runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-01-15:
Der er selvfølgelig stor grund til at takke, som jeg kunne høre det, et meget, meget bredt flertal i Folketinget.
Det er jo den slags lovgivning, man som minister, men også som system, er ked af at komme til Folketinget med, for der er jo egentlig ikke så mange forklaringer ud over den ene og lidt banale, at vi undervejs i lovgivningsarbejdet har lavet en fejl i Beskæftigelsesministeriet, og det har så de konsekvenser, at vi er nødt til at gå til Folketinget og besvære Folketinget en gang til med at få rettet op på den fejl.
kun tilføje – bortset fra at der har været nogle tilfælde af, at den gamle diskussion er blevet genoptaget – den konklusion, som stort set alle partier er kommet til, nemlig at man er med til at rette en fejl, der selvfølgelig ikke bør ske.
Det viser for mig noget af det bedste i det danske folkestyre, så det vil jeg sådan set oprigtig takke de politiske partier for.
Mads Rørvig (V), 2015-01-15:
Tak for det.
I dag skal vi behandle lovforslag L 90.
Det overordnede sigte med forslaget er at forenkle ordningen vedrørende statens voksenuddannelsesstøtte, også kaldet SVU-ordningen.
Hensigten med det er at gøre det nemmere både at administrere og vejlede om ordningen.
Det tilstræbes gjort på en måde, som er inden for rammerne af SVU-ordningens formål.
I Venstre er vi enige i, at der er behov for en række forenklinger af de eksisterende regler på området.
Således skete der i forlængelse af finansloven for 2014 en målretning af SVU til videregående uddannelse.
Det har betydet, at antallet af ansøgere er faldet mærkbart.
Samtidig blev SVU-ordningen i sin tid skabt som en erstatning for hele tre hidtil eksisterende ordninger.
Med lovforslaget lægges der op til, at a-kasserne ikke længere skal være blandt administratorerne af SVU-ordningen.
Denne opgave vil fremadrettet kun blive varetaget af voksenuddannelsescentre og en række af landets professionshøjskoler.
Idet a-kasserne kun håndterer en ganske lille andel af det i forvejen faldende antal samlede ansøgninger, finder Venstre tiltaget fornuftigt.
Ligeledes vil en begrænsning af antallet af SVU-administratorer styrke rammerne for at opbygge og fastholde den nødvendige erfaring og viden.
Således foreslås det, at kravet om beskæftigelse harmoniseres til at være på 26 uger hos den nuværende arbejdsgiver.
Tiltaget er et skridt i den rigtige retning af en mere enkel og letforståelig ordning, som Venstre også bakker op om.
Lovforslaget indebærer desuden en forenkling af støttesystemet for SVU til uddannelse på folkeskoleniveau og gymnasialt niveau.
Det betyder, at støtterammen for de 20-24-årige fremadrettet vil blive på maksimalt 40 uger, mens de resterende støtterammer ophører.
I dag eksisterer der et virvar af forskellige støtterammer på området, hvilket bl.a. vanskeliggør den digitale understøttelse af ordningen.
Venstre hilser en større grad af overskuelighed meget velkommen.
I forlængelse af bestræbelserne på at forenkle SVU-ordningen harmoniseres endvidere kravet om antal ugentlige undervisningstimer ved SVU til deltidsuddannelse.
Idet Venstre som sagt er optaget af at skabe en mere enkel SVU-ordning, kan vi også tilslutte os det.
Med lovforslaget gives yderligere hjemmel til, at Statens Administration kan overtage administrationen af tilbagebetalingskrav.
Det skal ses i sammenhæng med, at Statens Administrationen allerede i dag håndterer samme opgave på SU-området, og det er også ganske fornuftigt.
Jeppe Bruus (S), 2015-01-15:
Tak for det.
I Danmark har vi jo heldigvis rigtig gode muligheder for at uddanne os.
Vi har fri og lige adgang til gratis uddannelse; ja, vi giver sågar folk penge for at tage en uddannelse.
Det gør vi jo sådan set, fordi vi tror på, at uddannelse mere end noget andet er nøglen til at sætte mennesker fri.
Der er jo heller ingen tvivl om, at folk undervejs i deres arbejdsliv kan få behov for at bygge noget uddannelse på, hvis ikke de har noget, eller at opkvalificere den uddannelse, de har.
Og det er jo sådan set det, der er hele kernen i velfærdssamfundet.
