runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Jeg tror sådan set ikke, at diskussionen handler om, om man skal betale det samme eller ikke det samme.
Det, der er den væsentlige diskussion, er, at regeringen går ind og regulerer med tilbagevirkende kraft.
Jeg troede egentlig ikke, det var radikal politik, at man laver skatteopkrævning og regulering med tilbagevirkende kraft.
Men jeg kan forstå, at der, efter at man er kommet i regering med Socialistisk Folkeparti og Socialdemokraterne, åbenbart ikke er nogen grænser for, hvor fleksibel radikal politik kan være.
Bayerngas har allerede meddelt, at de vil trække deres investeringer i Nordsøen.
Det er jo ikke nogen skræmmekampagne.
Det er jo ikke noget, vi har sat i gang.
Det er de virksomheder, som ellers stod til at investere milliarder i Danmark.
Der siger vi: Lad os i stedet for finansiere timemodellen i fællesskab på en anden måde.
Det er 345 mio. kr., vi årligt skal finde for at sikre hurtigere tog i Danmark.
Andreas Steenberg (RV), 2013-10-03:
Peter Helmer Steen, der er direktør i Nordsøfonden, som administrerer de kommende oliefelter og udbuddet af dem, har udtalt: Ud fra de kontakter og samtaler, vi har, tror vi, der er en pæn og god interesse, fordi der er gjort nogle interessante fund på dansk grund.
Det er jo bare én uafhængig fagperson, som jo altså ikke er enig med Venstre og den skræmmekampagne, man er kommet med.
Derfor vil jeg spørge fru Ellen Trane Nørby, om hun kan nævne bare én uafhængig ekspert eller økonom, der er enig med Venstre og olielobbyen i, at Danmark vil miste arbejdspladser, hvis alle selskaber fremover skal betale den samme skat som Mærsk i Nordsøen.
Maja Panduro (S), 2013-10-03:
Jeg skal bare høre helt kort: Kan Venstres ordfører bekræfte, at dengang Venstre deltog i forhandlingerne om vækstplanen, ville man have, at banker og olieselskaber også skulle have selskabsskattelettelser?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Nej, det er der ikke noget konkret forslag til fra Venstres side.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Jamen det er jo netop den tankegang, der er naiv ud over alle grænser.
Altså, hr. Frank Aaen forestiller sig, at vi skal bruge flere penge af nogle penge, vi ikke har, til at efterspørge nogle produkter og serviceydelser for nogle virksomheder, der leverer nogle grønne produkter.
Og så fører det til, at vi bliver et rigere land.
Vi kan ikke blive et rigere land ved at beslutte os til, at det offentlige skal bruge nogle flere penge.
Uanset om det er grønne investeringer eller ej, bliver vi ikke rigere af det, og de investeringer skal i udbud, og så kunne det jo være, at det var nogle virksomheder i udlandet, der vandt de udbud og leverede til den danske stat, fordi de var mere konkurrencedygtige.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Jeg tror ikke, at der er nogen grund til, at jeg gentager, at Venstre følger reglerne til punkt og prikke.
Og hvis reglerne bliver lavet om, følger vi også de nye regler.
Men hvis Enhedslisten går så ufatteligt meget op i åbenhed, forstår jeg egentlig ikke, at Enhedslisten ikke fremlægger partiets medlemskartotek eller får DKP til at fremlægge sit medlemskartotek, måske også sådan tilbage i tiden.
Det kunne da være interessant sådan historisk at se, hvem det er, der har været med til at støtte dem og også betale kontingent til Enhedslisten.
Er det udtryk for fuld åbenhed, synes jeg, at Enhedslisten skulle have lov til at gå forrest.
Vi følger de regler, der er i Danmark, til punkt og prikke.
Pernille Skipper (EL), 2013-10-03:
Men nu er det jo ikke ulovligt for Venstre at offentliggøre mere, end der bliver krævet i loven.
Og nu er det jo sådan, at det er Venstre, der udnytter et smuthul i lovgivningen ved at lade store pengeklubber dække over de støttekroner, man får fra, ja, hvem ved jeg, olieselskaberne, bankerne – det ved vi jo ikke.
Det eneste, vi kan se i Venstres regnskab, er, at der er noget, der hedder Den Liberale Erhvervsklub, og at den giver Venstre mere end 20.000 kr. Hvorfor må vi ikke få at vide, hvem det dækker over, og hvor mange penge det drejer sig om?
