runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2012-02-03:
Det ville være rart, hvis Socialdemokraternes ordfører kunne uddybe, hvorfor det er, man på den ene side siger: Vi har et problem her; vi synes, det er problematisk, at man tildeler statsborgerskab til nogle, som kan være til fare for rigets sikkerhed, som man hidtil på en række andre områder altså har afvist at give statsborgerskab.
Og på den anden side er der så konventionen.
Der kan da godt være sammenhæng i den argumentation, men der er jo ikke sammenhæng i argumentationen, når Socialdemokraterne ikke ønsker at være med til at arbejde for at ændre konventionen.
Så jeg vil godt høre hr. Lennart Damsbo-Andersen: Hvorfor ønsker Socialdemokraterne ikke at arbejde for at ændre den konvention, der ligger, sådan at man ikke fremover er tvunget til give statsløse, som PET vurderer er til fare for rigets sikkerhed, statsborgerskab?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-02-03:
Nej, det er helt klart.
Vi vil ikke være med til det, og det tror jeg også jeg sagde ret tydeligt i min ordførertale at vi ikke er indstillet på.
Vi synes, det er glimrende at lade dem være der, hvor de er.
Men det er hele tankegangen bag det her, som jeg er fuldstændig uenig i.
Det ændrer jo ikke på sikkerheden i Danmark, om man undlader at give en statsløs statsborgerskab; vedkommende kan handle og agere, nøjagtig som vedkommende vil.
Derfor kan vi med sindsro følge konventionen, og hvis hr. Christian Langballe er bekymret for, at det vil ændre det danske demokrati, at vi har en enkelt person, som måske engang kunne have overvejet at gøre et eller andet til fare for landets sikkerhed, så tror jeg nok, at der var rigtig, rigtig mange, der ikke skulle have lov til at stemme i Danmark.
Christian Langballe (DF), 2012-02-03:
Jeg vil godt sige til det, at jeg sådan set synes, der er en markant forskel på at have opholdstilladelse og så have statsborgerskab.
Hvis vi forestiller os en person, der er i PET's søgelys, og som endnu ikke er dømt, men eventuelt planlægger en terrorhandling, vil det så ikke se mærkeligt ud, hvis det danske Folketing belønner vedkommende med et statsborgerskab, der betyder, at vedkommende kan stemme til valget?
Er der ikke en forskel på de ting?
Hvorfor ikke lytte til PET's advarsler, hvorfor fastholde så forkrampet, at konventionerne har en ordlyd?
De er også udsat for fortolkning, der kan foretages ændringer.
Det synes jeg man skulle komme i gang med at undersøge, men det vil man heller ikke være med til.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-02-03:
Jeg synes, at Dansk Folkepartis tilgang til det her er helt forkert, for en person, der vil begå terror, er ikke nødvendigvis en, der er statsløs.
Det kan også være en, der er statsborger, så man kan ikke vide, hvem det er.
Det, der er det afgørende, er jo, at den overvågning, der skal foregå, reelt også foregår, og det har vi ministerens ord for at den gør.
Derfor ser jeg og derfor ser Socialdemokratiet ikke noget problem i, at vi følger konventionerne, sådan som de står, og giver statsløse mulighed for statsborgerskab, også selv om de er i PET's søgelys.
Christian Langballe (DF), 2012-02-03:
Jeg vil gerne takke for den indledning, som ordføreren havde, med hensyn til konventionerne og konventionernes tilblivelse.
Ikke så underligt
var man chokeret over alt det, der skete, og så har man sat sig ned og lavet nogle aftaler.
Nu er tiden så bare en anden, i 2001 havde vi en terrorhandling i New York.
Verden har ændret sig.
Man gør en dyd ud at sige, at verden er blevet global og globaliseret, men det er terroren så også, og det vil sige, at vi står i en væsentlig anden situation, og der synes jeg bare det er mærkeligt, at man siger, bl.a. fra Socialdemokratiets side, at man end ikke vil være med til at undersøge fortolkningen.
Man vil end ikke være med til at lave ændringer, der tager sigte på, at de konventioner står mål med den historiske virkelighed, vi lever i, og det synes jeg er underligt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-02-03:
Jo, det er rigtigt, at der er den forskel.
Den anvender vi også i forhold til alle andre, der søger om statsborgerskab.
Men lige netop når vi snakker om de statsløse, er det jo en særlig situation, og det er også derfor, at der er en konvention på det her område.