Som socialdemokrat er jeg meget stolt af, at vi sådan set er lykkedes med at udvikle et velfærdssamfund, hvor det er en hovedprioritet, også på tværs af partierne i Folketinget.
Nu forenkler vi så reglerne for voksenuddannelsesstøtte, og min forgænger fra Venstre har jo allerede gennemgået hovedelementerne i lovforslaget, så det vil jeg undlade at gøre herfra.
Men jeg vil sige, at det, der jo er sigtet her, er at få nogle mere gennemskuelige regler, forenkle administrationen, formindske bureaukratiet og forhåbentlig dermed også gøre det nemmere at både vejlede og søge og opnå støtte.
Og derfor – måske ikke overraskende – støtter Socialdemokratiet dette lovforslag.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-01-15:
Venstres ordfører har jo så glimrende redegjort for lovforslagets indhold og også for årsagen til, at vi er samlet om det, så det eneste, jeg vil tilføje her, er, at vi i Socialdemokratiet naturligvis står ved de aftaler, vi har indgået.
Og det betyder også, at vi støtter det her forslag.
Liv Holm Andersen (RV), 2015-01-15:
Tak for det.
I Radikale Venstre kan vi også bakke op om det her lovforslag om SVU-ordningen, som vi ser som et led i et generelt ønske om at ville regelforenkle, hvor det lader sig gøre.
Det er naturligvis ikke kun, fordi vi er glade for de regelforenklinger, der ligger i det her forslag, men jo lige så meget, fordi vi synes, at forslagets elementer vil få den her ordning til at fungere bedre for målgruppen, som får nogle bedre redskaber at orientere sig efter og vil opleve, at administrationen omkring ordningen mindskes.
Derfor er det et godt forslag, som vi selvfølgelig kan bakke op om.
Tak for ordet.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-01-15:
Jeg kan også afsløre med det samme, at SF bakker op om det her forslag.
Det gør vi bl.a., fordi efteruddannelse og voksenuddannelse er med til at kvalificere vores arbejdsstyrke.
Og det er jo lige præcis det, vi har et fælles ansvar for, nemlig at arbejdsstyrken i Danmark er velkvalificeret og omstillingsparat og kan løfte de opgaver, som kommer.
For os i SF giver det rigtig god mening, at man letter administrationsbyrden ved statens voksenuddannelsesstøtte lige præcis sådan, at ressourcerne bruges mest fornuftigt.
Det, der er fornuftigt her, er, at processen, fra en person ønsker at søge om SVU, til støtten modtages, skal forløbe så enkelt og effektivt som muligt uden unødvendige administrative forhindringer.
Det er vigtigt for SF, at flere voksne får nemmere ved at uddanne sig, enten som efteruddannelse eller som videreuddannelse.
Lovforslaget lægger op til at harmonisere mindstekravene til undervisningstimer for en person, som kan søge om voksenuddannelsesstøtte.
Vi støtter op om, at de administrative regler skal forenkles, men vi vil også fremadrettet have en øget opmærksomhed på, om minimumskravet på de 3 ugentlige undervisningstimer også er en garanti for, at der er nok kvalitet i den undervisning, så den voksne, der uddanner sig, reelt også opnår de ønskede kompetencer.
Så vi går ind for forslaget, fordi vi støtter op om at indføre en mere overskuelig administration af voksenuddannelsesstøtten.
Bent Bøgsted (DF), 2015-01-15:
Den tidligere minister var også ude at sige, at der var tale om en reel ligestilling med ægtepar, og det har Radikale også sagt.
Det er ikke sikkert, at arbejdsmarkedsordføreren har været ude at sige det, men Radikale har været ude at sige, at der var tale om en reel ligestilling, og det har der ikke været.
Vi har hørt SKAT sige, at de ikke kunne administrere det, hvis man skulle have alle de fordele, som ægtepar har fået.
Det vil Radikale bare ikke vedgå nu, og det er så beklageligt.
Bent Bøgsted (DF), 2015-01-15:
Jeg kan fuldt ud bekræfte, at Enhedslisten ikke var med til forhandlingerne.
Så enkelt er det jo.
Derfor var man heller ikke med til at træffe beslutningerne, hvad det angår.
Så har Enhedslisten været med så mange andre gange i forbindelse med finansloven, og det er jo så det.
