runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2013-05-23:
Jamen så vidt jeg husker de sidste tal, vi fik fra RUT-registeret, var det vist sådan cirka noget med 47.000, der arbejdede på en udenlandsk overenskomst.
De var registreret i RUT-registeret, men arbejdede på en anden overenskomst end dansk.
Det er til at finde, at det ikke har hjulpet så meget – det er bare noget kontrol med, at de arbejder.
Det er jo det, som det her beslutningsforslag skulle gøre, nemlig bremse tilgangen til arbejdsmarkedet i Danmark af arbejdskraft til en rimelig løn.
Vi har jo mange danskere, der arbejder i Norge f.eks. De søger jo arbejde hjemmefra, inden de kommer derop; de har en ansættelseskontrakt.
Ville det være så slemt, hvis nu en polak eller en ungarer skulle have en ansættelseskontrakt, inden vedkommende kom til Danmark for at arbejde?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-23:
Har Dansk Folkeparti egentlig noget imod, at helt almindelige danskere kan hyre østarbejdere til f.eks. at få ordnet deres garage, eller hvad det nu måtte være, til en lavere pris end det, en dansk håndværker gør det for, og med den konsekvens, at den danske familie har flere penge til overs til sig selv, som den kan bruge på andre ting, på andre produkter, på andet forbrug, der skaber job i andre sektorer i Danmark?
Hvad er det grundlæggende problem i det?
Er det ikke en god ting, at danskere har den mulighed, ligesom de har mulighed for at købe alle mulige andre varer, som ikke er produceret i Danmark, men som altså er billigere, bl.a. fordi arbejdskraften er billigere i andre lande, og derfor bliver produktet billigere.
Det gør så, at den danske familie har penge tilovers, som den kan bruge på andre ting.
Mette Frederiksen (S), 2013-05-23:
Ja, jeg har, man kan sige, i hvert fald den – en god nyhed er det nok ikke – tilkendegivelse, at der er en stigende kommunal interesse i spørgsmålet om social dumping.
Og jeg kan i hvert fald mærke i det parti, jeg selv repræsenterer, nemlig Socialdemokratiet, at vores borgmesterkandidater jo i dag ser kampen imod social dumping og dermed også kampen for et ordentligt arbejdsmarked som en helt integreret del af deres kommunale arbejde.
Der pågår, som spørgeren helt korrekt siger, lige nu forhandlinger mellem regeringen og KL.
Dem vil jeg meget nødig komme ind på, før vi har en aftale.
Jeg vil til gengæld gerne sige, at jeg betragter brugen af arbejdsklausuler som et væsentligt element i kampen mod social dumping, og det er selvfølgelig også derfor, vi sammen med Enhedslisten allerede har valgt at udvide den statslige brug arbejdsklausuler, sådan at også statslige selskaber nu fremefter skal benytte sig af dem.
Så det er et godt redskab.
Bent Bøgsted (DF), 2013-05-23:
Tak, formand.
Det er jo korrekt, at ministerens regering sammen med den tidligere regering har lavet utrolig mange tiltag, der åbner op for adgangen fra EU.
Der var Dansk Folkeparti ikke med, fordi vi var imod den adgang.
Det er så det, det er.
Der er også lavet mange tiltag, det skal jeg medgive ministeren, imod social dumping, og dem har Dansk Folkeparti så også stemt for, men er det ikke også et problem, når man kigger på de tiltag, der er lavet, at de ikke sætter nogle begrænsninger for adgangen til det danske arbejdsmarked for dem, der ikke er inde under en overenskomst eller er registreret i RUT-registeret?
Der er utrolig mange, der kommer til Danmark og arbejder, som ministeren selv sagde, til noget, der er under danske lønninger, bl.a. også på vikarområdet og på de grønne områder.
Der kommer mange ind, som arbejder der.
Det her forslag kunne jo være medvirkende til, at man havde kontrol med tilgangen til det danske arbejdsmarked.
Det er jo ikke sådan, at det her forslag siger, at man ikke kan komme til Danmark og arbejde, der skal bare være kontrol med tilgangen.
Men hvor ser ministeren at de tiltag, der er lavet, vil hindre, at man kan arbejde i Danmark under danske lønninger?
