runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2008-01-15:
Det glæder mig at høre hr. Lars Barfoed nævne retfærdig handel som en meget vigtig faktor i udviklingen af verdens fattigste lande.
Hvordan har hr. Lars Barfoed det så med, at den danske regering via EU har været med til at påtvinge nogle af de fattige lande så urimelige handelsaftaler, at det vil føre til katastrofer for de pågældende landes industrier og landbrug?
Det ville have ruineret Ghana fuldstændigt, så derfor skrev de under.
De var meget imod at gøre det, men vi tvang dem til det - eller det gjorde regeringen og EU.
Hvordan har ordføreren det med den form for politik?
Lars Barfoed (KF), 2008-01-15:
Jeg kan da i hvert fald starte med at konstatere, at jeg havde ret i, at vi er mere optaget af at drille hinanden end at diskutere, hvordan udviklingsbistanden skal gennemføres og prioriteres.
Men jeg synes, at fru Pia Olsen Dyhr skal huske, at Danmark er et af de lande i verden, der yder mest overhovedet i udviklingsbistand, og vi er samtidig - tror jeg - nr. 2, viser internationale sammenligninger, når det gælder om, hvem der er bedst til at yde udviklingsbistand.
Og begge dele er sådan set lige vigtige.
Det synes jeg da vi i fællesskab skulle glæde os over.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-15:
Nu skal jeg lige huske det der formelle.
Hr. Lars Barfoed gør meget ud af, at vi skal få resten af verden til at forstå, hvor ambitiøse vi er på bistandsområdet, og så må jeg undre mig over, at den danske regering under forhandlingerne i Monterey kunne være dem, der var mindst ambitiøse, for under et topmøde, hvor resten af verden forpligtede sig til at øge bistanden, valgte den danske regering på samme tid at skære ned i dansk bistand.
Det mener jeg ikke er et globalt signal, der handler om, at nu skal vi løfte alle sammen.
Samtidig med at verden gjorde det, gik Danmark den anden vej.
Nu vil vi med vores forslag til vedtagelse gerne sætte en anden dagsorden, og derfor kan det undre mig, at hr. Lars Barfoed vælger at køre en anden kurs i stedet for at sige: Vi vil noget ambitiøst; vi vil gerne vise, at vi vil øge dansk bistand; vi vil det reelt og ikke kun på papiret, og derfor slipper vi Dansk Folkeparti og griber fat i hele oppositionen.
Det ville jeg have ønsket hr. Lars Barfoed og Det Konservative Folkeparti havde gjort, for så havde man vist ambitioner på verdens vegne.
Lars Barfoed (KF), 2008-01-15:
Forslaget til vedtagelse konstaterer jo det, som er regeringens politik: at vi skal øge den danske ulandsbistand over en årrække.
Det er det, forslaget til vedtagelse konstaterer, og det er regeringens og Det Konservative Folkepartis politik, at vi skal øge udviklingsbistanden.
Sådan er det.
Om det så kan lade sig gøre, kommer jo an på de finanslovforhandlinger, der skal være nu og i de kommende år, altså om vi kan finde et flertal i Folketinget for at øge udviklingsbistanden som et led i den samlede finanslov.
Det er jo svært at tage stilling til det her og nu, vi kan jo ikke foregribe begivenhedernes gang, men det er da det, Det Konservative Folkeparti vil arbejde for.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-01-15:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at tage en kort bemærkning, for jeg synes, at hr. Barfoeds indlæg som sædvanlig var sobert og fornuftigt og sympatisk.
Men jeg synes alligevel, at det kalder på en kommentar, når hr. Barfoed siger, som jeg husker det, at det er en bedrift at få Dansk Folkeparti til at stemme for det forslag til vedtagelse, som ligger fra V, K og Dansk Folkeparti.
Det, der er indholdet i det, er, at Folketinget konstaterer, at det er regeringens hensigt - som der står allernederst.
Undskyld mig, men det er da ikke nogen særlig stor bedrift at få nogen til at stemme for noget, som angiveligt er den vitterlige sandhed.
Når man så dertil lægger, at Dansk Folkeparti udtrykkeligt har sagt op til debatten i dag og i debatten i dag, at det ikke er Dansk Folkepartis politik at øge ulandsbistanden over en årrække, så kan jeg simpelt hen ikke få det til at hænge sammen med den i øvrigt sympatiske tale, som hr. Lars Barfoed holdt som indledning til den her diskussion.
