runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2009-10-22:
Først vil jeg gerne sige mange tak for de konstruktive bemærkninger, som ordførerne har givet forslaget til lov om ændring af lov om videregående kunstneriske uddannelsesinstitutioner under Kulturministeriet.
Baggrunden for lovforslaget er jo den politiske flerårsaftale for Kulturministeriets videregående uddannelser, der løber fra perioden 2007 til og med 2010.
I aftalen er vi politisk enige om bl.a. i lyset af arbejdet med fusioner på universitetsområdet at sætte fokus på, om der på Kulturministeriets område vil kunne opnås gevinster ved at ændre organiseringen af udbuddet af videregående uddannelser.
Og på den baggrund har Kulturministeriet gennemført et udvalgsarbejde med det opdrag at undersøge mulighederne for at komme med forslag til mulige fusioner og forpligtende samarbejder og andre faglige og administrative fællesskaber inden for Kulturministeriets videregående uddannelser.
Udvalget har været sammensat af repræsentanter for Kulturministeriets rektorer, aftagerne samt af embedsmænd fra ministeriet.
Udvalgets anbefalinger forelå i en samlet rapport i januar 2009. Med udgangspunkt i udvalgets anbefalinger indgik partierne bag flerårsaftalen en politisk aftale om fusion af en række uddannelser under Kulturministeriet.
Formålet med det fremsatte lovforslag er derfor bl.a. at skabe det juridiske og administrative grundlag for at gennemføre den indgåede aftale.
I lovforslaget foreslås det, at en række uddannelsesinstitutioner fusioneres pr. 1. januar 2010.
Det Fynske Musikkonservatorium, Vestjysk Musikkonservatorium og Skuespillerskolen ved Odense Teater bliver til Syddansk Musikkonservatorium og Skuespillerskole.
Det Jyske Musikkonservatorium og Nordjysk Musikkonservatorium fusionerer og får navnet Det Jyske Musikkonservatorium, og Glas- og Keramikskolen Bornholm og Danmarks Designskole fusionerer nu under navnet Danmarks Designskole.
Fusionerne skal skabe større og mere bæredygtige faglige miljøer, som skal bidrage til at styrke kvaliteten og ressourceudnyttelsen på Kulturministeriets Uddannelsesinstitutioner.
I lovforslaget foreslås det endvidere, at Danmarks Designskole og Designskolen Kolding ændrer status til højere videregående uddannelsesinstitutioner.
Lovforslaget danner således det administrative grundlag for at skabe forskningsbaserede designuddannelser og for at akkreditere designuddannelser som forsknings- og kunstnerisk baserede bachelor- og kandidatuddannelser.
Sluttelig vil jeg bemærke, at det i lovforslaget foreslås at etablere hjemmel til, at de enkelte uddannelsesinstitutioner kan opkræve gebyrer.
Hjemmelen til opkrævning af de her gebyrer har siden 2006 eksisteret i tekstanmærkninger til finansloven.
Ændringen vil med andre ord ikke have konsekvenser for institutionerne eller for de studerende, idet der ikke vil blive ændret i gebyropkrævningspraksis.
Carina Christensen (KF), 2009-10-22:
Jeg havde meget gerne set en klar og meget tydelig aftale om en fusion af netop Kunstakademiets Arkitektskole og Danmarks Designskole, men jeg må selvfølgelig acceptere, at to af partierne, SF og De Radikale, i den nuværende flerårsaftale ikke ønskede en endelig beslutning om fusion her og nu.
Men det er min klare intention, at vi hurtigst muligt i første halvår af 2010 får taget fat på drøftelserne af en formel politisk aftale om fusion af Arkitektskolen og Designskolen.
Det vil være en aftale, der fastlægger en klar og entydig ledelsesstruktur for den fusionerede institution.
Det ser jeg som en helt afgørende forudsætning for at sikre en vellykket proces, og jeg glæder mig også over at kunne konstatere, at der allerede nu tegner sig et bredt flertal i Folketinget for den her løsning.
