runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-26:
I en globaliseret verden, hvor kæmpesummer kan flyttes til en konto på den anden side af jorden med et museklik, er det nødvendigt med internationale aftaler for at bekæmpe skatteunddragelse.
Skatter er den pris, vi betaler for civilisationen, var der engang en amerikansk højesteretsdommer, der sagde, og de går til vores fælles indsats for at finansiere fællesskabet og de goder, vi politisk vælger at fordele.
Når nogle bevidst prøver at snyde og gemme de værdier væk, der er skabt med skatteyderstøtte, er det ikke bare amoralsk, men også samfundsnedbrydende.
Skat er en samfundskontrakt, som gør, at vi alle bidrager med det, vi kan, og fordeler goderne, men kontrakten mellem os og de forskellige generationer smuldrer, hvis for mange snyder – specielt hvis de slipper godt fra det.
I en globaliseret verden kan man flytte penge fra Danmark til Seychellerne med et museklik.
Internationale aftaler er vejen frem.
Amerikanerne går forrest med kontante aftaler i form af FATCA-aftalen, hvor der betales ved kasse et i form af en kildeskat på 30 pct., hvis ikke samarbejdslandene oplyser om betalinger med amerikansk kilde.
Dette lovforslag sikrer hjemmel til, at skatteministeren kan fastsætte de indberetningsregler, der er nødvendige for at gennemføre FATCA-aftalen om indberetning af og informationsudveksling om konti imellem Danmark og USA, som trådte i kraft den 1. januar 2013.
Men der er også bestræbelser i EU- og OECD-regi for at fremme informationsudvekslingen mellem EU-landene og på verdensplan, og vi forventer, at der kommer aftaler i løbet af de næste år.
Danmark støtter disse bestræbelser som et vigtigt led i bekæmpelsen af skattely og skatteunddragelse.
Derfor vil ændringerne i lovforslaget også gøre Danmark i stand til at leve op til de aftaler om informationsudveksling med andre lande, som regeringen forventer at Danmark vil indgå i den nærmeste fremtid.
Det er meget sandsynligt, at Danmark også vil indgå aftaler med andre partnere end EU-landene og USA om udveksling af oplysninger.
Den metode, som foreslås i lovforslaget, sikrer mulighed for ikke bare at opfylde FATCA-aftalen mellem Danmark og USA, men også det forventede EU-direktiv og tilsvarende fremtidige aftaler.
Med disse ændringer vil Danmark være på forkant, så vi er klar til gå i gang med det samme.
På vegne af SF kan jeg kun udtrykke min store glæde over lovforslaget, og vi støtter naturligvis lovforslaget.
Mads Rørvig (V), 2013-11-26:
Jeg er også enig i stort set alt det, den radikale ordfører siger.
Men jeg vil høre ordføreren, hvad han synes om rækkevidden af de beføjelser, som ministeren beder Folketinget om at få i det her lovforslag.
Nadeem Farooq (RV), 2013-11-26:
Det er en aftale, der også går under navnet FATCA-aftalen.
Den foreliggende aftale giver os mulighed for at sikre, at den danske finansielle sektor opfylder de krav, der er stillet fra amerikanernes side til de finansielle aktører over hele verden.
Det, man også skal tænke på, er, at aftalen også giver muligheden for at sikre, at Danmark får oplysninger om konti i USA oprettet af danskere.
Endelig vil jeg derudover sige, at lovforslaget giver mulighed for at gennemføre de forventede tilsvarende regler i EU og indgå de aftaler, som Danmark indgår med andre lande.
Det var sådan mere det overordnede om lovforslaget.
Det er klart, at det her lovforslag ikke kan ses isoleret.
Det indgår som en naturlig del af de samlede vilkår, kan man sige, der er, når en regering skal føre skattepolitik, i takt med at internationaliseringen slår kraftigere igennem.
En stigende internationalisering giver også større muligheder for finansielle aktører og for andre enkeltpersoner for at bruge skattely for at undgå skattebetaling.
Med de kommentarer vil jeg udtrykke den radikale støtte til forslaget.
Thomas Jensen (S), 2013-11-26:
Tak til hr. Mads Rørvig for spørgsmålet.
Der er nogle principielle spørgsmål om, hvordan Folketinget kan kontrollere lovgivning.