Det er der jo ikke for alle mulige andre, der søger om statsborgerskab.
Hensynet til, at man ikke har statsborgerskab, vejer højere.
Der er så sat den afgrænsning på, som jeg har nævnt, og som jeg også tror ministeren har nævnt, at man skal være idømt 5 års fængsel, eller også skal man have været dømt for at have begået kriminalitet til fare for landets sikkerhed.
Der står ikke noget om her, hvor lang tid den dom skal være på.
Men politiet har jo muligheden for, at de kan rejse sagen.
Hvis det er, de mener, at det er så alvorligt, så det er nødvendigt, må man rejse sagen og få vedkommende dømt.
Så er der jo ikke noget problem.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-02-03:
Sikkerhedssituationen vil jo heller ikke være anderledes, hvis der er tale om en dømt.
Han vil oven i købet sidde i fængsel, men ham giver vi alligevel ikke statsborgerskab.
Så der er da en grund til, at der er nogle, til hvem vi siger: Du har altså begået noget, der er så uacceptabelt, eller du er ved at begå noget, eller du har begået noget, men vi har endnu ikke kunnet få dig dømt for det, som gør, at vi altså ikke ønsker at give dig statsborgerskab.
Det åbner FN-konventionen op for.
Så har jeg et spørgsmål til ordføreren, når justitsministeren ikke svarede.
Der er da forskel på at nægte en person statsborgerskab og så sige, at vedkommende lige må vente, fordi vedkommende rent faktisk er under mistanke for at begå eller have begået noget, og indtil den mistanke er afklaret og vi finder ud af, om vedkommende er skyldig eller ej og kan dømmes eller ej, så stiller vi altså ansøgningen i bero.
Kan Socialdemokraternes ordfører ikke være enig med mig i, at der er forskel på permanent at nægte nogen statsborgerskab og så sige, at vi ikke nægter det, men at vedkommende altså lige må foreløbig vente, fordi der er nogle ting, vi skal have afklaret.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-02-03:
Nej, det er vi overhovedet ikke ligeglade med.
Jeg vil starte med at sige, at det, som spørgeren lægger op til, med at vide noget mere om, hvordan PET's afgrænsninger er, i forhold til hvem de indstiller, i hvert fald er betydelig større end min.
Det kunne da selvfølgelig være interessant at høre nærmere om, hvad det er, spørgeren helt nøjagtig ved der.
Det er rigtigt, at jeg nævnte i min ordførertale, at man ikke kan udvise statsløse, og det var egentlig bare for at beskrive, at den sikkerhedssituation, der er i Danmark, ikke vil være anderledes før, under eller efter et givent statsborgerskab, fordi situationen er den samme.
Det, det handler om, er, hvordan man håndterer den person, det handler om.
Og så, hvis jeg kan nå det inden for tiden, vil jeg sige, at vi ikke er ligeglade med det og heller ikke siger, at alle skal have statsborgerskab, heller ikke i forhold til statsløse.
Jeg sagde jo netop, at vi er rigtig godt tilfredse med, at der er en afgrænsning, der tager hensyn både til det enkelte individ og til statens sikkerhed, netop ved at man skal være idømt 5 år, eller også ved at man har begået og er dømt for en forbrydelse, som kan være til fare for staten.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-02-03:
Bare for god ordens skyld vil jeg sige til den socialdemokratiske ordfører: Man kommer altså ikke i PET's søgelys, hvis ikke PET har mistanke om, at man er i færd med at begå noget, som er til fare for rigets sikkerhed.
Men så lad mig spørge Socialdemokraterne på en anden måde, for jeg kan forstå, at det synspunkt, som socialdemokraten fru Karen Hækkerup, i juni 2011 udtalte om, at vi må arbejde for, at konventionen ændres, hvis man ikke har mulighed for at udelukke folk, som er til fare for statens sikkerhed, har Socialdemokraterne ikke længere.
Det bliver så begrundet med, at man siger, at vi jo alligevel ikke kan udvise personen, og så kan vi lige så godt give vedkommende statsborgerskab.
Skal jeg tolke det derhen, at Socialdemokraterne er fuldstændig ligeglade med, hvem vi giver dansk statsborgerskab, når der er tale om statsløse personer?
