runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2010-01-22:
Jeg vil sige, at jeg glæder mig over, at der er i kommunerne er en interesse for den del af opgaven, der er deres, nemlig de bevaringsværdige bygninger.
Jeg synes også, at det her nye projekt, som KL er indgået i sammen med Realdania, vidner om en interesse fra kommunernes side.
Om det så bliver nødvendigt at stille det som et særligt krav herindefra eller at gøre noget obligatorisk eller andet, må vi jo se på i udvalgsarbejdet.
Man skal bare huske på, at hver eneste gang man gør noget obligatorisk og stiller nogle meget strenge krav herindefra, lyder ordet DUT fra kommunerne, og dermed er der altså også et finansieringskrav, og det er vi også nødt til at have øje for.
Men jeg synes, at det er helt oplagt, at vi ser på det i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Pernille Frahm (SF), 2010-01-22:
Ja, det er det rigtigt at de giver udtryk for, og jeg er da sikker på, at de, hvis vi havde spurgt dem for et halvt år siden, også ville mene, at de egentlig gjorde det så godt, de kunne.
Og det er derfor, jeg synes, at det, i stedet for at vi nu bliver enige om en model og vi nu står og snakker os ind på en model med hensyn til, hvad der skal gøres, eller hvad der ikke gøres, er noget af det, vi skal dykke ned i.
Så jeg er fuldstændig enig med fru Britta Schall Holberg i, at det burde være i kommunernes egen interesse at fremme det, at man har de her bygninger, og stå for det, være stolte af det og få det ud og få reklameret for det.
Men vi ved jo begge to godt, at kommunerne har mange interesser, der kører rundt – der kan være nogle erhvervsinteresser, der kan være nogle nye boliger, man har behov for, osv., der kan være en vej, der skal føres igennem, så vi ved, at der er de der modstridende interesser ude i kommunerne – og det er derfor, jeg synes, at vi skal gøre noget for at sikre, at kommunerne får lyst til og får mulighed for at opfylde de bestemmelser, der allerede er.
Britta Schall Holberg (V), 2010-01-22:
Man kunne jo sige, at kommunerne har en egen interesse i, at de værdier, kulturarvsværdier, som er registreret i en kommune, jo i virkeligheden er en gevinst for kommunen, altså disse ejendomme og disse landskaber.
Tingene hænger jo sammen.
Jeg ville tale om noget helt andet.
Ordføreren diskuterer spørgsmålet om sagsbehandlingstiden, men jeg noterer mig med stor fornøjelse, at lovforslaget netop præciserer, at den sagsbehandlingstid, der har været klaget over, har været for lang, men at man nu lover, at sagsbehandlingstiden med lovforslaget her inden for de 16,5 mio. kr. vil kunne fremmes over for alle de forskellige interessenter, der er i det her område.
Jeg går ud fra, at det også er registreret af ordføreren at sådan er lovforslaget udformet.
Pernille Frahm (SF), 2010-01-22:
Det her er jo så også et meget godt eksempel på, at det ikke altid er nok, at vi står herinde og vedtager, at et eller andet skal gøres ude i kommunerne f.eks., hvis ikke vi også sikrer, at der er mulighed for at følge op på det.
Jeg tror, det er det, vi skal bruge vores udvalgsarbejde på at finde ud af, nemlig hvorfor det ikke lykkes, selv om der nu rent faktisk allerede er bestemmelser i dag, der forpligter kommunerne.
Britta Schall Holberg (V), 2010-01-22:
Jeg er glad for, at ordføreren understregede, at kommunerne allerede i dag har forpligtelsen til at registrere, hvad de har af bevaringsværdige og fredede bygninger og landskaber i det hele taget.
Men desværre er det jo sådan – som vi så også er enige om, kan jeg forstå – at kommunerne ikke i alle tilfælde lever op til den forpligtelse.
Derfor er det spørgsmålet, om ikke vi i udvalgsarbejdet, som jeg sagde, bliver nødt til at pålægge dem det endnu en gang og sige: Nu skal I altså lige være klar over, at I har den forpligtelse.
Det kan jeg høre at vi er enige om.
Pernille Frahm (SF), 2010-01-22:
Det er jo altså et af de områder, jeg synes vi skal dykke ned i i vores udvalgsarbejde.
Om det er noget med flere ansatte, om det er noget med flere instanser, eller om det er noget med måske generelt at kigge på de ansvarsområder, som Kulturarvsstyrelsen har, synes jeg er en større debat.