Men lad os tage det op under udvalgsbehandlingen og se, om der er noget i det her lovforslag, der er af en karakter, som gør, at der skal ændres på det.
Jeg synes, det er for teknisk at gøre her fra Folketingets talerstol, men jeg vil godt give håndslag på, at jeg godt vil være med til at se på det i udvalget.
Mads Rørvig (V), 2013-11-26:
Vi klarer den herfra i stedet for.
Jeg vil gerne spørge hr. Thomas Jensen om noget.
Jeg er jo stort set enig i næsten alt det, som hr. Thomas Jensen siger.
Men kan hr. Thomas Jensen ikke se problematikken i, at man tager en del af Folketingets arbejde over i regeringskontorerne?
Man kan sige, at det ikke så meget er et politisk spørgsmål, hvad angår det her lovforslag.
Det er mere teknik.
Men på sigt kan man sige, at det jo er politik mere end teknik, fordi man jo simpelt hen giver bemyndigelse til, at ministeren næsten kan foretage sig, hvad det passer ham, når det gælder det her spørgsmål.
Mette Frederiksen (S), 2013-11-26:
Tak for behandlingen af lovforslaget her.
Det er rigtigt, som det er sagt af flere ordførere, at det jo er et lovforslag, der først og fremmest præciserer og konsekvensretter på baggrund af vores store reform af kontanthjælpsområdet fra foråret.
Derudover er der enkelte nye elementer, herunder at dokumenter i varslingssager skal kunne undtages fra aktindsigt.
Lad mig lige knytte et par ord til den diskussion, der er pågået i salen i dag, hvad angår nytteindsats, hvor jeg selvfølgelig er enig med ordførerne i, at nytteindsatsen, nyttejobbene og den måde at tænke beskæftigelsespolitik på selvfølgelig hverken skal fortrænge ordinært ansatte eller være konkurrenceforvridende i forhold til job, der i øvrigt kunne være etableret.
Vi har haft et fælles ønske, heldigvis, om at bevæge fokus væk fra aktivering og det, der i hvert fald af nogle gennem tiden er blevet opfattet som værende en meningsløs indsats, til i stedet at have en mere virksomhedsrettet, meget konkret og til tider også meget praktisk tilgang til, hvad det er, man skal bruge sin tid på, når man er arbejdsmarkedsparat – uddannelsesparat, hvis man er ung – og ikke endnu kan komme i arbejde.
Det er vigtigt for mig at understrege, at der i den oprindelige reform er gode initiativer, hvad angår voksne, der har behov for at blive realkompetencevurderet og få et grundlæggende løft, hvad angår dansk og matematik.
Vi har et meget, meget målrettet fokus på brug af uddannelse til de unge.
Men det kan altså også være nødvendigt, at man bliver pålagt, inden for ideen om ret og pligt, at yde for sin ydelse, og det har vi i fællesskab defineret som muligheden for, at man kan komme i en nytteindsats.
Og for at det kan komme til at virke, for at det kan blive en succes, for at flere mennesker kan blive tilknyttet en aktiv arbejdsdag i stedet for aktivering, ja, så skal der jo være det nødvendige antal åbninger på vores arbejdsmarked.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-26:
Tak, formand, og tak for debatten her under første behandling af det her lovforslag.
Lovforslaget sikrer muligheden for at gennemføre den aftale, vi har indgået med USA, om indberetning og udveksling af oplysninger om konti, også kaldet FATCA-aftalen.
Aftalen gør det muligt for den danske finansielle sektor at opfylde de krav, der fra amerikansk side er stillet til de finansielle institutter over hele verden.
Samtidig sikrer den Danmark oplysning om konti i USA ejet af danskere.
Desuden sikrer lovforslaget mulighed for at gennemføre de forventede tilsvarende regler i EU og i aftaler, som Danmark indgår med andre lande efter en standardmodel, som OECD arbejder på.
Det er et af de problemer, som risikerer at undergrave vores velfærdssamfund, nemlig det, at der er mange, der snyder i skat, som unddrager sig at betale skat, og det betyder, at de almindelige danskere, der arbejder hårdt hver dag, og som betaler deres skat, selvfølgelig føler, at de bliver behandlet dårligt, og de er ikke tilfredse med at skulle se, at andre unddrager sig forpligtelserne over for fællesskabet.
Derfor er hele debatten om skattesnyd og skattely enormt vigtig i forhold til at kunne fastholde fremtidens velfærdssamfund.
