runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2010-12-08:
Vi skal have luget ud i de ellers alt for populære find din indre fugl-kurser, som jeg også ved hr. Eigil Andersen har været meget modstander af tidligere, og anden form for nytteløs aktivering.
Det nye refusionssystem ændrer ikke på, at det er kommunernes ansvar at sikre, at reglerne overholdes, og det gælder naturligvis også, når det kommer til virksomhedspraktik.
Det indgik i den brede aftale »Flere i arbejde«, at der skulle være rammer for brug af virksomhedspraktik og i øvrigt også løntilskud, der sikrer, at disse redskaber anvendes på en ordentlig måde.
For det første skal der være et rimeligt forhold i virksomheden imellem de ordinært ansatte, personer i virksomhedspraktik og ansatte med løntilskud.
For det andet er der grænser for, hvor længe en virksomhedspraktik kan vare.
Inden virksomhedspraktikken etableres, skal der forelægges en skriftlig og underskrevet tilkendegivelse fra arbejdsgiveren og fra en medarbejderrepræsentant om, at rimelighedskravet er opfyldt.
Som den sidste regel på området vil jeg nævne, at jobcenteret skal underrette det lokale beskæftigelsesråd en gang om måneden om brugen af virksomhedspraktik.
Rådet kan så tage kommunens brug af praktik op, hvis det ikke synes, at det sker på en ordentlig måde og efter reglerne.
Jamen igen må jeg bare sige, at konsekvensen for kommunerne er den, at de kan komme til at omlægge deres aktiveringsform; det er rimelig nemt.
Så det kan de jo gå i gang med.
Vi har lavet nogle beregninger, hvilket jeg også går ud fra fru Meta Fuglsang er fuldstændig klar over, for ellers mangler der jo en komplet del af den her debat, og det ville jo virke meget, meget underligt, at fru Meta Fuglsang ikke havde sat sig ind i det.
Der ligger nogle præcise beregninger for, hvad det betyder i kroner og øre, men jeg kan jo selvsagt ikke sige, hvordan det vil påvirke tingene for medarbejderne rundt omkring i kommunerne, og det tror jeg dog også fru Meta Fuglsang må erkende.
Men jeg må så sige, at det, der står tilbage i dag, altså er en dyb, dyb forundring fra min side over, at fru Meta Fuglsang og Socialistisk Folkeparti er komplet ligeglade med de ledige, for nej, for dem handler det om kommunerne, det handler om kommunekassen, og ikke om, om de ledige får den bedste form for aktivering, der hjælper dem tilbage i arbejde.
Det er da ærlig talt
en lidt bagvendt diskussion at føre, vil jeg sige til fru Meta Fuglsang.
Hvis jeg var politiker i Socialistisk Folkeparti, ville jeg da gå op i, om de ledige kommer tilbage i arbejde, først og fremmest, sådan kan jeg i hvert fald sige at det er fra regeringens side.
Meta Fuglsang (SF), 2010-12-08:
Men med ministerens besvarelse er vi i hvert fald nået frem til en anerkendelse af, at det er en besparelse, at der er en overgangsordning, fordi nogle kommuner vil tabe på det, og at man ikke præcist ved, hvilke konsekvenser det vil få.
Det kan diskuteres, om det skal være den ene eller den anden form for aktivering, og jeg deltager gerne i debatten, men der en konsekvens af det her, for hensigten er jo netop at opnå nogle besparelser; man ændrer en refusionsordning, så der i de kommuner, som har opført sig efter reglerne, bliver skåret ned, men hvad det tab vil blive for kommunerne, er ministeren endnu ikke klar til at se på.
Men vi må så kigge på det, når det kommer frem, hvor meget kommunerne vil miste ved det her, og finde ud af, hvordan det kan omfordeles. Så mit spørgsmål er stadig væk, om det er en rimelig måde at behandle kommuner på, når man med så kort varsel vil lave så store ændringer med tab til følge for nogle kommuner, et tab, det er svært at kompensere for.
Inger Støjberg (V), 2010-12-08:
Jamen jeg kan jo høre, at vi åbenbart oplever virkeligheden parallelt, for fru Meta Fuglsang vil ikke anerkende, at den bedste af alle former for aktivering er den, som både forskning, undersøgelser, analyser og erfaring peger i retning af, nemlig virksomhedsaktivering.
Men det vil fru Meta Fuglsang slet ikke anerkende.
