runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2009-01-23:
Tak for det.
Begrebet, at noget er historisk i politik, er der efterhånden gået lidt inflation i.
Alligevel er der altså god ræson i at driste sig til at kalde dagen i dag historisk, for vores erfaring fra Storebæltsforbindelsen og Øresundsforbindelsen er jo, at det viser sig, at Danmark blev ændret, dengang de forbindelser blev besluttet.
Nu er vi så klar til at ændre Danmark igen.
Det er ikke kun landkortet, det er også vores hjerter og vores hoveder, der bliver ændret.
Der venter stadig væk mange års arbejde foran os; det er klart.
Alligevel er det på sin plads at nævne det tætte samarbejde, som er nødvendigt, for at et sådant projekt skal lykkes.
Lad mig alligevel prøve i kort form at komme med de fem vigtigste socialdemokratiske hovedargumenter.
Punkt 1: Fehmernbroen er hundrede procent brugerfinansieret.
Der går altså ingen penge fra den danske statskasse, ikke en krone fra vores velfærd.
Den betales via brotakster.
Punkt 2: De brotakster betaler ikke kun broen, de betaler også for den tiltrængte opgradering af jernbanen helt op til Ringsted til gavn for den kollektive trafik, og dermed frigøres der jo midler til infrastruktur andre steder i landet.
Punkt 3 vil broen betyde et tiltrængt løft for godstransporten på jernbanen, og derfor har den en klimagevinst indbygget.
Når broen åbner, vil vi spare 200.000 t i CO2-udslip til gavn for klimaet.
Det svarer til udslippet fra en mindre, dansk provinsby på 20.000 indbyggere.
Punkt 4 skal vi også huske, at en hel landsdel sukker efter udvikling og regner med os.
Endelig punkt 5 er det her jo en rigtig god forretning for Danmark.
Når det nu kun er brotaksten, der betaler for broen, er det nemlig også sådan, at danskerne slipper med kun at betale en lille del af regningen for det samlede projekt.
I det videre arbejde vil vi fra socialdemokratisk side sikre, at vi udnytter det fulde potentiale for den kollektive trafik, som den her forbindelse, når den åbner, giver
, både når det gælder skinnebåret godstrafik og persontrafik på højhastighedsbaner i fremtiden.
Helt konkret forestår der nu en ekstremt vigtig opgave med at undgå de uhyggelige arbejdsulykker, som tidligere tiders store anlægsarbejder desværre førte med sig.
Vi ser det forestående byggeri, når vi har loven her færdig og skal i gang med anlægsloven, som en mulighed for at sætte nye standarder for arbejdsmiljø, nye standarder for indkvarteringsforhold for de tusinder af arbejdere, der i flere år kommer til at bo og arbejde ved broen.
Med de ord kan Socialdemokraterne støtte det her lovforslag.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-01-23:
Det er en stor dag i dag.
Det er første gang, at SF er med i en større broaftale, og derfor er det også en førstegangsoplevelse, jeg nu står midt i.
Da jeg var formand for SF Ungdom i slutningen af 90'erne, var jeg til den daværende statsminister Poul Nyrup Rasmussens 50-års-fødselsdag.
Og som det sig hør og bør, havde jeg selvfølgelig en gave med under armen.
Gaven var en meget stor plakat af en Roald Als-tegning med Øresundsbroen, der sejlede ud fra Sjælland og tilbage til Sjælland.
Hen over gaven stod der pænt: Du væltede Auken, vi vælter broen.
Det var nok meget kendetegnende for SF's syn på broer gennem tiderne.
I anlægsbudgettet for Femernprojektet afsættes der ca. 7 mia. kr. til anlægsarbejder på jernbane, herunder en opgradering af Sydbanen fra Ringsted til Rødby.
Det vil komme pendlerne på Sydsjælland og Lolland-Falster til gode meget hurtigt.
Samtidig ser det ud til, at der kan komme CO2-besparelser ud af projektet, når vi sætter færgerne ud af drift.
Femernprojektet er altså i høj grad et jernbaneprojekt og udgør en af de største jernbaneinvesteringer nogen sinde i Danmark.
Og derfor er projektet også godt i tråd med SF's øvrige trafikprioriteringer.