Hvis jeg kan det, hvad så med det om, at FN-konventionen og dens bestemmelser om, at vi kan udelukke folk, der er idømt en fængselsstraf på 5 år eller mere, eller som er idømt straf for at være til fare for statens sikkerhed, er en »kan«-bestemmelse?
Vi kan fastsætte sådanne bestemmelser, men vi kan også lade være.
Skulle vi så ikke lade være?
Skulle vi så ikke lade alle, som er statsløse, få dansk statsborgerskab, hvad enten de er dømt for mord, voldtægt, ildspåsættelse, hvad det nu måtte være, og har fået fængselsstraffe på 10 år, 15 år, livstid?
Det er vel ligegyldigt, for de udgør jo hverken en større eller mindre fare for rigets sikkerhed af den grund.
Zenia Stampe (RV), 2012-02-03:
Så kan vi jo diskutere, hvad der er vores egen individuelle holdning til, om man har fundet det rette balancepunkt.
Men det her er bare ikke kun et spørgsmål om, hvad der er Det Radikale Venstres holdning, eller hvad der er Danmarks holdning.
Det her er jo et spørgsmål, der handler om, hvordan man i en konvention finder det balancepunkt, der gør, at så mange som muligt vil forpligte sig på denne konvention og forpligte sig til at udrydde statsløshed.
Det handler jo om ikke at give folk en god undskyldning for at lade være med at gå med i den – det kunne være, at konventionen var for stram, og at man så ikke ville være med, eller det kunne være, at konventionen var for slap og der var for mange kattelemme – og derfor synes vi sådan set, det er en fornuftig afgrænsning, der er.
For det må jo være den, der gør, at der er så udbredt tilfredshed med den her konvention, og at der er flere og flere, der tilslutter sig den.
Den kritik, som vi lige nu hører i Danmark, er, så vidt jeg ved, ret unik, den har man ikke hørt i særlig mange andre lande, og det er jo for mig at se også et bevis på, at vi har fundet en rigtig god balance.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-02-03:
Jamen jeg tror ikke helt fru Zenia Stampe forstod spørgsmålet.
For jeg talte ikke om en konventionsændring; jeg talte om, at Danmark så skulle undlade at gøre brug af den mulighed, der er i konventionen for, at vi kan stille de her betingelser; vi kan også lade være med at stille de her betingelser.
Ellers er der da ikke nogen sammenhæng i det, som den radikale ordfører siger.
Så kan der jo være andre lande, som ikke er nået lige så langt, som vi er her i Danmark, der vil kunne benytte sig af denne kattelem.
Men vi behøver her i Danmark vel ikke være så inhumane, at vi ikke tildeler statsborgerskab til alle og enhver, der er statsløse?
Ida Damborg (SF), 2012-02-03:
SF ønsker ligesom FN og ligesom mange andre stater at begrænse antallet af statsløse i verden.
Det er jo et fælles ønske, det er et ønske, som gør, at man også skal påtage sig ansvar – et ansvar, vi gerne påtager os.
Derfor er vi glade for, at FN har en konvention, der pålægger Danmark at give statsborgerskab til statsløse, der fødes i Danmark.
Forårets sag viste jo tydeligt, at vi har denne forpligtelse, og SF ønsker, at vi lever op til denne forpligtelse.
Med hensyn til beslutningsforslaget ønsker SF ikke, at vi tager kontakt til andre for at åbne op for stramninger på dette område, eller at vi skal overveje, hvordan konventionen skal fortolkes, for det er allerede muligt at nægte at give statsborgerskab, hvis den pågældende er fundet skyldig, enten i en forbrydelse mod statens sikkerhed eller i en forbrydelse, der kan give minimum 5 års fængsel.
Det finder SF er en sikkerhed, som gør, at Danmarks fortolkning af konventionerne er fin.
Desuden må vi også stå fast på, at statsløse ikke kan udvises, uanset om de har begået kriminalitet eller ej, og det er jo såre simpelt, for hvor skal de udvises til?
Disse personer er jo netop statsløse.
De er født i Danmark, og Danmark er altså deres hjemland.
Så SF kan ikke støtte forslaget.
SF ønsker, at vi opretholder den praksis, vi har i dag.
Zenia Stampe (RV), 2012-02-03:
Det spørgsmål er jeg også blevet stillet før, og mit svar dengang var, at det jo heller er ikke sådan, at vi ringer til folk og siger: Du skal belønnes, fordi du er i PET's søgelys, og derfor får du nu et rødbedefarvet pas.