Lars Barfoed (KF), 2008-01-15:
Jeg må sige, at det muligvis er mig, der er for pessimistisk, men jeg tror ikke, at det lykkes at nå 2015-målene i de afrikanske lande.
Jeg tror simpelt hen, når vi ser på den udvikling, der har været indtil nu, og de trods alt få år, der er tilbage til 2015, at man er for langt fra at nå målene i en række af de fattige afrikanske lande.
Og det er dybt beklageligt.
Jeg synes bestemt, vi skal gøre alt, hvad vi kan for at bidrage til, at vi når 2015-målene, men det er korrekt, at min vurdering er, at det når vi ikke, og så er det bare, jeg siger, at det alligevel har en værdi, at vi har 2015-målene, fordi det dog lægger et pres på, at vi gør alt, hvad vi kan for at nå målene.
Det er godt have nogle målepunkter, hvor vi så kan sige, at det var for dårligt, at vi ikke nåede dem, eller at vi ikke når dem, men nu vil gøre endnu mere for at nå målene.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-01-15:
Det sidste må stå soleklart efter i dag, nemlig at det er det, som det i sidste ende kommer ned til.
Når hverdagen herinde bare kører sin vante gang, så glemmer man lidt, at man har snakket så meget om det brede samarbejde, man glemmer alle de flotte ord, som man siger på det her område.
Jeg synes, det var meget ærgerligt, at talen blev åbnet med, at hr. Lars Barfoed nærmest fik aflyst 2015-målene.
Det lød lidt som om, at vi ikke når dem, og det er ærgerligt, men det er godt, at vi har nogle målsætninger.
Det var sådan, hr. Lars Barfoed startede sin tale.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt, fordi vi jo så at sige kun er halvvejs.
Der er faktisk nogle år tilbage, hvor vi godt fortsat kunne gøre en kæmpe indsats også fra dansk side for at forsøge at nå de her mål.
Så jeg vil bare høre hr. Lars Barfoed, om det var rigtigt opfattet.
Mener hr. Lars Barfoed, at det er helt umuligt nu, at vi når de her mål, eller er det fortsat regeringens ambition at gøre alt, hvad man overhovedet kan for at sikre, at vi på verdensplan får nået de her mål i år 2015?
Lars Barfoed (KF), 2008-01-15:
Jeg blev ellers lige så glad, for jeg troede, at jeg for en gangs skyld skulle have ros af fru Kirsten Brosbøl, fordi fru Kirsten Brosbøl startede med at sige, at det var flot af mig at sige det, jeg sagde, og så tænkte jeg: Nå, nu står den da på lidt ros fra Socialdemokratiets side, og det ville jo være dejligt.
Men jeg forstår, at det mundede ud i noget med, at det var tomme ord, og det er jo lidt ærgerligt.
Jeg forstår stadig væk, at Socialdemokratiet interesserer sig mere for at diskutere forhandlingsprocesser og den slags i forbindelse med vedtagelsen, end man interesserer sig for at diskutere, hvordan vi skal prioritere udviklingsbistanden, og hvad vi gør for, at de fattigste lande kommer til at få en bedre vækst, og hvordan vi opfylder 2015-målsætningerne, for det er jo egentlig mere den substans, vi skulle diskutere her i dag.
Det kunne jo være, hvis det var det, som debatten havde drejet sig om i stedet for at lave drillerier om forhandlingsprocesser og sådan noget, at vi ad den vej kunne tale os frem til noget, vi var enige om alle sammen.
Det synes jeg egentlig havde været mere perspektivrigt, men Det Konservative Folkeparti er jo sammen med Venstre en del af en regering, som skal have tingene til at fungere og pengene til at passe, og det er jo også det, som er afgørende i sådan nogle sammenhænge.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-01-15:
Jeg synes, det er meget flot, at hr. Lars Barfoed kan stå og sige sådan, for når det kommer til det konkrete arbejde, hvad er det så, der sker?
Der sker det stik modsatte, og det synes jeg at ordførerne også er nødt til at forholde sig til.
Når vi kommer til en reel situation, hvor vi skal forhandle en tekst igennem, hvad gør Det Konservative Folkeparti så?
Det er jo det, der er realiteterne, og så kan hr. Lars Barfoed jo stå så flot og slå ud med armene og sige: Vi vil gerne det brede samarbejde.
Det jo bare ikke det, der er tilfældet.
