runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2007-09-06:
Man kunne få langt større fokus på arbejdsmiljøet i kommunerne, end tilfældet er i dag.
Man kunne starte med at indføre de velfærdsrettigheder, som Socialdemokraterne foreslår, og som jeg forstår at spørgerne har læst nøje, i stedet for at fortsætte den linje, som regeringen har lagt, hvor bureaukrati og administration er væltet over på de kommunale administrationer og deres medarbejdere.
Man kunne indføre velfærdsrettigheder, som giver tilfredse borgere, et løft i velfærden og ikke mindst en hel anden procesregulering, som det hedder med et meget fint ord, underforstået at borgerne og politikerne i samarbejde finder ud af, hvordan man når det mål, som er stillet op her fra Folketinget.
Det kunne man starte med, og så ville man se, at sygefraværet i kommunerne ville dale, og det ville være en gevinst for det samlede mål om at få flere medarbejdere til den offentlige sektor.
Jeg er nødt til at sige desværre nej til spørgeren.
Hvis regeringen er klar til at føre en langt mere ambitiøs integrationspolitik, som reelt sikrer, at vi får flere indvandrere ind i uddannelsessystemet og ind på arbejdsmarkedet, er Socialdemokraterne klar til enhver tid.
Men årsagen til, at vi ikke synes, at den aftale, der blev lavet, er god, er, at den fastholder grupper i fattigdom og er med til at øge uligheden i vores samfund.
Vi tror på, at hver enkelt har ressourcer at bidrage med, mens regeringen fortsætter en gammel strategi, hvor man banker folk oven i hovedet med lavere ydelser i håb om, at de så tager en uddannelse eller et arbejde.
Det slutter, hvis Socialdemokraterne får regeringsmagten her i landet, og det, som også vil slutte, er, at denne regering fortsætter med historisk lave vækstrammer for kommunerne.
Vi har tilkendegivet, at den aftale, der er lavet med KL og regionerne, ikke giver mulighed for, at kommunerne kan udvikle og videreudvikle den grundlæggende velfærd, og jeg synes også, det er bekræftet her de seneste dage.
Det hænger simpelt hen ikke sammen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-09-06:
Igen må man jo konstatere, at hr. Morten Bødskov svarer lykkeligt udenom, men hr. Morten Bødskov har jo heller ikke noget konkret at byde på.
Der er nogle ting, hr. Morten Bødskov ikke vil, men hr. Morten Bødskov har til gode at komme frem med, hvad man konkret vil gøre for at styrke integrationen og begrænse sygefraværet.
Der er jo én ting, der ligger lige til højrebenet, hvis hr. Morten Bødskov gerne vil prøve at sætte handling bag sine ord, og det er at afskaffe østaftalen.
Det ligger sådan set lige til højrebenet, men det plejer ikke at være Socialdemokratiets politik.
Men lad os nu prøve at få at vide, hvad man helt konkret vil, i stedet for de floromvundne vendinger om, at vi skal gøre det lidt bedre, og vi skal også tænke på dit og dat.
Det havde jo selvfølgelig været nemmere, hvis Socialdemokraterne havde fremlagt et finanslovudspil, som vi havde haft mulighed for at tage udgangspunkt i i debatten i dag.
Man har åbenbart ikke haft mod til at lægge tingene frem, men det kan måske være, hr. Morten Bødskov oppe fra talerstolen kan prøve at komme det bare lidt nærmere, end han har været indtil videre.
Morten Bødskov (S), 2007-09-06:
Nu er jeg ikke ude på at genere spørgeren, men jeg troede sådan set, at når man sidder tæt på folk, lytter man også til, hvad de spørger om, og måske også til, hvad der bliver svaret.
Vi har meget store ambitioner for, hvordan vi kan sikre, at den offentlige sektor fremover kan sikres bedre medarbejdere og flere muligheder for at rekruttere medarbejdere.
Vi har fremsat forslag om en lønreform, som giver et bedre arbejdsmarked i det offentlige, og vi er allerede kommet med konkrete initiativer til, hvordan man kan nedbringe sygefraværet og styrke arbejdsmiljøet, og på en række andre områder er vi kommet med initiativer til, hvordan vi kan forbedre mulighederne for, at den offentlige sektor kan rekruttere bedre i fremtiden.
Vi er enige om, at der er en meget, meget stor udfordring her, men det, vi er uenige om, er spørgsmålet om, hvad det er for en offentlig sektor, vi vil have i fremtiden.
