adgang til en række sundhedsdata med henblik på at planlægge forebyggende indsats, og det er et eksempel på et område, hvor vi efter min mening er gået alt for langt, i forhold til hvem der kan få adgang til de oplysninger, der findes om de enkelte patienter.
Derfor er jeg også lidt oppe på mærkerne, når der kommer et nyt forslag på det her område, og i særdeleshed, når Datatilsynet, Det Etiske Råd og Institut for Menneskerettigheder spørger til, om proportionaliteten er overvejet tilstrækkeligt i det her forslag.
Derfor vil jeg i det efterfølgende udvalgsarbejde spørge ind til flere af de pointer, som især Datatilsynet beskriver.
De påpeger bl.a., at de ud fra de oplysninger, der foreligger, ikke mener, det er muligt at vurdere, hvorvidt loven lever op til persondataloven.
Jeg synes også, det er værd at stille sig selv det spørgsmål, om det virkelig er nødvendigt, at alle patienter, der modtager en eller anden form for sundhedsydelse, skal optræde i det her register.
Med den betænkelighed vil vi følge det videre lovarbejde og senere afklare, hvor vi står i den her sag.
Camilla Hersom (RV), 2012-04-19:
De ændringer til sundhedsloven, der fremsættes med L 139, er alle justeringer, der har til hensigt at sikre en sundhedsbehandling af høj kvalitet.
Der er tale om mange forskellige forslag på mange forskellige områder, og tidligere ordførere har allerede redegjort for dem enkeltvist.
Jeg vil derfor særlig knytte kommentarer til tre af forslagene.
Det første er udvidelse af regioners og kommuners planlægningsmuligheder.
Med lovforslaget bliver det muligt for regionerne, at de kan etablere klinikker, så det i alle egne af Danmark sikres, at der kan skabes adgang til en praktiserende læge.
Derudover vil regionerne fremover kunne udleje lokaler til brug for kommunale sundhedsydelser.
Det mener vi er nogle rigtig gode forslag.
Der er behov for bedre samarbejde, mere fleksibilitet i sundhedssektoren og sikring af yderområderne i Danmark, sådan så alle har den helt rimelige adgang til lægehjælp, uanset hvor de bor.
Jeg vil også knytte nogle kommentarer til forslaget om etablering og drift af Nationalt Patientindeks.
Vi har i Det Radikale Venstre stor tiltro til, at man kan opnå både større patientsikkerhed og også større effektivitet i både behandling og arbejdsgange ved at udnytte it meget, meget mere, end vi gør i øjeblikket.
Det er derfor en udvikling, vi skal støtte og fremme.
Men det er vigtigt, at vi i den udvikling hele tiden har et fokus på, at det skal ske under hensyntagen til patienternes privatliv.
Sundhedsdata er meget ofte følsomme data, og derfor er det fuldstændig afgørende, at det kun er de relevante sundhedspersoner, der har adgang til de relevante data.
Det er jo meget væsentligt, at ikke alle sundhedspersoner får adgang til alle borgeres hele sundhedsforløb, men at adgangen netop begrænses, sådan så den kun er mulig, når den tjener et bestemt formål.
Det kan gøres på flere måder, også så det omfatter den logning, altså det forhold, at det kan ses i journalerne, hvem der har været derinde, som jeg hørte ordføreren fra Dansk Folkeparti efterlyse i sin ordførertale.
Endelig vil jeg knytte en kommentar til udvidelsen af Medicintilskudsnævnet, hvor vi er meget tilfredse med, at nævnet udvides med et medlem, der skal repræsentere patient- og forbrugerinteresser.
Vi tror nemlig på, at den fortsatte udvikling af sundhedsvæsenet helt generelt kræver en mere aktiv inddragelse af patienterne, deres ønsker, deres oplevelser og deres erfaringer.
På det grundlag kan Det Radikale Venstre støtte forslaget i sin helhed.
Jonas Dahl (SF), 2012-04-19:
Lovforslaget indeholder flere justeringer i sundhedsloven, som flere allerede har været inde på.
Jeg synes, at Venstres ordfører gav en meget grundig gennemgang af lovforslaget, så jeg har blot et par enkelte kommentarer til det.
Nogle gange skal man også uddele ros.
