runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-08:
Jeg vil gerne starte med at svare på, hvordan man kan støtte lovforslaget.
I en situation, hvor der er en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed og den ansvarlige minister beslutter sig for at indføre en grænsekontrol efter Schengenaftalens regler, ville jeg personligt synes, at det var mærkeligt, hvis ikke det var pålagt straf, hvis transportører fragtede personer ind i Danmark uden at have tjekket, om deres rejsehjemmel, f.eks. visum, var i orden.
Jeg troede som en selvfølge, at det allerede var en mulighed at give ministeren de beføjelser.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-08:
Nu var det ene spørgsmål, jeg havde, hvordan man allerede nu kan tage stilling til lovforslaget, når man har alle de mange uafklarede spørgsmål.
Hvordan kan man sige ja til det nu, når man ikke har fået svar på alle de der spørgsmål?
Hvad stiller man dem så for?
Det er jo fuldstændig ligegyldigt, når ordføreren har besluttet sig for, at man støtter lovforslaget.
Så fik jeg ikke svar på det der med retssikkerheden både for medarbejderen og for de udlændinge, der bliver kontrolleret af en medarbejder, som ikke er uddannet lige nøjagtig til det job.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-08:
En af årsagerne til, at det kan være lidt svært at svare på alle spørgsmålene, er, at der kommer så mange.
Så lad mig svare på det første, ordføreren spørger om: Hvordan kan Socialdemokraterne støtte et forslag allerede nu ved førstebehandlingen, når vi ikke har fået svar på alle de spørgsmål, vi har stillet?
Det er vel ikke helt unormalt her i Folketingssalen, at vi generelt set kan sige, at det her er et fornuftigt forslag, men at vi samtidig har en interesse i at få udboret nogle af de tvivlsspørgsmål, der er, hvor jeg synes, at både det, fru Johanne Schmidt-Nielsen siger, og det, som hr. Finn Sørensen gentager – og som i øvrigt fremgår af høringssvarene – er yderst relevant.
Det vil vi også gerne forfølge i udvalgsarbejdet.
Men det forhindrer os da ikke i at synes, at det er et ganske godt forslag.
Jacob Mark (SF), 2015-12-08:
Ordføreren siger, at der er mange ting, der ikke er endeligt afklaret, men alligevel støtter ordføreren og ordførerens parti det her lovforslag.
Da jeg så det første gang, tænkte jeg, at vi måske også kunne støtte det, men da jeg så havde læst høringsmaterialet, tænkte jeg: Det går ikke.
Jeg har hørt ordføreren stille mange af de samme spørgsmål, som jeg i virkeligheden stiller mig selv.
Der er jo ikke nogen myndighedsperson, så er det DSB, der skal tage sig af det her?
Og hvad har de f.eks. af kompetencer til det?
Hvad med de indtægter, som de erhvervsdrivende taber?
Hvad hvis der opstår en voldelig situation?
Der er mange af den her slags spørgsmål.
Ordføreren siger så, at man godt kan blive klogere i udvalgsbehandlingen.
Det synes jeg er en god tilgang.
Og så vil jeg gerne spørge ordføreren om, hvad der er de vigtigste krav for Socialdemokraterne frem mod tredjebehandlingen.
Er det, at der er myndighedspersoner, og at de har kompetencerne?
Er det, at de erhvervsdrivende ikke taber penge?
Hvad er det for nogle krav, Socialdemokraterne vil stille?
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-08:
Vi kommer til at støtte det her lovforslag, uanset om der bliver tilføjet noget, eventuelt som følge af et krav fra os, eller ej.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-08:
Tak til ordføreren for talen, og også tak for en, synes jeg, stor ærlighed, fordi ordføreren selv remser en lang række uafklarede spørgsmål op.
Det gik utrolig stærkt, men i mine ører lød det som meget relevante spørgsmål, der alle sammen skal afklares, plus det spørgsmål, som fru Johanne Schmidt-Nielsen stillede.