I den forbindelse har det været afgørende for os, at miljøforholdene omkring broen er i orden, at så få boliger som muligt rammes af støj - det betyder i udgangspunktet, at aftalen medfører færre støjramte boliger, især fordi godstogene kører ad en kortere rute - og at CO2-udledningerne bliver reduceret.
Vi har sikret os, at alle de her forhold er med i aftalen.
Et af de vigtigste SF-fingeraftryk på aftalen er, synes jeg selv, at klimaet er så højt prioriteret.
Det står nemlig klart, at projektets miljøpåvirkning undersøges som en del af en udvidet VVM.
Her skal det bl.a. undersøges, hvordan broen kan bygges så miljøvenligt som muligt, og hvordan det sikres bedst muligt, at udledningen af CO2 fra trafikken bliver mindre, når broen tages i brug.
Jeg ved også, at der er mange i Sønderjylland, der er bekymrede over, at Femernforbindelsen vil medføre færre investeringer i jernbane dér.
Men her skal der ikke være nogen tvivl om SF's holdning: Vi ønsker fortsat dobbeltspor mellem Vamdrup og Vojens og Tinglev og Padborg - og der er ikke tale om et enten-eller, for Femernforbindelsen er brugerbetalt, og det vil sige, at der ikke er statslige midler, der kan bruges andetsteds i Danmark, i spil.
Så ingen bro, ingen penge.
SF kan derfor støtte forslaget.
Henriette Kjær (KF), 2009-01-23:
Det er nemlig sådan, at vi er et broparti - modsat SF - og vi har altid syntes, at det er en god idé med de store broprojekter i Danmark, fordi de er med til at løfte landet.
Det vil give et kæmpe løft til hele Sydsjælland, og det vil være med til at udvikle regionen til gavn for hele Danmark.
Derfor er det rigtigt at sige ja til en Femernforbindelse, en fast forbindelse, også på trods af den megen diskussion, der har været netop om denne bro.
Med det her lovforslag opretter vi et selskab, der skal forestå alt, der har med planlægningen at gøre og senere med driften og finansieringen og vedligeholdelsen at gøre.
Det bliver sådan, at det selskab, vi etablerer, kan optage lån med statsgaranti, og det er så den forpligtelse, staten har, at hvis de lån ikke vil kunne betales tilbage, garanterer staten for dem.
Men det regner vi Konservative bestemt ikke med bliver noget problem.
De beregninger, der har været indtil nu, viser, at det vil blive en endog rigtig givtig forretning.
Der vil være mange, der vil benytte sig af broen, og derfor behøver vi ikke at være nervøse for økonomien i det her projekt.
Det er vigtigt for os Konservative at sige til dem, der skulle sidde og se med eller læse referatet af den her debat, at det her er en bro, der er selvfinansierende.
Det vil endda være sådan, at det vil være et overtal af udlændinge, der kommer til at betale for broen.
Og vi ved også fra de undersøgelser, der er blevet lavet, at det i høj grad vil være tyskere og svenskere, der vil benytte sig af Femernforbindelsen.
Derfor bliver det her en fantastisk god forretning for Danmark, og det er vi selvfølgelig glade for.
Vi mener også, at det er rigtig vigtigt, at der bliver lagt vægt på både støjpåvirkningen og CO2-udslippet i den VVM-undersøgelse, der skal laves.
Det er at tænke fornuftigt, og det ser vi en stor fordel i.
Vi kan dog allerede nu sige, at vi ved, at det her vil betyde, at CO2-udslippet bliver nedbragt, i og med at færgerne altså udleder mere CO2 end de biler og lastbiler, der vil køre på en kommende Femernforbindelse.
Så alt i alt ser vi etableringen af en Femernforbindelse som en stor fordel uden nogen ulemper overhovedet, og derfor støtter vi det her forslag.
Johs. Poulsen (RV), 2009-01-23:
Derfor glæder vi os også over, at vi nu tilsyneladende vil kunne vedtage en Femern Bælt-lov og vedtage en fast forbindelse over Femern Bælt med tilhørende landanlæg i en bred aftale.
Vi synes, at det er positive signaler, der er sendt - for den sags skyld også fra Dansk Folkepartis side - og som rækker fremad og lægger op til, at man også fremadrettet kan have et stort og bredt samarbejde om de store linjer i dansk trafikpolitik.
