runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Mach (SF), 2011-02-10:
Men kan ordføreren ikke bekræfte, at når nu et af ændringsforslagene går på, at det skal være lettere at opføre boliger i landzonen via det faktum, at kommunen nu ikke længere kan give tilladelse, men skal give tilladelse, så fratager man rent faktisk også kommunen det at foretage et skøn i den konkrete sag, og dermed fratager man kommunen rent faktisk at planlægge, om det skal være den pågældende landsby, man ønsker at udvikle i landzonen omkring, eller om det bør være nogle andre landsbyer, som kommunen har prioriteret?
Tage Leegaard (KF), 2011-02-10:
Jeg mener ikke, at man med det her forslag fratager kommunerne nogen muligheder for at planlægge.
Jeg synes faktisk, at man siger til kommunerne: Hvor er det, I vil styrke udviklingen?
Jeg tror, at man i kommunerne har nogle intentioner om at sige: Her er nogle særligt aktive byer, dem vil vi gerne fremme, og her er nogle, der måske er knap så aktive, dem vil vi måske fremme knap så meget.
Jeg synes, man fra kommunal side kan disponere mere over det åbne land.
Jeg synes da, at man i den grad tilgodeser tyndt befolkede, lidt svagt udviklede kommuner med det her forslag.
Trine Mach (SF), 2011-02-10:
Jeg kunne godt tænke mig, om ordføreren kunne prøve at besvare et af de spørgsmål, som jeg stillede i min ordførertale, nemlig hvordan det er, man seriøst med det her forslag mener, at man faktisk styrker kommunernes evner til at planlægge.
Det gælder f.eks. i forhold til, hvilke landsbyer i kommunen det er man ønsker at opprioritere og sætte fokus på, hvordan man i de pågældende landsbyer og i øvrigt i alle landsbyer sikrer, at bymidten ikke lider på bekostning af de nye muligheder, der nu kommer i landzonerne og i de kystnære områder.
Vil ordføreren ikke prøve at gøre rede for, hvordan man mener den her fratagen af muligheder for planlægning hos kommunerne styrker kommunernes evne til at planlægge?
Tage Leegaard (KF), 2011-02-10:
Det er en dejlig egn.
Hvis Sallingsund Kommune eller Skive Kommune er meget nødlidende, vil vi da positivt være med til at kigge på, om der skal foretages lempelser der også.
Det er ikke noget problem for mig.
Det må vi kigge på.
Men igen, hvis de ting skal gøres, skal man da tage hensyn til de naturværdier, som er, det skal de på Mors, og det skal de i Sallingsund.
Så vil jeg sige omkring Kommunernes Landsforening, at man er ekstra kritisk, når tyngden i Kommunernes Landsforening er rød.
Johs. Poulsen (RV), 2011-02-10:
Ja, nu hørte jeg jo også, at ordføreren før begrundede sin kritiske tilgang med det forhold, at man havde en socialdemokratisk formand i Kommunernes Landsforening, og så kunne man ikke i denne sammenhæng fæste lid til høringssvaret.
Det er jo dog en interessant nyskabelse med hensyn til Kommunernes Landsforening.
Jeg tror dog, der i hvert fald er nogle stykker i bestyrelsen, eventuelt de konservative medlemmer af bestyrelsen, som afgiver fælles høringssvar, når man giver høringssvar til lovforslagene, som vil undre sig en smule over den tilgang.
Det er jo et område, hr. Tage Leegaard går kender godt.
Hvis man stiller sig midt på Sallingsundbroen – midt på – vil det være sådan, at når man står og kigger over til Mors og på kysten derovre, er der nogle ting, der vil kunne lade sig gøre derovre fremadrettet, men når man kigger over på Sallingsiden og ind på den kyst, der i øvrigt også er lige så smuk som den ovre på Mors, så kan de samme ting ikke lade sig gøre der.
Uanset hvad man så mener om forslaget her, synes hr. Tage Leegaard så ikke, at det et eller andet sted planlægningsmæssigt og administrativt er sådan lidt miskmask-agtigt?
Tage Leegaard (KF), 2011-02-10:
Jeg kan bare sige, at jeg forholder mig kritisk til alle de høringssvar, der kommer.
Johs. Poulsen (RV), 2011-02-10:
Jeg bemærkede før, at den konservative ordfører sagde, at det høringssvar, der lå fra Kommunernes Landsforening, kunne han ikke fæste meget lid til, for der havde man en socialdemokratisk formand, og i øvrigt kom en del af bestyrelsesmedlemmerne fra større byer.
