runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2016-05-23:
Nej, selvfølgelig er det ikke retfærdigt, og som vi har været inde på nogle gange i den her debat, virker den her reform tydeligvis ikke efter hensigten i alle henseender og i alle kommuner.
Jeg synes måske ikke, at svaret skal være, når vi åbenlyst møder nogle udfordringer ikke kun på det område, som hr. Finn Sørensen tager op her, men også på andre, at man synes, at den gamle ordning var bedre.
Den havde for så vidt den samme udfordring, samtidig med at folk mistede deres forsørgelsesgrundlag.
Det er jo altid et problem, når man ikke går i samme takt i sundhedssystemet og i det kommunale system, hvor man skal erklære folk raske.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-05-23:
Vi kan jo altid diskutere, om den er ringere eller bedre.
Jeg sagde også i min ordførertale, at det fik jeg nok ikke Enhedslisten til at sige.
Jeg vil også bare lige korrigere: Der var syv forlængelsesmuligheder, og vi lavede så den ottende, fordi vi mente, at især dem, der var ramt af livstruende sygdom, skulle ind over.
Så der er altså otte.
Men det var ikke det, jeg ville stille spørgsmål om.
Jeg tror sådan set, vi er meget enige om det, vi ønsker for de syge, nemlig at vi gerne vil have dem hurtigt tilbage på arbejdsmarkedet, at vi gerne have, at de bliver raske, og at de skal komme derhen, hvor de gerne vil være.
Men det er bare sådan, at når vi her i salen laver politik, skal vi også lave politik, der er råd til.
Jeg er derfor nødt til at spørge Enhedslisten igen: Hvad koster det her forslag?
Enhedslisten var lidt inde på varighedsbegrænsning – hvad koster det?
Det må vi simpelt hen have et bud på.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Det ligner jo lidt den anden situation, nemlig at ingen kan sige, nøjagtig hvad det koster.
Jeg tror, det vil være lidt nemmere med det her end med seniorførtidspensionen.
Hvis vi tager udgangspunkt i det regnestykke, som den tidligere beskæftigelsesminister lavede på et spørgsmål fra mig, kan vi se, at den vil koste 300 mio. kr. plus, idet jeg jo ikke anerkender de forudsætninger, der blev lagt til grund, nemlig at det bliver meget dyrere, fordi man så holder syge borgere væk fra arbejdsmarkedet.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-05-23:
Nu er det jo så ikke kun varighedsbegrænsningen.
Der er andre ting i det, så der er andre ting, der kan koste penge, og der har vi så heller ikke fået nogen bud.
Men ja, det er sådan set rigtigt, som ordføreren siger, at det lidt ligner den anden diskussion, men det siger da ikke så meget om mig, det siger måske mere om Enhedslistens som parti, der igen har et forslag, de ikke ved hvad koster, og som de derfor heller ikke kan vide hvor mange penge der er til.
Og lur mig, om vi ikke også kommer til at spørge til det i de næste to sager, for det er jo nøjagtig det samme.
Så i den her diskussion er det måske mere Enhedslisten, der har et problem, fordi de åbenbart bare laver politik uden overhovedet at have styr på finanserne og på, hvorfra pengene kommer.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Hvis ordføreren vil læse forslaget, kan han jo se, at vi har anvist en finansieringskilde, og hvis den skulle tørre ud af den ene eller anden grund, skal vi nok finde nogle andre.
Jeg synes, at vi her skal diskutere holdningen til, hvordan vi behandler syge mennesker på arbejdsmarkedet, og diskutere konkrete forslag til løsninger.
Og hvis der så er et flertal – eller for den sags skyld et mindretal – bag, at vi nu skal have gennemført nogle reelle løsninger, i stedet for at der er en masse snak om, at vi snakker om det i forligskredsen, og at vi nu skriver ud til kommunerne og siger, at de skal opføre sig ordentligt, hvis der er en reel vilje til at finde ud af, hvad løsningerne skal bestå i, så vil vi også være i stand til at beregne helt konkret, hvad det koster og finde finansieringen.
Jeg synes egentlig, det er meget fair, at vi gør, som vi gør, nemlig at vi melder ud, hvad det så er for en samfundsgruppe, der skal bidrage til at løse det her problem.
