runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susanne Eilersen (DF), 2016-05-24:
Tak for det.
For Dansk Folkeparti er borgernes retssikkerhed også utrolig vigtig – ingen tvivl om det – og det er lige så vigtigt, at Folketinget har de bedste forudsætninger for at træffe beslutninger ud fra, når de behandler et lovforslag.
Derfor er der jo også udarbejdet den her fine vejledning om konsekvensanalyser på ikke mindre end 80 sider fra marts 2015.
Den analyse indeholder de nærmere retningslinjer for, hvordan den enkelte ressortminister er forpligtet til at udarbejde deres lovforslag.
Med det her beslutningsforslag vil Socialistisk Folkeparti pålægge regeringen, at der obligatorisk skal foretages konsekvensvurderinger, hvis lovforslaget skønnes at have væsentlige konsekvenser for retssikkerheden.
Som reglerne er i dag burde alle sådan nogle konsekvenser kunne blive redegjort for.
Det er der i hvert fald ikke nogen lovmæssig hindring i, som vi lige har hørt justitsministeren redegøre utrolig grundigt for, og sker det ikke, burde reglerne jo præciseres over for ministerierne, og vi har jo så også fået en tilkendegivelse fra ministeren her i dag for, at der nu bliver udsendt et hyrdebrev, som lige spidser pennen, hvis man kan sige det på den måde.
Så derfor mener Dansk Folkeparti, at SF med det her beslutningsforslag sparker en åben dør ind.
Men det er jo altid rart at have taget den her diskussion fra talerstolen, for det har gjort, at vi nu får det her hyrdebrev, og at forslagsstillerne jo også får noget ud af det, ved at der ligesom bliver fulgt op på nogle ting.
Det synes vi jo altid er rart, og det er altid rart at have den her diskussion, fordi hvis man i en eller anden forglemmelse er kommet til ikke at tænke over, at det måske ikke var så nøjagtigt præciseret, så har forslagsstillerne jo fået det her belyst på en måde, sådan at der nu kommer det her hyrdebrev ud fra ministeren.
Så derfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget, men vi er jo glade for at have diskussionen og ser også frem til, at det her hyrdebrev kommer ud.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-24:
Jeg vil gerne spørge fru Susanne Eilersen om noget.
Jeg ved jo, at DF går meget op i borgernes retssikkerhed.
Jeg tror faktisk også, at vi har diskuteret det på tomandshånd, og jeg har også gjort det med ordførerens kollegaer.
Specielt har vi diskuteret det her med, at borgerne kan komme i klemme i systemet, ude i kommunerne eller hos staten, eller hvor det kan være.
Det er en mærkesag for DF.
Derfor mener vi også bare i SF, at når man kan have nogle pinde, hvor der præcis står, hvad det her koster erhvervslivet, hvordan lovforslaget forholder sig til EU-retten, ville det være meget rart at få et meget klart ja-nej-svar på spørgsmålet om, om det her har nogen indflydelse på borgernes retssikkerhed.
Jeg er sikker på, at ordføreren tit har læst bemærkninger til lovforslag, som nogle meget dygtige embedsmænd har skrevet i meget lange vendinger, og man er ikke altid helt sikker på, hvad der står der.
Jeg synes bare, at det ville være rart at få et svar på spørgsmålet om, om det her kan have nogen indvirkning på borgernes retssikkerhed.
Derfor er jeg bare lidt overrasket over, at DF ikke kan støtte det, for jeg synes, at det ville være så nemt at sætte den pind ind.
Jeg synes jo, at borgernes retssikkerhed er lige så vigtig som spørgsmålet om, hvordan det forholder sig til EU-retten, og de andre ting, der allerede står der.
Spørgeren sagde, at det er vores ansvar at stille spørgsmål angående retssikkerhed osv.
Nu har jeg kun været retsordfører siden i sommer, men jeg har allerede opdaget, at vi har lidt forskellige definitioner af det, og det er jo også helt fair, men mener ordføreren ikke, at vi også som politikere bør stille spørgsmål til omkostningerne ved forskellige ting, altså hvad koster det for borgerne, for virksomhederne, for det offentlige osv.?
Det skal vi vel også sætte spørgsmålstegn ved, men der er stadig væk nogle embedsmænd, der skriver, at det har ingen nævneværdig betydning for borgerne f.eks. Og hvis vi så er uenige i det, kan vi sige: Jamen hvordan kan det være, fordi sådan og sådan.
