Mike Legarth (KF), 2014-04-29:
Først og fremmest kan jeg forsikre, at der fra konservativ side er opmærksomhed på rigsfællesskabet.
Jeg synes også, at den tale, jeg her har holdt, dokumenterer, præciserer, at vi tager det her meget alvorligt, og at vi medvirker, så godt vi overhovedet kan, til at få det til at fungere så ypperligt, som det nu er muligt.
Med hensyn til de udfordringer, der er, og den problemstilling, der bliver fremsat, er det jo en svær løsning, der er blevet debatteret intenst hele dagen, til det emne, og jeg har ikke det færdige svar.
Tak, fru formand.
Det er derfor afgørende, at alle dele af rigsfællesskabet føler sig godt tilpas i fællesskabet, og at hver part tager hensyn til de andre parter i dette fællesskab.
Er det ikke tilfældet, vil det gå i opløsning.
Det vil være skidt for Danmark, for med rigsfællesskabet spiller vi sammen en rolle, vi aldrig kan spille hver for sig.
Danmark vil blive mindre, og alt afhængigt af verdenssituationen vil Grønland og Færøerne blive mere udsatte.
Vi ser jo netop nu, hvordan ændringer i Ruslands optræden over for dets naboer kan få virkning for os alle sammen, herunder ikke mindst med tiden skabe spændinger i forhold til Arktis og Atlanterhavet.
For Grønlands og for Færøernes vedkommende er rigsfællesskabet en paraply mod trusler og aggressioner i en spændt verdenssituation.
Derfor er det også vigtigt, at Grønland og Færøerne får en mere fremskudt plads i den danske undervisning, hvor de vel stort set er fraværende.
Det er vigtigt, at der kommer mere samkvem mellem borgerne i alle dele af rigsfællesskabet.
Og her gælder det jo først og fremmest, at danskerne ved for lidt om Grønland og Færøerne og besøger dem i alt for begrænset omfang.
Tag derop, der ligger fantastiske oplevelser og venter.
Både Grønland og Færøerne har ondt i økonomien.
En øget turisme kan hjælpe på det, og især for Grønlands vedkommende er den i vækst, men det betyder også, at risikoen for ulykker til havs er stigende, ikke mindst når sejlruterne i takt med isens smeltning kan gå længere mod nord.
Derfor er det vigtigt, at søkortene færdiggøres, og meget gerne i et hurtigere tempo, end det er tilfældet i dag.
Og det er vigtigt, at vi har en klar opgavefordeling i forbindelse med eftersøgning og redning.
I denne forbindelse er det væsentligt, at aftaleparterne implementerer de aftaler, der også er indgået i Nordisk Råd og mellem de arktiske fem.
En anden forbedring af økonomien kunne være at få mere ud af den grønlandsk-dansk-amerikanske Joint Committee, som blev sat i verden i forbindelse med Igalikuaftalen fra 2004, og jeg vil egentlig godt spørge statsministeren om, hvordan det nu går med den.
Den skulle jo give Grønland en øget økonomisk aktivitet og flere forsknings- og uddannelsesmuligheder.
Mens vi er ved økonomien, vil jeg sige, at det også er af stor betydning, at vi undgår en bankkrise, som Færøerne oplevede i begyndelsen af 1990'erne, og derfor er det godt, at der er iværksat et samarbejde om det.
Økonomisk er fiskeriet afgørende for både Grønland og Færøerne, og derfor må Danmark være behjælpelig med at få de relevante aftaler på plads, ligesom vi skal hjælpe dem med de frihandelsaftaler, de efterspørger.
Vi skal støtte Grønland i hvalfangstsspørgsmålet, hvor vi jo hidtil forgæves har forsøgt at få Hvalfangstkommissionen til at forstå, at hvis den ikke tillader videnskabeligt godkendt bæredygtig fangst, vil denne kommission falde fra hinanden, og så er der ingen garanti for bæredygtig hvalfangst.
Vi skal også hjælpe Grønland i spørgsmålet om eksport af sælprodukter.
Sælen fanges bæredygtigt i Grønland – og med anerkendte metoder.
Det grønlandske sælskind kan være et brand, som medvirker til, at disse sælskindsjakker og -frakker kan bæres uden dårlig samvittighed.
Hertil kommer, at vi naturligvis skal fjerne alle de hindringer, der ligger i vejen for et normalt samkvem mellem alle delene af rigsfællesskabet, hvilket alle i Folketinget for nylig tilsluttede sig, ligesom vi skal fjerne de relevante grænsehindringer inden for det nordiske samarbejde.
I forbindelse med rigsfællesskabets forhold til omverdenen er spillereglerne jo fastsat i grundloven, som ikke står foran en ændring.
Vi må leve med den, vi har, og inddrage Grønland og Færøerne, når deres forhold er til forhandling internationalt eller berøres af internationale forhold.
Men hvad angår uran og visse sjældne jordarter, forbliver det fortsat den danske regering, som har det sidste ord, hvis eksporten af disse risikerer at få udenrigs- og sikkerhedspolitiske konsekvenser.
Vi kan ikke sætte rigsfællesskabets sikkerhed på spil, hverken på kort eller lang sigt, men det er godt, at der er en dialog og et samarbejde herom.
Konkluderende for Det Konservative Folkeparti kan jeg kun gentage, at vi skal beskytte, bevare og udvikle rigsfællesskabet, og det er til gavn for alle dele af og alle borgere i rigsfællesskabet.
Vi støtter naturligvis forslaget til vedtagelse, som vi selv er medforfatter af.