runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Jo, men det, at danske virksomheder kan konkurrere og ansætte folk til at lave produkter eller tilbyde servicer, som man så sælger i udlandet eller herhjemme for den sags skyld, i den private sektor, er da fuldstændig afgørende, og regeringen har aldrig sagt andet.
Derfor har vi jo også lavet forskellige tiltag, som forbedrer konkurrenceevnen, og den er forbedret med 10 pct. siden 2008.
Og nu tager vi jo fat videre.
Det handler om omkostninger, men i modsætning til hr. Mike Legarth fra De Konservative tager jeg konkurrenceevnebegrebet så alvorligt, at jeg ikke kan nøjes med at se på lønninger og skatter, men også må se på, hvor dygtige vi er, at vi uddanner den dygtigste generation nogen sinde, at vi har et godt sundhedsvæsen, at der er et fleksibelt arbejdsmarked, og at vi investerer i infrastruktur, alle de ting, der også skal til, for at man har en god konkurrenceevne.
De ting kombinerer regeringen.
Det eneste, hr. Mike Legarth kan komme på, er at give nogle flere skattelettelser, og det er et alt for snævert syn på konkurrenceevnen.
Mike Legarth (KF), 2013-09-10:
Jeg vil da lige henvise til, at ordføreren jo roste den konservative 2020-plan for lidt siden, fordi den jo er fyldt med detaljer om, hvordan vi synes at økonomien skal bygges sammen og sammensættes til gavn for familien Danmark.
Så vi har jo også en lang række elementer, der peger på, hvordan vi løser den her opgave.
Det er helt indlysende, at uddannelse, forskning og innovation er det, der skal drive os videre fra den situation, vi er i.
Men her og nu er den her finanslov jo et udtryk for, at regeringen ikke vil foretage nogen besparelser, som man kunne målrette mod virksomhedernes konkurrenceevne, sådan at vi kunne sikre danskernes job og den tryghed, der er i familien, ved, at der er et job, og tiltroen ude i virksomhederne til, at det kan betale sig at investere.
Så den sidste ting: En statsgæld på 500 mia. kr., ingen initiativer til at få den afviklet – var det ikke bedre at få nogle varme hænder, som ordføreren plejer at sige, for de penge, man betaler i rente, eller, som jeg synes, hellere investere i arbejdspladser og konkurrenceevne?
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Jeg forstår på hr. Mike Legarth, at han savner ros og ligesom efterspørger den igen.
Jeg vil gerne gentage rosen for De Konservatives ærlighed, og at de i modsætning til Venstre tør sige det ligeud, nemlig at det selvfølgelig koster på den offentlige sektor, at det koster på velfærden.
Det betyder, at der bliver færre offentligt ansatte, at man ikke kan følge med, selv om der bliver flere ældre og flere unge skal have en uddannelse.
Det står man ved, og man tager det klare politiske valg.
Det vil jeg meget gerne rose, og jeg ville ønske, at storebror hos Venstre ville følge samme eksempel og komme ud med sproget.
Jeg forstår også, at Konservative er et parti, der er bevidst om historien, og vi har jo altså lavet en vækstplan for ikke ret mange måneder siden, der lige præcis tager fat på at lempe forskellige afgifter og skatter, så det er jo ikke, fordi regeringen ikke gør noget, som hr. Mike Legarth prøver at give indtryk af.
Frank Aaen (EL), 2013-09-10:
Nu har jeg jo ikke noget problem med at være imod den borgerlige side.
Det, der irriterer mig – for at sige det på den måde – er, at regeringens ambition er blevet så ringe.
Altså, den regering, der kom til, vandt valget på at ville øge beskæftigelsen, øge velfærden, og så må vi se, at det i regeringens egne prognoser for 2014 er dårligere, end da regeringen kom til.
Det må da være noget, der alligevel giver lidt eftertanke i regeringspartierne.
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Jamen hr. Frank Aaen kan jo godt læse kurver og grafer, og han kan også godt gå lidt længere tilbage end til det år, som hr. Frank Aaen valgte at bruge som udgangspunkt her.
Og man vil jo kunne se, at der har været en ganske pæn vækst i antallet af offentligt ansatte i årene op til det udgangspunkt, som hr. Frank Aaen tager.
Så er det helt korrekt, at der er blevet færre offentligt ansatte.
