runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2011-05-30:
Med formandens tilladelse vil jeg meget gerne fortsætte debatten om tryghedspakken og sige, at jeg tror, fru Karina Lorentzen Dehnhardt har misforstået, hvad det var, vi foreslog i forbindelse med udvisning af kriminelle udlændinge, der deltager i bandekriminalitet.
For det har jo til formål – og det fik vi så også gennemført på en bedre måde end den, vi oprindelig foreslog – at udvise dem, der ikke er danske statsborgere, og som er medlem af de her bander.
Så der kommer det sådan set slet ikke på tale at gå ind under de regler, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt er inde på her, om prøveløsladelse.
Nej, der vil de pågældende blive udvist til deres hjemland.
Og der får vi i øvrigt strammet ganske kraftigt på de nuværende bestemmelser.
Så fru Karina Lorentzen Dehnhardt kan være fuldstændig tryg og sikker ved, at det er der taget godt hånd om. Med hensyn til anklagemyndigheden vil jeg sige, at det ikke ændrer ved, at det fortsat – sådan som det står i betænkningen – vil være ekstremt sjældent, at man overhovedet kan forestille sig, at nogen, der har fået en længere straf, kan komme ud under de her bestemmelser, fordi det netop er skrevet ind, at det indebærer, at der udvises meget betydelig varsomhed med at anvende den her ordning på nogen, der afsoner lange straffe.
Så jeg synes altså, at SF burde lytte lidt til Enhedslisten, der bare støtter det her forslag uden videre, fordi man altså anser det for godt med henblik på den resocialisering, der skal ske.
Jeg har sådan set aldrig påstået, at det her var noget nyt.
Jeg har bare sagt, at vi har skrevet det ind i betænkningen og forudsat, at det er sådan, det skal være, hvis vi skal kunne støtte det her forslag.
Det er det så også blevet, og derfor nytter det ikke noget, at Socialdemokrater og SF bliver ved med at turnere rundt med en opfattelse af, at folk, der begår groft hjemmerøveri, bliver løsladt før tid som led i den her ordning.
Nej, de gør ej.
Prøv at læse, hvordan de regler, som fru Karen Hækkerup lige læste op, er, og hvordan vi i betænkningen har forudsat at de er.
Svaret er: Nej, det gør de ikke.
Personer, der deltager i organiseret kriminalitet – rockerkriminalitet eller indvandrerbandekriminalitet – bliver ikke løsladt før tid, medmindre der er ekstremt gode forudsætninger bygget ind, for at det kan fungere på en ordentlig måde.
Så der er simpelt hen ikke fugls føde på det her.
Man kan sige, at hulheden i det, som Socialdemokraterne siger her, i virkeligheden afsløres af, at Enhedslisten støtter det her forslag.
Det er jo, fordi man synes, at det er fornuftigt, at noget for noget-ordningen har fungeret fornuftigt, og at man så dermed kan bygge lidt videre på den.
Så jeg forstår simpelt hen ikke den furore.
Det må være et spørgsmål om et eller andet partitaktisk ævlebævle i stedet for det seriøse, saglige indhold.
Mads Rørvig (V), 2011-05-31:
Det er jo netop lige præcis kernen, hr. Per Clausen kommer ind til, nemlig at vi her i Folketinget eller som politikere absolut ingen indflydelse har på, hvor længe danskerne arbejder.
Så derfor er jeg glad for, at hr. Per Clausen er enig med mig og med Venstre i, at den plan, som Socialdemokratiet og SF har fremlagt, med at arbejde 12 minutter mere om dagen overhovedet ikke er holdbar.
Kan hr. Per Clausen bekræfte, at det, hvis man vælger at få danskerne til at arbejde mere – lad os sige ca. 12 minutter mere om dagen – og man skal finansiere det, således at det giver 15 mia. kr., vil være med til at øge uligheden i det danske samfund?
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Jeg vil, igen hvis det kan blive mellem os, godt ved lejlighed fortælle hr. Jacob Jensen, at de resultater, Radikale Venstre fik i forhandlingerne om den udtalelse, sådan set slet ikke har noget med det at gøre, som Venstre tror det har med at gøre.
Men man kan jo lede videre, og så kan man måske på et eller andet tidspunkt finde de rigtige sætninger.
Så må jeg bare sige, at Enhedslisten vil stille krav om, at den politik, der føres under en ny regering, er en politik, der fører til øget beskæftigelse, større lighed, som sikrer, at vi får en offentlig sektor, hvor velfærden kan blive bedre, i kraft af at der kommer flere penge og mere frihed.