Men lige her var Enhedslisten ikke med.
Hr. Finn Sørensen ville også have erfaret, hvis hr. Finn Sørensen havde været med til forhandlingerne,
men han blev ikke inviteret, og det er så ikke hr. Finn Sørensens skyld, men nok snarere regeringens skyld, at jeg fra starten af kritiserede det her og sagde, at det ikke duede.
Dansk Folkeparti fik nogle gode ændringer igennem, bl.a. fik vi fjernet den gensidige forsørgerpligt for de helt unge.
Det var meningen, at det skulle have været med fra starten af og gælde lige fra det tidspunkt, hvor de flyttede sammen.
Det fik vi sat op til 25 år.
Vi sikrede også, at man fik et aktivitetstillæg.
Det betød så, at vi i sidste ende stemte for.
Men derudover var jeg også ude og sige, at det her ikke duede, og at man kunne forvente, at der ville komme nogle sager, for der er ikke tale om en reel ligestilling, sådan som regeringen dengang sagde.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-15:
Jeg skal ikke blande mig i Dansk Folkepartis stemmeafgivelse eller stille spørgsmål til den, men blot høre, om ordføreren kan bekræfte, at Dansk Folkeparti selv medvirkede til indførelsen af den gensidige forsørgerpligt.
Jeg synes, der er grund til at stille spørgsmålet nu, hvor ordføreren gør så meget ud af at sige, at Dansk Folkeparti hele tiden har været modstander af det.
Det er vel et faktum, at Dansk Folkeparti medvirkede og stemte ja til indførelsen af den gensidige forsørgerpligt, og at der kun var et parti i Folketinget, nemlig Enhedslisten, der stemte imod, bl.a. med de begrundelser, som hr. Bent Bøgsted kommer med.
Jeg synes, at ordføreren skulle bruge rigtig mange ord på at svare på et meget enkelt spørgsmål.
Kan ordføreren bekræfte, at Dansk Folkeparti stemte ja til indførelsen af den gensidige forsørgerpligt?
Nadeem Farooq (RV), 2015-01-15:
Tak for det, formand.
Jeg begyndte jo at parlamentere lidt med min viceformand, hvis jeg må sige det sådan, for da jeg hørte talen fra Dansk Folkepartis ordfører, troede jeg, at valget var udskrevet, for magen til løben baglæns fra en politik, som man selv har indgået, har jeg sjældent set.
Det her handler nemlig om, at der i kampens hede er blevet begået en fejl, og vi i Det Radikale Venstre står fuldstændig på mål for de aftaler, vi indgår.
Derfor skal den fejl selvfølgelig rettes, også selv om det koster staten et provenu.
Det handler om borgernes retssikkerhed, og det er alfa og omega for os.
Det skal jeg ikke tærske langhalm på.
Det er blevet sagt.
Men jeg vil bare lige i forhold til det, som Dansk Folkepartis ordfører sagde om, at man ikke skattemæssigt kunne forvalte den her aftale om gensidig forsørgerpligt, sige, at det faktisk ikke er rigtigt.
Det kan man godt.
Så kan man tale om, hvorvidt man på en eller anden måde kunne harmonisere, sådan at man kom ud ensartet i forhold til de skattemæssige forhold.
Det kan altid være en diskussion.
Det skal bare pointeres, at der heller ikke i dag er en skattemæssig ligestilling mellem gifte og ugifte, men vi kan godt skattemæssigt forvalte det.
Det skal bare lige siges klart.
Bent Bøgsted (DF), 2015-01-15:
Jamen det er jo meget godt.
Dansk Folkeparti står selvfølgelig ved det, vi har været med til, men vi har også lige fra starten sagt, hvad der er problemet.
Jeg skal selvfølgelig beklage, hvis hr. Nadeem Farooq ikke var med til det møde i forbindelse med forhandlingerne, hvor SKAT var med og klarlagde, hvilke problemer der var med at lave en reel ligestilling, så dem, der var ramt af den gensidige forsørgerpligt, fik de samme fordele, som ægtefæller fik.
Jeg beklager, at den radikale ordfører åbenbart ikke var til stede på det møde, for så ville han have set, at der her var et problem med at administrere den her gensidige forsørgerpligt, hvis der skulle være tale om en reel ligestilling.
Men den radikale ordfører er en af dem, der har været ude at sige, at der var tale om en reel ligestilling med ægtepar, selv om der ikke har været det, og jeg skal selvfølgelig også beklage, at Radikale har gjort det.