Det, der så i første omgang er indgået en politisk aftale om, er den fysiske sammenflytning ude på Holmen.
Den står alle aftalepartier bag.
Det drejer sig om en egentlig fysisk integration af de to skoler, fælles kantine, administration, værksted, bibliotek osv., hvor det giver mening.
Helle Sjelle (KF), 2009-10-22:
Kulturministeren har med lovforslag nr. L 26 fremsat et godt forslag, som der heldigvis også ser ud til at være en meget bred opbakning til.
Forslaget følger op på den brede politiske aftale om de videregående uddannelsesinstitutioner under Kulturministeriet, som blev indgået tidligere i år.
Det overordnede formål med forslaget er at få mere kvalitet for pengene på de kunstneriske uddannelser ved at skabe større og mere bæredygtige faglige miljøer.
Mere konkret medfører lovforslaget for det første, at en række uddannelsesinstitutioner fusionerer fra og med næste år.
Ved at fusionere nogle af uddannelsesinstitutionerne kan vi forhåbentlig frigøre nogle ressourcer fra administration og i stedet bruge dem til kerneopgaverne: undervisning og forskning.
Endelig vil fusionerne forhåbentlig bidrage til regeringens målsætning om en afbureaukratisering i den offentlige sektor. For det andet vil lovforslaget betyde, at Danmarks Designskole og Designskolen i Kolding kan ændre status til højere videregående uddannelsesinstitutioner.
På den måde kan vi også i Danmark få forskningsbaserede designuddannelser, der ligesom universitetsuddannelserne opdeles i bachelor- og kandidatuddannelser.
Siden den politiske flerårsaftale for perioden 2003-2006 har det været et mål at opkvalificere designuddannelserne.
Med det her lovforslag skaber vi grundlag for endelig at realisere den her opkvalificering.
For det tredje og ikke mindst sidste vil lovforslaget betyde, at praksis med hensyn til gebyropkrævning på Danmarks Designskole og Kolding Designskole til dækning af forbrug af fællesmateriale nu får en lovhjemmel.
Det er dog helt centralt, at gebyrer kun må dække udgifter til materialer.
Det er præciseret i lovforslaget.
Vi Konservative bakker således fuldt og helt op om lovforslaget, som forhåbentlig vil sikre et bedre og mere bæredygtigt fundament for en række kunstneriske uddannelser i Danmark.
Jeg skulle hilse fra Liberal Alliance og sige, at de også støtter forslaget.
Tak for ordet.
Pernille Frahm (SF), 2009-10-22:
Lovforslaget her er jo et resultat af det lange forløb, der har været omkring fusionerne på de kunstneriske uddannelser, og det er jo nogle beslutninger og nogle modeller, som langt, langt de fleste har været utrolig glade for og faktisk er gået i gang med, inden vi kom ud af røret, kan man sige, så måske var vi på nogle områder ligesom lidt bagefter, da vi satte punktum for sagerne.
Jeg er ligesom den socialdemokratiske ordfører meget enig i, at det er vigtigt, at det her ikke bliver et besparelsesforslag, og jeg er også meget glad for, at kulturministeren har lovet, at det er det ikke.
Jeg synes også, det er vigtigt at understrege, at det her jo skal ske i respekt for den enkelte uddannelsesinstitutions særlige træk og det særkende, den har.
Det har der jo i hvert fald for nogles vedkommende været en del diskussion om, og det har også betydet, at der enkelte steder er lidt uenighed om disse fusioner.
Her er det SF's holdning, at de uenigheder skal vi have afklaret.
Vi skal give institutionerne en chance for så at sige at finde deres ben, finde ud af, hvad der er godt, og hvad der er rigtigt, og hvordan de kommer videre i en fornuftig proces, som muligvis og muligvis ikke vil ende med en fusion, alt afhængig af hvordan processen tegner sig.
Forslaget indeholder en opgradering af designskolen, hvilket vi er meget varme tilhængere af.