Der har været en tilpasning, efter at man var kommet op på det niveau.
Og det beviser jo bare, at hvis man kører med det, der nærmest er en nulvækstlinje, som vi – indrømmet – har haft de sidste 3 år, så fører det til færre ansatte i den offentlige sektor.
Det er jo det, der er tilbuddet ovre fra den borgerlige side, og det, vi ikke vil.
Konkurrenceevnen er faktisk blevet bedre siden 2008 – den er steget med 10 pct.
Og vi fortsætter jo.
Jeg skal være den første til at kvittere for, at Venstre har været med til at lave en vækstplan, hvor vi inden for en ansvarlig ramme, der gør, at regeringen stadig har penge at disponere over til offentlig velfærd, også har kunnet give forskellige erhvervslettelser på skatter og afgifter.
Og også på personskatterne har det kunnet lade sig gøre.
Det er vi meget tilfredse med.
Men vi har bare et bredere syn på konkurrenceevne end det syn, som jeg kan forstå Venstre har, nemlig at hver eneste gang man ser en ledig krone, skal den bruges på skattelettelser.
Vi vil også have et ordentligt velfærdssamfund, vi vil også have investeringer i sundhed, infrastruktur, uddannelse osv.
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Nu gik spørgsmålet egentlig på, at når man går ud og siger, sådan som finansministeren gør, at det er en ny vej, vi skal, og at det ikke længere er det, som man i Socialdemokratiet altid har kaldt velfærdsstaten, nu er det konkurrencesamfundet, så må det jo være, fordi der er noget nyt.
Og det svarede hr. Jesper Petersen ikke på.
Det kan måske være, fordi hr. Jesper Petersen ikke aner, om der er en forskel, men så må ordføreren give et bud på, hvad han tror forskellen på de to ting er.
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Jamen jeg mener da absolut ikke, det er nyt, at socialdemokratisk ledede regeringer står for, at der er en god konkurrenceevne i det her land, at vi kan afsætte vores varer på markederne ude i verden, at vores eksportvirksomheder klarer sig godt, at folk har ansættelse i den private sektor.
Det er ikke usædvanligt, at socialdemokratisk ledede regeringer sørger for, at der er styr på økonomien, sørger for at lave ansvarlige reformer.
Vi vil bare også have, at der er balance i tingene, at der også er råd til at udvikle vores velfærdssamfund, i takt med at der bliver flere ældre, der også skal have en ordentlig pleje, når de er blevet gamle, at flere skal tage en uddannelse, at vi skal kunne investere i infrastruktur, hvilket vi jo gør med rekordstore tal næste år.
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Det var et interessant oplæg.
Jeg havde jo regnet med, at ordføreren ville fortælle om alt det gode, der var i finansloven, men der er åbenbart ikke noget, for det kom ordføreren ikke ret meget ind på.
Jeg kan så løfte sløret for, at når Dansk Folkeparti kommer på talerstolen, vil vi fortælle om nogle ganske interessante ting, som vi har fundet i finansloven.
Men jeg kan forstå, at der også kan være problemer med at læse, for hvis man læser finansloven, ligesom man læser kronikker, så er det i hvert fald utrolig svært for ordføreren.
Vi vil gerne fremrykke de aftaler, som vi har lavet med regeringen, som bl.a. indeholder skattelettelser.
Det har vi sådan set været helt enige om, og det håber jeg da regeringen stadig væk også er.
Vi kan også se, at regeringen i oplægget har frigjort midler.
Der er faktisk en milliard, der er til fri afbenyttelse.
Der havde vi jo egentlig tænkt at rykke det, et meget, meget stort flertal er enig om, frem, når nu vi er enige om, at det er det, det giver arbejdspladser og vækst.
Er ordføreren ikke enig i det?
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Næh, jeg er faktisk ikke enig i, at der vil blive flere arbejdspladser næste år af, at man bruger den anlægsmilliard, som vi foreslår, på skattelettelser.
Det er jeg ikke enig i.
Man vil også kunne se i et svar fra Finansministeriet, der er kommet i dag oven på Venstres finanslovsudspil, at deres vurdering af den metode giver et negativt udfald, at der bliver færre ansatte.
Der er lavet en vækstplan, som Dansk Folkeparti kun ville være med i en lille smule af, men hvor det store ryk måtte tages af nogle andre.
