runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Daniel Rugholm (KF), 2015-04-21:
Tak for det.
Jeg har næsten helt dårlig samvittighed over at skulle afbryde flirten mellem de liberale og socialisterne.
Den Konservative ordfører kunne desværre ikke være til stede, så jeg har lovet at fremføre hendes tale.
Nogle er opsat ved en skole eller ved et boligområde og virker præventivt i forhold til hærværk og graffiti.
Nogle anvendes i privat øjemed; det kan f.eks. være i private indkørsler eller foran en hoveddør.
SF stiller her et forslag om, at alle nuværende og kommende videokameraer skal registreres i et centralt register, som politiet og flere andre skal have adgang til.
Vil man ikke indgå velvilligt i dette register, skal man tvinges, for forslagsstillerne ønsker i al fald sanktioner for dem, der ikke vil indgå heri.
Det Konservative Folkeparti kan alene bakke op om en samlet ordning for de offentlige kameraer, der findes.
De private, som har etableret videoovervågning, ønsker vi ikke skal tvinges ind i et register.
Potentielt kunne man forestille sig en ny Netsskandale.
Det kunne være tapning og salg af data, så man kan se, hvilke gæster der er taget til fest hos en berømthed, ved at tappe data fra et kamera i en indkørsel eller ved en fordør.
Således risikerer helt almindelige danskere at blive hængt ud, alene fordi de ønskede at sikre deres hjem mod indbrud, og det finder vi selvfølgelig uacceptabelt.
Vi er endnu mere skeptiske over for, at der skal være en sanktion til de borgere, der etablerer videoovervågning som et led i deres indbrudssikring, og at de skal tvinges til at være en del af et sådant register.
Der er ingen tvivl om, at vi Konservative er tough on crime, og at vi ønsker at sikre Danmark imod terror.
Preben Bang Henriksen (V), 2015-04-21:
Tak for det.
Der er da sket to ting her sidst på dagen, kan jeg sige.
Den ene ting er, at jeg nu for anden gang er enig i baggrunden for et forslag fra SF, og den anden ting, der er sket, er, at jeg stort set er enig i ministerens tale her.
For det, vi kan sige der ligger fast, er jo, at der er tale om forhold, som i hvert fald er strafværdige, og jeg er lige ved at sige ud over skel og grænser; der er ingen, der er i tvivl om, at det her skal der slås hårdt ned på.
Det, forslaget går på, er at slå hårdt ned på tvangsarbejde, der indeholder elementer af udnyttelse og umenneskelig behandling.
Og igen vil jeg sige, at baggrunden kan jeg være fuldstændig enig i, men spørgsmålet er, om der er bestemmelser, der allerede i dag tager højde for det.
Der er, som ministeren sagde, den almindelige bestemmelse om tvangsarbejde – almindelige og almindelige, nej, der er bestemmelsen om tvangsarbejde, straffelovens § 262 a om menneskehandel, og den indeholder nogle elementer, som ministeren har gennemgået.
Det, som man så gør med det her forslag, er jo sådan set at udvide omfanget af en straffelovsbestemmelse til at omfatte andet end det, bestemmelsen egentlig siger, alene med det formål at give en strengere straf.
Der vil jeg bestemt ikke udelukke, at det her skal tildeles en strengere straf,
men jeg synes ikke, det skal gøres på den her måde.
Jeg synes, at man i givet fald må ind og se på, om de bestemmelser, som i dag omhandler forholdet, så at sige skal rettes til rent straffemæssigt.
Det bør efter min opfattelse være den rigtige fremgangsmåde.
Det var den ene bestemmelse.
Den anden bestemmelse er ågerparagraffen, § 282 i straffeloven.
Det er jo så den, der reelt dømmes efter og blev dømt efter i den såkaldte kældersag, hvor vi kunne konstatere, at der blev tildelt fængselsstraffe på 2-2 ½ års fængsel.
Det er strenge straffe i Danmark.
Men jeg skal være den første til at sige, at med de omstændigheder, jeg læser der ligger til grund for dommen, så er det, og det skal jeg medgive forslagsstillerne, en meget mild straf, for slet ikke at tale om, i hvor lang tid man reelt skal sidde inde, når vi taler om prøveløsladelse, herunder prøveløsladelse for udlændinge.
Så jeg kan godt give forslagsstillerne ret i, at der nok er behov for en opstramning.