Der er nogle enkelte indvendinger fra designskolen, som jeg synes vi skal kigge på.
Det er angående § 2 a og § 13, stk. 5, men jeg går ud fra, at det er noget, vi kan snakke om i udvalgsarbejdet.
Det er sådan, at design vil og skal komme til at fylde mere og mere i vores hverdag.
Tidligere har det jo været opfattet som en slags glasur på kagen, en slags pynt: Når vi var færdige med produktet, shinede vi det lige op med lidt design.
Men i virkeligheden er design jo noget, som har en langt større betydning end bare at få ting til at se godt ud.
Jeg kunne f.eks. godt forestille mig, at man tænkte nyt i forhold til indretningen af den offentlige sektor, hvor man i mange år har været plaget af limtanker og den slags modeller og i stedet måske begyndte at tænke design ind som en måde at organisere den offentlige sektor på.
Jeg tror, det ville give tilfredse medarbejdere, tilfredse brugere og forhåbentlig også tilfredse politikere, men de to andre grupper er i hvert fald de vigtigste.
Design er jo noget, der har indflydelse på vores forbrugsmønstre; det er noget, der har indflydelse på, hvad vi gør, hvad vi vælger og ikke vælger at gøre, og derfor kommer det til at spille en meget vigtig rolle med hensyn til, hvordan vi handler fremover.
På miljø- og klimaområdet har vi allerede set nogle gode eksempler på, hvilken enorm betydning design har for, om vi når de mål, vi har omkring f.eks. CO2.
Det synes jeg er indlysende, og derfor er jeg glad for, at der i forslaget her ligger en opgradering af hele området.
Karin Nødgaard (DF), 2009-10-22:
Lovforslaget, som har til hensigt at gennemføre den aftale, som blev lavet af seks af Folketingets partier i maj i år som en del af flerårsaftalen vedrørende de videregående uddannelser under Kulturministeriet, har været drøftet meget nøje i både ordførerkredsen og med institutionerne.
Det er jo formålet med lovforslaget, at der skabes en basis for at forbedre mulighederne for at øge kvaliteten i uddannelserne samt udvikle nogle faglige miljøer, som på sigt skal blive både større og mere bæredygtige.
Det finder vi i Dansk Folkeparti i sig selv er en god målsætning.
Efter mødet med de implicerede institutioner er det også min klare opfattelse, at man rundtomkring i landet er indstillet på denne ændring, som vil kunne sætte en positiv udvikling i gang.
Det sker også i en erkendelse af, at det er den vej, udviklingen går på mange uddannelsesområder.
Noget af det positive ved denne lovændring er også, at der har været bred enighed om, at der også fremover skal være mulighed for at kunne tage en kunstnerisk uddannelse de hidtidige steder, og at der ikke vil blive centraliseret, så kun de allerallerstørste byer kan tilbyde disse uddannelser.
De møder, der i aftalekredsen har været med bl.a. ledelserne af de uddannelsesinstitutioner, som er omfattet af lovforslaget, har også været med til at gøre denne vej mere farbar.
Det har været konstruktivt at høre kommentarer, og jeg synes, der er blevet lyttet til de bemærkninger, der er kommet.
På designområdet er Danmark meget fremtrædende, og derfor er det positivt, at Danmarks Designskole og Designskolen Kolding fremover vil kunne opnå en sådan status, at der kan tilbydes højere videregående uddannelser.
Det vil på sigt have det mål, at forskning vil kunne få en stor plads i uddannelsen.
I forbindelse med lovforslaget er der også indføjet muligheden for, at enkelte institutioner kan opkræve gebyrer, sådan som vi også har hørt tidligere fra ordførerne.
Alt i alt kan Dansk Folkeparti støtte lovforslaget, og det bliver spændende at følge udviklingen på området de kommende år.
Håbet vil selvfølgelig være, at vi hurtigt kan se, at det er nogle gode uddannelser, og at gode institutioner bliver endnu bedre.