Det her beslutningsforslag er bare meget simpelt på den måde, at vi beder ministerierne om at koge det, de allerede har undersøgt – ligesom med økonomi, EU-ret osv. – ned til den ene eller de to sætninger, som vi ser på de andre punkter, så man klokkeklart kan se, om der er noget med borgernes retssikkerhed, man skal være bekymret for.
Det kan være alt lige fra den proces, der var med Udbetaling Danmark – det kan ordføreren sikkert godt huske – til alle mulige andre ting om, hvor hurtigt vi implementerer noget, om digitalisering af vores samfund er et retssikkerhedsmæssigt problem for ældre medborgere osv.
Der ville man bare få det kogt ned til en bouillonterning så at sige, så man kunne sige, at vi sætter borgernes retssikkerhed lige så højt som de andre punkter, der står beskrevet i bemærkningerne.
Susanne Eilersen (DF), 2016-05-24:
Vi er altid især interesserede i de ting, som spørgeren lige nævnte med Udbetaling Danmark og andre ting, som berører borgerne rigtig meget.
Hvis vi i Dansk Folkeparti er det mindste i tvivl om, hvordan det påvirker borgernes retssikkerhed, så vil vi stille nogle ekstra spørgsmål, hvis vi ikke synes, at det, der står i lovforslaget, giver mening for os.
Så derfor mener vi, at det er at lægge en ekstra lov oven på den lovgivning, der allerede er i dag.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-05-24:
Tak for det.
Jeg skal huske at sige, at jeg også taler på vegne af Det Konservative Folkeparti.
Som lille parti har man ikke altid mulighed for at deltage overalt her på Christiansborg, hvor der er møder.
SF ønsker en obligatorisk konsekvensanalyse af lovforslagets forhold til retssikkerheden.
Jeg skal ikke holde en lang tale, for jeg kan i det store hele henvise til ministerens rimelig udførlige gennemgang af situationen.
Allerede i dag i forbindelse med lovkvalitetsvejledningen og i forbindelse med konsekvensanalysevejledningen, eller hvad det nu hedder, er der krav om, at de administrative konsekvenser af lovforslaget skal beskrives, herunder altså også retssikkerhedsmæssige.
Det var det, ministeren gennemgik.
Når det er sagt, skal jeg medgive forslagsstilleren, at det efter min opfattelse ikke altid er sådan, at retssikkerheden har et selvstændigt kapitel her.
Derfor synes jeg også, det er ganske glimrende, at ministeren nu præciser vejledningens bestemmelser i et hyrdebrev, der kommer rundt i forskellige ministerier.
Retssikkerheden er vigtig, og det skal nævnes i lovforslaget.
At det så måske i relation til nogle lovforslag kan være vanskeligt at præcisere, hvilken betydning det har for retssikkerheden, er så en anden sag.
Andre forslag kan det være mere oplagt for.
Så ud fra en betragtning om, at tingene allerede er beskrevet, og at der fremsendes et hyrdebrev med en præcisering, kan jeg sige, at Venstre ikke kan støtte forslaget.
Susanne Eilersen (DF), 2016-05-24:
Forslagsstilleren har helt ret i, at vi er meget optaget af borgernes retssikkerhed.
Men vi mener også ligesom ministeren og andre her på talerstolen, at man har et utrolig stort vejledningskatalog, hvori det indgår.
Vi er også optaget af at lave regelforenkling, og jeg mener ikke, at borgernes retssikkerhed bliver bedre af at putte noget ekstra ind, når man allerede i dag ud fra det, der er, kan skrive noget ind.
Så jeg er helt sikker på, at når det her hyrdebrev kommer ind, vil forslagsstilleren måske også se, at der kommer andre ting til.
Som der også blev sagt før, har vi altid mulighed for at kunne stille spørgsmål til ministeren om de lovforslag, vi skal vedtage, så jeg ser ikke nogen problematik i at skulle bygge oven på noget allerede eksisterende.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-24:
Det startede så godt, og jeg blev så glad, da justitsministeren havde den her positive tilgang til det, sådan som jeg hørte det, for det er jo ikke altid, det er sådan i salen.