Det endelige svar ville være rigtig, rigtig dumt af mig og også af hr. Flemming Møller Mortensen at komme med her i dag i Folketingssalen.
Det er min holdning.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-22:
Jeg synes, at SF's ordfører, fru Pernille Frahm, har scannet høringssvarene rigtig godt, for det er rigtigt, at der rigtig mange steder bliver givet udtryk for, at Kulturarvsstyrelsens sagsbehandling, altså responstiden fra, at en ansøgning bliver sendt ind, og til, at en ejer får et svar, mange gange er utilfredsstillende.
Er det et spørgsmål om, at vi fra politisk side skal sikre, at lige nøjagtig så væsentlig en offentlig instans har kapaciteten, har spidskompetencerne og har det volumen, der skal til for at sikre det her?
Pernille Frahm (SF), 2010-01-22:
Kommunerne har også overtaget ansvaret for det her område, og derfor er det vigtigt, at vi også sikrer, at der er et overblik, og at kommunerne ved, hvad det er, de har med at gøre.
Det er jeg sådan set enig i.
Det var det, jeg prøvede at sige med hensyn til det om fleksibiliteten, nemlig at det ikke kun er sådan, at enten er en bygning fredet, eller også er den det ikke, og så er det sådan, men at vi netop har den graduering, og også at vi tænker det ind i forhold til at give kommunerne muligheden for at leve op til det her ansvar.
Det vil jeg altså fastholde.
Det er ikke nok, at vi bare herinde stiller nogle krav, vi skal også sikre, at der er mulighed for at leve op til de krav, vi stiller.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-22:
Jeg har jo altså i dag bidt mig en lillebitte smule fast i, at jeg synes, det er så vigtigt, at vi også tager os af de bevaringsværdige bygninger.
De fredede bygninger ligger allerøverst, og derunder kommer de bevaringsværdige bygninger, og dem har vi måske 300.000 af og måske endnu flere.
Er det SF's holdning, at det er vigtigt, at vi i den her lovrevidering får givet de bygninger en status, sådan at kommunerne har en pligt til at vide, hvad der findes af bevaringsværdige bygninger i deres kommune?
Jeg ser det netop som en mulighed for, nu hvor vi alligevel laver en revidering, at få det med.
Rigtig mange høringssvar har præciseret det.
Her vil jeg gerne høre, om SF er af den holdning og vil være med til at arbejde positivt for, at vi får det puttet ind i det her lovforslag.
Karin Nødgaard (DF), 2010-01-22:
Umiddelbart lyder det da som en tiltalende tanke.
Man skal jo have lavet det her arbejde, og det skal selvfølgelig være de bedst kvalificerede, der findes i forhold til det.
Kulturarvsstyrelsen er nok dem, der umiddelbart står først for, men hvis det ikke er tilstrækkeligt – og vi ved jo også, at personaleressourcer osv. samtidig kan blive et problem – kan det jo være en vej, man kan gå. Vi ved jo i forvejen, at det her område også er noget, som fonde er meget optaget af, så man kan heller ikke afvise, at der kan være nogle der, der er interesseret i at bidrage på en eller anden måde.
Per Clausen (EL), 2010-01-22:
Men så venter vi jo spændt på det forslag fra regeringen, der handler om, at alle, der har været på sygehuset og er blevet behandlet, har ret til en rehabiliteringsplan, som laves med udgangspunkt i, at man inddrager alle forvaltninger.
Det kunne man jo så lave, hvis man synes, at det her er for snævert.
I stedet vælger man ingenting at gøre i forhold til lovgivningen.
Er sandheden ikke bare den sædvanlige banale, at når sundhedsministeren ikke ønsker, at man skal lave en lovændring, er det, fordi det er sådan, at hvis man laver en lovændring, er der en vis sandsynlighed for, at regioner og kommuner vil henvende sig til regeringen og sige: Nu har I lavet om på reglerne, vi har fået øgede opgaver til gavn for patienterne, og det bliver I nødt til at betale for?
Så er det meget nemmere at komme med hensigtserklæringer og hele tiden tale om, hvordan kommuner og regioner svigter, i stedet for selv at påtage sig et ansvar.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-22:
Det er med glæde, at jeg lige her til sidst i ordførertalen hører, at Det Konservative Folkeparti er meget opmærksom på, at kommunerne rent faktisk har det her SAVE-system, hvormed man ligesom kan få et detaljeret billede af netop bevaringsværdige bygninger.