Det er det, der interesserer os.
Man får ikke Enhedslisten til sådan at stille to krav og sige, at dem vil vi stå ultimativt fast på, for det tror vi faktisk ville være rigtig dumt, også hvis vi skulle ønske at komme igennem med dem.
Jacob Jensen (V), 2011-05-31:
Det er mere, hvis det skulle ske, at Enhedslisten i givet fald skulle danne parlamentarisk grundlag for en regering, hvilket vi jo må håbe ikke sker.
Uanset hvor stort et parti man måtte være, får man selvfølgelig en vis indflydelse på politikken – det må man gå ud fra – ligesom De Radikale f.eks. har fået en vis indflydelse på det forslag til vedtagelse, der ligger til forhandling i dag osv.
Derfor vil jeg bare gerne spørge hr. Per Clausen, hvor insisterende man vil være fra Enhedslistens side, hvor højt på Enhedslistens dagsorden med krav, som man vil bede om at få indrømmelser på, en stigende boligskat vil ligge, for at Enhedslisten skal kunne støtte en S-ledet regering.
Jeg forstår godt, at Socialdemokraterne forsøger at benægte det, men man har dog givet indrømmelser, i form af at man nu både vil undersøge boligskatten og mulighederne med hensyn til den her kommission, der er ønske om at nedsætte.
Men hvor insisterende vil Enhedslisten være, med hensyn til at boligskatten skal sættes i vejret, for at kunne støtte fru Helle Thorning-Schmidt som statsminister?
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Også på det område har vi jo i al offentlighed sagt, hvad vi mener, og det vil jeg så gentage.
Vi mener, at der skal nedsættes en kommission, der skal arbejde med spørgsmålet om, hvordan vi får sikret en beskatning af de her arbejdsfri indkomster på en måde, som er socialt rimelig og retfærdig, og som ikke fører til, at mennesker skal gå fra hus og hjem.
Det eneste ærgerlige her er, at lige meget hvor meget Venstre interesserer sig for det, så er det eneste svar, jeg får, hver gang jeg foreslår den slags over for vores venner i Socialdemokratiet og SF, at det vil de bare ikke.
De har ikke nogen gode argumenter for det overhovedet, men de vil ikke, og jeg er lidt nervøs for, at jo mere Venstre taler om det, jo mere fast står de bare på det.
På den måde får Venstre selvfølgelig sin vilje, men muligheden for at føre skræmmekampagne forsvinder jo unægtelig.
Så ville vi i dag gå i gang med at sørge for, at der var plads til langt flere på arbejdsmarkedet, og på den måde ville vi sådan set skabe større lighed, fordi flere mennesker ville få mulighed for at arbejde og tjene penge der, og det ville jo være rigtig godt.
Så har jeg bare den grundopfattelse, at hvis vi kommer i den situation, at der bliver en stor efterspørgsel efter arbejdskraft, så vil masser af mennesker, som i dag ikke har arbejde, få arbejde.
Jeg synes jo, at det, når der er 265.000 mennesker, der hver eneste dag, om jeg så må sige, står og banker på arbejdsmarkedets porte for at komme ind og få et arbejde, så er lidt absurd at snakke om, at man skal lade dem, der i forvejen arbejder, arbejde mere, og at det er endnu mere absurd at sige, at man skal forhindre folk i at gå på efterløn, og at det er tudetosset og i hvert fald meget ulighedsskabende at smide folk ud af dagpengesystemet.
Så jeg mener, at det, der handler om at løse fremtidens behov for arbejdskraft, sådan set godt kan lade sig gøre uden at igangsætte Venstres ønsker om at forringe vilkårene for mennesker, men også uden at tvinge os, der arbejder i forvejen, til at arbejde 1 time mere.
Jeg ved heller ikke rigtig, hvor det giver udslag, hvis jeg begyndte på det.
Jeg har sådan set lidt svært ved at forestille mig, hvordan det forslag skulle se ud.
Så jeg har meget svært ved at forestille mig, hvordan det forslag skal se ud, og derfor er det vist en teoretisk problemstilling, der her opstilles.
Jacob Jensen (V), 2011-05-31:
Jeg vil godt spørge hr. Per Clausen, om hr. Per Clausen og Enhedslisten mener, at boligskatterne skal sættes i vejret, og om det er et krav, som man vil stille til en eventuel ny socialdemokratisk regering.
