Jane Heitmann (V), 2015-12-10:
Tak for ordet.
I dag behandler vi et beslutningsforslag – B 25, en ny strategi for flåtbårne infektioner – på foranledning af Dansk Folkeparti.
Indledningsvis vil jeg gerne kvittere for, at Dansk Folkeparti rejser debatten om, hvordan vi sikrer den bedst mulige behandling og diagnosticering af borreliapatienter.
Jeg har de seneste uger modtaget et stort antal mails fra mennesker, som enten selv er berørt af borrelia, eller som har familiemedlemmer eller bekendte, som er berørt af borrelia.
Men jeg vil gerne starte med at sige tak til de mange mennesker, som har bidraget med viden og med indsigt – alle mails har gjort indtryk på mig.
Jeg deler forslagsstillernes bekymring omkring flåtbårne infektioner, og jeg deler også forslagsstillernes udgangspunkt i bemærkningerne til forslaget, nemlig at diagnoser skal stilles så hurtigt som muligt, så patienterne kan blive behandlet så hurtigt som muligt.
Bedst mulig behandling og diagnosticering handler imidlertid ikke kun om borreliapatienter; alle danske patienter skal sikres ret til den bedst mulige behandling og hurtig diagnosticering.
Næste år fremsætter regeringen et lovforslag, som vil sikre, at alle danskere får ret til hurtig udredning og behandling inden for 30 dage, uanset om man er patient med fysiske diagnoser eller psykiske diagnoser.
Ud over retten til hurtig udredning og behandling er det afgørende, at man som patient i det danske sundhedsvæsen tilbydes behandling og udredning af høj kvalitet baseret på et evident grundlag, ligesom de metoder, som sundhedsprofessionelle bruger, skal stemme overens med de aktuelle retningslinjer på området.
I dag anvendes den såkaldte ELISA-test som et bidrag til diagnosticering af borrelia.
Jeg er ikke læge, og jeg har heller ikke den sundhedsfaglige baggrund, der giver tilstrækkelig kompetence til at gennemskue, om ELISA-testen dækker de behov, som korrekt diagnosticering kræver.
Men jeg har noteret mig, at Statens Serum Institut, Sundhedsstyrelsen og de tre faglige selskaber bag klaringsrapporten, som sidste år blev opdateret, deler det udgangspunkt, at ELISA-testen er den bedst egnede til at påvise specifikke antistoffer for borrelia og er sammenfaldende med de retningslinjer, som man i de øvrige nordiske lande og EU lægger til grund for diagnosticering.
De meldinger har vi fra Venstres side tillid til.
De praktiserende læger har en fornem og en vigtig opgave som den forreste, fremskudte del af vores sundhedsvæsen.
Derfor er det væsentligt, at de praktiserende læger er opmærksomme på de kliniske symptomer, som kendetegner en borreliainfektion.
En test gør det ikke alene, uanset om det er ELISA-testen eller Western Blot-testen, ligesom det er af stor betydning, at de praktiserende læger spiller sammen med det øvrige sundhedsvæsen både i regionerne og i kommunerne for at sikre patienter en optimal behandling.
Regeringen har sammen med KL og Danske Regioner besluttet at fremlægge en samlet plan for det nære sundhedsvæsen, en plan, som skal bidrage med anbefalinger til, hvordan vi undgår, at fremtidens patienter falder mellem to stole, men tilbydes behandling i det rette regi.
For nylig læste jeg en artikel i British Medical Journal fra den 3. december 2015 med overskriften »Lyme disease: time for a new approach«, og her fokuseres bl.a. på, hvordan sundhedsstrategier spiller en væsentlig rolle i forhold til opmærksomhed på både risici og forebyggelse, ligesom både specialister og praktiserende læger skal i spil.
Og jeg deler det udgangspunkt, at de praktiserende læger spiller en helt central rolle i forhold til diagnostik, ligesom der er et behov for, at vi til stadighed er opmærksomme på forebyggelse og information om borrelia.
Det fremgår ikke i bemærkningerne til forslaget, hvilken økonomi forslagsstillerne lægger til grund for en realisering af en ny strategi for flåtbårne infektioner.
Der er således ikke beskrevet, hvilke udgifter der må påregnes til implementering af en ny strategi, og der er heller ikke anvist finansieringsforslag.
Forslaget til en ny strategi for behandling af patienter med flåtbårne infektioner har vi fra Venstres side som tidligere nævnt stor sympati for, men når vi ikke støtter forslaget, hænger det bl.a. sammen med økonomien bag forslaget, der som nævnt ikke er beskrevet.
Jeg nævnte tidligere, at de mange mails har gjort indtryk.
Fra Venstres side vil jeg gerne tilkendegive, at kan vi i udvalget blive enige om en indberetning eller et ekspertmøde, som ministeren foreslår, hvor der er fokus på også at lytte til de patientforeninger, som repræsenterer de mange mennesker, som er ramt af en alvorlig borrelia-infektion, så vil vi gerne støtte op om det initiativ, og vi vil gerne bidrage til at fremme dialogen.