Sådan fungerer det ikke.
Det er jo ikke sådan, at man belønner.
Men at nægte folk, som ellers har en ret til et statsborgerskab, det på grund af noget, de i øvrigt ikke har gjort, er jo en straf.
Det er at straffe folk for noget, de ikke har gjort.
Det er at kende folk skyldige, uden at det er bevist, at de har gjort sig skyldige i noget.
Det strider mod de mest grundlæggende retsprincipper.
Karsten Lauritzen (V), 2012-02-03:
De Radikales ordfører svarer delvis på spørgsmålet, og så stiller hun nogle flere spørgsmål.
Dem kan man godt bruge tid på at besvare.
Der er jo forskel på at have statsborgerskab og ikke have statsborgerskab.
Der er også et sikkerhedsaspekt.
Men lad det hvile, hvis De Radikales ordfører synes, at De Radikales ordfører allerede har svaret mange gange på det spørgsmål.
Så er der det politiske spørgsmål.
Der er sikkerhedsspørgsmål, og der er politiske spørgsmål.
Hvorfor ønsker Det Radikale Venstre at belønne folk, som Politiets Efterretningstjeneste vurderer kan være til fare for rigets sikkerhed, med et rødbedefarvet pas?
Hvorfor ønsker man at sende sådan et signal?
Hvorfor ønsker man at give folk, som man kunne forestille sig sad i fængsel, et rødbedefarvet pas under henvisning til konventionen om statsløshed?
Når man ikke køber sikkerhedsargumentet, hvorfor ønsker man så at belønne de her mennesker?
Det må være muligt at få et politisk svar på det.
Zenia Stampe (RV), 2012-02-03:
Det er jo den præmis, som hr. Karsten Lauritzens spørgsmål beror på.
Der må jeg bare sige, at jeg glæder mig til at høre en argumentation, der hænger sammen, for, at vi faktisk kan øge Danmarks sikkerhed ved at nægte statsløse statsborgerskab.
Så tager vi den derfra.
Karsten Lauritzen (V), 2012-02-03:
Så De Radikales ordfører siger altså ret klart her til sidst, at Det Radikale Venstres politik er, at hensynet til at udrydde statsløshed står over hensynet til Danmarks Riges sikkerhed?
Det er jo reelt nok, men det er det, man må antage er Det Radikale Venstres analyse i den her sag.
Zenia Stampe (RV), 2012-02-03:
Jamen jeg vil da så glæde mig rigtig meget til at skulle tale i forbindelse med det beslutningsforslag, som jeg forestiller mig at Dansk Folkeparti på et tidspunkt vil fremsætte, hvor man vil foreslå, at man skal vurdere børns evner, inden man giver dem stemmeret og eventuelt statsborgerskab.
Nå ja, Anders Breivik fik norsk statsborgerskab – det skulle han vel så ret beset ikke have haft, men det kunne man ikke rigtig forhindre at han fik.
Det er en logik, som jeg ikke synes skal gælde for danske statsborgere, og jeg synes heller ikke, den skal gælde for statsløse.
Min grundlæggende holdning er, at vi skal udrydde statsløshed, vi skal gøre en indsats her i Danmark, og vi skal bestemt ikke sørge for at undergrave den indsats, som skal foregå i resten af verden, hvor det her er et kæmpe problem.
Christian Langballe (DF), 2012-02-03:
Det, jeg synes er mærkeligt, er, at man vil belønne folk, der er til fare for rigets sikkerhed med et statsborgerskab og så sige, at spørgsmålet om faren, trusselsvurderingen osv. da så i øvrigt er ligegyldigt.
Jeg siger bare, at det ser underligt ud, at politikerne belønner vedkommende med et statsborgerskab, hvis vedkommende er til fare for rigets sikkerhed.
Det er da ikke så svært at forstå.
Zenia Stampe (RV), 2012-02-03:
Jeg må indrømme, at jeg har meget svært ved at forstå spørgsmålet, som Dansk Folkepartis ordfører stiller.
Jeg tror ikke, det er fordi, jeg er dum; jeg tror, det er, fordi det var lidt uklart.
Men jeg hørte, at ordføreren sagde tidligere – jeg kan ikke huske, om det var ordførerens ordførertale, eller om det var et spørgsmål – at det da godt kunne være, at faren ikke bliver større, ved at man giver statsborgerskab, men at det betyder, at vedkommende så får adgang til at stemme.