Anders Samuelsen (LA), 2011-05-31:
Altså, i Jylland kalder vi det karsken bælg og ikke kysken bælg, men det skal ikke skille os.
Det er korrekt, at vi vil gå efter at sørge for at få forringet efterlønnen yderligere, så der bliver bedre råd til at hjælpe dem, der faktisk har behov.
Vi vil have en mere social ordning end den, hvor vi tager penge fra de syge ældre og handicappede for at give dem til raske og rørige 60-årige.
Det synes vi ikke er socialpolitik.
Det kan godt være, man synes i Socialdemokratiet, at det er socialpolitik.
Men sandheden er bare, at man ikke kan betale to gange med de samme penge.
Derfor skal der prioriteres.
Derudover er der også noget fantastisk og meget mærkeligt ved efterlønnen.
Min bedstefar startede med at gå til hånde på cementfabrikken Dania ved Mariager Fjord for omkring 100 år siden, da han var 7-8-9 år.
Så arbejdede han, indtil han midt i 1970'erne kunne gå på pension som 68-årig.
Han havde udsigt til at leve gennemsnitligt ca. 4 år længere, efter han var gået på pension.
Han gik på pension som 68-årig.
I dag er det tilsyneladende en krænkelse af menneskerettighederne, hvis man siger til folk, at de godt kan blive ved med at arbejde lidt, efter de er fyldt 60.
Og det er på trods af, at dem, der bliver født i dag, har udsigt til at leve, til de bliver cirka 100 år.
Det giver ingen mening.
Karen Hækkerup (S), 2011-05-31:
Jeg vil starte med at takke hr. Anders Samuelsen for klar tale.
Det er rigtig rart, når der er en politiker, der stiller sig op på talerstolen og fortæller af kysken bælg, hvad der i virkeligheden ligger ham på sinde.
Derfor vil jeg også stille et spørgsmål, som jeg håber at få et rimelig kontant svar på.
Vi er skuffede over, at Dansk Folkeparti er gået med til at ville afskaffe efterlønnen.
Det er jo en de facto-afskaffelse, vi i virkeligheden er vidne til.
Der er selvfølgelig stadig væk lidt modregning, altså der er stadig væk en reminiscens af ordningen tilbage.
Derfor vil jeg egentlig bare bede hr. Anders Samuelsen bekræfte, at hvis vi skulle komme i den situation, at et folketingsvalg falder sådan ud, at hr. Lars Løkke Rasmussen kan fortsætte som statsminister, vil Liberal Alliance for at støtte en borgerlig regering kræve ikke kun yderligere forringelser af efterlønnen, men også yderligere skattelettelser.
Anders Samuelsen (LA), 2011-05-31:
De måtte sådan set godt ligge i min baghave, hvis det skulle være.
Det har jeg ikke noget som helst problem med.
Jeg er fuldstændig sikker på, at det er en sikker energikilde, hvis man ikke er så tosset, at man lægger den lige oven på en snitflade, hvor der både kan opstå en tsunami og et vulkanudbrud.
Men når det så er sagt, er det ikke en af Liberal Alliances fire mærkesager.
For de fire mærkesager er lavere skat, mere vækst, mere frihed og en mere effektiv offentlig sektor.
Og det skal vi have på plads først.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-05-31:
Det gav jo sådan set ikke noget svar på spørgsmålet.
Det var en sang fra de varme lande.
Altså, hvad går Liberal Alliance ind for?
Går Liberal Alliance ind for, at der skal være atomkraftværker i Danmark?
Er det noget, man vil rejse ved de energiforhandlinger, der kommer, og har man også en forestilling om, hvor værkerne skal ligge henne?
Det kunne da være interessant at vide.
Anders Samuelsen (LA), 2011-05-31:
Jeg har to ting at sige til det.
Det eneste, som Liberal Alliance har peget på indtil nu, er, at vi også mener, at man skal lave undersøgelser af fordele og ulemper ved atomkraft ikke nødvendigvis kun i Danmark, men fortsat i Europa.
Så har jeg i dag hørt, at miljøorganisationerne er ude at advare kraftigt om den tyske beslutning om nu at stoppe med atomkraft, fordi det vil have voldsomme negative konsekvenser i forhold til CO2-udledningen.
Det er måske noget, man skulle overveje.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-05-31:
Det er godt, tak.
Jeg vil spørge hr. Anders Samuelsen om, hvordan det går med Liberal Alliance og atomkraften.
For 2 år siden var det jo højt på dagsordenen med to værker i Danmark.