Skal det være en offentlig sektor, som fortsat skal pines af store besparelser, dårlige vækstbetingelser og dårlige muligheder for at rekruttere medarbejdere, fordi regeringen taler dårligt om de offentligt ansatte?
Eller skal det være en offentlig sektor, som er det, en offentlig sektor skal være i et moderne velfærdssamfund, nemlig en central del af drivkraften i udviklingen af mindre ulighed og mere velfærd?
Ellen Trane Nørby (V), 2007-09-06:
Jeg må så starte med at konstatere, at hr. Morten Bødskov og dermed Socialdemokraterne åbenbart ikke anerkender og respekterer den aftale, som KL har lavet med regeringen.
Det må man jo kunne konstatere, når Socialdemokraterne ønsker at øge kommunernes budgetter og dermed ikke anerkender den aftale, som regeringen har lavet med kommunerne.
Det er da en interessant melding fra Socialdemokraterne, at de ikke længere anerkender det aftalesystem.
Men jeg vil gerne tilbage til det der med at være konkret, for jeg synes, at det kniber gevaldigt med at være konkret.
Hr. Morten Bødskov siger, at man vil meget på integrationsområdet.
Det er i det hele taget bare et spørgsmål om, at regeringen vil forhandle.
Jeg forstår ikke, hvorfor Socialdemokraterne sprang fra den indvandrings- og integrationsaftale, som sidste år blev forhandlet på plads, hvis man så gerne vil være konkret og så gerne vil være med.
Det var bl.a. noget, der åbnede op for udenlandsk arbejdskraft og dermed mere kvalificeret arbejdskraft til det danske arbejdsmarked.
Morten Bødskov (S), 2007-09-06:
Selv om man roser sig selv i regeringspartierne, er der jo faktisk ting, der ikke er gjort endnu.
En af de ting, der ikke er gjort endnu, og som med statsministerens egne ord kunne gøres meget bedre, er for eksempel en nedbringelse af sygefraværet, altså at man i den offentlige sektor i samfundet generelt nedbringer sygefraværet, satser på det benhårdt og i langt højere omfang, end tilfældet er med de nuværende initiativer.
Det er også en reduktion i den udstødning, som finder sted og jo har at gøre med den ulighed, som Enhedslisten spurgte til før.
Det er muligheder for, at flere kan gå fra deltid til fuldtid.
Og så er det selvfølgelig også, at vi, hvor vi har mulighed for det, på organiserede vilkår henter arbejdskraft udefra, og at vi fremmer brugen af ny teknologi, bl.a. i den offentlige sektor.
Der er masser af muligheder, hvor den her regering ikke har gjort nok endnu.
Hvis man har det udgangspunkt, at den offentlige sektor ikke bare så at sige skal vente, til alle andre har taget, men godt kan komme frem i front, når det handler om uddannelse og dygtig arbejdskraft, så er der faktisk masser af muligheder.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-09-06:
Vi er jo alle sammen enige om, at den øgede indsats, som også Socialdemokraterne ønsker at gøre for den offentlige sektor, kræver ekstra folk, kræver ekstra offentligt ansatte.
Mit spørgsmål går så bare på, hvordan det præcis er, Socialdemokraterne agter at skaffe de her flere ansatte.
Jeg har set tal på omkring 30.000 ekstra offentligt ansatte, hvis man skal leve op til det, som Socialdemokraterne har fremlagt om velfærd.
Hvordan vil man skaffe 30.000 ekstra par hænder?
Frank Aaen (EL), 2007-09-06:
Jo, alt det der kan vi sagtens blive enige om.
Men når vi så går ud og kigger på virkelighedens verden, så er der jo nogle, der er arbejdsløse og lever af dagpenge.
Det samme gælder pensioner, det samme gælder kontanthjælp.
Derfor er der altså nogle grupper i samfundet, som sakker bagud.
Dagpengene for arbejdsløse er jo i dag i så ringe, at mange siger, at de slet ikke vil være medlem af en a-kasse, for det kan ikke betale sig, fordi erstatning for tabt arbejdsfortjeneste er blevet så ringe, at det ikke kan betale sig at betale kontingent til a-kassen.
Er det ikke en problemstilling, som Socialdemokratiet vil tage fat i, ud over at sige, at vi skal have mere uddannelse, hvilket vi selvfølgelig er enige i?