Jeg har ikke brug for en forklaring om, hvad reglerne er.
Jeg har heller ikke brug for en forklaring om, hvem der har lagt stemmer til de eksisterende partistøtteregler.
I det hele taget kunne jeg godt tænke mig at få en forklaring på, hvorfor Venstre vælger at skjule, hvem der støtter dem med millioner af kroner, og hvorfor vi ikke må få det at vide.
Det storartede ved Folketinget er jo nemlig, vil jeg sige til fru Ellen Trane Nørby, at vi kan lave reglerne om, hvis vi vil.
Derfor er det også helt legalt at have en anden holdning end den, der nu engang er i lovgivningen i dag.
Så kunne vi ikke få en forklaring på, hvorfor vi ikke må vide, hvem der støtter Venstre?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Jeg kan høre, at ordførerens kilde åbenbart er Ekstra Bladet.
Men jeg kan sige til ordføreren, ligesom jeg også har sagt til Ekstra Bladet, at Venstre ikke har noget forslag om at sænke skatterne for bankerne eller sænke skatterne specifikt for olieselskaberne.
Men jeg ved godt, at det aldrig afholder socialdemokrater fra at turnere rundt med en hvid løgn, så det gør det nok heller ikke i det her tilfælde.
Men nej, det har Venstre ikke noget forslag om.
Til gengæld har vi et konkret forslag i vores finanslovsforslag om at sænke skatter og afgifter i Danmark for 5 mia. kr.
Maja Panduro (S), 2013-10-03:
Venstres ordfører afviser altså her, at man, da man forhandlede om vækstplanen fra Venstres side, var optaget af, at banker og olieselskaber også skulle have erhvervsskattelettelser.
Vil det sige, at Venstres ordfører heller ikke vil vedgå, at det er noget, som Venstres egen formand har været meget optaget af?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Man kan gå ind i Venstres regnskab, så kan man se, hvem alle de, der støtter Venstre med over 20.000 kr., er.
Det er sådan, vores partistøtteregler er i Danmark, så det kan fru Pernille Skipper gøre, og det kan alle andre gøre.
Vi følger de regler, der er.
Har vi været åbne over for, at man kunne ændre reglerne?
Ja, det har vi.
Vi har sådan set sagt, at man kunne lave en ændring af partistøttereglerne, så man bl.a. kunne få frem i lyset, hvor mange penge det er, der tilstrømmer Socialdemokraterne fra fagbevægelsen – ikke bare i kroner og øre, men også i materialer, i kontorer og andre ting, den stiller til rådighed.
Jeg er bare nødt til sige, at Venstre ikke er en del af det partistøtteforlig, der er.
Det er til gengæld Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne.
Og derfor kunne det jo være, at Enhedslisten skulle tage fat i den regering, som de støtter.
Vi er ikke en forligspart i forbindelse med partistøttereglerne.
Vi synes sådan set, det er naturligt, at vi, når vi laver reformer af alle andre velfærdsområder, så også kigger på, hvordan vi bruger vores udviklingsbistand.
Og med det forslag, som vi har lagt frem, vil vi fortsat leve op til FN's målsætning om, at de rige lande skal give 0,7 pct. af deres BNI til verdens fattigste lande.
Det betyder, at vi også fremover pr. dansker vil komme til at give dobbelt så meget som hver franskmand eller to en halv gang så meget som hver tysker.
Christian Juhl (EL), 2013-10-03:
Jeg er meget enig i, at det forkerte system, som 10 års borgerligt styre har bygget op, trænger til at blive ændret, men der er ingen grund til at sige, at nu tager vi 2½ mia. kr. fra mennesker, der skal leve for 8 kr. om dagen, og så forærer vi dem til det danske erhvervsliv, vel at mærke den del af erhvervslivet, der har overskud.
Jeg mener, at det er hinsides alle grænser for anstændighed.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Jamen jeg kan godt forstå, at Enhedslistens ordfører er så utilfreds med de partistøtteregler, som Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre har lavet, men så må man jo overbevise de partier, som man er parlamentarisk grundlag for, om, at reglerne skal laves om.
Så kunne man måske i samme ombæring sørge for, at man også fik fuld åbenhed i forhold til alle de penge, der strømmer fra fagbevægelsen ind til bl.a. Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti.
