runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2011-12-08:
Jeg kan klart sige, at det her lovforslag jo ikke er udtryk for regeringens samlede ambitioner i forhold til bekæmpelse af ulovlig narkotika og i forhold til ønsket om at hjælpe misbrugere.
Der vil vi langt mere, som man også kan se ud af regeringsgrundlaget.
Så det her er hverken udtryk for den samlede indsats og det samlede ambitionsniveau fra regeringens side eller udtryk for, at jeg tror, at vi med det her lovforslag løser alle problemer.
Men jeg bliver nødt til at sige, at når vi kan se en udvikling, hvor man i stigende grad omgår den lovgivning og de redskaber, vi har i forhold til at slå ned over for ulovlige stoffer, ved alene at gå ind og ændre en molekylesammensætning, så synes jeg, at det er et meget fornuftigt forslag, der giver de nødvendige redskaber, der skal til.
Det er sådan set en ny udvikling, som ikke er noget, jeg har fundet på er et problem.
Så er der den bredere diskussion om, hvad vi kan gøre, for det gør indtryk, det spørger ordføreren også om, det gør meget stort indtryk på mig.
Vi må også følge kampen mod narkotika rundtomkring i verden, hvor det jo har meget store konsekvenser og koster rigtig meget, når vi snakker om menneskeliv, både indirekte og direkte.
Den bredere diskussion tager jeg meget gerne med Folketinget.
Hans Andersen (V), 2011-12-08:
Folketinget vedtog den 18. april 2011 en ændring af sundhedsloven.
Den indebærer, at specialiseret ambulant behandling, altså vederlagsfri optræning på Øfeldt Centret til patienter med varigt, svært fysisk handicap,
pr. 1. januar 2012 bliver omfattet af sundhedslovens § 79 om sygehusbehandling i stedet for § 140 b om kommunal behandling.
Med det opfølgende lovforslag foreslår regeringen, at der fastsættes bestemmelser vedrørende specialiseret ambulant behandling på Øfeldt Centret, som svarer til bestemmelserne for specialinstitutionerne omfattet af sundhedslovens § 79, stk. 2.
Forslaget, som vi står med her i dag, har to dele.
For det første skal § 75, stk. 3, udvides til også at omfatte Øfeldt Centret, og dermed fastsættes det, at regionsrådet i de regioner, hvor Øfeldt Centret har en afdeling, indgår driftsoverenskomst med Øfeldt Centret om specialiseret ambulant behandling af personer med varigt, svært fysisk handicap.
Det forudsættes i de almindelige bemærkninger til lovforslaget, at personkredsen for specialiseret ambulant behandling svarer til den personkreds, der i dag kan modtage vederlagsfri optræning efter § 140 b i sundhedsloven.
For det andet foreslår regeringen, at sundhedslovens § 235, stk. 4, udvides til, at ministeren, også for Øfeldt Centret, skal fastsætte en økonomisk ramme for bopælsregionens pligt til at yde specialiseret ambulant behandling efter § 79, stk. 3. Det er oplyst i bemærkningerne, at disse lovændringer ikke har økonomiske konsekvenser for det offentlige i forhold til den nuværende situation, fordi den økonomiske ramme, som i dag er gældende på området, kan fastholdes.
Den kan altså fastholdes med forslaget om, at ministeren fastsætter en økonomisk ramme for specialiseret ambulant behandling.
Venstre vil som udgangspunkt se positivt på denne lovændring.
Lovændringen sikrer nemlig, at den gode specialiserede ambulante behandling på Øfeldt Centrene kan fortsætte i 2012.
Der er dog to aspekter i sagen, der efter vores opfattelse ikke er belyst tilstrækkeligt endnu.
Det første aspekt er en fremtidig afgrænsning af målgruppen, altså hvilke patienter der skal være omfattet af lovændringen, og det andet aspekt er den økonomiske ramme.
Danske Patienter og Danske Handicaporganisationer har ikke afgivet høringssvar, og det finder jeg er uheldigt, men der er jo en årsag, for høringsperioden var ultrakort.
Jeg håber på, at vi når at høre fra organisationerne, inden vi skal tage endelig stilling.
