runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-10:
Jeg skal lige minde fru Ellen Trane Nørby om, at jeg ikke har sagt, at antallet af offentligt ansatte er ligegyldigt.
De ord har jeg faktisk ikke sagt, så det vil jeg bare lige sætte på plads.
Det er ikke ligegyldigt.
Men vi skal bare ikke måle os i forhold til det for at se, om borgerne får en god service.
Borgerne kan godt få en god service, selv om der måske er færre til at udføre opgaven, hvis man udfører den smartere.
Hele vores digitalisering er et jo godt udtryk for det.
Hvis man gør noget smartere, kan borgerne stadig få en god service.
Jeg vil også godt sige klart og tydeligt om de store år, som Venstre og Konservative stod for i 2009 og 2010, hvor der var rigtig mange offentligt ansatte, at vi har fået færre offentligt ansatte.
Men sådan må det jo være, når man beslutter sig for rent faktisk at overholde budgetterne og lader være med at lade budgetterne skride, sådan som de gjorde under Venstre og Konservative.
Det, der dybest set mangler svar på i dag, er, hvordan tingene havde været med Venstres nulvækst.
Venstre forsøger i ramme alvor at bilde danskerne ind, at man både kan få nulvækst og flere offentligt ansatte, end man kan få med en SR-regering, og det er jo ganske enkelt nonsens.
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Jeg mener nu, at jeg citerede ordføreren korrekt, ellers vil det jo vise sig af udskriften senere hen.
Ordføreren vender jo fuldstændig op og ned på tingene.
3F har gjort det på baggrund af tal fra Danmarks Statistik.
Det vender jo den anden vej rundt.
Der er jo visse virksomheder her i landet, der ikke kan få det billigt nok, som systematisk fyrer herboende dansk arbejdskraft for i stedet at importere billig arbejdskraft fra Østeuropa, sat i system af mere eller mindre lyssky vikarbureauer og andre bagmandsfirmaer.
Det er jo dokumenteret, og det bliver det stort set hver eneste dag.
Så spørger jeg hr. Lars Løkke Rasmussen: Synes hr. Lars Løkke Rasmussen, at det er i orden, at danske virksomheder fyrer og hyrer på den måde?
Jonas Dahl (SF), 2014-06-10:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne vende tilbage til noget, hr. Lars Løkke Rasmussen sagde tidligere i dag, og jeg vil gerne citere, hvad der blev sagt: »Udelukker det så, hvis der er råderum til mere, at vi kunne fortsætte med at gøre noget ved marginalskatten?
Nej, selvfølgelig udelukker det ikke det ...«.
Det er bare for, at vi er helt på det rene med, hvad det rent faktisk er, Venstre har sagt tidligere i dag.
Vi fik i dag helt indledningsvis at vide, at nu skulle Venstre nok redegøre for, hvad de vil prioritere – så langt så godt – men vi er sådan set ikke kommet videre i prioriteringsrækkefølgen, for når man åbner en regional avis, kan man se og læse, at Venstres folketingsmedlemmer gerne vil have lettelser i topskatten.
Vi fik at vide i et svar til fru Pia Olsen Dyhr lidt tidligere i dag, at det i hvert fald er en betragtelig del af nulvækstråderummet, Venstre vil bruge til skattelettelser i bunden, men der udestår jo stadig væk spørgsmålet: Hvor mange penge skal så bruges til at lette skatten i toppen; hvor mange penge vil Venstre bruge på at lette topskatten?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Det er ikke en prioritet for Venstre at lette topskatten lige nu og her.
Det er en prioritet for Venstre at lave målrettede skattelettelser i bunden for at imødekomme det problem, at selv om vores regering i sin tid gennemførte beskæftigelsesfradraget – spørgerens parti var imod, det var Socialdemokratiet også – og senere har lavet en skatteaftale med regeringen, da den blev regering, hvor vi har udvidet beskæftigelsesfradraget, og det er godt, vil der, selv når den reform er fuldt indfaset i 2022, i 2022, være en kvart million danskere, som ifølge regeringens egne oplysninger ikke har
nogen, jeg tror udtrykket er, nævneværdig økonomisk gevinst ved at arbejde.
Det er ikke godt nok for os, og det er derfor, vi vil tage et skridt videre for at sikre sammenhængskraften i vores samfund.
Det er der, vi har brug for at gøre noget for at gøre det attraktivt at være i job frem for ikke at være i job og for at sikre, at vi genetablerer et dansk arbejdsmarked for danskere i jobfunktioner, hvor lønnen ikke er ekstravagant, men altså overenskomstmæssig.