Jeg skal bare spørge, om det sådan generelt er en konservativ tilgang til de høringssvar, der ligger fra Kommunernes Landsforening, at dem ønsker man nu ikke længere at lytte til af den simple grund, at man her har en socialdemokratisk formand, og at en række af bestyrelsesmedlemmerne kommer de forkerte steder fra.
Det er da i alt fald en nyskabelse.
Tage Leegaard (KF), 2011-02-10:
Jeg synes, man skal lægge mærke til, at der også står i lovforslaget, at man hele tiden skal tage naturmæssige, landskabelige hensyn i de valg, man foretager, så hvis det er sådan, at de ikke taler imod, så skal man give tilladelse.
Jeg synes ikke, det er at fratage kommunerne deres råderet.
Det er faktisk at øge råderetten at sige, at der nu er større mulighed for at lave noget i det åbne land, man skal bare hele tiden sørge for, at det kommer til at se pænt og ordentligt ud bagefter.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-10:
Jeg forstår på ministeren, at ministeren rent faktisk sådan gerne vil være den barmhjertige samaritan.
Jeg synes, der er forskel på gerne at ville være det og at have en fornemmelse af, om man magter opgaven.
Jeg må blot sige, at det lovforslag, ministeren her har fremsat, tror jeg ikke har effekt på os mennesker, der bor derude i Danmark, eller tager de nødvendige hensyn til naturen.
Vi har fra socialdemokratisk side den samme udfordring.
Vi skal skabe noget udvikling derude.
Vi siger: Lad os nu gøre det ved hjælp af infrastruktur.
Lad os gøre det ved hjælp af job.
Lad os gøre det ved hjælp af uddannelse.
Og lad os gå sammen om det med noget langsigtet.
Jeg vil gerne fæstne mig ved en ting, og det er, at ministeren her i sin tale siger, at naturen skal have det ganske som i dag.
Jeg vil meget gerne have ministeren til at forholde sig til Natur- og Miljøklagenævnet.
Vil Natur- og miljøklagenævnets rolle være den samme fremover, som den er i dag?
Vil Natur- og Miljøklagenævnet bygge på det samme grundlag, den samme praksis, den samme objektivitet fremover, når der er givet landzonetilladelser og der bliver klaget i forhold til det?
Karen Ellemann (V), 2011-02-10:
Jeg har noteret mig mange ting under den her førstebehandling, men to ting vil jeg lige nævne specifikt.
Det er dels den fremstrakte hånd fra både Kristendemokraterne ved hr. Per Ørum Jørgensen og Radikale Venstre, dels en blank afvisning fra S og SF med deciderede meldinger om, at skulle der en dag komme et regeringsskifte, som ikke giver Venstre og Konservative regeringsmagten, så vil man simpelt hen rulle de her vedtagelser tilbage.
Så det er to ting, jeg i hvert fald har noteret mig.
Netop når jeg noterer mig en fremstrakt hånd, er det, at jeg også bare stille og roligt konstaterer, at der jo er en anden- og en tredjebehandling, og derfor må man i udvalgsdiskussionen jo finde ud af, om der er ting, man kan blive enige om.
Jeg er bare meget, meget klar i mælet, når vi diskuterer noget, der skal målrettes specifikt til nogle kommuner, som altså må karakteriseres som værende udkantskommuner og dermed kommuner, som skal have nogle særlige muligheder.
Tage Leegaard (KF), 2011-02-10:
Jeg er nu ikke sikker på, at borgmestrene i Viborg og Holstebro siger, at de ikke vil have det.
Jeg tror faktisk gerne, de vil have sådan nogle udvalgsbutikker, jeg tror, det er der, skoen trykker.
Men jeg er meget villig til at kigge på, om vi skal sige 30.000 eller 35.000 i stedet for 40.000.
Jeg er meget villig til at kigge på det, og det må vi tage en snak om, og den tager vi i udvalget.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-02-10:
Jeg synes ikke lige, ministeren svarede på mit spørgsmål, for det, jeg egentlig sådan opfordrede ministeren til, var at lytte til De Konservatives og Venstres ordførere, som jo egentlig siger, at man under udvalgsarbejdet kan kigge på nogle af de her elementer af lovforslaget.