Med det i tankerne vil Venstre se frem til det kommende udvalgsarbejde med lovforslaget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-12-08:
Da Venstres ordfører netop har redegjort ret detaljeret for, hvad forslaget går ud på, skal jeg forsøge at holde min ordførertale forholdsvis kort.
I Socialdemokratiet går vi ind for, at man uanset baggrund og handicap skal kunne leve et sundt og aktivt liv.
Hvert år invalideres mennesker i ulykker eller ved sygdom, og for nogle er det sådan, at den intense træning, som gives på Øfeldt Centrene, giver dem mulighed for igen at leve et liv, hvor de har mindre brug for støtte, end de måske havde, efter ulykken eller sygdommen var indtruffet.
Desværre er der kommuner, som har forhindret nogle af de mennesker, som ellers med lægehenvisning er blevet henvist til Øfeldt Centrene, i at komme frem til træningen, og af den årsag var det sådan, at vi her i foråret, i april 2011, var med til at lave et lovforslag, der medførte, at man nu flytter den her type af patienter med varigt, svært fysisk handicap til specialiseret ambulant behandling under § 79, stk. 3.
Vi er i Socialdemokratiet positive over for at se på forslaget og over for at indgå i det videre udvalgsarbejde, også med nogle af de ting, som den tidligere ordfører var inde på.
Tak for ordet.
Liselott Blixt (DF), 2011-12-08:
Jeg undrede mig da også, da vi så det her forslag igennem.
Det er jo en sag, som vi efterhånden har arbejdet med i mange år, og det er en sag, som jeg ser lidt ambivalent på.
Den fornødne tid, som man ellers skal bruge til at sætte sig ind i, hvad det drejer sig om, får man ikke.
Som vi også hørte en tidligere ordfører sige, får de høringsberettigede et par dage til at svare.
Den tidligere opposition ville have tordnet imod det her arbejde og ville have kaldt det lovsjusk.
Man kan så kun håbe på, at det, hvis der er sjusk i det her, rammer regeringen og ikke patienterne.
Vi har om nogen i Dansk Folkeparti sat fokus på genoptræning og rehabilitering, og vi arbejder konstant med at hjælpe alle de her grupper.
Vi var netop fortalere for vederlagsfri fysioterapi, som også Øfeldt Centret kom med ind under for et par år siden.
Vi har arbejdet med, at der kom en handlingsplan for apopleksi samt blev sat penge af til rehabilitering og til rehabilitering af hjerneskadede.
Vi havde også sat nogle flere penge af i 2020-planen, men det bliver desværre ikke til noget, da regeringen ikke har valgt at videreføre 200 mio. kr. til genoptræning af hjerneskadede.
Det er klart, at vi ønsker det bedste for vores patienter.
De giver en rigtig god genoptræning hos Øfeldt, men det gør de også andre steder.
Derfor mener vi også, at vi bliver nødt til at se på det, så andre kan få de samme vilkår som Øfeldt.
Det er jo interessant, at det er den er nye regering, der kommer med et forslag som det her, for det er jo et forslag, der skriger mod regeringens idé om fri og lige adgang til sundhedsvæsenet og et opgør med privatejede institutioner.
Det her er kun et tilbud til handicappede, som bor øst for Storebælt, hvilket er et problem for de patienter, som måske ønsker et tilsvarende tilbud vest for Storebælt.
Derfor kunne jeg godt lige vide, hvilke planer regeringen har for de borgere, som bor vest for Storebælt, samt hvilke planer regeringen har for, at de genoptræningssteder, som genoptræner meget lig det, som vi ser hos Øfeldt, kan få de samme rettigheder.
Vi har desuden nogle spørgsmål om, hvilke omkostninger det har.
Forslaget var jo i starten beregnet på, at der skulle være fri befordring for dem, der gik til træning hos Øfeldt.
Så der måtte jo være en meromkostning.
Der kunne jeg godt lide at vide, hvor den økonomi ligger henne.
Jeg har samtidig stillet en række andre spørgsmål, som vi håber, at vi kan få et fornuftigt svar på.
Jeg vil i hvert fald holde øje med sagen, og jeg vil også holde øje med, om vi får nogle andre genoptræningssteder, så andre handicappede kan få det samme gode som dem, der er omfattet af det her forslag.
Jeg ser frem til at få svarene.
Derefter vil vi tage stilling til, om vi kan tilslutte os forslaget.
