runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-02-10:
Det er hr. Marcus Knuth, som har lavet den endelige formulering.
Det er på vegne af ALT, S, V, EL, LA, RV, SF og KF.
Jeg vil gerne sige mange tak til ministeren for besvarelsen.
Vi er godt klar over, at vi ikke kan komme ind på de to sager, men måske bare ganske lidt.
I hvert fald er det to studerende, som har gjort denne hasteforespørgsel højaktuel.
De to studerende har begge opnået topkarakterer og lever fuldt ud op til ministerens udtalelse, både i dag og i det svar, som ministeren kom med til fru Johanne Schmidt-Nielsen, om, at regeringen gerne vil tiltrække dygtige udenlandske studerende og arbejdstagere.
Men spørgsmålet er, om konsekvenserne nødvendigvis skal være en automatisk udvisning, for det er jo det, der har været tilfældet med de to unge studerende, hvis udvisninger er omtalt udførligt i dagspressen.
Den ene har efterfølgende fået arbejde i Danmark og kan nu lovligt vende tilbage, så hans sag har fået en lykkelig udgang.
Men den anden opholder sig nu i Portugal sammen med sin kone og et 3-årigt barn, der var i behandling på Hvidovre Hospital, fordi han har en genfejl, som betyder, at han ikke kan nedbryde laktose.
Derfor er han henvist til en særlig diæt, som er utilgængelig i Nepal, som familien kommer fra.
Problemet er opstået, fordi der i forarbejderne til udlændingeloven angives, at en overskridelse af den tilladte arbejdstid skaber en formodning om, at hensigten med opholdet ikke er at studere, men at arbejde – en formodning om.
Og man kunne jo således tro, at denne formodning kunne afkræftes, ved at den studerende ganske enkelt dels dokumenterede, at han eller hun har bestået samtlige eksamener i perioden, hvor arbejdstidsoverskridelsen fandt sted, dels fremlagde dokumentation for, at vedkommende er mødt til undervisningstimerne i semesteret.
Den studerende har imidlertid overhovedet ikke fået mulighed for at afkræfte formodningen om at være arbejdstager, fordi praksis har været, at han eller hun automatisk er blevet udvist i det øjeblik, arbejdstiden er blevet overskredet.
Der står nemlig også i forarbejderne, at der ved overskridelse af arbejdstiden normalt skal ske inddragelse af studie- og arbejdstilladelsen, og det er så sket i alle tilfælde og automatisk.
Jeg er som sagt ikke uenig i ministerens svar.
Men mens man nytænker lovgivningen på området, kan ministeren relativt let tilkendegive, at lovgivningen skal forstås således, at der er allerede som lovgivningen ser ud i det efter nogle ganske bestemte kriterier i form af beviser for, at der er tale om studier og ikke om arbejde, er mulighed for at undlade den automatiske inddragelse og pålæg om udsendelse.
De eksisterende regler er ikke urimelige, hvis der ud fra bestemte kriterier skabes en reel adgang til at afkræfte formodningen om arbejdshensigt.
Sådanne kriterier kan være enkle og behøver ikke at levne mulighed for misbrug.
De kan administreres med lempe og rette op på en praksis, der er uønsket af stort set samtlige partier i Folketinget.
Jeg ser frem til en god debat og glæder mig til ministerens svar.
Kasper Roug (S), 2016-02-10:
Det er vel heller ikke gået ministerens næse forbi.
Man må jo så også håbe på, at ministeren selvfølgelig også gerne vil anerkende et område som f.eks. Lolland, som er et område, der i de sidste 20 år måske nok er det område i Danmark, der har mistet flest jobs.
Så må man da håbe, at ministeren stadig væk ser med velvilje på, at vi selvfølgelig skal forsøge at fastholde så mange statslige arbejdspladser i landdistrikterne som overhovedet muligt, forstået på den måde, at vi med den ene hånd sender statslige arbejdspladser ud til landdistrikterne, men at vi selvfølgelig ikke begynder at skære ned i det med den anden hånd, sådan at vi udhuler det.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-02-10:
Mange tak.
Liberal Alliance og Alternativet har i dag indkaldt til en hasteforespørgsel vedrørende fratagelsen af udenlandske studerendes opholdstilladelse, som følge af at de en periode har arbejdet mere end det tilladte timetal.
