runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Det er korrekt, at regeringspartierne ekstraordinært sætter skatter og afgifter op med 5 mia. kr.
Det er for at tilvejebringe et råderum, som man bruger til en række fornuftige initiativer.
Man kan sige, at det jo er lidt ærgerligt, at man skal sætte skatter og afgifter op for at tilvejebringe det råderum, men der var ikke meget på kistebunden, da den nye regering kom til.
Så det har været nødvendigt for simpelt hen at kunne afskaffe fattigdomsydelserne og for at kunne søsætte andre fornuftige initiativer.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Ordføreren nævner, at det er vigtigt at have en sund pensionskultur.
Det kan jeg for så vidt være enig med ordføreren i, men skatteministeren har jo svaret Folketinget, at der som følge af den her lov er færre, der kommer til at indbetale pension, altså at mængden af pensionsindbetalinger bliver mindre.
Er det en sund pensionskultur?
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-29:
Tak til Venstres ordfører for kritikken af forslaget, som vi helt deler.
Det kan dog undre, at ordføreren undervejs i ordførertalen også kritiserede det, at man sænker loftet over ratepensionsindbetalingerne.
Altså, vi er helt enige i kritikken, men det var trods alt Venstre selv i Venstres tid i regeringen, der overhovedet indførte det loft og satte det til 100.000 kr.
Den kritik af, at man nu sænker loftet til 55.000 kr., var jo lige så velanbragt, da loftet blev indført på 100.000 kr.
Orla Hav (S), 2011-11-29:
Jamen jeg har medgivet spørgeren, at det har været en god ordning.
Og her er blikket så faldet på en ordning, som er ved at afskaffe sig selv.
René Christensen (DF), 2011-11-29:
Nu kom ordføreren ind på, at det her gøres, for at det kan være med til at finansiere underskuddet på de her 100 mia. kr.
Vi snakker her om 9 mio. kr.
Ordføreren taler også om, at man skal skabe noget optimisme i det danske samfund i forbindelse med den økonomiske situation.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Er ordføreren slet ikke interesseret i at skabe lidt optimisme ude i landbruget?
Altså, vi snakker her om 9 mio. kr., som der er nogle landmænd, der har brug for.
Ordføreren var også inde på dyrevelfærd, det talte han om.
Jeg ved, at regeringen jo gang på gang har været ude at sige, at landbruget har forgældet sig til langt op over begge ører, og at landbruget selv er skyld i, at de skylder så mange penge væk.
Er ordføreren ikke bange for, at der er nogle landbrug, der kan komme til at stå i en situation, hvor de egentlig har så svære kår, at de vælger ikke at tilkalde en vikar, når de har en sygedag, fordi det bliver væsentligt dyrere, og at vi derfor får en meget forringet dyrevelfærd?
Jeg synes, det her er at gå ind i et erhverv, som står i en meget, meget svær situation, og fjerne den lille smule optimisme, som det her giver ude i landbrugserhvervet, nemlig at man kan få en håndsrækning i forbindelse med sine dyreenheder, når man har en sygedag.
Orla Hav (S), 2011-11-29:
Tak for det.
L 35 skal ses i sammenhæng med et finanslovforslag, der skal medvirke til at rette op på et underskud på næsten 100 mia. kr. For at bruge den tidligere statsministers udtryk betyder det udsigt til underskud, så langt øjet rækker – det var Venstres vurdering.
I forbindelse med et finanslovforslag, der skal afbøde denne situation og samtidig forsøge at genskabe optimismen i det danske samfund, må man nødvendigvis rundt i alle hjørner for at finde mulige forbedringer af den økonomiske situation.
Disse to grundvilkår har været den nye regerings arvegods og udgangspunkt for finanslov 2012.
Ved gennemgangen for at finde små bidrag til forbedringer har man fundet, at lov om tilskud til vikarordninger inden for jordbruget falder inden for den kategori, som man peger på kan falde væk.