Nadeem Farooq (RV), 2015-01-15:
Det, jeg bare siger, er, at der hverken før eller efter lovforslaget har været tale om en fuldstændig ligestilling mellem gifte og ugifte.
Det har Dansk Folkeparti faktisk været klar over, også da de indgik aftalen.
At de så har været på maratonretræte flere gange, må være op til Dansk Folkeparti at forklare vælgerne.
Jeg undrer mig lidt over, at Dansk Folkeparti på den måde forsøger at snige sig udenom.
Det synes jeg ikke klæder partiet.
Bent Bøgsted (DF), 2015-01-15:
Hr. Finn Sørensen ved jo godt, at spørgsmålet ikke er så enkelt, som hr. Finn Sørensen vil gøre det til.
Men det er også en politikers ret at vælge og vrage mellem, hvad man vil fortælle offentligheden.
Jeg har sagt, at Dansk Folkeparti var med i aftalen her.
Det er ikke nogen hemmelighed, og det kan man til enhver tid slå op og læse.
Men det er heller ikke nogen hemmelighed, at vi kun gik med, fordi vi fik nogle forbedringer igennem.
Vi har kritiseret det hele vejen igennem og også efterfølgende, altså efter at aftalen var indgået.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-16:
Jeg vil gerne lige anholde præmissen om, at der skulle være tale om en kovending fra regeringens side.
Vi har ikke på noget tidspunkt udtalt os imod brugen af begrebet landsforræderi.
Der opstod en situation i efteråret under sådan lidt halvtumultariske scener her i Folketingssalen, hvor det, vi egentlig var samlet for at diskutere, var at kunne bidrage til den internationale koalition i Irak.
Da ønskede Venstre en diskussion om landsforræderispørgsmålet, hvilket sådan set er relevant.
Og det, diskussionen så stod om i de timer, var, om man skulle forsinke hele den danske deltagelse i koalitionen eller ej.
Dengang sagde regeringen meget klogt, synes jeg, at man selvfølgelig måtte have Straffelovrådet med ind i arbejdet, fordi der også her er tale om noget relativt komplekst.
Så der er ikke tale om en kovending, selv om jeg har set begrebet brugt flere forskellige steder.
Martin Geertsen (V), 2015-01-16:
Det er til spørgsmålet om det, der sådan i daglig tale hedder landssvigerparagrafferne eller landsforræderiparagrafferne i straffeloven.
For jeg så justitsministeren tone frem i den bedste sendetid kl. 21.30, tror jeg det var, her forleden aften, og sige – i modsætning til hvad regeringen har sagt tidligere – at hvis man er oppe imod danske styrker i udlandet, er der tale om landsforræderi.
Det har vi jo sådan set sagt længe.
Så det er kun godt, at vi nu har fået slæbt ministeren til truget.
Og nu skal vi så også have ministeren til at drikke af det trug.
Så jeg vil godt spørge ministeren, om ministeren vil bruge sine beføjelser og sin autoritet til at bede anklagemyndigheden om at rejse en prøvesag.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-01-16:
Jeg står ikke her for at afæske ministeren et løfte om noget, altså sådan, at fordi vi tager en snak om det her, så har hun allerede lovet mig, at der sker noget, men det kunne jo godt være, at man, når det gælder mistankegrundlaget, ligesom når det gælder anvendelsesområdet, kunne komme frem til, at man lige kunne præcisere det og dermed faktisk tilfredsstille os i forhold til noget af den bekymring, som vi og andre har givet udtryk for, og det håber jeg sådan set der er en åbenhed over for.
For man skal jo ikke kunne afvise, at vi faktisk godt kan finde hinanden, også på det her punkt.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-16:
Det, der er min tilgang og sådan set også mit principielle afsæt for diskussionen, også i forhold til efterretningstjenesten og vores bekæmpelse af terror i de kommende år, er følgende: De alvorlige kriminalitetsformer, vi står over for, ikke mindst hvad angår terror, er grænseoverskridende i deres karakter, de er i øvrigt på alle mulige måder grænseoverskridende, men også fysisk.
Der er hårdkogte kriminelle og risikoen forbundet med terror.
De finder hele tiden nye veje, de tager hele tiden nye initiativer og finder hele tiden nye redskaber.