Der har på det seneste været sager, der har vist en tydelig problemstilling omkring praksis i afgørelsen af sager, hvor studerende har arbejdet mere end det tilladte timetal.
I disse tilfælde er de studerende blevet udvist, med henvisning til at de ikke erstuderende, men i stedet er her for at arbejde, til trods for at de med al tydelighed har prioriteret og klaret sig glimrende på studierne.
De har tilmed betalt en bøde og rettet ind efter lovgivningen efter at være gjort bekendt med deres overtrædelse.
Udvisningerne er en følge af, at man i forarbejderne til udlændingeloven angiver, at en overskridelse af den tilladte arbejdstid skaber en formodning for, at hensigten med opholdet ikke er at studere, men at arbejde.
Foreløbig er to unge mænd, som falder inden for den gruppe af unge, som ministeren gerne vil tiltrække, blevet udvist, og flere kan risikere at følge efter.
Det haster derfor med at få en tilkendegivelse fra ministeren, som kan tjene som en foreløbig retningslinje for den fremtidige praksis til at afgøre, om der reelt er tale om en studerende, selv om 15-timersreglen for arbejde overskrides.
Derfor er vi glade for, at der i Folketinget har været opbakning til denne hasteforespørgsel, så vi kan få en grundig debat og forhåbentlig en bred tilkendegivelse af, at der bør ændres på denne praksis.
Jeg ser frem til ministerens svar.
Besvarelse
Troels Lund Poulsen (V), 2016-02-10:
For hver gang, der er en socialdemokrat, der bakker op om noget, regeringen gør, skal man huske at rose det.
Men når det så er sagt, vil jeg sige, at der jo er ret mange røster i Socialdemokratiet i øjeblikket, der er meget kritiske over for udflytningen af statslige arbejdspladser, så derfor står det ikke helt tydeligt for mig, hvad Socialdemokratiet mener.
Men det, der er afgørende, er for mig at se, at det her er en plan, som både tager afsæt i at lave en ambitiøs udflytning af statslige arbejdspladser – den mest ambitiøse plan
nogen sinde –
men også at give nogle bedre vækstmuligheder for nogle af de erhverv, der er med til at skabe og fastholde arbejdspladser i vores landdistrikter; landbrug og fødevarer, hvor jeg er ked af, at Socialdemokratiet ikke ønskede at være med i den politiske aftale; produktionsvirksomheder; og for den sags skyld også at give bedre vilkår for vores turisme, som også betyder noget i forhold til vores landdistrikter, når vi taler om beskæftigelse.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-02-10:
Tak for det.
Regler skal generelt være til at forstå, de skal give mening.
Det tror jeg måske er hovedsagen i den her sag.
Vi kan være uenige om rigtig mange ting, men vi skal kunne forklare det, og vi kan ikke hegne meningsløshed ind i et eller andet stift bureaukrati.
Alle de sager, som vi har hørt om på det her område, giver ikke mening.
Det er faktisk mennesker, der har betalt – det er en detalje, der ikke rigtig har været oppe nu – fuld pris for den uddannelse, de har taget her i Danmark, fordi de er tredjelandsstatsborgere.
Vi har også med et bredt flertal i Folketinget vedtaget en fælles politik om at tiltrække flere udenlandske studerende, der kan betale for deres studier i Danmark.
Så det er gennemgående meningsløst, at vi så smider dem ud, lige så snart de har arbejdet 2 timer for meget.
Jeg er rigtig glad for, at ministeren har velvilje – den slags velvilje, der kommer af 90 mandater.
Det er rigtig godt at se, og helt generelt er der bare opbakning til, at vi kan lave det her om, når det ikke giver mening.
Det ser jeg frem til, og det bakker vi selvfølgelig fuldt og helt op om i Radikale Venstre.
Marcus Knuth (V), 2016-02-10:
I dag har Liberal Alliance og Alternativet stillet denne hasteforespørgsel til regeringen på baggrund af den seneste tids sager om studerende, der har fået inddraget studieopholdstilladelsen.
Lad det være sagt med det samme: Venstre vil naturligvis gerne være med til at se på, hvordan vi kan gøre reglerne mere smidige, så det bliver mere gennemskueligt både for den udenlandske studerende og for de danske arbejdsgivere.
