runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-03-05:
Venstres ordfører står og beklager dybt, at der bliver diskuteret politik i Folketingssalen.
Det er da en meget, meget mystisk tilgang til arbejdet på Christiansborg.
Jeg synes også, det er en meget, meget arrogant tilgang, Venstre her lægger for dagen over for de mange mennesker, de mange studerende, der bliver berørt af seminarielukninger, nemlig at det vil man ikke stå og diskutere i offentligheden, men det vil man diskutere, hvis man bliver indkaldt til et møde.
Det er da rimeligt, at de mange studerende, der bliver berørt af lukningen af Skårup Seminarium, kan få at vide, om Venstre mener, at vi her har at gøre med et problem, eller om det slet ikke er noget, man forholder sig til i regeringen og i partiet Venstre.
Jeg har sjældent oplevet sådan en arrogance fra Folketingets talerstol.
Men mit spørgsmål til Venstres ordfører, fru Anne-Mette Winther Christiansen, er: Har vi at gøre med et strukturelt problem, når vi oplever seminarielukninger, lukning af uddannelsesinstitutioner flere steder?
Vi oplever, at man flere steder diskuterer det her.
Har vi så at gøre med et strukturelt problem, eller er det bare de enkelte uddannelsesinstitutioner, som uafhængigt af hinanden ikke kan finde ud af at få det til at hænge sammen?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-03-05:
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren uddybede lidt omkring det her med taxameteret.
Det lyder i retning af, at man vil bruge flere penge end det, vi bruger på finansloven i forvejen.
Er det korrekt?
Og hvor skal midlerne i så fald komme fra?
Marianne Jelved (RV), 2010-03-05:
Det er også korrekt.
Vi har i øvrigt rejst den problemstilling over for den tidligere undervisningsminister, hr. Bertel Haarder, fordi det har været utilfredsstillende, at der er blevet taget penge fra uddannelsesområder og også fra det her område, og vi har senere selv skullet fylde op via globaliseringsmidlerne; og det er et problem.
Carsten Hansen (S), 2010-03-05:
Blot af hensyn til den undrende befolkning eller dem, der måtte se tv, vil jeg sige, at regeringen selvfølgelig ikke opsagde forliget, selv om de skar i taxametrene tilbage i 2008.
Marianne Jelved (RV), 2010-03-05:
Jeg vil gerne bekræfte, at den situation, som hr. Carsten Hansen refererer til, er dybt utilfredsstillende for en forligspartner.
Og det er et problem af stigende karakter, synes jeg, at vi kan have forlig omkring uddannelsesområder, men at vi ikke er medansvarlige eller har indflydelse på finanslovarbejdet, fordi regeringen og Dansk Folkeparti ikke vil have, at vi er med.
Carsten Hansen (S), 2010-03-05:
Det, der fik mig på banen, var Venstres uddannelsesordfører fru Anne-Mette Winther Christiansens spørgsmål om, om vi var med i forliget eller ej i forhold til taxameter.
Jeg står her med Professionshøjskolernes Rektorkollegiums svar og beregninger i forhold til taxametrene i 2008, hvor man jo for at sige det meget kort skar 6 pct. eller 200 mio. kr. på de eksisterende taxametre.
Man kan godt begynde at remse det op: Det var 133 mio. kr. til kvalitetssikring, 33 mio. kr. til udvikling af de regionale videncentre osv., og også det generelle taxametertilskud.
Men det var uden om den eksisterende forligskreds, så derfor vil jeg bede fru Marianne Jelved bekræfte, at det har regeringen gjort, på trods af at vi havde et forlig, på trods af de meget fine hensigter, der jo står i loven, og som vi er enige om.
Marianne Jelved (RV), 2010-03-05:
Vi er i en situation, hvor taxameterfinansieringen udhules år efter år ved hjælp af finansloven.
Det Radikale Venstre og de øvrige partier bag forespørgslen er ikke med i finanslovaftalen, og derfor er vi i en lidt absurd situation, hvor vi har forlig på uddannelsesområdet, men vi har ikke indflydelse på den årlige regulering gennem finansloven.
Vi har det kun, i det omfang globaliseringsmidler bruges til også det her område af uddannelsessystemet.
Derfor kan vi ikke betragtes som ansvarlige for den udhuling, der sker år efter år via finansloven.
Vi lægger op til en forhandling om en ændret struktur på taxameterordningen.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-03-05:
Men jeg forstår her, at man faktisk ikke er interesseret i at støtte Venstre, Konservative og Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse.