Morten Bødskov (S), 2007-09-06:
Vores grundlæggende synspunkt er, at det altid kan betale sig at organisere sig og være medlem af en a-kasse; det giver en sikkerhed for den enkelte, som er svaret på de problemer, som man møder på arbejdsmarkedet.
Det er helt afgørende at slå fast.
Vores strategi er derudover, at vi med en aktiv uddannelsespolitik og en aktiv arbejdsmarkedspolitik vil gøre endnu mere for at få de nederste, de yderste, med ind på arbejdsmarkedet og i uddannelsessystemet.
Vi vil ikke – modsat regeringen – fastholde store grupper i fattigdom, fastholde store grupper af børn i fattigdom ved at presse en lav kontanthjælp, en lav startydelse ned over hovederne på folk, selv om det lokale miljø, de går i, er præget af folk, der har andre indtægter.
Det holder ikke, og det er et af de meget, meget store, negative, bevidste politiske valg, den her regering har foretaget, og effekten er meget klar, nemlig at uligheden stiger i Danmark, og at den er steget siden 2001.
Og derfor vil Socialdemokraterne fortsætte en aktiv arbejdsmarkedspolitik, en aktiv uddannelsespolitik, for historien omkring det her velfærdssamfund, som vi har skabt, viser, at hvis man skal bekæmpe ulighed i et samfund, så går det primært gennem uddannelsespolitikken, og det går gennem arbejdsmarkedspolitikken.
Det er de to spor, den socialdemokratiske strategi altid har fulgt, og som den vil forfølge efterfølgende, bare i en ny tid, således at uligheden stadig kan bekæmpes.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-09-06:
Jeg vender tilbage til skattediskussionen.
Som jeg hører den socialdemokratiske ordfører, er man i Socialdemokratiet parat til at lave en egentlig skattereform allerede i næste valgperiode, ifald der måtte være et bredt flertal for det.
Det betyder så, som jeg forstår det – og det er det, jeg beder ordføreren be- eller afkræfte – at vi er væk fra det her med, at der skal sidde en kommission og rumle i næste valgperiode, med henblik på at det først kan træde i kraft efterfølgende.
Det, jeg altså hører ordføreren sige, og som jeg egentlig beder om en bekræftelse på, er, at ifald der er et flertal, et bredt flertal, for at lave en egentlig skattereform, så kunne man gøre det allerede i næste valgperiode.
Morten Bødskov (S), 2007-09-06:
Jeg tror, at spørgeren ganske udmærket kender den socialdemokratiske arbejdsform, og den er selvfølgelig, at hvis der viser sig et bredt flertal for at lave noget sådant i Folketinget, arbejder Socialdemokraterne selvfølgelig efter at fremme vores interesser i det arbejde; det giver sig selv.
Vores udgangspunkt er stadig væk, at skattestoppet består, og at det består i næste valgperiode.
Og i næste valgperiode vil vi nedsætte en skattekommission, som skal se på, hvad det er for udfordringer, det her samfund står over for i et længere perspektiv.
Så tager vi stilling til en skattereform, som vælgerne så også kan tage stilling til.
Det er vores forståelse af, hvordan man trygt kan nærme sig en konstruktiv udvikling af vores skattesystem, en udvikling, som vil foregå fuldstændig åbent og helt oplyst, og som jo står i skærende kontrast til det, regeringen har gjort her, hvor vi efter måneders intern diskussion og uenighed får forhandlere ud sidst på aftenen med et resultat, som folk kan se ikke helt er, som de havde fået fortalt i første omgang – jævnfør de reaktioner, vi eksempelvis har hørt fra Ældre Sagen.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-09-06:
Nu var det ikke lige det svar, jeg havde håbet på at høre; jeg havde håbet på, at ordføreren ville sige: Ja, Socialdemokratiet er parat til at lave en ordentlig skattereform – der sænker skatten på arbejde, har en mere grøn profil og den slags – lige så snart der er et handlekraftigt flertal.
Nu begynder ordføreren igen at snakke om en kommission, efterfølgende valgperiode osv. osv.
Det lyder, som om der kommer til at gå en grum tid, før noget sådant kan træde i kraft.
Hvor mange år vil ordføreren byde på der kan gå, inden en socialdemokratisk inspireret skattereform i givet fald vil kunne træde i kraft?
Morten Bødskov (S), 2007-09-06:
Det naturlige svar i det her parlament på det spørgsmål er jo, at det afhænger af, hvornår der kommer folketingsvalg.