Jeg nikker meget anerkendende til, at den konservative ordfører siger, at det er noget af det, kommunerne kan gøre brug af.
Jeg kan godt høre, at der måske ikke blev så meget spørgsmål ud af det, men så var det i hvert fald en anerkendende kommentar til den konservative ordfører.
Jeg vil sige, at jeg faktisk allerede nu vil takke ministeren, for jeg efterlyste lidt lydhørhed fra ministeren side, og det må jeg sige virkelig allerede har vist sig nu.
Så tak for det.
I forhold til det, som kulturministeren er inde på, om den klare arbejdsfordeling, sådan at det er Folketinget, der tager sig af de fredede bygninger, og at det er kommunerne, der tager sig af de bevaringsværdige, vil jeg sige, at det er jeg helt på det rene med, og jeg synes også, ligesom kulturministeren, at vi naturligvis skal respektere det.
Men jeg har bidt mærke i, og det er vigtigt for mig også lige at få det præciseret over for kulturministeren, at der i høringssvarene er flere, der siger, at det, der er behov for, er, at det bliver en obligatorisk opgave for kommunerne at lave bevarende lokalplaner, hvor man altså finder ud af, hvad der er af bevaringsværdige bygninger.
Derfor vil jeg spørge, om ministeren også finder, at det er væsentligt, og at jeg dermed også kan forvente, at ministeren vil være behjælpelig i processen med at få det indarbejdet som en del af det lovforslag, vi nu kigger på her.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-01-22:
Jeg kan jo så få lov til at afslutte den utrolig gode stemning med, at også Liberal Alliance bakker op om lovforslaget, og dermed tror jeg, hvis jeg har lyttet rigtigt, at det var alle partier, som syntes, at det er en god idé med det her lovforslag, og at der er gode intentioner, og det er jo dejligt for en gangs skyld at kunne have det udgangspunkt.
For os er udgangspunktet jo i virkeligheden også, at fredning af såvel bygninger som i øvrigt af landskaber kan være en vigtig del af det at skulle bevare dansk kulturarv, og det vil vi sådan set også gerne være med til fra Liberal Alliances side.
Vi synes også, det er fornuftigt, at man vil gå i gang med en mere systematisk gennemgang af de fredede bygninger, sådan at man kan få et overblik over sagerne.
Så er der selvfølgelig nogle af de mere konkrete ting, som vi kommer til at diskutere, og det kan være, man ligefrem kan tage nogle af spørgsmålene på forhånd ved at inddrage lidt af det, der har været i debatten og også i ordførertalen.
For os er det i hvert fald vigtigt, at der også bliver fokus på, at der skal være den nødvendige fleksibilitet i forhold til ejere og brugere af de bygninger, det nu handler om, sådan at de ikke kommer alt for meget i klemme ved i øvrigt at opfylde de gode formål.
I øvrigt vil jeg også sige til debatten om, hvorvidt det nødvendigvis skal være Kulturarvsstyrelsens medarbejdere, der skal foretage tingene, eller om det også kan ligge ude i private virksomheder, at vi i Liberal Alliance jo selvfølgelig synes, at det ville være ganske fornuftigt, at man også kunne sørge for, at en del af pengene kom ud at arbejde i den private sektor.
Med disse ord skal jeg bare gentage, at vi støtter lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2010-01-22:
Jeg har jo også bemærket, at man er så optimistisk i det her lovforslag.
Vi vil selvfølgelig i udvalgsarbejdet sikre os, at det i hvert fald er det bedste skøn, som regeringen kan komme frem med.
For så vil det jo efterfølgende være sådan, hvis det ikke kan lade sig gøre og sagsbehandlingstiderne bliver længere, eller man ikke får udført arbejdet i den rette kvalitet, at ansvaret for, at det sker, er ministeriets, fordi ministeren ikke har sørget for at orientere os grundigt og ordentligt.
Men det er jo sådan bare almindeligt oppositionsarbejde, som vi udfører med stor nidkærhed, uanset hvilken regering vi har.
Men tilbage står, at jeg synes, at det her lovforslag er rigtigt fornuftigt, og der er så nogle enkelte elementer i det, som vi gerne vil drøfte i udvalgsarbejdet.