Og derfor er jeg nødt til at spørge ministeren, om ministeren stadig væk er ultimativ, i forhold til at vi prøver at finde nogle brede løsninger om det her forslag, for jeg synes, jeg hører viljen hos de forskellige partier.
Altså det, vi står med nu, er ikke et godt lovforslag, heller ikke i forhold til dem, man gerne vil gøre det godt for, og derfor synes jeg, det var fornuftigt, at vi fik en konstruktiv dialog og ikke var ultimative i den her sag.
Karen Ellemann (V), 2011-02-10:
Jeg kan sådan set godt forstå, at hr. Per Ørum Jørgensen ærgrer sig lidt over ikke at have nikket til den her pakke.
Alt andet lige er der masser af gode elementer i det her, og jeg er ikke enig i, at der er bred kritik ude i landet af den her pakke, snarere tværtimod.
Læg mærke til, hvad det så er for en type kritik, der er.
Der er bl.a. kritik fra nogle af de kommuner, som ikke er med blandt de 29, af, hvorfor de så ikke lige er med, og hvorfor vi har lavet snittet sådan i den her diskussion om, at 40 pct. af kommunens borgere bor uden for bymæssig bebyggelse.
Jamen det er jo et politisk valg, at vi siger: Her går snittet, sådan laver vi definitionen, i forhold til hvad vi karakteriserer som et udkantsområde.
Det, vi har brugt rigtig meget tid på at diskutere, er jo: Kan man overhovedet gøre det?
Burde vi ikke bruge rigtig lang tid på et langt tilbundsgående gruppearbejde om det her?
Og der er det, jeg siger: Det her har vi analyseret os frem til, det giver mening at sige: For de kommuner, hvor mere end 40 pct. altså bor uden for bymæssig bebyggelse, er det da oplagt, at det er her, man målretter de her lempelser hen imod.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-02-10:
Vi har jo i Danmark i mange år, som ministeren selvfølgelig også er bekendt med, haft tradition for, at man laver brede aftaler, når det gælder planloven, netop fordi det er en vigtig lov, hvor det er vigtigt at have konsensus på kryds og tværs af partiskel.
Jeg hører både Venstres ordfører og den konservative ordfører åbne op for, at man i forbindelse med udvalgsarbejdet kan kigge på nogle af de her elementer.
Hvis bare der var nogen derude – når man gerne vil gøre det godt – der roste det her og sagde, at det lige præcis er det, der er behov for, men jeg hører det stik modsatte.
Jeg synes, det er vigtigt at bevare den tradition for, at vi har brede flertal bag planloven.
Karen Ellemann (V), 2011-02-10:
Igen synes jeg, debatten går i retning af, at fordi vi nu går ind og siger, at man skal give den her landzonetilladelse, så bliver der skabt et billede af, at kommunerne ikke længere får mulighed for at afvise noget som helst, og det vil jeg altså gerne lige have præciseret.
For kommunerne vil jo fortsat have ret til at afvise en ansøgning, f.eks. hvis placeringen af boligen strider imod kommunens planlægning for udvikling af bymiljøer eller for udvikling af tilstødende landbrugserhverv.
Så det betyder altså ingen begrænsninger i kommunernes planlægningskompetence efter planloven.
Det synes jeg er meget vigtigt at få præciseret, for der har hersket sådan en diskussion i debatten i dag om, at det er det, det kommer til at betyde.
Så jeg er ikke enig i de kritikpunkter, og det er derfor, det er vigtigt at få præciseret, hvad det er, det betyder, når kommunerne nu skal give landzonetilladelse.
Trine Mach (SF), 2011-02-10:
Jeg bliver nødt til at spørge ministeren, om ikke det gør indtryk, at de kommuner, man gerne vil gøre noget for, rent faktisk siger, at det, de har brug for, ikke er det, regeringen stiller med i det her forslag. De siger: Vi har ikke brug for at få lempet reglerne for at bygge nyt i landzone, for vi er bekymret for vores bykerne.
Vi er også bekymret for den måde, som vores detailhandelsudvikling er på, og vi er bekymret som kommune for, at vi ikke selv har redskaberne til at prioritere, hvilke landsbyer det er, vi gerne vil styrke udviklingen i, og hvilke det er, vi ikke ønsker at styrke udviklingen i.
Karen Ellemann (V), 2011-02-10:
Se, nu var der lidt sådan en diskussion af, hvad der egentlig står i KL's høringssvar, for KL skal jo rumme svarene fra samtlige 98 kommuner – det skal man ikke glemme.