Men det skal være en balanceret ændring af reglerne, således at vi både skruer ned for bureaukratiet og sikrer os mod, at en studieopholdstilladelse ikke bare bliver en enkeltbillet til ufaglært arbejde i Danmark.
Vi har tidligere oplevet, før reglerne blev strammet i 2010, at flere udenlandske studerende havde et proformastudie og i alt for vid udstrækning brugte tiden på at arbejde i Danmark i stedet for at studere i Danmark.
Vi valgte dengang at give hjemmel i lovgivningen til at inddrage en studieopholdstilladelse i det tilfælde, at en udenlandsk studerende havde fået en bøde for ulovligt arbejde og samtidig blev vurderet til at være studieaktiv.
Det er 5 år siden.
Hverdagen ændrer sig, og det gør det politiske flertal selvfølgelig også, og derfor er Venstre naturligvis også klar til at se på reglerne igen, hvis der foreligger et ønske om det.
Dog vil jeg gerne gøre det klart, at det stadig væk er Venstres udgangspunkt, at der må og skal være en grænse for, hvor meget man som udlænding kan arbejde ved siden af sit studie.
Der skal være en klar balance mellem, at Danmark forbliver et attraktivt land at studere i, og at vi samtidig sikrer, at vi ikke er naive og åbner for udnyttelse af reglerne.
Venstre støtter altså teksten her om smidigere regler på området, men reglerne skal selvfølgelig være balancerede, så vi ikke åbner for udnyttelse.
Jacob Mark (SF), 2016-02-10:
Tak for det.
I SF er vi glade for, at man har lavet den her hasteforespørgsel, fordi den sætter fokus på et vigtigt problem.
Vi er lige så glade for ministerens tilkendegivelse af, at regeringen er klar til at se på reglerne for inddragelse af studieopholdstilladelser.
De seneste måneder har der været eksempler på, at reglerne kan være så firkantede, at det går ud over helt almindelige mennesker, som kun er i Danmark for at gøre en positiv forskel for det danske samfund.
Det har vi i den grad set i tilfældet med eksempelvis Marius, der var en aktiv del af lokalsamfundet, passede sin skole, passede sit arbejde, var aktiv i det frivillige og straks betalte sin bøde, da han kom til at arbejde for meget.
De firkantede regler mener vi ikke er rimelige, og vi synes, det er godt og på sin plads, at både et flertal i Folketinget og regeringen nu siger, at man vil kigge på reglerne.
Da det lader til, at der er enighed i Folketinget om, at de her regler skal være mere smidige og mindre bureaukratiske, men uden at vi åbner op for social dumping, vil jeg gerne kvittere og sådan set lade det være ved det, for vi mener, vi skal tiltrække flere udenlandske studerende, der vil en positiv forskel for Danmark, og ikke skræmme dem væk.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-02-10:
Jeg forsøgte faktisk efter bedste evne og med største velvilje at svare på det spørgsmål i første omgang, nemlig ved at sige, at hvis der er tale om bevidst misbrug af reglerne, synes vi selvfølgelig ikke, at man skal have lov til at opretholde sin opholdstilladelse.
Men hvis der er tale om, at folk f.eks. har begået en fejl, eller at der er tale om en arbejdsgiver, der har sagt, at der er brug for, at den pågældende bliver 2 timer sidst på måneden, så synes vi altså, det er for stift et system, hvis det medfører, at folk får frataget deres opholdstilladelse.
Så det er jo bare den fleksibilitet, vi gerne vil have.
Og så synes vi bare, man skal tage udgangspunkt i mennesker og ikke i systemer.
Martin Henriksen (DF), 2016-02-10:
Jo, men jeg kender ikke de enkelte sager i detaljer – det tror jeg heller ikke at alle herinde gør.
Det er jo det, der er problemet, altså, så kommer de enkeltsager op i medierne, og så begynder man at lave lovgivning på baggrund af enkeltsager, hvor man ikke kender alle detaljerne.
Det synes jeg i det hele taget er problematisk – også fordi det jo har konsekvenser for en række andre sager, som aldrig har været diskuteret i medierne og heller ikke har været diskuteret her i Folketingssalen.
Og derfor står vi lidt og laver enkeltsagsbehandling her.
