runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2011-11-30:
Det mener jeg bestemt ikke.
Jeg vil godt sige, at det overordnede formål med den omtalte fond jo var at bidrage til udviklingen af arbejdspladser i yderområderne.
Med vores kickstart har vi jo netop prioriteret fokus på vækst og arbejdspladser.
Så der er ikke noget løftebrud i den her sag overhovedet, ligesom der heller ikke er det i mange af de andre sager, sådan som Venstre påstår.
Jeg ved godt, at man i pressen har haft lidt medvind på cykelstierne med det, og derfor fortsætter hr. Hans Christian Schmidt den vej.
Men lad os nu sige, at det, der er vigtigt, er at få skabt udvikling og ikke afvikling i vores landdistrikter.
Og jeg håber virkelig, at Venstre i stedet for at føre gold oppositionspolitik vil være med til at løfte de her områder. Og jeg mener det virkelig, når jeg lægger op til et bredt samarbejde om de her ting.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-11-30:
Nu har jeg lyttet til debatten, og jeg kan godt høre, at alle ministeren gør meget ud af at fortælle om den forrige regerings politik, men på et eller tidspunkt skal man jo til at fortælle om sin egen politik.
Derfor er jeg bare nødt til at sige, at jeg konstaterer klart, at det her er en indrømmelse af et løftebrud.
Vi behøver sådan set ikke for min skyld at forlænge den her diskussion.
Det står lysende klart for mig, at regeringen er løbet fra det, den lovede under valgkampen.
Så jeg har ikke flere kommentarer.
Carsten Hansen (S), 2011-11-30:
Der kunne jo være en enkelt, der så på debatten her i dag, så lad mig alligevel fremhæve, at vi kickstarter dansk økonomi med fremrykning af offentlige investeringer for 18,7 mia. kr. i 2012 og 2013.
til gode.
Der er 5,5 mia. kr. til renovering af vores almene boliger, og det kommer også vores landdistrikter til gode og skaber jo en masse arbejdspladser i vores private virksomheder.
Derudover har jeg nævnt de forhandlinger på klima- og energiområdet, som jeg håber at også Venstre vil være med til at løfte.
Det er for mere end 7 mia. kr. til biomasse, vindmøller og biogasanlæg.
Lad mig da også nævne noget, som jeg ikke nævnte før, nemlig 196 mio. kr. til en ny miljøaftale.
Jeg ved jo, at hr. Hans Christian Schmidt har været miljøminister, og der er jo også over de næste 2 år brug for at gøre noget for at beskytte vores drikkevand.
Det er jo noget, der både fremmer mere skov og mere økologi.
Det ved hr. Hans Christian Schmidt som gammel miljøminister også er noget, der virker i vores landdistrikter.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-11-30:
Er ministeren enig i, at regeringen har begået endnu et løftebrud ved ikke at nedsætte den lovede udkantskommission?
Carsten Hansen (S), 2011-11-30:
Jeg har jo stort set gennemgået, hvad jeg mener om den her sag.
Jeg synes ikke, at der er tale om et løftebrud.
Jeg vil godt sige, at vi gik til valg på det sammen med SF, og da vi ikke fik flertallet, lavede vi en regering sammen med De Radikale.
Ud af det kom der et rigtig godt regeringsgrundlag.
Men det var på baggrund af en meget alvorlig økonomisk situation, og jeg kender spørgeren så godt, at jeg ved, at han jo også tager den økonomiske situation meget alvorligt.
Derfor har vi sagt, at vi ikke bruger penge, som vi ikke har.
Der har vi altså prioriteret den kickstart, som jeg har nævnt før.
Den kommer også vores landdistrikter til gode, så derfor er den helt afgørende.
Jeg vil ikke nævne alle tallene igen, men jeg vil sige, at jeg er glad for den interesse for landdistrikterne, som oppositionen har.
Jeg oplevede den ikke så meget, da den var i regering, og derfor synes jeg, det er rigtig godt, at vi nu ser den, selv om de nu har haft mulighed for i 10 år at gøre noget ved det.
Jeg noterer mig også, at der var et oplæg, der hed »Danmark i bedre balance«, hvor der faktisk var en lang række gode forslag, men hvor 12 af dem ikke var finansieret og en lang række af dem blev ikke ført ud i livet.
Derfor vil jeg sige, at vi egentlig har et fælles grundlag.
Hvis vi vil tage fat, kan vi godt løfte det her.