Og der må jeg bare sige, at KL altså roser, at der har været en forudgående dialog med en række kommuner om de her ting, og de er også helt generelt positive over for grundtanken i det her forslag.
Så jeg er ikke enig i, at det her ikke giver mulighederne.
Om det decideret løser problemer i udkantskommunerne, er der ingen af os der kan stå og kloge sig på lige nu og her, altså om det bliver løsningen, for det her er mulighederne, det her er værktøjerne i værktøjskassen til, at man netop kan skabe mere liv, få skabt mere vækst i de områder, som vi altså er optaget af at gøre noget for.
Så blev der vist lige leveret en bredeside.
Samtidig er der også en række initiativer, som gælder samtlige kommuner.
Så alt i alt er der altså tale om en rigtig god, gennemarbejdet pakke.
Jeg konstaterer bare, at den er der ikke fuldstændig opbakning til.
Det er der ikke noget galt i.
Det vigtigste for mig er selvfølgelig, at der er mindst 90 mandater bag den, som kan bakke op om det.
Det er altså en pakke, der rummer masser af muligheder, muligheder, som er blevet efterspurgt af kommunerne gennem lang, lang tid.
Derfor er det ikke tiden til igen og igen at skulle have en lang diskussion, om det skal være det ene eller det skal være det andet.
Det her er gennemarbejdet.
Det er noget, hele regeringen selvfølgelig står bag, og det er med støtte fra Dansk Folkeparti og med støtte fra Liberal Alliance.
Johs. Poulsen (RV), 2011-02-10:
Når der ikke er kommet noget, der bare ligner en fælles løsning ud af det her, er det, fordi vi netop blev mødt med et ultimatum fra miljøministerens side.
Det, jeg egentlig spørger til, er jo, om man ikke kunne åbne lidt op for den meget fastlåste situation, som vi synes vi har oplevet hele vejen igennem i forhold til de her ting, og ministeren står også og siger, at hun er meget fast på det her.
Sådan lød det jo ikke på den konservative ordfører.
Det er en skandale.
Karen Ellemann (V), 2011-02-10:
Jeg hørte afslutningen på spørgsmålet.
Under forberedelserne til det her lovforslag har jeg haft lange og mange drøftelser med samtlige partier.
Vi har haft tre forhandlingsmøder, og det blev jo meget tydeligt undervejs i forhandlingsmøderne, at vi ikke kunne blive enige, idet jeg var meget, meget fast, hvad angår diskussionen om at lave noget, der er målrettet specifikt til kommuner, som må betegnes udkantskommuner.
Det er det, jeg kunne se vi simpelt hen ikke ville blive enige om.
Det giver mening at differentiere planloven.
Det giver mening at lave nogle muligheder for visse typer af kommuner og ikke for andre.
Det er sådan set det element, jeg har meget vanskeligt ved at forestille mig vi kunne blive enige om.
Johs. Poulsen (RV), 2011-02-10:
Tak for det.
Det giver mig lige anledning til at sige til det sidste eksempel, at det ville man jo også kunne i dag.
Der er dispensationsmuligheder inden for den eksisterende lovgivning, som giver mulighed for, at man i de enkelttilfælde, hvor der er rigtig gode begrundelser herfor, også kan fravige hovedbestemmelsen.
Men det er nu ikke det, jeg vil spørge om.
Det, jeg vil spørge om, er, om ikke miljøministeren alligevel med sit gode hjerte kunne prøve at lytte en lille smule til det, som oppositionspartierne og Kristendemokraterne siger i dag, også i lyset af den konservative ordførers ordførertale, hvori han sagde, at der måske er en række forhold i det her lovforslag, som vi alligevel skal have lavet om på under udvalgsarbejdet.
Kunne ministeren ikke lytte og sige: Skulle vi ikke lige prøve at tage endnu en runde forhandlinger?
Måske var det bedre, at man fik lavet noget, som man bredt mente virkede i forhold til det, der er hensigten, og som også holdt efter et valg, i stedet for det, der er lagt op til nu.
Vi må jo sige, at en massiv del af omverdenen og en massiv del af partierne herinde også har den opfattelse, at det i hvert fald ikke virker efter hensigten.
Kunne det ikke give anledning til, at man tog i den gode parlamentariske tradition …
[Lydudfald].