Så gik det sådan lidt op og ned.
Så skete uheldet i Japan på Fukushimaværket, og så begyndte Liberal Alliance tilsyneladende at få kolde fødder og sige, at de sætter det på standby.
Nu vil jeg bare høre: Er det lagt i mølposen, eller er det sat på standby, indtil der ikke er offentlig opmærksomhed om det mere?
Anders Samuelsen (LA), 2011-05-31:
Det vil være at kæmpe for, at vi får lavere skat, mere vækst, mere frihed og en mere effektiv offentlig sektor.
Og personligt så jeg gerne, at vi stiller os sammen i Folketinget fra dag et og siger: Lad os så komme af med den topskat, som bl.a. gør, at man på Danish Crowns slagteri uden for Horsens er nødt til som medarbejder at gå ned og forlange mere i løn næste gang, der er lønforhandlinger, fordi man bliver ramt af den.
Dermed forringes konkurrenceevnen, og dermed ender vi i en situation, hvor vi skubber endnu flere arbejdspladser ud af det her land.
Næste år er der i det her land 700.000 – i citationstegn – rige svin, som skal straffes med en ekstraskat på 15 pct., og som bidrager med 15 mia. kr. brutto før dynamiske effekter ud af samlede skatteindtægter på 850 mia. kr.
Det er håbløst at have den form for skattepolitik.
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-31:
Jeg har blot et enkelt hypotetisk spørgsmål: I det tilfælde at valgudfaldet skulle blive sådan, at Liberal Alliance står med de afgørende mandater for, at der kan komme en VKO-regering, hvilket tema, hvilket emne, hvilken beslutning vil så være først prioriteret på Liberal Alliances ønskeliste?
Anders Samuelsen (LA), 2011-05-31:
Så er der nogle, der får det til at lyde ganske voldsomt, når vi lægger vores samlede plan frem, som om vi vil omkalfatre hele velfærdssamfundet, vil fjerne alt, hvad vi kender af det gode ved velfærdssamfundet, nemlig fri og lige adgang til sundhedsvæsenet, et ordentligt socialt system, et uddannelsessystem i verdensklasse.
Kære venner, det, som vi beder om, er, at vi får sænket skattetrykket fra omkring 46 pct. til 42 pct.
Det vil stadig væk være sådan, at 42 pct. af hver eneste krone går direkte i statskassen.
Det er altså ganske voldsomt at kalde det ultraliberalisme.
Man kan til nød kalde det socialliberalisme.
Vi vil gerne have fjernet efterlønnen fuldstændig, fordi efterlønnen er udtryk for velfærdssamfundets skiferie.
Hvis man i en familie ikke tjener penge nok, er man nødt til at skære ned på det, som er fedtet, og det kunne f.eks. være skiferien.
Sådan må det også være her.
Jeg har oplevet at sidde i Horsens Kommune og skulle finde 60 mio. kr. i en spareøvelse, og der var ikke andet at gøre end at skære ned over for de syge, ældre og handicappede, samme år, som Horsens’ borgere brugte ca. 250 mio. kr. på efterløn.
Vi tager på nuværende tidspunkt penge fra de syge, ældre og handicappede for at give dem til raske og rørige 60-årige, der gerne vil gå på ferie på naboens regning.
Det er asocialt, og det skal vi turde sige.
Vi vil gerne udlicitere betydelig mere, end man gør i dag.
Vi vil gerne sætte som måltal, at vi skal have 40.000 færre ansatte i den offentlige sektor, så vi kommer ned på Poul Nyrup Rasmussen-niveau.
Der var vel også – og nu spørger jeg ud til S og SF – et velfærdssamfund under Poul Nyrup Rasmussens ledelse?
Det var der vel.
Det er det ambitionsniveau, Liberal Alliance har.
Det er så beskedent, at det er lige til at få røde ører over.
Vi vil gerne skære i erhvervsstøtteordningerne, og vi vil gerne indføre en lille smule brugerbetaling i vores sundhedssystem.
Det er planen, og med den plan vil vi gerne kunne sætte skatterne ned til maks. 40 pct. i skat på arbejde og halvere selskabsskatterne, fjerne multimedieskat, iværksætterskat, særskat på pensioner og bringe Danmark tilbage på sporet.
Det er ambitionen fra Liberal Alliances side.
Mads Rørvig (V), 2011-05-31:
Tak for det.
Ganske kort i forlængelse af det spørgsmål, hr. Torsten Schack Pedersen stillede før: Vil Enhedslisten stemme for et forslag, der skal få danskerne til at arbejde 12 minutter mere om dagen eller 1 uge mere om året?