Men så går ministeren over til at sige, at sådan nærmest for borgernes retssikkerheds skyld skal vi holde bemærkningerne til et lovforslag så kortfattede som muligt, og derfor skal der ikke komme et nyt punkt ind, f.eks. retssikkerhed.
Og det lægger jo faktisk ret bredt op til, at ministeren kan have en stor indflydelse på, hvordan det så bliver defineret.
Men nu skal jeg nok komme med et konkret spørgsmål.
Jeg er også skatteordfører, og jeg deltager i mange forhandlinger ovre ved skatteministeren, og i en af forhandlingerne sagde han, at nu kom han med retssikkerhedspakke I og II og III osv., og et af elementerne skulle være, at nu skulle alle områder på skatteområdet screenes i forhold til retssikkerhed.
Så sagde jeg: Kære skatteminister, det har jeg allerede fremsat forslag om, så det behøver du ikke.
Og det blev han rigtig glad for, tror jeg – det så sådan ud.
Så mener justitsministeren, at skatteministeren har fejlbedømt noget, når skatteministeren mener, at alle lovforslag på skatteområdet skal screenes – at man skal lave et lille flueben der – i forhold til retssikkerhed?
Søren Pind (V), 2016-05-24:
Jeg vil meget nødig blande mig i SKATs syn på retssikkerhed – altså, tiden tillader simpelt hen ikke, at jeg for nærværende beskæftiger mig sådan rigtig i dybden med det i Folketingssalen.
Jeg er rigtig glad for, at der er kommet en minister, som tager det her spørgsmål i SKAT dybt alvorligt.
Det, jeg bare kan sige, er, at det er en del af kravet for den nuværende behandling af lovforslag, at de retssikkerhedsmæssige virkninger er beskrevet.
Men jeg kan jo ikke afvise, at det har man ikke altid gjort dygtigt nok, og vi vil nu skrive ud til samtlige ministerier, at det skal ske.
Og hvis alt dette i kombination kan være med til at gøre skatteministeren så glad, som fru Lisbeth Bech Poulsen beskriver det, så er alt jo sådan set godt.
Trine Bramsen (S), 2016-05-24:
Jeg hørte ham sige, at der ikke skal være gentagelser af noget, der allerede er der, og det bakker vi sådan set op om.
Søren Pind (V), 2016-05-24:
Altså, jeg har simpelt hen ikke helt forstået, hvad ordføreren spørger mig om.
Det, jeg prøver på at sige, er, at det her skal de enkelte ministerier redegøre for i deres lovforslag, altså hvis der er retssikkerhedsmæssige konsekvenser.
Det skal belyses.
Og det er sådan set det, jeg har forstået at fru Lisbeth Bech Poulsen ønsker.
Så jeg troede egentlig, at mit budskab om, at det kan jeg oplyse allerede gælder, og at jeg nu ovenikøbet, fordi vi har set, at det måske ikke helt er blevet efterfulgt, vil skrive ud til de enkelte ministerier for at sikre det, fru Lisbeth Bech Poulsen ønsker, ville skabe glæde hos ordføreren.
Men det kan jeg så forstå at det ikke gør alligevel, og det er jeg da selvfølgelig ærgerlig over.
Trine Bramsen (S), 2016-05-24:
Forslagsstillerne pålægger regeringen at foretage såkaldte obligatoriske konsekvensanalyser af fremtidige lovforslag, hvis det skønnes, at lovforslaget vil have væsentlige konsekvenser for retssikkerheden.
Og forslagsstillerne siger, at der skal redegøres for dette i bemærkningerne til lovforslaget.
I Socialdemokratiet støtter vi altid, at der er fokus på retssikkerheden, når der vedtages ny lovgivning.
Som ministeren nævnte, er det allerede en del af de parametre, som ethvert nyt lovforslag skal måles på.
Der skal altså foretages en afvejning af de retssikkerhedsmæssige konsekvenser for borgeren.
Så vi mener jo, at man allerede foretager det, som forslagsstillerne foreslår her – det mener vi at man gør allerede i dag.
Og samtidig er det jo et udgangspunkt for vores politiske drøftelser.
Vi kan så have forskellige holdninger til, hvor balancepunktet i forhold til retssikkerheden ligger.
Det tror jeg faktisk helt sikkert at vi har – det kan man høre af de mange debatter, der er herinde i Folketingssalen.