Imidlertid kastes de kritiske øjne på udgiften fra statens side af primært fire årsager: Den almindelige økonomiske situation oparbejdet over de seneste 10 år; de store strukturforandringer, der er sket over en længere årrække med større og større bedrifter, der forudsætter ansat personale på ejendommene i stadig større omfang; det deraf faldende forbrug af vikarordningen, der er faldet til i dag at andrage ca. 25 pct. af, hvad det var for ca. 10 år siden; vikarordninger, der er veletablerede, og som kan køre videre uden statsligt tilskud, måske som forsikringsordninger.
Disse fire elementer i kombination er baggrunden for, at vi Socialdemokrater kan støtte L 35.
Thomas Danielsen (V), 2011-11-29:
Med lovforslag nr. L 35 vil fødevareministeren afskaffe vikarloven, som yder tilskud til vikarbistand til mindre landbrug i tilfælde af sygdom, død, barns første sygedag m.v.
Begrundelsen for lovforslaget er, at der er sket en strukturudvikling i landbruget, som har betydet færre og større jordbrug, hvorfor der de seneste år har været et fald i anvendelsen af ordningen.
Men det er ikke et argument for at afskaffe ordningen, og det er bestemt ikke rimeligt.
Det svarer til at foreslå at afskaffe dagpenge- og kontanthjælpsordningen, blot fordi arbejdsløsheden falder.
Det er vigtigt at huske på, at brugen af vikartilskudsordningen kun er faldet, men ikke forsvundet.
Det skyldes, at der stadig er mange små jordbrugserhverv, der har glæde af ordningen.
Den mindre, offentlige bevilling, der gives ordningen, har rent faktisk stor og afgørende betydning for den enkelte landmand.
Det glæder mig, at der stadig er steder, hvor de små landbrug kan klare sig på trods af de trange tider.
Med det her forslag kunne ministeren lige så godt have skrevet, at hun ønsker at udrydde de sidste jordbrug – resultatet er i hvert fald det samme.
Forslaget opretholder blot en igangværende udvikling, hvor de mindre landbrug skubbes ud af markedet til fordel for store industrier.
Ironisk nok mente ministeren, i al fald jævnfør Politiken, at det var de mindre fiskere, der skulle have mere i tilskud, men i det her tilfælde mener ministeren, at det er de små landmænd, der skal have skåret i deres tilskud.
I Venstre tilgodeser vi den lille mand, og derfor mener vi, at den nuværende tilskudsordning er nødvendig, da den fungerer som et godt og afgørende sikkerhedsnet for enkeltmandsvirksomhederne i jordbruget.
Det er klart, at man som selvstændig bør forsikre sig mod krisetider, og derfor kan det lyde mærkeligt, at jordbruget skal have en særlig ordning, men jordbruget kan ikke sammenlignes med andre erhverv, da der bl.a. er dyr, der skal passes.
Virksomhederne kan derfor ikke sættes på standby, indtil landmanden er rask, og det er væsentligt, at virksomheden i mellemtiden kan passes af uddannede og egnede vikarer.
Derfor har landmændene ekstra store udgifter i forbindelse med sygdom, og uden tilskud vil disse udgifter stige betydeligt, og det kan få alvorlige økonomiske konsekvenser for den enkelte landmand.
Samlet giver lovforslaget ringere vilkår for de mindre landbrug, som i sidste ende risikerer at måtte lukke.
Det vil især have store konsekvenser for landdistriktsområderne, hvor de små erhverv holder til.
Fjerner vi disse, er vi med til at fjerne liv og aktiviteter i disse områder.
Når størstedelen af høringssvarene peger på alvorlige konsekvenser for de mindre jordbrugserhverv, bør vi bestemt ikke lukke øjnene, og derfor støtter Venstre ikke forslaget, som det ser ud nu.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-29:
Jeg tror, det er mest hensigtsmæssigt, at jeg i den her sag tager dialogen med Færøernes landsstyre, altså mellem Finansministeriet og landsstyret og ikke her i Folketingssalen.
Jeg vil gerne takke Folketinget for den brede tilslutning til det lovforslag, vi har fremsat, og, synes jeg, mange gode overvejelser undervejs i ordførertalerne.
Jeg skal kort opridse den situation, der ligger bag lovforslaget, og give en status for situationen, som den er nu, blot som afslutning på debatten.