Vores udgangspunkt er, at hvis vi skal lave en stor omfattende skattereform, som både er grøn, retfærdig og fuldstændig finansieret, så skal processen være åben, den skal være klar for vælgerne og befolkningen, og det er på det grundlag, vi beder dem om at tage stilling til det.
Det er selvfølgelig det, der er processen fra Socialdemokraternes side omkring et sådant arbejde, og det fornemmer jeg på spørgeren at spørgeren ganske udmærket er klar over.
Det er den strategi, vi har tænkt os at lægge for dagen her.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-09-11:
Forskellen er ca. 15-17 pct.
Hvis man derimod ikke er top- og mellemskattebetaler, får man kun et fradrag på 38 pct. ved indbetalingen.
Ved udbetalingen skal man betale 40 pct., og der hvor jeg kommer fra i det mørke Jylland, er det en ret skidt forretning.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-11:
Jo, men er det ikke en meget simpel argumentation om noget så vigtigt som opsparing til kapitalpension
Den skaber usikkerhed om opsparing til kapitalpension, som jo er et af fundamenterne under dansk økonomi, og hvor man jo som indbetaler har mulighed for dels at få et fradrag, dels at få en opsparing, som kan være et supplement til økonomien i ens alderdom.
Det er rigtigt, at man betaler 40 pct., når pensionen udbetales.
Men skal vi virkelig herindefra skabe usikkerhed, når tallene viser, at indbetalingerne er vokset år efter år, uanset hvordan vi har reguleret mellemskatten?
Poul Erik Christensen (RV), 2007-09-11:
Jeg vil sige, at jeg også synes, det er synd at skabe usikkerhed om kapitalpensionerne, og det er også derfor, jeg er efter regeringen og Dansk Folkeparti på grund af det.
Hvorfor skaber man den usikkerhed?
Jeg giver ordføreren fuldstændig ret i, at det er forkert at skabe den usikkerhed.
Når indbetalingerne er steget år for år, er det, fordi der har været et skattemæssigt incitament til at spare op, og jeg vil da håbe, at befolkningen - på trods af de dårlige vilkår som regeringen giver den store mellemgruppe – fortsat vil opspare penge til deres pension.
Erling Bonnesen (V), 2007-09-11:
Det er normalt god skik, at man overholder de aftaler, man selv har været med til at indgå.
Kigger vi lidt tilbage bare sådan til SR-regeringens tid, var Det Radikale Venstre selv med til at lave reglerne om arbejdsmarkedsfonden, som kort og godt siger, at når der bliver et overskud ved faldende ledighed, skal det udbetales, og det er sådan set bare det, vi er i gang med nu.
Så jeg kan konstatere, at Det Radikale Venstre pludselig ikke overholder de aftaler, man faktisk selv har kæmpet for.
Hvorfor begår Det Radikale Venstre løftebrud nu?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-11:
Jeg vil gerne lige drøfte spørgsmålet om pensioner.
Kapitalpensionsordningerne er jo meget populære, og det betyder jo, at der i 2006 blev indbetalt 16,8 mia. kr. til dem.
Det er en vækst på 3,4 pct. i forhold til 2005.
Forårspakken i 2004 indeholdt også en lettelse af mellemskatten, og man kan jo ikke argumentere omvendt med, at det er nødvendigt at opretholde et højt skatteniveau for at få noget at trække fra i, for at det kan være attraktivt at spare op til sin pension.
Konsekvensen af at sænke skatterne er jo, at der ikke er så meget at trække fra i, og tror hr. Poul Erik Christensen ikke, at det fortsat vil være attraktivt at spare op på en kapitalpension?
Poul Erik Christensen (RV), 2007-09-11:
Det Radikale Venstre har ikke tradition for løftebrud.
Der er heller ikke løftebrud her, men hvis man pakker arbejdsmarkedsfonden ind i et lovforslag, som indeholder nogle elementer, vi ikke kan være med til, er vi nødt til at sige fra.
Hvis hr. Bonnesen vil være med til at få skatteministeren til at løfte arbejdsmarkedsfonden ud af det nuværende forslag, vil jeg tro, at forslaget formodentlig kan få De Radikales stemmer.
Det er nemlig en del af vores skattepolitik, at vi vil bruge pengene til skattelettelser.
Nu er det jo nemt at have klare svar, når man også har en klar politik.