Og det kan jeg ikke forstå skulle være så svært for Socialdemokraterne – de har jo selv markedsført en millionærskat op til sidste folketingsvalg, så jeg kan slet ikke se, hvad problemet er for Socialdemokraterne.
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-23:
Det er bare lige for at følge op på det, som hr. Leif Lahn Jensen sagde, og som vi snakkede om ved det forrige forslag, og det er jo det her med, at man fremsætter et beslutningsforslag uden at kende konsekvensen af det økonomisk.
Og som hr. Finn Sørensen sagde tidligere: Er det ikke nok, drejer vi bare en ekstra gang på knappen på millionærskatten.
Det er sådan en lidt mystisk måde at lave lovgivning på.
Altså, man får en idé til en eller anden lovgivning, og så kører man frem, for finansieringen finder man altid ud af.
Så kan man lige se, om forslaget bliver til noget, og hvis det så er, at det bliver til noget, så kigger man på det i alle detaljer, og så finder man ud af, hvad det koster.
Men det kan godt være, at det er det, Enhedslisten gør normalt.
Hans Andersen (V), 2016-05-23:
Det, der hænger sammen, er vilkårene for, hvordan man kan komme på en førtidspension.
Dem har vi aftalt med hinanden i den reform, vi lavede om førtidspension og fleksjob, og det er jo de vilkår, de bestemmelser, der sådan set er ens, uanset om vi snakker førtidspension eller seniorførtidspension – altså i hvilket omfang man har en arbejdsevne tilbage.
Der er det bare interessant at forstå, om SF i dag træder ud af forliget og meddeler, at de opsiger det, eller om de står ved og siger, at det er ved forhandlingsbordet, de ønsker at få indflydelse.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-23:
Selvfølgelig er SF en del af forliget omkring førtidspension og fleksjob – det er da klart.
Men derfor kan man jo godt tage stilling i forhold til en anden del af de tilbud, der ligger inden for pensionsområdet, herunder seniorførtidspension.
Hvis det her opfattes som en regulering og tilpasning af seniorførtidspensionsordningen, kan SF da sagtens tage stilling til det, uden at det har noget at gøre med, om vi er en del af fleksjobførtidspensionsforligskredsen.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-05-23:
Jeg hørte »at tage stilling til«, og der er jeg bare nødt til at spørge: Stemmer SF for eller stemmer SF imod det her forslag?
Det er jeg slet ikke klar over.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-23:
Nej, og hr. Leif Lahn Jensen er fuldstændig tilgivet, for jeg har ikke sagt, hvad vi gør.
Jeg har sagt, at vi afventer – med stor interesse – udvalgsbehandlingen.
Vi mener, at det beslutningsforslag, som Enhedslisten har fremsat, kan give et godt grundlag for at stille yderligere spørgsmål til ministeren.
Nej, SF træder ikke ud af nogen forlig.
Som der har været redegjort for før, er det jo en diskussion, i hvilken sammenhæng og på hvilken måde man overhovedet kan sige, at diskussionen om seniorførtidspension hænger sammen med forliget om førtidspension og fleksjob.
Jeg ved jo, at Hans Andersen tidligere i dag har fået et brev, hvori der udtrykkeligt står, at det netop ikke hænger sammen.
Jeg tror, det vil være et oplagt element i den diskussion, udvalget skal have, og i de spørgsmål, man kan stille til ministeren.
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-23:
Det er meget nemt for hr. Finn Sørensen at stå og beklage, at der ikke er opbakning til forslaget.
Her siger hr. Finn Sørensen, at hvis det ikke er nok, så skruer vi bare lige en ekstra tak, men kan hr. Finn Sørensen ikke forklare, hvor stor den millionærskat skal være?
Jeg har forståelse for, at det kan være svært at sige, om den skal omfatte 2.000, 4.000, 6.000 eller 8.000.
Det kan selvfølgelig være svært.
Men hvor stor er den millionærskat, som Enhedslisten vil lægge ind?
Er det 5 pct., 10 pct. eller 1 pct.?