Derfor glæder vi os som sagt over, at der nu ligger en aftale mellem en stor kreds af partier her, som tilsyneladende så også får tilslutning derudover fra Dansk Folkeparti, hvilket betyder, at man kan komme i gang med arbejdet med at skabe den faste forbindelse over Femern Bælt. Når vi synes, det er positivt, er det, fordi der er et perspektiv i at lave en sådan fast forbindelse over Østersøen.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at vi fra Det Radikale Venstres side i en tidligere fase gerne havde set muligheden for det alternativ, der hedder Gedser-Rostock, undersøgt grundigere - og de perspektiver, der kunne ligge i en forbindelse den vej ned over til den centrale del af Europa - men vi måtte erkende, at vi ikke havde en chance på den her jord for at komme igennem med synspunktet.
., den næstbedste løsning er så den, vi må arbejde med at få gjort så god som muligt.
Der er perspektiver i aftalen her.
Flere af ordførerne har været inde på det: Der er udviklingsperspektiver på den danske side, og der er en fornuftig finansiering, der betyder, at man får en hel del ting med på en god måde, så vi ikke belaster den normale finanslovtilgang til det at løfte trafikprojekter.
Der er i det hele taget effekter også i forhold til den kollektive trafik, hvilket alt sammen gør, at vi mener, at det samlede billede af det, der skabes her, er positivt.
Derfor kan vi med glæde tilslutte os lovforslaget.
Bente Dahl (RV), 2009-01-23:
Sagsbehandlingstiden i sager om dyremishandling kan være meget lang.
Der kan gå op til 2 år, før der falder dom i en sådan sag.
Hvis nogen er anklaget for noget og sagen kører, gælder det princip, at ingen er dømt, før dommen er faldet.
Men fordi et dyr er så totalt afhængigt af de vilkår, der bydes det, er det nødvendigt, at samfundet laver regler, der sikrer, at den svage part, her dyret, bliver beskyttet.
Det er desværre et faktum, at dyremishandling er et stigende problem.
Tal fra Dyrenes Beskyttelse viser, at der er et stigende antal anmeldelser om dyremishandling, så det er helt på sin plads at gribe ind og være opmærksom på problemet.
Hvis dyr er blevet mishandlet og derfor fjernes fra deres mennesker, forekommer det rimeligt, at de pågældende mennesker ikke bør have lov til at have ansvar for dyr, heller ikke i den periode, hvor sagen kører.
Men retssikkerheden for dyreejeren betyder, at han/hun ikke er dømt, før dommen er faldet, og hvis politiet har beføjelse til at give et midlertidigt forbud mod at holde dyr, er vedkommende jo dømt i offentligheden.
Vi har to modsatrettede hensyn at tage, hensynet til retssikkerheden og hensynet til dyret.
En lignende situation: Hvis nogen er taget for spritkørsel med en så høj promille, at kørekortet kan fradømmes, får vedkommende pålagt ikke at køre bil, mens sagen verserer og inden domsafsigelsen.
Tilsvarende skal det pålægges dyremishandlere ikke at have med dyr at gøre, mens sagen verserer.
Det Radikale Venstre er positiv over for beslutningsforslaget.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-23:
Jeg synes selvfølgelig, det er rigtig, rigtig positivt at høre, at fru Karina Lorentzen fra Socialistisk Folkeparti er positivt indstillet over for, at loven skal revideres og dermed mener, at dyreværnslovgivningen ikke er opdateret.
I Dansk Folkeparti ser vi også frem til behandlingen, for så må vi jo se, hvad ikke blot Socialistisk Folkeparti i virkeligheden mener om dyrevelfærd, men også hvad de øvrige partier i Folketinget i virkeligheden mener at der bør gøres for dyrevelfærden i Danmark.
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-23:
Så vi vil bestemt se med velvilje på det forslag, der kommer.
Nu kan jeg jo ikke sige, hvad vores indstilling til det vil være, men vi vil se på det med interesse.
Karsten Lauritzen (V), 2009-01-23:
Fru Bente Dahl var inde på en sammenligning med, hvad der sker, når folk bliver taget for at køre spritkørsel; jeg tror, fru Karen Hækkerup nævnte det samme argument.
Men er fru Bente Dahl ikke enig i, at der er forskel på de to ting?
Er fru Bente Dahl ikke enig i, at der er forskel på at blive taget i gerningsøjeblikket - det er jo det, der sker, når man blæser i politiets måler og der bliver målt en promille på over 1,5 og kørekortet bliver frataget - og så på at være mistænkt for dyremishandling?