Jeg er glad for det, Dansk Folkeparti var med til, men det er dog en meget en lille del af det, som det parti, man ønsker til magten, nemlig Venstre, gik med til.
Men jeg forstår nu, at krumtappen i Dansk Folkepartis finanslovsændringsforslag er at gøre op med selskabsskattelettelserne, hvad partiet udmærket ved ikke bliver til noget og jo kun ser ud til at skulle gå den anden vej, hvis Venstre og Konservative får magten.
Det er jo det, der ligger i deres udspil.
Så jeg er grundforvirret over, hvad der egentlig er Dansk Folkepartis kurs, og hvad det er, der er foregået ovre i Nyhavn, siden man skriver under på en nulvækstpolitik, som man åbenbart ikke støtter.
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Jeg forstår godt, at ordføreren er forvirret, fordi ordføreren har jo tidligere været medlem af et andet parti, der ville en vækst på 1,4 pct. og gik til valg på det.
Nu står ordføreren heroppe og siger, at 0,5 pct. er vejen frem, og at 0,6 pct. til 2020 er vejen frem.
Jeg kan godt forstå, hvis ordføreren er forvirret.
Det er Dansk Folkeparti sådan set ikke.
Vi holder stadig væk fast i det, vi gik til valg på.
Vi holder også fast i, at den aftale, vi har indgået med regeringen om bl.a. emballagafgift, skattekreditter og momsafløftning på hotel, faktisk giver beskæftigelse, og det håber jeg sandelig også at regeringen stadig væk er enig i.
Jeg håber, at det var en fejltagelse deroppefra.
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Nu er der efterhånden lidt mange spørgsmål at svare på på 30 sekunder.
Jeg vil ikke sige, at en vækst på gennemsnitligt 0,6 pct. frem til 2020 er meget.
Det er en moderat vækst i den offentlige sektor, men der er dog råd til den.
Med den plan, regeringen har, er der råd til, at vi har kunnet lave personskattelettelser, erhvervsskattelettelser, investere i uddannelse og sørge for ordentlig velfærd fremover.
Den balance er det jo regeringen der kan tilbyde.
De makkere, som hr. René Christensen gerne vil have, kan ikke se en ledig krone uden at ville give den i skattelettelser.
Vi lægger det her mål på 12 mia. kr. frem.
Jeg kan se, at jeg ikke har mere tid til at forklare om det, men det må vi ordne ved en anden lejlighed.
Frank Aaen (EL), 2013-09-10:
Er det ikke korrekt, at når man kigger i Økonomisk Redegørelse, vil man se, at antallet af ansatte inden for velfærden er mindre i 2014 ifølge regeringens egen prognose, end dengang regeringen kom til?
Er det ikke korrekt, at beskæftigelsen i 2014 efter regeringens egen prognose er mindre, end dengang regeringen kom til?
Og er det ikke en skæv udvikling, som der bør rettes op på, så vi er sikker på, at både velfærd og beskæftigelse er bedre i 2014, end da regeringen kom til?
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Nej, det mener jeg ikke.
Jeg mener sådan set, vi skal have som ambition, at den velfærd, folk oplever, er stigende, at man får mere ud af de ressourcer, man bruger.
Nu bliver der spurgt til den situation med, at der f.eks. bliver flere ældre, og om man så kan beholde velfærden, når man samtidig har et udgiftsstop.
Den aftale, som regionerne har lavet med regeringen, er der også plads til.
Og samtidig er der frigjort 5 mia. kr. til skatte- og afgiftslettelser.
Så jeg synes, at hvad angår diskussionen om, hvorvidt man kan have et udgiftsstop og samtidig finde rum til at gøre mere, kan man jo læse Venstres finanslovsudspil.
Stine Brix (EL), 2013-09-10:
Nu snakker hr. Peter Christensen om virkeligheden, og virkeligheden er jo, at vi står over for en fremtid, hvor der kommer markant flere ældre.
Så kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre hr. Peter Christensen, om der så ikke er behov for nogle flere mennesker til at tage sig af de ældre mennesker.
Hr. Peter Christensen snakker også om, at man så kunne købe lifte, og så kan de lifte jo nærmest bare betjene sig selv, eller hvordan?
Altså, vi har jo lifte i dag i ældreplejen, og det kræver personale at betjene de lifte – også to personer, for at man f.eks. ikke kommer til skade med sin ryg.