Og hvor mange gange skal man kunne skrue på den knap, hvis man mangler penge?
Er det sådan en uudtømmelig kilde, som Enhedslisten vil lægge ind her?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-05-23:
Det vil sige, at SF også har fuldstændig styr på, hvad det her forslag koster.
Kan SF så fortælle os andre det, for det ved ikke engang ordføreren, der har fremsat forslaget, selv.
Hans Andersen (V), 2016-05-23:
Jeg skal bare forstå signalerne, der nu bliver sendt fra Folketingets talerstol, i forhold til at jeg sådan set har en opfattelse af, at Venstre har en aftale med Socialistisk Folkeparti om en førtidspensions- og fleksjobreform og vilkårene for at få en førtidspension.
Jeg skal bare høre, om Socialistisk Folkeparti i dag hermed opsiger forliget, eller hvordan jeg skal forstå de signaler, der bliver sendt, fordi det vil man gøre, hvis man stemmer for Enhedslistens forslag.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-23:
Jo, men det er også derfor, jeg fuldstændig anerkender de positive intentioner, der ligger bag forslaget, og grundlæggende er vi positive over for det
Jeg synes måske, det er at give op for hurtigt at sige, at det er et begrænset marked – og det er rigtigt nok – for de her fleksjobbere.
Det er alt for begrænset, og vi kunne ønske os, at de mennesker kunne komme meget hurtigere ud af den ledighedsydelse, som de er på, men jeg synes alligevel, at det her kan give et forkert perspektiv, når løsningen måske i virkeligheden ligger et andet sted, selv om der så er nogle stærke udfordringer forbundet med det, fordi jobbene ikke er der.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Jeg skal bare rette en misforståelse hos ordføreren.
Vi har ikke fremsat det her forslag, fordi der er kommet nogle tal på nu, hvor få der bliver tilkendt seniorførtidspension.
Nej, vi har fremsat forslaget, fordi vi har et kæmpe uløst og voksende problem i kraft af forringelserne af efterlønsordningen, i kraft af forringelserne af dagpengereglerne med tusindvis af mennesker – ingen ved, præcis hvor mange – der ikke kan bide sig fast på arbejdsmarkedet, til de kan gå på folkepension.
Det er sådan set det, der er problemet, og det er det, vi forsøger at komme med en del af løsningen på her.
Der skal mange andre ting til også, men det er en del af løsningen, og det er derfor, vi har fremsat det.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-23:
Tak for den opklaring.
Det burde jeg selvfølgelig have været bekendt med.
Det var bare en del af diskussionen, hvor mange der faktisk får det tilkendt, og det er jo altså så ni ud af ti, der får det tilkendt, når de søger.
Men jeg burde selvfølgelig have været bekendt med, at Enhedslisten blot ønsker flere ordninger.
Jeg er også dybt optaget af, at vi får et arbejdsmarked, som jeg sagde indledningsvis, som er åbent for mennesker, seniorer, og også et arbejdsmarked for mennesker, der ikke kan arbejde på fuldtid eller måske på halv tid, men som kan have tilknytning til arbejdsmarkedet.
Det er jo, som vi så også skal diskutere senere, netop derfor, at vi lavede både førtidspensionsreformen og fleksjobreformen, som netop giver de muligheder.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Ja, og det diskuterer vi så siden hen.
Men nu er det så i hvert fald opklaret for ordføreren.
Så bemærker jeg bare, at det eneste svar, ordføreren har, er at henvise til nogle ordninger, som den her gruppe mennesker, vi taler om – mennesker, der har fået nedsat deres arbejdsevne til halvdelen – ikke rigtig kan gøre brug af.
Det er jo det, der er problemet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-23:
Jamen jeg tror simpelt hen, vi er grundlæggende uenige om, hvordan vi bedst indretter et arbejdsmarked, som flere kan have en tilknytning til.
Jeg tror, vi deler det værdisæt, at det er rigtig godt at have en tilknytning til arbejdsmarkedet – det vil jeg da håbe at vi gør – hvis man har en mulighed for det.
Det skal vi også kunne indrette et arbejdsmarked til.
Men det her er jo så en ordning, hvor man ikke skal være tilknyttet arbejdsmarkedet.