Mette Frederiksen (S), 2013-05-23:
Det er faktisk interessant, at spørgeren selv henleder opmærksomheden på det danske overenskomstsystem, herunder adgang til konfliktretten, for som jeg husker, har Dansk Folkeparti tidligere været interesseret i at begrænse danske lønmodtageres adgang til at konflikte.
Jeg bliver bare nødt til at gentage – vi har haft diskussionen før – at begrænser man danske lønmodtageres adgang til at konflikte, så bliver det uligt sværere at lave overenskomster og etablere et fortsat overenskomstsystem, som både er til fordel for arbejdsgivere og arbejdstagere.
Så lad mig bare benytte lejligheden til at advare stærkt imod – det har jeg også gjort tidligere – at man begynder at begrænse adgangen til at kunne konflikte, for at have et overenskomstsystem i Danmark, hvor der ikke er nogen konfliktret, mener jeg simpelt hen ikke lader sig gøre.
Bent Bøgsted (DF), 2013-05-23:
Det her forslag har ikke noget med konfliktret at gøre.
Hvis man kigger på det med konfliktretten, er det her med begrænsninger i konfliktretten bare, at vi ønsker, at man skal respektere danske overenskomster, også hos de fagforeninger, der hører under LO.
Men lad det nu ligge, det er en afsluttet debat.
Det her forslag går ud på, at man kan kontrollere tilgangen til arbejdsmarkedet, også for dem, der er underbetalt, sådan at de skal søge arbejde hjemme, og at de ikke kan komme her til Danmark og arbejde, før deres eget lønniveau er oppe på et niveau med det danske. Så ville det være nemmere at kontrollere.
Men alt det, der er lavet, er – sådan som ministeren siger – for så vidt godt nok, men det sætter jo ikke begrænsninger for dem, der arbejder i underbud.
Nu skal vi også på et tidspunkt have vikardirektivet.
Det stopper jo heller ikke, at man underbyder på det danske arbejdsmarked.
Det er sådan set det, der er problemet.
Det kunne det her forslag jo hjælpe på.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-23:
Jeg vil bare spørge ordføreren om en ting.
Venstre og Dansk Folkeparti har jo tidligere fremsat et fælles beslutningsforslag, der handler om en begrænsning af konfliktretten.
Det er jo sådan, at hvis en virksomhed i forvejen har tegnet en overenskomst, en hvilken som helst overenskomst, vil LO, fagbevægelsen eller andre fagforeninger for den sags skyld, have adgang til at konflikte den pågældende virksomhed for at få en LO-overenskomst.
Mit spørgsmål er: Har Venstre erkendt, at det er en fejl, at man har fremsat det forslag, vil man opretholde det, vil man genfremsætte det på den her side af et folketingsvalg, vil man genfremsætte det efter et folketingsvalg, hvor Venstre og Dansk Folkeparti eventuelt – de højere magter, som jeg nok skal lade være med at påkalde, forbyde det – vil få flertal for sådan et forslag?
Altså, fastholder man det forslag, og vil man fremsætte det enten på den her side af et valg eller efter?
Mette Frederiksen (S), 2013-05-23:
Jeg bliver bare nødt
til at sige, at diskussionen om nogle borgerlige partiers ønske om at begrænse konfliktretten i Danmark da ikke er afsluttet, for selv om de borgerlige partier, der har det ønske, ikke har fået flertal for deres beslutningsforslag, så tror jeg da ikke, at man har lagt det i graven.
Derfor er det da relevant at diskutere, for man kan jo ikke begge dele.
Man kan jo ikke stille sig op i Folketingssalen i dag og ønske at fremme det danske overenskomstsystem og så på den anden side – den er så ikke så aktiv i dag, kan jeg forstå, men jeg vil tro, at den stadig er der – ønske at begrænse danske lønmodtageres adgang til at kunne konflikte, for det er jo en illusion at tro, at man kan oppebære, udvikle og fremtidssikre det danske overenskomstsystem, hvis man begrænser konfliktretten.
Derfor, undskyld mig, så giver jeg i al respekt ikke meget for beslutningsforslaget her, for jeg ved jo, at der er tanker hos flere borgerlige politikere om at begrænse konfliktretten, og gør man det, så bliver værdien af overenskomsterne jo altså noget mindre.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-23:
Jamen jeg er da glad for, at det på hr. Finn Sørensens foranledning blev præciseret, at vi har en forskellig tilgang og opfattelse af, hvad der egentlig er problemet her, eller hvor stort et problem EU er.