Og når man diskuterer, hvad der kan gøres i forhold til hele skattelydiskussionen og internationalt skattesnyd, så er nøglen til det øget informationsudveksling.
Det er derfor, at det her lovforslag sikrer, at Danmark kan være med i forreste linje i disse bestræbelser – ganske vist, og det synes jeg heller ikke skal skjules, meget foranlediget af amerikanerne.
Jeg tror, at der er mange af de borgerlige partier her i Folketinget, der normalt altid vil støtte varmt op om det, der kommer fra USA, og omvendt er vi nogle, der sådan historisk set i hvert fald har haft en større skepsis, men her må jeg sige, at her har amerikanerne virkelig været i førertrøjen.
Det har meget at gøre med, at også skatteunddragelse spiller en stor rolle i den amerikanske debat.
De amerikanske politikere ved jo godt, at hvis de skal bare fastholde en minimal standard for deres velfærdssamfund, hvis de skal have en minimal chance for at få et sundhedssystem op at stå, skal der også indtægter til, og jo flere af de rigeste, som snyder i skat, som unddrager sig skat, jo vanskeligere bliver det at få indtægterne ind, medmindre man sætter indtægten på arbejdsindkomster op.
Det er jo det dilemma, som politikere i hele verden står med i øjeblikket, også hos os, og derfor er den her dagsorden så fantastisk vigtig.
Det er jo derfor, at USA har været i front med hensyn til FATCA-aftalen, som vi så implementerer, og det er jeg meget, meget tilfreds med at vi gør.
Det viser også, at Danmark er i forreste linje, når det gælder kampen imod skattely, kampen imod skattesnyd, og at vi også er villige til at tage en konsekvens af det.
Så tak for debatten.
Jeg ser frem til et konstruktivt udvalgsarbejde efterfølgende.
Mads Rørvig (V), 2013-11-26:
Jeg var så glad for, at De Radikale og Socialdemokratiet gerne vil være med til at arbejde på, at vi måske kunne indskrænke lidt, men jeg vil bare høre SF's ordførers tanke om det her, for det berørte ordføreren jo selv i sit indlæg, hvor hun sagde, at det var en god idé.
Så det kunne godt tænke mig at høre lidt mere om.
Det vil jeg gerne kvittere for, for det er en stor bekymring hos Venstre, at man giver en så kæmpestor bemyndigelse til SKAT, så det vil jeg gerne kvittere for.
Og jeg vil naturligvis høre ministeren om det samme, når han får ordet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-26:
Nej, det, jeg sagde, var, at jeg syntes, at med de her ændringer var vi klar til i fremtiden at udvide FATCA-lignende aftaler, og det synes jeg er en god ting, fordi den aftale, som USA er gået forrest med, synes jeg at vi kan lære rigtig, rigtig meget af, både i Danmark, i EU og på globalt plan.
Jeg er meget åben for at diskutere alting i vores udvalg, hvor hr. Mads Rørvig er formand, det vil jeg altid gerne.
Man kan jo risikere, at der er en dag kommer en skatteminister, som ikke er lige så fornuftig som den nuværende – det kunne eventuelt være fra hr. Mads Rørvigs parti – så man skal selvfølgelig sikre, at der er den nødvendige kontrol med regeringen.
Jeg opfatter ikke dette som en blankocheck til ministeren, men jeg vil meget gerne diskutere det i udvalget.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-26:
Hvis fru Lisbeth Bech Poulsen taler om de bagatelgrænser, der er i lovgivningen i dag, så vil jeg sige, at vi er tilhængere af, at de ophæves.
Vi kan godt acceptere Skatteministeriets begrundelse for, at de ikke er nødvendige længere, så det har vi ikke noget problem med.
Det er den anden del, som vi har et problem med.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-26:
Det var egentlig bare et opklarende spørgsmål om, hvorvidt hr. Ole Birk Olesen henviser til den del, hvor man skal kunne bede om oplysninger fra forskellige konti, fordi der er en beløbsgrænse på 1 mio. kr., og at man derfor kan splitte sin formue op på mange forskellige konti og derved undgå at få belyst, hvad der står på ens konti.
Jeg synes, det er et godt lovforslag, og jeg synes, det indeholder den rette mængde fleksibilitet, som en hvilken som helst skatteminister – også skulle det på et tidspunkt blive en Venstreskatteminister – skal have for at kunne agere inden for det her.