Nu kan jeg se, at ordføreren er yderst tilfreds med det.
Lovforslaget sigter bl.a. på, at der bliver skabt bedre mulighed for regionalt og kommunalt samarbejde, samtidig med at grundlaget for sammenhængende patientforløb styrkes med Nationalt Patientindeks.
Det betyder i sidste ende, at sundhedspersonalets muligheder for at få adgang til et samlet overblik over den enkelte patients relevante helbredsoplysninger bliver styrket.
Det var også det, den radikale ordfører var inde på.
Fra SF's side er det helt afgørende, at vi netop sikrer nogle bedre patientforløb, og det er det, det her tilsigter, netop at der nu bliver nogle bedre muligheder for den enkelte patient til at få et bedre behandlingsforløb, i og med at sundhedspersonalet nu får mulighed for at have den her adgang til et samlet digitalt overblik.
Ydermere indeholder lovforslaget en styrkelse af områderne omkring de kliniske kvalitetsdatabaser, som i sidste ende kan øge kvalitetsudviklingen i sundhedsvæsen, noget, som vi fra SF's side er meget tilfredse med, for det betyder netop, at vi får sat hele spørgsmålet i forhold til kvalitet i vores sundhedsvæsen højt på dagsordenen, og der er det selvfølgelig nødvendigt, at vi også har datamateriale, der er tilgængeligt og leverer en tilstrækkelig kvalitet på det område.
Det foreslås desuden, at speciallæger i Team Danmarks sportsmedicinske team får samme adgang til at henvise patienter til diagnostisk undersøgelse i det offentlige sundhedsvæsen, som allerede alment praktiserende læger og praktiserende speciallæger har.
Det er jo dybest set en forenkling, men igen noget, som forhåbentlig kan betyde, at vi får bedre og hurtigere og mere effektiv behandling.
Sidst, som flere også har været inde på, sker der den ændring i forhold til Medicintilskudsnævnet, at det udvides med en repræsentant, som repræsenterer patient- og forbrugerinteresser.
Det er for mig at se helt afgørende, at vi sikrer, at patienter og forbrugere i højere grad nu netop bliver inddraget i den proces, der foregår i Medicintilskudsnævnet.
Endelig foretages der en række mindre ændringer i det her lovforslag i forhold til fastsættelse af bemyndigelsesbestemmelser vedrørende afregning af ydelser til færdigbehandlede patienter og patienter på hospice og afregning af genoptræningsydelser.
Alt i alt er det mange rigtig gode forslag, der som et samlet hele tror jeg forhåbentlig kan betyde et løft for vores sundhedsvæsen, hvilket vi har brug for.
Så med de bemærkninger kan SF tilslutte sig forslaget.
Liselott Blixt (DF), 2012-04-19:
Jeg vil gerne høre, om SF har skiftet holdning i forhold til medicintilskudsloftet.
Dengang vi hævede medicintilskudsloftet, netop for at få vaccinationer med, var man meget imod det, og i betænkningen til L 107 [fra den 16. april 2008] står der: »Socialdemokratiets og Socialistisk Folkepartis medlemmer af udvalget kan ikke støtte lovforslaget, fordi det vil medføre, at brugerbetalingen nu endnu engang øges på medicinområdet.
Danskerne har i forvejen en høj brugerbetaling på området, og med indførelse af et nyt satsreguleringsprincip for fremskrivningen af medicintilskuddets størrelse vil det betyde, at brugerbetalingen på medicinområdet kun kan stige yderligere i de kommende år.«
Så vil jeg høre: Er det ikke SF's holdning mere?
Jonas Dahl (SF), 2012-04-19:
Jeg synes, det er helt afgørende i forhold til Medicintilskudsnævnet, at det nu bliver udvidet med et medlem, som repræsenterer patient- og forbrugerinteresser, og det er sådan set noget, vi fra SF's side er meget tilfredse med.
Derfor er jeg da også glad for, at man netop får inddraget patient- og forbrugerinteresserne yderligere.
Hvad angår det konkrete spørgsmål om betænkningsbidraget, må jeg indrømme, at jeg ikke har betænkningsbidraget her, men jeg vil med glæde drøfte det videre i udvalgsbehandlingen.