For der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi i Enhedslisten i høj grad anser EU for i virkeligheden at være problemet.
Det ser man jo ikke mindst på det område, jeg selv arbejder meget med, nemlig cabotagekørslen, hvor det jo i høj grad er de forordninger og direktiver på området, som EU har skabt, som gør det her muligt.
Altså, jeg synes, det er fint, at vi arbejder en vis legemsdel ud af bukserne for at kontrollere for snyd og bedrag, for det forekommer, men der er jo en række direktiver og forordninger på de forskellige områder til regulering af den såkaldte fri bevægelighed osv., som gør, at vi har det her problem.
Det er mig derfor stadig en gåde, hvordan regeringen og det store flertal i det her Folketing ikke kan få ind i deres hoveder, at det jo så i virkeligheden er det, man må lave om på.
Jeg fornemmer ikke nogen vilje til ligesom at prøve at gå ind og lave om på forordninger og direktiver, som skaber det her problem.
Mette Frederiksen (S), 2013-05-23:
Det er jeg selvfølgelig ikke enig i.
Jeg er ikke enig i, at regeringen ikke via de kanaler, vi har i det europæiske samarbejde, søger at få tingene i en retning, der både set med – for vores vedkommende – centrum-venstre-briller og med danske briller er ønskelig.
Det er selvfølgelig ikke rigtigt.
Altså, vi sidder lige nu og diskuterer bedre håndhævelse af udstationeringsdirektivet, og der har vi selvfølgelig en meget, meget klar interesse i, at det defineres og håndhæves i den retning, som er nødvendig, nemlig at reglerne skal overholdes.
Det er helt korrekt forstået, at jeg er stærk tilhænger af det europæiske samarbejde; jeg var engang i lighed med hr. Henning Hyllested imod, men jeg gik så allerede bort fra det synspunkt, da jeg var 15-16 år – det kan nås endnu for andre – fordi jeg selvfølgelig synes, at styrken i at have et integreret samarbejde klart overstiger de ulemper, der er.
Jeg tør knap tænke tanken til ende, hvis Danmark skulle vælge at forlade det europæiske samarbejde.
Det ville være et ualmindelig stort problem, ikke blot for danske lønmodtagere og virksomheder, men for Danmark som helhed.
Men det siger sig selv, at inden for rammerne af det europæiske samarbejde, vi er en del af, skal vi selvfølgelig søge at ændre tingene i den retning, vi synes er den rigtige, og der vil beskyttelse af lønmodtagerrettigheder altid stå højt på vores dagsorden.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-23:
Det vil jeg også gerne tro på at man selvfølgelig gør.
Jeg synes så bare ikke, at man er lykkedes ret godt med det, i og med at vi på arbejdsmarkedsområdet står med en række forordninger og direktiver, som gør, at der bliver skabt det her arbejdsmarked, hvor folk kan arbejde til langt under overenskomstmæssige vilkår.
Det hænger jo også sammen med, at grundpræmissen i det europæiske samarbejde, som ministeren hylder så meget – for mit vedkommende må jeg så sige, at det er ved at være sidste udkald – er liberalisering, liberalisering, liberalisering.
Og det er også derfor, at man ser, at konfliktretten – ministeren har selv nævnt konfliktretten – via domme ved EU-domstolen bliver begrænset og beskåret, så den danske fagbevægelse, den svenske fagbevægelse osv. ikke kan tage det våben, som er det ultimative til at sikre de her ordentlige arbejdsvilkår, i brug.
Mette Frederiksen (S), 2013-05-23:
Det er jo et spørgsmål om, hvorvidt spørgeren har ret i den påstand.
Der er ingen tvivl om, at reglerne om fri bevægelighed grundlæggende går i den retning, at man skal kunne bevæge sig så frit som muligt, hvad enten man er lønmodtager eller virksomhed.
Men hvis jeg samlet set kigger på den del af dansk lovgivning, der relaterer sig til EU, så synes jeg sådan set, at billedet er ret nuanceret.
Altså, i den her samling behandler vi et vikardirektiv, som har til formål at fremme vikarers rettigheder på det europæiske arbejdsmarked.
Så jeg synes, at når man kigger på det samlede arbejdsmarked, og også ser på andre regler vedrørende arbejdsmiljø og beskyttelse, kan man se, at billedet er mere nuanceret end det, spørgeren lægger op til.