Så forstår jeg ikke, hvordan man allerede nu kan sige, at man støtter det her lovforslag, når der er så mange uafklarede spørgsmål, ikke mindst det sidste, for som fru Johanne Schmidt-Nielsen spørger, hvordan bliver det nu med retssikkerheden for de medarbejdere, der skal kontrollere udlændingenes legitimationsoplysninger?
Og hvordan går det omvendt også med retssikkerheden for flygtningene, når de skal kontrolleres af mennesker, der ikke er uddannet til at kigge på de her papirer?
Så hvordan kan man støtte lovforslaget?
Og specielt vil jeg også gerne have svar på det sidste spørgsmål.
Jacob Mark (SF), 2015-12-08:
Tak for et konkret svar.
Det var dejligt.
Okay, ordføreren vil støtte et lovforslag, som ordføreren har rigtig mange spørgsmål til.
Jeg har sådan set heller ikke noget imod, at man kontrollerer, men synes ordføreren egentlig, at det er godt, at det ikke er myndigheder, der kontrollerer, men folk, der ingen kompetence har til at gøre det?
Så har jeg sådan et nichespørgsmål: Hvad med børnene?
Hvad med de børn, som står uden papirer, som vil til Danmark?
Måske er deres forældre her, skal børnene så efterlades på perronen?
Er det okay?
Naser Khader (KF), 2015-12-08:
Jeg kender mange, der er født i Danmark med en anden etnisk baggrund, og som ikke kunne drømme om at sige, at de er danskere.
Fordi man er født i Danmark, er det ikke ensbetydende med, at man går ud og siger, at man er dansker.
Jeg kender nogle, der er født og opvokset her, som siger, at de er noget helt andet end danskere.
Derfor synes jeg, det er meget rimeligt at stille krav, når man vil gå fra at være medborger – og alle er som udgangspunkt medborgere – til at blive statsborger.
Der skal noget særligt til.
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
Det er regeringens ønske, at de krav, som stilles til udlændinge, der vil være danske statsborgere, bliver skærpet.
Det er noget helt specielt at være dansk statsborger.
Statsborgerskab betyder bl.a., at man får den fulde politiske rettighed her i Danmark; derfor er det også rimeligt at kræve af nye statsborgere i Danmark, at de skal have kendskab til det politiske system, et system, som de kan blive en aktiv del af.
Og det er rimeligt, at vi kræver, at de, der ønsker at blive danske statsborgere, kender til dansk kultur, kender til den historie, der har været med til at forme vort land og også de demokratiske traditioner.
Regeringen er tilfreds med, at vi den 5. oktober i år kunne indgå en bred politisk aftale om indfødsret med Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti – en aftale, der kan skabe stabilitet omkring de krav, som vi stiller her i samfundet til de borgere, der ønsker indfødsret.
Med lovforslaget, som vi har behandlet her i dag, genindfører vi indfødsretsprøven, og dermed genindføres kravet om, at udlændinge, der ønsker at blive danske statsborgere, kender til Danmarks historie og kulturelle baggrund.
Lad mig så lige sluttelig anføre, at jeg synes, at den radikale ordfører, fru Lotte Rod, gik langt over stregen, da hun tidligere her i dag quizzede den socialdemokratiske ordfører, Kasper Roug, her på talerstolen.
Det hører efter min bedste mening ingen steder hjemme at quizze andre folketingsmedlemmer – og da slet ikke et medlem, der er oppe på talerstolen for første gang.
Jeg synes ikke, det er særlig kollegialt – så er det sagt – og jeg mener det helt bogstaveligt og alvorligt.
Den lovbehandling, der foregår her i Folketingssalen, er netop en lovbehandling.
Det er en principiel og politisk diskussion af de lovforslag, der er til debat – det er ikke en quiz.
Derfor kan jeg også allerede nu annoncere, at ligegyldigt hvad der bliver spurgt om med hensyn til ting, der kunne være med i en statsborgerskabsprøve eller en quiz, så kommer jeg ikke til at svare på det.