Det er fuldstændig korrekt, at vi selvfølgelig bakker op om de lovforslag, som regeringen fremsætter.
Der er en lang række gode initiativer, som vi har oplistet, og Venstres ordfører var jo også en af dem, som læste det op.
I forhold til hele diskussionen om medicintilskud vil jeg sige, at jeg sådan set synes, at det er positivt, at man netop nu udvider nævnet for at få en fra patient- og forbrugerinteresser ind.
Det er jo sådan set noget af det, vi har arbejdet på fra SF's side, og det er jeg glad for.
Så er der den konkrete diskussion i forhold til beløbsgrænser.
Jeg mener som udgangspunkt altid, at man skal have nogle fornuftige beløbsgrænser, og de skal selvfølgelig også reguleres over tid, men det er klart, at vi selvfølgelig også har en udfordring i at sikre, at dem, der af den ene eller den anden grund ikke har adgang til medicin eller er økonomisk pressede, selvfølgelig også får tilstrækkelig dækning.
Men det mener jeg sådan set også at der er taget hånd om.
Liselott Blixt (DF), 2012-04-19:
Altså, jeg blev lidt forbavset over svaret, for det første havde jeg ikke spurgt om. Vi taler jo hele tiden om lighed i sundhed, og vi blev skoset meget for, at vi øgede medicintilskudsloftet.
Dengang var det, for at vi kunne få fat i nogle vacciner, så vi kunne tilbyde en gratis vaccine til unge piger, men det ville man ikke være med til på det tidspunkt fra SF's side, netop fordi det ville belaste nogle af dem, der havde nogle medicinudgifter på det her område.
Nu er man jo færdig med de her HPV-vacciner, man har brugt det provenu, man fik, dengang man hævede loftet.
Så kunne man jo fra SF's side, nu når man sidder i regering og også har en minister på området, nedsætte det til det, man selv synes er acceptabelt.
Var det noget, SF ville arbejde for?
Jonas Dahl (SF), 2012-04-19:
Altså, som jeg forstår spørgsmålet – jeg beklager, hvis jeg ikke forstod det i første runde – handler det om, om vi vil nedsætte medicintilskudsgrænsen, er det nogenlunde korrekt?
Og det er for mig at se ikke en del af det her lovforslag.
Jeg mener, vi skal have en generel diskussion af, hvordan vi laver vores medicintilskud, men at stå her og love, at vi nedsætter medicintilskudsloftet, har jeg ikke mulighed for i den nuværende situation.
Men jeg er dog yderst tilfreds med, at regeringen netop har taget fat på hele diskussionen om HPV og rent faktisk har øget den mulighed, der nu er, for at give de unge kvinder en HPV-vaccine.
Det er jo netop en styrkelse af det, som i sidste ende forhåbentlig kommer rigtig mange til gode.
Sophie Løhde (V), 2012-04-19:
Det kan være, ordføreren skal tilbage og kigge i lovforslaget en gang til, for det er ikke korrekt, at spørgsmålet om beregning af medicintilskuddets størrelse ikke er en del af lovforslaget.
De seneste ændringer blev ganske korrekt foretaget i 2008 efter en aftale indgået mellem den daværende VK-regering, Liberal Alliance og Radikale Venstre.
Nu kommer man så med et lovforslag, hvor man siger, at de nuværende beløbsgrænser ikke er tidssvarende, og derfor foreslår man at opdatere beløbsgrænserne, som fremgår af loven, til niveauet i 2012.
Altså, hvis man vil noget i forhold til de holdninger, man har haft tidligere, så skulle man jo rulle tingene tilbage.
Men har man også på det her område ændret holdning, og synes man grundlæggende, at de ændringer, vi foretog, var fornuftige, siden man nu foreslår, at vi skal opdatere beløbsgrænserne, som fremgår af loven, til niveauet i 2012?
Jonas Dahl (SF), 2012-04-19:
Generelt mener jeg altid, at man skal have nogle tidssvarende grænser i forhold til det ene og det andet.
Det gælder sådan set både på skatteområdet og på alle andre områder.
Jeg vil meget gerne drøfte det videre, men når jeg ikke har det tilgængeligt heroppe, er det lidt vanskeligt for mig at svare på indholdet af det.