Britta Schall Holberg (V), 2010-01-22:
Det er bare den bemærkning, at jeg igen med stor fornøjelse har noteret mig, at der i lovforslaget er givet udtryk for, at man mener, at sagsbehandlingen til trods for den udvidede, hvad skal vi sige, sagsmængde eller arbejdsopgaver, kan blive kortere på det her område.
Det siger mig et eller andet om, at man har ramt rigtigt i finanslovforhandlingerne, når man har sagt, at der til det arbejde her skal bruges 16,5 mio. kr.
Så det, jeg taler om, og som vi åbenbart er enige om, kan jeg forstå, er, at det, hvis der skal gives yderligere med penge, er til det, der kommer ud af arbejdet, som vedrører bygninger og f.eks. landskaber.
Per Clausen (EL), 2010-01-22:
Det er jeg jo i hvert fald i udgangspunktet enig i.
På den ene side skal der jo være de fornødne ressourcer til sagsbehandlingen, sådan at de beslutninger, der træffes, er rigtige og fornuftige, men efterfølgende skal der selvfølgelig også være penge til at udføre arbejdet fornuftigt.
Der skal man selvfølgelig bruge de bedste mennesker, som man kan finde i Danmark, til det.
Så det er jeg helt enig i, og det er vel bare udtryk for, at vi her har at gøre med en sag, hvor det er vanskeligt at få konstrueret en stor ideologisk modsætning i Folketinget.
Det må vi så leve med.
Britta Schall Holberg (V), 2010-01-22:
Jeg forstod, at ordførerne talte om pengene til det her.
Det er fuldstændig rigtigt, at jeg på mit partis vegne, vil jeg gerne understrege, har givet tilsagn om, at vi vil se på finansieringen af det her, for jeg kaldte de 30 mio. kr., vi kan give til området, for ynkeligt, og det mener jeg virkelig alvorligt.
Men det er jo også vigtigt for mig at præcisere, at det ikke skal forstås forkert, for vi er indstillet på det.
Det var også derfor, jeg sagde det, jeg gjorde før.
Vi er ikke indstillet på, at det nu skal være medarbejdere, Kulturarvsstyrelsen og sagsbehandling osv., de penge skal gå til.
Det skal gå til bygninger og til landskaber, og hvad vi ellers måtte finde på i vores udvalgsarbejde.
Det skal gå til tingene og ikke til sagsbehandling herinde.
Lone Dybkjær (RV), 2010-01-22:
At det er mig, der er ordfører, skyldes, at vores partis ordfører, hr. Johs. Poulsen, desværre ikke kan være til stede.
Derfor skal jeg på hans vegne udtrykke De Radikales synspunkter i denne sag.
Vi er positive over for lovforslaget på linje med alle andre.
Vi synes, det er godt, at der skal foretages en gennemgang af de fredede bygninger, og vi synes, det er godt, at der skal udarbejdes en handlingsplan.
Vi synes, det er fint, at det fastslås som et selvstændigt mål at formidle bygningskulturarven, og at man også selvstændigt kan frede landskabsarkitektoniske landskaber.
Vi synes også, og det er så det mere selvstændige i det her, at der kan være grund til at overveje muligheden for i højere grad at kunne frede samlinger af bygninger, hele miljøer.
Vi synes, at der skal kigges nærmere på, om der er grund til, at lovforslaget udvides med en mulighed for at beskytte fredning af omgivelser, altså en form for beskyttelseszoner.
Det er sådanne spørgsmål og eventuelt andre, vi vil rejse under udvalgsarbejdet.
Men grundlæggende regner vi med, at vi, når det er færdigt, vil stemme for lovforslaget.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-01-22:
Jamen så siger jeg tak for den anerkendende kommentar.
Vivi Kier (KF), 2010-01-22:
Det bliver igen næsten en hel ordførertale, som der ligger mange spørgsmål i.
Jamen jeg synes, jeg står her og erkender og anerkender, at vi stadig har kæmpe udfordringer på hele det område, der hedder rehabilitering.
Så kan jeg godt høre, at spørgeren gerne vil have, at jeg skal sige, at det er på sundhedsområdet, der skal ligge noget mere.
Men jeg er nødt til at sige, at når jeg læser det forslag, som fru Sophie Hæstorp Andersen er medforslagsstiller på i dag, kan jeg se, at der jo er rigtig mange af de opgaver, man hæfter sig ved, som ikke hører under sundhedsvæsenet, i det øjeblik patienten er udskrevet og kommer hjem – så bliver det kommunernes opgave.
