runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2010-11-26:
Man kan jo tydeligt høre på Dansk Folkepartis ordfører, hvor meget modstand der er mod skolepraktikken.
Sagen er jo den, at det er en rigtig god alternativ måde at få virksomhedserfaring på.
Vi kan godt gøre det endnu bedre, det er vi helt med på hos Socialdemokraterne.
Det er ikke en nødløsning, det er en rigtig god løsning med skolepraktik.
Jeg håber også, at Dansk Folkepartis ordfører anerkender, at rigtig mange af de unge, der så gennemfører deres uddannelse med skolepraktik, rent faktisk bliver ansat efterfølgende i virksomhederne, fordi de synes, at de er rigtig dygtige.
Mit spørgsmål lyder derfor ikke så meget på den modstand, som Dansk Folkeparti har mod skolepraktik.
Det er ærgerligt, men det er mere: Hvad er det, Dansk Folkeparti siger?
Når ordføreren kommer ud på en erhvervsskole og der er unge, som godt kunne tænke sig en uddannelsesgaranti og at vide, at hvis de starter på hovedforløbet, kan de blive fuldt faglært uddannede, så siger Dansk Folkeparti: Næh, næh, det kan du få at vide 1 år ad gangen.
Er det det eneste svar, som Dansk Folkeparti har til de her unge mennesker, der bare brænder for at få en erhvervsuddannelse?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-11-26:
Det falder undervisningsministeren for brystet, at jeg nævner landbruget i min tale, og alligevel siger ministeren i sin tale, at der har været nogle sager på nogle erhvervsskoler, som man har taget sig af.
For den almindelige oplysnings skyld kan undervisningsministeren så ikke lige redegøre for, hvad det er, ministeren refererer til i den forbindelse?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-26:
Når jeg er ude på f.eks. en erhvervsskole, er det jo ikke sådan, at jeg går og bare siger det til de her unge mennesker, som jeg tror de gerne vil høre.
Jeg er ærlig og siger som uddannelsesordfører for Dansk Folkeparti: Nu skal I høre her, vi vil allerhelst sende jer ud i en rigtig virksomhed.
Og de tilbagemeldinger, jeg har fået på den konsekvente holdning indtil videre, er: Jamen det vil vi også allerhelst selv.
Vi vil
allerhelst gerne selv ud i en virksomhed, så derfor skal vi også arbejde for det.
Men jeg synes, at den måde, man fra Socialdemokratiets side stiller sig an på hernede i Folketingssalen i dag, hvor man nærmest er vred, mens man egentlig burde være glad for, at vi har indgået den her aftale, som gerne skulle give tusindvis af flere praktikpladser til de unge, er meget mærkelig; det er en meget mærkelig måde at stille sig an på.
Man skulle gerne være positiv.
Så vil jeg til sidst sige, at vi jo lytter til de faglige udvalg, og jeg håber da også, at Socialdemokratiet anerkender, at vi skal lytte til de faglige udvalg.
Det er jo de faglige udvalg, der sådan set har sagt, at f.eks. trin 1 også er en uddannelse.
Hvis det er, at man ikke vil lytte til de faglige udvalg, synes jeg, at man skal sige det ærligt fra Socialdemokratiets side.
Jeg vil følge tråden fra fru Anne-Mette Winther Christiansen fra Venstre, for hun spurgte jo sådan helt konsekvent til de tiltag, der er på uddannelsesområdet – genopretningspakken – men som fru Christine Antorini jo også er inde på, er der jo efterfølgende indgået en aftale om finansloven for 2011.
Det er korrekt, at der er en del ting fra genopretningspakken med der, og der er nogle ting med, som ikke er i genopretningspakken.
Er det sådan, at alle de ting, der er på uddannelsesområdet lige omkring det, hvor vi finder penge, sådan så dansk økonomi kan overleve og regningen kan betales for den økonomiske krise, vil man tilbagerulle, hvis man får magten, man får flertallet, her i Folketinget efter næste folketingsvalg?
Christine Antorini (S), 2010-11-26:
Jeg synes, at det er rørende med den omsorg, som Dansk Folkeparti udviser over for uddannelserne, for det er jo sådan set Dansk Folkeparti, der har lagt de afgørende stemmer til, at der ryger massive nedskæringer ud over erhvervsuddannelserne, produktionsskolerne, voksenog efteruddannelserne, de videregående uddannelser.