Sophie Løhde (V), 2012-04-19:
Jamen jeg henviste ikke til betænkningsbidraget.
Jeg tillod mig at læse op fra det lovforslag, vi behandler i Folketingssalen nu her, og det er her, jeg bare spørger ganske enkelt: Når man kritiserede ændringerne i forbindelse med det her spørgsmål, som vi foretog i 2008, har man så ændret holdning, når man med det her lovforslag foreslår at opdatere de beløbsgrænser, som vel at mærke allerede fremgår af loven, til niveauet i 2012?
Altså, man var jo en stor modstander og var hurtig med at komme med kritik, da vi vedtog det her tilbage i 2008, og hvis man skulle have stået ved sine holdninger som SF'er, skulle der derfor også være indeholdt noget andet i det her lovforslag, som jeg så kan forstå at man bakker op om, fordi det nu kommer fra regeringen.
Men det harmonerer bare ikke med det, man har ment tidligere, så konklusionen må altså være: Ja, man kritiserede det tidligere, men nu er man kommet på bedre tanker, nu er det grundlæggende fornuftigt, og derfor bakker man op om indholdet af lovforslaget her.
Er det korrekt forstået?
Kim Andersen (V), 2012-04-19:
For det er jo et beskedent beløb, der er sat af til det her formål, så hvad angår de mange gode intentioner, som fru Annette Vilhelmsen henviser til, er det nok relativt begrænset, hvad de bliver til i praksis.
Men det, som er det afgørende, er, at vi laver om på årsregnskabsloven; at vi pålægger virksomhederne en masse bureaukrati; at vi går væk fra frivillighedsprincippet og over til »skal«-regler, og at vi kan hænge de virksomheder ud, som ikke har overtrådt nogen som helst regler eller love, tværtimod; de har fulgt loven til punkt og prikke, men har der været en tvist, en tvivl, kan de blive hængt ud i offentligheden med al den negativitet, den dårlige omtale, de forringede muligheder for at sælge sine produkter og et ødelagt image for den pågældende virksomhed til følge.
Det er naturligvis ikke hensigtsmæssigt og fornuftigt for erhvervslivet, og derfor er vi så betænkelige ved det her forslag, og derfor har vi rigtig mange spørgsmål til det.
Stine Brix (EL), 2012-04-19:
Det her er selvfølgelig også et tema, vi kan følge.
Jeg bemærkede bare, at der var tale om to forskellige situationer.
Den diskussion, man havde tidligere, var jo med henblik på konkret at kunne finansiere et nyt tiltag.
Her diskuterer man så generelt, om vi skal have en satsregulering.
Selvfølgelig er det værd at diskutere.
Min grundholdning er, at der skal langt mindre brugerbetaling i sundhedssystemet, end der er i dag.
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-19:
Hr. Kim Andersen taler meget om, at vi nu går væk fra frivillighedsprincippet og over til »skal«-regler.
Det er ikke rigtigt.
Det får man så papir på, og det kan man så som ngo bruge til at få at vide, om en virksomhed har overholdt de her retningslinjer, eller man kan som virksomhed få papir på, at den strategi, man har, lever op til de retningslinjer.
Så hvordan bryder det med frivillighed, og hvordan bliver det til noget, man »skal«?
Det handler jo bare om at finde ud af, om noget stemmer overens med nogle retningslinjer.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-19:
Ja, der var ikke meget svar i det, men det havde jeg nu heller ikke regnet med.
Men jeg vil gerne sige noget om årsagen til, at vi prikker lidt til det her med de 3 mio. kr.
Det gør vi selvfølgelig, fordi vi siger, at hvis man kun har vurderet, at der skal 3 mio. kr. til, så må flertallet her i Folketinget også have vurderet, at der kun skal løses problemer for 3 mio. kr., og hvis der kun skal løses problemer for 3 mio. kr., så er de af et meget begrænset omfang, når en tredjedel af pengene i hvert fald går til administration og løn og alt muligt andet skidt.
Derfor må ordføreren retfærdigvis også prøve på at forklare, hvor mange sager man tror man forventeligt vil kunne nå at sagsbehandle.
Hvor mange af den slags certificeringer mener Enhedslisten vi vil kunne se frem?
