runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-02-06:
Tak for svaret.
Det vil jeg gerne have lov at rose.
Jeg synes, det er positivt, at ministeren fremhæver, at det teleforlig, der har været gældende siden 1999, har skabt en forudsigelighed omkring de vilkår, der gælder for at drive teleselskab i Danmark.
Det er jo årsagen til, at der bliver investeret så meget.
Det er jo lidt det, der er kernen i mit spørgsmål.
For når Socialdemokratiets it- og teleordfører så kommer med en udtalelse, som jeg er glad for at erhvervsministeren siger ikke er regeringens politik, jamen så skaber det desværre en usikkerhed om, hvad det er for nogle vilkår, der gælder i Danmark.
Det er netop forudsigeligheden i vores teleregulering, der har gjort, at vi internationalt ligger rigtig flot.
Vi har bestemt stadig væk udfordringer.
Jeg er glad for, at regeringen har overtaget den tidligere regerings målsætning om 100 Mb til alle danskere i 2020.
Der har vi en fælles udfordring.
Vi har et fælles forlig, så det er jo en fælles opgave.
Men jeg er glad for, at ministeren siger, at det er de principper, vi holder fast i, og at det med lige pludselig at ændre på vilkårene ikke er regeringens politik.
Jeg synes, det er positivt, at den udtalelse, der var fra Socialdemokratiets teleordfører, afviser ministeren er regeringens holdning.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-02-06:
Tak for det.
Tak for muligheden for at kommentere på spørgsmålet.
Siden 1999 har skiftende regeringer sammen med et bredt flertal i Folketinget valgt at holde fast i teleforliget som en god og pragmatisk ramme for Danmarks telepolitik.
Det er der også rigtig god grund til.
Forliget har givet den danske telebranche forudsigelige rammebetingelser og har dermed haft en vigtig betydning for branchens investeringer over årene.
De økonomiske nøgletal fra Erhvervs- og Vækstministeriet viser, at den danske telebranche i perioden fra 2002 til 2011 samlet set har foretaget investeringer på mere end 75 mia. kr. målt i 2009-priser.
Derfor er Danmark i dag blandt de førende bredbåndsnationer.
F.eks. har 83 pct. af alle danske husstande og virksomheder i dag adgang til bredbåndsforbindelser med downloadhastigheder på mindst 30 Mb pr. sekund.
Og vi er i toptre blandt OECD-landene målt på antal af bredbåndsforbindelser pr. 100 indbyggere.
En god digital infrastruktur er på den måde et vigtigt grundlag for øget digitalisering og vækst i hele Danmark.
Derfor vil regeringen i løbet af kort tid lancere et udspil, som skal medvirke til bedre mobildækning og bredbåndsforbindelser i hele Danmark.
Det er endnu for tidligt at røbe for meget af udspillet.
Jeg kan dog sige så meget her, at vi har fokus på at forbedre rammebetingelser for teleselskabernes investeringer ved at fjerne barrierer.
Og vi ser også på kommunernes muligheder for at fremme bredbånd lokalt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-02-06:
Er ministeren enig med den socialdemokratiske teleordfører, Trine Bramsen, når hun den 23. januar 2013 siger til Version2, at »TDC og de andre bredbåndsfirmaer bør tvinges til at lægge bredbånd ud til den del af befolkningen, som i dag har rigtig dårlige eller ingen forbindelser«?
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-06:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Baggrunden for, at jeg har rejst den her sag, er jo, at der lige er blevet vedtaget en museumslov bredt i Folketinget, og selv om arkæologiområdet ikke har noget med den museumslov at gøre, så var der jo en stor politisk diskussion om og også en bekymring bl.a. fra Venstres side for, om den lov ville føre til en øget centralisering.
Der har været en god dialog, og derfor blev loven jo også vedtaget med et bredt flertal i Folketingssalen, og der er blevet lavet stemmeaftale, og der er blevet stillet en masse spørgsmål og sådan noget, og vi i Venstre var af den opfattelse, at man ikke med loven og generelt fra kulturministerens og de underliggende styrelsers side ønskede at centralisere museumsområdet.
Jeg tror, at man et sted bruger formuleringen, at man ikke vil ændre på museernes fundamentale økonomiske grundlag.
Og det er jo fint nok, men så kommer det her så ind fra sidelinjen.
Vendsyssel Historiske Museum har i, jeg tror det er 123 år, bedrevet arkæologi på den her måde, og pludselig får man så at vide fra styrelsen, at det kan man godt skyde en hvid pind efter.