De her aftaler med andre lande om informationsudveksling har jo tit karakter af noget teknisk, altså at man skal blive enige om, på hvilken måde man skal informationsudveksle mellem de forskellige myndigheder, mellem de forskellige lande.
Men det er fuldstændig grundlæggende, at vi får nogle aftaler og får udbredt de her aftaler, også i OECD-regi, fordi verden er blevet global, og vi har brug for de her værktøjer til at kunne sikre, at folk betaler den skat, de skal.
Jeg synes ikke, § 8 Å er for vidtgående, men som jeg også startede med at sige: Det, vi har Folketingets udvalg til, er at diskutere de her ting, og jeg vil meget gerne diskutere det både med hr. Torsten Schack Pedersen og med hans kollegaer.
På ingen måde er det nødvendigvis et lukket punkt.
Jeg siger bare fra talerstolen her, at jeg synes, det er et godt lovforslag, og SF støtter op om det, som det ligger nu.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-26:
Altså, der indføres en helt ny bestemmelse i skattekontrolloven, som bliver kaldt skattekontrollovens § 8 Å – vi er kommet langt – og hvor der står, at skatteministeren kan fastsætte regler om det ene, at skatteministeren kan fastsætte regler om det andet, at skatteministeren kan fastsætte regler om det tredje.
Jeg tror, der er seks punkter, hvor der bliver givet meget, meget brede bemyndigelser til, at skatteministeren kan dette og hint, det må ordføreren da medgive.
Der er det bare at jeg er optaget af at høre, om ikke der er nogen betænkeligheder hos SF ved at give så brede bemyndigelser, i stedet for at det sker på baggrund af konkrete sager, konkrete problemstillinger og ikke bare en mulighed for at kunne indgå fremtidige aftaler.
Hvorfor er det nødvendigt at give så vide beføjelser med det her lovforslag?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-26:
Vi har med et lovforslag at gøre, som rummer en række initiativer om udveksling af oplysninger mellem Danmark og andre EU-lande samt USA – samt også andre nationer i fremtiden.
Liberal Alliance ikke uenig i, at disse typer oplysninger skal kunne udveksles, og vi ser også, at det for USA's vedkommende er helt nødvendigt at indgå det her for at undgå en høj kildeskat for danske finansielle institutioner.
Men vi er enige i Finansrådets kritik, med hensyn til at det er ærgerligt, at Skatteministeriet ikke nøjes med at implementere aftalen, som er indgået med USA, men at man oveni også vælger at udvide bemyndigelser til Skatteministeriet samt forsøger at gøre de foreslåede indberetningspligter generelle for at øge omfanget af informationer, som SKAT modtager.
Det har også betydning for de administrative byrder, som de finansielle institutioner kan forvente at blive ramt af.
Såfremt Skatteministeriet benytter bemyndigelsen til at bede finansielle institutioner om at indberette for flere typer konti, vil det potentielt blive et problem og en byrde, som ikke står mål med gevinsten ved at øge kontrollen med skatteborgerne.
Så af disse grunde og med tilslutning til den øvrige kritik, som har været rejst fra de øvrige borgerlige partier, vil vi stemme imod det her lovforslag, når det kommer til tredje behandling.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-11-26:
Intentionen, ideen i lovforslaget er korrekt.
Det er en god idé, at man får lavet en bindende aftale imellem i det her tilfælde USA og Danmark – og også andre nationer i fremtiden – for at sikre, at også danske statsborgere og danske virksomheder kan få en fornuftig skattebetaling, og at de danske skattemyndigheder kan få det ind i skat, som de nu engang skal have ind.
Men interessant nok er det sådan i forhold til de mennesker, som skal sidde og arbejde med det, altså bankerne selv repræsenteret ved Finansrådet, at dem har man ikke haft en særlig tæt dialog med – ser det ud til – altså Skatteministeriet og de mennesker, som har siddet og lavet det her forslag i departementet.
For med de relevante og velbegrundede klagepunkter, der kommer fra Finansrådet, fra de mennesker, som sidder og arbejder med det, viser det sig jo, at besværlighederne med det her er kolossalt store, og at den blankocheck, som man udsteder til ministeren med hensyn til at kunne gribe ind over for private virksomheder eksempelvis, er kolossalt stor i forhold til de principper, vi normalt har i vores demokrati i forhold til den bemyndigelse, man giver til ministre.