Det er ikke det, der sker.
Det ikke det, der er sket de sidste 7 år.
Der har ikke været reelle forhandlinger om at lave en fælles politik på det her område, lave en fælles strategi, lave en offensiv satsning på det her område.
Det er ikke det, der er sket under den her regering, og det ser jo heller ikke ud til, at det vil ske her i dag.
Så jeg synes, det er sådan lidt tomme ord, den konservative ordfører står og siger.
Lars Barfoed (KF), 2008-01-15:
Hr. Jeppe Kofod henviser til regeringens forhandlinger.
Nu er det jo sådan, og det er sikkert hr. Jeppe Kofod bekendt, at jeg ikke er medlem af regeringen.
Men jeg er ordfører for Det Konservative Folkeparti, og jeg kan sige, at Det Konservative Folkeparti vil arbejde for, at vi får et bredt samarbejde i Folketinget for udvikling af dansk ulandsbistand, og det gælder beløbsstørrelser og prioritering.
Vi synes, det vil være rigtigt, at vi får et så bredt flertal i Folketinget bag dansk udviklingspolitik, som det overhovedet er muligt.
Jeppe Kofod (S), 2008-01-15:
Jo, det kunne vi glæde os over, hvis det var sådan, at det parti var enig i, at stemte man for det her forslag til vedtagelse, stemte man også for en øget dansk ulandsbistand.
Men vi har jo hørt flere fra det pågældende parti, Dansk Folkeparti, erklære, at det gør man ikke.
Derfor påstår man jo, at man kan stemme for det her forslag til vedtagelse og samtidig være for at sænke dansk udviklingsbistand, så det synes jeg er lidt mærkeligt.
Jeg vil bare endnu en gang spørge hr. Barfoed
: Apropos vores diskussion om de her politiske ungdomsorganisationer, der har sat sig sammen og forhandlet et godt oplæg, noget, som jeg kan tilslutte mig, hvorfor har regeringen så ikke ønsket at lave samme forhandling med de partier, som man har været forslagsstiller sammen med?
Ville det ikke være meget bedre?
Det er det store spørgsmål, og det er ikke drilleri, det er bare et ønske om, at man, hvis man ville det brede samarbejde og ikke blokpolitikken, så havde brugt en enestående mulighed på et område for at finde hinanden.
Man valgte ikke engang et forsøg, man kastede sig i armene på Dansk Folkeparti, og det synes jeg også for Det Konservative Folkeparti må være tankevækkende, for jeg tror - også apropos det oplæg om ulandsbistand, Det Konservative Folkeparti er kommet med i valgkampen -
at vi kunne have fået et andet og bedre flertal.
Lars Barfoed (KF), 2008-01-15:
Man kan jo også vælge at glæde sig over, at det er lykkedes at få det parti, som ellers ikke er så begejstret for tanken om at øge udviklingsbistanden, til at erklære sig enig i de målsætninger, som står her.
Jeppe Kofod (S), 2008-01-15:
Tak for en ordførertale, som på mange måder var fin og god, synes jeg.
Både hvad angår fri og fair handel og støtte til ngo'erne, tror jeg sagtens, vi kunne finde hinanden.
Og hånden på hjertet, vil jeg sige til hr. Lars Barfoed, synes jeg egentlig, at det er lidt mærkværdigt, at vi i dag har en forespørgsel, der er stillet af samtlige partier minus Dansk Folkeparti, hvorefter vi ser, at regeringen - Venstre og De Konservative - uden nogen forhandling overhovedet vælger at lave et forslag til vedtagelse sammen med Dansk Folkeparti og ikke med de partier, som man har stillet forespørgslen sammen med, altså uden overhovedet at forsøge at forhandle eller tage kontakt til en forhandling.
Det er det, der er problemet.
Det er ikke drilleri, det er bare helt almindelig undren, specielt over, at man, når man har skrevet i regeringsgrundlaget, at man vil øge bistanden, så laver en aftale med det parti, som har et erklæret mål om at sænke bistanden.
Jeg synes bare ikke, det hænger sammen, vil jeg sige til hr. Lars Barfoed.
Steen Gade (SF), 2008-01-15:
I den her korte bemærkning vil jeg kun koncentrere mig om én bemærkning, som ministeren kom med.
Det var det, ministeren sagde, om, at hun syntes, vi skulle have haft det lange lys på, og at vi ikke har haft lys på, der er langt nok.