Hans Andersen (V), 2013-05-23:
Forslagsstillerne ønsker med dette beslutningsforslag at sikre, at udlændinge i Danmark skal arbejde på almindelige danske løn- og ansættelsesvilkår, og at regeringen skal pålægges at arbejde for, at østeuropæere ikke kan tage arbejde i Danmark, før lønforskellen mellem Danmark og Østeuropa er mindsket.
Derudover ønsker forslagsstillerne, at regeringen skal arbejde for, at man skal søge arbejde i Danmark fra sit hjemland.
Borgeren skal kunne fremlægge en ansættelseskontrakt, hvoraf det fremgår, at ansættelsen sker på almindelige danske løn- og arbejdsvilkår, således at man ikke kan arbejde i Danmark, førend dette er på plads.
Jeg vil gerne indlede med at sige, at i Venstre mener vi, at det er utrolig vigtigt, at alle, der arbejder i Danmark, sådan set overholder de principper, vi har, om det.
Vi er sådan set modstandere af social dumping, som vel må være baggrunden for, at Dansk Folkeparti fremsætter det her forslag.
Det var også derfor, Venstre var med til at lave RUT-registeret, som vi jo også lige i øjeblikket er med til – hvad kan man sige? – at justere og modernisere.
Så det er sådan set den retning, vi synes det skal gå i.
Altså, vi synes, at det er uacceptabelt, at der finder social dumping sted.
Vi synes ikke, at det er fair over for de arbejdsgivere, der ønsker at være til stede på det danske arbejdsmarked, og som ønsker at drive en helt almindelig, ordentlig virksomhed.
Men problemet findes måske mere i det her med, at danskere i højere grad skal kunne se en økonomisk fordel i at tage job.
Der er jo omkring 14.000 danskere, der går på arbejde i dag, for hvem det ikke økonomisk kan betale sig.
Ud over det er der 57.000 danskere, som er på overførselsindkomst, og hvor gevinsten ved at skifte den ud med et job er overordentlig lille; det økonomiske incitament til at tage et arbejde er forsvindende lille eller nærmest ikke til stede.
Vi har set små takter i den retning med den seneste aftale om kontanthjælpsreformen, men det kan jo stadig væk ikke betale sig at arbejde som kontanthjælpsmodtagere, hvis man er over 30 år, altså, man mangler simpelt hen en økonomisk tilskyndelse til at tage et arbejde.
Vi vil gerne stå fast ved arbejdskraftens frie bevægelighed mellem de europæiske lande.
Det skal kunne lade sig gøre at arbejde på tværs af landegrænser.
Problemet med ledigheden i Danmark løser vi ikke med det her beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, det løser vi ved, at der bliver skabt nye arbejdspladser i Danmark, og ved, at vi får sat nogle bedre rammevilkår for danske virksomheder.
Vi skal sådan set arbejde for, at virksomhederne i Danmark kan konkurrere med virksomheder i Sverige, Norge, Tyskland osv.
På den baggrund kan vi ikke tilslutte os beslutningsforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-23:
Her har vi så med et forslag fra Enhedslisten at gøre, som i hvert fald i sin konsekvens vil medføre flere danskere på overførselsindkomst.
I dag kan man få supplerende dagpenge i 30 uger inden for 104 uger.
Før 2008 kunne man få supplerende dagpenge i 52 uger, men i 2008 ændrede man de her regler.
Kun hver tredje modtager af supplerende dagpenge søgte aktivt fuldtidsarbejde mod otte ud af ti ledige generelt.
Hvis man vedtager det her beslutningsforslag, vil det betyde, at den strukturelle ledighed stiger, altså at flere mennesker vil blive ude af stand til at forsørge sig selv eller i hvert fald være på overførselsindkomst.
Ud over det vil det selvfølgelig også have en lang række økonomiske konsekvenser.
Det vil koste i omegnen af 500 mio. kr. at gennemføre det her forslag.
Det her forslag trækker på alle måder i den forkerte retning i forhold til de udfordringer, Danmark står over for.
Vi har bestemt ikke brug for flere danskere, der er på overførselsindkomst, for der har vi i forvejen rekord, da vi ligger langt højere end de velfærdssamfund, som ligger omkring os.
Men måske overrasker det ikke, at Enhedslisten kommer med sådan et forslag, for det er trods alt et parti, som på sin hjemmeside skriver, at alle skal have ret til mindst 15.000 kr. at leve for om måneden – 15.000 kr. at leve for!