Det er da rørende, at det lige er mig af alle, der skal stå her og fortælle til alle, at det altså er Dansk Folkeparti, der har været med til at gennemføre alle de her nedskæringer.
Jeg vil gerne gentage, hvad jeg sagde før.
At regeringen og Dansk Folkeparti så har fundet yderligere nedskæringer, fordi der er flere, der starter på en ungdomsuddannelse og en videregående uddannelse, var jo svært at tage højde for på det tidspunkt, da vi fremsatte vores finanslovforslag.
Jeg har forholdt mig til, hvad der er af nedskæringer i det konkrete lovforslag, og samlet set vil det betyde over de næste 4 år, at der skal spares 706 mio. kr. på produktionsskolerne.
Kurt Scheelsbeck (KF), 2010-11-26:
Så kan jeg anbefale ordføreren at dykke nærmere ned i det, for det vil rent faktisk være således, at selv med det her lovforslag, vil der i 2011 og fremadrettet blive brugt flere penge end i 2008.
Når man taler om nedskæringer nu, handler det jo om, at området er eksploderet igennem de seneste år.
Christine Antorini (S), 2010-11-26:
Det er selvfølgelig rigtigt, at der har været en større søgning til produktionsskolerne.
Jeg vil godt minde om, at det jo ikke er sådan noget med, at man som ung bare selv tænker: Hvad har jeg lige lyst til, jeg vælger produktionsskolen.
Vi synes, at det er rigtig godt, at produktionsskolerne er der, for de får faktisk rigtig mange videre, både med et arbejde og en uddannelse.
At der så er flere og flere, der bliver visiteret til dem, siger desværre noget om, at der er for mange unge, som står i en situation, hvor det er den rigtige vej.
Men vi skal da ikke klandre produktionsskolerne for, at de rent faktisk så er gode til at løfte de her unge videre.
Så derfor synes jeg ikke rigtig, man kan bruge det tal til andet end at konstatere, at vi har en fælles opgave i at sørge for, at de unge kommer bedst muligt på vej, og det gør de altså ikke med det her nedskæringsforslag i forhold til produktionsskolerne.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-26:
Forslaget bevirker bl.a., at en afbrudt ungdomsuddannelse ikke længere i sig selv kan medvirke til, at man bliver optaget på en produktionsskole.
Det vil ikke udelukke en ung, der er faldet fra sin ungdomsuddannelse, fra at blive optaget på en produktionsskole – det skal lige siges – det vil altså fremover blive op til Ungdommens Uddannelsesvejledning sammen med den unge at tage stilling til, hvad der skal ske.
Det er heroppe fra talerstolen gentagne gange blevet sagt, at vi nu altså forbyder unge, som er faldet fra en ungdomsuddannelse, at komme på en produktionsskole.
Det gør vi ikke.
Vi lægger sådan set ansvaret og tilliden i hænderne på UU-vejledningen, altså Ungdommens Uddannelsesvejledning, og siger: Nu er det altså op til jer at se på, hvilke tilbud den unge skal have.
Hvem siger, at vi herinde i Folketinget skal bestemme det tilbud?
Hvorfor skal vi lægge nogle snævre rammer, der siger, at man, hvis man er faldet fra en ungdomsuddannelse, så bare skal puttes direkte ind på en produktionsskole?
Det er altså noget underligt noget.
Derudover bevirker det her lovforslag, at produktionsskoleydelsens størrelse for de unge over 18 år kommer til at afhænge af, om man bor hjemme eller man bor ude, ligesom SU'en for de 18-19-årige på en ungdomsuddannelse afhænger af, om man er hjemmeboende eller udeboende.
Dansk Folkeparti har jo sammen med regeringen aftalt en plan for genopretning af dansk økonomi.
Vi har stået i en økonomisk svær situation og en økonomisk svær tid, en økonomisk krise har været over Danmark, men også over resten af verden, og krisen har sat sine spor, det kan vi ikke komme udenom.
Vi har medvirket til at finde 24 mia. kr. og 10 mia. kr.
De 24 mia. kr. går direkte til regningen, mens de 10 mia. kr. er midler, der omprioriteres til andre områder som sundhed, udsatte grupper og uddannelse.
Det er aldrig nogen sinde populært med økonomisk smalkost, men det er nødvendigt, og i Dansk Folkeparti tager vi ansvaret på os, fordi vi er et økonomisk ansvarligt parti.