Karen Ellemann (V), 2011-02-10:
Til det må jeg bare sige: Her står vi med et forslag til ændring af lov om planloven, en ændring, som lige præcis vil give den fleksibilitet og de muligheder til Udkantsdanmark, som rigtig mange politikere har været ude at mene en masse om.
Her har vi de helt konkrete værktøjer, som skal ud at eksistere i de pågældende kommuner, sådan at man har mulighederne for at få mere liv i området.
Vi tror på, at det her kan medvirke til det.
Det tror vi på på baggrund af interview med kommunerne, på baggrund af tilbagemeldinger.
Eksempelvis får en slagter, som har etableret sig i en nedlagt landbrugsejendom, som ligger i et landområde, nu mulighed for at udvide, hvis der faktisk er ved at komme lidt gang i butikken.
Hvis han skal udvide bare med en anelse over 500 m², jamen så skal han rykke hele balladen ind til et industriområde.
Det er en rimelig stor omkostning for en enkelt virksomhed, hvis han lige pludselig skal rykkes væk.
Her giver vi muligheden for, hvis der ikke er afgørende ting, der taler imod naturhensynene, at han nu kan udvide.
Det er da fleksibilitet og en mulighed for lige præcis at skabe vækst.
Derfor undrer det mig såre, at Socialdemokraterne ikke er med på den her.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-10:
Ministeren giver mig slet ikke noget svar på det sidste spørgsmål.
Der vil stadig væk være et Natur- og Miljøklagenævn.
Ja, det vil der, men jeg vil citere fra lovforslaget: »Dog vil der ved prøvelsen af kommunalbestyrelsens skøn skulle tages hensyn til formålet med den foreslåede bestemmelse.« Ministeren bliver nødt til at forklare mig i dag, hvad der ligger i det.
Ligger der det, at Natur- og Miljøklagenævnets ramme er nøjagtig den samme som i dag, når ministeren står frem og siger: Naturen skal have det ganske, som den har i dag?
Er der den samme objektivitet?
Forsøger man at skabe en præcedens, eller hvad gør man?
Så må jeg sige, at det er klart, at ministeren igen forsøger at pakke det ind i cellofan, når hun taler om, hvad vi vil, og hvad vi ikke vil.
Ministeren er overhovedet ikke i tvivl om, hvor Socialdemokraternes vægtning har været i forhold til planloven.
Jeg er sikker på, at de tre forhandlingsmøder, vi havde, gav ministeren et tydeligt billede af, hvor ministeren skulle flytte sig og ikke stå ultimativt, hvis vi skulle have lavet et bredt forlig.
Ministeren har ikke ønsket det.
Det her er et valgoplæg, og det kommer til at gå ud over det ydre Danmark, naturen og menneskene derude.
Karen Ellemann (V), 2011-02-10:
Se, det er jo tydeligt, at Socialdemokraterne ikke er for det her lovforslag.
Eller er det nu tydeligt?
For det er, som om man alligevel godt kan lide visse elementer af det, men man kan ikke rigtig lide, at vi gerne vil tage det samlet.
Man vil gerne plukke lidt og sætte kryds ved lidt, for der er måske lidt af det, man godt kan lide.
Man vil egentlig gerne gøre noget for yderområderne i Danmark, men så alligevel ikke, når det kommer til stykket.
Det eneste, man siger, er: Vi må have en eksperthøring, og så må vi i øvrigt have et langt gruppearbejde om, hvordan vi målretter det her.
Det lyder for mig, som om man måske er enig i, at det godt kan give mening at have en differentieret planlægning, men i øvrigt vil man ikke lige være med til at lave den her differentierede planlægning nu.
Det undrer mig noget.
I forhold til diskussionen om, hvad der kommer til at ske med Natur- og Miljøklagenævnet, vil jeg sige, at Natur- og Miljøklagenævnet stadig væk vil eksistere.
Selv om vi nu går ind og siger, at der er nogle diskussioner om, at man skal give en planlægningstilladelse, vil der stadig væk være et Natur- og Miljøklagenævn.
Trine Mach (SF), 2011-02-10:
Ministeren siger, at det her handler om at gøre noget for de yderzoner og yderområder, som er udfordret, og det er vi jo sådan set fuldstændig enige om.
Og det er sådan set det, der er hele essensen i det her.
Der er blevet identificeret en problemstilling, men redskaberne findes i den forkerte kasse.