Jeg kommer til at svare på helt principielle, politiske spørgsmål.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-08:
Nu må den socialdemokratiske ordfører jo selv svare på, hvordan han oplevede den situation, hvor fru Lotte Rod spurgte.
Jeg opfattede den nu som en – hvad skal vi sige? – lidt humoristisk illustration af, hvad det egentlig er for en tankegang, der ligger i den indfødsretsprøve, som man gerne vil have indført.
Men fuld respekt for det.
Jeg skal nok lade være med at stille ministeren konkrete spørgsmål.
Altså, det er ikke i orden, synes ministeren, at man, kammeratligt og lidt humoristisk, quizzer en kollega i Folketingssalen, men det er helt i orden, at man quizzer mennesker, der gerne vil være danske statsborgere om noget fuldstændig ligegyldigt paratviden, der jo intet siger om deres ønske om og vilje til at bidrage til det danske samfund.
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
Nu var det der rettelig nok kun en kommentar, men jeg vil meget gerne svare på det alligevel.
Når jeg synes, at statsborgerskabsprøven er helt på sin plads, så er det naturligvis, fordi den kræver en basisviden om dansk kultur og dansk politik.
Det er jo sådan, at der er et lærebogsmateriale, der ligger til grund for prøven, og at det jo er en ganske glimrende grund til og mulighed for, vil jeg sige, at få læst op på viden om det samfund, som man meget aktivt ønsker at være en del af, for det er et aktivt tilvalg at blive dansk statsborger.
Det skal være et aktivt tilvalg, og det skal efter min mening også være noget, man skal stræbe efter at gøre sig fortjent til.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-08:
Jeg synes, det er glimrende, at alle – både udlændinge, som ikke har dansk statsborgerskab endnu, og danske statsborgere – prøver at læse op på vores kulturarv og vores historie, og i det indgår der så også paratviden, om man så må sige, om konkrete ting.
Men hvorfor skal det lægges til grund for en vurdering af, om disse mennesker er tilstrækkelig danske til, at de kan få lov til at blive danske statsborgere?
Jacob Mark (SF), 2015-12-08:
Ja, det bliver nok lidt en gentagelse.
Men jeg synes også, det er okay, at man stiller krav.
Der kan godt være høje krav til, hvad det kræver at blive dansk statsborger: Man kan godt være frivillig i foreningslivet, man kan godt lade være med at lave kriminalitet, man kan arbejde.
Kræver det virkelig, at man skal kunne alle de her spørgsmål, før man i ministerens øjne er en god dansk statsborger?
For mange betyder det rigtig meget at få statsborgerskab.
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
Jeg er ikke overraskende helt uenig med hr. Finn Sørensen.
Jeg mener, at det at blive dansk statsborger er aktivt at tilvælge Danmark som det land, man dermed tilhører, og at det også betyder, at man skal have kendskab til og kunne svare på spørgsmål omkring demokrati, kultur og det samfund, som man nu ønsker at komme til at blive en del af.
Lotte Rod (RV), 2015-12-08:
Men hvad er ministerens holdning til, at 20 pct. af os danskere ikke selv kan svare på spørgsmålene?
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
Jeg vil gerne så meget tvivl om den måling, som fru Lotte Rod henviser til, i og med at jeg ikke tror, at alle dem, der har svaret på de spørgsmål, der var til statsborgerskabsprøven, har læst det lærebogsmateriale, der lå til grund for dem.
Lotte Rod (RV), 2015-12-08:
Hvad så med det citat, som ministeren gav, dengang man indgik aftalen, nemlig at det er for at sørge for, at det er de rigtige, der bliver danskere?
Mener ministeren, at man er mindre rigtig dansker, hvis man ikke kan svare på de spørgsmål?
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
Jeg vil meget frabede mig, at fru Lotte Rod omskriver mine citater.
Det, jeg sagde på daværende tidspunkt, var, og det var så det, fru Lotte Rod læste op i anden omgang, at det er de rigtige, der jo bliver danskere, i og med at man på den måde gør sig fortjent til det, at det er noget, man stræber efter.