Vi vil langt hellere se på, hvordan vi i højere grad skaber et arbejdsmarked, der rummer flere.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-23:
Vi synes, det er rigtig godt, at ministeren tager initiativ til at kontakte kommunerne for at gøre opmærksom på ordningen og måske også for på den måde at kunne vejlede flere til at kunne søge seniorførtidspension.
Jeg tror, det kunne være en god idé allerede nu at beslutte, at ikke kun kommunerne skal være i målgruppen, men at fagforeninger og a-kasser og måske jobcentre og andre steder, hvor man potentielt kan komme i kontakt med de mennesker, der kunne søge ordningen, kan øge oplysningen om det.
For som vi ser det nu, vil vi i hvert fald sige, at alt for få mennesker søger den her mulighed.
Det er selvfølgelig rigtig godt, at en række mennesker er blevet trukket ind på arbejdspladserne gennem et minifleksjob.
Men jeg synes, der er god grund til at tro, at det slet ikke rummer alle, og at der derfor vil være et stort potentiale, i hvert fald et større potentiale, til også at søge inden for den nuværende seniorførtidspension.
Med det forslag, der ligger, synes vi, der er rigtig mange gode tanker fra Enhedslisten.
Vi synes måske, det kan være lidt trist, at man måske først tænker i pensionsretninger, hvis man trods alt kun er 55 år og alligevel har halvdelen af sin arbejdsevne.
Jeg tror, man skal prøve at vejlede i hvert fald de fleste af de her mennesker til andre muligheder end pension.
Men det er jo kun et element af de ting, som Enhedslisten foreslår.
Grundlæggende er SF positive over for forslaget.
Vi vil afvente behandlingen i udvalget, og under alle omstændigheder vil Enhedslistens beslutningsforslag være et godt grundlag for en række spørgsmål til ministeren.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Jeg vil gerne takke hr. Karsten Hønge for den positive tilgang til det, og vi er da også indstillet på at diskutere de enkelte elementer i forslaget.
Det er klart, at kunne der skabes større opbakning til noget, der var lidt anderledes end det, vi har foreslået, så er vi jo ikke dem, der siger nej til det.
Det, der bringer mig til at stille spørgsmålet, er, at hr. Karsten Hønge siger, at det kan være lidt farligt at give folk det tilbud.
Men nu tror jeg ikke, der er nogen, der benytter sig af sådan et tilbud, hvis ikke det er sådan, at de har gjort op med sig selv, at de ikke kan klare sig på arbejdsmarkedet mere.
Men så siger hr. Karsten Hønge: Jamen der skulle man måske lede dem i retning af andre ting tilbud.
Hvad er det så for tilbud, som vi har til folk, der er i den situation, som forslaget tager udgangspunkt i?
Karsten Hønge (SF), 2016-05-23:
Nej, men altså, jeg siger heller ikke, at det ikke skal være det, men jeg synes bare, at det måske er et forkert perspektiv at give mennesker først og fremmest den retning.
Men vi tror på, at en anden form for imødekommelse i forhold til fleksjob vil være et tilbud, der er mere perspektiv i, når man er 55 år og trods alt kan arbejde, som forslaget lægger op til, med halvdelen af sin arbejdsevne.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Jamen det tror jeg da også der er mange i den gruppe der meget hellere ville.
Nu er markedet for fleksjob jo ikke særlig godt, når man er i den situation, hvor man har halvdelen af sin arbejdsevne tilbage.
Det er jo ikke der, det går stærkt med at oprette fleksjob.
Det er jo helt nede i bunden med dem af meget få minutters, få timers varighed.
De andre har jo stadig væk lige så svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet, som de havde før.
Ledighedstallet blandt fleksjobbere er jo stadig væk oppe omkring 15.000 eller deromkring, plus/minus – hæng mig ikke op på marginalen.
Så det er måske heller ikke noget reelt tilbud, og det er jo det, det her forslag ligesom forsøger at tage højde for.
Helt uudtømmelig er den nok ikke.
Vi har valgt den, selv om det ikke er nogle helt vanvittige store beløb, der kommer ud af den, men jeg tror, at de ville kunne dække det her formål.