Og jeg er sikker på, at mange af de initiativer, der også kommer private virksomheder til gode, vil være med til at løfte vores landdistrikter.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-11-30:
Jeg forstår på ministeren, at det udelukkende skyldes den økonomiske situation, at man nu ikke vil nedsætte en udkantskommission, og det kan jo godt overraske mig lidt, når jeg tænker på, at i 2008, 2009 og 2010, hvor vi havde den helt store økonomiske krise, foreslog den nuværende regering, da den sad i opposition, jo en stribe af kommissioner nedsat, trods det at den vidste, at økonomien så ud, som den gjorde.
Jeg er nødt til at sige, at jeg sådan set ikke kan forstå, at det skulle være økonomien, der var årsag til det her.
Derfor er jeg bare nødt til at sige endnu en gang, at så vidt jeg kan forstå, kunne man da bare nedsætte den udkantskommission.
Det er da ikke den, der kommer til at koste en masse penge, så jeg forstår simpelt hen ikke argumentet.
Er ministeren enig i, at regeringen har begået endnu et løftebrud ved ikke at nedsætte den lovede udkantskommission?
Skriftlig begrundelse
Regeringen lovede inden valget at nedsætte en udkantskommission, hvis de vandt valget.
Carsten Hansen (S), 2011-11-30:
Jeg vil godt sige, at vi arbejder benhårdt på at skabe en koordineret indsats under en meget vanskelig økonomisk situation.
Derfor synes jeg, det er noget nyt, for vi skal lave en platform, hvor vi med partnerskaber kan arbejde konstruktivt med udviklingen i vores landdistrikter.
Jeg inviterer også Venstre til at være med.
De har jo stærke interesser – havde det i hvert fald i gamle dage – i vores landdistrikter, så jeg håber, vi kan skabe brede politiske flertal på den baggrund.
Jeg vil også sige, at jeg tror, der er behov for, at vi får forsket mere på en række områder for at se, hvad det er, der virker, og hvad det er, der ikke virker.
Og så vil jeg godt sige, at det er en udvikling, vi ser over hele verden, at man flytter fra landdistrikter ind i de større byer.
Jeg har jo i et tidligere svar på et spørgsmål fra fru Inger Støjberg redegjort for, at jeg synes, at den tidligere regering havde lavet nogle benhårde prioriteringer, som gjorde, at vi i høj, høj grad fik centraliseret vores landdistriktkommuner.
Mange kommuner har i dag stort set ikke mennesker, der er ansat i offentlig tjeneste, og det har man medvirket til.
Men lad os nu tage fat sammen.
Muligheden for at løse det er der.
Jeg vil da ikke afskrive kommissioner, men nu har vi fået en minister, der skal lave strategi og udvikling på området, og det håber jeg at Venstre vil være med til.
Nej, det er ikke kommet bag på os.
Jeg vil også sige, at det er kommer bag på os, at hullet var så meget større end det, som den tidligere regering selv fremlagde.
Så vil jeg sige, at nu har vi dannet regering, og virkeligheden er den, at den forrige regering som sagt har efterladt sig nogle meget store huller, og derfor er det for os rigtig vigtigt at føre en ansvarlig økonomisk politik.
Der er vi nødt til at foretage en benhård prioritering af de initiativer, vi sætter i gang.
Venstre fremhæver så alting, som om det skal være gennemført inden for 2 måneder.
Selv ikke den tidligere Venstreregering gennemførte alle sine ting efter 2 måneder.
Det gælder også forslag, som Venstre selv ikke støtter.
Venstre støttede jo ikke de her forslag, dengang de var i regering.
Nu er vi i gang med at fastlægge, hvad der skal ske i vores landdistrikter, og jeg håber også, at Venstre vil være med til at lave en samlet strategi og bidrage positivt til at udvikle, for det er der virkelig et behov for.
Vi ser, at udviklingen går skævt.
Vi har et Danmark, der ikke er i ordentlig balance, og det redegjorde Venstre selv for i deres oplæg.
De gennemførte ikke ret mange af de initiativer, de havde i deres eget oplæg.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-11-30:
Jeg kan forstå på ministeren, at alt simpelt hen skyldes den økonomiske situation, man er i.
Derfor vil jeg bare spørge, når man har kunnet læse om det i samtlige aviser i Danmark, om det er kommet bag på regeringen, at vi har en global krise og økonomien nu er sådan, som regeringen siger.