Så det er vores prioritet.
Jonas Dahl (SF), 2014-06-10:
Det er jo fint, at vi kan tage en snak om den skattereform, som SRSF-regeringen stod bag, hvor man rent faktisk også lettede skatten i bunden.
Det var sådan set positivt, at Venstre – fra Venstres formands side var det så i eksil – gik med i den aftale.
Det synes jeg sådan set er positivt.
Men man kan læse, at Venstres folketingsmedlemmer, når de rejser rundt ude i landet, i hvert fald gerne vil lette skatten i toppen, men når det så kommer til debatten her i Folketingssalen, kan vi ikke få et klart svar på, hvor meget man vil lette topskatten.
Når vi kan læse det ude i den regionale presse, når vi kan høre Venstres folketingsmedlemmer rejse rundt med det, er det vel rimeligt at bede om at få et svar på: Hvor, hvordan og hvor meget vil Venstre lette topskatten?
Man kan jo ikke både blæse og have mel i munden, og derfor synes jeg, det er rimeligt, at Venstre leverer et svar i stedet for bare at fortsætte den her med: Jamen vi prioriterer.
Hvad er det så, Venstres folketingsmedlemmer har misforstået?
Prioriterer de forkert?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Det er Venstre, der prioriterer at give skattelettelser i bunden.
Jeg ved ikke, om det er et Perry Mason-trick, eller hvad det er man kører med, hvor man, fordi der har været nævnt et eller andet om et finansministerielt notat i sammenhæng med en artikel, lægger alle forudsætninger til grund for vores politik.
Altså, vores prioritet er den ganske klare, at vi synes, at det skal være sådan for de danskere, der går på arbejde i jobfunktioner, hvor man ikke får mange penge for det, og hvor man ligesom må tåle, at man i virkeligheden, når det hele er regnet sammen, ikke får meget mere, end hvis man lod være, at de får en skattelettelse.
Det kan man så udtrykke forudsætningsvis på mange måder.
Jeg tror, at tallet er, at hvis man investerer i hele det råderum – alle de hundredkronesedler, der blev viftet med før – nede i bunden, ville en LO-familie have en gevinst på 6.000 kr. Det tror jeg.
Det er sådan, jeg husker det – med det lille forbehold, at jeg står her helt uden papirer.
Men det har åbenbart ingen interesse for folkesocialisterne.
Det har en kæmpe interesse for os.
Vi synes, det er et problem, at vi, siden krisen ramte os, har oplevet et stigende antal østeuropæere lave arbejde i Danmark i funktioner, som ikke kalder på den store uddannelse, samtidig med at vi har set et stigende antal danske arbejdsløse, der burde udfylde de jobfunktioner.
Og vi kan jo få øje på, at et af instrumenterne til at bryde det paradoks, er ved at give nogle målrettede skattelettelser til folk med små indkomster.
Per Clausen (EL), 2014-06-10:
Jeg kan forstå, at hr. Lars Løkke Rasmussen gik herop uden papirer.
Så er der jo ikke noget at rode rundt i og noget ikke at kunne finde ud af.
Alligevel lykkedes det hr. Lars Løkke Rasmussen at bevæge sig ganske langt væk fra virkeligheden i sit forsøg på at beskrive forholdene i Nordjylland.
Måske kender han dem også bedre i Nordsjælland.
Hele historien om Ruths Hotel er jo spændende, for første gang hr. Lars Løkke Rasmussen optrådte med, at man på Ruths Hotel ikke kunne få dansk arbejdskraft, var i 2012.
I 2013 kunne vi så læse i de nordjyske medier og se i nordjysk tv, at Ruths Hotel nu var i den situation, at de takket være hr. Lars Løkke Rasmussens reklamekampagne væltede sig i ansøgere fra danskere, der gerne ville arbejde på Ruths Hotel.
Det var i 2013.
Gjorde det noget indtryk på hr. Lars Løkke Rasmussen?
Nej, for han fik det nok ikke med i sine bilag.
I hvert fald skete der det, at i 2014 startede hr. Lars Løkke Rasmussen igen den her vandrehistorie om forholdene på Ruths Hotel.
Så henvendte 3F sig til Ruths Hotels ejer for at høre, om man manglede arbejdskraft.
Det gjorde man sådan set ikke.