Camilla Hersom (RV), 2011-12-08:
Radikale Venstre betragter nærværende forslag om ændring af sundhedsloven som en rent teknisk lovændring, der følger op på lov nr. 327 af 18. april 2011 vedrørende Øfeldt Centret.
Der er simpelt hen tale om, at vi får orden i vores klæder, så loven kan virke efter hensigten, og så der kan indgås driftsoverenskomst mellem regionen og Øfeldt Centret.
Vi kan derfor støtte forslaget.
Jonas Dahl (SF), 2011-12-08:
Lovforslag nr. L 48 er jo en opfølgning på lovforslag nr. L 46 fra en tidligere samling.
Det her er en teknisk opfølgning på lovforslaget, som et flertal uden om den daværende regering vedtog i april måned 2011.
Udfordringen i den her sag bestod i at løse en gruppe handicappede patienters behov for specialiseret behandling og dermed også – som en sidegevinst – at se på det transportbehov, der var i forhold til kommunerne.
Det er også det, flere ordførere har været inde på.
Men det her er en vanskelig sag, specielt fordi man flytter patienterne rundt mellem de forskellige paragraffer.
Derfor medgiver jeg fuldstændig, som også Dansk Folkepartis ordfører var inde på, at det her er en vanskelig sag.
Det var det, som jeg tror vi var mange der håbede på ville blive løst med vedtagelsen af L 46 i april 2011.
Det har så vist sig efterfølgende, at der simpelt hen er nogle tekniske dele af det her, som skal sikres, for at man reelt set kan gennemføre det lovforslag, man vedtog i foråret.
Derfor har jeg også forstået det sådan, at Justitsministeriet faktisk har været inde over sagen for at sikre, at vi gør det her på den fuldstændig rigtige måde.
Derfor mener jeg også, som den radikale ordfører var inde på, at det er af teknisk karakter.
Det her er et spørgsmål om, at vi reelt set kan føre L 46 fra foråret ud i livet, og derfor er der også fra SF's side opbakning til det.
Det er helt afgørende, at vi sikrer den her gruppe handicappede patienters mulighed for at få godtgørelse for transport, og det er det, vi forhåbentlig også sikrer implementeringen af med vedtagelsen af L 48.
Jeg vil så gerne medgive, at høringsfristen har været utrolig kort, og at det har været et meget presset forløb, og derfor kunne man have ønsket sig, at vi havde været længere i processen.
Men der må man bare anerkende, at der har været et regeringsskifte, og at der har været problemstillinger med hensyn til L 46, som jeg tror ingen af os var klar over var så store, som de var, og derfor er det nødvendigt med den her lovændring.
Så der er opbakning til det fra SF's side.
Det her sikrer en gruppe patienter nogle vigtige muligheder i form af transport, og derfor glæder jeg mig sådan set også over, at vi forhåbentligvis kan køre dette forslag igennem, således at loven kan træde i kraft allerede i det nye år.
Stine Brix (EL), 2011-12-08:
Som flere har været inde på, har Øfeldt Centrene haft en utrolig stor effekt for nogle af de patienter, som har modtaget behandling på centrene, og har gjort, at patienter er blevet fri for invaliderende smerter og har fået livskvalitet og livsglæde tilbage.
Jeg kan forstå, at det er en sag, som har en længere historie, og jeg synes, at det er positivt, hvis vi med det her forslag kan få de sidste ting på plads, som kan sikre, at de patienter, som visiteres til behandling på Øfeldt Centrene, og som har stor gavn af den behandling, igen bliver stillet lige så godt, som de var før kommunalreformen.
Den problemstilling, der blev rejst før, for de patienter, som bor vest for Storebælt, synes vi også er interessant, og vi vil gerne være med til at følge, hvordan man kan udvide rettighederne for de patienter, der kunne have gavn af lignende tilbud der.
Men uagtet, at det, der ligger i dag, følger op på den problemstilling, der var med det tidligere forslag, vil vi gerne gå positivt ind i det videre arbejde med forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-08:
Da vi som bekendt stemte for den tidligere lovændring vedrørende Øfeldt Centret, som har medført den ændring, vi står med nu, stemmer vi naturligvis også for denne gang.