Vi følger reglerne, og vi vil også følge reglerne, hvis de bliver lavet om.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-10-03:
Jo, men jeg spørger ikke om, hvordan partistøttereglerne er, for dem kender jeg godt.
Men det er jo sådan i Danmark, at hvis man har lyst til at fortælle borgerne i det her land, hvem der sponserer ens valgkamp, så må man gerne det.
Det vil sige, at Venstre inderlig gerne må fortælle borgerne i Danmark, hvor mange penge Venstre får fra olieselskaberne og bankerne, men det vil Venstre ikke.
Så er det, jeg spørger igen og for fjerde gang, og jeg har ikke fået svar endnu, selv om mine spørgsmål er så simple og virkelig ikke komplicerede.
Jeg spørger ikke, hvordan reglerne er, for jeg kender dem godt.
Hvorfor vil Venstre ikke fortælle danskerne, hvor mange penge Venstre får fra olieselskaber og banker?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Det er jo Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne, der bl.a. har stået i spidsen for at lave de partiregler, der er, og hvis Enhedslisten er så utilfreds med dem, synes jeg egentlig, man skulle spørge Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre, som har udformet reglerne, hvorfor reglerne er, som de er, og hvorfor de to partier har udformet dem på den måde, som de er.
Som jeg også svarede tidligere, følger Venstre partistøttereglerne til punkt og prikke, det vil vi også gøre, hvis reglerne bliver lavet om.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-10-03:
Kan ordføreren fortælle, hvor hun og Venstre har tallet 15.000 arbejdspladser, der åbenbart skulle være inden for oliebranchen, fra?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-10-03:
Jeg ved godt, at Venstre overholder partistøttereglerne.
Venstre behøver ikke at fortælle danskerne, hvor mange penge Venstre får fra f.eks. olieselskaberne og bankerne.
Jeg kan bare ikke forstå, hvorfor det skal være hemmeligt.
Hvad er argumentet for, at Venstre skjuler for borgerne i Danmark, hvor mange penge Venstre får fra bankerne, olieselskaberne til at føre valgkamp for?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Jeg er utrolig glad for, at den radikale ordfører så giver mig lejlighed til endnu en gang at sige, at Venstre støtter timemodellen.
Og hvis det var sådan, at regeringen reelt set ønskede at lave en bred aftale, der kunne følge op på den brede aftale, som vi satte os i spidsen for i 2009, da vi fandt knap 100 mia. kr. til infrastrukturfonden, hvis der virkelig var en vilje hos regeringen til at have bredt samarbejde og ikke føre snæver ideologisk blokpolitik, så tror jeg sådan set godt, at vi i fællesskab kunne finde de 345 mio. kr., det drejer sig om hvert år.
Men det er jo ikke regeringens svar.
Der ønsker man bagudrettet beskatning af danske arbejdspladser, desværre.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Men nu har fru Ellen Trane Nørby jo så haft hele aftenen til at fremlægge de forslag, som Venstres ordfører slet ikke nåede at fremlægge for finansministeren og transportministeren, så jeg vil give fru Ellen Trane Nørby en sidste chance, for nu har hun Folketingets talerstol til at fremlægge de forslag fra, som Venstres transportordfører slet ikke nåede at fremlægge.
Der er mulighed nu.
Hvordan vil Venstre finansiere timemodellen?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Jamen det nåede vores ordfører jo nærmest ikke engang at få lov til at fremlægge.
Da var de blevet smidt ud ad døren ovre hos finansministeren, for regeringen havde jo lagt sig fast på, at det skulle være en bagudrettet ekstrabeskatning af nordsøarbejdspladserne, der skulle finansiere det, på trods af at finansministerens svar til Folketinget viser, at vi taler om 345 mio. kr. om året.
Dem vil vi stadig væk gerne være med til at finde på en anden måde, så vi både kan sikre hurtigere tog til danskerne, men så vi samtidig også kan undgå en situation, hvor vi gambler med arbejdspladserne for de mennesker, der er afhængige af, at vi udvikler vores offshoresektor, vores blå Danmark, som faktisk rummer en del af vores arbejdspladser, ikke mindst i det sydvestjyske.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Jeg vil gerne vende tilbage til det her med timemodellen.