Der havde godt nok ikke lige været nogen forbi og søge arbejde for nylig, og det var man lidt ked af, men man manglede sådan set ikke arbejdskraft – men det var da også sådan, at 3F kunne skaffe alle de medarbejdere, man ønskede på Ruths Hotel.
Så kendsgerningen er, at hr. Lars Løkke Rasmussen for at dække over Venstres forsvar for social dumping ikke bare bagtaler arbejdsløse nordjyder ved at hævde, at de ikke er villige til at arbejde, også bagtaler en hotelejer i Skagen, som anklages for at ikke at ville ansætte disse danskere, der gerne vil arbejde, hvad de gerne vil, men også ser bort fra det nyttige arbejde, som 3F udfører ved at sikre, at mennesker udfører arbejdet, også til en lav løn – også til en lav løn, hvor der ikke bliver råd til ret mange sko i løbet af 10 år, hvis man skal op i hr. Lars Løkke Rasmussens standard.
Kendsgerningen er bare, at hr. Lars Løkke Rasmussen selv uden papirer, selv uden dokumenter er i stand til at bevæge sig uendelig langt væk fra virkeligheden og fra sandheden, og det synes jeg i grunden er rigtig imponerende af en moralsk statsminister.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-06-10:
Tak for det.
Jeg er selvfølgelig ked af at ulejlige ordføreren , når han allerede var på vej ned fra talerstolen.
Til ordførerens overraskelse vil jeg måske ikke spørge om social dumping, men vil derimod ligesom andre her i salen konstatere, at Enhedslisten nyder en meget stor popularitet i befolkningen, men stort set ikke har fået noget som helst politisk ud af deres mandater her i salen. For nu at undgå, at man igen bliver skuffet, udtaler sig i arrigskab om regeringens manglende prioriteter over for befolkningen, kunne ordføreren måske gøre rede for det til os her i Folketingssalen i dag og fortælle, om man går til finanslovsforhandlinger med tre ubøjelige, ultimative krav, og i så fald, hvad for nogle krav det er.
Per Clausen (EL), 2014-06-10:
Så kan jeg heldigvis svare hr. Jakob Engel-Schmidt, som jeg kunne gøre tidligere, hvor jeg havde lejlighed til at være ordfører for Enhedslisten og gang på gang på fuldstændig identiske spørgsmål fra den ene Venstremand/-kvinde efter den anden svarede: Nej, Enhedslisten har ikke tre ubøjelige, ultimative krav til finanslovsforhandlingerne, og hvis vi havde dem, kunne vi aldrig drømme om at fortælle Venstre om, at vi havde det.
Frank Aaen (EL), 2014-06-10:
Jeg vil såmænd bare stille det helt enkle spørgsmål, om ikke det er underligt, når der på den måde bliver rettet et hårdt angreb mod en partileder for at omgås sandheden med letsindighed og partilederen har siddet og hørt på det, at han så ikke svarer på det, ikke på nogen måde reagerer på det, der er sagt.
Er det ikke underligt?
Kunne man ikke have forventet, at der eventuelt var kommet en reaktion, som passer det, hr. Lars Løkke Rasmussen kører rundt med, eller en beklagelse af, at det ikke passer?
Det var såmænd bare det enkle spørgsmål, jeg havde.
Per Clausen (EL), 2014-06-10:
Jo, altså underligt, men overraskende nej.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Og så vil jeg da bare bede hr. Per Clausen – og det bliver lidt efter hukommelsen, for jeg har ikke mine papirer her, men jeg kan finde dem frem – om hr. Per Clausen med det indseende, han har i Nordjylland, kan erindre sig, at der for noget, der ligner, lad os sige 8, 9, 10 uger siden var en annonce i de lokale medier, hvor det pågældende hotel, jeg nævnte, søgte en værtinde til morgenmadsrestauranten 30 timer om ugen, på overenskomstmæssigdækkede vilkår, jeg tror 4 dages arbejde og 3 dages fri, helårsstilling.
Har hr. Clausen også set den annonce?
Jeg har nemlig set den annonce i en avis her i foråret – i det her forår.
Per Clausen (EL), 2014-06-10:
Jeg er da glad for, at hr. Lars Løkke Rasmussen følger med i jobannoncerne inden for restaurationsbranchen i Nordjylland.
Det kommer jeg sikkert også til efter næste folketingsvalg.
Men jeg vil bare i al stilfærdighed sige til hr. Lars Løkke Rasmussen, at det, jeg ved, er, at i 2013 var der masser af omtale af det her hotel, fordi man med stor glæde væltede sig i dansk arbejdskraft.