Men diskussionen og afvejningen er netop udgangspunktet for vores drøftelser og spørgsmål, ligesom det er vores ansvar som politikere og jo faktisk også forbundet med ministeransvar både at stille spørgsmål, men også at svare på spørgsmål i relation til netop retssikkerheden ved ny lovgivning.
Så vi kan ikke støtte forslaget her, men vi vil da opfordre til, at man stiller spørgsmål til ministeren om de retssikkerhedsmæssige konsekvenser, når vi drøfter ethvert forslag herinde i Folketinget.
Det mener vi rent faktisk er vores pligt som folketingsmedlemmer, såfremt vi er usikre på lovforslagets indhold.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-24:
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren ligesom justitsministeren er bange for, at bemærkningerne til lovforslaget bliver for lange, hvis man skal indføre en pind om retssikkerhed, hvor der skal stå ja eller nej ud for.
I mange lovforslag er der ikke nogen økonomiske eller administrative konsekvenser af betydning for borgerne eller det offentlige eller erhvervslivet eller EU-retten osv., så der sidder jo masser af embedsmænd i forvejen, der i forhold til hvert eneste lovforslag skriver nej, nej, nej ud for en række parametre.
Hvorfor er det vigtigere end borgernes retssikkerhed?
For jeg er jo fuldstændig enig med justitsministeren i, at det er rigtig godt, at vi har fået en skatteminister, der har rigtig meget fokus på retssikkerhed, og det ved jeg at justitsministeren ud fra hans egne forudsætninger og holdninger også har.
Og derfor kan jeg ikke forstå, at man ikke kan indføre én passus, som burde være vigtigere end alle de andre, nemlig hvordan det her har indflydelse på borgernes retssikkerhed.
Jeg vil gerne spørge ordføreren som lovgiver og som jurist, advokat og som liberal, om det er vigtigst for ordføreren, at et lovforslag bliver bedømt ud fra dets miljømæssige konsekvenser, eller at det bliver bedømt ud fra dets retssikkerhedsmæssige konsekvenser for borgerne.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-05-24:
Det kan jeg ikke svare på.
Den afvejning er jeg ikke i stand til at foretage, hypotetisk i hvert fald.
Zenia Stampe (RV), 2016-05-24:
Jamen jeg tvivler på, at det havde gjort nogen forskel i behandlingen af lovforslaget, fordi høringsparterne jo så til gengæld gjorde opmærksom på, at der var nogle retssikkerhedsmæssige problemer, og det var jo nogle, som man så som parti kunne tage ind i Folketingssalen.
Det er jeg ret sikker på mine egne partikolleger har gjort, og at fru Lisbeth Bech Poulsen og hendes parti også har gjort.
Så derfor kan jeg bare ikke se, hvilken forskel det ville gøre.
Jeg kunne også frygte, at der, på trods af at man havde sådan en regel, og det har vi jo så åbenbart, ikke ville stå noget om det, fordi vi jo desværre også må konstatere – sådan er virkeligheden måske bare, jeg er ikke jurist – at der hele tiden er forskellige udlægninger, i forhold til om man bryder menneskerettighederne eller ej.
Der er nogle fortolkninger, vi kan læse i høringssvar, og så er der andre fortolkninger, som embedsmændene kommer med.
På samme måde vil det her jo også, selv om vi ikke ønsker, at det skal politiseres, hurtigt blive politiseret på en måde, hvor embedsmændene ikke synes, at det har retssikkerhedsmæssige konsekvenser, men hvor organisationerne peger på, at det kan have retssikkerhedsmæssige konsekvenser.
Derfor tror jeg bare ikke uagtet de gode intentioner, at det her vil gøre arbejdet nemmere for vores partier, mit og også forslagsstillerens parti.
Arbejdet med at sikre retssikkerheden tror jeg ikke vil blive nemmere af det her forslag, for så skal vi måske ligge og skændes med ministerierne, om de nu er kommet med de rigtige vurderinger, fordi vi kan pege på, at der ligger nogle andre vurderinger i høringssvar.
Altså, lad os hellere tage den debat klart politisk i det hele taget.
Det er bedre at tage debatterne politisk upfront i Folketingssalen end at tro, at man sådan kan inkorporere dem i nogle processer osv.
Det tror jeg desværre bare ikke på virker, for det kunne være så dejligt, hvis det gjorde.