Det er sådan i ethvert regnskab, uanset om det er statens eller den private husholdning, at indtægter og udgifter altså skal hænge sammen, og det her forslag medvirker til, at statens regnskab hænger sammen, og at en ekstraudgift for krisen dermed betales.
Så derfor kan vi i Dansk Folkeparti også støtte lovforslaget.
Dertil skal siges, at selv om der her er tale om, at man finder penge på et område, som omhandler unge mennesker, betyder det ikke, at vi i Dansk Folkeparti ikke prioriterer de unge.
Men når det er, at man er ude i en situation, hvor der er tale om en krise, der har efterladt en regning i Danmark, der skal betales, så synes vi i Dansk Folkeparti, det er urimeligt, hvis man så kun sender regningen til én bestemt gruppe.
Så derfor gik vi også til forhandlingerne om en genopretning af dansk økonomi med det ønske, at det altså skulle være en aftale, hvor alle skulle holde for.
Så det er altså ikke kun penge, man henter på uddannelsesområdet, altså hos de unge, man henter penge på en lang række områder, og sådan må det være.
Vi skal alle sammen holde for og sikre, at regningen for krisen bliver betalt.
Christine Antorini (S), 2010-11-26:
Det er jo det, vi taler om her.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvad det er, Dansk Folkepartis ordfører siger om, hvor højt man har prioriteret det, for der er sket præcis det modsatte.
Dansk Folkeparti har lagt stemmer til, at der med en grønthøster sker besparelser på samtlige uddannelsesinstitutioner, og det rammer selvfølgelig også produktionsskolerne.
Det her konkrete lovforslag rammer produktionsskolerne yderligere med besparelser på 706 mio. kr., og endelig har Dansk Folkeparti også lagt stemmer til, at for unge, som skal tage bussen eller toget til deres produktionsskole, kommer der lige en prisstigning på 70 pct. på busbilletten, hvis de bor lidt langt fra produktionsskolen.
Det glæder jeg mig til at fru Marlene Harpsøe skal ud og fortælle de her unge på produktionsskolerne – unge, som har en hel række alvorlige problemer, men for hvem produktionsskolen er det rigtige tilbud, for at de kan komme i gang med uddannelse.
Mit spørgsmål til ordføreren lyder: Hvad vil ordføreren gøre med de unge, der så ikke kan komme fra gymnasiet og over på produktionsskolen?
Hvad er det, de så skal gøre?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-26:
Det er jo sådan set, for at besvare sidste spørgsmål, op til Ungdommens Uddannelsesvejledning at se på, hvad det er, den unge skal.
Der er jo flere muligheder.
Jeg må indrømme, at jeg synes, at det er noget mærkværdigt, at man fra Socialdemokratiets side stiller sig på bagbenene over lige netop den her del af lovforslaget.
For jeg synes rent faktisk, man med den del siger til Ungdommens Uddannelsesvejledning, at vi altså har tillid til, at de godt kan finde ud af at vurdere, om en ung skal på en produktionsskole eller måske skal over i en anden ungdomsuddannelse.
Det kan også godt være, at man falder ud af gymnasiet, fordi man ikke lige er interesseret i gymnasiet, men hellere vil tage en hh.
Der kan være mange grunde til, at man falder ud af en ungdomsuddannelse, og det skal ikke nødvendigvis betyde, at man ryger direkte over på en produktionsskole, hvis det er et andet tilbud, man inderst inde har behov for.
Christine Antorini (S), 2010-11-26:
Det er lige præcis den tillid, vi har til uddannelsesstederne og til Ungdommens Uddannelsesvejledning, der gør, at vi slet ikke forstår det her lovforslag.
Men det er jo også, fordi det bare handler om, at regeringen og Dansk Folkeparti skal spare penge, og nu skal det så gå ud over produktionsskolerne.
For hvorfor i alverden skulle et uddannelsessted være interesseret i at henvise en gymnasieelev til en produktionsskole i stedet for at henvise en gymnasieelev til et grundforløb på en erhvervsskole?
Altså, det lyder, som om regeringen og Dansk Folkeparti har en forestilling om, at det bare er alle tiders at henvise gymnasieelever, der falder fra, til produktionsskolen.
Det koster penge, uanset om det er det ene eller det andet.
Det her handler om at give den bedste mulighed til de unge, der af forskellige grunde falder fra.
