runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Preben Bang Henriksen (V), 2011-10-26:
Det er ikke så mange måneder siden, at Socialdemokratiets transportordfører, hr. Rasmus Prehn, stillede en byge af spørgsmål til den daværende transportminister, og de gik på det faktum, at der ikke var kaffe at få i toget mellem Aarhus og Aalborg, og hr. Prehn karakteriserede det som et dårligt signal, som om det var andenrangspassagerer, og billetpriserne måtte nu sættes ned, sagde han.
Nu var vi nogle, der mente, at han gik i lidt for små sko, og jeg kan så konstatere, at problemet har løst sig, for nu tvangsudskrives de rejsende på de her fem daglige afgange åbenbart til at tilbringe 25 minutter på perronen i Aarhus, og der kan man jo så få den kaffe, som hr. Prehn efterlyste før valget.
Så vi kan i hvert fald sige, at her holder man, hvad man lover.
Men jeg spørger ministeren, om det ikke giver ministeren anledning til overvejelser, at man på én bestemt strækning her i kongeriget Danmark, en strækning, der ligger langt fra København – vi må ikke bruge ordet Udkantsdanmark længere, men det er i hvert fald langt fra København – kan foretage så kraftige servicereduktioner.
Ministeren har allerede været inde på det – jeg springer elegant kaffen over, men vi taler om 30 år gamle tog, der ikke har strøm, ikke har internet, og hvor der skal skiftes tog i Aarhus, hvor der er en ventetid på 25 minutter.
Giver det ikke ministeren anledning til overvejelser, at netop det sker på den strækning og vel at mærke i en situation, hvor vi har et regeringsgrundlag, der hedder »Et Danmark, der står sammen«, og hvori man anfører, at vi står over for en række udfordringer på transportområdet, som det er nødvendigt at tage fat på på en ny måde?
Er det den her måde, man skal tage fat på over for det, som nogle betegner som Udkantsdanmark?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
Jeg kan forstå på Venstres spørger, at Socialdemokratiet gennem tiden har haft nogle vældig aktive trafikordførere, og det skal man sådan set ikke være ked af, det er jo godt, at man har det.
Det er ikke noget, jeg synes er ønskværdigt, det er ikke noget, DSB synes er ønskværdigt; det er tvunget af nød, at vi står i den situation.
Og derfor vil jeg ligesom til den forrige spørger appellere til, at vi nu står sammen om at sikre, at DSB kommer i en situation, hvor man kan befordre passagererne på en mere elegant og effektiv måde med større service.
Det tror jeg er en ambition, som vi har alle sammen.
Jeg tror også, spørgeren er fuldstændig klar over, at det jo ikke er noget, DSB har gjort, fordi de synes, det er sjovt.
DSB har desværre – desværre, må jeg understrege – gjort det af nød.
Preben Bang Henriksen (V), 2011-10-26:
Vi er selvfølgelig et langt stykke hen ad vejen enige om problemets karakter.
Spørgsmålet går mere på at få det løst, og i den forbindelse konstaterer jeg, at ministeren over for den tidligere spørger anførte, at der måske kunne være andre muligheder; sådan opfattede jeg det i hvert fald.
Derfor spørger jeg: Eksisterer der andre muligheder for at afværge den her situation?
Kan man efter ministerens opfattelse indleje mere moderne tog?
Jeg tænker på, at man jo ikke har nogen særlig tidstermin for, hvornår man når det tidspunkt, hvor der ikke længere er problemer med materiellet.
Jeg lagde i hvert fald mærke til, at ministeren ikke satte nogen udløbsdato på det udsagn – det ville jeg heller ikke have gjort i ministerens sted.
Så der kan jo være problemer med materiellet i lang tid fremover.
Er det sådan, at ministeren så vil overveje, hvis det trækker ud, at få serviceniveauet i den her del af landet op på samme niveau som i eksempelvis andre dele af landet, f.eks. ved at indleje materiel?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
Lad mig først understrege, at jeg med glæde har noteret mig, at DSB har tilkendegivet, at det selvfølgelig er her, man tager fat først.
Men jeg bliver desværre nødt til at sige til spørgeren, at vi begge to – i øvrigt sammen med resten af Danmark – er lidt afhængige af, hvordan situationen udvikler sig med IC4.