Som flere ordførere har gjort bemærkninger om, har staten siden 2002 ydet et tilskud på nominelt 615,5 mio. kr. årligt til Færøernes hjemmestyre.
Det er et tilskud, der er fastsat efter aftale mellem den tidligere regering og landsstyret, og det er sket efter ønske fra landsstyret.
Den nuværende aftale om tilskud til Færøernes hjemmestyre udløber som bekendt med udgangen af 2011, og derfor er det nødvendigt at indgå en ny aftale for det kommende år.
Processen er så blevet anderledes end normalt ved det forhold, at der den 29. oktober 2011 er afholdt valg til Lagtinget, og der er den 14. november 2011 dannet et nyt landsstyre på Færøerne.
Og som det er gjort gældende i debatten, har det nye landsstyre ønsket, at tilskuddet til Færøerne opjusteres i forhold til de nominelle 615,5 mio. kr. årligt, som tilskuddet altså har udgjort siden 2002.
Det er vigtigt for mig at understrege, at det lovforslag, vi behandler her i dag, ikke indebærer nogen politisk stillingtagen til niveauet for tilskuddet.
Det er fremsat af tidsmæssige årsager for at muliggøre en ikrafttræden pr. 1. januar 2012.
Jeg har så efterfølgende modtaget en henvendelse fra landsstyret med ønske om en forhøjelse af tilskuddet, og regeringens og min opfattelse er meget klart, at tilskuddet enten kan videreføres nominelt uændret ligesom ved de hidtidige aftaler mellem den tidligere regering og det tidligere landsstyre, eller der kan fremadrettet etableres en prisregulering, ligesom det også er tilfældet med bloktilskuddet til Grønlands selvstyre.
Jeg vil drøfte de to muligheder med landsstyret med henblik på at indgå en aftale herom, og på den baggrund vil jeg eventuelt stille et ændringsforslag til lovforslaget.
Edmund Joensen (SP), 2011-11-29:
Vil det sige, at hr. Sjúrður Skaale nu laver et løftebrud, for vi ved jo alle sammen, at han har en aftale med de grønlandske medlemmer om at støtte det, som regeringen på Færøerne eller regeringen i Grønland ønsker?
Vil hr. Sjúrður Skaale gå imod det, som han har skrevet i sin aftale med Grønland?
René Christensen (DF), 2011-11-29:
Hvis vi nu lægger alt det her politiske drilleri om, hvem der har gjort hvad, væk, vil jeg spørge: Nu er det her jo en førstebehandling, og kunne ordføreren forestille sig, at vi mellem første, anden og tredje behandling kunne se på det her og tale sammen om, hvordan man eventuelt kunne lave et kompromis, altså se på det med de landmænd, som har det her behov, og hvor der f.eks. er dyr involveret – altså simpelt hen få stillet nogle spørgsmål om, hvor mange der har brugt den her ordning, og som har haft dyreenheder?
For man kan jo frygte, at der kan være nogle enkelte situationer, hvor der er nogle, der vælger ikke at bruge den her ordning, fordi prisen stiger.
Der må man sige, at vi alle sammen er interesserede i, at der er en god dyrevelfærd i Danmark.
Vi har et højt niveau af dyrevelfærd, og det vil være ærgerligt, hvis man skal ud i at se enkeltsager, hvor der er en dårlig dyrevelfærd, for måske at spare bare 5 mio. kr. Er ordføreren oplagt til, at vi kan tage en kort drøftelse imellem første, anden og tredje behandling om, om man eventuelt kunne finde ud af at få rettet det her væk fra at omhandle landbrug, som har dyreenheder?
Orla Hav (S), 2011-11-29:
Jeg skal bare sige, at den nuværende regering er født med den præmis, at vi gerne vil lytte til gode argumenter for det ene og for det andet, og derfor vil jeg ikke på forhånd afvise, at noget kan drøftes, men jeg er bare nødt til at sige, at der er en finansiering, der skal være på plads.
Orla Hav (S), 2011-11-29:
Nu har jeg nævnt muligheden for en grøn omstilling, som vil give dansk landbrug rigtig gode betingelser for at bidrage til at være med til at udvikle både sig selv og dermed også det danske samfund og skabe flere arbejdspladser.