Og det er jo, fordi ordføreren for Dansk Folkeparti har indset, at det her intet har at gøre med rigets sikkerhed.
Vi øger ikke sikkerheden ved at nægte nogen statsborgerskab, så nu skal det handle om stemmeretten.
Undskyld, men det synes jeg er lavt.
Christian Langballe (DF), 2012-02-03:
Jeg synes jo, at det tangerer voksenmobning, når man kalder det en dårlig undskyldning, at vi i Dansk Folkeparti tager rigets sikkerhed alvorligt.
Det, som hele den her sag drejer sig om, er jo, hvorvidt man mener, at rigets sikkerhed står over konventionerne.
Jeg synes, hr. Jan E. Jørgensen fra Venstre og hr. Tom Behnke fra De Konservative har stillet nogle spørgsmål, som der ikke rigtig er blevet svaret på, nemlig: Hvor tungt vejer de her statsløsekonventioner i forhold til de forbrydelser, som en statsløs måtte begå?
Kan man, hvis der er tale om mord, også sige, at vedkommende skal have statsborgerskab?
Jeg synes, Det Radikale Venstre og fru Zenia Stampe undlader at tage stilling til en principiel problemstilling ved i stedet for at sige, at det er en dårlig undskyldning, når vi problematiserer det her forhold.
Jeg tager det sandelig alvorligt, og det er også derfor, vi har den her debat.
Zenia Stampe (RV), 2012-02-03:
Nu kommer ordføreren så selv ind på, at det er noget, vi ikke rigtig kan gøre, men ordføreren siger så, at situationen i Palæstina kan ændre sig.
O.k., hvis en ung statsløs, hvis familie oprindelig kom fra området Palæstina-Israel, begik noget kriminelt, ville man så synes, det var ansvarligt af Danmark som nation at sende vedkommende til Palæstina?
Nu eksisterer Palæstina så ikke endnu, og jeg ved ikke, om ordføreren er for, at der skal indføres en sådan stat, men jeg må bare sige: Er det ansvarligt at sende problemet videre til et land, som under ingen omstændigheder har ansvaret for den person?
Personen er ikke født der, personen er ikke opvokset der, personen har ikke noget statsborgerskab der.
Landet eksisterede faktisk ikke, da personen blev født.
Det er da en total ansvarsforflygtigelse, som jeg ikke synes klæder et parti, som ellers vil det rigtig godt, når det handler om det internationale.
Tom Behnke (KF), 2012-02-03:
Men lad det nu være.
Det næste er, at forskellen på, om man har dansk statsborgerskab eller ej, jo rent faktisk er, at det i det øjeblik, hvor man har dansk statsborgerskab, er definitivt slut med, at man kan blive udvist af landet.
Og jeg ved godt, at det i forhold til statsløse i dag er en vanskelig situation, men der kunne opstå en ny situation, f.eks. at Palæstina får deres egen stat, og så er situationen jo en anden.
Zenia Stampe (RV), 2012-02-03:
Vi mener, det en dårlig undskyldning, fordi vi jo netop ikke har hørt argumenter for, at faren skulle blive mindre ved at give de her mennesker statsborgerskab.
Vi har ikke drøftet den aktuelle balance i den radikale folketingsgruppe, så derfor er det sådan set svært for mig at sige, hvad den officielle radikale holdning er til det.
Det skal jeg da ikke udelukke at vi kunne finde på at gøre, men jeg må ærligt indrømme, at ud af de mange sager, vi kunne kaste os over, så var det nok ikke den første, vi ville vælge.
For jeg tror sådan set ikke, at der er et flertal for at rykke i den retning, som ordføreren antyder vi kunne finde på at rykke i.
Tom Behnke (KF), 2012-02-03:
Skal vi ikke lige holde fast i, at det der med resten af verden er lidt overdrevet.
Altså, nu har konventionen bestået i mere end 50 år, og det er jo kun et par håndfulde europæiske lande, der har ratificeret den.
F.eks. har alle de stater, hvor det er et problem, jo ikke ratificeret den.
Så jeg synes, vi skal prøve at holde det nede på et passende niveau, for det der med hele verden er måske sådan lige overdrevet nok.
Men når jeg tog ordet, var det egentlig, fordi jeg hørte, at fru Zenia Stampe sagde, at det her er en dårlig undskyldning.