Søren Pind (V), 2016-05-24:
Regeringen er enig med forslagsstillerne i, at man som borger i Danmark skal kunne færdes trygt og sikkert, og det er egentlig derfor, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
For det er ikke regeringens opfattelse – slet ikke i udgangspunktet – at peberspray til selvforsvar vil øge tryghed og sikkerhed.
For det første kan peberspray jo ikke kun anvendes som selvforsvarsvåben.
Det kan også bruge som angrebsvåben, og det er svært at se det som andet end en sikkerhedsrisiko, hvis folk lovligt kan gå rundt med angrebsvåben i gadebilledet og i nattelivet.
For det andet kan brugen eller truslen om at bruge et selvforsvarsvåben føre til optrapning af en konkret konfliktsituation, og for det tredje er peberspray ikke ufarlig. I forbindelse med beslutningsforslaget har Justitsministeriet anmodet om en udtalelse fra Sundhedsstyrelsen om farligheden af peberspray.
Sundhedsstyrelsen oplyser, at der ud fra en sundhedsfaglig betragtning er grund til at fastholde et forbud, og at anvendelse af peberspray kræver en særlig instruks.
Sundhedsstyrelsens anbefaling er af sundhedsmæssige årsager at fastholde, at peberspray ikke anvendes til selvforsvar.
Det er jeg enig i, for hvis alle og enhver lovligt kan gå rundt med en peberspray, så risikerer vi altså, at helt uskyldige mennesker bliver udsat for det pågældende våben.
Regeringen er som sagt enig med forslagsstillerne i, at vi til stadighed skal arbejde på at øge borgernes tryghed, og derfor er der taget en række initiativer og heldigvis også en række af dem sammen med forslagsstillerne.
Øget tryghed er i fokus i Respektpakke I og i voldtægtspakken, og det er regeringens opfattelse, at skal vi øge tryghed og sikkerhed i samfundet, skal vi ikke give folk flere våben i hænderne.
I stedet skal vi hindre, at våben kommer i hænderne på de forkerte eller er til stede i sammenhænge, hvor de ikke hører hjemme.
Den netop vedtagne knivlov skærper kursen mod knive i bl.a. nattelivet og kriminelle miljøer og er netop et eksempel på en sådan lovgivning, og det er min opfattelse, at det er den vej, vi skal gå.
Det er samlet set ikke vores opfattelse, at forslaget vil bidrage til mere tryghed og mindre kriminalitet.
Vores bekymring er, at det vil bidrage til mindre tryghed og mere kriminalitet.
En peberspray kan bruges som angrebsvåben, kan optrappe en konflikt og kan ikke anses for ufarlig, og dermed vil der være en betydelig risiko for, at lovliggørelse af peberspray til selvforsvar i virkeligheden vil være kontraproduktivt for trygheden.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte forslaget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-24:
Tak for det.
Jeg er selvfølgelig en lille smule skuffet over, at ministeren ikke vil erklære sig enig i vores glimrende beslutningsforslag.
Men jeg kan også forstå, at Venstre har ændret holdning på det her område, for da jeg sad og forberedte behandlingen af forslaget i salen, stødte jeg på en artikel fra den 21. april i år fra TV2 Nord, hvor retsordfører hr. Preben Bang Henriksen fra Venstre, i forlængelse af at TV2 Nord kan fortælle, at man i Finland og Sverige i dag kan søge om at få lov til at bære en peberspray – en ordning, som Venstre til gengæld gerne vil diskutere – siger, og jeg citerer: Det kunne være en mulighed, som vi kunne overveje i forbindelse med beslutningsforslagets behandling i Folketinget.
På tilsvarende vis kunne man også overveje, om man skulle have tilladelse til at have peberspray i hjemmet i tilfælde af indbrudstyveri.
Det siger hr. Preben Bang Henriksen.
Jeg synes jo, det lyder som en åbning, for hvad er det egentlig for en ordning, som Dansk Folkeparti med forslaget foreslår indført?
Det er da nøjagtig den ordning, som man i artiklen refererer til kunne være en mulighed, altså at man kan søge om en tilladelse, eller at man kan have pebersprayen i hjemmet, hvis man frygter at få indbrud.
Så hvad er det, der siden 21. april har fået Venstre til at skifte mening i det her spørgsmål?