Og så skal der, hvis man ellers vedtager forslaget, laves et lovforslag, og så skal man selvfølgelig ned i detaljen, og så er man nødt til at sætte nogle penge af.
Men vi er da åbne over for at diskutere andre finansieringskilder.
Vi synes bare, at den her er så oplagt.
Det er vi selvfølgelig også villige til.
Så jeg må da ligesom spille bolden tilbage til hr. Bent Bøgsted.
Hvis hr. Bent Bøgsted ellers synes, at det her er et godt formål og et forslag, der har nogle gode takter, hvor mener hr. Bent Bøgsted så at man skal finde pengene?
Hvem er det så, der skal betale, hvis det ikke er millionærerne?
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-23:
Det er meget godt af hr. Finn Sørensen at få det derhen, at det er Dansk Folkeparti, der skal finde finansieringen til Enhedslistens forslag.
Sådan spiller klaveret jo ikke.
Hr. Finn Sørensen må jo godtgøre, hvor stor en indtægt der kommer fra millionærskatten, for tidligere har det været sådan, at Dansk Folkeparti er blevet sat under lup, hvis vi har foreslået noget, hvor man har sagt: Nu har I brugt pengene; der er ikke plads til mere. Sådan må det også være med Enhedslisten, at det ikke er et ubegrænset antal forslag.
Vi har i dag seks forslag, der skal ind under millionærskatten.
Jeg ved ikke, hvor mange flere forslag Enhedslisten kommer med, der skal ind under millionærskatten for at blive finansieret.
Det må hr. Finn Sørensen jo redegøre for.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Ministeren fremlægger det, som om sygedagpengereformen, den seneste, løste problemet med, at syge mennesker kunne havne uden forsørgelse.
Det er jo ikke rigtigt, vel, hr. minister?
Ministeren har jo givet mig et svar, hvoraf det fremgår, at hvis vi bare tager dem, der har fået stoppet sygedagpengene i henhold til § 7, altså hvor kommunen bare kan raskmelde folk, selv om de faktisk ikke er raske, så er der en andel på 9 pct., der er på kontanthjælp, og 13 pct. er registreret som selvforsørgende, dvs. uden offentlig ydelse og uden lønindtægt.
Men det, som var løftet dengang, man gennemførte reformen, som ministerens parti står bag, var, at hvis man mistede sygedagpengene og man stadig væk var syg, så skulle man have et jobafklaringsforløb og en ressourceforløbsydelse, hvor man ikke blev modregnet, og den er der i princippet ikke nogen bagkant på.
Hvordan kan det så være, at der stadig væk er syge mennesker, der står uden nogen forsørgelse og havner på kontanthjælp?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-23:
De informationer, vi har – med forbehold for fejlforvaltning, som der bliver anket over, og som bliver korrigeret – er, at det her stort set forløber efter intentionerne, og det vil sige den fremrykkede behandling med disse forlængelsesmuligheder, der er skitseret.
Jeg mener hverken, at jeg eller andre folketingsmedlemmer eller regeringsmedlemmer har grundlag for at gå ind at foretage helbredsbedømmelser osv.
Så samlet set må man sige, at mennesker bliver forsørget efter det her system, som en meget bred kreds i Folketinget har ønsket det.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Men kan ministeren bekræfte, at § 7 i sygedagpengeloven betyder, at kommunen kan raskmelde borgeren, selv om borgeren ikke er rask, og at borgeren derfor er henvist til enten at gå hen at få dagpenge, hvad man jo nok ikke kan, hvis man på grund af sygdom ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet, eller også skal borgeren have en anden ydelse?
Men der kan vi jo bare se ud fra ministerens egne tal, at der er masser af syge mennesker, der havner enten på kontanthjælp eller helt uden forsørgelse, efter at kommunerne har stoppet deres sygedagpenge.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-23:
Det antal borgere, som kommunerne er nødt til eller beslutter at raskmelde, er jo en meget, meget lille procentdel af det samlede antal.
Det er klart, at hvis en kommune træffer en afgørelse og en borger er uenig i den afgørelse, jamen så kan der foreligge en sådan situation, som hr. Finn Sørensen spørger til.