Mai Henriksen (KF), 2011-12-08:
Jeg skal gøre det meget kort: Jeg skal på vegne af fru Benedikte Kiær blot sige, at det her lovforslag jo er en teknisk opfølgning på et lovforslag, som blev vedtaget i foråret 2011.
På den baggrund kan Det Konservative Folkeparti støtte lovforslaget, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Astrid Krag (S), 2011-12-08:
Jeg takker også for bemærkningerne til lovforslaget.
Der er jo tale om et teknisk lovforslag, som alene skal følge op på det lovforslag vedrørende Øfeldt Centret, som blev vedtaget af Folketinget i foråret, og som skal træde i kraft den 1. januar 2012.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen og vil naturligvis stille mig til rådighed for at svare på de spørgsmål, der måtte være under denne behandling.
Her fra talerstolen vil jeg nu alene kommentere spørgsmålet i forhold til tidsrammen for behandlingen af det her forslag.
Det havde været ønskværdigt, om der havde været længere tid til en bedre proces i forhold til det.
Men selvfølgelig betyder det her jo også, at vi vil lægge os i selen med hensyn til de spørgsmål, der måtte komme op under udvalgsbehandlingen, og tilsvarende med hensyn til de høringssvar, der ikke er kommet, og være opmærksomme på det.
Men ellers siger jeg tak for de positive tilkendegivelser og ser frem til udvalgsarbejdet.
Henrik Høegh (V), 2011-12-08:
Miljøministeren foreslår med L 41 at gennemføre EU-regler med krav til virksomheder om egenkontrol og pligt til oplysning og undersøgelse efter det nye RoHS-direktiv.
Det betyder endvidere, at vi forhindrer farlige og sundhedsskadelige varer i at komme på markedet.
I Venstre støtter vi naturligvis op om at forhindre farlige og sundhedsskadelige varer.
Vi støtter også op om implementeringen af EU-direktiver.
Danmark har altid været duks i klassen, når det gælder om implementering af EU-lovgivning, og det skal vi være stolte af, og det skal vi fortsat sigte mod, også hvad angår det her direktiv.
Men en ting er at implementere, noget andet er at overimplementere, og det er netop en overimplementering, som ministeren lægger op til med dette lovforslag.
Vi mener ikke, at det er i orden, at danske regler for, hvilke varer der skal være omfattet af RoHS-direktivet, er langt mere udtømmende end i de andre EU-lande.
I disse tider, hvor økonomien er trængt, har vi simpelt hen ikke råd til, at vores konkurrenceevne endnu en gang svækkes på grund af overambitiøse mål.
Hvis lovforslag nr. L 41 gennemføres, som det foreligger, så vil det have en række negative erhvervsøkonomiske konsekvenser for en del af de berørte virksomheder.
I Venstre vil vi meget gerne, at RoHS-direktivet bliver implementeret, men vi er nervøse for, og vi er imod, at anvendelsesområdet bliver langt bredere, end direktivet og EU-reglerne kræver.
Hvis danske producenter oplever skærpede krav for deres produkter, vil vi jo risikere, at de blot lægger deres produktion uden for landets grænser.
Det bliver EU's miljø ikke bedre af.
Danske virksomheder bliver stillet ringere, og den danske samfundshusholdning mister omsætning.
Endvidere ser vi det som dybt beklageligt, at virksomhederne ingen klageadgang har, hvad angår henholdsvis tilsynsmyndighedens beslutning om at destruere beslaglagte produkter og tilsynsmyndighedens beslutning om at lade foranstaltningerne udføre for den ansvarliges regning.
Det må siges at være noget udemokratisk, at man ikke har den her klageadgang.
Så opsummeret kan jeg sige, at vi i Venstre støtter en gennemførelse af direktivet i Danmark, men vi støtter ikke en overimplementering med tab af omsætning og arbejdspladser til følge.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-08:
Hvis den logik var rigtig – at fordi man vedtog en lov og det så blev forbudt, så begik de kriminelle ikke de her forbrydelser – havde vi jo slet ikke det her problem.
Det er den samme tankegang, som spørgeren nu giver udtryk for her: Fordi der nu kommer et nyt forbud, er der ikke flere stoffer eller holder de op med at producere flere stoffer.
Det gør de jo ikke.
De bliver jo ved.