Og ja, det er det forslag, fru Marianne Jelved har set, for det var mig meget magtpåliggende, at Venstre viste omsorg for hele forligskredsen, for vi ønskede, at vi sammen havde en drøftelse her i dag, og at vi derefter også havde et fælles forslag til vedtagelse.
Men sådan ønsker Det Radikale Venstre det ikke, og det, som jeg hører De Radikale lægge op til, er en drøftelse, men det har jo aldrig nogen sinde været nægtet i forligskredsen.
Marianne Jelved (RV), 2010-03-05:
Det er ikke givet, det har vi ikke forholdt os til endnu.
Vi skal jo se, hvad det er for et forslag til vedtagelse, regeringen kommer med, men hvis det er det forslag, jeg har set, er vi jo langt hen ad vejen enige i det, der står der.
Vi mener bare ikke, at det er tilstrækkeligt for at løfte den opgave for professionshøjskolerne.
Vi indgår jo i den forstand ikke i et forlig om taxametre, vi appellerer til regeringen om at prøve at se på en taxameterreform.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-03-05:
Jeg bliver nødt til at blive oplyst på et højere plan nu.
Jeg hører, at der er lagt op til en drøftelse, der er lagt op til en forhandling, og det plejer vi at gøre i forligskredsen.
Vi har en god forligskreds, den er stabil, synes jeg.
Men vil det sige, at jeg kan forstå det sådan, at man opsiger forliget fra Det Radikale Venstres side?
Jeg kan regne mig frem til, at vi nu skal stemme om to forslag til vedtagelse, og er det rigtigt forstået, at Det Radikale Venstre stemmer imod den ene del af det?
Marianne Jelved (RV), 2010-03-05:
Jeg vil gerne takke ministeren for besvarelsen af forespørgslen.
Jeg synes, der var rigtig mange gode takter i det, ministeren sagde.
Det er korrekt forstået, at også forespørgerne er enige i, at vi skal have uddannelseskvalitet i høj klasse, og at det kræver, at vi har store institutioner som professionshøjskolerne.
Alligevel er jeg lidt skuffet over ministerens svar, for det er selvfølgelig udmærket, at udviklingskontrakterne med rektorerne indeholder krav om, at de skal have en strategi for at placere uddannelser rundt om i den region, det opland, de er ansvarlige for.
Hvis de ikke havde fået de godt tohundrede og nogle og tredive millioner kroner – tror jeg det var – ville de jo have haft et endnu større hul i deres kasse.
Samtidig opfordres regeringen til at komme med et oplæg til en taxameterreform, der styrker uddannelsesinstitutionernes mulighed for at tage sociale og regionale hensyn.
Så for at bevare en større stabilitet vil vi inden for den gældende ramme omprioritere – så det er ikke flere midler, men en anden måde at give tilskuddet og finansiere uddannelsesinstitutionerne på.
Marianne Jelved (RV), 2010-03-05:
Vi har et relativt højt uddannelsesniveau i Danmark, og det har vi fået, ved at vi har haft uddannelsesinstitutioner spredt ud over landet.
Det er især uddannelse til velfærdssamfundets kerneopgaver, vi har haft spredt, f.eks. lærere, pædagoger, socialrådgivere, social- og sundhedsmedarbejdere osv.
Det har bidraget væsentligt til vækst og udvikling i hele samfundet og til veluddannede medarbejdere i velfærdsopgaverne.
Der er også uddannelsesmuligheder for voksne spredt ud over landet, som gør det nemmere at tage uddannelse, også når man er familie.
Professionshøjskolerne er skabt ved at fusionere 23 CVU'er i 2008, og jeg citerer fra bemærkningerne til lov om professionshøjskoler:
»En række af de små faglige miljøer i udkantsområder har svært ved at fastholde søgning og kvalitet, og de har svært ved at leve op til de nye og mere krævende målsætninger.
Ved at skabe professionshøjskoler, der har en større kvantitativ og kvalitativ ressourcebasis, kan behovet for at varetage vigtige regionale behov tilgodeses langt bedre.
Der kan skabes og fastholdes attraktive uddannelsesmiljøer overalt i landet, idet stærkere miljøer kan understøtte svagere udkantsmiljøer.
Der kan etableres differentierede løsninger i overensstemmelse med de lokale behov.