Vores opgave er at sikre, at vi har myndigheder i Danmark, der matcher det, de andre kan, for at forebygge, for at modvirke, men selvfølgelig også for at kunne reagere.
Der vil hele tiden være en balance mellem retssikkerhed, personlig frihed og vores evne til at kunne modvirke terror, men mit helt principielle udgangspunkt er, at vi bliver nødt til at kunne matche de formørkede kræfter, der ikke ønsker det danske samfund det godt.
Jamen jeg forstår fuldt ud, at man er optaget deraf.
Det siger sig selv, at når vi vælger noget, som jeg mener er at betragte som værende vidtgående, så er det retssikkerhedsmæssige spørgsmål selvfølgelig fuldstændig afgørende, jo både på grund af rækkevidden af forslaget, men også af mere principielle årsager, og jeg svarer meget gerne på konkrete spørgsmål, også i den sammenhæng.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-01-16:
Vi har jo fået diskuteret lidt af hvert i dag, og med hensyn til forebyggelsen kan det godt være, at det har været trukket lidt skarpt op, men hvis det ender med, at vi så får gang i processen, er det jo sådan set godt.
Jeg forventer i hvert fald, at der her en af dagene kommer en mail fra Justitsministeriet, så vi kan komme videre.
I forhold til det med at stramme op har vi jo sagt, at det vil vi gerne være med til, og det er også det signal, jeg har sendt her i dag.
Men det andet er så det, som jeg også spurgte ind til tidligere, altså det her med mistankegrundlaget, og der vil jeg bare gerne lige understrege, at jeg er enig med ministeren i, at der skal kunne reageres hurtigt.
Men det er faktisk ikke den del af det, som jeg er så bekymret for, det er mere, hvad der kommer til at ske i forhold til mistankegrundlaget ved den efterfølgende domstolsprøvelse.
Det kan godt være, at det er nemmere at stille nogle skriftlige spørgsmål for at komme det nærmere, men jeg håber, at ministeren vil være indstillet på, at vi kan tage nogle drøftelser af det hjørne, for det er i hvert fald noget, vi bekymrer os om i Liberal Alliance.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-16:
Det afviser jeg bestemt ikke.
Jeg har ikke umiddelbart noget, jeg selv er bekymret for i den sammenhæng, men i lighed med hvad der gælder i alle andre processer, er jeg altid lydhør, hvis der er væsentlige holdninger eller gode forslag.
Lad os tage det i udvalgsbehandlingen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-01-16:
Jeg kan forstå på ministerens svar på hr. Martin Geertsens spørgsmål, at ministeren ikke vil bede anklagemyndigheden om at prøve at rejse en sag.
Det afviste ministeren, og jeg kunne egentlig godt bare tænke mig at vide hvorfor.
Hvorfor ikke få afprøvet, om det nuværende juridiske grundlag er stærkt nok til at få dømt folk for landsforræderi, når justitsministeren jo klart siger, at efter justitsministerens opfattelse er det at betragte som landsforræderi, hvis man kæmper mod de danske tropper?
Hvorfor bruger justitsministeren så ikke sin indflydelse og sine muligheder som minister til at bede anklagemyndigheden om at rejse en prøvesag?
Hvorfor vil ministeren ikke det?
Men vi får vel først klarhed for, om bevismaterialet er til stede, når det er prøvet ved en domstol.
Jeg har jo lidt en frygt for, at det her kan skyldes, at ministeren er bekymret for, om anklagemyndigheden vil melde tilbage og sige, at juraen ikke er stærk nok.
Men alt det er jo hvis og hvis og hvis.
Det ville da være berigende for debatten, hvis justitsministeren nu sagde, at vi jo, som man kan forstå i medierne, har kendskab til en række, der har været af sted, hvoraf nogle er vendt tilbage.
Hvorfor ikke afprøve det ved domstolene for at finde ud af, om beviserne er til stede, om juraen er stærk nok til, at man med den gældende lovgivning kan få dømt de her folk efter bestemmelsen om landsforræderi, hvilket vi nu åbenbart heldigvis alle er enige om er det, der er tale om?
Mette Frederiksen (S), 2015-01-16:
Det skyldes to ting.
Bevismaterialet skal være til stede, og jeg vil altid være varsom med at tage det skridt at bede anklagemyndigheden om at gøre noget konkret.