I den første runde sagde Venstres ordfører, og jeg citerer: Vi har helt konkret foreslået regeringen at finansiere det her på en anden måde.
Så Venstres ordfører må jo helt konkret have foreslået regeringen nogle finansieringskilder på nogle andre måder.
Det må vel være det, man kan forstå ud af citatet.
Hvad er det for nogle andre måder og andre finansieringskilder, som Venstre har foreslået?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Jeg synes, at statsministeren skulle lytte grundigt og sætte sig i spidsen for så vigtige forhandlinger, som betyder noget for Danmarks EU-engagement.
Jeg synes egentlig også, det er ret paradoksalt, at når det handler om social dumping – og jeg tror, vi alle sammen gerne vil sætte ind mod det snyd, der er, hvor man omgår regler på arbejdsmarkedet – så er der ikke grænser for, hvor engageret regeringen er.
Når det så handler om mennesker, der kommer herop ikke med det formål at arbejde, men at få del i vores offentlige kasser, så er regeringens svar, at man er ligeglad.
Det tror jeg ikke giver nogen mening for de fleste danskere.
Det giver i hvert fald ikke mening for os, og jeg synes egentlig, at det vidner om, at regeringen burde tage det her spørgsmål langt mere seriøst.
Sidste år tog den nuværende røde regering over en milliard kroner fra den danske udviklingsbistand og brugte på asylsystemet i Danmark.
Det er det højeste niveau, der er.
Over en milliard kroner tog man fra de mennesker i nød i Afrika, der har behov for hjælp.
Vi har jo klart sagt i vores forslag, at når vi laver reformer på alle andre områder i det danske samfund – vi har lavet reformer af kontanthjælp, vi har lavet reformer af førtidspension, vi har lavet reformer af SU, dagpenge, efterløn – er det så ikke rimeligt, at vi også kigger på et område som vores udviklingsbistand? Er det urimeligt, at vi der spørger til, hvordan vi kan bruge pengene på en anden måde?
Det synes vi ikke at det er.
Og derfor har vi lagt op til en reform af udviklingsbistanden, hvor vi koncentrerer midlerne omkring det afrikanske kontinent, hvor der er allerflest af verdens allermest fattige.
Det betyder stadig væk, at vi lever op til FN's anbefalinger om, hvad de rige lande skal give i udviklingshjælp, og det betyder fortsat, at vi, hver dansker, vil komme til at give rigtig meget i udviklingsbistand hvert år.
Christian Juhl (EL), 2013-10-03:
Kære fru Ellen Trane Nørby:
Lad gå, at Venstre angriber arbejderne i Danmark.
Vi kan forsvare os, det er der ingen tvivl om, bare kør løs.
Lad gå, at Venstre angriber de arbejdsløse Danmark.
Men en ting, jeg ikke synes er i orden, er, at Venstre nu begynder at angribe mennesker, der ikke kan forsvare sig selv.
Nu vil Venstre tage 2½ mia. kr. fra de fattigste, og jeg har forstået på oplægget, at de skal bruges til skattelettelser for erhvervslivet.
Er der ikke en nedre grænse for det liberale partis anstændighed, når man skal lave politik?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Det var jo sådan set det, jeg også startede den her anden runde med, nemlig at der åbenbart er meget klar forskel på de to veje, man kan bringe Danmark videre ad:
Der er regeringen, som vil gøre verdens største offentlige sektor endnu større, og som egentlig bare vil stå stille på stedet, og så er der os, der siger: Lad os da i fællesskab fortsætte reform- og vækstinitiativerne, sænke skatter og afgifter, sikre gode, varige private arbejdspladser i Danmark.
Ja, det er fra en rapport, der er lavet af et firma, der hedder Quartz+Co, tilbage i 2012, før den her diskussion overhovedet var aktuel, og som er en kortlægning, som sådan set også er blevet brugt af Esbjerg Havn og nogle af de aktører, som er afhængige af de arbejdspladser, som vi taler om.
Og det handler jo ikke om, om det er den ene eller den anden type jobs, der er i fare i Danmark; det handler jo generelt set om at sikre nogle ordentlige rammevilkår for investeringer i Danmark.