Johs. Poulsen (RV), 2009-10-22:
Det Radikale Venstre kan i lighed med det, der er tilkendegivet fra de tidligere ordførere, der har været her på talerstolen, tiltræde lovforslaget, som det foreligger.
Det er jo allerede sagt, at det er en del af den 4-årige aftale, som vi er med i, og at det er en udmøntning, som vi har forhandlet her i foråret.
Når det er sagt, er der heller ingen grund til at skjule den uenighed, der har været i aftalekredsen, om, hvorvidt det var fornuftigt at gennemføre en tvangsfusion af Danmarks Designskole og Kunstakademiets Arkitektskole.
Der har det været vores opfattelse i Det Radikale Venstre, at de ikke skulle have gennemført en fusion så at sige med armen vredet om på ryggen, men at man tværtimod skulle sikre sig, at såfremt der på et tidspunkt mellem de to uddannelsessteder skal være en fusion eller på en eller anden måde en konstruktion, hvor de er tættere knyttet sammen, så skal det også her foregå på baggrund af en proces, hvor alle kan se sig selv, og hvor de ikke mindst på de to uddannelsessteder både i ledelsen, hos personalet og hos de studerende kan se det fornuftige i at gennemføre noget sådant.
Det er vores opfattelse, at med det, der lå, da vi forhandlede aftalen her, var den situation ikke til stede.
Det Radikale Venstre vil derfor gerne opfordre ministeren til at sørge for, at man i det videre forløb får fornuftigt rum til at tale om det her på uddannelsesstedernes egne præmisser og ikke med en eller anden form for trussel hængende over hovedet om, at hvis man ikke makker ret, gør vi jo nok alligevel, som det passer os.
Vi har i Det Radikale Venstre selvfølgelig konstateret, at der er flere partier, der i forbindelse med aftalen, men altså ikke som en del af aftalen, har tilkendegivet, at man vil gennemføre en tvangsfusion, når aftaleperioden udløber med udgangen af 2010.
Vi vil gerne advare imod det.
Den situation, der er for nuværende på de to uddannelsessteder, er set med vores øjne ikke tilfredsstillende.
Vi mener, at der er behov for, at man også fra Kulturministeriets side, som jo har ansvaret for det, sørger for, at der er en gennemgribende og meget grundig information om, hvad der rent faktisk er det aktuelle stade, og vi så som sagt også gerne, at det blev tilkendegivet, at man ville få den plads, der skal til for at diskutere de her forhold, uden at der på forhånd er draget nogle konklusioner.
Men når det er sagt, er vi som sagt tilfredse med den øvrige del af det, der ligger i aftalen, og det, der konkret udmøntes heri.
Vi mener også, at den opgradering, der sker, på en række områder er vældig fornuftig for uddannelsernes karakter, ikke mindst på designområdet.
Der er rigtig mange kvaliteter i den danske historie på det område, og vi er overbevist om, at hvad angår den kvalitet, der er af både studerende og undervisere på Kulturministeriets uddannelsessteder, vil vi også fremadrettet kunne gå ud og fremvise rigtig, rigtig fine resultater derfra, og det glæder vi os selvfølgelig til på hele områdets vegne.
Som sagt kan vi tiltræde det, der foreligger her, for det er en udmøntning af den aftale, vi lavede i foråret.
Kristian Jensen (V), 2009-10-23:
Hvad angår SKAT's økonomi, har jeg allerede under behandlingen af et tidligere lovforslag sagt, at det er min opfattelse, at vi i regeringens forslag til finanslov for næste år har afsat tilstrækkelige midler til, at SKAT kan løse de opgaver, vi beder dem om at løse, herunder også opgaven med fortsat at sikre, at indtægter, der skal beskattes i Danmark, bliver beskattet i Danmark, og at man ikke gennem transfer pricing eller andre indsatser kan flytte overskud fra store selskaber ud af Danmark.
Om EU og Schweiz vil jeg lige sige, at med hensyn til det lovforslag, vi behandlede lige før, røg en række EU-lande ud af rollen som skattely.