Den tredje bestemmelse, der kunne være overvejet at straffe efter, er § 260 i straffeloven om egentlig tvang.
Men spørgsmålet er altså, om man på den her måde skal inkludere dette område i en anden straffelovsbestemmelse, og det kunne vi fra Venstres side være betænkelige ved blev gjort.
Så hvis man ønsker at sætte strafferammen op i sager, der indeholder elementer af grov udnyttelse og umenneskelig behandling, som ikke falder ind under menneskehandel, ja, så mener jeg på Venstres vegne, at man skal målrette lovgivningen til disse sager og ikke prøve på at udvide eller udvande begrebet menneskehandel.
Så Venstre har stor sympati for forslaget, men kan ikke umiddelbart støtte det i den foreliggende form.
Daniel Rugholm (KF), 2015-04-21:
Tak for det.
Den konservative ordfører kan desværre ikke være til stede, og derfor har jeg lovet hende at fremføre denne tale.
Vi har stor sympati for SF's forslag om at ændre straffelovens bestemmelse om menneskehandel.
Forslaget er en ændring af straffelovens § 262 a, således at den også kommer til at omfatte arbejde, der indeholder grov udnyttelse og umenneskelig behandling.
Der har været nogle sager her i Danmark, hvor forholdene for en række personer har været direkte fornedrende, og det ønsker vi naturligvis at sætte en stopper for.
Men spørgsmålet er, om det vil blive stoppet ved en udvidelse af paragraffen om menneskehandel.
Det store problem i dag ser ud til at være at føre bevis for, at der er tale om tvangsarbejde og slaverilignende forhold, og her ser vi, at det er vanskeligt at ændre på det forhold ved at udvide paragraffen.
Så til trods for et meget sympatisk ønske fra SF om at imødegå de grove sager, vi har set, så kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte beslutningsforslaget på nuværende tidspunkt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-04-21:
Det er jo ikke nogen særlig behagelige eller rare sager, som danner baggrund for det beslutningsforslag, som SF har fremsat om at ændre straffeloven i forhold til bestemmelsen om menneskehandel.
Jeg tror, man skal være meget opmærksom på, at menneskehandel desværre er et stort problem, og jeg synes, det er rart, at vi for en gangs skyld diskuterer det, uden at det alene handler om problemer inden for prostitution, fordi menneskehandel faktisk handler om meget andet og i langt større grad om andre, ja, brancher er måske så meget sagt, men andre steder end prostitutionsmiljøet.
Her går SF ind i spørgsmålet om: Hvad så, når der ikke er tale om decideret menneskehandel, men stadig væk det, som man kalder grov udnyttelse og umenneskelig behandling?
Jeg tror, det er vigtigt, at der i de sager og i forhold til de ting, som SF tænker på, bliver givet nogle straffe, som står mål med de forbrydelser, der er tale om, og det vil vi bestemt ikke afvise også kan betyde nogle strengere straffe end dem, der gives i dag.
Jeg tror dog lidt, at SF snubler i teknikken i forhold til det her beslutningsforslag, fordi man, når der er tale om forskellige former for alvorlige sager, alligevel risikerer, undskyld udtrykket, en relativering af de forskellige overtrædelser.
Altså, menneskehandel er menneskehandel i min verden, punktum, og det må ligesom være for sig selv. Så kan der være alle mulige andre former for og grader af udnyttelse, af dårlig behandling osv., men det ligger et andet sted end menneskehandel, og derfor mener jeg, at det er en forkert måde, man løser det, der godt kan være et meget relevant problem, på.
Man skal jo finde ud af, at et er, at mennesker tvinges til at bo og arbejde under kummerlige forhold i et andet land, og noget andet er, at mennesker bor og arbejder under kummerlige forhold i et andet land, som det jo typisk vil være, når det er i Danmark, det foregår, da der sjældent er tale om danskere, alene af den grund at der kan være nogle forhold i de lande, som folk kommer fra, som er så udsigtsløse og utålelige, at det kan være, at de faktisk rejser herop af mere eller mindre frivillige grunde, om end vi måtte have utrolig svært ved at forstå det, og bliver i nogle for os helt uacceptable situationer, selv om vi har svært ved at forstå det.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-21:
Tvangsarbejde uden for prostitutionsmiljøet er øjensynligt et stigende problem.
Der er nogle ganske forfærdelige historier i medierne, sager, som er optrævlet af politiet.