Tina Nedergaard (V), 2010-11-26:
Altså, måske var det også bare sådan, at jeg lige et kort øjeblik havde lyst til at replicere en lille smule på den konstante kritik, der kommer fra SF over for landbruget.
Det er jo ikke landbruget som erhverv, der på nogen måde har misbrugt billig arbejdskraft fra Østeuropa.
Vi har jo med åbne øjne i den kreds, der bl.a. står bag østaftalen, lukket håndværkere ind, vi har lukket mange mennesker ind, fordi vi ønsker at have et åbent samfund, hvor folk kan komme og bidrage og uddanne sig.
Og den mistænkeliggørelse, der lå over for landbrugserhvervet med, at det lige især var noget, der var inden for landbruget, kan jeg bare ikke bekræfte.
Vi har faktisk haft problemstillinger helt bredt, desværre, i forhold til rekruttering af studerende ind i erhvervsskolesystemet.
Jeg er minister for området og har været i meget tæt dialog med erhvervsskolerne om det, ikke mindst deres forening, som har taget fuldt ansvar for det og sagt, at de gerne vil have det bragt i orden.
Vi har lavet code of conducts om, hvordan man rekrutterer elever og studerende ind i uddannelserne, og jeg vil bare sige, at der ikke er noget belæg for at understrege, at landbrugserhvervet skulle være en særlig skurk i den sammenhæng.
Og ja, det fandt jeg en lille smule stødende, det gjorde jeg.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-26:
Ja, undskyld, men jeg kan ikke lade være med at få et smil frem på læben.
Jeg ved selvfølgelig godt, at en del af forslaget har nogle konsekvenser.
Der er en ydelse, der bliver sat ned for nogle, og det er jo selvfølgelig aldrig sjovt at skulle miste nogle penge.
Men lige med hensyn til det her kan jeg ikke lade være med at få et smil frem på læben, for det lyder, som om man fra Socialdemokratiets side slet ikke har læst lovforslaget.
Altså, hvad er det, man ikke forstår?
Jeg er ked af, at jeg er nødt til at sige det, men jeg håber virkelig, at man vil sætte sig ned og læse lovforslaget grundigt og så se, hvad der egentlig står.
For man kan stadig væk blive visiteret eller vurderet, eller hvad man kalder det, til at starte på en produktionsskole, hvis man er faldet fra en ungdomsuddannelse.
Det forhindrer det her lovforslag ikke.
Det kan man stadig væk.
Så ville jeg også ønske, at man fra Socialdemokratiets side tog et økonomisk ansvar og havde det med i sin politik.
Vi har været med til at finde mere end 24 mia. kr. for at genoprette dansk økonomi, og det har vi gjort, fordi vi er ansvarlige.
Den løsning, man har fra Socialdemokratiets side sammen med SF, går ud på, at man fremlægger »En Fair Løsning«, der er underfinansieret med mellem 11 og 29 mia. kr.
Vores forslag er finansieret.
Christine Antorini (S), 2010-11-26:
I S og SF's plan »En Fair Løsning« er der skattestigninger for 18 mia. kr.
Men jeg er nødt til at sige, at vi jo ikke tog højde for, at der i den endelige finanslovaftale, som regeringen og Dansk Folkeparti lavede – ud over de knap 4 mia. kr., der var i nedskæringer på uddannelse og forskning – så lige på bare Undervisningsministeriets område kom en ekstraregning på 520 mio. kr., fordi der var flere unge, der startede på en ungdomsuddannelse og på en videregående uddannelse, og det meroptag skulle uddannelserne gudhjælpemig også selv betale.
Så det er rigtigt, at vi ikke har indregnet, at man kunne finde på at gennemføre endnu flere nedskæringer
, men dem, der oprindelig var i finanslovoplægget, bliver annulleret.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-11-26:
Det skal der nok findes udveje for.
De er meget dygtige, og de skal nok finde de rigtige anbefalinger til de unge mennesker.
Når vi så har kritikken her – og der er også fejltal i det, som ordføreren bringer frem – bliver jeg nødt til at spørge, for nu kan jeg jo høre, at man forventer, at man selv får en anden betydelig arbejdspost efter et folketingsvalg, om Socialdemokraterne så ruller hele genopretningspakken tilbage.