Så er det bare, man kunne have lyst at spørge ministeren om, hvordan hun selv synes det går.
Det er jo ministerens og regeringspartiernes eget valg at have allieret sig med et parti om et forslag, som vil noget andet end det, der står i regeringsgrundlaget, og som har en anden politik, og som har et principprogram, hvor der står, at de vil noget andet.
Det er vel ikke at sætte det lange lys på, det er vel nærmest at slukke lanternen.
Frank Aaen (EL), 2008-01-15:
Så sagde udviklingsministeren lige før, at baggrunden for, at regeringen har gjort, som de gjorde - og jeg kunne forstå, at ministeren oven i købet syntes, at det var en god aftale; det kunne være blevet meget værre, tror jeg hun sagde -
var den debat, der var for et år siden.
Men nu er det sket, og så er det da helt i orden, hvis et parti siger, at man undervurderede faren, og at man skulle have gjort det anderledes for et år siden.
Men jeg er da helt med på, at vi også tager debatten i Udenrigsudvalget om lidt, det gør vi selvfølgelig, men jeg synes også, det hører hjemme i den her debat.
Steen Gade (SF), 2008-01-15:
Man skal altid være en lille smule påpasselig, når hr. Frank Aaen bruger udtrykket i al fredsommelighed, for så er man klar over, at der kommer et eller andet.
Jeg vil sige, at jeg er glad for, at vi fik lavet den vedtagelse om, hvordan Danmark skulle forhandle.
Men jeg er meget, meget træt af og vred over at se, hvor det er endt henne i EU-sammenhæng.
Vi skal diskutere det videre om 10 minutter i udvalget, og det er måske det, jeg vil holde mig til i den her runde.
Vi har også drøftet det i Folketingets Europaudvalg lige før jul, som hr. Frank Aaen ved.
Frank Aaen (EL), 2008-01-15:
Nu ved vi jo alle, hvor afgørende det er for ulandenes udvikling, at der er gang i deres økonomi, og at de får nogle mere retfærdige handelsbetingelser.
Og jeg ved, at hr. Steen Gade er en meget skarp kritiker af de aftaler, som EU lige nu har påtvunget nogle af verdens fattigste lande, og som skader deres økonomiske udvikling til gavn for vores virksomheder og vores landbrug.
Vi hørte også fra udviklingsministeren, at baggrunden for, at regeringen havde sagt ja til det, var en debat, der var her i Folketinget for et år siden, hvor samtlige partier på nær Enhedslisten støttede en udtalelse, som man nu bruger som begrundelse for, at det var rigtigt at støtte det i EU.
Derfor vil jeg i al fredsommelighed spørge hr. Steen Gade, om det ikke ærgrer ham lidt at blive taget til indtægt for de fuldstændig urimelige aftaler, som EU har påduttet verdens fattige lande, og om det måske ikke havde været klogere, hvis SF var gået med Enhedslisten sidste år og havde sagt, at vi ville forhindre det, der nu er sket.
Ulla Tørnæs (V), 2008-01-15:
Jeg vil sige, at det kommer noget bag på mig, at det kommer bag på hr. Morten Helveg Petersen, og at hr. Morten Helveg Petersen synes, at det er så trist, men siden 2001 har det faktisk været regeringens parlamentariske grundlag, Dansk Folkeparti, som vi har lavet finanslovaftaler med.
Jeg har endnu til gode at opleve, at Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten skulle ønske at være VK-regeringens parlamentariske grundlag, men jeg kan selvfølgelig også blive overrasket.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-01-15:
Det er jeg ikke sikker på at jeg er så bekymret for, som ministeren giver udtryk for.
Men jeg kan love ministeren, at vi får en anledning til at diskutere det, når vi fremsætter vores beslutningsforslag om en global ramme, og så kan vi vende tilbage til den diskussion ved den lejlighed.
Det synes er relevant.
Må jeg sige som det allersidste, at jeg synes, at det eneste, der står krystalklart i dag, er, at regeringen har valgt at basere sig på et parti, der vil en anden politik end det, jeg egentlig hører ministeren give udtryk for, nemlig at øge ulandsbistanden.
Det synes jeg er paradoksalt, og jeg synes, det er lidt ærgerligt, at man har valgt at basere sig på det eneste parti, der vil en erklæret modsat politik af det, som faktisk alle andre partier i Folketinget vil, nemlig at hæve bistanden konkret her og nu.