Som det også blev nævnt fra Venstres ordfører, har der faktisk været nogle forhandlinger nu blandt KL og blandt regionerne om, hvordan de kan gøre det her bedre, og der kommer næste generations sundhedsaftaler.
Der er så mange muligheder, som er uudnyttede i det her system, og det er her, vi først og fremmest skal sætte ind.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-01-22:
Det er altså meget fint, men jeg synes bare stadig væk, jeg mangler et svar: Kan vi ikke godt blive enige om, at man kan vælge at se på et begreb som rehabilitering meget bredt – der foregår rehabilitering i kriminalforsorgen, der tales om rehabilitering i forbindelse med arbejdsmarkedet, der kan være tale om rehabilitering i en lang række sammenhænge –
men når vi taler om rehabilitering her med sundhedsordførerne og med sundhedsmæssige briller på, og når de taler om det ovre i Sundhedsstyrelsen, så er der selvfølgelig tale om en sundhedsmæssig efterbehandling, og at det er det, som lovforslaget sigter mod at tilvejebringe: ikke bare en fysisk genoptræning, men et bredere sigte, hvor man taler om rehabilitering på det sundhedsmæssige område?
Det er meget naturligt noget med kost, noget med motion, eventuelt rygestop, det kan være noget med det psykosociale, det kan være noget med den kognitive forståelse og alle den slags ting.
Og vil ordføreren i øvrigt bekræfte, at det i dag er sådan, at de genoptræningsplaner, som regionerne og den enkelte læge er forpligtet til at lave, ikke engang indeholder mål om, hvad det er for en fysisk aktivitet, borgeren skal kunne gennemføre, den dag genoptræningen slutter – hvad det er for et resultat, der skal komme ud af genoptræningen?
Det eneste, der er krav om, er, at der skal foregå en genoptræning.
Vivi Kier (KF), 2010-01-22:
Der lå jo mange spørgsmål i det her.
Allerførst må jeg sige, at hvis der er nogen, der danner myter herinde, så tror jeg, det er Socialdemokraterne selv.
Jeg hørte fru Sophie Hæstorp Andersen sige lige før, at den her regering havde givet ufinansierede skattelettelser.
Det er en myte, for det er ikke korrekt; det er fuldt finansierede skattelettelser.
Lad det så ligge.
Så må jeg også sige, at jeg ikke i min tale har skrevet og heller ikke mener at kunne huske, at jeg har sagt, at det her forslag er dumt.
Jeg har ikke brugt ordet dumt om det her forslag, heller ikke om noget vedrørende rehabilitering.
Jeg har faktisk stået og anerkendt, at det er et rigtig, rigtig vigtigt tema.
Og så er der spørgsmålet om, hvem der skal tage sig af hvad.
Derfor vil jeg sige, at den vejledning, som ministeren tilkendegav er på vej ud til kommunerne, ikke kun er en vejledning fra Sundhedsministeriet, men en vejledning udarbejdet på tværs af ministerierne, for det her er et meget bredere felt.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-01-22:
Ja, så fik vi den lige igen.
Vores forslag om at udskifte et ord – genoptræning – med »rehabilitering« betyder nu en generel ensartet behandling for alle.
Det gør det så ikke, når det er regeringen, der har gjort det.
Det var et af argumenterne, vi fik dengang, for, at vi skulle flytte dele af den her indsats over i kommunerne.
Nu udvider vi det med rehabilitering, og det skal vi så høre for – at det er generelt og det er dumt.
Det er meget mærkeligt.
Jeg vil godt høre: Når Sundhedsstyrelsen nu sidder og laver beskrivelser af rehabiliteringsindsatsen for hjertepatienter i forbindelse med hjertepakkerne eller beskriver rehabiliteringsindsatsen i forbindelse med kræftpakkerne, tror ordføreren så, at de sidder og beskriver et generelt rehabiliteringsforløb, som omfatter alt lige fra arbejdsmarked, uddannelse og alle mulige ting?
Eller tror ordføreren, at de kigger på rehabilitering i forhold til sundhedsområdet og den del af det, der handler om kost og motion, fysisk og psykisk genoptræning, hvis man kan sige det på den måde, altså rehabilitering set med sundhedsmæssige briller?
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-01-22:
Jeg skal bare sige: Ja, sådan er det.
Og så vil jeg i øvrigt sige pænt tak for hjælpen med at skabe en pædagogisk forståelse hos andre.