Marion Pedersen (V), 2011-05-31:
Så jeg skal altså forstå det sådan, at alle, der bor uden for København på den anden side af Københavnsringen rundt om Amager, skal sælge deres biler, fordi de bliver nødt til at tage offentlig transport.
Så kan jeg fortælle hr. Per Clausen, at man f.eks. ikke kan komme fra Dragør og nogen steder hen i 3 timer midt på aftenen fredag, lørdag og søndag, hvor de unge mennesker enten skal ind til byen eller hjem fra byen, men så må de jo gå, kan jeg forstå.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvad hr. Per Clausens holdning til prisen på, hvad brugen af sådan en betalingsring skal koste, er.
Hr. Villy Søvndal henviste til Londonringen, og den koster 9 pund at køre igennem.
Vil hr. Per Clausen synes, at det er en rimelig pris for alle, der skal fra Amager og ind i resten af Danmark, hvis de tillader sig den frækhed at have en bil selv, eller en rimelig pris for dem, der skal ud at flyve fra resten af landet, for så skal man også via Københavns Kommune for at komme ud til Kastrup Lufthavn?
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Det spændende ved hr. Per Dalgaard er jo, at han til gengæld er fuldstændig ligeglad med, at de mennesker, der bruger den kollektive trafik, har måttet se på, hvordan priserne i den kollektive trafik er steget så meget, at det svarer til, at en liter benzin i dag ville koste 40 kr.
Det er hr. Per Dalgaard jo fuldstændig ligeglad med, fordi hr. Per Dalgaard ikke interesserer sig for at skabe bedre vilkår for den kollektive trafik, for at sikre, at den kollektive trafik bliver bedre og billigere.
Jeg vil bare sige til hr. Per Dalgaard, at man jo bliver nødt til at vælge mellem, om man vil gøre noget alvorligt for at løse klima- og miljøproblemerne i det her land, eller om man ikke vil.
Og det vil hr. Per Dalgaard ikke, han vil ikke gøre noget ved det.
Det vil Enhedslisten, og det betyder altså, at vi skal have flyttet transport fra individuel bilkørsel over til den kollektive trafik, vi skal have flyttet transport over på skinner.
Marion Pedersen (V), 2011-05-31:
Og til forskel fra tidligere i dag, hvor fru Helle Thorning-Schmidt ikke turde svare på mine spørgsmål, har jeg en fornemmelse af, at det tør hr. Per Clausen godt.
Så derfor vil jeg godt høre, hvad hr. Per Clausens holdning er til, at man som borger i Tårnby og Dragør skal betale for at komme ud af Amager og ind i resten af Danmark.
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Jeg tror, at fru Birgitte Josefsen er ved at komme i fare i Venstre; den politiske karriere er smuldret, vil jeg gerne sige.
Der er nogle i Venstre, som alligevel ikke tror, at jeg kan blive optaget.
Nu ved jeg ikke, hvordan optagelsesreglerne er, det kan man jo eksperimentere med og se, hvordan det går.
Nej, jeg vil sige til fru Birgitte Josefsen, at Enhedslisten jo f.eks. har et konkret forslag til, hvordan man gennem investeringer i klima og miljø kan skabe 50.000 nye arbejdspladser.
Hvad betyder det for økonomien?
Ja, i modsætning til det at afskaffe efterlønnen, som bare fører til, enten at folk bliver fattige, fordi de ikke får noget at leve af, eller at det bliver dyrere for staten, fordi man skal betale dem dagpenge i stedet for at betale dem efterløn, så vil det jo betyde, at staten får skatteindtægter og man slipper for at betale dagpenge.
Bare det vil give et ganske voldsomt løft i økonomien.
Derudover har vi jo sagt, at nogle skal betale mere i skat.
Dem, der tjener over ½ mio. kr. om året, kommer til at betale en lige så stor andel af deres løn i skat, som de gjorde i 2009.
Vi vil sørge for, at arbejdsfri indkomster beskattes hårdere; vi synes faktisk, det er en rigtig, rigtig dårlig idé i et land, hvor alle taler om, at det skal kunne betale sig at arbejde, at man der beskatter indkomster, der ikke er arbejdet for, lavere end indkomster, der er arbejdet for.