I år har der været omtale af det rigtige i sagen, som hr. Lars Løkke Rasmussen igen nævnte, nemlig at 3F har henvendt sig, og ifølge hvad jeg har fået oplyst, har man været i stand til at fremskaffe den arbejdskraft, der er brug for.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Det er klart, at jeg følger med i de jobannoncer, og det henstår i det uvisse, om jeg har søgt, for det, jeg sagde, var, at blandt dem, der havde søgt inden for en 14-dagesfrist, var der en arbejdsløs, og jeg er som bekendt ikke arbejdsløs, så der kan godt have været folk i beskæftigelse, der også har søgt den stilling.
Det var sådan set det, der var pointen.
Men det handler jo ikke kun om det ene eksempel.
Altså, hr. Per Clausen har aldrig oplevet situationer med arbejdsgivere, der har følt, at det har været svært at tiltrække dansk arbejdskraft.
De der, er det 38.000 østeuropæere, der arbejder i jobfunktioner i Danmark, som ikke kalder på de store uddannelsesmæssige kvalifikationer, er der bare, eller hvad?
Altså, jeg synes bare, når jeg tager rundt i landet, møder jeg eksempler på det her problem, den her udfordring, der handler om, at det for bestemte danskere af kød og blod i forhold til bestemte jobfunktioner ikke er forbundet med nogen nævneværdig gevinst at få det job.
Og jeg synes da, vi skal holde op med på den måde at bede folk om at udfylde nogle funktioner, hvor de ikke får løn som fortjent.
Per Clausen (EL), 2014-06-10:
Jeg deler ikke ... [Lydudfald] ... om at sænke lønniveauet i Danmark.
Det vil jeg bare sige.
Og det er rigtigt, for jeg har også mødt arbejdsgivere, der har følt, at det var svært at få arbejdskraft.
Det har jeg mødt.
Men jeg har også sagt til dem, at når de var færdige med at føle, kunne de henvende sig på jobcenteret eller i fagforeningen eller måske sætte en ekstra annonce i avisen, for så ville det vise sig, at de godt kunne få de medarbejdere, de gerne ville have, og hvis de har fulgt mit råd, har de også fået dem.
Jeg synes bare, det er rigtig ærgerligt, at vi ikke kan have en diskussion om det her, der tager afsæt i virkeligheden, men i hr. Lars Løkke Rasmussens fantasterier.
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
Jeg syntes også, det var en brav svada – jeg tror, fru Inger Støjberg brugte det ord – der kom her.
Jeg vil dog godt lige bede om, at vi måske fra hr. Finn Sørensens side kunne blive lidt beroliget, for vi er jo en del her i salen, der nok har gået lidt med, kan man sige, tandbørsten i lommen, fordi vi vidste, at Enhedslisten sådan gik og planlagde en revolution, og hvad skulle der så blive af os?
Jeg forstår det sådan, at der været en afstemning på Enhedslistens landsmøde, måske en snæver afstemning, men jeg forstår det sådan, at man har aflyst en voldelig revolution og har besluttet sig til, at skal der være revolution, skal der være flertal for det.
Er det korrekt forstået, eller hvordan er det, det er?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Jamen vi regner skam ikke forkert, og jeg taler ikke om nulvækst, jeg taler om udgiftsstop.
Udgiftsstop går ud på, at man regulerer de udgifter, man har i indeværende år, med pris- og lønudviklingen til næste år, og så har man samme købekraft.
Nu kan man komme med alle sine forklaringer, men det, der bare står tilbage, er, at hvis man ser på den samlede serviceramme til kommunerne – det kan man læse direkte ud af kommuneaftalen – er den opgivet i 2014-tal for 2014 og i 2015-tal for 2015, og når man fremskriver 2014-rammen med den pris- og lønudvikling, der er fra 2014 til 2015, når man et tal, som er 523 mio. kr. højere end det, der er udtrykt i den kommune- og økonomiaftale, man lavede sidste år.
Så begynder alle de finurlige forklaringer, må jeg forstå, om, at det slet ikke af de samme opgaver og de samme kommuner og sådan noget.
Jamen tag ud og forklar borgmestrene det – alle de borgmestre, der jo sådan set, dengang den her regering kom til, troede, at der jo nærmest ville flyve en flyver hen over deres kommune, der ville kaste pengesække ud, for hvad var det for en regering, der kom til?