Martin Geertsen (V), 2015-01-16:
Nu gik mit spørgsmål sådan set mest af alt på, om ministeren vil bruge sine beføjelser til at bede anklagemyndigheden om at rejse en prøvesag, sådan at vi kan få testet, om man kan dømme de her landsforrædere for landsforræderi eller dømme dem efter de paragraffer, der er i straffeloven, og som – i anførselstegn – handler om landsforræderi.
Martin Henriksen (DF), 2015-01-16:
Ministeren siger det meget klart, og det er jo sådan set den klarhed, vi mener bør komme ind i lovgivningen.
Derfor er spørgsmålet jo stadig væk det samme: Støtter justitsministeren Dansk Folkepartis beslutningsforslag?
Når man hører på, hvad justitsministeren siger, ville det jo give meget mening, hvis justitsministeren så rent faktisk tilkendegav, at hun støttede Dansk Folkepartis beslutningsforslag eller på anden vis hurtigt ville gå i gang med at sørge for, at lovgivningen blev præciseret.
Det vil jo ikke være første gang.
Derfor kunne man godt gøre det, hvis man ville det.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-16:
Det er jo altid sådan, når vi i Danmark laver vores generelle lovgivning, f.eks. på straffeområdet, så skal det ikke være bestemmelser og paragraffer, der relaterer sig til en specifik begivenhed.
De skal kunne bruges ud fra en generel betragtning om, at der er kriminalitetsformer, som vi ikke ønsker, og som man skal kunne straffes for.
Man kan jo ikke sige det tydeligere, end jeg gør.
Jeg mener, at det er at betragte som landsforræderi, hvis man lige nu udrejser til Mellemøsten og kæmper for Islamisk Stat mod danske styrker.
Og det er ikke kun i den situation, hvor man direkte angriber eller skyder; det er det også, når man bistår fjenden imod de danske styrker.
Så klart kan det siges, og så klart bliver det sagt fra min side.
Straffelovrådet er blevet bedt om at fremrykke deres arbejde, så vi får en deludtalelse inden for en overskuelig tidsperiode, og så er jeg selvfølgelig klar til derefter at tage de nødvendige initiativer.
Martin Henriksen (DF), 2015-01-16:
Tak for det.
Det ved jeg ikke, men man kunne jo godt få den tanke.
Nogle gange har jeg det med regeringen, som justitsministeren har det med Straffelovrådet, nemlig at det en gang imellem går lidt trægt, så ministeren er ikke alene,
vil jeg sige.
Men jeg vil gerne have svar på, om ministeren kan tilkendegive, om regeringen vil støtte Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Så kan man jo sætte handling bag ordene.
Man kommer i hvert fald godt i gang med den proces.
Og mit andet spørgsmål er, om ministeren egentlig ikke nu vil bede sine embedsfolk om at begynde at lave et forslag til, hvordan man kan præcisere teksten i lovgivningen, eventuelt komme med nogle nye paragraffer og så i bemærkningerne til de paragraffer skrive meget klart, at det, vi også sigter på, er den konflikt, der for nuværende foregår i Irak.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-16:
Det er et anliggende for anklagemyndigheden, lige så snart bevismaterialet er til stede, at få rejst sagerne.
Mai Mercado (KF), 2015-01-16:
Jamen jeg tror på ingen måde, at ministeren skal se det her som et politisk drilleri.
For mig er det egentlig bare vigtigt at få afdækket, hvor langt regeringen er parat til at gå.
Altså, nu hørte vi Enhedslisten, men vi hørte jo også SF sige, at de syntes, at vi med den her lov var i mål, og så behøvede man ikke gøre mere.
Der må jeg jo bare sige at Det Konservative Folkeparti er af en lidt anden overbevisning.
Vi synes faktisk, der er et stykke vej endnu.
Derfor forsøger jeg egentlig netop bare både med henblik på det, der er sket i Belgien, men også det, der er sket i Frankrig, og som vi helst ikke skal se sker i Danmark, at finde ud af, hvor langt regeringen er parat til at gå.
Det skal på ingen måde ses som politisk drilleri; det skal egentlig ses som et helt oprigtigt ønske om at ville se, hvad det er, regeringen er villig til, og jeg håber, at ministeren i hvert fald i dag får det ud af det, at der er en række partier, som gerne vil stå bag ministeren i forhold til at gøre noget, som er mere hårdtslående end det, der er kommet frem indtil nu.