Det var ikke at være rigtig dansker, sådan som fru Lotte Rod forsøgte at udlægge det tidligere.
Jacob Mark (SF), 2015-12-08:
Jeg er sådan lidt optaget af de mennesker, der måske kunne bidrage rigtig meget til det danske samfund, men som bare, uanset hvor meget de læser op på det her materiale, ikke kan det – man kendte måske selv den type i folkeskolen.
Det lykkes ikke for dem, men de arbejder, og de har aldrig begået noget kriminalitet, de er gode medborgere, de er aktive i det frivillige foreningsliv.
Anerkender ministeren ikke, at man kan være rigtig, rigtig god for det danske samfund og også dansker på alle måder, selv om man ikke kan svare på de her spørgsmål?
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
Det, at man ikke bliver dansk statsborger, er jo ikke det samme som, at man ikke kan forblive i Danmark og dermed også være en aktiv del af det danske samfund.
Man er jo hjertelig velkommen til at være en aktiv og positiv medspiller i Danmark, selv om man ikke får et dansk statsborgerskab.
Men jeg mener, det er helt på sin plads, at man stiller nogle principielle, også høje, krav til at blive dansk statsborger.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-08:
En række af de spørgsmål, der er stillet i de høringssvar, der er givet, og som jeg synes er relevante, er helt generelt relevante, men de handler ikke specifikt om det her lovforslag.
Det her lovforslag handler om at pålægge transportører strafansvar, hvis de fragter folk over en grænse, hvor der i henhold til Schengenreglerne er indført grænsekontrol.
Det ændrer ikke ved, at en række af de spørgsmål, herunder også det sidste, som hr. Jacob Mark stiller, er meget relevante.
Og jeg synes, at vi skal få stillet dem i aften under den tekniske gennemgang.
Men det handler ikke om, hvorvidt det er fornuftigt at pålægge transportørerne et strafansvar.
Det synes jeg egentlig også at SF, som er et parti, jeg har stor kærlighed til, burde bakke op om.
Naser Khader (KF), 2015-12-08:
Som flere ordførere har været inde på, kommer der i øjeblikket en del flygtninge og illegale indvandrere til EU-landene og også til Danmark og vores nabolande.
Det presser alle lande til at tage nogle forholdsregler.
F.eks. har Norge, Sverige og Tyskland indført en midlertidig grænsekontrol ved grænser til andre Schengenlande.
Sverige har indført en kontrol ved den danske grænse.
Vi skal i Danmark også forberede os på det, så vi, hvis der opstår en usædvanlig situation, også kan foretage os noget usædvanligt for at forebygge, at der ikke opstår kaotiske tilstande, som kan medføre en alvorlig trussel mod den offentlige orden.
Hvis der kommer det, er der nogle grupper, elementer, bander, der vil udnytte det.
Derfor er det vigtigt, synes vi, at man har kontrol med grænserne.
Med lovforslag L 74 ønsker regeringen at indføre et såkaldt transportøransvar, som betyder, at trafikoperatører, som fragter passagerer over de danske grænser, kan straffes med bøder, hvis de ikke kontrollerer passagerernes identitet.
Ansvaret vil kun gælde, hvis der er indført midlertidig grænsekontrol.
Det er noget, der i forvejen gælder for lande, der ikke er en del af Schengensamarbejdet.
Det er eksempelvis, hvis man kommer fra Egypten og skal flyve til Danmark.
Der kontrollerer de egyptiske luftfartsmedarbejdere pas og identitet for de passagerer, der skal til Danmark, og også deres visum, ellers får de ikke lov til at flyve med.
Gør de det, kan de risikere at få en bøde.
Det er jo det, man kommer til at udvide til også at gælde tog- og færgeselskaber.
Så vi støtter forslaget.
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
Jeg vil gerne takke ordførerne for de indlæg, som vi allerede har hørt.