For det er rent faktisk sådan, at materielsituationen er sådan, at man ikke bare kan gå ud og anskaffe sig nyt materiel.
Dertil er tingene alt for komplicerede, og materiellet findes ikke.
Jeg har også set nogle af de historier om, at der skulle stå tog rundtomkring i verden, men når man efterprøver det, er det desværre ikke tilfældet.
Så jeg vil bare sige det meget præcist: Det er ikke en ønskværdig situation, vi er kommet i.
Det er nød, der har gjort, at vi er kommet derhen, og derfor skulle vi måske begge to, alle sammen, sende et stille håb om, at den Atkinsrapport, som ligger lige på trapperne, forhåbentlig betyder, at vi kan få IC4-togene ud at rulle.
For det er det, der kan forbedre situationen for de passagerer, som trænger til at få forbedret deres situation.
Marianne Jelved (RV), 2011-10-26:
Det er spørgerens tur med et sidste spørgsmål i denne omgang.
Preben Bang Henriksen (V), 2011-10-26:
Selvfølgelig håber vi alle sammen, at det her bliver løst, men i den forbindelse kan man nok sætte spørgsmålstegn ved, om de kontraktkrav, der stilles i relation til udbud osv., når DSB udbyder, nu også er rigtigt formuleret.
Jeg tænker på, at ministeren starter med at redegøre for, at der ikke er kontraktkrav med hensyn til materiellet.
Er det en politik, som ministeren også fremover vil føre, sådan at man populært sagt ikke kan komme efter DSB på grund af materiellet, altså hvis det er dem, der kører?
Skal der sagt med andre ord kunne køres med et materiel, som er up to date?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
Jeg vil sige til spørgeren, at den kontrakt jo er indgået, går jeg ud fra, i den tidligere regerings tid.
Jeg ved det ikke.
Nu skal man jo passe på, hvad man svarer som minister.
Man kan jo godt stille nogle krav til materiel, men hvis leverandøren ikke har mulighed for at levere det, hjælper det jo ikke rigtig noget.
Nu kan jeg se, at spørgeren måske ikke accepterer svaret.
Men hvis det materiel ikke findes nogen steder i verden, kan man jo ikke stille krav om det.
Vi har vel alle sammen en fælles interesse i, at den beslutning om IC4-togene forhåbentlig ender med at vise noget bedre end det, vi ser i dag.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-26:
Jeg deltager naturligvis i samråd og glæder mig også til dem, der allerede er planlagt.
Og det er klart, at jeg håber, Skatteudvalget og jeg som minister kan have et godt samarbejde også om den fremtidige kalenderplanlægning.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-10-26:
Jeg vil spørge, om ministeren er bekendt med Håndbog for folketingsarbejdet.
Den er nu kommet i en ny udgave i oktober 2011, og på side 117 kan man læse, at der står om samråd: »Samråd afholdes som udgangspunkt i forbindelse med udvalgets faste møde, og ministeren bør derfor være forberedt på at kunne blive indkaldt – evt. med kort varsel.«
Tilsvarende fremgår det af den vejledning, der er udsendt til Folketingets formænd for de stående udvalg, at – og vi slår op under samråd
: »Ressortministeren for et udvalg bør som udgangspunkt være indstillet på at møde i samråd i udvalget på udvalgets sædvanlige mødetidspunkt, senest 2-3 uger efter et samrådspørgsmål er stillet, således at sagen ikke mister aktualitet.« Betyder det så, at når vi fremadrettet kommer til at diskutere mødeplan for Skatteudvalget, så er skatteministeren villig til at møde op i den ordinære mødetid, som for Skatteudvalget er onsdag formiddag kl. 9.30?
Jeg er villig til at give det tilbud, som vi også gav til tidligere skatteministre fra regeringen med den anden farve, nemlig at samrådene kan starte kl. 10.
Bjarne Corydon (S), 2011-10-26:
Jeg er på ethvert punkt enig med statsministeren og i regeringsgrundlaget.
