Jakob Sølvhøj (EL), 2016-01-14:
Tak for det.
Da vi førstebehandlede lovforslaget om bedre rammer for skoletilbud på de 27 småøer, gav jeg udtryk for, at vi i Enhedslisten var og er helt enige i intentionen med forslaget.
Vi har sympati for målsætningen om at bevare skolerne på de små øer.
Men jeg sagde samtidig, at vi var bekymrede for, at forslaget reelt skaber en risiko for, at man faktisk fremmer en afvikling af skolerne på øerne.
Det er ikke en bekymring, vi står helt alene med.
Vi deler den bl.a. med Sammenslutningen af Danske Småøer, som i sit høringssvar har advaret om, at konsekvensen af lovforslaget kan blive, at flere kommuner lukker de nuværende folkeskoler på øerne ned.
Det frygter de, fordi kommunerne med de nye regler for at drive private skoler på øerne vil kunne skubbe ansvaret for en skolelukning over på forældrene selv, for nu vil forældrene jo selv kunne tage et initiativ til at bevare en skole på øen ved at få dannet en friskole eller en filial af en friskole, hvis det virkelig er så vigtigt at have skoletilbud på øerne.
Jeg har hørt i den debat, der har været undervejs, at en naturlig indvending mod det synspunkt kunne være, at man selvfølgelig slet ikke kunne forestille sig, at der var kommuner, der kunne finde på at spekulere i forældrenes reaktioner på den måde, men jeg tror, det vil vise sig meget hurtigt, at det kan være en indvending, der ikke holder, når kommunerne i de kommende år bliver sat under et yderligere økonomisk pres.
Forslagets bestemmelse om, at kommunerne skal indbetale et større beløb til staten for elever på friskoler på øerne end for friskoleelever i øvrigt, fjerner nemlig ikke den økonomiske gevinst, der vil være for kommunerne ved at nedlægge folkeskoler på øerne.
Det gør den ikke, fordi de faktiske omkostninger ved den nuværende drift af folkeskoler langt overstiger det beløb, som kommunerne efter det her lovforslag vil skulle betale til staten for en tilsvarende drift af en privat skole.
Der vil dermed være et klart økonomisk incitament til at lukke folkeskoler, og der vil samtidig være en betydelig risiko for, at der i praksis ikke vil være en friskole, der står klar til at overtage skoletilbuddet, hvis man lukker en folkeskole.
For det er naturligvis sådan, at det, der er dyrt for kommunen, det, der gør det dyrt at drive en folkeskole, ja, det er naturligvis de samme faktorer, som vil gøre det dyrt for en friskole at oprette en filial på den pågældende ø.
Jeg tror derfor, det vil vise sig, at vi har ret i vores bekymring, hvis regeringens forslag vedtages uændret, nemlig at den intention, der har været, vil blive ramt af sin modsætning, altså at der ikke vil blive bedre, men dårligere rammer for at drive skoler på øerne.
Det vil i sagens natur, som det også blev drøftet under førstebehandlingen, føre til, at man vil have vanskeligt ved både at fastholde og tiltrække børnefamilier til de små øer.
Jeg bebudede ved førstebehandlingen, at vi ville tage initiativ til at stille et ændringsforslag til lovforslaget.
Vi har i Enhedslisten haft drøftelser med flere andre partier, og jeg glæder mig over, at vi sammen med Dansk Folkeparti og med SF har kunnet formulere et fælles ændringsforslag, som betyder, at der gives et særligt tilskud til de kommuner, som driver skoler på de små øer, og som betyder, at vi ved en anvendelse af 3-4 mio. kr. om året kan skabe en sikkerhed eller i hvert fald en meget stor sandsynlighed for, at man fjerner det økonomiske incitament til at lukke de små skoler.
Jeg kan se, at partierne i øvrigt, ud over de tre nævnte partier, har tilsluttet sig regeringens forslag i den betænkning, der er lavet.
Så jeg vil opfordre til, at man endnu en gang overvejer sagen.
Jeg tror, at man vil sande, at stemmer man for regeringens forslag uden ændring i forhold til at skabe bedre rammer for at drive skoler på de små øer, risikerer man, at resultatet bliver, at der på nogle af øerne slet ingen skole er, og det vil være en rigtig trist udgang på et forslag, som egentlig havde en god intention.