Det var en regering, der sagde: Vi har brug for en realvækst i Danmark på 1,4 pct.
Jeg tror endda, at ordførerens daværende parti turnerede rundt i land og rige med tal på, hvor mange penge der ville falde i den ene og den anden og den tredje kommune, men pengene kom jo aldrig.
Og det hænger jo sammen med, at den her regering har holdt kommunerne i et jerngreb, og kommuneøkonomiaftalen er også udtryk for et jerngreb.
Så er det muligt, man har reserveret et eller andet til efteråret
, fordi det ser sådan lidt finere ud, når man kommer med sit eget finanslovsforslag, at man kan strø lidt sukker på.
Men hvis man kigger i kommuneøkonomiaftalen, må man bare konstatere, at den samlede serviceramme, når man korrigerer for PL, er 523 mio. kr. mindre.
Jesper Petersen (S), 2014-06-10:
Jeg er ked af at måtte sige det, men jo flere gange vi får den her replik, jo længere bliver der hen til at få hr. Lars Løkke Rasmussen til at erkende, at han tager fejl og har gentaget en fejl flere gange, for der er ikke taget højde for de tekniske korrektioner, som er lavet i mellemtiden, når Venstre har lavet sit lille fiffige regnestykke.
Derfor er der ikke den sammenhæng, som hr. Lars Løkke Rasmussen peger på.
Der bliver brugt flere penge i kommunerne som følge af aftalen for næste år, end hvis Venstre havde gennemført sin nulvækst.
Og det siger jo sig selv, at hvis der ikke er nulvækst i den offentlige sektor, men tværtimod er brugt 8,5 mia. kr. mere i 2012 og 2013, er der ligesom mere at arbejde med, end hvis der havde været nulvækst.
Og Venstre kan ikke få held til at lave det regnestykke, de har forsøgt at lave i dag.
Lad os bare tage det andet nu, hvor hr. Lars Løkke Rasmussen er optaget af at kigge direkte i kommuneaftalerne, for så er det faktisk ikke så vanskeligt at opdage, hvordan Venstre kan tage så meget fejl, som Venstre har gjort.
For i aftalen for 2014 kan man gå om på side 3 og se, hvordan kommunernes aktivitetsbestemte medfinansiering inden for sundhedsvæsenet er flyttet fra serviceudgifterne til at stå som sin egen post.
Det svarer til 19 mia. kr.
Det er de 19 ud af de 25 mia. kr., Venstre siger vi bruger mindre i kommunerne.
Det er de samme penge, der bliver brugt; de står bare på linjen lige nedenunder.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Jeg synes ikke, at det er i orden, hvis ikke man behandler sit personale efter overenskomstmæssige vilkår.
Det er også derfor, at vi, både da vi var i regering og efterfølgende, har sat ind mod social dumping.
Det gjorde vi, da vi lavede RUT-registeret tilbage i 2007.
Det gjorde vi senest, da vi indgik den finanslovsaftale med regeringen her før jul, hvor vi afsatte ekstra ressourcer til bekæmpelse af social dumping, men det er sådan set ikke det, jeg taler om.
Jeg taler om det fænomen, at f.eks. Ruths Hotel på Skagen slår en stilling op, en 30-timersstilling, helårsstilling, på overenskomstmæssige vilkår på et hotel, der i øvrigt arbejdsmiljømæssigt og på anden vis er i orden, og efter 2 uger kun har én ansøgning fra en arbejdsløs.
Jeg taler om de situationer, jeg oplever, når jeg tager rundt og besøger ganske almindelige virksomheder, hvor man kan berette om, at de stillinger, der udbydes overenskomstmæssigt dækket ind, ikke fremstår tilstrækkelig attraktive for dansk arbejdskraft, for når man regner på, hvad man ligesom taber af offentlige ydelser og andet, så er gevinsten for lille.
Jeg vil gerne være med til at bekæmpe social dumping, og der er jo ligesom to metoder.
Den ene er kontrol, kontrol, kontrol, og det kan være fint nok.
Den anden er jo at åbne det her arbejdsmarked for danskere.
Og den måde, man kan gøre det på – jeg forstår egentlig ikke, at Enhedslisten ikke siger hurra – er jo ved at sørge for, at folk med små indkomster har en større gevinst ud af at passe deres arbejde, end de har i dag.
Maja Panduro (S), 2014-06-10:
Men også selv om det så kun er som privatist, er jeg da glad for, at hr. Lars Løkke Rasmussen går op på talerstolen, for der er nogle spørgsmål, der står tilbage endnu.