Frank Aaen (EL), 2012-04-19:
Nu synes jeg, Dansk Folkeparti må finde ud af, hvad de mener.
Det er selvfølgelig partiets egen afgørelse, om man mener noget og man i givet fald mener noget, der er sammenhængende.
Det skal jeg selvfølgelig ikke stå her og belære dem om.
Jeg synes alligevel bare af hensyn til offentligheden, at det måske vil være rart at vide, om Dansk Folkeparti synes, at det er overflødigt og der slet ikke burde gives nogen penge, eller om der er brug for flere penge.
Men det må Dansk Folkeparti jo selv om.
Jeg kan bare love, at hvis der kommer flere opgaver end dem, der kan rummes inden for det, der er afsat her, så arbejder vi for, at der kommer flere penge til det.
Kim Andersen (V), 2012-04-19:
Jeg vil gerne spørge ordføreren fra Enhedslisten, om han sådan rent principielt ikke ser nogen problemer i, at dette nye organ skal behandle sager og udtale sig om forhold på baggrund af OECD-henstillinger og på baggrund af internationale konventioner, som er tiltrådt og bindende for staterne, men ikke for individer og virksomheder.
Er der ikke her et dilemma set ud fra et retssikkerhedssynspunkt?
Så til den sidste diskussion.
Ordføreren har jo en vis erfaring i at føre sager og har jo også en vis baggrund i sit eget og sit partis sekretariat her på Christiansborg.
Kunne vi få ordførerens vurdering af, hvor megen kapacitet man forventer at ville kunne opbygge for den sum, der er sat af, og hvilken faglig standard man sådan ville kunne påregne for det beløb, herunder om den pågældende instans skal forankres på en måde, så man kan hente bistand fra eksempelvis departementerne og styrelserne?
Frank Aaen (EL), 2012-04-19:
Det ville da være en rigtig god idé at gøre det sidste, der blev nævnt.
Det vil jeg straks lade gå videre til ministeren.
Jeg kan bare gentage, at skulle det vise sig, at rammen på 3 mio. kr. er for lidt, skal vi sørge for, at der kommer nogle flere penge, og jeg kan forstå, at vi både kan få Dansk Folkeparti og Venstre til at støtte os i det, så det skal nok blive vedtaget.
Det er jo dejligt.
Hvad angår det principielle, er det, der er problemet i dag, at der er mennesker, der bliver mishandlet, og det er det, det drejer sig om, på virksomheder i den tredje verden – og det kan være underunderunderleverandører, hvor det kan være lidt svært nogle gange helt at holde kontrol med, hvad der sker.
De får her en mulighed for at få en stemme i offentligheden, ved at der bliver indgivet en klage til det her nævn.
Danske fagforeninger kan hjælpe de pågældende, og danske organisationer – ulandsorganisationer og DanWatch har været nævnt – kan hjælpe de pågældende ansatte til at få deres elendige vilkår frem i lyset.
Det her er jo ikke en domstol.
Det er et sted, hvor man behandler tingene og ser på, om det er en berettiget klage, og hvis det er en berettiget klage, træffer man en eller anden form for afgørelse.
Det er så mit bud, at langt de fleste danske virksomheder gør sig store anstrengelser for at få bragt forholdene i orden, som det f.eks. skete med JYSK og mange andre.
Det, det går ud på, er jo at få presset virksomhederne til at sørge for, at der er ordentlige forhold for de mennesker, som de direkte eller indirekte beskæftiger.
Kim Andersen (V), 2012-04-19:
Det er klart, at virksomhederne skal overholde love og regler, ingen tvivl om det, men der er altså også retssikkerhed for virksomheder og virksomhedsledere.
Må jeg spørge: Ser ordføreren ikke nogen principielle problemer i, at en virksomhed kan risikere at blive hængt ud og sat i en offentlig gabestok for en sag, som er afvist, fordi den er grundløs, eller for en sag, som har noget med moral og etik at gøre, men hvor der ikke er overtrådt nogen lovgivning og der derfor ikke kan ske domfældelse?
Alligevel kan man få sin sag offentliggjort, og det kan jo – det tror jeg også ordføreren er bekendt med – have langt videre konsekvenser for en virksomhed og dens ansatte end en dom og en straf.