Er fru Bente Dahl ikke enig i at der er forskel på den bevisbyrde, der skal løftes, når man er blevet taget i gerningsøjeblikket af politiet, der så inddrager kørekortet, og når der er mistanke om dyremishandling og der skal løftes en helt anden bevisbyrde?
Det er jo sjældent, at dyremishandlere bliver taget i gerningsøjeblikket af politiet, og man har jo heller ikke sådan en ting, der kan blæses i for at måle, hvor alvorlig dyremishandlingen rent faktisk er.
Det er to forskellige situationer, mener fru Bente Dahl ikke det?
Bente Dahl (RV), 2009-01-23:
Jo, jeg mener, det er to forskellige situationer.
Men det, Venstres ordfører siger, er, at gerningsøjeblikket skal være afgørende, og det er ikke det afgørende for mig.
Det afgørende for mig er at finde en argumentation, der gør, at vi kan vurdere de to modsatrettede hensyn, netop det retssikkerhedsmæssige for dyreejeren og det hensyn til dyret, som vi altså også skal varetage.
Man kan foretage forskellige sammenligninger, som er mere eller mindre vellykkede, men som politikere er vi nødt til at tage en beslutning og trække en streg i sandet mellem to modsatrettede hensyn.
Karsten Lauritzen (V), 2009-01-23:
Jeg er da glad for, at fru Bente Dahl anerkender, at der er forskel på situationerne, for det er der jo i høj grad, det her svarer jo til at sammenligne æbler og pærer.
Jeg vil godt spørge fru Bente Dahl, om hun er klar over, at i den situation, hvor man administrativt får taget sit kørekort af politiet det gør man mig bekendt kun, hvis man bliver taget med en promille på over 1,5 - har man mulighed for at gøre indsigelse og kan straks blive stillet for en dommer, typisk sker det dagen efter, hvis det er en hverdag og der er mulighed for en domstolsprøvelse.
Det vil sige, at der ikke går lang tid, fra man administrativt har fået frataget kortet; der går ganske kort tid, inden man kan komme for en dommer.
Og derfor er der jo en betydelig forskel på det og så det, forslagsstillerne foreslår.
De foreslår netop, at politiet alene skal have den administrative myndighed.
Anerkender fru Bente Dahl ikke, at der er den her forskel, som jeg lige har været inde på?
Bente Dahl (RV), 2009-01-23:
Jo, som jeg sagde før, anerkender jeg, at der er en forskel, og nu har ordføreren for Venstre så yderligere uddybet, hvori noget af forskellen ligger.
Der er forskel på de to situationer, men vi kan alligevel ikke se bort fra, at vi er nødt til at tage stilling til disse to modsatrettede hensyn, som beslutningsforslaget, vi behandler i dag, taler om, nemlig det retssikkerhedsmæssige over for mennesket og hensynet til dyret.
Det mener jeg forslaget gør, og derfor er vi positive over for det.
Karsten Lauritzen (V), 2009-01-23:
Jeg takker for tilkendegivelsen af, at man i SF ikke laver politik på baggrund af avisartikler.
Jeg må så bare erkende, at det er med det udsagn som med resten af SF's politik, nemlig at man siger én ting og gør noget fuldstændig andet.
Sidste gang, vi havde det her oppe til debat, sagde SF's ordfører, fru Karina Lorentzen, i sin ordførertale, at det bl.a. var, fordi man havde læst om en sag i avisen, hvor en hund var blevet udsat for dyremishandling, og hvor straffen var en bøde på 1.000 kr.
Det tog debatten lidt udgangspunkt i.
Justitsministeriet har så efterfølgende redegjort for, at den sag ikke eksisterede, for hvis man er tiltalt og dømt for dyremishandling, er der frihedsstraf.
Og sådan var der en lang række andre sager, som var oppe at vende sidste gang, vi havde den her debat, og hvor der efterfølgende er blevet redegjort for, at politiet har gjort en hel masse.
Vil SF's ordfører, fru Karina Lorentzen, ikke bekræfte over for mig, at det her er et enkeltstående tilfælde, og at SF fremsætter beslutningsforslag på baggrund af avisartikler om dyremishandling, artikler, hvori man ikke har fået fat i den fulde sandhed, og at SF i fremtiden vil få belyst tingene lidt nærmere, inden de tager en folketingsdebat om det?