Det, statsministeren siger i Børsen – jeg kan se, at spørgeren har taget Børsen med, og det er nyttigt for os begge to – er jo, at den politik, der er statueret i regeringsgrundlaget, gælder, nemlig at rammen for, hvor meget vi kan hæve skatter og afgifter med henblik på at skaffe staten nye indtægter, som vi kan anvende til at gennemføre nogle af de forslag, nogle af de forbedringer, der er med i regeringsgrundlaget, er på 5 mia. kr. Og herudover skaffer man yderligere 2 mia. kr. ved at begrænse erhvervstilskud.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-10-26:
Det vil sige, at den pesticidafgift, som skatteministeren har afgivet svar om – jeg tror, det er hr. Troels Lund Poulsen – ikke kan indføres med henblik på at få flere penge i kassen, og at det energiudspil, som regeringen har på banen, ikke må betyde stigende skatter og afgifter.
Og med hensyn til den stigning på 29. mio. kr., der er i kommuneskatterne, hvor S og SF jo tidligere har sagt, at måtte der være stigende kommuneskatter, så ville man gøre som den tidligere regering, nemlig kompensere skatteborgerne over den statslige bundskat, kan jeg jo forstå på finansministeren, at det har man ikke tænkt sig at gøre i det her tilfælde.
Det må også være finansministeren bekendt – det er jeg helt sikker på – at man i regeringsgrundlaget også opererer med både en betalingsring og en lastbilafgift, men dem forventer finansministeren så ikke indbringer noget provenu, i og med at det loft, som statsministeren fremhæver i Børsen, er på de 5 mia. kr.
Det vil sige, at en pesticidafgift, et energiudspil, kommuneskatter, en betalingsring og en lastbilafgift så ikke kan bidrage med noget provenu i statskassen.
Så er det jo vigtigt at få at vide, hvad det er for en slags skattestop, der menes, og der kan jeg så forstå, at det i hvert fald ikke er noget, der vedrører pesticidafgift, energiudspil, kommuneskatter, betalingsring eller lastbilafgift.
Bjarne Corydon (S), 2011-10-26:
Nej, det er simpelt hen ikke korrekt, at statsministeren lover et nyt skattestop.
Skattestoppet er en politik, som er lanceret af spørgerens parti, og jeg har til gode at forstå, hvad det går ud på.
Det forhindrede ikke, at man fremsatte forslag om en forsyningssikkerhedsafgift – det synes jeg i øvrigt er et glimrende forslag, der vil blive arbejdet videre på.
Så alt det her med skattestoppet må spørgeren fuldstændig selv redegøre for.
Det, statsministeren svarer på, er, hvad der står i regeringsgrundlaget, og hvad skattepolitikken i regeringsgrundlaget går ud på.
Og det gør hun glimrende, for der svares i fuld overensstemmelse med det, vi har aftalt mellem partierne og skrevet i vores regeringsgrundlag, så alle kan læse det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-10-26:
Nu begynder forvirringen rigtig at melde sig, for det er så det, der står i regeringsgrundlaget om skattestoppet, der er gældende, mens vi ikke kan regne med det, som statsministeren udtaler til Børsen, for det står ikke i regeringsgrundlaget.
Altså, nu må man vel snart i regeringen vælge, om man mener, at man vil gøre det 5 mia. kr. dyrere at være dansker, for det har man skrevet i regeringsgrundlaget, eller om man vil gøre det endnu dyrere at være dansker.
Jeg tror, at danskerne er fuldt ud bekendt med og har haft fornøjelsen af den tidligere regerings skattestop i mange, mange år, og det har sikret tryghed med hensyn til skatter og afgifter.
Det må jo være sådan, at man som skatteborger i dette land bliver bekymret, når man hører den nye statsminister sige, at det eneste, der ligger, er de 5 mia. kr., men alligevel er der så andre ting, man ikke kan regne med.
Bjarne Corydon (S), 2011-10-26:
Det gode ved den nye regering, den nye statsminister og det nye regeringsgrundlag er, at der er en klar og dækkende beskrivelse af, hvilken skattepolitik der vil blive ført.
Det, man havde tidligere, som blev kaldt for et skattestop, og som spørgeren har forsvaret ivrigt i årenes løb, blev ikke overholdt – det blev jo ikke overholdt.
Man sagde, at der var et vindue, så vidt jeg husker.
Man forringede rentefradraget, selv om man havde lovet det modsatte under valgkampen og før valgkampen.