Socialistisk Folkeparti sætter sig helt ud over det og siger: Nej, vi ved bedst, fordi vi sidder inde på Christiansborg, så det handler om noget helt andet.
Men når det nu er sådan, at man kan vælge at få en bedre og billigere form for aktivering, skal man da også gøre det.
Det er også rigtigt, at der ligger en besparelse i det her, og jeg har jo sagt, at jeg går ind i det her med åbne øjne, så når noget er bedre og billigere, er det helt tosset ikke at gøre det.
Men jeg kan jo ikke over for fru Meta Fuglsang sige, hvordan hver enkelt af de 98 kommuner vil indrette sig, og derfor kan jeg jo heller ikke nøjagtigt sige, hvad det vil betyde i hver enkelt kommune.
Det, jeg præcis kan sige, er, at man jo kan indrette sig efter det her, for man kan lægge sin aktiveringsform om til den bedre og billigere form for aktivering.
Derudover har vi jo også lavet en overgangsordning, som jeg ved fru Meta Fuglsang er bekendt med, og som gør, at man kun i et begrænset omfang vil komme til at opleve det her, hvis man er en af de kommuner, som ellers ville komme til at opleve en stor ændring.
Meta Fuglsang (SF), 2010-12-08:
Nu har jeg flere gange nævnt, at der med det her forslag kommer til at ske nogle besparelser, og at det vil blive nogle væsentlige besparelser.
Det har ministeren ikke modsagt, og jeg betragter det da også som en bekræftelse af, at der ligger en besparelse i det her, og at de konsekvenser, det vil få for kommunerne, bl.a. er, at nogle kommuner taber på det.
Det er de kommuner, som er de fattiges kommuner, kan man sige, og det kan være de kommuner, der indtil nu har opført sig pænt og lagt budget efter de refusionsordninger, som de kender til.
Derfor vil jeg gerne igen spørge om, hvad der så sker i de kommuner.
Hvor mange i kommunerne vil blive ramt af det, når kommunerne får færre penge til det her område?
Inger Støjberg (V), 2010-12-08:
Som jeg også nævnte i mit første svar, kan jeg sige, at jeg går ind i det her med fuldstændig åbne øjne.
Det er sådan, at den form for aktivering, der foregår på standardkurser, altså hvor man finder ud af, hvor meget due eller høg man er, som ikke virker, den form for kurser, hvor man skal efterligne Hitlers underskrift, som ikke virker, den form for aktivering, hvor man skal bygge tårne af skumfiduser og spaghetti, som ikke virker, den form for aktivering er den dyre form for aktivering.
Den form for aktivering, hvor man kommer ud på rigtige virksomheder og kommer til at indgå i produktionen i dagligdagen og får kollegaer og kommer til at bidrage, er den form for aktivering, der virker bedst, men den er også billigere end den dyre kursusaktivering.
Og så skulle man da være en meget, meget ringe politiker, hvis man så ikke ønskede at få en bedre, mere effektiv og billigere form for aktivering, der netop hjælper de ledige tilbage i arbejde.
Jeg vil jo næsten sige, at man da ville kunne klandre mig og regeringen og flertallet i Folketinget, hvis vi ikke gennemførte de her ændringer, når vi nu ved, at det er virksomhedsaktivering, der er bedst og også billigst.
Eigil Andersen (SF), 2010-12-08:
Når regeringen fra nytår laver et system, hvor kommunerne præmieres økonomisk for at sende titusinder af arbejdsløse ud i virksomhedspraktik, hvad vil ministeren så gøre for at skabe sikkerhed for, at gældende regler om, hvornår man må komme i virksomhedspraktik, bliver overholdt?
Christine Antorini (S), 2010-12-08:
Det, som undervisningsministeren lige har læst op, er jo det, vi har fået i et svar.
Det, som mit spørgsmål går på, er, at vi hele tiden har fået at vide, at der kom et markant løft på uddannelsesområdet, og at man havde afsat den her pulje på 5 mia. kr., der skulle dække uddannelse og svage grupper.
Da vi så beder om at få at vide, hvad det konkret er blevet brugt til på uddannelsesområdet, bliver der nævnt en hel masse, faktisk meget konkrete, initiativer inden for det sociale område, som puljen er blevet brugt til.
Og det, der bare nøgternt bliver konstateret i forhold til uddannelse, er, at det kan man ikke opgøre, det vil man først vide i 2013.