Professionshøjskolerne skal have pligt til at sikre uddannelsesforsyning i alle egne og skal samtidig fungere som regionale videninstitutioner, der har et tæt og stærkt samspil med regionale interessenter, herunder virksomheder, aftagere, regionale vækstfora mv.«.
Der er nedlagt uddannelsessteder mange steder i landet, og vi har svært ved at se, hvordan uddannelsesmulighederne bredt kan opretholdes.
Derfor vil vi gerne høre, hvad regeringen påtænker af initiativer, der gør, at det bliver muligt at have rammer for professionshøjskolerne, så de kan leve op til de formål, som Folketinget som helhed har været enig i.
Mette Gjerskov (S), 2010-03-05:
Nu kan jeg forstå, at ordføreren lige så godt kunne tage det hele på en gang og være imod det alt sammen, og det synes jeg er rigtig, rigtig ærgerligt.
Vi står faktisk i en situation med arbejdsløshed lige nu, og vi har en mulighed for at slå to fluer med ét smæk og skabe tusindvis af job og samtidig gøre noget godt for klimaet.
Det her konkrete forslag handler altså om at få lavet et gratis klimatjek af sin bolig, så man kan gå ét sted hen, ringe på ét telefonnummer og få en person ud, der kan forklare, hvor man skal sætte ind i sin egen bolig.
Det er da et positivt forslag.
Det var måske ikke noget, vi kunne have forudset tilbage i 2008, at arbejdsløsheden ville blive så alvorlig, som den blev, men det gjorde den altså, og nu ligger forslaget der.
Jeg synes ærlig talt, at Venstre skulle genoverveje det og støtte det her forslag.
Marianne Jelved (RV), 2010-03-05:
Det er ikke korrekt.
Altså, vi tager udgangspunkt i den ramme, der er i dag, for finansieringen af i det her tilfælde professionshøjskolerne og erhvervsakademierne.
Vi har ikke flere penge i det her, det er en anden måde at fordele midlerne på, nøjagtig som det allerede sker for ungdomsuddannelserne – som ministeren i øvrigt refererede til i sin besvarelse af forespørgslen – og det er jo inden for den givne ramme.
Så vi kan godt give de midler på en anden måde, end vi gør det i dag.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-03-05:
Vil ordføreren så være lidt mere præcis, med hensyn til hvorfra pengene skal tages inden for rammen.
Altså, der er jo ingenting, der kommer af ingenting, så hvor er det, at man skal skære ned på taxameteret?
Hvilke andre institutioner skal have mindre for at opfylde de her ønsker?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-03-05:
Venstre svarer tilbage: Vi har altid sagt ja, når der blev indkaldt til møde i forligskredsen.
Marianne Jelved (RV), 2010-03-05:
Venstres forslag til vedtagelse på vegne af tre partier er ikke et tilstrækkeligt svar på det spørgsmål, som forespørgslen rejser.
Det er ikke tilstrækkeligt at bede rektorerne om at lave en strategi i deres udviklingskontrakt for at bevare uddannelsesinstitutioner bredt i landet.
Vi mener, at rammerne for finansieringen af den opgave, som professionshøjskolerne har, bør være indrettet på en anden måde, end de er i dag.
Det er nøjagtig det samme, som da regeringen og Dansk Folkeparti opfattede det sådan, at taxameterordningen skulle være anderledes på erhvervsuddannelserne.
Det er det, vi gerne vil have med, og det står også i forespørgslen som en mulighed.
Og så spørger jeg: Hvorfor vil Venstre ikke være med til det?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-03-05:
Den største bekymring, jeg har, drejer sig ikke om selve diskussionen, men om forslaget til vedtagelse.
Jeg oplever virkelig, at det er tæt ved, at man ligesom signalerer, at vi ikke er i en forligskreds, for vi kan ikke blive enige om en fælles tekst til et forslag til vedtagelse på et fælles fokus- og omsorgsområde for os lige i øjeblikket.
Man må jo så gøre op med sig selv, om det, der er ønsket her, er, at vi drøfter det videre.
Det var der, min bekymring var størst.
Marianne Jelved (RV), 2010-03-05:
Jeg er meget overrasket over, at Venstres ordfører bliver ved med at tale om, at det her nærmest er et forligsbrud.
Det er der jo ikke tale om.
Jeg minder om, at der er et stort, bredt forlig i Folketinget om erhvervsuddannelserne, der er rigtig mange partier, der er med der.