Det vil så betyde en kontanthjælp, der ligger i omegnen af 25.000 kr.
Liberal Alliance kan naturligvis ikke støtte det her lovforslag, som ikke alene er skadeligt for Danmarks økonomi, men bestemt også til skade for de mange ledige, som vil komme på overførselsindkomst – mange af dem måske permanent, hvis man genindfører de gamle regler.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Hvis en arbejdsløs får et deltidsjob på 20 timer og får suppleret op til 37 timer, betaler a-kassen og dermed delvis det offentlige 17 timers dagpenge.
Hvis den arbejdsløse så får opbrugt sine supplerende dagpenge og siger, at det ikke går, og at vedkommende ikke kan leve af de 20 timer, men er nødt til at gå tilbage til fuldtidsunderstøttelse, skal a-kassen og dermed det offentlige betale 37 timer.
Det vil sige, at der er en merudgift, hvis ikke vi kan have et dynamisk system.
Det kunne jo også være, at vedkommende kom på fuld tid, og så var der ingen problemer, og det kunne være, at vedkommende fik to deltidsjob, og så var der heller ingen problemer.
Men i den særlige situation, hvor vedkommende ikke kan få eller ikke bliver anvist fuldtidsarbejde, er det billigere for samfundet at have et supplerende dagpenge-system, end at vedkommende må gå over på fuldtidsdagpenge.
Er det helt sort snak for ordføreren?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-23:
Det, der er sort snak, er det her – når man ser på det her forslag som en helhed, vil det medføre, at flere mennesker vil komme på overførselsindkomst.
Enhedslisten ligger muligvis inde med andre beregninger, som man muligvis selv har lavet, men jeg holder mig til de beregninger, som er lavet af Finansministeriet, og som er givet i svar på spørgsmål, der er stillet i forbindelse med det her.
Og der er vurderingen altså, at det her vil medføre et fald i den strukturelle beskæftigelse på 1.700 personer – altså 1.700 mennesker, som vil være på overførselsindkomst i stedet for at være i arbejde.
Ud over det vil det koste en del penge, som kun kan komme ind gennem højere skatter og afgifter, og det trækker også ned i forhold til ledigheden.
Jeg har det sådan, at når vi her i Folketingssalen behandler forslag, må man jo se på helheden, og helheden og det, der står tilbage her, er altså et fald i beskæftigelsen, og det kan vi ikke stemme for.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Nu plejer hr. Joachim B. Olsen jo at være meget glad for at tilgodese erhvervslivets interesser, fordi de skal være konkurrencedygtige, og jeg vil spørge: Er det ikke en god ting for en arbejdsgiver at kunne tage en deltidsansat?
Jeg har mødt mange arbejdsgivere, der har ærgret sig, når de efter 30 uger har måttet sige farvel til en god medarbejder, men desværre ikke har haft penge eller for den sags skyld arbejde til, at vedkommende går op på fuld tid.
Og så må en ny ledig tage det nye deltidsjob.
Det er jo ikke en god forretning.
Og det er jo logisk nok, at man siger nej tak til at arbejde videre på 20 timer, hvis man sætter penge til og skal bære penge med på arbejde.
Det ville jeg heller ikke personligt gøre – så ville jeg gå ned og forlange min fuldtidsunderstøttelse, indtil der var arbejde.
Det regnestykke, vi så i øvrigt hørte, altså at det øger den strukturelle arbejdsløshed, er jo også notorisk forkert.
Så længe der er mere arbejdskraft, end der er job, så længe man kan søge 100 job uden at få et, er der et overskud af arbejdskraft, og det vil sige, at uanset om nok så mange ikke søger på deltid, vil det til enhver tid være sådan, at systemet vil pålægge dem at tage det arbejde, de bliver anvist, plus at der vil være rigeligt af fuldtidssøgende folk, som så søger de job.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-23:
Det er en holdning, som Enhedslisten står ret alene med.
Altså, der må jeg konstatere, at man sådan ret bredt i Folketinget har en vis tiltro til det, man kan kalde sådan gængs økonomisk tænkning, som jo ikke udtryk for en eller anden speciel ideologisk tænkning, men bygger på noget empiri, som man er nået frem til, i forhold til hvad forskellige politiske tiltag har af virkning ude i virkeligheden.