Det må vel så betragtes sådan, at den pulje, der skulle gå til uddannelse og sociale grupper m.v., i hvert fald ikke er gået til uddannelse, for ministeriet og undervisningsministeren kan ikke sige noget som helst om, hvad det er gået til, før vi når til 2013.
Det er det, der står i svaret.
Tina Nedergaard (V), 2010-12-08:
Jeg kan konstatere, at selv om der er bevillinger, vi har skåret på, altså på, hvad skal man sige, omkostningerne pr. enhed, eller f.eks. ved at vi har gjort det dyrere for nogle grupper på arbejdsmarkedet at komme i voksen- og efteruddannelse, så bruger vi jo altså 1 mia. kr. mere i 2011, end vi gjorde i 2010, og det er også penge.
Jeg mener ikke, jeg på noget tidspunkt har sagt, at jeg ville komme med et ekstraordinært løft på 5 mia. kr. til uddannelse, men at der var 5 mia. kr. til uddannelse og til de udsatte grupper i genopretningsplanen.
For det, vi gør, er sådan set, at vi henter flere penge ud i genopretningspakken end de 1,5 pct. for at kunne dirigere penge ind, f.eks. til aktiviteter på uddannelsesområdet.
Så på den måde har Undervisningsministeriets område ikke været nettoleverandør til genopretningspakken, fordi vi har så store merbevillinger på grund af aktivitetsstigninger.
Og den milliard kroner, vi bruger mere i 2011, er jo altså også penge, som skal skaffes.
Jeg tror, fru Christine Antorini med fordel vil kunne kigge S og SF's forslag til planer og til finanslov igennem, for jeg mener faktisk at kunne erindre, at det kniber med at finde finansieringen til netop de aktivitetsforøgelser i S-SF-udspillene.
Benedikte Kiær (KF), 2010-12-08:
Jeg vidste ikke, at det var en debat om karakterskalaer.
Jeg mener faktisk ikke, at det er en debat, der sådan set burde være i forbindelse med det her meget vigtige emne.
Jeg synes simpelt hen, at det her emne er for vigtigt til, at man begynder at lave polemik omkring, hvilken karakter man vil give en minister eller regeringen i det her spørgsmål.
Jeg synes, at man som oppositionspolitiker hellere skal interessere sig for substansen frem for at komme med nogle sjove bemærkninger omkring karakterer.
Med hensyn til det synspunkt, at fru Julie Skovsby synes, at regeringen ikke har bestilt andet end at gøre dårlige tiltag, vil jeg sige, at jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at man ikke har set alle de gode tiltag, som regeringen også har gjort i løbet af det her år.
Jeg kan f.eks. nævne Barnets Reform, som træder i kraft her fra 1. januar.
Jeg troede egentlig, at det var noget, som Socialdemokraterne også synes var rigtig godt.
Jeg kan også nævne – for at nævne noget i flæng – ghettoindsatsen, hvor vi også fra regeringens side har fokus på, hvordan vi får vendt den negative udvikling i netop de meget udsatte boligområder rundt i landet.
Eller for den sags skyld den indsats, jeg var ude og forklare her i sommerferien omkring, hvordan vi kan sørge for at hjælpe unge mødre, som ikke har fået taget en uddannelse, og som har svært ved at få et arbejde.
Jeg kan næsten forstå på fru Julie Skovsby, at det er mere interessant at kigge på ydelser og bare få givet ydelserne et ekstra hak, end at have fokus på, hvordan vi kan hjælpe folk i uddannelse, og hvordan vi kan hjælpe folk i arbejde.
Julie Skovsby (S), 2010-12-08:
Jeg synes, det er skuffende, at en konservativ minister ikke ønsker at give karakter til sig selv, især i den her tid, hvor rigtig mange bliver målt og vejet, og hvor vi har meget diskussion om karakterer.
Regeringen vil åbenbart ikke give sig selv karakter.
Det er her, jeg synes, at den her karakter -3 faktisk kommer til sin ret.
Men jeg forstår det egentlig, når vi ser på regeringens indsats i forbindelse med det europæiske fattigdomsår, for her har regeringen jo faktisk gennemført nogle tiltag, som har øget fattigdommen i Danmark.
Der er blevet indført brøkpension til flygtninge, der er forringelser på børnechecken, der er dagpengeperioden, som er blevet halveret fra 4 år til 2 år.