Som jeg har sagt mange gange i den seneste tid, kan ingen være i tvivl om, at vi står i en helt ekstraordinær situation.
Europa og Danmark er presset som aldrig før af flygtninge og migranter, der strømmer hertil, og presset ses tydeligt.
En række lande, herunder Tyskland, Norge og Sverige, har som reaktion på det meget store antal flygtninge og migranter iværksat midlertidig grænsekontrol ved deres grænser.
Norge og Sverige har i den forbindelse indført midlertidig grænsekontrol ved deres grænser til Danmark.
Regeringen holder naturligvis meget nøje øje med udviklingen i vores nabolande, og det kan ikke udelukkes, at der også på et tidspunkt vil blive indført midlertidig grænsekontrol ved de danske grænser.
I Norge gælder der regler om transportøransvar i forbindelse med midlertidig grænsekontrol ved de indre grænser.
Efter de norske regler skal transportører af rejsende til Norge således kontrollere, at de rejsende har gyldigt rejsedokument og visum til indrejse i Norge.
Herudover vil den svenske regering i denne uge fremsætte et lovforslag om regler om transportøransvar for identitetskontrol af rejsende til Sverige.
Hvis situationen f.eks. i Tyskland og Sverige ændrer sig, vil det meget hurtigt kunne føre til, at presset på Danmark øges voldsomt.
Der kan således inden for meget kort tid opstå en akut situation, som myndighederne skal være beredte på at håndtere.
Det bør derfor, i lighed med hvad der gælder i Norge og i lyset af de regler, som Sverige agter at indføre, sikres, at transportører kan pålægges at kontrollere rejselegitimation og visum for udlændinge, der bringes her til landet, hvis landet indfører midlertidig grænsekontrol.
Med lovforslaget bliver det muligt for udlændinge-, integrations- og boligministeren at beslutte, at de regler om transportøransvar, der gælder i forhold til de ydre Schengengrænser, også skal gælde i forhold til de indre Schengengrænser, hvor der er indført midlertidig grænsekontrol.
Beslutningen kan kun tages, hvis transportøransvaret er nødvendigt for at sikre en effektiv grænsekontrol, og transportøransvaret vil kun kunne opretholdes, så længe det er nødvendigt.
Transportøransvar ved de indre grænser skal med andre ord ikke indføres automatisk, blot fordi der indføres midlertidig grænsekontrol i Danmark, men kun hvis transportøransvaret er nødvendigt for at sikre en effektiv grænsekontrol.
Som sagt handler dette lovforslag om at være beredt, i tilfælde af at presset på Danmark øges voldsomt, og på denne baggrund har regeringen anmodet Folketinget om en hastebehandling af lovforslaget.
Jeg er glad for at kunne konstatere, at der er et flertal for sådan en hastebehandling.
Jeg vil gerne afslutningsvis takke for den opbakning, som forslaget har nydt her i dag, og jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget her i Folketinget og står naturligvis, som jeg også skal, til rådighed for at besvare spørgsmål, der måtte opstå i forbindelse med behandlingen både nu, men også senere, og så vil der jo i øvrigt være en teknisk gennemgang senere i aften i udvalget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Tak for det.
Jeg prøver jo at finde ud af, hvor det er, kontrollen så skal foregå henne, hvis den midlertidige grænsekontrol bliver iværksat og det her transportøransvar træder i kraft.
Det er jo det her med, at DSB har sagt, at kontrollen ikke kan foregå inde i togene.
Så hvor er det rent fysisk man forestiller sig at kontrollen skal foregå?
Jeg ved godt, at der er kommet et skriftligt svar lige her for ikke så længe siden, men jeg synes jo ikke, at det er et svar, som rent faktisk svarer på mit spørgsmål.
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
Kontrollen skal foregå inden grænsen, og det er ikke nærmere fastlagt præcist på hvilken lokation, hvis det er det, ordføreren spørger om.