Og selv om vi har lavet en indsats, selv om vi har presset på, må vi sådan i al ærlighed sige, at det har været lidt af en hæmsko for EU’s indsats i forbindelse med at presse andre lande, at vi selv har haft tre lande siddende, der ikke har haft orden i egne rækker.
Derfor er det min klare forhåbning – også min forventning – at når nu EU-landene Luxembourg, Belgien og Østrig kommer med på den rigtige side i kampen mod skattelylande, vil EU have mulighed for at stå stærkere over for Schweiz, men også over for andre lande.
Jesper Petersen (SF), 2009-10-23:
Jeg synes, at skatteministeren igen ligesom overvurderer, hvor meget aftalerne med Belgien, Luxembourg og Østrig faktisk betyder.
Jeg forstår argumentet og er enig i, at det vil gøre det lettere for EU ligesom at presse på, når man nu nærmer sig orden i egen baghave.
Men vi har jo altså stadig væk det forhold, at Belgien, Luxembourg og Østrig over for alle andre lande end os, der har fået en aftale med dem, altså ikke opfører sig ordentligt.
Der må man selvfølgelig presse på over for dem og ikke allerede nu, som jeg kan høre at skatteministeren gør, sige, at de er i det gode selskab, og at problemet derfor er løst.
Det mener jeg ikke at det er.
Der er stadig mange lande, over for hvilke de ikke spiller efter reglerne, og som de altså hjælper med at lave kapitalflugt og unddrage sig beskatning.
Med hensyn til den anden del af det kan jeg konstatere, at på trods af at aviserne bugner med historier om, hvordan det ikke fungerer i SKAT, mener skatteministeren bare, at det hele fungerer, og jeg kan konstatere, at han ikke tager imod tilbud om faktisk gerne at ville bidrage til at finansiere en øget indsats på transfer pricing-området, så vi forhindrer skattesnyd, selv om han får dem.
Det synes jeg er lidt skuffende, når vi nu endelig får de her aftaler, som altså kræver, at vi udnytter dem og har ressourcerne til at gøre det, ellers er de ingenting værd.
Kristian Jensen (V), 2009-10-23:
Først og fremmest er jeg helt tryg ved, at SKAT har de nødvendige ressourcer til også at bruge de aftaler, vi nu får gennemført.
Hvis man kigger på mediebilledet, vil jeg sige, at mediebilledet altså også er, at SKAT gør en fantastisk indsats bl.a. i forbindelse med spørgsmålet om folk, der gemmer private formuer i udlandet, i forbindelse med spørgsmålet om folk, der kører i ulovligt indregistrerede biler og i forbindelse med spørgsmålet om at lave indsatser i samarbejde med politiet mod bandekriminalitet.
SKAT er utrolig aktiv og gør et fremragende arbejde med de ressourcer, som vi nu engang har valgt at tildele.
Hvad angår Østrig, Belgien og Luxembourg, vil jeg sige, at jeg er enig i, at de ikke er helt på plads endnu.
Men jeg tror på, at de aftaler, som Danmark har indgået, er et led i et strategisk skifte fra at være modstandere af at dele oplysninger til at komme med i det gode selskab.
Så jeg forventer, at vi ser en positiv udvikling i fremtiden.
Hvis jeg må starte bagfra, vil jeg sige, at der løbende kører sådan 800 skattesager i runde tal.
Der er 300, der bliver afsluttet hvert år, og danske borgere og virksomheder starter andre 300 op, så der er sådan løbende 800 retssager på skatteområdet.
Og jeg har ikke et dagligt overblik over, hvordan de går, men jeg skal naturligvis gerne gå ned og undersøge, hvor vidt de sager er.
Men det er klart, at nogle af de store beløb, som vi har undersøgt og lignet selskaber med, er af en sådan karakter, at selskaberne naturligvis også vil forsøge at anlægge en retssag for at forsøge at beholde beløbene.