Da man fandt ud af, at man havde en økonomisk politik, der ikke hang sammen, og man måtte lave en genopretningspakke, hævede man skatterne med over 8 mia. kr., selv om man stadig væk postulerede, at man havde et skattestop.
Da man fandt ud af, at det var nødvendigt at gøre noget for at sikre mere grøn energi i Danmark og reformere et område, man ellers havde ladet ligge stille i næsten 10 år, opfandt man en forsyningssikkerhedsafgift, og så sagde man, at man stadig væk havde et skattestop.
Det er da en positiv nyskabelse, som statsministeren fuldt ud svarer fyldestgørende på.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-10-26:
Når finansministeren forsøger at udlægge den tidligere regerings politik særlig i forhold til rentefradraget, synes jeg, at ministeren skal huske den mekanisme, som betød, at der ikke var nogen boligejere, der på nogen måde ville opleve at blive stillet i en ringere situation med den skattereform, der blev vedtaget i 2009, end hvis der ikke havde været en skattereform.
Det skal altså lige understreges, således at der ikke opstår falske myter fra finansministerens side.
Det, jeg jo må hæfte mig ved, er, at man i regeringsgrundlaget har skrevet, at der vil være 5 mia. kr., som man vil opkræve i afgifter på usunde fødevarer, øl og cigaretter og ved afskaffelse af fradraget for sundhedsforsikringer – noget, som fagbevægelsen i øvrigt har sagt kommer til at slå igennem i lønforhandlingerne med negativ betydning for vores konkurrenceevne.
Det er det, man har skrevet, men samtidig står der jo også i regeringsgrundlaget, at man vil indføre en betalingsring, og at man vil opkræve en lastbilafgift.
Men det må så ikke give et provenu, fordi loftet er på 5 mia. kr.
Bjarne Corydon (S), 2011-10-26:
Det fremgår jo af spørgerens spørgsmål, og regeringsgrundlaget er meget, meget klart.
Der er ikke stukket noget under stolen denne gang, ligesom der var med den sidste regerings politik.
Der er mulighed for at hæve skatter og afgifter med 5 mia. kr. med henblik på at skaffe staten nye indtægter, som vi skal bruge på nogle nye prioriteter.
Så skal der gennemføres en betalingsring, som giver nogle indtægter, der skal gå til bedre og billigere kollektiv trafik i hovedstadsområdet.
Der skal også gennemføres en forstærket indsats, når det gælder energipolitikken, som skal finansieres, og det står fuldstændig klart.
Det var i øvrigt også tilfældet for spørgerens partis vedkommende og den tidligere regerings vedkommende, uanset hvad man sagde om skattestop eller ej.
Jeg synes, at vi står i en situation, hvor vi har et regeringsgrundlag, der meget klart, meget tydeligt og meget dækkende beskriver, hvad der kan ske med hensyn til de her projekter.
Det synes jeg er en positiv nyskabelse i forhold til den foregående periode, hvor man blev ved med at sige skattestop, men overalt opererede med skattehop, når det var det, man var nødt til.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-10-26:
Mener ministeren, at afgifter opkrævet ved en betalingsring adskiller sig fra andre afgifter og skatter, så de ikke er omfattet af det af statsministeren afgivne løfte i Børsen den 21. oktober 2011 om ikke at hæve skatterne med mere end 5 mia. kr., selv om begge dele belaster danske familiers økonomi?
Er ministeren enig i statsministerens løfte i Børsen den 21. oktober 2011 om, at ingen skatter eller afgifter skal stige ud over de 5 mia. kr., som fremgår af regeringsgrundlaget?
Bjarne Corydon (S), 2011-10-26:
Jamen der stod ikke noget som helst med småt på policen.
Og Socialdemokratiet er ikke kommet med løfter, der ikke bliver overholdt.
Det hedder, at før den slags forslag kan gennemføres, skal der selvfølgelig være 90 mandaters flertal for dem, og der er et krav mere, der skal være opfyldt, nemlig at pengene skal kunne findes, og at de forslag, der skaffer pengene, skal vedtages, så vi kan få rettet op på den økonomiske situation, der blev skabt af spørgerens parti og den tidligere regering.
Det er ikke sådan, at der ikke er nogen penge, som spørgeren siger, næh, det er sådan, at der er et underskud på 85 mia. kr., så vidt vi indtil videre ved.