Vi bliver advaret fra flere sider om, at menneskehandel er en stigende tendens, også når det kommer til tvangsarbejde, både i Danmark og i Europa.
Jeg vil starte med at sige, at Enhedslisten ligesom SF synes, at vi har en opgave i at sørge for at få en straffelov, som i tilstrækkelig grad tager hånd om de grelleste sager, og det er vi ligesom SF ikke sikre på at vi har i dag.
Samtidig er der jo også en glidende overgang eller en gråzone, om man vil, mellem det, vi kategoriserer som egentlig menneskehandel og tvangsarbejde, og så noget, som er en grov udnyttelse af arbejdskraft.
Det er også det, vi kalder social dumping, som kan foregå i det små og i det meget, meget grove, og som betyder, at mennesker i en udsat position, ofte i fattigdom og uden så mange andre muligheder i livet, udnyttes til at arbejde under ringe vilkår og for usle lønninger.
Spørgsmålet er så, hvordan vi definerer den udnyttelse, som bør være strafbar i sig selv efter straffeloven – det, vi kalder menneskehandel i dag – og så den udnyttelse, som er grov, og som er i strid med kollektive aftaler og måske i strid med arbejdsmiljølovgivningen, men som ikke er strafbar efter straffeloven.
Det er ikke så nemt, når man begynder at blive rigtig teknisk omkring det.
I dag afgrænser man det ene fra det andet med et krav om, at der skal være tale om tvang, for at en udnyttelse kan være en overtrædelse af straffeloven.
Når man ser på virkeligheden for de mennesker, der er i den form for arbejde, kan den afgrænsning være meget, meget svær at forstå, fordi de kummerlige og uhyggelige forhold, vi ser, er de samme: ikke noget mad, ikke nogen adgang til toilet, arbejde i 10-12 timer i døgnet for 3.000 kr. om måneden – og 20 timer i døgnet for 5.000 kr. om måneden har vi også oplevet.
Det er forkasteligt, uanset om man kan bevise eksistensen af tvang eller ej.
Det rejser nogle spørgsmål.
Dommeren i den såkaldte garagesag har ved domsafsigelsen påpeget, at bestemmelsen i dag er meget svær at anvende i praksis.
Som SF også skriver i beslutningsforslaget, har der også været flere professorer, som siger, at den eksisterende bestemmelse er noget uklar, når det kommer til de her sager.
Så jeg vil sige, at vi har stor sympati for SF's forslag, og vi kan slet ikke afvise, at vi vil ende med at stemme for det.
Vi vil dog meget gerne arbejde videre med det for at se, om vi har nok viden, og om det er den mest hensigtsmæssige konstruktion, der er lagt op til her.
Vi skal jo i så fald have defineret, hvad grov udnyttelse er, hvad umenneskelig behandling er sådan rent juridisk, og hvad vi forstår ved det, så der er et stykke vej endnu, før vi er henne ved en egentlig ændring af straffeloven.
Så der er moralsk opbakning og et forslag om at arbejde videre med det fra Enhedslistens side, indtil videre f.eks. gennem en fælles betænkning.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-04-21:
Nu prøver jeg at sige det igen: Jeg er sådan set åben over for at drøfte, om der kan være en mangel dér, om vores lovgivning ikke er helt up to date.
Det vil vi gerne være med til at drøfte fra radikal side.
Så er det er jo lidt mærkeligt, hvis jeg skal stå og være den bløde over for SF'eren, men jeg vil egentlig trods alt sige, at de, var det 2 eller 3 år, de fik i de her konkrete sager, som der bliver henvist til i beslutningsforslaget, ikke er helt milde straffe.
Vi vil som sagt gerne være med til at drøfte andre ideer, men det konkrete, som behandles her i salen i dag, om at lægge det ind under menneskehandelsparagraffen, kan vi ikke være med til.
Vi vil gerne være med til at drøfte, om der kan være noget forældet lovgivning på det her område.
Bare fordi det hedder åger og det ikke rigtig er et begreb, man bruger længere i det moderne samfund, behøver det ikke nødvendigvis være en dårlig paragraf.
Men nu går forslaget ud på, at man skal lægge det ind under menneskehandelsparagraffen, og det er vi i hvert fald ikke på nuværende tidspunkt indstillet på at gå med til.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-04-21:
Jeg er glad for, at De Radikale er imod umenneskelig behandling.