Jeg er bare nødt til at sige, at jeg tror, opgaven er for stor.
Per Clausen (EL), 2010-01-22:
Jeg deler i øvrigt opfattelsen af den her diskussion om finansieringen, der efterhånden når et historisk lavpunkt her i Folketingssalen, men er hr. Karl H. Bornhøft ikke enig med mig i, at når man har skaffet 3,9 mia. kr. og bruger 300 mio. kr. til det her forslag, har man 3,6 mia. kr. tilbage, som man kan bruge til alle mulige andre gode formål, og derfor har det ingen mening at sige, at man, fordi man også bruger penge til andre formål, så bruger pengene to gange?
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-01-22:
Nej, det er ganske enkelt ikke korrekt, at forbedringer på folkeskoleområdet hænger sammen med de afgifter, der er på tobak og slik m.v.
Det, der jo er den rigtig gode oplysning til den konservative ordfører, er, at hun faktisk har en mulighed for at lægge nogle af aviserne til side og læse vores forslag om fair forandring.
Vivi Kier (KF), 2010-01-22:
Det kunne jeg jo godt have mange kommentarer til, men jeg har lige et lille, enkelt spørgsmål, jeg gerne vil stille, fordi Venstres ordfører før listede en lang række eksempler op, som vi alle sammen har kunnet læse i diverse medier, hvor man hver gang har sagt, at det ville man finansiere via ekstra afgifter på cigaretter.
Så vil jeg bare have SF til at bekræfte – for det forslag har jeg kun set fra SF, altså at SF jo også gerne vil have dobbelt så mange folkeskolelærere – at SF har været ude at sige, at det vil man også finansiere ved øget afgift på cigaretter.
Er det korrekt?
Det her forslag om rehabilitering berører et rigtig væsentligt emne, men man kunne jo godt næsten få den fornemmelse, at den her regering overhovedet ikke har gjort noget som helst i forhold til emnet rehabilitering.
Der må jeg sige at intet er mere forkert.
Der har været skarpt fokus på temaet, og et tema, når vi snakker rehabilitering, som vi skal se som en hel paraply, hører jo ikke alene hjemme under sundhedsområdet.
Rehabilitering betyder, at ikke blot den fysiske del genoptrænes, for det er den ene del af rehabilitering.
Efter et sygdomsforløb er det først og fremmest den fysiske del, der har den største opmærksomhed – naturligvis.
Dernæst kommer al det andet, det med psyken, det med at vende tilbage til arbejdsmarkedet og alle de andre problemer, der kan være.
Men muligheden for at se individuelt på det enkelte hele menneske er altså til stede.
Sundhedsaftalerne i forbindelse med kommunalreformen er jo netop et af de redskaber, der skal bruges endnu mere effektivt til gavn for den enkelte borger.
Jeg skal gerne erkende, at i de første sundhedsaftaler, der blev lavet, var man måske ikke helt skarp på, hvad det lige var, der skulle aftales, hvad skulle der lægges i de her sundhedsaftaler, men om ganske kort tid begynder næste generation af sundhedsaftaler at komme i hus, for så begynder forhandlingerne om de her aftaler.
Jeg ved, at både regioner og kommuner er langt bedre klædt på til den her gang at tage de udfordringer på sig.
Her kommer rehabilitering også ind.
Jeg finder det særdeles positivt, at ministeren i sin tale tilkendegav, at der på tværs af ministerierne vil blive udarbejdet en fælles vejledning til kommunerne om rehabilitering, for det er nemlig ikke kun Sundhedsministeriet, det involverer.
Der er mange inde over, det er tværsektorielt.
Jeg mener ikke, at der er behov for at lave ny lovgivning, fordi der allerede i dag er store muligheder, og når jeg så siger store muligheder, erkender jeg også, at mulighederne ikke bliver brugt.
Derfor ser jeg meget frem til både den nye vejledning og den nye generation sundhedsaftaler, som kommer.
Til sidst vil jeg sige, at det jo er blevet genstand for meget debat her, og jeg kan faktisk kun smile ad finansieringsmetoden.
Det er jo netop S og SF i en nøddeskal: nye afgifter til danskerne for at kunne opfylde ambitionerne om, at alle skal have fuldt ud den samme pakke og fuldt ud det samme behandlingsforløb, ellers duer det ikke.
De Konservative kan ikke støtte forslaget.