Det letter jo livet
noget mere
Jeg vil ikke tage forskud på, hvor en skattereform kunne ende, men jeg vil sige, at hvis man bruger nogle timer på at se på vores skatteforslag og gennemregne det, vil man der se, at vi vil tage penge fra boligejerne, men vi vil ikke tage mere end det, som folkepensionen stiger om året.
Det jo ikke nemt at spole tiden tilbage.
Hvis vi gik ind og sagde, at vi ville opkræve det, der er soldet væk i årenes løb, som jo for nogle kommuner er 0,6 pct., ville det betyde, at boligejerne så måtte gå fra hus og hjem.
Det er vi ikke interesseret i.
Vi er interesseret i at sige, at hvis man ikke har en beskatning af boliger ved salg, så er det rimeligt, at man har en løbende boligbeskatning og ikke en udhuling som den, DF og regeringen har lagt stemmer til.
Mikkel Dencker (DF), 2007-09-11:
Jeg har også et spørgsmål i en lidt anden boldgade.
Jeg kan så godt lide at diskutere med hr. Poul Erik Christensen, for han svarer altid så konkret og ligefremt på spørgsmålene.
Det er ikke det samme med hr. Dyrby, hvilket vi fik demonstreret her tidligere på formiddagen.
Når vi nu kommer på den anden side af et valg, er der forhåbentlig ikke er sket det, at vi har fået en socialdemokratisk regering, men hvis vi nu forudsætter, at det er sket, så vil jeg høre, om Det Radikale Venstre så vil lægge sine kræfter i, at vi får en skattereform, hvor det skal være lettelser i topskatten, som skal være det store element, og som vil blive finansieret ved, at man hæver boligskatterne.
Kan hr. Poul Erik Christensen bekræfte, at det er det, der er målet?
Poul Erik Christensen (RV), 2007-09-11:
Det, som Dansk Folkeparti bl.a. har gjort, er, at man har fjernet en meget stor del af beskæftigelseseffekten.
De visioner - de små visioner -
som var i regeringens forslag, da man lagde det frem første gang,
har man fjernet.
Det at skaffe et arbejdsudbud satte man sine sorte fingeraftryk på og sagde: Nej, vi vil ikke have en så stor forhøjelse af beskæftigelsesfradraget, vi vil have en hævning af bundfradraget i stedet for.
Det var det sorte fingeraftryk, som jeg kan se.
Det er et fingeraftryk, som er så tydeligt, at det jo ødelægger selv det allerbedste i forslaget.
Så vil jeg sige, at de der små forbedringer, som hr. Mikkel Dencker nævner, drejer sig om 9,17 kr. til pensionisten.
Det er små forbedringer, det har hr. Mikkel Dencker så ganske ret i.
Mikkel Dencker (DF), 2007-09-11:
Jeg kunne forstå på ordførerens indlæg før, at vi hvert fald fik bekræftet, at Det Radikale Venstre er den diametrale modsætning til Dansk Folkeparti, for alt det, vi havde kæmpet for at få ind i den her skatteaftale af forbedringer i forhold til regeringens udspil, var noget, som hr. Poul Erik Christensen forbandede langt væk.
Men jeg vil lige have det konkretiseret helt præcist.
Da hr. Poul Erik Christensen havde en kort bemærkning til mit ordførerindlæg for en times tid siden, talte han om, at Dansk Folkeparti havde sat sorte fingre på aftalen, og jeg kiggede på mine egne fingre, og hr. Kristian Thulesen Dahl, der også sad i salen på det tidspunkt, kiggede også på sine fingre, og ingen af os kunne få øje på noget sort.
Så jeg kunne godt tænke mig at få at vide af hr. Poul Erik Christensen, hvad det helt konkret er for noget sort noget, vi har sat på aftalen.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-09-11:
Nej, det er jo ikke således, at De Radikale og Socialdemokraterne indgår nogle aftaler sådan i ly af mørket eller på et andet tidspunkt.
Vi formoder da, at vi i forhold til Socialdemokraterne skulle være en del af en forhandling.
Men indledningsvis vil jeg sige, at Det Radikale Venstre mener, at den danske befolkning bliver beskattet nok.
Vi vil ikke beskatte den danske befolkning mere, end den bliver det i dag.
Alle de steder, vi gerne vil justere i skatteforslaget, vil pengene blive ført over til at lempe skatten på arbejde.