Jeg tror ikke, der er nogen herinde, der er for.
Men jeg vil høre, om hr. Jeppe Mikkelsen ikke synes, at det faktisk er et problem, at vi er nødt til at gå efter de her sager med nogle tudsegamle paragraffer om åger og bedrageri.
Altså, vi snakker om sager, hvor der er så grov udnyttelse, at man næsten ikke kan se det som værende andet end slavelignende forhold.
Så mener hr. Jeppe Mikkelsen ikke, at der er en eller anden form for hul mellem menneskehandelsparagraffen og bedrageri og åger, som er det, man er lykkedes med at fælde dom ud fra i de her sager?
Mangler der ikke et eller andet ind imellem, hvor vi kan stille de her mennesker, som jo tjener fedt på andre menneskers ulykke, lidt mere til ansvar?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-04-21:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil gøre det relativt kort.
Jeg deler meget den socialdemokratiske ordførers synspunkter.
Vi kan fra radikal side kun tage afstand fra de sager, som er nævnt i beslutningsforslaget, og vi glæder os over, at bagmændene blev kendt skyldige i sagerne.
Men vi mener ikke, at vi skal udvande vores menneskehandelsparagraf ved at slække på kriterierne.
At man fra domstolenes side ikke har fundet tvang i de to konkrete sager, gør i mine øjne ikke, at vi skal ændre hele paragraffen.
Men uanset hvad vi kalder det, er De Radikale imod den slags umenneskelige behandling, og det vigtigste er, at politiet og andre myndigheder får optrævlet de kriminelle netværk og får fat i bagmændene og stoppet de kriminelle handlinger.
Susanne Eilersen (DF), 2015-04-21:
Tak for det, formand.
Når man læser artikler om mennesker, der bor på altaner, i garager og nedlagte lagerlokaler uden bad og toilet eller adgang til et køkken, samtidig med at de knokler 10-12 timer om dagen uden at få en ordentlig løn, tror man jo, at man læser i avisen om arbejdsforhold og arbejdsvilkår i østeuropæiske lande.
Men det gør man så desværre ikke, for det er jo faktisk lige her om hjørnet, disse mennesker har boet og levet og haft den hverdag.
Dansk Folkeparti er enig med forslagsstillerne i, at loven ikke længere er tidssvarende, at vi står over for nye udfordringer omkring vores arbejdsmarked, og at der er behov for at tilpasse loven og ændre de her regler, fordi vi har fået EU-regler for arbejdskraftens fri bevægelighed.
Selv om vi er politisk uenige om netop arbejdskraftens fri bevægelighed og de mange østeuropæere, der kommer til Danmark for at arbejde, er vi på ingen måde uenige i, at alle, der arbejder i Danmark, skal behandles ordentligt, og at de skal have arbejdsforhold under dansk overenskomst.
Anklagemyndigheden skal have de rigtige redskaber for at kunne straffe bagmænd, der tjener fedt på grov udnyttelse og umenneskelig behandling af mennesker, der ofte er sårbare og måske også fattige.
Derfor synes vi også, at disse regler skal komme bagmændene til ugunst, kan man sige, så man altså stækker bagmændene og dermed måske også begrænser antallet af østeuropæere, der kommer til Danmark.
Derfor er Dansk Folkeparti også villig til at se på en udvidelse af begreberne i teksten i straffelovens § 262 a, og det bakker vi fuldstændig op om.
Derimod er Dansk Folkeparti ikke umiddelbart indstillet på at ratificere den i beslutningsforslaget nævnte konvention.
Problemstillingen med menneskehandel i Danmark skal løses via straffelov, sådan som forslaget lægger op til, og ikke med internationale konventioner.
Men vi ser positivt på forslaget, og jeg kan også høre, at man måske skal finde ud af en beretning i udvalget, og det går vi helt sikkert med til.
Trine Bramsen (S), 2015-04-21:
Tak for det.
Menneskehandel er usmageligt og groft, og derfor skal politiet med alle midler fange bagmændene, som skal stilles til ansvar for deres handlinger.
De seneste år har vi set en markant stigning i antallet af menneskehandlere, der sigtes og dømmes, og det er positivt.
Der er al mulig grund til at rose politiet for deres flotte arbejde.
Forslaget, som vi diskuterer her i dag, handler om at udvide bestemmelserne om menneskehandel til også at omfatte arbejde, der uden at være tvangsarbejde indeholder elementer af grov udnyttelse og umenneskelig behandling.