Ikke desto mindre lavede VKO en aftale, der gælder for finansloven i år, om ændringer i taxameterordningen på erhvervsuddannelserne.
Der var vi jo ikke med.
Vi kan jo godt diskutere taxametre i Folketingssalen, vi kan godt diskutere de problemer, der er med uddannelsesstederne, selv om vi har forlig om det.
Det er da mærkeligt, hvis man ikke kan diskutere det i Folketingssalen, så jeg vil gerne have bekræftet, at vi selvfølgelig kan diskutere alle sager i Folketinget.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-03-05:
Det undrer ikke såre meget, at Socialistisk Folkeparti ønsker at statsliggøre alt – lad os få alt herind.
Nej, jeg ønsker altså, at vi har vores bestyrelser, som vi har givet et mandat af respekt for, og fordi vi vidste, at de ville kunne løse opgaven.
De ville kunne være ansvarlige og træffe de beslutninger, der skulle til.
Jeg har ikke interesse i at tage det fra dem igen og sige: I øvrigt synes vi ikke, at I gjorde det rigtige, så nu tager vi hele molevitten tilbage igen.
Det er en opgave, der skal ligge lokalt.
Der ved man noget om, hvad der rører sig, og hvilke behov der er rundtomkring i de enkelte områder.
Igen, jeg mødes gerne i forligskredsen, det skal ikke være nogen hemmelighed, jeg har aldrig sagt nej til et møde.
Det er altså lige så meget der, vi skal tage de drøftelser om, hvordan vi egentlig ser tingene nu i forhold til 2008, da det hele blev oprettet og situationen var en anden.
Nanna Westerby (SF), 2010-03-05:
For mig handler det her altså om en generel tendens.
Det handler ikke kun om Skårup Seminarium.
Det her handler om, at man har indrettet et taxametersystem, som man har på alle institutioner under Undervisningsministeriet, bortset fra folkeskolen, som ikke tager højde for geografiske og sociale udfordringer.
Ordføreren sagde lige før i et svar til hr. Carsten Hansen, at eleverne jo selv har valgt, at der ikke lige skal være et seminarium i Skårup.
Så vil jeg høre, om det virkelig er sådan, man mener vi skal styre uddannelsesinstitutionerne – det gør vi jo i dag, der er tilskuddet næsten udelukkende elevafhængigt.
Mener ordføreren det?
Eller skal vi se lidt på, om der ikke er nogle gale strukturer?
Skal vi ikke gøre tilskuddet lidt mindre elevafhængigt og til gengæld sikre, at der er et udbud i geografisk tyndt befolkede områder og også i socialt belastede områder?
Carsten Hansen (S), 2010-03-05:
Det vil jeg gerne kvittere for, for det, ministeren og Venstre sagde, var, at de lokale professionshøjskoler nu er bundet op på, at de i deres udviklingskontrakter skal vise, hvordan de vil sikre den lokale regionale uddannelsesdækning, og også de forpligtelser, de har ifølge loven.
Men se, den udviklingskontrakt og den diskussion kommer først, efter Skårup er lukket, og derfor er det lidt vigtigt, at man får diskussionen nu.
Fru Marlene Harpsøe sagde, at hun sådan set var indstillet på at tage diskussionen.
Vi har jo her anvist nogle områder, man kunne diskutere: et større grundtilskud, en reguleringsfaktor af det almindelige taxameter for at forebygge frafald og afskaffelse af færdiggørelsestaxameteret for at sikre en mere løbende takst til seminarerne.
Var det nogle elementer, som Dansk Folkeparti egentlig synes kunne være spændende at diskutere, selv om de har bundet sig til regeringens forslag til vedtagelse?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-03-05:
Dele af spørgsmålet kan jeg tilslutte mig.
Jo, jeg bekymrer mig.
Vi er i Venstre meget opmærksomme på, hvordan vi finder veje og løsninger her, og lige præcis derfor blev netop formuleringen i vores aftale af 5. november, at vi skulle have deres klare svar på, hvordan de ville tilvejebringe et uddannelsesflow, der dækkede hele landet.
Det er rigtigt.
Der er flere i ting i spørgsmålet, som går på noget mere generelt og overordnet om alt, og der er vi ligesom ude i, at vi også skal have fat i alle mulige andre lovgivninger.
Lige nu står vi specifikt og drøfter professionshøjskolerne, så lad os holde os til dem.
Det er helt tydeligt.