Er det noget, der er kommet bag på regeringen, og vidste man slet ikke det, før man gik til valg?
Carsten Hansen (S), 2011-11-30:
Det er jo altid forunderligt at høre: Når den tidligere regering er kommet i opposition, vil man gøre en hel masse.
Men jeg er rigtig glad for den omsorg, som fru Inger Støjberg pludselig har for vores yderområder, og det vil jeg gerne kvittere for.
Men lad mig så erindre om, at den tidligere regering jo ikke havde svaret på udfordringerne i forhold til beskæftigelsen i vores yderområder.
Således medførte den strukturreform, som Venstre jo stod i spidsen for, at der skete en centralisering af den offentlige beskæftigelse både regionalt og lokalt, så mange mindre byer mistede deres rådhuse, de mistede deres retskredse efter politireformen, de mistede deres politi, og så blev de kommunale kontorer til gengæld samlet i en enkelt hovedby i kommunen.
Derudover gennemførte man også en skattereform, som jo trak Danmark voldsomt skævt.
Så i forhold til indtægtsgrundlag og i forhold til beskæftigelse gennemførte Venstre jo en lang række tiltag, som svækkede vores yderområder og ikke svarede på spørgsmålet om beskæftigelse.
Og så har jeg redegjort for, at der faktisk er godt og vel 24.000 flere statslige arbejdspladser i provinsen, end der er i hovedstaden.
Når jeg har sagt, at det ikke redder det, er det, fordi man for det første ikke kan flytte alle statslige arbejdspladser ud.
Jeg er bestemt ikke imod det, men det skal ske efter en koordineret plan.
Inger Støjberg (V), 2011-11-30:
Jeg synes faktisk, det kunne være fint, hvis vi kunne lave den aftale, at man som minister svarer på det, man bliver spurgt om.
Jeg synes egentlig ikke, det er for meget forlangt.
Jeg synes egentlig ikke, det er for meget forlangt, at man som minister lægger papirerne lidt til side og så tager en holdningsdebat i stedet for.
For jeg spurgte om, hvornår det er gået op for ministeren, at det der med de statslige arbejdspladser faktisk slet ikke er noget, der virker, selv om man har ment det før.
Og så får jeg en sang om alt muligt lige fra skattereform til strukturreform, og jeg ved ikke hvad.
Der var jo slet ikke svar på noget af det, jeg spurgte om.
Men skal vi endelig tage det der med de statslige arbejdspladser, kan vi godt det.
Vi flyttede SKAT til Ringkøbing under stor palaver, men med meget stor succes.
Jeg flyttede de objektive sagsbehandlingscentre ud under stor palaver, men det er ved at blive implementeret, og lur mig, om ikke også det bliver en succes.
Så hvornår er det gået op for ministeren, at det med de statslige arbejdspladser alligevel ikke fungerer?
Det må jo være kommet senere.
Det var heller ikke den 29. april 2010.
Da var ministeren godt nok gruppeformand, men på daværende tidspunkt mente ministeren, at statslige arbejdspladser i yderområderne ville hjælpe.
Hvornår er det gået op for ministeren, at det gør det så åbenbart alligevel ikke?
Jeg tror stadig væk på ideen.
Det er regeringen, der ikke tror på ideen.
Carsten Hansen (S), 2011-11-30:
Jeg vil sige, at jeg er rigtig glad for fru Inger Støjbergs omsorg for yderområderne, for jeg betragter fru Inger Støjberg som et ledende medlem af Venstre.
Det kom bare ikke til udtryk igennem de 10 år, vi havde en borgerlig regering.
Lad mig gentage, at der skete en så omfattende centralisering af offentlig beskæftigelse, både regionalt og lokalt, at rigtig mange byer mistede deres rådhuse og deres retter.
Der skete også det, at politiet flyttede væk derfra.
Tag Faaborg; der er ikke en eneste ting tilbage.
Der er ikke engang længere et rådhus, der fungerer som rådhus.
Jeg kan godt forstå, at man især i de mindre provinsbyer er bitre over den centralisering, som Venstre gennemførte.
Må jeg så ikke bare sige, at skattereformen, som fru Inger Støjberg ikke vil tale om, trak Danmark voldsomt skævt.
Sandheden er jo i virkeligheden altid konkret, og lad os tage fat i de objektive sagsbehandlingcentre.
Hvad betød det?
Det betød faktisk, at der skulle afskediges kommunalt ansatte medarbejdere.