Men det skal foregå inden den danske grænse, lige så vel som kontrollen i forhold til Sverige skal foregå inden den svenske grænse.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Ja, og det giver jo også mening, at det skal foregå inden den danske grænse, al den stund at formålet, så vidt jeg kan forstå, er, at der ikke må komme et menneske og sætte fod på dansk jord og sige: asyl.
Hvis det skal foregå inden den danske grænse og vi f.eks. forholder os til togrejsende fra Flensborg til Padborg, og det tyske forbundspoliti siger, at kontrollen ikke må foregå på perronen i Flensborg, så kan det vel ikke foregå andre steder end inde i toget?
Men DSB siger, at det ikke må foregå inde i toget – hvad gør man så?
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
Jamen lige så vel som vi jo skal forholde os til, hvordan vi vil gøre det op til den svenske grænse, vil man jo også, hvis svenskerne indfører et lignende krav, hvis det her bliver indført, skulle forholde sig til, hvordan det så skal foregå rent praktisk og præcist på hvilken lokation inden den danske grænse, altså på den tyske side.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-08:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg hæftede mig ved, at ministeren sagde – som jeg forstod det – at selv om man indfører midlertidig grænsekontrol, betyder det ikke nødvendigvis, at man indfører transportørkravet.
Kan ministeren prøve at uddybe, hvornår det så er, at man vil tage transportøransvaret i brug?
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
Det er fuldstændig korrekt forstået, at de to ting ikke nødvendigvis hænger sammen.
Men det er sådan, at transportøransvaret først kan træde i kraft, hvis der er midlertidig grænsekontrol, så på den måde hænger det jo sammen.
Det vil være, hvis det ellers ville være vanskeligt at foretage en grænsekontrol eller en midlertidig grænsekontrol.
Så vil man kunne indføre transportøransvaret.
Og jeg vil gætte på, at man i praksis i langt de fleste tilfælde, hvor der vil blive indført en midlertidig grænsekontrol, rent faktisk også vil indføre et transportøransvar.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-08:
Okay, det vil sige, at det, ministeren siger, er, at ministeren gætter på, at i langt de fleste tilfælde vil man gøre begge dele.
Så vil jeg egentlig spørge om det, som Radikales ordfører spurgte ind til, altså om ministeren kunne være enig i at lave sådan en solnedgangsklausul, eller hvad det nu er, vi kalder den, altså at man skriver ind, at vi skal have lavet en egentlig ordentlig lovbehandling af det her.
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
Altså, det er jo aldrig hensigtsmæssigt, at man skal hastelovgive.
Det vil jeg medgive.
Men omvendt synes jeg rent faktisk, at vi jo i det her tilfælde har muligheden for at høre parterne – vi kan også se, at der er indkommet mange høringssvar – og vi har jo ikke så lang tid, som vi normalt har i Folketinget til at debattere lovforslaget.
Men jeg kan sige så meget, at jeg og selvfølgelig også ministeriet vil gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at lade de informationer og svar tilflyde Folketinget, som der måtte blive bedt om.
Det er bl.a. også derfor, at der er en teknisk gennemgang af bl.a. lovforslaget her senere i aften.
Så umiddelbart nej.
Jeg ser ikke grund til at ændre på indholdet af lovforslaget, altså forstået sådan, at der skal foretages en behandling nummer to på den anden side af nytår.
Jeg ser det som værende vedtaget, hvis det bliver vedtaget nu.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-12-08:
Det var præcis det spørgsmål, jeg ville stille, og så kan jeg jo passende spørge: Hvad forhindrer ministeren?
Det ville man så få mulighed for, uden at ministeren ville være forhindret i at gøre brug af den her lovgivning, såfremt ministeren fik behov for det.
Hvad er det, der gør, at ministeren ikke vil efterkomme det ønske?
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
Man kan jo altid overveje det, men umiddelbart mener jeg bare ikke, der er behov for det.
Hvis vi kigger på det lovforslag, der ligger her, kan vi se, at det ligger ganske tæt op ad f.eks. den norske model.
Så man kan sige, at det rent faktisk er kendt stof.