Det er et forslag, som vi Socialdemokrater ikke kan støtte, uagtet at vi finder, at den udnyttelse er fuldstændig uacceptabel, og uagtet at det er en udnyttelse, som vi mener det er vigtigt at politiet prioriterer og anklagemyndighederne forfølger.
Men når vi taler om menneskehandel, er det vigtigt at holde sig for øje, at definitionen dækker over, at mennesker mod deres vilje tvinges til at udføre arbejde.
Når man behandles groft og lovgivningen om eksempelvis arbejdsmiljø eller vold overtrædes, ja, så er det en anden definition.
Det betyder bestemt ikke, at man ikke skal tage udnyttelsen alvorligt; det er blot meget vigtigt at holde sig for øje, at vi taler om to forskellige ting.
Begge dele skal straffes, for det er uacceptabelt, men der er altså forskel på, om der er tale om egentlig menneskehandel efter § 262, eller om der er tale om åger efter § 282 eller ulovlig tvang efter § 260, hvor strafferammen er op til henholdsvis 6 og 2 år.
Lad mig sluttelig sige, at vi Socialdemokrater er enige med forslagsstillerne i, at enhver form for udnyttelse af mennesker skal fordømmes og forfølges strafferetligt.
Preben Bang Henriksen (V), 2015-04-21:
Jamen det er svært at finde ord for – det kan jeg give spørgeren ret i.
Og ja, det er jeg helt overbevist om at vi vil, eller rettere sagt: Det vil vi selvfølgelig.
Jeg tror nok, at vi lige vil bede ministeriet om at redegøre for domspraksis på området, så vi ikke bare lige støtter vores beretning op ad en enkelt dom.
Men jeg skal medgive spørgeren, at når jeg ser den dom – jeg har vist sagt det før – så synes jeg, at der kan være behov for en opstramning af straffen.
Så ja, jeg tror, vi kan finde ud af at lave en beretning, men det kommer lidt an på, hvad der står i den – det skal jo ikke være nogen hemmelighed.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-04-21:
Al erfaring på det retspolitiske område og sikkert også på en række andre politiske områder viser, at man lægger ud med at tage de nye redskaber i brug til de værste forbrydelser, som også er dem, der nævnes i bemærkningerne.
Så langsomt, men sikkert, bliver det ret smart, at man har det her register og med et fingerknips kan få fat i optagelser til det tredje og det fjerde og det femte og det sjette.
Og så er det fru Karina Lorentzen Dehnhardt, som i virkeligheden skal tage hovedansvaret for, at det kommer til at ske.
Det er svaret på det konkrete spørgsmål.
Det var ikke den eneste indvending, vi havde mod forslaget, men det er svaret på spørgsmålet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-04-21:
Jeg synes, jeg bliver nødt til at få uddybet, hvordan det her betyder øget overvågning.
De kan jo til enhver tid gå ud og bede om en båndstrimmel fra et kamera, hvis de har en sag, de vil efterforske.
Så jeg har svært ved at se, hvordan det her kan føre til øget overvågning, og det bliver jeg nødt til at have en forklaring på.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-04-21:
Tak for ordet, formand.
Det er nemlig første gang, at jeg som ordfører skal være med til at førstebehandle et lovforslag om indfødsrets meddelelse.
Det er normalt fru Marlene Borst Hansen, der er indfødsretsordfører, men da hun er forhindret, har jeg fået æren her i dag.
Det er stort at få tilkendt dansk statsborgerskab, og det er ansvarspådragende, både for de mennesker, der nu bliver danske statsborgere, og for alle os andre, der har været det i mange år eller altid, for med dette forslag bliver vores fællesskab større, og når det fællesskab skal fungere, kræver det, at vi alle tager det på os, tager ansvaret på os og samarbejder om at gøre det stærkt og robust.
Jeg vil i hvert fald gøre det her fra folkestyrets allerfineste platform, nemlig Folketingets talerstol.
Jeg vil byde alle de nye danske statsborgere hjertelig velkommen til vores danske fællesskab.
Tak for ordet.
Karen J. Klint (S), 2015-04-21:
Nu er det ikke længere siden end i sidste uge, at vi faktisk drøftede, hvorvidt jeg sagde nej til en sag.
Så hukommelsen er pænt kort, synes jeg.