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-23:
Jeg er meget enig i, at man ikke skal løbe med en halv vind. Jeg må også sige, at jeg har gjort, hvad jeg kunne, for at spørge ind til den her sag, som der har været for nylig, og at det så har været baggrunden for, at jeg sammen med Socialdemokraterne selv fremsætter det her beslutningsforslag.
Jeg har i øvrigt også læst den redegørelse om de pågældende sager, som justitsministeren har lavet, og som var nævnt i det sidste beslutningsforslag, osv.
Jeg er også glad for, at politiet gør noget.
Det skal vi bestemt rose dem for.
Men det her handler jo om at give politiet en hjemmel til at sikre, at folk ikke anskaffer sig nye dyr, før en sag er blevet ført ved domstolene, samt sikre, at dyrene ikke bliver tilbageleveret til ejere, som ikke kan tage vare på dem.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-23:
Jeg vil gerne høre ordføreren fra Socialistisk Folkeparti om en ting.
Det er der ikke nogen tvivl om, det er rigtig positivt.
Men jeg vil gerne høre ordføreren for Socialistisk Folkeparti, om det her beslutningsforslag er det eneste, man har i posen.
Er der ikke andre områder i dyreværnslovgivningen, der trænger til en revision?
Ville det ikke faktisk være en rigtig, rigtig god idé at foretage en revision af dyreværnslovgivningen, så den bliver opdateret, og så den virkelig gavner dyrene?
Karsten Lauritzen (V), 2009-01-23:
Nu gættede SF's ordfører på området på, hvad jeg ville spørge om, og det kunne jeg godt spørge om, men jeg vil spørge om noget helt andet.
Jeg vil nemlig spørge, om SF har som princip, at de fremsætter beslutningsforslag på baggrund af noget, som de har læst i en artikel i avisen, og om SF ikke anerkender, at det nogle gange hænder, at aviserne ikke har fået fat i den fulde sammenhæng, med hensyn til hvordan tingene rent faktisk hænger sammen, og at det kan være problematisk at lave lovgivning og for den sags skyld beslutningsforslag på baggrund af enkeltstående avisartikler, for det kunne jo være, at de ikke havde fået rigtig fat i tingene i artiklen.
Ville det ikke være en bedre idé at undersøge tingene lidt nærmere?
Det vil jeg gerne spørge SF's ordfører om.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-01-23:
Først vil jeg sige, at det jo er vigtigt at slå fast, at det her ikke er nogen bøde.
Det er et spørgsmål om, at man ansvarliggør forældrene i forhold til deres børn og unge.
Det er det mest naturlige i hele verden for mig, at man påtager sig et ansvar for sine egne børn, og derfor har jeg ingen som helst betænkeligheder ved at sige, at det er forældrenes ansvar, hvad børn og unge laver.
Det er det, det er ikke samfundets ansvar.
Ja, hvis man forsikrer sig, kan man jo få sine udgifter betalt, men det er jo også sådan, at når man forsikrer sig, kan præmierne stige, så derfor har jeg ikke nogen problemer med, at man kan forsikre sig.
Det mister ikke sin effekt, for man kommer til at betale for det i sidste ende.
Line Barfod (EL), 2009-01-23:
Der er ikke nogen her - og heller ikke mange i samfundet tror jeg - der er uenig i, at hvis man forvolder en skade, skal man også betale; så skal man stå til ansvar for sine handlinger.
Det er vi sådan set alle sammen enige i.
Men det er jo ikke det, der er til diskussion.
Derfor vil jeg også gerne høre, hvorfor ministeren ikke synes, det kunne være mere interessant at se på, at det er den, der faktisk har forvoldt skaden, det barn eller den unge, der har gjort et eller andet galt, man skal have fat i.
Og man skal have fat i vedkommende meget hurtigt, for vi ved, at for børn og unge betyder det utrolig meget, at der er tale om hurtig konsekvens og ikke noget, der først kommer flere måneder senere.
Og så skal man konfronteres med det, man har gjort - konfronteres med de personer, det er gået ud over.
Det vil da være langt mere virkningsfuldt at sige, at det er den, der har gjort noget forkert, der skal stå til ansvar, i stedet for at sige, at forældrene - ofte flere måneder senere - skal betale 7.500 kr., hvilket de jo ofte ikke vil kunne, fordi vi kun snakker om de fattige familier, da de fleste familier i Danmark har en forsikring.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-01-23:
De to ting er jo ikke i modstrid med hinanden.