Men betyder det, at der kommer flere ældre i fremtiden, ikke, at Venstre synes, at vores velfærd så skal kunne følge med, og at vi så skal kunne tage os af de ældre, eller skal det være en dårligere ældrepleje i fremtiden?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Jamen det passer rigtig godt, for hr. Peter Christensen er jo inde på det her og har allerede gjort det klart, at det offentlige forbrug kan deles op i netop to dele: Den ene del er løn til de offentligt ansatte, og den anden del er køb af varer og tjenester fra det private, som f.eks. medicin, udstyr, politibiler, it, som det offentlige køber.
Lønnen – det er vi enige om – stiger som regel hurtigere, end priserne på varer stiger.
Og det betyder, at lønnen skal udgøre en stadig større andel af det offentlige forbrug, hvis der er nulvækst, og hvis antallet af offentlige ansatte skal være uændret.
Det vil jeg gerne lige have ordføreren til at bekræfte.
Tilsvarende skal varekøbet udgøre en mindre andel af det offentlige forbrug.
Så mit spørgsmål er, bare for lige at få det gjort det klart, for ordføreren var lidt inde på det, men jeg var ikke helt sikker på, hvor svaret endte
: Anerkender Venstre den sammenhæng, at hvis man indfører nulvækst og ønsker, at antallet af offentligt ansatte skal holdes konstant, så kræver det en faldende andel af varekøb i forhold til det samlede offentlige forbrug?
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Nej, jeg er simpelt hen ikke enig.
Altså, jeg mener, at det, der bliver sagt, er forkert.
For det kan godt være, at lønninger og priser på varer stiger forskelligt, men man regulerer jo efter den stigning, der har været på lønninger, og man regulerer efter den stigning, der har været på varekøb.
Så den fremlægning, der blev givet her, er faktuelt helt forkert.
Jeg tror måske, at det, der kan have været ment, var dette: Hvis man vælger politisk at ville købe flere varer, bliver der så ikke færre penge til lønninger?
Jo, det gør der.
Eller det kunne være dette: Hvis man vælger at købe færre varer, så bliver der flere penge til lønninger.
Så man kunne jo lige så godt opsætte en præmis for den her diskussion, vi har nu, der lød: Hvad hvis politikerne fremover vælger at sætte mere fokus på personer end på varekøb, vil et udgiftsstop så ikke betyde, at antallet af offentligt ansatte vil stige?
Det ville jeg jo så også skulle give tilsagn om matematisk ville være tilfældet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Så Venstre anerkender, at de to ting hænger sammen, altså at hvis det ene stiger, skal det andet automatisk falde.
Så hvis man køber flere varer i det offentlige, som er dyrere, fordi man har bedre udstyr til at udvikle velfærden, vil antallet af offentligt ansatte falde.
Det er så Venstres politik.
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Jamen nu lyder det, som om jeg skal stå og sige, at to og to giver fire.
Og det ville da være mærkeligt, hvis jeg gjorde andet, altså hvis jeg begyndte at sige, at det gør det ikke.
Det, der er interessant her, er jo, at det dækker over politik.
Det dækker jo over, at regeringen vil gøre verdens største offentlige sektor endnu større.
Men vi har en anden politik.
For vi kigger rundt i verden og kan se, hvor det allerede nu falder i forhold til konkurrenceevnen og dermed muligheden for at bevare danske arbejdspladser; der går det den forkerte vej.
Og så er vi nødt til at gøre noget.
Jeg har nogle gange lidt fornemmelsen af, at fordi vi har lavet en vækstpakke og en skatteaftale med regeringen, så har regeringspartierne den holdning, at det er job done, man behøver ikke diskutere det mere, man har jo været der, krydset det af, og alt er godt.
Der kunne Venstre bare ikke være mere uenig, for landene omkring os står jo heller ikke stille, de bliver også ved med at forbedre deres konkurrenceevne.
Frank Aaen (EL), 2013-09-10:
Jeg tror, mange af dem, der hører på den her debat, har svært ved helt at følge med i al teknikken.
Jeg vil tage Venstres eget udspil til finanslovforslag, hvor man skriver, at man ønsker at reducere forbruget til velfærd med 25 mia. kr. plus 14 mia. kr., altså i alt 39 mia. kr., i de kommende år, og at de penge fortrinsvis skal gå til skattelettelser.