Det er jo rigtigt, at der er sket en ændring i forhold til sygdomsbilledet, der kan spille ind, og så er der også sket nogle andre ændringer med hensyn til naturalisering i forhold til nogle andre lande.
Men det er jo ikke den røde regering, der har oparbejdet den pukkel, der var.
Det er ikke alle, der har ansøgt, efter at vi er kommet til.
Det er jo også, fordi der var en lang sagsbehandlingstid.
Der var også en lang sagsbehandlingstid, før der skete en ændring i det med sygdomsbilledet.
Så der er mange grunde til, at der nu er de mange mennesker, men jeg synes, det er rimeligt, at folk får svar inden for overskuelig tid.
Så er der en politisk uenighed om, hvad der skal gives dispensation for, og det tager jeg til efterretning.
Det ligger ikke i mine hænder at overbevise hr. Christian Langballe om noget andet.
Christian Langballe (DF), 2015-04-21:
Jeg vil godt lige spørge om den pukkel, som man mener er blevet høvlet af, og som skulle være et eller andet administrationsproblem.
Når vi kigger på de folk, der får dispensation, viser det sig, at det er folk, der er blevet afvist under den blå regering, under den forrige regering.
Det er en undtagelse – en virkelig undtagelse – som jeg har svært ved at erindre, at der bliver sagt nej.
Karen J. Klint (S), 2015-04-21:
Nu adresserede jeg ikke min tale til hr. Christian Langballe, men til befolkningen, og det var af hensyn til befolkningen, at jeg nævnte tallet på lovforslaget.
Så jeg beklager, at jeg ikke lige hørte indledningen af hr. Christian Langballes ordførertale.
Jeg taler ikke kun til en enkelt ordfører, når jeg holder en ordførertale.
Så taler jeg til Folketinget og til befolkningen.
Det er korrekt, at der er et stigende antal, og det var det, jeg forsøgte at forklare ved at sige, at når man høvler af en pukkel, vil der jo i den periode, hvor vi når ned på normal tilstand, være en ophobning af ekstra ansøgninger, også om dispensation.
Så er det ændret, således at hvis man har PTSD, som er en forhindring for, at man kan lære dansk eller gå til danskundervisning, så kan der gives dispensation.
Så findes der faktisk også nogle eksempler på, at jeg personligt ikke har givet dispensation, og det tror jeg også godt hr. Christian Langballe ved.
Jeg ved godt, at de ikke tæller voldsomt i den store mængde, men vi læser dem faktisk.
Vi læser alle sagerne, og vi tager stilling til, om der er en god begrundelse.
Så kan man altid diskutere, hvor vigtigt det danske sprog er.
Jeg synes også, det er vigtigt.
Jeg synes også, kulturforståelsen er vigtig, men jeg synes faktisk, at rigtig mange af de mennesker har magtet, til trods for det, de har været igennem, at få mange af deres børn, hvoraf nogle af dem er blevet voksne, igennem en højere uddannelse i Danmark.
Så de har faktisk opført sig som ansvarlige voksne og som ansvarlige borgere i Danmark.
Christian Langballe (DF), 2015-04-21:
Jeg tror ikke, at ordføreren hørte, hvad jeg sagde.
Det tror jeg ikke, for jeg sagde ikke, som ordføreren antydede, at alle på forslaget havde fået dispensation.
Det udtalte jeg mig ikke om.
Jeg gav nogle eksakte tal på, at der siden 2011, og siden regeringen er kommet til, er et rødt flertal i Indfødsretsudvalget, som giver dispensation til alt.
Det vil sige, at der er folk, der får statsborgerskab, som ikke kan dansk.
Det er det, jeg opponerer imod, fordi selve forudsætningen for at få et statsborgerskab og blive dansker må være, at man kan dansk.
At de her personer har brug for at komme til læge, kan jeg forstå.
Men at man vil give dem et statsborgerskab, så de tilmed kan stemme til Folketinget uden at kunne dansk, uden nødvendigvis at kunne sætte sig ind i den måde, som Danmark fungerer på, forstår jeg simpelt hen ikke.
Det er det, jeg opponerer mod.
Man kan jo se på de tal, som vi har fået fra justitsministeren, at der virkelig er gået inflation i, hvor mange dispensationer der bliver givet.
Det er Socialdemokratiets ansvar, og det er det røde flertals ansvar – ikke mit.