Vi vil jo gerne fra Dansk Folkepartis side rulle systemet tilbage, sådan at man genindfører den særlige klageadgang til ministeren, som der tidligere var, så man havde nogle strengere regler på området, men at der var mulighed for at træffe nogle andre afgørelser i ganske særlige tilfælde.
Men hr. Simon Emil Ammitzbøll mangler jo stadig væk at svare på, hvor alvorlig en overtrædelse skal være, før man så inddrager opholdstilladelsen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-02-10:
Mit udgangspunkt er, at hvis der er tale om bevidst misbrug af nogle regler, fordi man i virkeligheden ikke ønsker at studere, så er det jo klart, at man er kommet med nogle helt andre intentioner end det, som lovgivningen har givet mulighed for.
Men hvis der er tale om, at man arbejder et sted og er blevet bedt om at servere lidt ekstra, fordi det var en hyggelig fest og festen kommer til at vare lidt længere og man så pludselig har arbejdet for lang tid over en måned, så synes jeg altså, det er lige stift nok at blive udvist.
Det håber jeg sådan set også hr. Martin Henriksen synes – og det tror jeg også jeg endda har læst at hr. Martin Henriksens synes.
For det er jo helt tåbeligt, at dygtige folk bliver udvist på den baggrund.
Martin Henriksen (DF), 2016-02-10:
Jeg kan forstå, at de andre partier er enige om, at man kun kan inddrage opholdstilladelser ved alvorlige overtrædelser af de betingelser, som er knyttet op på opholdstilladelserne.
Hvor alvorlig skal en overtrædelse så være, før det har konsekvenser, i forhold til at man inddrager en – i det her tilfælde – udenlandsk studerendes opholdstilladelse?
Det kunne jo være meget rart at vide.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-02-10:
Nu er det nok også på sin plads at slå fast her i dag, at det jo ikke er et enten-eller.
Jeg kan forstå, at spørgeren er meget optaget af udflytningen af offentlige arbejdspladser, statslige arbejdspladser, og det synes jeg også er en vigtig pointe, specielt når regeringen nu leverer på det løfte, som regeringen gav.
Jeg minder om, at Socialdemokratiet i valgkampen havde den opfattelse under den daværende formand, at udflytning af statslige arbejdspladser ikke var noget, man overhovedet skulle bekymre sig om, og at det ikke var noget, Socialdemokratiet støttede.
Men derudover vil jeg jo sige, at det også er nødvendigt at have fokus på, hvad vi kan gøre for at skabe bedre vilkår for de private arbejdspladser og styrke den private vækst.
Det er jo lige præcis derfor, at vi i går præsenterede en lang række politiske initiativer, som er med til at understøtte vækstmulighederne.
Det er jo også det, som landbrugspakken giver.
Så det her er jo ikke et enten-eller, det er et både-og.
Det er både en udflytning af statslige arbejdspladser, men ikke mindst går det også ud på at skabe nogle bedre rammer for, at de virksomheder, der bor i vores landdistrikter, kan udvikle sig – og for den sags skyld også i Region Sjælland.
Karen Ellemann (V), 2016-02-10:
½ minut, og tak for det.
Jeg er helt med på den her diskussion, vi jo jævnligt har om frustrationerne, når kommuner ikke følger den lovgivning, der netop er så klokkeklar, og derfor er der jo dels mulighed for, som vi også ser i den konkrete sag, at anlægge sag mod kommunerne og søge erstatning, dels er der jo også et kommunalt tilsyn, som håndteres i statsforvaltningerne, og der skal man påse, at det, kommunerne foretager sig, er lovligt.
Et tilsyn kan jo altså gennemtvinge en afgørelse, hvis en kommune ikke retter sig efter en bindende afgørelse.
Så er der spørgsmålet om, om hyrdebrevet er løsningen.
Hvis vi kun fokuserer på at straffe, når kommuner begår fejl, tror jeg, at der er en risiko for, at vi rent faktisk kvæler det her lokale ansvar og det lokale engagement, som må og skal være til stede, hvis vi overhovedet skal gøre os forhåbninger om, at man bliver bedre til at hjælpe udsatte børn, hjælpe udsatte familier.
Ja, det var de 30 sekunder.
Kasper Roug (S), 2016-02-10:
Det er jo klart, men der skal ikke meget fantasi til at regne ud, at når du tager en tredjedel af budgettet, og når det allerede betaler arbejdspladser, vil det selvfølgelig gå ud over det antal arbejdspladser, der så er i det her såkaldte LAG-sekretariat.