Dertil kommer så, at regeringen har spillet ud med at nedsætte en kommission, som skal analysere landbrugets situation, og dermed jo også en vilje til at lytte til, hvad det er for nogle udfordringer, landbruget står over for; nogle af de udfordringer er der ikke blevet taget hånd om i en længere periode.
Vi anerkender, at dansk landbrug står i en vanskelig situation, og derfor vil vi også gerne i en relevant dialog med landbruget, og det tror vi også sagtens at vi kan komme på en god og konstruktiv vis, for regeringen har jo signaleret, at dansk landbrug er et aktiv for det danske samfund.
Thomas Danielsen (V), 2011-11-29:
Grunden til, jeg spørger, er, at når man ser det fra landbrugets side, bidrager den nye regering ikke positivt til en positiv udvikling for landbrugserhvervet, som ordføreren ellers selv nævnte lige før.
Nu går man så med det her ind og fjerner endnu en ordning for et landbrugserhverv, som i forvejen er hårdt presset på konkurrenceevnen.
Hvad er det, regeringen har tænkt sig at gøre, for at landbrugserhvervet kan blive mere konkurrencedygtigt?
Orla Hav (S), 2011-11-29:
Nej altså, når øjnene er faldet på den her besparelse, som det jo er, og dermed også en forringelse – ingen tvivl om det, det skal jeg medgive – hænger det jo sammen med, at vi kan se, at det er en ordning, som er blevet indarbejdet, og som vi godt tror at dansk landbrug kan sikre en fortsat drift af på den måde, man normalt organiserer den slags på.
At det bliver en forsikringsordning, som spørgeren var inde på i sin ordførertale, er jo en mulighed, men det er vi helt sikre på at dansk landbrug, som er så velorganiseret og så ansvarligt drevet, sagtens kan finde en løsning på.
Thomas Danielsen (V), 2011-11-29:
Det siger jo sig selv, eftersom landbrugene bliver større og større og det kun er enkeltmandsvirksomheder, som kan benytte sig af den her ordning.
Når hr. Orla Hav roser ordningen fra tidligere, vurderer ordføreren så ikke, at den er lige så meget værd for den enkelte landmand i dag, som den var tidligere?
Orla Hav (S), 2011-11-29:
Nej, det er jeg ikke enig i, for med det ambitiøse udspil, som regeringen er kommet med netop på landbrugs- og fødevareområdet, er der jo tale om, at regeringen vil sætte skub i udviklingen af gode, nye produkter, som landbruget kan levere til det danske samfund.
Ud over leverance af kvalitetsvarer er der tale om en vigtig rolle i forbindelse med at udvikle en mere vedvarende energistrategi for samfundet.
Derudover skal det økologiske jordbrug fremmes på en ganske håndfast måde med gode tilsagn.
Sådan må det nødvendigvis være, når der skal ryddes op efter et stort hul, der er efterladt i statskassen.
Erling Bonnesen (V), 2011-11-29:
Tak for svaret, for det er sådan set en erkendelse fra Socialdemokraternes side af, at det her forslag er en – omend mindre – nettoforringelse af rammevilkårene for landbrugserhvervet.
Det er sådan set det modsatte af, hvad man selv har signaleret i regeringsgrundlaget, for der skriver man faktisk, at man vil udvikling.
Det her rammer lige præcis den her lille skare af landmænd, som ikke har nogen fast medhjælp, for det er jo en præmis, og det er jo også i sygdomssituationer, man kan få det her lille tilskud, så man træder dem sådan set grundigt over tæerne.
Kan ordføreren ikke være enig i det?
Orla Hav (S), 2011-11-29:
Jeg tror ikke, at de her 9 mio. kr. vil ændre gældsposten i dansk landbrug afgørende.
Det, jeg har udtrykt sympati for, er sådan set, at den her ordning har haft sin gode effekt, den er blevet indarbejdet og er stort set blevet drevet af landbruget selv og har været med til at sikre en situation, så man undgår problemer med dyrevelfærd der, hvor de ellers kunne opstå.
Så jeg er sikker på, at det, der kunne få tøet nogen op, måske var, at det helt specifikt er den her ordning, men ikke noget med at rulle pengene tilbage, det tror vi ikke voldsomt på.