Der ved vi, at der er nogle, der vil falde igennem, de vil ikke kunne komme på kontanthjælp, og de vil heller ikke længere kunne være på dagpenge, de vil falde igennem systemet og ryge helt ud, og det vil også skabe fattigdom.
Derfor vil jeg sige, at -3 …
Benedikte Kiær (KF), 2010-12-08:
Den dag, hvor fru Julie Skovsby og oppositionen ved Socialdemokraterne giver en karakter til regering og regeringens ministre, som ligger over dumpekarakter, er nok den dag, hvor vi vil have to torsdage i en uge.
Det ligger simpelt hen ikke i oppositionens dna overhovedet, for man har kun fokus på én ting, og det er den kommende valgkamp.
I forhold til hvilken karakter regeringen og jeg som minister skal have for det her EU-fattigdomsår, vil jeg sige det, som jeg også sagde, da vi havde indgået en glimrende boligaftale, og jeg blev spurgt, hvilken karakter jeg ville give for det, nemlig at jeg ikke giver mig selv og min egen indsats karakter; det vil jeg lade være op til andre.
Julie Skovsby (S), 2010-12-08:
Nu kan det være svært sådan at give en vurdering, som vi alle sammen kan forholde os til, så derfor vil jeg egentlig bede ministeren om ud fra 7-trins-skalaen at omsætte de ord, som ministeren lige har sagt, til en karakter.
Hvis jeg lige skal opridse 7-trins-skalaen, så gives et 12-tal for en fremragende præstation – det tror jeg ikke bliver aktuelt her – og vi har så også karakteren -3 i den nye karakterskala. Ministeren har tidligere udtalt, at ministeren mener, at det er gået meget godt med hensyn til at sætte fokus på fattigdom og social udstødelse.
Er det deromkring, regeringen ligger, eller hvor vil ministeren placere regeringens indsats?
Personligt vil jeg give ministeren og regeringens indsats en dumpekarakter, men de argumenter vil jeg lade stå tilbage til senere.
Hvor vil regeringen og ministeren placere den indsats, der har fundet sted?
Benedikte Kiær (KF), 2010-12-08:
EU's år til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse har haft til formål at skabe debat og opmærksomhed om dette vigtige emne.
Der har været rig debat i løbet af året, og jeg er ikke i tvivl om, at debatten vil fortsætte, selv om året nu rundes af.
Jeg vil ikke bruge Folketingets tid på endnu en gang at fortælle om de mange, mange aktiviteter og den omfattende debat, som har været i forbindelse med året.
Det har jeg faktisk gentagne gange givet et svar på.
Jeg vil blot som svar på dette mundtlige spørgsmål sige, at jeg sådan set er tilfreds med, at afviklingen af EU-året lever op til de krav, der er kommet fra EU-Kommissionen, og derfor er jeg også tilfreds med regeringens indsats i forbindelse med året.
Julie Skovsby (S), 2010-12-08:
Tak for det.
Hvordan vurderer ministeren den danske regerings indsats under det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse?
Hvordan vurderer ministeren den danske regerings indsats under det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse?
Tina Nedergaard (V), 2010-12-08:
Med hensyn til skatteomlægningerne vil jeg sige, at vi ganske rigtigt gav nogle skattelettelser til nogle indkomstgrupper, særlig i 2010, altså i år, fordi vi ønskede, at det skulle være med til at kickstarte økonomien, men de er fuldt finansieret, og vi henter pengene ind i de kommende år.
Men skatteomlægningen betyder f.eks., at en typisk LO-familie har 36.000 kr. mere til sig selv om året, end man ville have, hvis den tidligere regerings skattepolitik havde fungeret.
Det er da i orden, at Socialdemokraterne er grønne i hovedet af misundelse over, hvis det skulle ske, at der var nogen, der fik noget ud af at arbejde.
Den opfattelse har vi ikke i regeringen.
Tværtimod vil vi gerne have, at flest mulige arbejder, og vi vil gerne skabe flest mulige arbejdspladser, og det er derfor, at vi i modsætning til Socialdemokraterne og SF ikke ønsker at brandskatte danske virksomheder, iværksættere og folk, der skaber job i det danske samfund.
Så vil jeg – for at sætte en fed streg under det – sige, at jeg altså ikke står og fifler med nogen tal, og jeg synes faktisk, det er en lille smule ufint at stå og sige det.