39 mia. kr. er vi enige om man ønsker at spare.
Hvor i velfærden skal de penge findes?
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Jeg har ikke den holdning, at det, hvis man lader være med at bruge nogle penge, er det samme som at spare dem.
For hvis jeg havde det synspunkt som privat og i forhold til min egen økonomi, ville jeg i hvert fald på et tidspunkt skulle have en alvorlig samtale med banken, og jeg mener, at det samme gør sig gældende i forhold til fællesskabets økonomi.
Det handler igen om politisk uenighed.
Regeringen og i særdeleshed Enhedslisten ønsker at gøre verdens største offentlige sektor endnu større, jeg tror endda, at det for Enhedslistens vedkommende er uden noget stopmål i den bevægelse.
Der mener vi, at vi skal blive ved med at have verdens største offentlige sektor, men at den ikke skal vokse mere.
Til gengæld kan vi bruge de kræfter, det udløser, til at lette danske arbejdspladser for nogle af byrderne.
Og tro mig, som tidligere skatteminister ved jeg, at der er rigeligt med byrder at tage af.
Frank Aaen (EL), 2013-09-10:
Jamen det er jo det rene hokuspokus, det her.
Her citerer jeg fra Venstres eget finanslovsforslag, hvor der står, at man vil tage 39 mia. kr. fra velfærden og give fortrinsvis til skattelettelser.
Altså, hvis man kan give skattelettelser, må man også have taget pengene.
Og der er det bare jeg så igen helt enkelt spørger: Hvilke dele af velfærden skal finansiere 39 mia. kr. til Venstres skattelettelser?
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Nu ved jeg ikke, hvem det er, der har tryllehatten på.
Det ser ud, som om det er hr. Frank Aaen.
Regeringen har fremlagt en 2020-plan.
Deri siger man, at under nogle givne forudsætninger, et lillebitte antal reformer, er der ca. ½ pct. af BNP, man kan bruge hvert år frem til 2020.
Så enkelt er det, men jeg tror, det måske er for enkelt, til at Enhedslisten vil forstå det.
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Vi skal tilbage til den her diskussion om forholdet mellem lønninger i den offentlige sektor og køb af varer i den private sektor, som det offentlige køber.
Siden starten af 1980'erne er andelen af det samlede offentlige forbrug, som går til varekøb, steg fra 23 pct. til i dag 33 pct. Er hr. Peter Christensen enig i, at den udvikling, vi historisk set har haft i varekøbsandelen, er en helt anden end den, det ville kræve for at have nulvækst og et uændret antal offentligt ansatte?
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Jeg ved ikke, om det sidste indlæg fra SF's side var, at man egentlig var lidt ærgerlig over, at man havde nævnt det med, at der var blevet 16.000 færre offentligt ansatte de sidste par år.
Altså, der ligger et notat på Finansministeriets hjemmeside fra 24. februar 2010, hvor man siger, hvad det betyder at have nulvækst i det reale offentlige forbrug.
Det er altså ikke noget, jeg står og tryller frem; det er noget, man kan læse på Finansministeriets hjemmeside.
Steen Gade (SF), 2013-09-10:
Det virker mærkeligt, men Venstre må være i besiddelse af sådan en eller anden særlig krystalkugle, når man kan nå frem til de der konklusioner.
Nu tror jeg, at hr. Peter Christensen, da han snakkede udenom og om regeringen, ikke helt havde styr på, at vi faktisk meget forsigtigt havde øget den offentlige sektor i 2012 og 2013.
Det er en meget forsigtig vækst, men hele mit eksempel viser jo, at når man lægger den nedgang, der var i den offentlige sektor i 2011, til, så har vi fået færre ansatte.
Og det er derfor, jeg synes, at det er et tryllenummer, Venstre er i gang med.
Benny Engelbrecht (S), 2013-09-10:
Tak for ordet, hr. formand.
Jeg må sige, at det jo altid er rart at høre og ikke mindst at læse om det, når Venstre rent faktisk fremlægger en konkret politik.
Det finanslovsforslag, som Venstre har fremlagt, kan vi i hvert fald se indeholder mange elementer, f.eks. et element om knallerter.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge, om Venstres nulvækst eller udgiftsstop – det er det samme – frem til 2020 vil betyde færre offentligt ansatte.