Det er også derfor, det er så problematisk, at regeringen med den nordsøbeskatning, man nu laver, laver en bagudrettet beskatning, som egentlig fremadrettet også skaber usikkerhed for, om man som firma tør investere i Danmark, eller om regeringen sammen med Enhedslisten pludselig kommer og laver lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Det er der, hvor vi siger: Lad os da sikre danske arbejdspladser.
Benny Engelbrecht (S), 2013-10-03:
Nu anser jeg fru Ellen Trane Nørby for at være et relativt begavet menneske, og derfor er jeg også sikker på, at fru Ellen Trane Nørby udmærket godt kender resultatet af den undersøgelse, som Esbjerg Kommune gennemførte i begyndelsen af august, og som viser, hvor mange nye arbejdspladser der vil blive skabt i offshorebranchen frem til år 2017.
Kan fru Ellen Trane Nørby ikke også dermed bekræfte, at man i Esbjerg forventer at få et sted mellem 1.800 og 2.000 nye – nye – arbejdspladser, og der er vel at mærke tale om en undersøgelse, der er foretaget, efter at man vidste, at der ville komme en ny skatteaftale.
Det er bare at svare: Det er korrekt.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Jeg synes sådan set, at det, der er interessant, er, om man vil sikre gode rammevilkår for danske virksomheder, gode rammevilkår for, at der kan blive skabt flere arbejdspladser i Danmark – ikke at man jager selskaber væk fra Danmark, fordi man laver lovgivning med bagudrettet virkning, som har den konsekvens, at man risikerer, at der er danskere, der vil miste deres arbejde ikke bare ude på olieboreplatformene, men også inde på havnen i Esbjerg, også i den følgeindustri, der er, også for de transportchauffører, som transporterer tingene rundt.
I Venstre går vi egentlig op i, at alle danskere, der mangler et arbejde, kan få et arbejde, og jeg kan godt se, at Socialdemokraterne går op i en ting, og det er, at der er flere offentlige job.
Og derfor har jeg egentlig lyst til at spørge: Hvad er det, der er så frygteligt ved private job, at Socialdemokraterne konsekvent gør alt for at få dem ud af landet?
Benny Engelbrecht (S), 2013-10-03:
Fru Ellen Trane Nørby taler om 15.000 arbejdspladser i Nordsøen.
Det gjorde hun, da vi var i gang med første runde af denne debat, og hun taler om det, som var det et faktum, til trods for at Skatteministeriet altså har fastslået, at tallet er ca. 4.500, og at Henning Jørgensen siger, og jeg citerer: »Jeg kan slet ikke forstå, hvordan de kan nå til 15.000 job.
Det er hentet ud af det blå.
Alle analyser peger på, at beskæftigelsen inden for sektoren ligger et sted mellem 4.000 og 5.000.«
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Jeg tror, det er de samme tal, der fremgår i den publikation, som undervisningsministeren og klimaministeren har været med i, og de har sådan set der lagt vægt på, at det er vigtigt, vi har den type arbejdspladser i Danmark.
Det står sådan lidt i modstrid med det, regeringen ellers mener, for med den beskatningsaftale, som er bagudrettet, og som man laver, gambler man jo med danske arbejdspladser, ikke bare på olieboreplatformene, men også med alle de følgearbejdspladser, der er, på havnen i Esbjerg, på havnen i Fredericia og i forhold til de chauffører, der kører.
Vi bruger ofte de tal, der kommer fra brancherne, det er der sådan set ikke noget nyt i, ligesom jeg også hører SF bruge tal fra den danske fagbevægelse.
Vi bruger dem med kilder på, for det er det, der er det tilgængelige grundlag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-10-03:
Altså, det er det, der hedder Olie Gas Danmark, som er olieselskabernes brancheforening, der har bestilt den her rapport, der siger 15.000 arbejdspladser.
Jeg vil bare gerne spørge ordføreren, hvorfor Venstreordføreren bliver ved med at holde fast i det her tal, efter Skatteministeriet igen og igen har slået fast, at det er mellem 4.000 og 5.000 arbejdspladser, der er inden for oliebranchen.
Hvorfor bliver Venstre ved med at bruge det her tal, som er oliebranchens eget tal?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Det, som vores skattereform gør, er, at den på meget kontant vis går ind og reducerer antallet af personer, der tjener under 2.000 kr. mere om måneden ved at komme i beskæftigelse.
Det er det, som jeg tror at ordføreren er optaget af.