De tal, jeg refererer fra, er de seneste profilmodeltal, som udarbejdes af UNI-C, som ikke er under min politiske kontrol, når de udarbejder økonomiske statistikker, og det er dem, jeg refererer fra i Folketingssalen.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-12-08:
Så det vil sige, at ministeren mener, at det er i orden, at der er kommet, jeg ved ikke hvor mange milliarder i skattelettelser siden 2001, som nu skal betales af de her mennesker, som har svært ved at få en uddannelse; det er i orden, for så tænker man fremad, og det synes ministeren med sin liberale holdning selvfølgelig er det rigtige.
Så vil jeg til det der med, at det er gået rigtig, rigtig godt, også sige, at ledigheden, siden den her regering trådte til, faktisk er blevet større, end den var i 2001, da den kom til.
Selv om ministeren vil påstå noget andet, er der altså færre, der har taget en ungdomsuddannelse.
Alt er gået fuldstændig galt for den her regering.
Regeringen prøver at give den tidligere regering skylden, og hvis ikke de kan tage det, giver den kommunerne skylden eller den giver regionerne skylden.
Jeg har aldrig nogen sinde hørt den her regering selv tage skylden for noget som helst.
Det synes jeg er fantastisk.
Det er jo bare et tegn på, at den her regering overhovedet ikke kan se, hvad det er, den selv laver, og heller ikke kan forstå det, for det er jo krisen, og det er alle andres skyld.
Sådan er det jo altid med den her regering; det kan ministeren da kun give mig ret i.
Tina Nedergaard (V), 2010-12-08:
For det kunne måske være interessant for hr. Leif Lahn Jensen dels at se på de øgede udgifter, der har været i forhold til uddannelse, mens VK-regeringen har været der, dels at se på de i øvrigt rigtig flotte resultater, som jeg også godt vil give oppositionen en lillebitte flig af æren for, fordi S og R jo faktisk også har været med i en række forlig, og den ville jeg da egentlig gerne sidde og dele med hr. Leif Lahn Jensen over den økologiske sodavand.
Men lad mig også lige mane en af myterne i jorden, og det er den om, at vi har tømt kassen.
Det er status.
Så vælter vi ind i den største krise i nyere tid, og det er klart, at der bliver en regning at betale, fordi vi har ført en ekspansiv finanspolitik for at undgå, at der kom mange ledige.
Men regningen ville have været langt, langt større, hvis det havde været Socialdemokraterne og SF, der havde haft magten, for man har ikke forstand på at holde udgifterne i ave.
Jeg vil sige, at man er meget god til at bruge penge, men ikke ret god til at skaffe dem.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-12-08:
Så må jeg jo stille nogle skriftlige spørgsmål, for det er bestemt nogle tal, jeg ikke kender.
Det kunne være interessant at se, hvordan man kommer frem til det, men vi har jo før set, at man har fiflet med en del tal.
Men hvis vi virkelig skal gøre noget for de unge på uddannelserne og gøre noget for dem, som måske ikke er gode bogligt, eller som bogligt ikke er nogle genier, men som er rigtig gode til at bruge deres hænder, er det så ikke helt forkert, at man over årene har skåret ned på erhvervsuddannelserne, og at man på det her tidspunkt nu også gør det sværere at tage de her AMU-kurser via de 6 ugers selvvalgt uddannelse?
Jeg tror, det drejer sig om omkring 800 kurser, nogle kurser, som virkelig er gode, og som kan få de her ufaglærte og andre gjort klar til et andet job og mere kvalificeret job, når de går hen og bliver fyret og så skal have et nyt job.
De unge mennesker på produktionsskolerne får også mindre i ydelse og har også svært ved at komme tilbage, hvis de falder fra gymnasiet.
Alt det her vil jeg da ikke sige fremmer målsætningen.
Julie Skovsby (S), 2010-12-08:
Vi Socialdemokrater tager det dybt alvorligt, at EU har haft det her fattigdomsår, og vi tager det også meget alvorligt, at regeringen desværre ikke har levet op til det formål, som netop hedder bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse.
Tværtimod hører vi jo i dag ministeren sige, at formålet var at skabe debat.
Formålet var jo ikke bare at skabe debat omkring fattigdom, det var jo netop at bekæmpe fattigdom.
Og der er regeringen jo gået den stik modsatte vej i det forgangne år.
Man har jo iværksat flere tiltag, som vi med sikkerhed ved vil øge fattigdommen i Danmark.
Derfor synes jeg, det er utrolig trist, at ministeren ikke engang vil gå ind og give en eller anden form for vurdering, som vi kan forholde os til.