Så kan det godt være, at ministeren siger, at der er en dialog i gang, men jeg synes, at ministeren skulle tage kontakt til Vendsyssel Historiske Museum, for jeg skulle hilse og sige, at man ikke betragter det som en dialog, man betragter det som et diktat.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om hun står ved det fundament, der blev lagt med museumsloven, og som ikke handler om arkæologiområdet, men generelt om museer.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-02-06:
Tak, hr. formand, og tak til statsministeren, fordi vi kan få den her hasteforespørgsel.
Når vi har begæret den her forespørgsel fra Dansk Folkepartis side, er det selvfølgelig, fordi der jo foregår mange interessante ting på Grønland i den her tid.
Og det er sundt og rigtigt, fordi det har meget stor betydning, ikke bare for det grønlandske samfund, som forhåbentlig kan gennemgå en positiv udvikling i årene fremover, men også for Danmark.
Der er jo en masse sammenfaldende interesser, der er en masse sammenfaldende ting.
Det kan være på det sikkerhedspolitiske område, hvor der selvfølgelig er store interesser på spil i hele det arktiske område.
Det, at kinesere interesserer sig for Grønland – det er jo ikke mærkeligt, at de gør det – kan selvfølgelig have stor indflydelse på, hvordan tingene udvikler sig i det grønlandske område.
Det er Danmark, der har forsvarets skibe sejlende rundt omkring Grønland for at overvåge søterritoriet.
Det er Danmark, der har ansvaret og betaler for det, og derfor er det selvfølgelig af stor interesse for Danmark.
Når vi kommer ind på land i Grønland, er det også interessant, hvad der foregår, fordi dansk politi jo har ansvaret for lov og orden.
Hvis der kommer, lad os sige 4.000-5.000 kinesere på Sydgrønland i forbindelse med forskellige storskalaprojekter, er det en meget, meget stor andel af det samlede antal mennesker på Grønland.
Vi ved også, at hvis der er arbejdsulykker, hvis der er miljøforurening, den type ting, vil man nok forvente, at Danmark er stærkt engageret i det.
Derfor er der en lang række spørgsmål, der er interessante at rejse.
Jeg fik det ind i min mailboks tirsdag kl. 22.07.
Hun skriver i brevet, at der nu er en række forhold angående de her ting, som foregår på Grønland, og som Folketinget ikke længere kan få svar på.
Den praksisændring bryder vi os ikke om.
Vi synes, Folketinget bør kunne få svar på de spørgsmål, vi stiller.
Vi har rejst den her forespørgsel for at få statsministerens forklaring på det brev af 28. januar, hun har sendt til Folketingets formand, og på, hvorfor hun har lavet den her ændring, så hun og regeringens ministre ikke længere føler sig forpligtet til at svare på Folketingets spørgsmål.
Besvarelse
Marianne Jelved (RV), 2013-02-06:
Hr. Karsten Lauritzen spørger til en konkret sag, men inden jeg kommer til den, vil jeg gerne lige gøre rede for processen omkring arkæologien.
Evalueringen pegede på museernes lokale ophæng som en værdi ved den danske struktur.
Evalueringen pegede dog også på behovet for at skabe et større forskningsudbytte.
I øjeblikket er Kulturstyrelsen på den baggrund i gang med tildeling af de arkæologiske opgaver, og det sker ud fra en række kvalitetskrav, som er blevet fastlagt i dialog med museerne.
Museer, der ikke selvstændigt kan leve op til kvalitetskravene, får mulighed for at indgå samarbejdsaftaler med andre museer om udførelsen af opgaverne.
Herved ikke blot fastholdes, men også styrkes de faglige kompetencer på museerne.
Alle involverede museer kan ligeledes fortsat deltage i den lokale formidling af arkæologien.
Vendsyssel Historiske Museum, som er den konkrete sag, som hr. Karsten Lauritzen spørger til, har ikke fået noget afslag fra Kulturstyrelsen.
Der er en dialog mellem museet og styrelsen om, hvordan museet fremadrettet kan leve op til kvalitetskravene for den bygherrebetalte arkæologi.
Så vidt jeg er orienteret, tegner der sig i den forbindelse forskellige muligheder for, hvordan museet fremover kan varetage arkæologiske opgaver.