Hvor meget er det så egentlig vi reducerer det tal?
Ja, det reducerer vi faktisk med en tredjedel, fra 150.000 til 95.000.
Det er da et resultat, der er til at tage og føle på, at vi for en masse mennesker konkret ude i virkeligheden sikrer, at det bedre kan betale sig for dem at være ude på arbejdsmarkedet.
Det er resultatet af vores skattereform.
Thomas Danielsen (V), 2013-10-03:
Tak for det.
I forhold til den undersøgelse, som hr. Sjúrður Skaale henviser til, tror jeg, at man vil få det samme resultat, hvis man spørger jyderne om deres forhold til sjællænderne.
Men den lader vi bare ligge.
Nu er det meget interessant, at både de grønlandske og færøske medlemmer har været oppe at kritisere både regeringen, men også statsministeren på det kraftigste.
Der har jo været en kraftig kritik bl.a. af makrelsituationen.
Jeg har så kunnet læse i en artikel, at ordføreren er citeret for at sige: Skaf os nogle ordentlige makrelkvoter, ellers kan vi blive nødt til at gå mod regeringen. Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Er ordføreren fejlciteret i den artikel, eller har ordføreren sagt det?
Er ordføreren tilfreds med kvoterne, som regeringen har skaffet Færøerne?
Og hvis ikke, vil han så støtte regeringen fortsat, eller vil han være neutral?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Nu sagde ordføreren jo, at der ikke var mange danskere, der tænkte på Færøerne som andet end et sted, hvor man sendte et bloktilskud op.
Jeg synes, at Færøerne er et fantastisk land og et dejligt samfund, og at det er en gevinst, vi har et rigsfællesskab, hvor vi har tre dele.
Det tror jeg sådan set også er styrken, altså at vi vil hinanden i rigsfællesskabet, at det er det, der gør, at vi holder rigsfællesskabet sammen, også når der er udfordringer, der står foran os.
Derfor vil jeg egentlig gerne spørge til økonomien i forhold til det perspektiv, der ligger, hvis den her sanktion fortsættes og forlænges
: Hvad er ordførerens opfattelse af, hvor lang tid den færøske økonomi sådan set kan stå, hvor man kan hente noget ind på andre eksportmarkeder, i forhold til EU's sanktioner over for Færøerne?
Også tak til ordføreren for at præcisere det over for den socialdemokratiske ordfører, som åbenbart havde lidt svært ved at finde ud af, hvordan Venstre og Dansk Folkeparti har stået i den her sag.
Så det er jeg rigtig glad for at ordføreren så præcist har redegjort for, så må vi håbe, at den socialdemokratiske ordfører også har forstået det.
Der er jo ingen tvivl om, at det havde været lykkeligst, hvis vi ikke var kommet i den situation, at der var opstået en boykot af Færøerne på baggrund af EU.
Derfor vil jeg egentlig gerne tilbage til det, der var det oprindelige ønske, nemlig at forhandlingssporet havde kunnet være udtømt og længere.
Der har jo været snakket meget om, om man kunne have gjort mere for ligesom at holde EU fast på forhandlingssporet.
Og der vil jeg egentlig gerne spørge ordføreren, om det er ordførerens opfattelse, at den danske regering har gjort alt, hvad der overhovedet var nødvendigt og muligt i forhold til at holde EU fast på et forhandlingsspor i stedet for et boykotspor.
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Men konklusionen må jo så være – og det var også det, som ordføreren ligesom redegjorde for i sin tale – at man sådan set er tilfreds med det arbejde, som regeringen gør for at hjælpe Færøerne i denne sag med EU, som er en kompliceret sag for rigsfællesskabet, og at det med de blå partier – de af partierne, hvis politik på området vi kender, og som har vi har hørt fremlægge deres politik – rent faktisk ville være sådan, at Færøerne ville have været dårligere stillet.
Tak til ordføreren for talen, hvor han jo bl.a. kom ind på den komplicerede sag om striden mellem Færøerne og EU.
Der synes jeg, det kunne være interessant at få ordførerens vurdering af, hvordan situationen ville have været, hvis det var sådan, at det var nogle andre, der havde regeringsansvaret i Danmark, altså hvis det var de blå partier, som havde regeringsansvaret.
Hvordan havde den situation så været?
Hvad er vurderingen af det?