Det synes jeg er trist.
Benedikte Kiær (KF), 2010-12-08:
Før fru Julie Skovsby gør sig videre klog på, hvad formålet med EU's fattigdomsår egentlig er og var, så læs lige de ting, vil jeg sige, der var omkring EU's fattigdomsår, hvis formål netop var at skabe debat omkring, hvordan vi kan bekæmpe fattigdom, hvad vi gør med fattigdom, og hvordan vi sørger for at hindre og reducere social udstødelse.
Det var det, der var formålet med at have et fattigdomsår, nemlig at sætte fokus på den problemstilling, særligt i et år, hvor man arbejder med Europa 2020-strategien, hvor man faktisk som det femte target har sat fokus på, at vi skal bekæmpe fattigdom og social udstødelse samt noget, som jeg har været til en række møder i EU-sammenhæng om, nemlig hvordan vi arbejder videre med det.
Så der er fuldt tryk på den kedel, og det vil der fortsat være, selv om det her fattigdomsår så er færdigt.
Vi vil blive ved med at have den her debat, og der vil blive ved med at iværksættes yderligere tiltag for at reducere og bekæmpe fattigdom.
Det, vi også har gjort som regering i det her år, er, at vi har sagt, at vi gerne vil have udviklet nogle fattigdomsindikatorer, så vi kan være mere målrettet i vores indsats, når vi skal hjælpe mennesker, som har problemer med at få pengene til at række, som er i fattigdom, og som er udsat for social udstødelse.
Men jeg kan forstå, at Socialdemokraterne her mere har fokus på, at vi skal hæve ydelserne i stedet for at få folk til at kunne få et arbejde.
Yildiz Akdogan (S), 2010-12-08:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig med formanden for regeringens ghettokommission, den såkaldte programbestyrelse, Jørgen Nue Møller, når han ifølge Ritzaus Bureau den 9. november 2010 siger om boligaftalen, at »jeg kunne godt tænke mig, at politikerne erkendte, at det her er en samfundsopgave, som statskassen også skal bidrage til at løse«?
Benedikte Kiær (KF), 2010-12-08:
Jeg kan høre, at fru Julie Skovsby er rigtig inspireret af, at regeringen har fremlagt sit folkeskoleudspil i dag, siden alt åbenbart skal gives en karakter.
Jeg vil så egentlig også give dumpekarakter til Socialdemokraternes skattepolitik.
Når vi taler om skattelettelser, er det, for at vi også skal være konkurrencedygtige med de lande, vi plejer at sammenligne os med.
Det er for at skabe velstand og vækst i det her land.
Så jeg synes, det er rimelig kedeligt, at fru Julie Skovsby synes, at det kun er problematisk, at vi har været inde at fjerne mellemskatten.
Det synes jeg er rigtig, rigtig ærgerligt.
Nu har vi fået sat en ting på plads ved debatten i dag, og det er, at Socialdemokraterne og fru Julie Skovsby kun har fokus på en ting, og det er, at ydelserne skal sættes op, op, op.
Næh, fokus skal derimod være på de offentlige overførselsindkomster.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt, for det skal altid kunne betale sig at arbejde, og det skal altid være sådan, at der også bliver skabt arbejdspladser i det her land.
Julie Skovsby (S), 2010-12-08:
Jeg må sige, at jeg vil give ministeren fuldstændig ret.
Nej, jeg tror ikke på, at skattelettelser til de rigeste gør, at der kommer gang i væksten og der bliver solgt flere cykler, at der bliver solgt mere overtøj, vinterstøvler osv., som børnefamilierne har brug for.
Derimod tror jeg, at det, som regeringen har gjort med at forringe børnechecken, vil føre til mere fattigdom i børnefamilierne, og at de mange andre tiltag – skærpelsen af 450-timers-reglen, forringelsen af flygtninges forhold, altså brøkpension til flygtninge, og dagpengeperioden, som er blevet halveret fra 4 til 2 år – alle er tiltag, der vil skabe mere fattigdom i Danmark.
Derfor er jeg dybt uenig i den politik, som regeringen har ført, og jeg er dybt uenig i den måde, som regeringen har forsøgt at bekæmpe fattigdom på.
Man får næsten indtryk af, at regeringen har forsøgt det modsatte, nemlig at skabe mere fattigdom i Danmark, og det er derfor, jeg siger, at karakteren -3 giver mening.