Det her forbud kommer ikke til at virke.
Det kommer ikke til at forhindre et eneste ungt menneske i at bruge de stoffer, som de efterspørger.
Derfor er det jo bare et forbud for forbuddets skyld.
Camilla Hersom (RV), 2011-12-08:
Jeg kan forsikre hr. Joachim B. Olsen om, at vi er mange, der er bekymrede for retssikkerheden i det her forslag, og det er jo også blevet fremhævet.
Men har hr. Joachim B. Olsen overvejet, at de mennesker risikerer at havne i den situation, at de besidder et stof eller har fremstillet et stof, som viser sig ikke at have den euforiserende virkning, som de netop ønskede det skulle have?
De bagmænd, som producerer de her stoffer, er jo kriminelle.
De ønsker at fremstille noget, som er euforiserende, og sælge det til primært unge mennesker med henblik på at gøre dem dybt afhængige.
Er det den gruppe, hr. Joachim B. Olsen og Liberal Alliance vil beskytte?
Det her forslag er jo netop en metode til at gå nye veje og til at sikre, at man som kriminel ikke kan omgå den lov, der eksisterer.
Det er jo det, der er formålet.
Henrik Høegh (V), 2011-12-08:
Lovforslaget handler om en forhøjelse af afgifterne på indsamling af batterier fra 2,70 kr. til 6,00 kr. Vi har under udvalgsarbejdet fået oplyst, at de mest effektive kommuner, dem med de højeste indsamlingsprocenter, er dækket ind af den nuværende afgift på 2,70 kr.
Derfor stiller Dansk Folkeparti, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Venstre to ændringsforslag.
Vi foreslår, at vi nøjes med en afgiftsstigning på 4,00 kr., og vi foreslår, at ministeren får en bedre bemyndigelse til at bede om en reel dokumentation for, hvilke omkostninger kommunerne her har.
Vi mener ikke, at den dokumentation viser en god nok kontrol.
Vi mener nærmest, det er en blankocheck, som man kan få dækket sine omkostninger af.
Jeg skal her oplyse, at hvis vores ændringsforslag – selvfølgelig mod forventning – ikke stemmes igennem, så stemmer de fire partier gult til det her forslag.
Camilla Hersom (RV), 2011-12-08:
Der er allerede blevet talt for det hensigtsmæssige i, at lovgivning om euforiserende stoffer kan følge med udviklingen, man fristes til at sige foregribe udviklingen, når det gælder det forhold, at der i stigende grad udvikles og markedsføres nye euforiserende stoffer, som ikke efter den gældende lovgivning er forbudte.
Det har selvsagt været særdeles lukrativt for de bagmænd, der tjener tykt på andres beruselse, afhængighed og ulykke, at det har været muligt at lave kopistoffer, der falder uden for lovgivningen, og det er godt, at det med lovforslaget gøres muligt at ændre situationen.
De euforiserende stoffer dannes jo ikke af sig selv i et eller andet laboratorium.
Det er tilrettelagt, det er målrettet, det er bevidst, og det synes klart, at der spekuleres i at omgås den nuværende lov.
Når det er sagt, så nævner ministeren selv i indledningen til forslaget, at der med forslaget kan opstå et retssikkerhedsmæssigt problem, fordi man i princippet kan blive straffet for at besidde et stof, der er forbudt som en del af en gruppe, men som ikke som enkeltstof virker euforiserende.
Den problemstilling er faktisk ikke bare teoretisk, men ganske mulig begrundet i den måde, kemien opfører sig på.
Nu er det jo sådan, at de, der producerer og sælger stofferne, samt de, der efterspørger dem, alle ønsker at opnå den euforiserende virkning.
Og det er da heller ikke for at sætte et plaster på det sår, at de ikke oplever den tilsigtede virkning, at jeg vil fremhæve den her udfordring.
Det er selvfølgelig ud fra en principiel tilgang til, at vi som lovgivere altid må værne om retssikkerheden i vores samfund, og at der må herske lighed for Loke såvel som for Thor.
Radikale Venstre er dog enig med ministeren i, at formålet med lovforslaget er at begrænse udbredelsen af stoffer, der er meget stor risiko ved at indtage, og at dette derfor må veje tungere end risikoen for at blive straffet for at fremstille, sælge eller besidde et stof, som man troede havde en euforiserende effekt, men som viste sig ikke at have det.