Erling Bonnesen (V), 2011-11-29:
Nu har den nye regering jo selv skrevet i sit regeringsgrundlag, at man gerne vil landbruget og udviklingen af det, så jeg vil gerne spørge ordføreren for Socialdemokratiet, om det også er indgået i overvejelserne, at man eventuelt kunne tilbageføre det her provenu til landbruget og til sektoren, for så ville man jo ikke have fået den sluteffekt, at det vil forringe rammevilkårene for erhvervet, som det rent faktisk kommer til.
Edmund Joensen (SP), 2011-11-29:
Det nuværende landsstyre, som repræsenterer 19 ud af 33 medlemmer i det færøske Lagting, ønsker at tage forhandlinger med den danske regering om en pristalsregulering.
Det er ikke med tilbagevirkende kraft, men med virkning fremover.
Hvad det så bliver til i kroner og øre, må en forhandling vise.
Det er jo en kendsgerning, at den reduktion, som har været, har kostet Færøerne ca. 5 mia. kr. siden 2002, og partierne har ikke været enige om det på Færøerne.
Men nu har vi så et stort flertal, der ønsker pristalsregulering.
Nu vil jeg gerne spørge hr. Sjúrður Skaale, hvordan han stiller sig over for ønsket fra Færøerne, om han vil støtte det og stemme for det, specielt støtte det.
Søren Espersen (DF), 2011-11-29:
Dansk Folkeparti kan også tilslutte sig forslaget.
Den her nye situation på Færøerne har været nævnt, hvor det nye styre ønsker at gå tilbage til en tidligere beslutning om pristalsregulering, og også det er vi positive over for.
Vi går da ud fra, at der kun skal reguleres i forhold til i fjor, når der bliver reguleret, for vi mener, at det ansvar, man har taget på sig fra Færøernes side, jo også binder det nye styre.
Men vi er positive over for lovforslaget, og hvis der kommer en anmodning fra Færøerne om at gå tilbage til den gamle ordning, støtter vi det også varmt.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-11-29:
Danmarks bloktilskudsmæssige forpligtelse over for Færøerne for 2012 skal nu bringes på plads.
Normalt har regeringen og det færøske landsstyre allerede på nuværende tidspunkt af året bragt aftalen på plads, for vi er jo allerede næsten nået frem til begyndelsen af december måned.
Men årsagen hertil skal findes i, at der har været afholdt valg på Færøerne til Lagtinget den 29. oktober, og at man i midten af november også fik landsstyret på plads.
Derfor har aftalen om bloktilskuddet måttet vente frem til nu.
Nu skal det imidlertid på plads, så første rate også kan blive udbetalt, som man plejer, i begyndelsen af januar måned.
Finansministeren kan nu frem til tredjebehandlingen forhandle den endelige aftale på plads med landsstyret, herunder også drøfte, om man skal gøre som hidtil, nemlig blot fremskrive beløbet, eller om der skal lægges en pristalsregulering ind.
Socialdemokraterne støtter naturligvis den her lovmæssige forpligtelse og den udmøntning, som ligger bag.
Anni Matthiesen (V), 2011-11-29:
Jeg kan orientere om, at vi forventer at drøfte tingene her i løbet af ugen, og at vi har interne møder på torsdag.
Søren Espersen (DF), 2011-11-29:
Men det er klart, at hvis det, der bliver spurgt om, er, om man skal regulere hvert år så at sige og så tage hele den pulje ind – det er måske noget med 150 mio. kr. eller sådan noget – vil jeg sige, at det mener jeg bestemt ikke man skal.
Jeg mener, der skal reguleres i forhold til i fjor, hvor man også bad om den fastfrysning.
Sådan er det jo også her, og sådan er det i alle sammenhænge, altså at det binder; man bliver bundet af det, som tidligere regeringer har gjort, og det må Færøerne selvfølgelig også acceptere.
Anni Matthiesen (V), 2011-11-29:
Tak for spørgsmålet.
Det er sådan, at vi selvfølgelig forventer, at der nu vil komme en drøftelse omkring de her ting, og vi vil også drøfte de her ting i udvalget.