Vi skal bare huske en ting: Hvis vi tager eksemplet med Skårup, som hr. Carsten Hansen bragte på banen, er pædagoguddannelsen en professionsbachelor og en professionsuddannelse. Professionsuddannelsen pædagog fortsætter på Skårup.
Der er jo uddannelse i området.
Nanna Westerby (SF), 2010-03-05:
Tak for det.
Nu handlede ordførerens indlæg jo rigtig meget om forligskredse og Christiansborgregler, og jeg må sige, at det sådan set ikke er derfor, jeg har været med til at stille den her forespørgsel.
Det har jeg gjort, fordi man har nedlagt seminarier – nu et seminarium på Fyn, på Sydsjælland, og i Nordsjælland har man gjort det.
Man har diskuteret, som vi lige har hørt, at gøre det i Skive og i Lemvig.
De ungdomsuddannelsesinstitutioner, som f.eks. ligger ude på Vestegnen, klager også over, at det er rigtig svært at drive deres institutioner og bliver ved med det, fordi der i taxameteret ikke tages hensyn til, at nogle af de elever, de har, koster ekstra, fordi de kommer fra socialt belastede områder.
Der er altså en tendens, synes jeg, til, at man lukker eller diskuterer at lukke uddannelsesinstitutioner, som ligger i områder, der ikke er særlig rentable, enten fordi der er få elever, eller fordi der er mange elever med en socialt belastet baggrund.
Jeg vil så bare gerne høre, om Venstres ordfører ikke kan se, at det er et mere grundlæggende strukturelt problem, at man netop lukker de her institutioner i ikkerentable områder, og om det ikke bekymrer Venstres ordfører, at vi har indrettet et tilskudssystem, der lægger op til det.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-03-05:
Man kan jo så vende den om og fundere lidt over:
Hvor langt skal vi gå med at lave alt statsligt?
Hvor langt skal vi gå for at vise, at vi ikke har respekt for bestyrelserne og det mandat, vi har givet dem?
Hvor langt skal vi gå, før vi bekræfter os selv i, at vi herinde på Christiansborg faktisk er de allerklogeste og allerbedste?
Jeg synes, det er forkert set.
Jeg mener vitterlig, at vi må respektere, at UC Lillebælt har truffet de beslutninger, de har, og så har vi ikke mulighed for at komme synderligt videre i dybden med det.
Men vi glæder os jo til efterfølgende at se udviklingskontrakterne.
Jeg kan forstå, at samrådet var i december, og vi lavede en aftale 5. november.
Det har måske været for tæt til, at man har haft mulighed for at nå at lave en fremtidssikring af det, vi har krævet, for de havde kun en måned til det.
Jeg synes ikke, det er fair, at vi skal gå ind her og påtage os samtlige beslutninger i landets organisationer og bestyrelser, hvis de gør noget, som vi ikke lige synes de skulle have gjort.
Carsten Hansen (S), 2010-03-05:
Det undrer mig meget, at jeg ikke fik svar på det om fagligheden, når det var hovedbegrundelsen for, at man gav UCL, altså University College Lillebælt, retten til simpelt hen at lukke et seminarium.
Det siger man fra Venstres side i en ordførertale, men man vil ikke gå ind i en diskussion om fagligheden.
Det er det ene.
Det andet er: Hvor stort er et lille seminarium, og hvordan er det med optaget?
Der har faktisk været et meroptag på tre til fire årselever i forhold til sidste år, så den der historie med, at det skulle gå nedad, passer ganske enkelt ikke.
Vi taler altså om en lærerhøjskole med 229 årselever.
Er det et stort eller et lille seminarium?
Det kunne jeg da godt tænke mig at få at vide.
Hvor små skal de være, før man fra Venstres side lukker dem uden at gå i en dialog, og hvordan vil man leve op til forpligtelserne her, når man bare kan lukke, uden at man har lavet udviklingskontrakterne?
Altså, hvor stort er et lille seminarium?
Hvorfor er fagligheden begrundelsen, når man ikke ved noget om det?
Hvor få årselever, skal der være på et seminarium, før man lukker det?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-03-05:
Jeg sidder ikke i bestyrelsen for UC Lillebælt.
Jeg har ikke indsigten eller forpligtelsen til at gå ind i den specifikke sag, men jeg har intet at kritisere lærerne, der er på lærerseminariet i Skårup, for.
Jeg må så bare konstatere, at eleverne, de studerende, selv har valgt.
Og mon så ikke også, at man havde fastholdt uddannelsesstedet.