Manu Sareen (RV), 2013-02-06:
Jeg vil ikke optræde som teolog, det vil jeg lade spørgeren om, også ved siden af hans arbejde herinde.
Spørgeren siger, at der er noget, der ser ud til at komme udefra.
Det er bl.a. noget, spørgeren har i sit hoved og fra dem, som spørgeren kender.
Det bliver sagt, at tingene skulle være på en bestemt måde, at der bliver tromlet, at vi ikke vil forholde os til andre trossamfund, og hvad der nu kan være.
Det kan jeg fuldstændig afvise.
Sådan hænger regeringens verden ikke sammen på nogen som helst måde.
Jeg synes, man skal glæde sig over det, vi har gjort, nemlig at give andre trossamfund mulighed for, at par af samme køn kan blive viet.
Jeg tror også, at det i den her diskussion er vigtigt at påpege, at man selvfølgelig stadig væk, uagtet hvilket trossamfund man tilhører, om man er mand, kvinde, eller hvem det nu kan være, man vil giftes med, kan gå på rådhuset og blive gift der.
Christian Langballe (DF), 2013-02-06:
Grunden til, at jeg spørger, er jo egentlig blot, at det udefra kunne se ud, som om det er meget bekvemt at bruge folkekirken og lovgive for folkekirken, at tromle hen over folkekirken, mens det jo nok stiller sig anderledes, hvis man overvejer at indføre lignende initiativer i forhold til eksempelvis de islamiske trossamfund.
Når så ministeren og regeringen har blandet sig helt ned i det enkelte ritual, undrer det mig lidt, at der, når nu den sag er så magtpåliggende for regeringen, ikke er kommet initiativer, at der ikke er kommet opfordringer til andre trossamfund om at indføre en lignende ægteskabsordning i bl.a. det islamiske trossamfund.
Manu Sareen (RV), 2013-02-06:
Jeg vil gerne starte med at sige, som jeg også sagde i mit forrige svar, at det her jo er et spørgsmål, som vedrører min kollega, social- og integrationsministeren.
Men når det er sagt, kan jeg ikke forstå, at det kan komme som en overraskelse for spørgeren, at der selvfølgelig er et særligt forhold mellem staten og den danske folkekirke.
Det står i øvrigt også i grundlovens § 4.
Den tætte tilknytning er der ikke til andre trossamfund, eller som – hvilket spørgeren også meget rigtigt siger – det står i grundloven, afvigende trossamfund.
Det ene er ægteskabslovgivningen.
Den hører til her i Folketinget.
Så er der ritualet, som spørgeren også er inde på.
Det er jo noget, der blev født i samarbejde med biskopperne.
Vi har jo ikke – og jeg tror heller ikke, at det er den vej, spørgeren gerne vil – en synode i folkekirken, som man kan spørge.
Hvis spørgeren gerne vil have det, har vi jo et udvalgsarbejde i gang, hvor spørgerens far i øvrigt også er med, og så kan man tage ideen med der.
Så derfor undrer det mig, at det kan komme som en overraskelse, at der er det tætte forhold mellem den danske folkekirke og staten.
Når det er sagt, er jeg også kirkeminister.
Det tror jeg er vigtigt at huske.
Christian Langballe (DF), 2013-02-06:
Tak til formanden.
Mit spørgsmål er selvfølgelig foranlediget af, at jeg kan huske, at ministeren for ligestilling og kirke var ude at slå på tromme for det her forslag og i øvrigt jo også betingede sig – men det er så et andet spørgsmål – at der i det nye ægteskabsritual, som skulle bruges i folkekirken, kom til at stå ægtefæller og ikke livsfæller.
Det var jo meget magtpåliggende for ministeren at få det indført.
Det, jeg så bare tænker på, er jo, at det ifølge grundloven også er Folketinget, der lovgiver for de fra folkekirken afvigende trossamfund, som det hedder i § 69.
Så kunne jeg egentlig bare godt tænke mig at vide, hvilke initiativer og opfordringer der er kommet fra kirkeministeren til at sikre, at der er en ligestilling mellem folkekirkens medlemmers adgangsret til ægteskab og så f.eks. de islamiske trossamfund.
Jeg synes ikke, at jeg har set initiativer og opfordringer fra regeringens side, og jeg er bare spændt på at se, hvornår de kommer.
Hvilke initiativer vil regeringen tage fremadrettet med hensyn til det her?
Manu Sareen (RV), 2013-02-06:
Tak for det.