Hvis man tror, at man kan adfærdsregulere med grønne afgifter, ved at prisen er høj, så folk dermed bruger mindre, så adfærdsregulerer man også på arbejdsmarkedet, ved at man beskatter arbejde.
Så arbejdes der mindre.
Derfor skal skatten lettes på arbejde, og vi vil ikke beskatte mere; vi vil flytte beskatningen fra skat på arbejde og over til skat på andre områder, herunder også boligområdet.
Men boligskatten vil ikke stige med mere end den procentuelle stigning, som vil komme vedrørende folkepensioner og andre ydelser.
Nej, De Radikales skatteforslag, som jo kan læses på vores hjemmeside eller blive udleveret personligt til ordføreren, indeholder en hævning af det punkt, hvor topskatten sætter ind, nemlig til 425.000 kr.
Derved vil der jo komme en lettelse, men det vil også bevirke, at mange får et incitament til at tage et par ekstra nattevagter eller nogle ekstra timer ude i virksomhederne og måske også endda til at efteruddanne sig.
Erling Bonnesen (V), 2007-09-11:
Jeg kan så forstå, at hvis Det Radikale Venstre kommer i en ny situation efter valget, hvor man har magt, som man har agt, vil man rulle hele pakken tilbage igen.
Når der så sættes fokus på, at den skattepakke, der bliver fremlagt nu, giver flere arbejdspladser og flere hænder på arbejdsmarkedet - der er altså beskæftigelse i det - må man konstatere, at selv om Det Radikale Venstre i sin argumentation er gået meget op i, at man vil lette skatten på arbejde, vil man rent faktisk komme i den situation, at man vil komme til at hæve skatten på arbejde.
Det er direkte imod, hvad man ellers melder ud i Det Radikale Venstre.
Hvorfor vil man pludselig beskatte arbejde?
Jacob Jensen (V), 2007-09-11:
Tak for svaret, det var jo præcist.
De Radikale er absolut ikke enige med Socialdemokraterne på det punkt.
Så lad os prøve et andet punkt, nemlig boligskatterne.
Men jeg kan i hvert fald forstå, at De Radikale går ind for, at boligskatterne skal stige som en del af finansieringen af en lettelse på arbejdsindkomster.
Jeg har også lyttet mig frem til, at fru Helle Thorning-Schmidt har sagt, at man nu lægger op til en aftale eller reform til ære for bl.a. De Radikale, og derfor vil jeg godt spørge den radikale ordfører, om man fra Socialdemokraternes side er blevet lovet, at boligskatterne faktisk kan stige, hvilket jo står som en central del af De Radikales forslag.
Morten Homann (SF), 2007-09-11:
Nu er det jo meget sjældent, at man stiller ultimative krav.
Men der er nogle ting, som er meget, meget afgørende for SF.
Jeg kan ikke forestille mig, at vi vil medvirke til en skattereform, som øger uligheden.
En skattereform skal mindske uligheden i samfundet, en skattereform skal være med til at sikre, at der er penge til fremtidens velfærd, og en skattereform skal være med til at understøtte en mere grøn politik her i Danmark.
Så det vil være tre af de helt afgørende ting for SF for at ville gå med til en skattereform.
Og man kan sige, at hvis den ikke lever op til de kriterier, så vil der ikke være nogen idé i at lave sådan en skattereform for SF's vedkommende.
Så det vil være det, vi vil arbejde for at opnå.
Jacob Jensen (V), 2007-09-11:
Det bekræfter bare, at stort set alle andre end Socialdemokraterne er af den opfattelse, at Socialdemokraterne har brudt skattestoppet.
Jeg kan også forstå, at man gerne vil indgå i en sådan skattereform sammen med Socialdemokraterne.
Vi hørte et par eksempler til hr. Erling Bonnesen før om, hvad sådan nogle krav og elementer kunne være fra SF's side.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Er der nogle ting, som virkelig er hjerteblod, og som altså virkelig næsten vil være ultimative krav fra SF’s side, hvis man skal indgå i en sådan reform sammen med eksempelvis Socialdemokraterne?
Morten Homann (SF), 2007-09-11:
Jeg synes, det er svært at fortolke det på andre måder, end at man ønsker at komme væk fra skattestoppet.
Men jeg synes, det er svært at se det som andet, end at man kan se, at der nu er behov for at lave en skattereform.
Noget andet er, at jeg er glad for, at snart alle Folketingets øvrige partier har set, at der er behov for at indrette sig lidt efter, at virkeligheden også forandrer sig.