Søren Pind (V), 2016-05-24:
Det er nu ikke min opfattelse, at Venstre har skiftet mening.
Det, Venstres nuværende retsordfører – nu fik jeg ikke helt fat i datoen, men lad det ligge – åbnede for på daværende tidspunkt, var en drøftelse.
Og den kan man fint tage i udvalget, og det er jeg helt sikker på ordføreren vil have rig mulighed for sammen med bl.a. Venstres ordfører.
Der vil også være rig mulighed for at indhente svar fra Justitsministeriet og høre, hvordan man ser på det i den sammenhæng.
Nej, der er ikke tale om nogen ændret holdning.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-24:
Det kan man så altid diskutere.
Men jeg anerkender så, at der er to holdninger til den her sag.
Så siger ministeren i ministerens tale, at man har indhentet en udtalelse fra Sundhedsstyrelsen om, at peberspray skulle være farligt.
Jeg kan ikke lade være med at tænke, at det i hvert fald ikke kan være lige så farligt som det, mange unge kvinder går rundt med i taskerne i dag som hårlak og spray og andre ting, som nogle offentligt siger de har tænkt sig at bruge til selvforsvar.
Men jeg fandt sådan en liste her over sammenlignelige lande, EU-lande, der har legaliseret peberspray i et langt mere liberalt forslag eller i en langt mere liberal udgave end det, Dansk Folkeparti foreslår her.
Jeg synes jo, det er mærkeligt, at et parti, der kalder sig liberalt, ikke vil være med til at støtte nogle liberale tanker, der jo går på, at man skal have mulighed for at forsvare sig selv.
Dansk Folkepartis forslag indebærer ikke engang så vide regler, som man f.eks. har i Tyskland eller i de skandinaviske lande, så det er da mærkeligt, at regeringen ikke vil være med til det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-24:
Jeg tror bare, det er, fordi jeg ikke har oplevet ordføreren så tit i de her ellers voldsomme miljø- og naturpolitiske diskussioner, vi kan have her i salen.
Jeg troede bare, at ordføreren syntes, at det, der er fundamentet for god lovgivning, er borgernes retssikkerhed først og fremmest.
Derfor ville det jo være oplagt, når man koger de forskellige vurderinger ned til en bouillonterning for at skrive det ind i det her skema, at borgernes retssikkerhed så selvfølgelig skulle have en selvstændig pind.
Alternativt kunne man jo skrive, hvilke retssikkerhedsmæssige, herunder administrative, konsekvenser et lovforslag har for borgerne.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-05-24:
Jamen altså, jeg er ikke i stand til at kunne give en afvejning herfra af, hvad der er vigtigst, og hvad der burde være fremhævet, om det er miljøet eller retssikkerheden.
Det afhænger jo altså nærmere af, hvad forslaget indeholder.
Men som jeg sagde før – og jeg har det lidt ligesom justitsministeren, man får måske ikke altid tak for at give en udstrakt hånd her – vil jeg sige til forslagsstilleren, at jeg har forståelse for forslaget, og jeg så også gerne, at retssikkerheden i højere grad blev præciseret i forslagene.
Men jeg finder, det er ganske tilstrækkeligt med den fremgangsmåde, som ministeren har forelagt Folketinget her i dag, nemlig i et hyrdebrev at præcisere, at det skal være beskrevet i vejledningen og dermed også i forslagene.
Pernille Skipper (EL), 2016-05-24:
Tak for det.
Retssikkerheden bliver jo ikke kun påvirket, når vi i Retsudvalget behandler lovgivning, men sådan set også, når alle andre områder bliver berørt.
Det er bare mere oplagt at have øje for retssikkerheden, når man beskæftiger sig meget med det.
Derfor synes jeg at det, ikke mindst fordi vi også har set eksempler på, at retssikkerheden eller hensynet dertil nok er blevet overset på andre områder, er rigtig godt at holde et fokus.
Vi synes, det her lyder som en rigtig god idé.
Der er jo faste, udpenslede vurderinger af økonomiske og administrative konsekvenser for erhvervslivet, administrative konsekvenser for borgerne, miljømæssige konsekvenser, forholdet til EU-retten.
Det ville være rigtig fint også at få en systematisk vurdering af de retssikkerhedsmæssige konsekvenser for borgerne.
Så det blev meget længere, end det kunne have været.
Enhedslisten støtter forslaget.