Men der er jo så et ankesystem, der må tage stilling til det.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-05-23:
Den socialdemokratiske regering lavede som sagt den nye sygedagpengereform for at rette op på nogle af de uretfærdigheder, som blev skabt under den borgerlige regering tilbage i 00'erne.
Mange oplevede, at der gik over 1 år, inden de fik kontakt og hjælp fra kommunen, som vi jo alle sammen ved er nødvendigt for at komme hurtigt tilbage til arbejdet, altså at der bliver skabt kontakt, og at man bliver hjulpet tilbage til arbejdet igen.
Kræftramte og mange andre alvorligt syge skulle igennem umenneskelige og urimelige foranstaltninger, selv om de ikke var blevet raske.
Samtidig skulle man sige ja til bl.a. elektrochok og lykkepiller for ikke at miste sine sygedagpenge.
Tiltag for den sygemeldte bliver sat hurtigere i gang, da vi jo netop ved, at det hjælper med den tidlige indsats.
Folk mister ikke deres forsørgelse efter 1 år, og nu kan man sige nej til behandlinger, man ikke vil være med til.
Sagt med andre ord – selv om Enhedslisten sikkert vil mene noget andet – er den sygedagpengereform på flere punkter noget bedre end den, der var under den borgerlige regering.
Når det så er sagt, er der stadig noget om det, som Enhedslisten påpeger.
Hvis man ikke mener det, skal man selvfølgelig også være meget tonedøv og ikke følge med i, hvad der sker derude, for denne reform virker jo slet ikke efter hensigten alle vegne.
Der er stadig en del historier i medierne og mange henvendelser fra fagforeninger, på Facebook, på mail og andre steder, som helt klart viser, at der er store problemer på det her område.
Derfor er det også rigtigt at tage en snak om det.
Folk bliver behandlet urimeligt og får ikke den hjælp, som egentlig var hele meningen, hele intentionen med reformen, og som vi virkelig ønskede de skulle have, dengang vi lavede den, og vi tager selvfølgelig afstand fra, at de ikke får den hjælp, og at de får en urimelig behandling.
Det er der ingen af dem, der sad med de reformer, der havde lyst til skulle ske.
Vi var alle sammen kun interesseret i at få de her mennesker tilbage på arbejdsmarkedet.
Jeg mener ikke, at vi bare skal rulle noget tilbage og lave kæmpestore ændringer lige nu, men jeg mener, at vi skal lave en rigtig god opfølgning og sikre, at de gode intentioner, de gode holdninger, de gode tanker, vi havde omkring bordet, da vi sad og snakkede om den her sygedagpengereform, kommer til at virke og få effekt.
Med disse ord vil jeg sige, at jeg vil stemme imod forslaget, men jeg vil holde regeringen fast på de intentioner, vi havde med sygedagpengereformen.
Jeg vil gøre alt, hvad jeg kan, for at få den til at blive bedre og få den til at virke ordentligt, for jeg kan også godt se – og det tror jeg alle kan – at der stadig væk sker ting derude, som vi ikke synes er i orden, og som jeg heller ikke mener at sygedagpengereformen altid er skyld i, men skyldes, at der sker nogle ting, som jeg ikke mener er rigtige.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Tak for en mere konstruktiv snak, end der var under det tidligere beslutningsforslag, konstruktiv, fordi ordføreren anerkender, at reformen ikke fungerer, som den efter ordførerens mening burde.
Man kan diskutere, om den fungerer efter hensigten, og det er jeg bange for at den gør, men det er fint.
Men så efterlyser jeg jo bare: Hvad vil ordføreren rent faktisk gøre for at få rettet op på tingene?
For ordføreren har jo lige hørt ministeren, og han vil ikke ændre noget, og han synes, det kører fint.
Ja, der skal være lidt opfølgning og sådan noget, men ellers kører det meget godt.
Så hvad vil ordføreren gøre?
Altså, der er jo en forligskreds, hvor man fra Venstre og Venstres ordførers side sidder og tænker, at det bliver der ikke lavet om på.
Så hvad vil ordføreren rent faktisk gøre for at forbedre vilkårene for de langtidssyge mennesker?