Spørgsmålet handler i al sin enkelhed om, om der er kommet opfordringer fra undertegnede til islamiske trossamfund, der er med til at muliggøre, at muslimske homoseksuelle kan blive gift, og dermed vil kunne sikre ligestillingen.
Spørgsmål vedrørende trossamfund uden for folkekirken hører, som spørgeren ved, under social- og integrationsministeren.
For mit eget vedkommende kan jeg sige, at jeg er glad for, at regeringen i foråret med ændringen af ægteskabsloven gjorde det muligt, at homoseksuelle nu kan indgå ægteskab både på rådhuset og i de anerkendte, godkendte trossamfund, som ønsker at bruge den her mulighed.
Det skete vel at mærke med et stort flertal her i Folketinget.
Det synes jeg er et stort skridt i den rigtige retning i forhold til ikke alene at sikre homoseksuelles rettigheder, men egentlig også, som spørgeren påpeger i spørgsmålet, at sikre ligestilling.
Så det er rent faktisk en rigtig, rigtig stor dag, for det er første gang, jeg har hørt spørgeren lave en kobling mellem det, at homoseksuelle kan blive gift, og det at sikre deres ligestilling
, så tak for det.
Som spørgeren ved, var der en livlig debat forud for vedtagelsen af de nye bestemmelser, og jeg er derfor sikker på, at bl.a. Islamisk Trossamfund kender til denne nye mulighed for vielse af homoseksuelle.
Nu har de så fået den her mulighed, ligesom andre trossamfund også har fået den, og det er rigtig, rigtig glædeligt.
Christine Antorini (S), 2013-02-06:
De første resultater af det forsøgsprogram, vi nu sætter i gang, bliver offentliggjort i foråret 2015.
Så vil jeg igen sige, at ja, det er jo det interessante, for det ser jo ud, som om der er gode erfaringer rundtomkring på enkelte skoler.
Men fra hvad man gør på enkelte skoler og så til at sige, at det er noget, man vil anbefale alle skoler, mangler der lidt.
Der synes jeg egentlig at vi skylder at få undersøgt, om det er det, der skal til for at løfte børnene, som jo kan have mange forskellige sproglige baggrunde, når det er, de er i den danske skole.
Så vil jeg gerne igen understrege, så der ikke er nogen myter, at det her handler om, at den danske folkeskole skal være for alle børn, som skal lære de fag, der er i den danske folkeskole.
Så når vi ønsker et forsøgsprogram i forhold til modersmålsbaseret undervisning, gælder det om at bruge alt, hvad de har af sproglige ressourcer, både i forhold til deres danske og deres modersmål, til at understøtte de fag, der er i skolen.
Det er ikke en modersmålsundervisning ved siden af den eksisterende undervisning, men det er at bruge deres sprogressourcer, så de bliver dygtige.
Jeg synes, vi har en fælles opgave, når vi kan konstatere, at de ligger op til to karaktererpoint bagud i forhold til deres danske kammerater.
Så må man i hvert fald sige, at den indsats, der er gjort indtil nu, ikke har været tilstrækkelig for at løfte dem fagligt.
Det her skal understøtte dem fagligt i forhold til de fag, der er i den danske folkeskole.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-02-06:
Jamen så lad os kigge lidt på den modersmålsbaserede undervisning.
Altså, vi deler jo målet om, at indvandrerelever, tosprogede elever, skal blive bedre til dansk.
Men der, hvor vandene skilles, er jo med hensyn til, om vi skal bruge modersmålsbaserede metoder.
Der findes jo allerede metoder, som baserer sig på det danske sprog, og som har haft gode resultater, bl.a. på nogle af de skoler, som gerne vil bruge modersmålsbaseret undervisning, og som har haft stor succes med ministeriets aspektmetode, som giver lige så gode resultater.
Der er det bare vores indstilling, at vi bor i Danmark, og at vi har det danske sprog som modersmål.
Jeg synes ikke, ministeren på noget tidspunkt har svaret på det.
Hvor længe skal vi fra det danske samfunds side blive ved med at tilbyde modersmålsbaseret undervisning?
Er det i første, er det i anden, er det i tredje, er det i fjerde, er det i femte generation?
Christine Antorini (S), 2013-02-06:
Vi overholder i ministeriet selvfølgelig altid praksis.
Jeg synes også, det kunne være nyttigt lige at tilføje, at de forsøg, der bliver sat i gang, efter vores bedste vurdering ikke vil kræve en eneste ændring af folkeskoleloven.