Jeg skal prøve at gøre det helt fuldstændig klart og simpelt for hr. Lars Løkke Rasmussen, så vi måske også kan få et svar.
Jeg står her med 100 kr.
Lad os bruge det som et billede på de penge, som Venstre siger de vil frigøre ved at indføre nulvækst.
De her 100 kr. siger vi så hr. Lars Løkke Rasmussen har til rådighed til at lette skatter og afgifter og byrder.
Præcis sådan sagde hr. Lars Løkke Rasmussen jo under debatten tidligere i dag, da han sagde – og jeg citerer: De penge, vi kan frigøre, skal bruges på at lempe skatter og afgifter og byrder.
Samtidig sagde hr. Lars Løkke Rasmussen jo også meget klart, at han ønsker at prioritere at bruge penge på at lette skatten i bunden af indkomstskalaen.
Derfor er jeg bare interesseret i at høre fra hr. Lars Løkke Rasmussen: Hvor alvorligt skal vi tage den her prioritet?
Hvor stor en del af den her hundredkroneseddel skal bruges på at lette skatten i bunden af indkomstskalaen?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Det vil man se, når vi fremlægger vores forslag.
Jeg kunne jo stille det modsatte spørgsmål, som jeg ved der ikke kan svares på, for det stillede jeg nemlig også statsministeren i tirsdags.
Jeg skal nu stå her og svare på spørgsmål om en hundredkroneseddel.
Forskellen mellem den der hundredkroneseddel og regeringens økonomiske politik er, at regeringen har 60 øre mere.
Kunne man fortælle mig, hvad de 60 øre skal bruges til?
Hvad skal de 60 øre bruges til frem til 2020?
Er det 10 øre til børnepasning og 15 øre til forskning?
Er det 16 øre til sygehusvæsenet, eller skal sygehusvæsenet holdes i de samme stramme tøjler som i den aftale, man lavede med regionerne her den anden dag, hvor man har squeezet dem hårdt?
Hvor stor en del af de 60 øre skal bruges til kommunerne, hvis overhovedet nogen?
Eller er det ligesom den aftale, man lavede den anden dag, hvor de får mindre næste år end i år?
Altså, hvorfor skal jeg svare på spørgsmål om 100 kr., når regeringen ikke selv kan svare på spørgsmål om 60 øre?
Maja Panduro (S), 2014-06-10:
Jeg prøver bare at spørge igen.
Jeg synes, det var et ret simpelt spørgsmål.
100 kr.
Hvor mange er det, hr. Lars Løkke Rasmussen ønsker at udtage til lettelser i bundskatten?
Er det 20 kr., 30 kr., 50 kr.?
Hvor mange er det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Jo, men det handler om 60 øre, for hvis ikke jeg har misforstået alting, går regeringen ind for, at man skal have en realvækst på 6 promille, og 6 promille af 100 kr. er 60 øre.
Så hvis man ligesom vil køre dansk politik ned i hundredkronesedler, så er forskellen mellem den politik, jeg står for, og den politik, regeringen står for, at hver gang jeg vil bruge 100 kr., vil regeringen bruger 100 kr. og 60 øre. Nu bliver jeg så spurgt om, hvordan jeg vil disponere mine hundrede kroner af nogle, der ikke vil give nogen svar på, hvordan de vil bruge de sidste 60 øre.
Det er jo helt absurd, at vi skal stå og fortælle om, hvad vi ikke vil bruge penge på, når dem, der har lidt flere end os, ikke vil give noget bud på, hvordan pengene skal bruges.
Og jeg kan godt forklare hvorfor.
Det er jo, fordi regeringen gerne vil skabe et indtryk af, at med 6 promille i realvækst bliver det her landet med mælk og honning.
Der kan man tage ud og føre valgkamp, og uanset om man møder en folkepensionist, en børnefamilie, en arbejdsløs, en kunstner, en forsker, en skoleelev, en entreprenør, så kan man sige: Stem på os, for vi står for velfærd, og de andre står for nulvækst.
Og hvis I stemmer på os, får I alle sammen det, I ønsker.
Derfor vil danskerne opleve det samme som sidst, nemlig at man bunker en ønskeseddel op, som man så ikke kan levere på bagefter.
Vi vil prioritere en stor del af de penge, vi kan frigøre, til at lette byrderne for ganske almindelige danskere, der går på arbejde og har små indkomster.