Så der er sådan set, om jeg så må sige, gode muligheder for at hente de relevante penge, og hvis der er yderligere interesse, kan jeg sige, at på www.enhedslisten.dk findes det udfoldet i al sin vælde, hvordan vi finansierer det, og hvis folk vil læse mere i Enhedslistens program, som hr. Rasmus Jarlov var meget optaget af, så kan man også det der.
Birgitte Josefsen (V), 2011-05-31:
Jeg er da meget glad for, at vi får det meget, meget tydelige svar.
Når jeg så har fået det svar, kan jeg forstå på hr. Per Clausens svar til de øvrige spørgere, at man også vil sikre, at folk ikke skal betale mere i skat.
Så det er lige før, jeg skal til at tilbyde hr. Per Clausen et medlemskort til Venstre.
Derfor vil jeg høre, hvad det så er, Enhedslisten vil lægge på bordet for at få den økonomiske plan til at hænge sammen.
Jeg kunne af hr. Per Clausens ordførertale høre, at Enhedslisten er meget optaget af den personlige frihed.
Det glæder mig da, at Enhedslisten er enig med Venstre på det punkt, nemlig at det er borgerne, der skal have det frie valg, selv skal kunne vælge, om de vil have en privat eller offentligt ansat til at passe deres børn, vælge en skole i en anden kommune end den, de bor i.
Det er jo bl.a. noget af det, den nuværende regering har fået implementeret, og som har givet en meget lettere dagligdag for alle de børnefamilier, der er rundtomkring, som er på arbejdsmarkedet, og som skal have børnene passet og børnene i skole.
Derfor vil jeg gerne høre hr. Per Clausen, om Enhedslisten vil bakke op om fru Helle Thorning-Schmidt og hr. Villy Søvndals projekt med, at børnefamilierne skal til at arbejde en uge mere om året eller en time mere om ugen.
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Det bliver mere og mere spændende.
Jeg skal prøve, om jeg ikke kan svare lidt bedre på hr. Rasmus Jarlovs spørgsmål, end fru Carina Christensen gjorde.
Sandheden er jo til gengæld den lidt kedelige, vil jeg sige, at Enhedslisten ikke har tænkt sig, at almindelige mennesker skal betale mere i skat, end de gør nu.
Vi synes sådan set snarere, at almindelige mennesker betaler rigeligt i skat.
Vi har sagt, at de mennesker, der tjener over ½ mio. kr., skal betale den samme procentandel i skat, som de gjorde i 2009.
Spørgsmålet er, hvor dramatisk og farligt det er.
Vi har sagt, at vi skulle intensivere arbejdet på at beskatte de multinationale selskaber.
Vi har sagt, at man skulle lægge en skat på kapitaltransaktioner, finansielle transaktioner.
Men der er jo ikke noget af det, der vil ramme almindelige mennesker hårdt.
Så selv om jeg hørte nogen hviske, at jeg skulle sige 110 pct. for at få det hurtigt overstået, må jeg bare sige: desværre ikke.
Vores politik er langt mere kedsommelig og betydelig mindre farverig, end hr. Rasmus Jarlov lægger op til.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-31:
Der står eksempelvis, at man vil opløse politiet og militæret, der gang på gang har vist sig som kapitalmagtens sidste alt for effektive allierede, og man kan ikke bare overtage den nuværende stat osv. osv.
Altså, der er lagt op til nogle ret voldsomme ting.
Men lad os spørge om noget mere jordnært, eksempelvis skattepolitikken.
Fru Johanne Schmidt-Nielsen, Enhedslistens ordfører, gjorde meget ud af, at hun gerne ville have et meget klart svar fra den konservative ordfører, fru Carina Christensen, om, hvilken skattepolitik Konservative ville gennemføre, hvis vi havde 90 mandater.
Jeg vil gerne stille et tilsvarende spørgsmål til Enhedslisten og håber, at jeg kan få et meget klart svar: Hvilken skatteprocent ønsker Enhedslisten, og hvilken skatteprocent vil der være i Danmark, når Enhedslisten har siddet i, lad os sige 10 år, med 90 mandater?
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Det er mit klare indtryk, at der er mulighed for at bruge kollektiv trafik fra Dragør og ind i resten af Danmark.
Og jeg kommer jo den vej forbi en gang imellem eller næsten i hvert fald, så det tror jeg der er.
Og det er sådan set mit svar.
Mit klare, ærlige svar er, at vi skal have reduceret biltrafikken i Danmark.
Og det betyder, at flere mennesker skal bruge den kollektive trafik.
Der er kørselsafgifter kombineret med en bedre og billigere kollektiv trafik den helt rigtige løsning.