Der er rundtomkring på de skoler, hvor man har en del tosprogede elever, faktisk en del forsøg i gang med hensyn til, hvordan man kan bruge de sproglige ressourcer bedre, herunder at arbejde med sådan noget som dansk som andetsprog, hvor f.eks. også de lærere, der underviser i faget matematik, får de kompetencer, der skal til, for at de i dette fag kan give en endnu bedre undervisning til de tosprogede børn – men det er vel at mærke ved at arbejde med dansk som andetsprog.
Jeg tror, det er rigtig, rigtig vigtigt for alle parter at holde fast i, at der skal være plads til, at der kan laves forsøgs- og udviklingsarbejde – det er det, vi gør – sådan som der har været en mangeårige tradition for på tværs af de regeringer, der har været.
Her er det interessante så, at det sandsynligvis ikke kræver nogen ændring af folkeskoleloven.
Men vi får til gengæld solid viden – for første gang længe – og det er blevet efterspurgt af mange: Hvad er det egentlig, der skal til af undervisningsstrategier, for at tosprogede børn bliver dygtige til dansk, matematik osv.?
Som jeg redegjorde for i mit første svar, er det fuldstændig almindelig praksis og har været det i hvert fald i alle de år, jeg har været også ordfører for uddannelsesområdet, også under den tidligere regering og tidligere ministre, og det er faktisk en fin praksis.
Praksis er, at der er en mulighed for, at man kan sætte forsøg i gang, og at man orienterer, og den helt almindelige måde – det ved spørgeren også fra mange andre forsøg, der er sat i gang – er, at man orienterer kort tid forinden om, hvad det er, det går ud på, og så kan en forligspartner jo altid bede om at få yderligere information, hvis man har brug for det.
Men det er helt gængs praksis, der er brugt.
Igen vil jeg sige, at jeg håber, at Dansk Folkeparti er interesseret i den viden, der kommer ud af forsøget.
For noget af det, der er blevet påpeget bl.a. fra Skolerådet, er, at der simpelt hen er for spredt og usystematisk viden om, hvordan man giver tosprogede børn et fagligt løft, og det får vi forhåbentlig mere viden om med det her forskningsbaserede udviklingsprogram, der bliver sat i gang.
Christian Langballe (DF), 2013-02-06:
Kan ministeren for ligestilling og kirke ikke godt forstå, at vi er nogle, der undrer os meget over, at det her fra Folketingets talerstol, da loven blev vedtaget, blev erklæret som en glædens dag, en stor dag for ligestillingen?
Så spørger jeg mig selv: Når det nu er sådan en glædens dag og sådan en stor dag for ligestillingen, hvorfor har regeringen så ikke taget initiativer for at sikre, at den ligestilling også bliver garanteret inden for andre trossamfund, når det nu er Folketinget, der også lovgiver for de for folkekirken afvigende trossamfund?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-02-06:
Altså, vi har jo en særlig situation, i og med at vi ligger i forhandlinger, og når man forhandler, er det jo godt at have tillid til hinanden.
Sådan som jeg ser det, har ministeren ikke haft tillid til sine forligsparter, i og med at hun bare har orienteret os knap en dag før og så ellers kører løs med et storskalaprojekt, som det jo egentlig er.
Men lad os lige kigge nærmere på det der med forsøgene, for det er jo rigtigt, at ministeren ifølge folkeskoleloven har lov til at sætte forsøg i gang.
Det har hun jo.
Men jeg har kigget lidt på alle de forsøg, der er sat i gang, og som ministeren har givet tilladelse til.
Det er i et svar givet til Enhedslisten tidligere.
Det, der er interessant, er jo, at mange af forsøgene kommer fra kommunerne selv, og i de store forsøg er det som en udløber af udfordringsretten.
Jeg kan ikke se nogen større forsøg, som ministeren har sat i gang, som ligner det her, hvor det er 200 skoler, dvs. en syvendedel af landets folkeskoler, der er involveret i noget så kontroversielt for mange partier som modersmålsbaseret undervisning.
Så mener ministeren virkelig, at hun har overholdt praksis, når man kigger på, hvad der ellers er søsat?
Manu Sareen (RV), 2013-02-06:
Jeg synes også, jeg har svaret, så godt jeg kunne.
Ordføreren undrer sig over forskellige ting.
Jeg har bidt mærke i, at ordføreren undrer sig over rigtig meget.