Ministeren kan jo ikke give nogen garantier for, at ulandsbistanden vil stige i forbindelse med en finanslovforhandling, fordi ministeren baserer sig på Dansk Folkeparti.
Det synes jeg er ærgerligt, det synes jeg er trist, og det kunne være gået anderledes, hvis regeringen havde villet det.
Ulla Tørnæs (V), 2008-01-15:
Jeg håber bestemt, det er fremgået af debatten her, at regeringen rent faktisk ønsker at øge bistanden over en årrække.
Lad det nu stå fuldstændig krystalklart, at vi lægger op til og ønsker, at udviklingsbistanden skal stige over en årrække.
Jeg synes, det er meget vanskeligt, sådan som hr. Morten Helveg Petersen lægger op til, og som også andre undervejs i debatten har været inde på, at udkrystallisere og lave alle mulige forskellige cigarkasser, om jeg så må sige, for jeg synes, det er vigtigt, at vi anskuer det - for nu at bruge et andet meget folkeligt ord - holistisk, altså at vi anskuer det i en sammenhæng.
Jeg synes, det ville være forkert - og jeg mener virkelig også for modtagerne af udviklingsbistand - hvis vi gik over til sådan en fragmenteret måde at lave tingene på.
Der er behov for, at vi ser dem i en tæt sammenhæng.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-01-15:
Allerførst lige om min diskussion med hr. Lars Barfoed: Det skal ministeren selvfølgelig ikke holdes ansvarlig for, men pointen var, at jeg fik indtryk af, at hr. Lars Barfoed nærmest mente, at det var en bedrift, at man kunne forpligte andre lande til at øge deres bistand.
Så vidt går Folketingets kompetence dog ikke mig bekendt, men hvis ministeren har en anden opfattelse, hører jeg selvfølgelig gerne den.
Bekymrer ministeren sig ikke om det her med nye opgaver i ulandsbistanden, der trænger sig ind og trænger sig på i forhold til den traditionelle ulandsramme?
Som jeg husker arbejdet omkring klima helt tilbage fra Rio i 1992, talte man om »additionelle midler«, for nu at bruge et godt folkeligt udtryk, som den her diskussion jo er fyldt med.
Men hele pointen var, at det var ekstra midler ud over de midler, som man bruger til at bekæmpe fattigdom med.
Derfor må det da et eller andet sted bekymre ministeren, at vi finder på nye opgaver - som kan være relevante, bevares – og at de nye opgaver trænger andre opgaver væk, og derfor er der behov for at løfte bistanden.
Det må ministeren da også være optaget af.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-15:
Formålet med lovforslaget er, at Danmark får fulgt op på to EF-direktiver, som medfører en justering af vejlovene.
Det ene direktiv handler om minimumssikkerhedskrav for tunneller i det overordnede vejnet i Europa.
Lovændringen skal tilsikre, at der nationalt, regionalt eller lokalt udpeges ansvarlige administrative myndigheder for tunneller.
Det gælder f.eks. Limfjordstunnellen ved Aalborg, hvor det er Vejdirektoratet, der udpeges som ansvarlig myndighed.
Et andet eksempel er Tårnbytunnellen på Amager, der administreres af A/S Øresundsforbindelsen.
Det andet EF-direktiv handler om at sikre fælles tekniske standarder for elektroniske betalingssystemer for veje og broer m.v. - den såkaldte interoperabilitet.
For Danmarks vedkommende taler vi eksempelvis om det velkendte brobizz-system.
I øvrigt anvender Sund & Bælt allerede i dag den teknologi, der er beskrevet i EU-systemet.
For god ordens skyld vil jeg afslutningsvis slå fast, at lovforslaget ikke indebærer indførelse af roadpricing, bompenge eller anden betaling for benyttelse af offentlige veje i Danmark - noget, der ellers er en del, der fra tid til anden fører frem i debatten.
Formålet er alene, at vi tiltræder de fælles standarder og krav, der er fastsat for elektroniske betalingssystemer for trafikken i Europa.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Carina Christensen (KF), 2008-01-15:
Jeg vil gerne takke ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget.
Der er jo tale om et lovforslag, som skal sikre, at vi i vejlovgivningen får den nødvendige hjemmel til at gennemføre internationalt besluttede regler på vejområdet, herunder EU-regler.