Og betyder det, at vi kan regne med skattestigninger for 31,5 mia. kr.?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-11-26:
Jamen kunne ministeren så ikke bare redegøre for, hvad det er for nogle sager, ministeren refererer til i sin tale?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-26:
Nej, det kan jeg ikke.
Altså, jeg har lov til nøjagtig som enhver anden politiker, der står på den her talerstol, at reagere på, at man kommer med en uunderbygget påstand om et erhverv.
Der blev sagt, at især landbruget har brugt dem som billig arbejdskraft.
Det er der ikke noget belæg for.
Dansk landbrug stod i en situation i flere år, hvor de ikke kunne rekruttere danske elever, og derfor har de naturligvis trukket mere på ordningen end områder, hvor det har været let at tiltrække danske elever.
Så vil jeg i øvrigt ikke gøre det odiøst, at et erhverv ansætter mange elever.
Det, som hele den praktikpladsaftale, som de fem partier i globaliseringskredsen har indgået forlig om, går ud på,
er sådan set at skabe flere praktikpladser; det er ikke en selvstændig målsætning at pege fingre ad de erhverv, der rent faktisk bidrager med dem.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-11-26:
Det lovforslag, vi nu behandler, er et led i regeringens genopretningspakke, og det er en del af den samlede pakke og alle de målrettede initiativer, som er planlagt på Undervisningsministeriets område.
Men indimellem er vi altså nødt til at gå ind og lave nogle prioriteringer, og det har vi gjort.
For Venstre er det meget vigtigt at pointere, at med de prioriteringer, vi så har foretaget, har vi haft to meget vigtige overordnede ting, som der skulle være set på.
Den ene var, at de prioriteringer, der ville ændre i den økonomiske situation, ikke måtte vedrøre kerneaktiviteter i form af kompetencegivende uddannelse på ungdomsuddannelser og videregående uddannelser.
Og det har også været sådan, at vi har set på, om det er områder, som ikke tidligere har været omfattet af effektiviseringskrav, og hvor der for de flestes vedkommende har været en stigende aktivitet i de senere år.
De to parametre har været meget vigtige.
Man kan måske sige, at det er indirekte.
I forhold til at opfylde 95-procents-målsætningen kan et produktionsskoleophold være med til at hjælpe, men det er ikke i sig selv kompetencegivende.
Forslaget har derfor til formål, at vi nu målretter tilbud til de unge, som har et reelt behov for at få den ekstra hjælp på vejen.
Vi lavede jo også tidligere på foråret en lov om, at man skulle være uddannelsesparathedsvurderet, at der skulle være fulgt op på, hvad det var, der manglede, for at man var klar til at gå i gang med en ungdomsuddannelse.
Dette lovforslag er så målrettet de elever, som var startet på en gymnasial ungdomsuddannelse, men som vælger at stoppe.
Det kan være af den ene eller den anden årsag, men det er forkert vurderet, at de så vil være egnet til at gå direkte ind i produktionsskolen.
Det er unødvendigt, for at sige det sådan.
Det vides ikke, hvor de er faldet fra, men oftest har det været på gymnasieområdet, de er faldet fra, og så er de gået over i et produktionsskoleforløb.
Det bliver sådan, at de ikke automatisk kan komme ind i produktionsskoleforløbet.
Det skal være sådan, at produktionsskolerne er for de elever, der har et reelt behov, og det er dem, produktionsskolerne er fantastisk dygtige til at løfte.
Venstre støtter lovforslaget.
Nej, jeg har lige sagt i talen, som jeg oven i købet læste op for at være sikker på, at jeg fik det hele med, at det er rettet mod de elever, der kommer fra gymnasiale uddannelser, og som falder fra der og så kommer over på en produktionsskole.
Det er ikke det rigtige sted, de skal hen.
Produktionsskolerne har nogle kerneelever, som de har gjort rigtig meget for, og dem beholder de.
Christine Antorini (S), 2010-11-26:
Jeg skal da love for, at Venstre er blevet hårde og præcise i forhold til produktionsskoleeleverne, som jo er en af de målgrupper, som det overhovedet er vigtigst at vi får tag i på en positiv måde, hvis vi skal gennemføre 95-procents-målsætningen.
Kunne Venstres ordfører ikke bare sige, hvad det her handler om?
Det her lovforslag får som konsekvens, at produktionsskolerne skal spare 706 mio. kr. over de næste 4 år.
Det er det, der er sagens kerne, og ikke alt muligt andet.