Vi afventer egentlig, at vi nu hører en tilbagemelding, og at det dermed måske kan indgå som et ændringsforslag.
Lovforslaget, som vi førstebehandler her i dag, er et forslag til fastsættelse af tilskuddet til det færøske hjemmestyre for 2012.
Det foreslås her i lovforslaget, at tilskuddet i lighed med det seneste år også for 2012 fastsættes til 615,5 mio. kr.
Venstre kan tilslutte sig dette forslag, idet de færøske myndigheder har givet deres tilslutning til processen samt lovforslagets indhold, og vi forudsætter, at hjemmestyrets endelige udtalelse vil foreligge, inden tredjebehandlingen foregår her i Folketinget.
Preben Bang Henriksen (V), 2011-11-29:
Der blev sagt fra ordførerens side, at man må erindre sig, at det er ejeren, der bliver beskattet, og ikke virksomheden.
Ordføreren har fuldstændig ret.
Det er den, der ejer aktierne, der kommer til at svare skat: både arveafgiften af boet og da også avanceskatten.
Så der er kun et sted at hente skillingerne, og det er inde i virksomheden, og derfor er det jo ikke i overensstemmelse med realiteternes verden, når ordføreren siger, at det ikke er ejeren, der bliver beskattet.
Det er for så vidt lige meget, hvem der bliver beskattet, for vi er hundrede procent sikre på, hvor pengene skal komme fra.
De skal komme inde fra virksomheden, og det får mig til at følge op og spørge ordføreren, om han ikke kan se, at der er et problem for den virksomhed, som så skal finansiere de skatter, som ejeren skal betale, når den får finansieret de skatter i relation til fremtidige investeringer i virksomheden.
Den virksomhed skal anno 2011 og fremover ned i banken for at få finansieret sin drift.
Ser ordføreren slet ikke noget problem i den kreditvurdering, der finder sted af en virksomhed, der i den grad er tømt for likvider?
Camilla Hersom (RV), 2011-11-29:
Forslaget til lov om ophævelse af lov om tilskud til vikarordninger inden for jordbruget indgår som en del af finansloven, og det er jo ingen hemmelighed, hverken for medlemmer af Folketinget eller befolkningen i øvrigt, at riget fattes penge.
Som allerede fremhævet, har den tidligere regering efterladt et underskud på statens finanser på svimlende 95 mia. kr., som det vil tage rigtig mange år at vende til et overskud.
Besparelsen er på de omtalte 9 mio. kr. fra 2012 og fremefter, og så kommer der lidt til i sparet administration, og de besparelser skal altså bidrage til budgetforbedringerne på Fødevareministeriets område.
Vi synes, det er vigtigt at fremhæve, at vikarordningen har været en særordning for landbruget, hvor staten har ydet et tilskud til vikarbistand ved f.eks. sygdom, barsel, barnets første sygedag osv. på enkeltmandsbedrifter.
Som det tydeligt fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, er der sket et meget stort fald i anvendelsen af ordningen.
Årsagen er udviklingen i landbruget med færre og større bedrifter og dermed også færre enkeltmandsbedrifter, der har mulighed for at søge ordningen.
Ved afvikling af ordningen bliver enkeltmandsbedrifter sidestillet med andre selvstændige erhvervsdrivende, og det er en udvikling, som landbruget ofte selv efterlyser.
Jeg hører dem ofte efterlyse, at reguleringen af erhvervet bør være som for alle andre erhverv.
For andre selvstændige erhvervsdrivende gælder, at de selv må afholde udgifter til vikarer i tilfælde af sygdom.
Det kan f.eks. ske ved at tegne en forsikring til dækning af udgifter til vikarbistand.
Der er altså mulighed for, at også landmænd på enkeltmandsbedrifter kan lægge sig syge eller passe deres syge børn, uden at deres dyr eller bedrift kommer til at lide under det.
Der har også tidligere eksisteret en forsikringsordning, men der blev ikke gjort brug af den, måske fordi staten ydede tilskud.
Radikale Venstre kan derfor støtte forslaget om ophævelse af lov om tilskud til vikarordninger inden for jordbruget.