Så går jeg og er ved at foretage et kasseeftersyn, der viser, hvordan det aktuelt ser ud, og så kan vi jo tage debatten derfra.
Nej, tværtimod.
Statsministeren har udtrykt sig fuldstændig klart, og hele regeringen er fuldstændig på linje med det, statsministeren har sagt, af en god grund, og det er, at statsministeren udtrykker det, der står i regeringsgrundlaget.
Så det er meget, meget enkelt.
Jeg synes, det er spørgeren, der må forklare mig, hvordan den her optagethed af skattestop mere præcist skal forstås.
Altså, jeg forstår det sådan, at i den periode, hvor spørgerens parti er gået ind for et skattestop, har man jo fundet rig lejlighed til at hæve skatter og afgifter.
Man hævede dem med over 8 mia. kr. i forbindelse med det, man kaldte for genopretningspakken, mens man havde et skattestop.
Så det har åbenbart ikke været nogen garanti mod noget som helst.
Det vil sige, at pengene skal findes, før de kan gives ud – sådan er det jo på det punkt ligesom på alle mulige andre punkter.
Peter Christensen (V), 2011-10-26:
Hvad har efter ministerens opfattelse ændret sig i dansk økonomi siden den 15. september i år, som gør, at regeringen ikke længere mener, at der er råd til at gennemføre de løfter, man gav vælgerne under valgkampen?
Bjarne Corydon (S), 2011-10-26:
Ja, også på det her punkt tror jeg, at vi skal have styr på de grundlæggende begreber.
Der er jo ikke sket nogen udvikling i dansk økonomi siden 15. september, som er blevet brugt som en begrundelse for at ændre politisk kurs på noget som helst punkt fra regeringens side eller fra ministerens side.
Vi overtog en økonomisk situation, som var dybt alvorlig, det var den 15. september, og det er den også i dag.
Vi kommer med et kasseeftersyn, der peger på en aktuel vurdering af, hvor alvorlig den er, men det er spørgeren bekendt, at vi overtager et underskud på 85 mia. kr. og en almindelig alvorlig økonomisk situation, når det gælder konjunkturer, vækst og arbejdsløshed.
I den situation indfører vi det, vi kalder for et forsigtighedsprincip.
Det havde man med klogskab kunnet gøre langt tidligere, også fra den tidligere regerings side, som vi for mit partis vedkommende foreslog allerede i valgkampen, hvor man meget enkelt siger, at for at afholde nye udgifter må man også først sikre nye indtægter.
Og det er det, vi kører efter.
Det er sundt, og det er ansvarligt, og det er i god tråd med, hvad vi sagde i valgkampen.
Peter Christensen (V), 2011-10-26:
Når man ser på den myriade af løfter, der blev givet fra Socialdemokratiet og SF op til valgkampen, og efter at den daværende regering havde gjort helt klart, hvilken økonomisk situation Danmark stod i, bl.a. med Økonomisk Redegørelse den 24. august, så må der da være et eller andet, der har ændret sig, for det ville da være temmelig utroværdigt at komme med løfter, efter at man har fået at vide, hvad tingenes tilstand var, nemlig at der ingen penge var, og så alligevel fortsætte med at love danskerne guld og grønne skove.
Så finansministeren må da kunne fortælle om et eller andet, der har gjort, at regeringen har erkendt, at man selvfølgelig ikke kan leve op til de løfter, man gav danskerne.
Ellers synes jeg, det begynder at stå lidt tilbage, som om at man helt bevidst egentlig har drevet gæk med danskerne, og jeg kan næsten ikke forestille mig, at man kan være så kynisk i dansk politik.
Så der må jo være et eller andet konkret, der trods alt har ændret sig, og det vil jeg bare gerne delagtiggøres i, for jeg kan ikke udelukke, at dansk økonomi har fået det endnu værre, men slemt var det, hvilket stod klart allerede med Økonomisk Redegørelse den 24. august.
Bjarne Corydon (S), 2011-10-26:
Ja, det kan jeg jo heller ikke udelukke.
Det vil fremgå af det kasseeftersyn, jeg er i gang med at udarbejde for øjeblikket.