Nu er udflytningen af statslige arbejdspladser noget, der er kommet på regeringens dagsorden, og det kvitterer vi selvfølgelig også for, men før det er det da rigtigt, at man i mange, mange år ikke har interesseret sig så meget for det.
Der er sådan set også en anden ting.
Anerkender ministeren slet ikke, at der sådan set er og kan være et problem i, at man i Danmark med den ene hånd giver arbejdspladser og med den anden hånd sådan set risikerer at tage flere arbejdspladser igen – nu når man tænker på, at området i forvejen har været hårdt ramt?
Karen Ellemann (V), 2016-02-10:
Tak for det.
Vi skifter emne, kan man vist rolig sige, og til det vil jeg starte med lige at konstatere, at hele færgebetjeningen af de små øer er et kommunalt anliggende.
Det er kommunen, som skal træffe beslutning om både sejlruter og fartplaner og takster osv., når det gælder besejlingen af den pågældende ø.
Jeg mener faktisk, at det er et godt princip, at det netop er en kommunal beslutning, hvordan der skal prioriteres i forhold til færgedrift.
Der er simpelt hen tale om en opgave, som jeg i hvert fald mener naturligt hører hjemme i det lokale nærdemokrati.
Det er ikke nogen hemmelighed, at regeringen ønsker at skabe bedre vilkår for at bo og arbejde i hele Danmark, også på øerne, og her spiller færgerne selvfølgelig en afgørende rolle, når det drejer sig om at give et løft til turisterhvervet, og også når det gælder om at styrke bosætningen.
Lavere færgetakster kan være med til at sikre, at øerne ikke hægtes af samfundsudviklingen.
Derfor har vi jo iværksat det her initiativ i forhold til at gøre det billigere at sejle til øerne, og det er derfor, vi præcis i går nåede i land med den her vækstaftale, som sikrer, at færgetaksterne for biler og passagerer vil kunne nedsættes markant.
For med den her aftale bliver der nu afsat 95 mio. kr. årligt til at få sænket taksterne på personbefordringen.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-02-10:
Mit spørgsmål lyder: Er ministeren enig med Dorthe Winther, formand for Sammenslutningen af Danske Småøer, der mener, at den største trussel for småøerne er problemstillingerne med færgedriften, og hvornår agter ministeren at indføre trafikal ligestilling efter landevejsmodellen, som Venstre tidligere har talt for?
Karen Ellemann (V), 2016-02-10:
Så skal jeg forsøge at gøre det samme.
Noget, som jeg helt konkret planlægger at gøre, og som jeg sådan set løbende gør, og som jeg har en fast mødekadence i forhold til, er at besøge kommunerne, simpelt hen tage ud og holde møder i kommunerne, tale med dem og mødes med dem særlig med fokus på børneområdet, fordi det er vigtigt at have den her dialog med kommunerne og få dem til at fortælle, hvis der er et eller andet i lovgivningen eller i det hele taget i det setup, som de forestiller sig kunne medvirke til, at de bliver endnu bedre til at løse opgaven.
Det er afgørende vigtigt, at vi er parate med en hjælpende hånd, hvis de mener, at de har behov for hjælp for overhovedet at kunne tolke og leve under den klare lovgivning, som vi har vedtaget.
Karin Nødgaard (DF), 2016-02-10:
Jeg beklager selvfølgelig, men der er simpelt hen ikke noget tidsregistrering hernede.
Ministeren taler om det lokale engagement.
Jeg er helt enig, og jeg vil da også for alt i verden gerne undgå, at vi skulle gå ind og tale om sanktioner osv.
Derfor vil jeg bare kort lige høre ministeren: Hvordan mener ministeren så at vi skal hjælpe kommunerne fra nu af?
Jeg synes, at det, ministeren laver i forhold til, hvad det er, vi har lavet primært landspolitisk i forhold til lovgivningen, er rigtig fint, men jeg synes, at jeg lidt mangler at få et svar på, hvad det er, vi kan gøre for ligesom at stramme op over for de her kommuner – det er jo ikke alle, men over for de kommuner, der simpelt hen ikke lever op til det.