Her er der jo mulighed for, at man som skatteminister virkelig kan gå i gang med at kræve forskellige ting.
Så det skal der selvfølgelig sættes en stopper for.
Interessant nok påpeger et organ, som regeringen selv har nedsat, og som man har været så stolt af fra Erhvervsstyrelsens side, altså Team Effektiv Regulering, også bureaukrati og problemer med forslaget her.
Altså, regeringens egne repræsentanter påpeger også, at der er problemer med forslaget her, og det burde jo have fået nogle alarmklokker til at kime og ringe, når man også fra regeringens egen side siger, at det her vil blive besværligt og bureaukratisk og koste mange penge og give mange problemer for virksomhederne selv.
Så de to årsager, altså at det vil være kolossalt besværligt og bureaukratisk for virksomhederne, og at man nærmest udsteder en blankocheck til ministeren, gør, at vi ikke kan støtte forslaget.
Hvis man kan ændre på de to ting, vil vi godt kunne støtte forslaget, for intentionen og ideen i forslaget er korrekt, og den kan vi godt støtte.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-26:
Jamen i det spørgsmål er der indbygget nogle præmisser, som jeg ikke er enig i.
Det er indbygget den præmis, at nu giver man fuldstændig, grundlæggende al magt til en skatteminister, og det er jeg ikke enig i.
Det her lovforslag er et teknisk lovforslag, der giver finansielle institutter både nogle muligheder, men også nogle forpligtelser, i forhold til hvordan de skal agere, for at FATCA-aftalen kan blive udmøntet.
Men aftalen trådte jo i kraft den 1. januar.
Præmissen var, at det her giver alt for meget magt til skatteministeren.
Jeg er enig i, at Folketinget altid skal have mulighed at kontrollere regeringen, naturligvis, det ligger i sagens natur, men det her er nogle tekniske ændringer, der gør, at de finansielle institutioner og skattemyndighederne ved, hvordan de skal forholde sig, når de laver sådan nogle aftaler som den her FATCA-aftale.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-26:
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren ikke kan bekræfte, at det er muligt at sikre, at den aftale, som Danmark og USA har indgået, kan gennemføres på en anden måde end lige præcis det, som lovforslaget her lægger op til.
For vores bekymring går jo på, som hr. Mads Rørvig har sagt, at de bemyndigelser, der ligger her, giver mulighed for meget mere.
Så hvis ønsket er at sikre, at der er lovgrundlag til at få den aftale, der er indgået med USA, til at træde i kraft, så kan det gøres på anden vis.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-26:
Bare for at vi er enige: Det her lovforslag er jo ikke FATCA-aftalen.
Det er nogle tekniske metoder til at implementere dele af den.
Det håber jeg vi er enige om.
Og de metoder og det, at man giver oplysninger til den finansielle sektor for at kunne leve op til bestemmelserne om informationsudveksling, synes jeg er en god idé.
Jeg synes, at vi skal have meget mere informationsudveksling.
Jeg synes, at vi skal have automatisk informationsudveksling i langt højere grad, end vi har i dag.
For i dag er det sådan, at hvis man har en informationsudvekslingsaftale med et land, skal man jo vide, hvilken nål i høstakken det er, man spørger ind til eller man leder efter.
Jeg ønsker, at vi i langt højere grad får automatisk informationsudveksling, så vi automatisk får besked, hvis danske borgere har konti i andre lande.
Mads Rørvig (V), 2013-11-26:
Uanset hvilken minister der sidder, håber jeg da, vi kan blive enige om, at Folketingets beslutninger skal gennemføres.
Det håber jeg vi kan blive enige om.
Men det er ret interessant, for det, som ordføreren siger, er lidt tvetydigt, fordi man siger, man har en aftale, der kan indeholde den aftale, som er indgået med USA.
Det er rigtigt, det kan den godt, men der, hvor jeg tror vi taler lidt forbi hinanden, er, at ordføreren nævner, at det er et godt lovforslag, fordi det kan rumme mange fremtidige aftaler: Vi har en god aftale her, og vi får sikkert også gode aftaler i fremtiden.