En dårlig undskyldning!
Og det, vi taler om her, er personer, som udgør en fare for landets sikkerhed.
Er det en dårlig undskyldning?
Jeg vil gerne lige høre, om det virkelig er sådan, at selv om man udgør en fare for landets sikkerhed, så er det bare en dårlig undskyldning.
Det fører jo frem til det næste, nemlig det, at jeg kan forstå, at grunden til, at det her er en så fantastisk god balance, er, at der er et flertal for den her balance.
Men hvad mener Det Radikale Venstre?
Det er jo Det Radikale Venstre, der har ordet nu.
En ting er, hvad flertallet mener, men mener Det Radikale Venstre, at balancen er, som den skal være?
Zenia Stampe (RV), 2012-02-03:
Nu giver konventionen jo allerede lempeligere vilkår for statsløse.
Så kunne man jo diskutere, om det er den rette balance – og der kunne jeg måske have en holdning til, om det skulle være til den ene eller den anden side – men jeg tror, vi har fundet en udmærket balance, for der er sådan set flertal for den.
Hvis jeg begyndte at have ambitioner om at lempe yderligere, tror jeg ikke, det ville være noget, der ville have nogen gang på jorden her i Folketinget.
Det er desuden ikke noget, vi har diskuteret i den radikale folketingsgruppe, for vi fornemmer ikke, at der på den konto er grundlag for at give endnu flere statsborgerskab, og derfor synes jeg sådan set, det er en irrelevant diskussion.
Vi følger konventionen.
Vi synes, der er en fin balance i den, fordi den, så vidt som det er muligt, sørger for at udrydde statsløshed, ikke bare i Danmark, men også i resten af verden.
Så er vi i øvrigt realister, ikke kun med hensyn til, hvad andre lande gør, og hvilken balance der er i resten af verden, men søreme også med hensyn til, hvilken balance der er i Danmark.
Og der har vi sådan set haft en fornemmelse af, at man her havde fundet en balance, som der var et rimelig bredt flertal for – det kan man jo så diskutere om der er nu – og derfor har vi ingen ambitioner om at rykke ved den balance, for det tror vi ville være at tage en kamp op, der på forhånd var tabt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-02-03:
Jeg synes, at vi bevæger os længere ud end det, som sagen jo reelt handler om.
Vi ved jo ikke, om den person, der er omtalt i forslagsstillernes bemærkninger, er mistænkt for noget som helst, vi ved kun, at vedkommende er i PET's søgelys.
Om det så betyder en mistanke eller en formodning, eller hvad det er, ved vi jo intet om.
Så jeg synes, at spørgeren går for langt i det her.
Jeg ville ikke, og slet ikke fra talerstolen, begynde at sige, hvilken politik vi ville anlægge i forhold til det spørgsmål, som hr. Tom Behnke stiller her.
Det vil i hvert fald kræve en lidt længere overvejelse end den, jeg kan nå på det ene minut, jeg har mulighed for at tænke over sagen her i salen.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-02-03:
Ja, hvis det er sådan, at fru Zenia Stampe har været pennefører på denne konvention, så må jeg jo rose hende for, at hun holder sig ualmindelig godt, for der er altså tale om en konvention, der har mere end 50 år på bagen, og som er fra en tid, der var en helt anden end den, vi har i dag.
Men i konventionen står der, at en kontraherende stat, altså i dette tilfælde Danmark, kan gøre meddelelse af statsborgerskab afhængigt af »en eller flere af følgende betingelser«, og der er nogle af disse betingelser så, at man ikke er blevet idømt fængsel i mere end 5 år, eller at man er blevet dømt for forbrydelser mod rigets sikkerhed.
Lad mig i forhold til det argument, der var med, at man ikke var en trussel mod sikkerheden, og at man ikke kan udvises, og at det derfor ikke gør den store forskel, sige til den radikale ordfører, at hvis der skal være nogen sammenhæng eller nogen logik i Det Radikale Venstres synspunkter, så må det jo også føre til, at Det Radikale Venstre ikke længere synes, at vi bør have den her »kan«-bestemmelse, men at vi skal undlade at benytte os af den og altså give statsborgerskab til alle, der er statsløse, også dem, der er blevet dømt for forbrydelser mod rigets sikkerhed, eller dem, som har fået en dom, der er på mere end 5 års fængsel.