Vi håber så naturligvis på, at vi vinder og sikrer, at de skattekroner, som vi mener retmæssigt skal ligge i den danske statskasse, i den sidste ende bliver betalt hertil.
Og jeg har også en klar formodning om, at vi står med nogle stærke sager.
Hvad angår ulandene, ja, så har vi en forpligtelse til også at hjælpe andre lande til at få aftaler igennem og sørge for, at skattelyuvæsenet bliver bekæmpet i et større perspektiv end bare vores eget.
Det vil betyde, at landene gradvis skal lave flere og flere aftaler for at holde sig fri af den grå eller sorte liste, som OECD har opereret med.
Frank Aaen (EL), 2009-10-23:
Jamen lad os vende tilbage til det med de retssager, som selskaberne naturligvis anlægger, fordi de prøver at beholde de penge, som de muligvis har fået uretmæssigt.
Man kan jo ikke forvente andet.
Det var jo også venstrefløjen, der rejste det tilbage i tiden over for de store benzinselskaber, som dengang ikke betalte skat, nogle af dem gør det stadig væk ikke.
Det viste sig jo, at SKAT gjorde det, at de rejste sager over for benzinselskaberne på grund af det pres, venstrefløjen dengang lagde, men tabte sagerne, fordi regelsættet var for dårligt.
Derfor er vi jo meget interesserede her i Folketinget i at se på, om regelsættet skal laves om, hvis SKAT igen skulle tabe nogle vigtige sager trods en god indsats.
Det er jo det, der i virkeligheden er Folketingets opgave, nemlig hele tiden prøve at give regeringen det bedst mulige grundlag for at tage fat i de multinationale selskaber, der ikke har lyst til at betale skat.
Kristian Jensen (V), 2009-10-23:
Jeg kan godt huske fra de første år, jeg var i Folketinget, at venstrefløjen inklusive Enhedslisten pressede den daværende regering, den daværende skatteminister til at tage flere initiativer på transfer pricing-området.
Jeg kan godt huske, at det var den tidligere skatteminister, Svend Erik Hovmand, der i 2004 fik gennemført den tipunktsplan for indsatsen mod transfer pricing, der har været med til at gøre en forskel.
Og det er det, der er blevet fulgt op med de løbende reformer af SKAT's arbejde, som gør, at vi i dag ser nogle ret gode resultater på transfer pricing-området.
Men jeg er jo ikke mere blåøjet eller naiv, end at jeg godt ved, at med de summer, der er på spil, vil der, hver gang SKAT øger sin indsats på ét område, være en stor interesse i at se, om der er hjørner eller andre muligheder, som virksomhederne så kan bruge til at flytte deres overskud derhen, hvor skatten er lavere.
Derfor er der en løbende indsats at gøre.
Der er også fra regeringens side en interesse i, at vi løbende holder trit med det, som selskaber og skatterådgivere måtte finde ud af at forsøge at bruge.
Frank Aaen (EL), 2009-10-23:
Jeg vil bare lige om det sidste her med, at det breder sig til andre lande, sige, at det håber jeg selvfølgelig også.
Men er ministeren ikke enig i, at bare fordi et land bliver strøget som et skattelyland på vores liste, om jeg så må sige, er det ikke det samme, som at det pågældende land ikke længere er et skattely?
Det synes jeg er lidt vigtigt at holde fast i, for
der, hvor de største penge tjenes i øjeblikket via skattely, er jo i den del af verden, der ikke har aftaler.
Jeg synes, det er vigtigt.
Vi skal være glade for det, vi har opnået, men det er også vigtigt at sætte det i det rigtige perspektiv, at give det de rigtige proportioner.
Det er den ene ting.
Den anden ting er – og nu kommer der så igen ros – at der er sket meget med hensyn til de multinationale selskabers skattesnyd.
Det er der i hvert fald nogle journalister, der fortæller mig, nemlig at der er nogle af de sager, SKAT faktisk ser ud til at tabe, så vi alligevel ikke får pengene.