Det er vi sådan set enige i, men der, hvor vi er uenige, er, at det her lovforslag mener jeg ikke bør skulle indeholde bare en blankocheck til ministeren til også at indgå fremtidige aftaler, for vi gør jo noget andet med dobbeltbeskatningsoverenskomster her i Folketinget.
Dem tager vi jo land for land, og jeg synes ikke, at ministeren, uanset om det er en blå eller en rød, skal være bange for at komme og spørge Folketinget.
Så kan vi jo tage dialogen, og jeg tvivler på, at vi er uenige, hvis det handler om at bekæmpe skattesnyd.
Jeg mener bare, at det her lovforslag godt nok er stærk kost, i forhold til at Folketinget afgiver så meget bemyndigelse til ministeren.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-11-27:
Ministeren taler om, at PSO'en hen over årene går op og ned.
Det er jo ganske sandfærdigt, men vi er jo nu i en situation, hvor PSO'en er historisk høj, og det må jo give anledning til, at man gør sig nogle overvejelser om, hvad man så kan gøre for at kompensere for det.
Er der overhovedet nogen overvejelser om det?
Giver det her ikke anledning til, at ministeren bør indkalde energiforligspartierne og kigge på, om ikke den samlede regning for den grønne omstilling er blevet for høj?
Martin Lidegaard (RV), 2013-11-27:
Jeg er bange for, at jeg ikke kan svare på det spørgsmål sådan lige på stående fod, altså hvornår jeg fik kendskab til det, for det får man jo som regel bagudrettet.
Men jeg vil da meget gerne oversende noget om, hvornår de forskellige informationer er tilgået os, for det foregår med en rimelig fast kadence i ministeriet.
PSO'en stiger og falder jo over årene, afhængigt af hvad den almindelige elpris er, og den almindelige elpris på det nordiske marked afhænger rigtig meget af – det lyder lidt skørt – hvor meget det regner i Norge og Sverige, og hvor billig vandkraften bliver.
Og derfor, og sådan har det altid været, er det svært at sige i det enkelte år, nøjagtig hvor høj PSO'en bliver, for det er svært at forudse, hvor høj elprisen bliver.
Det, der er vigtigt, er jo, hvad den er hen over nogle år i gennemsnit.
Den har intet med vores energiaftale at gøre.
Altså, igen: Jeg er stærkt optaget af, at vi får en så omkostningseffektiv omstilling som overhovedet muligt; det skal ingen være i tvivl om.
Men de PSO-udgifter, vi har i dag, har altså ikke noget med energiforliget at gøre; for langt, langt størstedelens vedkommende er det en PSO, der knytter sig til de investeringer, vi allerede har foretaget, før energiforliget kom.
Så dem kan vi, om jeg så må sige, ikke bare sådan lave om.
For havvindmølleparkerne står derude, biogasanlæggene står derude, og dem kan vi jo ikke bare fjerne eller rive ned.
Så jeg går ud fra, at det, som spørgeren mener, er, om der er noget af det nye, vi har aftalt, som vi skal genoverveje.
Der synes jeg det giver større mening at sige: Lad os nu kigge på, om PSO-systemet, som vi jo er blevet enige om, kan skrues sammen på en mere intelligent måde.
Og lad os kigge på – som vi også er blevet enige om – om der er noget af den vedvarende energi, vi skal støtte i fremtiden, som vi kan få billigere.
Eva Kjer Hansen (V), 2013-11-27:
Det er meget underligt at opleve en minister, der synes, at det nærmest er underordnet, om det er 100 mio. kr. eller 1,4 mia. kr.
Det synes jeg er utroligt.
Det er lidt af et fejlskøn i forhold til de fremskrivninger, ministeriet har leveret.
Men i forhold til debatten vil jeg gerne høre, hvornår ministeren blev opmærksom på, at det ikke bare ville være 100 mio. kr. i 2012, men et markant højere beløb, og måske endda de 1, 4 mia. kr. Hvornår blev ministeren opmærksom på det?
Ministeren svarede desværre ikke på mit spørgsmål.
Altså, jeg spurgte ikke til det der med de helt præcise vurderinger – det har jeg forstået kan være vanskeligt at forudse; jeg synes så, der er tale om markant store udsving, når vi taler om at gå fra 100 mio. kr. til 1,4 mia. kr. – men jeg spurgte til: Hvornår blev ministeren bekendt med, at beløbet ville være markant større end de 100 mio. kr., som var oplyst?