De konventioner og EU-regler, som lovforslaget skal give mulighed for at gennemføre, vil altså være sådan nogle internationale regler, som forud for gennemførelsen i dansk ret allerede har været særskilt politisk behandlet efter de procedurer, som gælder for behandlingen af sådan nogle regler.
Jeg betragter bl.a. på den baggrund lovforslaget som værende af teknisk karakter, hvilket også høringssvarene og indlæggene her i dag afspejler.
Jeg håber derfor på en hurtig og velvillig behandling af lovforslaget i Trafikudvalget og vil naturligvis bidrage hertil gennem besvarelse af de spørgsmål, der måtte være.
Per Clausen (EL), 2008-01-15:
Jeg skal ikke trække pinen unødigt ud, men sige, at Enhedslisten også kan støtte forslaget.
Jeg vil dog alligevel knytte et par bemærkninger til det, fordi det jo ikke er givet, at man ved at vedtage det her forslag har løst alle de udfordringer, der kunne være i forbindelse med sikkerhed i tunneler eller for den sags skyld i forbindelse med betalingssystemer med hensyn til afgifter for at køre på vejene i Danmark.
Efter Enhedslistens opfattelse kunne det være meget fornuftigt, hvis vi benyttede lejligheden til at se en smule kritisk på den vækst, der i lastbiltrafikken også er af farligt gods i Danmark.
Vi er ikke helt sikre på, at den udvikling, der er her, er fuldstændig forsvarlig, og det vil vi nok benytte lejligheden til, når nu det her forslag kommer, at stille et par spørgsmål om.
Det andet er, at det jo er dejligt, at man nu finder nogle betalingssystemer, som kan anvendes overalt i Europa, men det ville jo være endnu mere fremragende, hvis vi kunne benytte den her lejlighed til, at Danmark, også hvad angår afgifter i forbindelse med biltrafik på vejene, bare nogenlunde kunne komme på niveau med andre lande i Europa.
Og derfor er det da vores håb, at man, når man nu har fået den her mulighed for at lave de her ting omkring de tekniske systemer, også i Danmark kommer i den situation, at vi benytter os af det til at indføre roadpricing og andre former for vejafgifter i de kommende år.
Så med de bemærkninger, som i virkeligheden mere er bemærkninger til sådan nogle ting, der ligger i periferien af det her forslag, skal jeg bare bekræfte, at Enhedslisten kan stemme for det lovforslag, der ligger her.
Hanne Agersnap (SF), 2008-01-15:
Lovgivningen giver transportministeren en generel bemyndigelse til at fastsætte regler til opfyldelse af internationale konventioner og EU-regler på vejområdet.
Der skal så efterfølgende lovgives om dem her i Folketinget, og det er derfor, der nu er to EU-direktiver, der skal behandles.
Det ene vedrører minimumskrav til tunnelsikkerhed og det andet interoperabilitet mellem opkrævningssystemerne.
SF ser visse fordele i begge direktiver.
I det første om tunnelsikkerhed stilles der en række minimumskrav for tunneler, som har til formål at bidrage til et ensartet, stabilt og højt beskyttelsesniveau i vejtunneler.
Direktivet omfatter bl.a. krav til rør, vognbaner, flugtveje, nødudgange, kommunikationssystemer og sådan noget.
Især set i lyset af de problemer med sikkerheden, vi havde, da Øresundsbroen blev bygget - og som blev løst - har man lavet det her direktiv.
Det andet direktiv vedrører operabiliteten og det at stille nogle fælles tekniske krav til opkrævningssystemet i forbindelse med f.eks. Øresundsog Storebæltsforbindelsen.
lever allerede i dag op til de krav, der vil blive stillet.
Norden har haft et fælles EasyGo-system, som er en slags foregangsmodel for den her foreslåede europæiske model.
EasyGo-modellen gør det muligt for den enkelte bruger at køre over de forskellige nordiske broer og benytte brobizz, f.eks. også til betalingsringen i Oslo.
Det mener vi er en stor fordel og letter den enkelte brugers adgang.
Det er derfor en klar forbedring for forbrugerne, at det her gøres kompatibelt i hele Europa.
Hele ideen bag det er, at det skal være muligt at køre fra Lissabon til Kiruna på samme system.
Det eneste, SF ønsker, er, at ministeren sikrer, at der er mulighed for adgang for forskellige operatører, og at EU-direktivet ikke hindrer den mulighed.
Vi har ikke yderligere bemærkninger til forslaget, og vi er for det.