Lad mig bare tage endnu et eksempel i rækken af dem, der har været: Når det gælder det her med opførelse af nybyggeri i landzone, siger Kommunernes Landsforening, at man risikerer med det her forslag, når man lemper mulighederne for det og gør det nemmere, at give medvind til en negativ spiral, altså det, at der opføres lækre boliger i udkanten af landsbyen, men at bymidten får lov at forfalde.
Og den risiko er langt større, vurderer Kommunernes Landsforening.
Der siger de det samme, nemlig at der er et stort problem: I løser ikke de problemer, I stiller op og siger at I gerne vil løse, I forværrer rent faktisk problemerne med den her lempelse af reglerne.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-02-10:
Jeg synes ikke, at det bliver forringet af, at en kommune nu får lov til at få sine ønsker opfyldt.
Vi har eksempler på, at en kommune egentlig har ønsket at lave huludfyldning ude i landsbyerne.
Og der har andre så været inde at sige: Nej, det må I ikke.
For det er en skønssituation, vi er i.
Her får kommunen altså mere bestemmelse over, hvordan den ønsker at det her skal udvikle sig.
Det synes jeg er rigtig godt, og det tror jeg er med til at give vækst netop for den enkelte kommune.
Det, der er vigtigt for os, er jo selvfølgelig, at de her yderområder får muligheden for at vokse.
Så var jeg på et tidspunkt inde at sige, at ja, vi havde ønsket, at der var flere kommuner, der kunne nogle flere ting, for jeg tror på det kommunale selvstyre.
Jeg tror på, at hvis dem, der sidder ude lokalt, ønsker at gøre brug af det her, så bruger de det, eller også bruger de det ikke.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-10:
Jeg bider jo mærke i, at Dansk Folkepartis ordfører, hr. Jørn Dohrmann, siger, at forhåbentlig kaster lovændringen noget positivt af sig.
Hr. Eyvind Vesselbo fra Venstre sagde, at han håbede på, at det kastede noget positivt af sig.
Det er dog et fantastisk lavt ambitionsniveau at præstere for Folketinget og Danmark på et område, som er så væsentligt.
Derfor siger vi: Lad os nu tage den samlede detaildel i et detailforum og lad os indkalde til en eksperthøring.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål, men jeg bliver nødt til at have hr. Jørn Dohrmanns lydhørhed, for ellers kan jeg ikke stille spørgsmålet.
Der eksisterer kommuneplaner i dag.
De kommuneplaner er lige nøjagtig dem, der bygger på det, hr. Jørn Dohrmann siger, nemlig infrastruktur, bosætning, servicetilbud, skoler og butikker.
Vil hr. Jørn Dohrmann bekræfte eller afkræfte, at kommunernes kommunale planlægninger bliver tilsidesat og forringet i forhold til lovforslaget her?
Jørn Dohrmann (DF), 2011-02-10:
Jamen jeg tror bare, der er to vidt forskellige forudsætninger for, om man tror, det her er godt eller skidt.
Det er landsbyer, vi taler om skal have væksten.
Det er det, der står i forslaget her, og derfor tror jeg også, at det er rigtig godt.
For det andet er der det med, at man lettere kan udvide mindre erhvervsvirksomheder.
Det er også landsbyer, vi taler om.
Det er også yderområderne, vi taler om her.
Det er to vigtige elementer i det forslag, som jo netop gør, at vi tror på, at det giver mere liv ude i de her landsbyer, flere boliger, som ligger tæt på landsbyer, mere erhvervsliv, den lokale elektriker, den lokale vvs'er har muligheden for at etablere sig billigere i stedet for at skulle tvinges ind til store, dyrere erhvervsområder, som ligger længere væk.
Så jeg tror på, at det giver vækst.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-02-10:
Nu handler det her jo om noget, som er vigtigere og væsentlig mere centralt end parkeringsafgifter.
Samtidig kommer der så de her forslag fra regeringen, som forringer detailhandelen, som findes ude i de mindre landsbyer, oven i at lukkeloven er afskaffet.
Man tager decentrale beslutninger og hiver herind på Christiansborg.
Jeg vil også sætte spørgsmålstegn i forhold til det angreb, man kan forvente med hensyn til naturværdier, og om det ikke er noget, som vil få konsekvenser i forhold til turismen.
Jeg er bare nødt til at spørge Dansk Folkeparti: Når DF siger, at det her giver vækst, men alle, som befinder sig derude, hvor DF siger at det giver vækst, siger, at det nedlægger vores landsbyer, det ødelægger vores natur, gør det så ikke indtryk?