Benny Engelbrecht (S), 2011-04-01:
Jeg vil indledningsvis gerne bemærke, at Socialdemokraterne er glade for, at de såkaldte EP-tilladelser til erhvervsmæssig persontransport nu er til behandling.
Konkurrencen mellem taxaselskaber og trafikselskaber med EP-tilladelser er unfair, som det er for øjeblikket, da der er meget uens krav til de to typer tilladelser.
Siden kommunalreformen trådte i kraft, er 21,4 pct. af det samlede antal landtaxier i Danmark forsvundet.
Der er god grund til at frygte, at stadig flere vil forsvinde i de kommende år.
Jeg undrer og ærgrer mig dog over, at forslaget først er til behandling nu.
Det er jo tydeligt, at der ikke er ændret den mindste detalje, siden forslaget var i høring i efteråret.
Af regeringens lovprogram kunne man også læse, at forslaget skulle have været fremsat i oktober 2010.
Når nu ministerens lovforslag har ligget klar i skuffen så længe, kunne vi have håbet, at det var, fordi man var blevet klogere og forslaget forbedret.
Selv om lovforslaget med hensyn til energi-, miljø- og uddannelseskrav ligestiller kørsel med en taxabevilling og kørsel med tilladelse til offentlig servicetrafik, er forslaget ikke en tilstrækkelig løsning.
Jeg mener for det første, at der mangler en nærmere beskrivelse af, hvordan ministeren har tænkt sig, at vi skal kontrollere uddannelseskravet.
For det andet indeholder lovforslaget i sin nuværende form ikke en tilstrækkelig løsning på den unfair konkurrence.
Jeg mener nemlig ikke, at vi på nogen måde løser de skæve konkurrenceforhold ved blot at overføre EP-tilladelsesbegrebet fra busloven til taxaloven under betegnelsen tilladelse til offentlig servicetrafik.
Det skyldes, at forslaget ikke stiller krav om tilslutningspligt og døgnbetjening ved bevilling til offentlig servicetrafik.
Det vil derfor fortsat kun være taxiselskabernes pligt at køre om natten, hvor potentialet for omsætning er mangelfuldt.
Det gælder især i tyndtbefolkede områder i udkanten af Danmark.
Det bør altså anerkendes, at taxaerne har en serviceforpligtigelse over for borgerne i såvel land som by.
Under et debatarrangement hos Esbjerg Taxa talte jeg med taxavognmand Gunnar Frost fra Ulfborg.
Han havde for få år tilbage fem taxitilladelser.
I dag har han blot en enkelt tilbage.
Det skyldes, siger han selv, konkurrencen fra vognmænd med EP-tilladelser, men han holder stædigt fast i sin sidste tilladelse, for han nægter at gå over til at lade borgerne i sit lokalområde i stikken.
Gunnar Frost og andre lokale vognmænd er idealister, men de er en uddøende race, hvis vi ikke gør noget.
For det tredje er indehavere af EP-tilladelser ofte små og nyetablerede vognmandsvirksomheder uden overenskomster, der kan byde på offentlige opgaver med kunstigt lave priser.
Hvis EP-tilladelserne overføres til den nuværende taxilov uden yderligere regulering, frygter jeg, at udviklingen vil fortsætte.
Det vil yderligere medvirke til, at taxaselskabernes økonomi svækkes, da de i høj grad også lever af offentlig servicetrafik.
Det synes jeg ikke at lovforslaget tager højde for.
Derudover mener Socialdemokraterne ikke, at det bør være op til transportministeren at udstede regler for den enkelte chaufførs påklædning.
Forslaget lægger op til en helt uhørt detailregulering, og jeg er mildt sagt overrasket over, at det virkelig kan være Venstres politik, at vi folketingspolitikere nu skal være med til at bestemme farven på chaufførernes bukser og skjorte, og om der skal være pressefolder i bukserne.
Jeg kan slet ikke se, hvordan den idé kan passe ind i liberal tankegang eller ganske almindelig sund fornuft, og det er nu kun det sidste, jeg abonnerer på.
Jeg er med på, at vi godt kan stille overordnede krav om, at taxachauffører skal være genkendelige, men det må i sidste ende være op til vognmændene selv at styre det.
Er der tvister, må de tages op i det enkelte taxanævn, så udfordringerne løses lokalt.
Vi har som politikere en forpligtelse til at sikre, at der fortsat er taxibetjening i hele Danmark, og det er i den henseende nødvendigt at tage andre metoder i brug.
Et bud kunne være at regulere på køretøjstørrelsen og typen, der anvendes til en EP-tilladelse.
Vi skal huske på, at grunden til, at EP-tilladelsen oprindelig blev funderet i busloven, var, at den var tænkt til anvendelse ved et køretøj til over otte passagerer.
Selv om lovforslaget på en række områder ligestiller virksomheder med bevilling til taxakørsel og offentlig servicekørsel, er det nødvendigt at forbedre forslaget.
Forbedringerne er nødvendige, for at vi kan ligestille konkurrencen mellem de to typer.
Socialdemokraternes stemme vil derfor afhænge af, hvorvidt vi kan tilføje disse ændringer til forslaget, ellers vil vi ikke kunne støtte det.
Og jeg skal hilse fra den radikale ordfører, hr. Johs. Poulsen, og gøre opmærksom på, at deres synspunkter er dækket af de socialdemokratiske.