Den bedste effekt ville man jo få, hvis kommunen sammen med forældrene påtog sig et ansvar med det samme.
Hvis en 10-årig eller en 13-årig har været ude og lave ballade og været med til at brænde containere af, er det sådan, at så må kommunen jo skride ind sammen med forældrene.
Og så har forældrene et erstatningsansvar med det her lovforslag.
Men det er klart, at hammeren skal falde med det samme.
Der er nogle kommuner, der svigter den opgave.
Det er den allervigtigste opgave at være konsekvent og være præventiv, men der er nogle kommuner, som ikke kan finde ud af at være konsekvente nok, og jeg kan simpelt hen ikke forstå sådan en pladderhumanisme, for det, som betyder noget for børn og unge, er, at de mærker konsekvensen med det samme - at det er forkert, hvad de gør.
Og det er kommunernes opgave.
Line Barfod (EL), 2009-01-23:
Nu forstår jeg simpelt hen ikke ministeren.
Lige før stod ministeren og sagde, at det ikke er samfundets ansvar, men at det ligger hos dem, der gør noget galt, og ministeren synes også, at det er forældrenes ansvar.
Nu står ministeren og siger, at det er kommunernes ansvar.
Og det er muligt, at kommunerne i ministerens opfattelse ikke er en del af samfundet, men i min verdensopfattelse er kommunerne en meget vigtig del af samfundet og den del, der meget ofte udøver samfundets opgaver over for borgerne.
Jeg mener sådan set, at det først og fremmest er den, der begår en handling, som skader andre, der er ansvarlig, og at det er den person, der konkret skal stilles til ansvar så hurtigt som muligt.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor man skal sætte gang i det her, som ingen tror på virker, i stedet for at få noget, der faktisk virker.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Man kan sige, at logikken i forslaget er, at det, der afholder forældre fra at tage ansvar for deres børn, er, at der ikke hidtil har været en sådan bødeordning eller erstatningsordning, eller hvad man nu vil kalde det.
Der må vi bare sige, at det jo så er der, hvor uenigheden opstår.
Jeg vil gerne spørge nu, hvor vi i gang med logikken, om vi er enige om, at hvis de samme forældre forsikrer sig mod det erstatningsansvar, fortaber effekten sig en lille smule af den logik, der skulle ligge i forslaget.
I forhold til den løbende argumentation om det her vil jeg bare sige: Jeg kan forstå og synes, det er rimeligt, at børnene er erstatningsansvarlige, altså at gerningsmændene holdes ansvarlige, fordi det jo er dem, der har udført ugerningen - jeg tror også, at Venstres retsordfører var inde på, at det dog var det mest naturlige sted - og at hvis forældrene har svigtet deres ansvar, er de så også erstatningsansvarlige.
Det, der virker urimeligt, er, at her kan man gøre alt, hvad der står i ens magt, og alligevel blive holdt ansvarlig, ikke for hele erstatningsansvaret, men for et beløb, som er fuldstændig arbitrært fastsat af regeringen og Dansk Folkeparti.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-01-23:
Jeg tror på, at det virker.
Jeg er helt sikker på, at det virker, at forældrene påtager sig et ansvar.
Jeg forstår slet ikke fru Line Barfods ræsonnement i det her, for forældrene har et ansvar for de gerninger, som børnene og de unge foretager sig.
Det er rigtigt, at barnet jo selv har hovedansvaret, men hvis forældrene ikke er der til at opdrage dem, kan det jo sådan set være ligegyldigt.
Derfor kan man sige, at man kan gå nok så meget efter den 10-årige eller den 12-årige, men det er forældrene, der må påtage sig det ansvar.
Hvor er kommunens ansvar så i det her, når det hovedsageligt er forældrenes ansvar?
Jamen det er at sørge for, at det får en konsekvens, det er at sørge for at følge op på det.
Der er nogle kommuner, som svigter den opgave i fællesskab med forældrene.
Og det er simpelt hen ufatteligt at tænke på, at man bare lader det skride i nogle kommuner, for det betyder bare, at børnene kommer til at begå mere kriminalitet, og at de kommer ud i en forkert løbebane.
Men først og fremmest er det forældrenes ansvar, hvad børn og unge laver, ud over at man selv har et ansvar.