Det er jo også sådan, at der er muligheder, men det er jo ikke mig, der skal komme med mulighederne.
Men for at vende tilbage til drøftelsen vil jeg sige, at vi gerne vil drøfte det.
Jeg synes bare ikke, at det skal være her.
Vi ønskede at få en klar formulering ind i deres udviklingskontrakter, så vi var sikre på, at de levede op til deres forpligtelser via loven.
De kender godt den lov, de arbejder under.
Carsten Hansen (S), 2010-03-05:
Jeg forstår simpelt hen ikke fru Anne-Mette Winther Christiansens undren, for vi har jo haft et samråd om lukning af Skårup Seminarium, vi har haft en diskussion om, hvordan vi sikrer uddannelsesdækningen, for mindre end et år siden.
Det er ikke kun sådan, at det er Skårup; det har jo rumlet omkring Skive og Nørre Nissum.
Jeg forstår, at de skal leve op til en udviklingskontrakt nu, hvor de skal sikre mindst 100 årselever i indtag hvert år, og jeg garanterer for, at et af dem kommer til at lukke, hvis ikke der sker noget.
Er det sådan, at Skårup Seminarium ikke lever op til nogen faglighed her?
Er det ikke sådan, at over 80 pct. at de lærere, der bliver uddannet på Skårup Seminarium faktisk bliver beskæftiget i lokalområdet?
Hvordan skal vi sikre opbakning til at nå vores fælles målsætning om både antal og i forhold til at uddannelsesdække hele Danmark?
Marianne Jelved (RV), 2010-03-05:
Vi vil simpelt hen hæve grundtilskuddet ved at sænke det taxameter, som følger den enkelte studerende.
Altså, det er en forestilling, vi har, og som vi gerne vil have beregnet på.
Men man kan så sige, at man eksempelvis kan tage halvdelen af taxameteret og lægge et grundtilskud, og så fordeler man grundtilskuddet efter gennemsnittet af årselever for et par år forud og så giver man resten af taxameteret pr. studerende.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-03-05:
Det her lovforslag omhandler afbureaukratisering af folkeskolen – hold da op, et meget langt og svært ord: afbureaukratisering.
Men man kan også på mere nudansk og mere forståeligt sige, at vi gør op med unødigt kontor- og papirnusseri på folkeskoleområdet, som kommunerne jo har ansvaret for.
Forslaget indgår, som det også fremgår af lovforslaget, som et element i, at regeringen opfylder en flerårsaftale med Kommunernes Landsforening om at frigøre ressourcer til borgernær service i kommunerne.
Med dette lovforslag får kommunerne og skolerne større frihed til en række ting.
De får bl.a. friere rammer til at placere fag på et lavere klassetrin – det kan f.eks. være tysk og fransk – og det vil således også i højere grad komme an på lokale behov og ønsker.
Fristen for en beslutning om en skolenedlæggelse vil også med dette lovforslag blive udskudt, således at kommunalbestyrelsen fremover skal tage stilling senest den 1. marts i det år, som nedlæggelsen skal have virkning fra; i dag er fristen den 1. december.
Dansk Folkeparti har noteret sig, at den her ændring ikke ændrer på forældrenes mulighed for derefter at oprette friskoler.
Folkeskolerne får også større indflydelse på, hvem der kan stå for undervisningen i børnehaveklasserne.
I dag skal undervisningen i børnehaveklassen varetages af en pædagoguddannet børnehaveklasseleder, men lovforslaget vil gøre det muligt, at også læreruddannede kan stå for undervisningen i børnehaveklassen.
Det er blot nogle af de ting, som det her lovforslag ændrer ved, og i Dansk Folkeparti mener vi, at det er uundværligt, at man en gang imellem ser på lovgivningen og ser på, om der er nogle ting, der kan laves om på en måde, så der ikke er unødvendigt bureaukrati og papirnusseri.
Der, hvor bureaukratiet er til gene for kommuner og lignende, og hvor en ændring ikke er til gene for borgerne, kan vi i Dansk Folkeparti godt være med til at ændre reglerne.
Så Dansk Folkepartis støtter lovforslaget.
Per Bisgaard (V), 2010-03-05:
Jeg må svare på den måde, at jeg personlig ikke har kendskab til det, men jeg har lyttet mig til, at det i ministeriet har været nævnt, og jeg tror, at spørgeren må afvente det skriftlige svar fra ministeriet.