Radikale Venstre noterer sig med tilfredshed, at ministeren som led i den almindelige opfølgning på lovgivningen vil føre tilsyn med den virkning, som lovgivningen har, herunder i forhold til retssikkerheden, og om nødvendigt fremsætte forslag med de nødvendige ændringer.
Vi kan derfor støtte lovforslaget.
Jonas Dahl (SF), 2011-12-08:
Lovforslaget har, som allerede flere har været inde på, til formål at åbne op for muligheden for at supplere det eksisterende system i forhold til forbud mod grupper af narkotika og euforiserende stoffer med et decideret forbud mod hele grupper af såkaldte ensartede stoffer.
Med det her forbud vil hele grupper af ensartede stoffer blive meget vanskeligere at markedsføre for bagmændene, fordi man ikke bare kan ændre i molekylesammensætningen i et stof og dermed bare undgå de regler, der er gældende.
Fra dansk side har vi sådan set de seneste mange år været førende i forhold til at have forbud mod euforiserende stoffer, men vi må også anerkende, at udviklingen går meget, meget hurtigt i forhold til at ændre på den molekylære sammensætning i de enkelte stoffer.
Derfor er der også behov for den her stramning, som rent faktisk sikrer, at man også på længere sigt kan forbyde grupper af stoffer, og samtidig kan vi sikre os, at vi rent faktisk beskytter ikke alene unge, men også danske borgere generelt mod euforiserende stoffer, således at det er meget tydeligt, hvad der rent faktisk er ulovligt.
Der har været uheldige eksempler på, at man ikke har kunnet rejse en tilstrækkelig grad af sigtelse mod folk, fordi der simpelt hen ikke har været, hvad skal jeg sige, den nødvendige lovgivning på plads i forhold til et enkelt stof, fordi der er blevet ændret lidt i den molekylære sammensætning.
Så med de bemærkninger, vil jeg sige, at vi fra SF's side fuldt ud bakker op om, at regeringen nu tager den her udfordring op og også giver bagmændene kamp til stregen i forhold til at sætte en stopper for den her udvikling, som betyder, at hvis man ændrer lidt i sammensætningen af stoffet, kan det så at sige blive lovligt.
Så med de ord vil jeg bare ligesom de andre ordførere også give opbakning til det.
Jeg er helt med på, at der er problemstillinger i forbindelse med det her med at lovgive om grupper, men jeg synes også, at det er et principielt spørgsmål i forhold til at synliggøre, at det her er farlige stoffer, og at man derfor selvfølgelig også skal kunne gå efter bagmændene, der producerer euforiserende stoffer.
Stine Brix (EL), 2011-12-08:
Stofmisbrug har ødelæggende konsekvenser for de mennesker, som er afhængige af narkotika, og i Enhedslisten er vi stærkt optaget af, at vi som samfund rækker en hånd ud til de mennesker, som er endt i den ulykkelige situation, at de er afhængige af et stof.
Derfor kan jeg fuldt ud tilslutte mig de bemærkninger, der var fra Socialdemokraternes ordfører, om, at vi har et ansvar for altid at række hånden ud til de mennesker og yde en forebyggende indsats for at undgå, at unge mennesker ender i den ulykkelige situation.
Jeg kan også fuldt ud tilslutte mig de bemærkninger, der var, om, at vi har et ansvar for at reducere den skade, der er i forbindelse med et stofmisbrug.
Vi anerkender, at vi som system er udfordret, idet vi i dag kun har en mulighed for at forbyde stoffer enkeltvis, og at der er nogle, der er mere lumske end os, og som er dygtige til at ændre ved små dele af den kemiske struktur og så få et nyt stof, som ikke er omfattet af et forbud.
Som flere andre ordførere har været inde på, anerkender også vi den bekymring, som Landsforeningen af Forsvarsadvokater har udtrykt, om, at man som borger ikke på forhånd kan vide, hvilke stoffer der er omfattet eller ikke er omfattet af et generelt forbud.
Men vi er, som flere andre også har givet udtryk for, tilfredse med, at man vil kigge på loven igen senere og se på, hvilken virkning den har i praksis.
Derfor kan vi godt støtte lovforslaget.