Jeg bliver kaldt herned, og jeg svarer også, hver gang ordføreren undrer sig over de forskellige ting.
Det kan jeg også godt lide, for det er jo, ud over at det er mit arbejde, selvfølgelig også en glæde at diskutere med ordføreren.
Men det er en glædelig dag.
Det er jo fuldstændig rigtigt.
Og det er også fuldstændig rigtigt og meget, meget smukt fanget af ordføreren i spørgsmålet, at muslimske homoseksuelle og homoseksuelle fra andre trossamfund kan blive gift, og dermed sikres ligestilling.
Det er lige præcis det, der gør, at det er en glædens dag.
Jeg var rigtig, rigtig lykkelig den dag.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-06:
Hvorledes finder ministeren, at Kulturstyrelsens afslag til Vendsyssel Historiske Museum på at indstille museet til også fremover at drive selvstændig bygherrebetalt arkæologi er i overensstemmelse med den forrige ministers udlægning af Kulturstyrelsens rolle i forhold til de enkeltes museers drift, i ministerens besvarelse af Kulturudvalgets spørgsmål nr. 20 til lovforslag nr. L 24?
Skriftlig begrundelse
Af den tidligere kulturministers besvarelse af Kulturudvalgets spørgsmål nr. 20 til lovforslag nr. L 24 fremgår bl.a. følgende: »Museerne skal opleve, at de kriterier, de bliver bedømt ud fra ved kvalitetsvurderingerne, er meningsfulde kriterier, der understøtter museernes arbejde.
Det er generelt mit indtryk, at museerne oplever dialogen om kvalitetsvurderingerne som positiv, men der er et løbende behov for at sikre åbenhed og gennemsigtighed i forhold til, hvad museerne vurderes ud fra.
Heri ligger naturligvis også, at kriterierne ikke må have en karakter, så museernes autonomi eller mulighed for at tilpasse sig lokale vilkår og behov forsvinder.
Kriterierne skal give mening for alle museer i et museumslandskab, som skal blive ved med at være mangfoldigt, for netop mangfoldigheden er en af det danske museumslandskabs helt centrale styrker.
Normer og retningslinier skal derfor have karakter af overordnede målsætninger, der rummer høj grad af mulighed for individuelle valg i forhold til museets planlægning, drift og udvikling.
Dette vil være udgangspunktet for Kulturstyrelsens arbejde med kriterier for kvalitet og bæredygtighed«.
Lars Barfoed (KF), 2013-02-06:
Finder ministeren det rimeligt, at offentlige biblioteker alene i 2013 planlægger at bruge over 5 mio. kr. på at stille mere end 10 millioner musiknumre gratis til rådighed på nettet, når man bl.a. tager i betragtning, at lignende ydelser stilles til rådighed af private leverandører?
Mødet er udsat.
Manu Sareen (RV), 2013-02-06:
Jeg er i den her sag fuldstændig enig med Præsteforeningen, som jeg går ud fra spørgeren også selv er medlem af.
Grunden til, at jeg går ud i den her sag, er i al sin enkelhed, at jeg bliver spurgt i den her meget, meget atypiske sag, og det må jeg selvfølgelig gerne gøre.
Det kan godt være, at spørgeren ikke kan lide, at jeg går ud og gør det, men det er jo ikke mit problem; det er jo egentlig spørgerens problem.
Jeg må forholde mig til det, og jeg må især forholde mig til det, fordi det netop er atypisk.
Jeg har ikke oplevet en sådan situation tidligere, ikke på nogen som helst måde.
Christian Langballe (DF), 2013-02-06:
Altså, nu vil jeg så godt lige rejse et spørgsmål, nemlig hvem det egentlig er, der øver sindelagskontrol.
For når kirkeministeren går ud til et lille jysk menighedsråd og på den måde begynder at være smagsdommer i forhold til, hvad kirkeministeren mener man kan skrive i et stillingsopslag, så mener jeg altså, at kirkeministeren her er inde at blande sig i noget, som kirkeministeren burde blande sig uden om.
Jeg tilføjer så: Er det helt uforståeligt, at et menighedsråd så at sige gerne vil skærme sig mod at ansætte en præst, der så efterfølgende, som Thorkild Grosbøll gjorde, går ud og siger, at han ikke tror på en skabende og opretholdende Gud?
Er det helt urimeligt, at et menighedsråd stiller et sådant spørgsmål?