Og der er virkeligheden altså den, at genindfører man de regler, man havde for supplerende dagpenge – altså det, som Enhedslisten ønsker her – viser erfaringerne, at det vil øge den strukturelle ledighed.
Flere mennesker vil være på overførselsindkomst.
Det kan ingen være tjent med.
Det sænker Danmarks velstand, og det er ikke det, vi har brug for.
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-23:
Supplerende dagpenge er og bliver en midlertidig ydelse, som man kan modtage i forbindelse med kortvarig ledighed eller, hvis man har været ledig i et stykke tid, i en kortvarig periode for ligesom at kunne komme ind på arbejdsmarkedet.
Og en midlertidig ydelse bør det sådan set også fortsat blive ved med at være, for det er vigtigt, at man arbejder hen imod at kunne blive fuldtidsbeskæftiget, hvis det er det, man gerne vil.
Så vi mener, det er vigtigt, at der bliver holdt fast i det princip, at supplerende dagpenge skal være en midlertidig ydelse.
Men jeg har det altså blot sådan, og vi har det blot sådan fra Det Konservative Folkepartis side, at det er vigtigt, at man ikke indretter sit liv efter, at man kan få supplerende dagpenge som et delvist forsørgelsesgrundlag.
Derfor mener vi sådan set ikke, at den nuværende tidsbegrænsning på de 30 uger skal udvides til 52 uger.
Vi mener faktisk derimod, at man skal fastholde de 30 ugers tidsbegrænsning, og det er baggrunden for, at vi siger nej til forslaget fra Enhedslisten.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Jamen jeg er da glad for, at vi ikke skal slås om, at det skal være en varig ordning.
Det kunne jeg nu ellers godt tænke mig, men det er der ikke flertal for i det her Folketing.
Der bliver nok flertal for vores forslag her på et tidspunkt, det er jeg overbevist om.
Men der er jo ingen mennesker, der indretter deres liv efter at have deltidsbeskæftigelse og være på supplerende dagpenge.
De 30 uger blev vedtaget i en højkonjunkturperiode – er vi enige om det?
Det var i 2007-08.
Og vi er i øjeblikket i en krise, som ikke ser ud til at være ovre til første december – er vi også enige om det?
Der er folk, der kommer i klemme.
Finder ordføreren det ikke uheldigt, at folk må sige nej tak til deltidsjob for ikke at miste penge?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-23:
Skal det så forstås sådan, at ordføreren er uenig med beskæftigelsesministeren og også De Radikales arbejdsmarkedsfører, hr. Nadeem Farooq?
Jeg kan citere beskæftigelsesministeren, som den 1. oktober 2012 til avisen.dk sagde: »Jeg vil gerne rette en ret væsentlig misforståelse, der desværre har bredt sig mange steder.
At ansøge om kontanthjælp er ikke ensbetydende med at skulle flytte fra hus og hjem«.
Hun siger videre: »Som udgangspunkt kan man godt blive boende i sit hus, selv om man modtager kontanthjælp.
Er der væsentlig friværdi, kan man blive bedt om at optage et lån - men hvis banken siger nej, er det ikke i sig selv tilstrækkelig grund til at nægte kontanthjælp«.
Hr. Nadeem Farooq udtaler: »Man har kunnet forstå på mediernes dækning af dagpengereformen, at en lang række danskere der står til at falde ud af dagpengesystemet til nytår, er nødt til at sælge deres huse for at være berettiget til kontanthjælp.
Eigil Andersen (SF), 2013-05-23:
Det kan jeg godt.
Hr. Joachim B. Olsen har også ved tidligere lejligheder spurgt mig om noget i den retning.
Jeg kan f.eks. fortælle, at HK har lavet en undersøgelse blandt nogle af sine arbejdsløse medlemmer, nemlig dem, som havde ½ år tilbage af deres dagpengeperiode, da undersøgelsen blev lavet – jeg tror, det var her i efteråret.
Undersøgelsen viser, at af den gruppe her sagde de 40 pct., at de ville stå over for, at de måtte forlade deres ejerbolig – deres parcelhus eller deres ejerlejlighed.
De måtte altså sætte den til salg, eller den måtte i værste fald gå på tvangsauktion, fordi de ikke ville have råd til at blive boende, hvis de mistede deres dagpengeret og fik en indtægt på 0,0 kr.