Så jeg vil sige, at man skal dømmes på sandheden, og sandheden er altid konkret, som det er blevet sagt.
Her må vi sige, at der er syn for sagn.
Inger Støjberg (V), 2011-11-30:
Det er faktisk ikke korrekt.
Jeg kan jo af gode grunde hele sagen vedrørende de objektive sagsbehandlingscentre.
Det var sådan, at man lavede en aftale med Kommunernes Landsforening om at samle den objektive sagsbehandling netop for at få flyttet kold arbejdskraft, kan man sige, altså arbejdskraft ved computeren, over til varme hænder.
Det var i virkeligheden det, der var hele ideen med de objektive sagsbehandlingscentre, og det var rent faktisk også sådan, at debatten gik på, om man skulle placere hele den objektive sagsbehandling her i København eller i Hillerød eller i en af de store byer.
Det valgte vi så ikke at gøre, og derfor ligger de bl.a. i Frederikshavn, i Vordingborg, i Holstebro og i Sønderjylland.
Det var årsagen, så det kan vi godt tage en diskussion om, og det synes jeg sådan set at vi skal.
Men omvendt synes jeg, at det kunne være rigtig fint, hvis ministeren bare en enkelt gang ville svare på, hvornår Socialdemokratiet og dermed også ministeren og dermed også regeringen har opgivet tanken om at flytte arbejdspladser ud i provinsen?
Hvornår er det, det er gået op for ministeren, så han over for TV/MIDT-VEST måtte sige: Jeg tror ikke på det?
Jeg kan lige så godt sige det ligeud til ministeren: Man er meget skuffet i yderområderne over en udtalelse som den.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-11-30:
Er ministeren enig i, at regeringen har begået endnu et løftebrud ved ikke at afsætte 500 mio. kr. til yderområderne, og kan ministeren oplyse, om den lovede fond til omstilling af virksomheder i yderområderne heller ikke bliver til noget, og at det derfor kan betegnes som endnu et løftebrud?
Skriftlig begrundelse
Tak for det.
Er ministeren enig i, at regeringen har begået endnu et løftebrud ved ikke at afsætte 500 mio. kr. til yderområderne, og kan ministeren oplyse, om den lovede fond til omstilling af virksomheder i yderområderne heller ikke bliver til noget, og at det derfor kan betegnes som endnu et løftebrud?
Carsten Hansen (S), 2011-11-30:
Nej, det er jeg bestemt ikke enig i, vil jeg sige til hr. Hans Christian Schmidt.
Jeg vil godt sige, at det var vores oplæg, som vi gik til valg på, men som bekendt, og som jeg redegjorde for før, fik vi ikke et flertal.
Men når det er sagt, ønsker vi, at landdistrikterne skal prioriteres, men vi overtog jo det håndværkertilbud, som jeg også har redegjort for her i salen i dag, med et kæmpehul på 95 mia. kr. fra den tidligere regering.
Der har vi altså været nødt til at lave en benhård prioritering.
Vi har altså prioriteret en kickstart af dansk økonomi, og den har særlig fokus på vækst og arbejdspladser, og det skal man jo også være glad for i vores landdistrikter, der har mistet rigtig mange arbejdspladser.
Lad mig bare nævne, hvad det er, der også kommer vores udkantskommuner til gavn, og hvad der kommer dansk økonomi til gavn:
Investeringer i bane, veje og kystprojekter for 1,6 mia. kr. i 2012; fremrykning af kommunale investeringer, bl.a. i skoler og sygehuse, for 5,7 mia. kr. i 2012 og 1 mia. kr. i 2013; fremrykning af investeringer på 5,5 mia. kr. til renovering af almene boliger gennem Landsbyggefonden; en praktikpladsaftale, som undervisningsmyndighederne har indgået, og som reducerer praktikbegrænsningen næste år; samtidig etableres der forsøg med praktikpladscentre på vores erhvervsskoler; en ordning med kom i gang-lån, der forlænges med 160 mio. kr. til udgangen af 2012 – ordningen benyttes af mindre og nystartede virksomheder; derudover vil jeg pege på, at der på energiområdet forventes merinvesteringer på 6-7 mia. kr. i 2012 og 2013 til biomasse, vindmøller, biogasanlæg og energibesparelser.
Alle disse investeringer kommer også vores landdistrikter til gode.