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Når man taler om et udgiftsstop, så betyder det, at man løbende vil tilføre midler til den offentlige økonomi, nemlig de midler, der skal til for at betale de lønstigninger, der er i samfundet, og midler til at betale de stigninger, der er på varer.
Så et udgiftsstop betyder faktisk ikke, at man fryser tingene fast, men betyder, at man kan have de samme mennesker ansat; at der er penge til det samme som året før.
at vi stadig væk vil have verdens største offentlige sektor i Danmark, for der er ikke noget, der tyder på, at der er andre lande, der har lyst til at overhale os på den front.
Benny Engelbrecht (S), 2013-09-10:
Det var sådan set ikke teorien, jeg spurgte til.
Det, jeg spurgte om, var: Vil Venstres finanslovsforslag konkret betyde, at der kommer flere eller færre offentligt ansatte?
Og hvis der kommer færre offentligt ansatte, hvor mange færre bliver det så?
Det er da ret nemt at svare på.
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Vi har ikke et maskineri, der sådan kan køre finanslovsforslaget igennem på beskæftigelsestallene, men vi har en politik, der gør, at der, hvor regeringen ønsker at lade verdens største offentlige sektor vokse, ønsker vi, at der bliver fundet penge til at lette byrderne og skabe arbejdspladser.
Vi har fundet 5 mia. kr., og det er vel at mærke 5 mia. kr., hvor de nye initiativer, som regeringen lægger op til, også er finansierede, hvor der altså er plads til de ønsker, som regeringen har.
Det er jo netop min argumentation for, at alt ligger lige for, at vi kan lave en finanslovsaftale med hinanden.
Steen Gade (SF), 2013-09-10:
Jeg synes, at hr. Peter Christensen snakkede meget udenom, da han svarede spørgeren før.
Altså, hvis vi nu tager de sidste 3 år, kan man jo sige, at vi sådan set har haft en nulvækst, ved at vi havde et minus i 2011 og der så har været et lille plus i 2012 og 2013.
Men det har da ført til, at vi har 16.000 færre i den offentlige sektor.
Så er det bare, jeg spørger hr. Peter Christensen og Venstre: Kan vi ikke få ærlig snak i den her debat?
Kan vi ikke få en ærlig snak om, at det så fører til færre offentligt ansatte i den offentlige sektor?
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Det er i hvert fald i sandhed en stor dag, måske ovenikøbet en historisk dag, for vi hører her SF sige, at de 2 år, de indtil nu har siddet med ansvaret, har betydet 16.000 færre offentligt ansatte.
Og der tror jeg ikke at man skal have nogen langtidshukommelse for at huske, at det da vist ikke var det, der var SF's ønske før valget.
Det er jo sådan, og der bliver matematik sådan set meget klar, at hvis man vælger at sige, at man hellere vil bruge flere penge på varer, ja, så er der jo færre penge til lønninger – det er logisk matematik – men det er sådan set en beslutning, der må træffes på de forskellige niveauer i det offentlige, der er: kommunerne, regionerne og herinde.
Men det at have et udgiftsstop betyder, at der er råd til at have de samme mennesker ansat og købe de samme varer som året før.
Nej, vi lover ikke, at der skal være et uændret antal.
Vi siger, at konsekvensen af at have et udgiftsstop er, at man netop øger de offentlige budgetter med det, som lønningerne er steget med, sådan at man, hvis man ønsker det, kan bevare det samme antal offentligt ansatte.
Så er det klart, at hvis finansministeren får gennemført sin vision om konkurrencestaten, som vel skal forstås sådan, som at der skal være mere konkurrence, og at de private går ind og vinder noget af den konkurrence, så vil der kunne komme en forskubning.
Men hvis man får mere velfærd ud af det, er det ikke noget, der bekymrer mig.
Derfor er jeg måske ikke engang så uenig med finansministeren i, at konkurrencestaten kan være en vej at gå.
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Jamen det er egentlig et ret enkelt spørgsmål, og jeg spurgte ikke til alle mulige ting om finansministeren.
Det er et ja eller nej: Er det rigtigt, at varekøbsandelen er steget de sidste 30 år?
Er det rigtigt, at det er sådan, at en stigende del af det offentlige forbrug har været køb af varer?