Men at vi fra vores parti og i de to partier, vi nu er indgået i et regeringssamarbejde med, havde et alvorligt syn på dansk økonomi allerede i valgkampen og for den sags skyld meget, meget længe før valgkampen og for den sags skyld meget, meget længe før spørgerens parti, der jo løbende proklamerede, at nu var krisen stort set overstået, og vi var på vej ud på den rigtige side, er der ikke nogen tvivl om.
Det var jo sådan i valgkampen, at man ikke som en tilfældig vending, men som det bærende valggrundlag fra mit parti fremkom med et forsigtighedsprincip, hvormed man sagde meget klart, at der fremlægges forslag på en lang række punkter – og mange af dem arbejder man jo videre på, efter at have forhandlet regeringsgrundlag med Det Radikale Venstre.
Men der skal punkt for punkt findes og vedtages konkret finansiering, før de ting kan gennemføres,
og det er da en positiv udvikling i forhold til den tidligere regerings politik.
Peter Christensen (V), 2011-10-26:
Altså, den 7. september, en uge før valget, fremsætter Socialdemokratiet og SF løfter på sundhedsområdet for 2 mia. kr., og det er altså efter, at det her såkaldte forsigtighedsprincip er blevet lanceret.
De er meget svære at genfinde i regeringsgrundlaget.
Er det medierne, er det danskerne, eller hvem er det, der har misforstået, at den her sundhedsplan slet ikke kunne realiseres?
Alligevel kommer man en uge før valget med massive løfter til danskerne for blot en lille måned efter at begrave dem i forbindelse med regeringsgrundlaget, som de er slet ikke med i, efter at man har lanceret et forsigtighedsprincip.
Er det simpelt hen bevidst manipulation af danskerne, fordi Socialdemokraterne udmærket godt vidste, at det var et løfte, der aldrig ville blive til noget?
Bjarne Corydon (S), 2011-10-26:
Nej, tværtimod.
Der blev fremsat forslag under valgkampen fra Socialdemokraternes side – det blev der fra alle partiers side.
Forskellen på vores forslag og SF's forslag og de forslag, andre partier kom med, var, at man meget klart havde statueret, at et forsigtighedsprincip var grundlaget for at gennemføre de forslag, nemlig at pengene skulle findes først.
Det er jo det grundlag, vi arbejder på.
Det er det eneste ansvarlige.
Man forhandler naturligvis med andre partier om at gennemføre sin politik.
Nu har vi en regering og et regeringsgrundlag, og det er det, vi arbejder ud fra.
Så er der ydermere det krav, det gjaldt under valgkampen, og det gælder også nu, at man krone for krone må finde finansieringen til den politik, man vil gennemføre.
Det er det, vi arbejder på.
Så er det selvfølgelig sådan, at nu har vi siddet i regering i lige godt 3 uger, og vi er godt i gang med at gennemføre mange af de forslag, som står i regeringsgrundlaget, og som også indgik i valgkampen.
Jeg tror også, at man fra spørgerens side vil se, at der vil ske fremskridt i sundhedsvæsenet, når vi har fundet den nødvendige finansiering.
Peter Christensen (V), 2011-10-26:
Jeg vil spørge finansministeren: Er der overhovedet nogen løfter, som man vil kunne blive forhindret i at udstede, når man har et forsigtighedsprincip?
Eller er sandheden ikke den, at Socialdemokratiet kan love hvad som helst fremover og blot henvise til, at når det ikke bliver til noget, er det jo, fordi man med småt på policen har skrevet et forsigtighedsprincip?
Er det at tage vælgerne alvorligt?
Bjarne Corydon (S), 2011-10-26:
Det mener jeg så afgjort.
Det står meget klart i regeringsgrundlaget, at man i forbindelse med indførelsen af en betalingsring vil benytte indtægterne til at sikre bedre og billigere kollektiv trafik i hovedstadsområdet.
Dermed vil jeg også gerne sige, at jeg ikke er enig i, at det belaster almindelige familiers økonomi i hovedstadsområdet – tværtimod løser det jo en række problemer, som utrolig mange familier i hovedstadsområdet oplever med trafikpropper, med utrolig lang transporttid, med dyr kollektiv transport og med dårlig kollektiv transport.
Så jeg mener, at der samlet set er tale om en klar forbedring af situationen for familier i hovedstadsområdet, ellers var der da ikke nogen grund til at gennemføre det forslag, vi har lagt frem.