Nu tager fru Inger Støjberg jo tit sådan et enkelt citat ud, men jeg vil bare sige, og jeg har sagt det flere gange i salen i dag, og jeg vil gerne gentage det, at jeg ikke har noget imod udflytning af statslige arbejdspladser.
Det skal bare foregå koordineret.
Måtte jeg så ikke sige, at når jeg ser på, hvad der tidligere er sket, ser jeg jo ikke, at det, der har karakteriseret den tidligere regering, er, at man har villet skabe arbejdspladser, og med de strukturreformer og de andre reformer, der er blevet gennemført, har man simpelt hen tømt en lang række også større provinsbyer for helt centrale funktioner.
Derfor vil jeg godt sige, at det virker lidt hult på mig, at Venstre på den måde efter 10 år i regering, hvor man har haft ansvaret for en meget omfattende centralisering af det danske samfund, nu kommer og slår på statslige arbejdspladser.
Der er, som jeg har redegjort for, faktisk flere statslige arbejdspladser ude i provinsen, end der er i København, og hvis det skal virke, skal det fungere ordentligt.
Når jeg nævner det her, er det bare for at sige, at hvis man flytter statslige arbejdspladser ud, redder det ikke vores yderområder med den store arbejdsløshed, der er rigtig mange steder derude, fordi man har mistet så mange private arbejdspladser.
Den del af det har den tidligere regering jo ikke gjort noget ved.
Christine Antorini (S), 2011-11-30:
Der er i regeringens finanslov – og det er igen med forbehold for det præcise tal, fordi det jo ikke var en del af spørgerens skriftlige spørgsmål – afsat i størrelsesordenen 480 mio. kr. til ekstra optag på ungdomsuddannelserne.
Tina Nedergaard (V), 2011-11-30:
Ja undskyld, formand, men vi er kommet til spørgsmål 27, ikke sandt?
Eller har jeg et spørgsmål mere under spørgsmål 26?
Godt, sådan forstod jeg det også.
Til ministeren: Hvornår vil ministeren indføre tolærerordning og loft på 24 elever i klasserne i folkeskolen, og hvorledes agter ministeren at finansiere disse tiltag?
Det afføder to spørgsmål.
Det ene er, om ministeren, da hun i sin egenskab af tidligere uddannelsesordfører stillede hele uddannelsessektoren milliarder af kroner i udsigt, såfremt der kom et regeringsskifte, havde forventet, at S og SF ville have 90 mandater alene.
Det var det ene spørgsmål, som jeg synes det afføder.
Det andet, som jeg også synes ministeren skylder et svar på, er, hvordan det er muligt i en koalitionsregering, der består af tre partier, hvoraf ministerens eget parti jo så bestemt er det største, simpelt hen at være så presset af lillesøster eller lillebror i regeringen, at det er lillesøster eller lillebror i regeringen, der får al sin politik igennem, mens Socialdemokraterne ikke lykkes med deres politik.
Når man tager i betragtning, at der blev stillet milliarder i udsigt før valget, er der så slet ikke noget, der er lykkedes for undervisningsministeren at få igennem i forhold til den øvrige del af regeringen, ud over maks. 28 i gymnasieklasserne – som så ikke er finansieret, kan jeg forstå fra medierne, og det får jeg ikke et klart svar på her – og så en forsøgsordning på folkeskoleområdet?
Christine Antorini (S), 2011-11-30:
Det her er jo i virkeligheden i forlængelse af den tidligere runde, hvor vi var inde på det løft på omkring 1,7 mia. kr., som bliver givet til folkeskolen.
Der bliver helt konkret afsat 500 mio. kr., dvs. 1/2 mia. kr., til et it-løft af folkeskolen, og der bliver afsat en lille halv milliard kroner til reform af folkeskolen, som skal udmøntes i de kommende år – det er vel og mærke også understreget, at det ikke er udtryk for den samlede investering i folkeskolen – og så er der en række andre initiativer.
Nu nævnte spørgeren selv det fleksible klassekvotientloft igen, vel og mærke i forhold til de gymnasiale uddannelser, men når nu spørgeren også spørger til det her, vil jeg igen sige, at der jo er afsat penge til et løft på 120 mio. kr. til det fleksible klassekvotientloft ud over den kapacitetspulje, der er i Undervisningsministeriet, hvis man skal udvide, plus at der også følger penge med til den udvidelse, der er for unge, der søger en ungdomsuddannelse.
Så der er en række vigtige initiativer, som styrker Børne- og Undervisningsministeriets område, herunder folkeskolen.