Det her er bare et spareforslag, der rammer de unge, som vi overhovedet har mest brug for rent faktisk får en god start for at komme i gang med noget uddannelse.
Vi ved jo godt begge to, fordi vi har siddet med uddannelsesområdet længe, at der er en løbende diskussion om, om der er nogle unge, som for nemt bare bliver henvist til at kunne starte på en gymnasial uddannelse.
Og derfor tror jeg at man er nødt til at diskutere det her omvendt og sige, at hvis vi nu anerkender, at der kan være nogle, der ikke skulle have haft lov til at starte på gymnasiet, men i virkeligheden burde have været henvist til et andet uddannelsesforløb, og nu står i en situation, hvor man må konstatere, at det kan de ikke klare, så er det en god mulighed, at man kan vælge, at det skal være produktionsskolen, hvis det er det rigtige.
Det kan også godt være, at det skal være en anden ungdomsuddannelse – det vil jeg ikke tage stilling til, for jeg er ikke vejleder.
Men med det her lovforslag forbyder man den mulighed, der er, selv om det er det rigtige tilbud for den unge, altså sådan, at hvis man falder fra en gymnasial uddannelse, kan man ikke komme på produktionsskolen, selv om det var den, der kunne hjælpe en videre.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-11-26:
Det drejer sig om, at der måske er forskellige økonomiske incitamenter til overhovedet at starte på produktionsskolen.
Nu står jeg lige her og oplister bare tre steder, hvor jeg ved at man vil kunne gå ind og starte, hvis man er faldet fra.
Det kunne være SOSU, det kunne være erhvervsuddannelsesområdet, det kunne være mesterlæreområdet.
Bare på den tid, hvor ordføreren siger sit, står jeg og tænker, at der i hvert fald er tre veje, som jeg ved er åbne i morgen, hvis der er en, der falder fra og har mulighed for at starte op der.
Derfor er produktionsskolen ikke det rigtige sted.
Produktionsskolen skal hjælpe med en ekstra chance og støtte op og give den praktiske viden og erfaring plus støtte op om noget faglighed, som ikke har været til stede hos det unge menneske.
Men uddannelsesparathedsvurderingen, som vi nu forlanger skal foreligge, viser jo klart, at når den unge var startet på en gymnasial uddannelse, var det, fordi der var en mulighed, der var noget at bygge på, der var allerede noget faglighed til stede i det unge menneske. Det kan da godt være, det er noget helt andet, man så skal, ja, ja, men jeg har allerede listet tre steder, hvor man kan starte i morgen.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-11-26:
De unge, som ordføreren taler om, får jo den hjælp, de skal have, på produktionsskolen, og der bliver de også ved med at kunne gå.
Men i øjeblikket er det sådan, at når man falder ud af gymnasiet, kan man godt gå over på produktionsskolen.
Og et eller andet sted må ordføreren da give mig ret i, at man er vurderet fagligt, når man kan starte på et gymnasieforløb – er det ikke korrekt?
Christine Antorini (S), 2010-11-26:
Jeg kunne godt tænke mig, at Venstres ordfører gjorde sig en overvejelse om, om det bare er sådan, at det er ressourcestærke gymnasieelever, der lige pludselig finder ud af, at de alligevel ikke har lyst til gymnasiet, men at de hellere bare lige vil på produktionsskole.
Sådan lyder det jo, og hvis det var virkeligheden, ville jeg sige: Jamen det skal de selvfølgelig ikke.
Kunne man forestille sig, at der er et antal unge, som starter på en gymnasial uddannelse, fordi der ikke nødvendigvis lige har været den stopklods forinden, at nogen har sagt: Det er måske ikke det, du er egnet til at starte på?
Vi ved jo godt, at der måske er en gruppe, der starter på en gymnasial uddannelse, og som ikke burde være startet der.
Så finder de ud af i løbet af startperioden, at det skulle de absolut ikke være startet på, og man når så frem til, at fordi de faktisk havde en kombination af problemer ligesom den målgruppebeskrivelse, der er for produktionsskoleelever, skulle de måske være startet der.
Eller forestiller Venstre sig bare, at det er noget, man synes er rigtig sjovt, at man falder fra på gymnasiet, og at det bare er alle tiders at starte på produktionsskolen?
For jeg forstår slet ikke den der overvejelse om, at det bare er sløseri og spild af tid.