Når vi f.eks. får at vide, at der er lavet en undersøgelse fra Socialpædagogernes Landsforbund, som viser, at en tredjedel af anbragte børn ikke får det lovpligtige tilsyn fra kommunen, er det da for mig meget bekymrende.
Jeg synes, at der er så mange ting, som gør, at der skal strammes op på en eller anden måde, og der spurgte jeg indledningsvis f.eks. i forhold til et hyrdebrev: Var det en idé, at man kunne gøre et eller andet på det område for at markere over for kommunerne, at det, der står i loven, altså skal efterleves, og der skal tages hånd om det her?
For vi skal huske, at det drejer sig om udsatte børn og unge.
De er så skrøbelige og sårbare, de har så mange udfordringer i forhold til det, de har været udsat for igennem deres tilværelse, og derfor er vi nødt til at have fokus på det her.
Det er fint med en taskforce.
Vi ved, den har virket nogle steder, og vi ved også, at der er nogle, der slet ikke har taget imod det.
Der er
så mange udfordringer, og derfor vil jeg selvfølgelig også gerne høre ministeren i forhold til det, når jeg nu også i mit spørgsmål har formuleret noget om sanktioner
Har ministeren overvejet noget i forhold til, hvordan man egentlig kunne øge det, jeg kalder ansvarliggørelsen, i kommunerne?
Martin Henriksen (DF), 2016-02-10:
Tak for det.
Jeg kan jo ikke lade være med at spørge, om hr. Jacob Mark er opmærksom på, at den person – nu er vi igen ude i enkeltsagsbehandling her i Folketingssalen – som hr. Jacob Mark nævner, rent faktisk har, sådan som jeg i hvert fald har fået oplyst i medierne, fået en opholdstilladelse i Danmark, og derfor er baggrunden for forespørgselsdebatten jo sådan set faldet bort, i og med at den person, som der har været genstand for debatten og været med til at rejse debatten, jo allerede har fået en opholdstilladelse efter en anden paragraf i udlændingelovgivningen.
Så hvorfor nævner hr. Jacob Mark det som et problem, hvis problemet er løst?
Karen Ellemann (V), 2016-02-10:
Jeg vil gerne takke ordføreren for at fremhæve al den lovgivning, som vi rent faktisk har iværksat på det her område.
Det har vi jo gjort, fordi det har været nødvendigt.
Det er altså ikke mange år siden, at man ikke havde de her mindst to årlige lovpligtige personrettede tilsyn, altså hvor man decideret har og fører tilsyn med det anbragte barn og dermed jo også indlysende skal føre samtale med barnet.
Så det er blot for at understrege, at der jo netop er iværksat rigtig meget på børneområdet, for det har været nødvendigt, og alle de her initiativer trækker i den rigtige retning.
Jeg behøver ikke en lang opremsning, ordføreren har jo selv været med helt tilbage i forbindelse med Barnets Reform og overgrebspakken og tilsynsreformen.
Det er altså nogle reformsæt, som har ændret markant på hele regelsættet på meget, meget kort tid, og meldingerne i forhold til det lovgivningsarbejde og reformarbejde, som vi har lavet i fællesskab, både blandt kommunerne og organisationerne på området, er, at det er gode og nødvendige reformer, men der er ikke nogen tvivl om, at det har været og til dels også er en kæmpe opgave for kommunerne at få implementeret så store reformer.
Så det her får mig blot til at understrege, at jeg tror, at det er vigtigt, at vi fastholder enigheden om, at det i princippet ikke er lovgivningen, der fejler noget, altså at vi så at sige holder lovgivningen i ro og netop retter fokus skarpt på, at implementeringen skal fungere, og den skal foretages i kommunerne.
Derfor skal vi følge og blive ved med at følge området tæt og blive ved med at holde kommunerne op på, at det er dem, der har ansvaret, og det er også dér, hvor tingene skal virke.
Det hjælper vi dem med bl.a. ved at søsætte efteruddannelsesinitiativer, ved at nedsætte en taskforce, altså et decideret rejsehold, der besøger kommunen og gennemfører den her mere, man kan kalde det håndholdte indsats i forhold til at få implementeret den lovgivning, der er, og så også, som noget af det seneste, vi har lavet politiske aftaler om, i forhold til implementeringen af det, vi kalder Sverigesmodellen, som i højere grad også underbygger den tidlige forebyggende indsats.