Mette Gjerskov (S), 2013-05-17:
Tak, formand.
Vi skal drøfte Enhedslistens forslag om forbud mod bisfenol A i fødevarekontaktmaterialer, og at regeringen skal arbejde for, at der i EU indføres et totalt stop for brugen af bisfenol A. Jeg vil gerne starte med at slå fast, at regeringen har stort fokus på kemi i fødevarer.
Vi skal have så lidt kemi i fødevarerne som overhovedet muligt.
Forbrugerne skal kunne stole på, at de fødevarer, de får, og den mad, de spiser, ikke indeholder sundhedsskadelige stoffer.
Bisfenol A bruges bl.a. i plast og i nogle typer lak, som bruges på indersiden af metalemballage som f.eks. dåser og metalskruelåg, og det bruges også i proces- og transportudstyr.
Danmark indførte som et af de første lande et forbud mod bisfenol A i fødevarekontaktmaterialer til børn under 3 år.
Det drejer sig om sutteflasker, tudekopper og dele af emballage som f.eks. skruelåg til babymos.
Siden er stoffet blevet forbudt på EU-plan i sutteflasker, og flere EU-lande har fulgt det danske eksempel og har nu nationale forbud mod bisfenol i fødevarekontaktmaterialer til børn under 3 år.
I det fremsatte beslutningsforslag foreslår Enhedslisten, at regeringen skal arbejde for, at der i EU indføres et totalt forbud mod brugen af bisfenol A i fødevarekontaktmaterialer og mod salg af fødevarekontaktmaterialer, der indeholder bisfenol A.
Foreslagsstillerne foreslår samtidig, at regeringen sideløbende med arbejdet om at få stoffet forbudt i EU også indfører et nationalt forbud mod bisfenol A i alle fødevarekontaktmaterialer med ikrafttræden i 2015.
Derudover foreslås det frem til 2015 at have et mærkningskrav, som advarer gravide, ammende og børn mod at indtage fødevarer fra emballage indeholdende bisfenol A. Jeg vil i den sammenhæng nævne, at Frankrig har vedtaget et totalforbud i 2015.
I det franske forbud indgår, at mulighederne for sundhedsmæssigt acceptable alternativer til bisfenol A skal afklares, inden forbuddet træder i kraft.
De har altså sådan set lavet det, vi kunne kalde en kattelem i deres beslutning.
Jeg vil gerne slå fuldstændig fast, at jeg tager de sundhedsmæssige vurderinger, som er udarbejdet for bisfenol A, meget alvorligt.
Den seneste europæiske risikovurdering er lavet af det franske nationale fødevaresikkerhedsagentur.
DTU har set på den franske vurdering, og selv om de ikke umiddelbart fuldt ud kan støtte konklusionen i ANSES-risikovurderingen af potentiel risiko ved bisfenol A, har de oplyst, at deres helhedsvurdering af studierne rent faktisk giver anledning til en væsentlig usikkerhed om effekterne af bisfenol A ved lave doser.
DTU Fødevareinstituttet anbefaler derfor, at man overvejer en lavere værdi for det acceptable daglige indtag af bisfenol A.
Derudover er EU's fødevaresikkerhedsautoritet EFSA også ved at foretage en helhedsvurdering af de tilgængelige studier.
Det endelige resultat af det arbejde ventes at komme til november.
Jeg vil gerne understrege, at jeg er meget optaget af, at der ikke er sundhedsskadelige stoffer i vores fødevarer, men for at kunne træffe en beslutning om en ændret regulering af bisfenol A i fødevarer er det helt afgørende, at vi har et fuldt overblik over grundlaget herfor samt konsekvenserne.
Og det har vi ikke på nuværende tidspunkt.
Vi har brug for at vide, at der er sikre alternativer.
På nuværende tidspunkt kan der f.eks. være problemer med at erstatte bisfenol A i emballage til sure produkter som f.eks. dåser til cola.
I forhold til produkter rettet mod børn under 3 år har det været muligt at finde alternativer til bisfenol A-baseret lak, som f.eks. bruges på indersiden af skruelåg til babymos på glas, fordi den slags fødevarer er pH-neutrale eller kun svagt sure, og dermed har man kunnet finde et alternativ.
Et totalforbud mod bisfenol A inden for en kort årrække som foreslået af Enhedslisten må efter vores første vurderinger forventes at få meget store erhvervsøkonomiske konsekvenser.
Det er, fordi der ikke på kort sigt forventes at være tilstrækkeligt brugbare alternativer til bisfenol A – i hvert fald ikke i emballage til alle typer fødevarer.
Det vil ifølge fødevareindustrien de facto gøre det umuligt at producere og sælge visse typer emballerede fødevarer og drikkevarer i Danmark.
Hvis det er rigtigt, vil det jo betyde, at fødevareindustrien mister produktion og salg af mad og drikkevarer i emballage, der indeholder bisfenol A.
Det vil have store konsekvenser for danske arbejdspladser i industrien og detailhandlen.
Der ligger så selvfølgelig også det element i det, at vi ved at indføre skrappere danske regler på den her måde – uden et gennemarbejdet beslutningsgrundlag – risikerer en traktatkrænkelsessag i EU.
Regeringen er altså indstillet på en grundig afdækning af problemet.
Det er vigtigt, at forbrugerne er trygge ved de produkter, de køber.
Derfor vil regeringen tage initiativ til, at der bliver udarbejdet grundige analyser af de sundhedsmæssige, erhvervsøkonomiske og juridiske konsekvenser ved en ændret regulering af bisfenol A i fødevarer og fødevarekontaktmaterialer.
Regeringen vil også i vores løbende dialog med erhvervet drøfte muligheder for udvikling og afprøvning af alternativer til bisfenol A.
Vi skal i første omgang have afdækket det videnskabelige grundlag, og så skal vi have de erhvervsøkonomiske og juridiske konsekvenser.
På den baggrund og på det tidspunkt vil regeringen tage stilling til en eventuel ændret regulering af bisfenol A.
Vi vil selvfølgelig parallelt med det arbejde søge at påvirke arbejdet i EU i forhold til at styrke den fælles regulering af bisfenol A.
Der kan jo også komme nye informationer frem, når EFSA fremlægger sin vurdering.
Hvis jeg skal opsummere, vil regeringen tage initiativ til en grundig videnskabelig afdækning, vi vil drøfte alternativer til bisfenol A med erhvervet, og vi vil fortsat arbejde med at fremme fælles løsninger i EU omkring reguleringen af bisfenol A.
Jeg vil gerne sige, at den konklusion meget gerne må opfattes som et meget kraftigt vink med en vognstang til erhvervet om, at de lige så godt kan gå i tænkeboks for at finde alternativer til bisfenol A. Tak.