Det synes jeg faktisk er en rigtig fin start, taget i betragtning at vi står i en ganske dyb og alvorlig krise med et kæmpestort hul på 96 mia. kr.
Alligevel tager vi fat på nogle af de meget vigtige investeringer, der er i regeringsgrundlaget.
Tina Nedergaard (V), 2011-11-30:
Jeg synes jo, det havde været ganske forfriskende, hvis jeg havde fået et svar på spørgsmålet om, hvad det så er, Socialdemokraterne mener at have fået igennem af uddannelsespolitik på ministerens område i den her koalitionsregering, hvor det angiveligt aldrig nogensinde er socialdemokratiske ministres eget parti, der tager ansvar for, at tingene ikke er kommet igennem.
Det er åbenbart altid nogle andre og pudsigt nok det samme parti, der skal tage ansvaret udadtil.
Det er hele tiden den her sang fra regeringen om, at S og SF ikke fik flertal.
Jeg synes, man må vedkende sig, at man er et kollegium.
Jeg har faktisk stor sympati for Det Radikale Venstre, for de har ikke udstedt en hel masse løfter forud for valget, som ikke er indfriet efterfølgende.
Jeg synes, at ministeren, som jo er minister og dermed repræsenterer hele regeringen, må tage ansvar for den politik, der føres, og lade være med at skubbe det over på en koalitionspartner.
Det er ganske uklædeligt.
Mit spørgsmål går kort og godt på: Hvorfor er det ikke gennemført, at man får 24 elever i klassen, hvorfor er der ikke kommet tolærerordning i klasserne, og hvorfor har man ikke indfriet de meget store løfter om mange milliarder kroner, man har givet i forhold til folkeskolen?
Jeg har jo selv, som ministeren så venligt påpegede, sat spørgsmålstegn ved, hvad de udgifter egentlig vil beløbe sig til, og det er jo nogle helt andre tal end de få hundrede millioner kroner, der er afsat over flere år i det finanslovforslag, der foreligger.
Med hensyn til de 500 mio. kr. til it-satsning i folkeskolen er det jo penge, som blev afsat allerede under den tidligere regering.
Christine Antorini (S), 2011-11-30:
Det er fuldstændig korrekt, at Socialdemokraterne havde et ønske om at indføre tolærerordning og et loft på 24 elever i klasserne.
Men jeg tror også, at det er ganske velkendt for Venstres ordfører, at partierne går til valg hver for sig som enkeltpartier, og så er der en parlamentarisk situation, som gør, at der kan dannes en regering.
Vi har fået dannet en rigtig god regering bestående af Socialdemokraterne, De Radikale og SF.
Det er desværre en mindretalsregering, sådan er vilkårene nogle gange, men med det udgangspunkt er der lavet et regeringsgrundlag.
I det er der kommet en forsøgsordning med tolærerordning med – det synes vi er rigtig godt – og en række andre tiltag på uddannelsesområdet, som vi lige havde i den tidligere runde vedrørende spørgsmål om et løft på 5,8 mia. kr. til Børne- og Undervisningsministeriets område.
Så det er et godt regeringsgrundlag, og det er rigtigt, at alle partier ikke kan få hver eneste af deres enkeltforslag med, når der dannes en ny regering, men jeg tror også, at det er spørgeren vedkendt, at det altid har været sådan.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-11-30:
Jeg lytter gerne til den tidligere regerings politik, det er jo den, vi bliver undervist mest i hernede, men jeg vil bare gerne spørge endnu en gang: Vil man nedsætte den udkantskommission?
Tina Nedergaard (V), 2011-11-30:
Ministeren har lige stået hernede i salen og påstået, at den tidligere regering ikke ville have afsat penge i finansloven til ekstra aktivitet.
Men det fremgår jo af anmærkningerne i finansloven for 2011, at det ville være tilfældet.
Så jeg skal bare lige have ministeren til at afkræfte det, der netop blev sagt, om, at den tidligere regering ikke ville have betalt for øget aktivitet i gymnasierne, for det er faktuelt forkert.
Christine Antorini (S), 2011-11-30:
Det er korrekt, at der i regeringens forslag til finanslov er afsat ekstra midler til de ekstra elever, som søger de gymnasiale uddannelser.
Jeg kan ikke huske beløbet præcist, men jeg mener, at det samlet for ungdomsuddannelserne er i størrelsesordenen 480 mio. kr. til den ekstra kapacitet.