runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2016-02-12:
Jeg tror, det kommer lidt an på, hvad det er.
Men altså, med sin retorik kan man jo mystificere og hemmeliggøre noget, der i virkeligheden ikke er hemmeligt og ikke er interessant.
Man kan tage sådan noget som offentlighedsloven, som vi jo har haft en lang diskussion om – den skal vi ikke have i dag.
Altså, generelt er jeg tilhænger af åbenhed, men jeg er også tilhænger af, at når man er åben og lægger tingene frem, må man kunne forvente, at folk bruger de oplysninger på ordentlig vis.
Og der kan man bare konstatere, at de i nogle tilfælde, i hvert fald i forbindelse med de åbne skattelister, er blevet brugt til noget, som ikke er fair over for de virksomheder, der er tale om.
Malou Lunderød (S), 2016-02-12:
Vi har jo heldigvis en masse virksomheder her i Danmark, som tjener gode penge, og som også betaler deres skat og dermed bidrager til vores fælles velfærdssamfund.
Og mit synspunkt er, at de vel ikke kan have noget imod de her åbne skattelister.
Men jeg vil egentlig gerne stille ministeren et fuldstændig klart spørgsmål.
Ministeren snakker om det her med negativ retorik, og der er også andre, der har talt om det her problem med mytedannelser.
Så jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren mener, at der er størst sandsynlighed for mytedannelser, når noget er åbent og gennemsigtigt, eller når noget er lukket.
Karsten Lauritzen (V), 2016-02-12:
Men det er jo som sagt en debat, som jeg gerne vil gå konstruktivt til.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at det her er oplysninger, der allerede ligger, og at man, hvis man lukker de åbne skattelister, kan gå ind i alle virksomheders regnskaber og se, hvad de har tjent og hvad de så har betalt i skat.
Så det gør ikke rent faktuelt den store forskel.
Jeg synes, det er nogle relevante spørgsmål og tanker, som hr. René Gade rejser, og dem vil jeg gerne gå konstruktivt til.
Så i forhold til at styre medierne: Ja, det kan man godt som regering have lyst til, når man ser, at de ikke omtaler os så positivt, som vi godt kunne tænke os.
Men det kan være svært, og det er måske også meget godt.
René Gade (ALT), 2016-02-12:
Men så er det vel også på en måde et spørgsmål om, hvem der har ansvaret for, at de her tal bliver brugt på en fornuftig måde.
Det kunne da godt være noget, man skulle give hinanden hånd på, at når tallene, hvis de ellers får lov til at blive stående, så ligger der, er der ikke i nogen af partierne nogen interesse i at gøre sådan, at de skal blive truet med at blive gjort offentlige igen simpelt hen ved at bruge dem på en massiv partipolitisk måde.
Det kunne da godt være noget af det, man tog med.
Men ellers er det jo medierne, vi lidt taler om her.
Det er jo også deres gengivelse af de tal, der nogle gange bliver lidt voldsomt vinklede, og det synes jeg ikke skal være grund til, at vi lukker skattelisterne.
Er det så ikke en debat, vi skal tage med medierne og med partierne her på Christiansborg om, hvordan vi bruger de tal, vi får stillet til rådighed?
Det kan da ikke være rigtigt, at vi skal lukke ned for sådan helt standardtal fra en virksomhed, der jo egentlig bare beskriver virksomhedens virkelighed i den verden, den nu engang lever i.
Det kan da ikke være rigtigt, at vi skal lukke ned for det, fordi vi er bange for, at folk vil misbruge den viden.
Så jeg tænker: Kunne vi ikke tage den frygt på os og sige, at som politikere er det vores opgave at sikre nuancerne?
Og nuancerne kommer ikke ved at lukke det ned.
Karsten Lauritzen (V), 2016-02-12:
Jo, det vil jeg da gerne se konstruktivt på, hvis det er det, et flertal i Folketinget ønsker.
Jeg synes generelt, at åbenhed er godt, men det giver jo en forpligtelse til, at man bruger de oplysninger, man får, på ordentlig vis.
Det her er måske også et svar til hr. Rune Lund, for Enhedslisten og et fremtrædende og i øvrigt dygtigt medlem af Enhedslisten, hr. Frank Aaen, har en hjemmeside, der hedder »Multinasserne«, og det synes jeg ikke er den rigtige retorik at bruge.
Men hvis man kan blive enige om, hvad tingene skal bruges til, og den åbenhed, der er, i øvrigt respekteres, så synes jeg da godt, man kan overveje at se på, om man kunne lave nogle ting om.
Det vil jeg som sagt se konstruktivt på.
I december tog jeg som skatteminister det initiativ i forbindelse med offentliggørelsen af de åbne skattelister at invitere nogle af de største bidragydere ind.
Det var først og fremmest for at sige tak, fordi de bidrager så meget til det danske samfund, men også for at tage en drøftelse med dem om, hvordan vi kan sikre, at endnu flere virksomheder betaler selskabsskat og bidrager til samfundet.
René Gade (ALT), 2016-02-12:
Jeg tænker, det er positivt, at der langt hen ad vejen er stor enighed om, hvad det er, der er godt og skidt ved sådan et forslag her.
For jeg hører jo egentlig, at ministeren også ønsker åbenhed, men at man ikke ønsker, at der er virksomheder, der skal udstilles på et falsk grundlag.
Og det er egentlig det, som vi i Alternativet har imod forslaget fra Liberal Alliance.
For vi kan egentlig godt sympatisere med ønsket om netop at komme det til livs, altså det her med, at nogen bliver udstillet på en uretfærdig måde.
Det er jo nærmest hele fundamentet for, at vi er her, at vi skal sikre, at tingene sker på ordentlig vis.
Men det er i vores øjne lidt uambitiøst at sige, at man så skal lukke de her åbne skattelister, hvis ønsket egentlig er noget helt andet.
Altså, ønsket er at sikre, at der ikke er virksomheder, der bliver udstillet på et forkert grundlag, og der kunne jeg da godt tænke mig at følge op på Enhedslistens ordførers idé om, om man kunne gøre det bedre, om man kunne skabe større synlighed for, hvad det egentlig er, der bliver bidraget med.
Et helt simpelt forslag kunne jo være, om man kunne supplere de her standardtal, der ligger i dag, med, at virksomhederne fik lov til at byde ind med 50 ords fritekst om, at det har man simpelt hen valgt af den og den årsag, og at man i 2018 har en forventning om, at det vil blive sådan og sådan.
Hvis vi bare lukker dem ned, er der ingen historie.
Så kunne man ikke netop sige, at det er den mulighed, vi skal fastholde, i stedet for at lukke ned, sådan at frygten forbliver?
Karsten Lauritzen (V), 2016-02-12:
Jeg tror, der er mere effektive måder, hvorpå vi kan hjælpe ulandene med at få gjort noget ved deres skattebetaling og deres skatteindkrævning, og der kan SKAT jo spille en rolle.
Rune Lund (EL), 2016-02-12:
Det er rigtigt, at SKAT har nogle meget store udfordringer for tiden.
Som det også er skatteministeren bekendt, er det min og Enhedslistens klare holdning, at de problemer primært er opstået, ved at SKAT er blevet sparet i stykker igennem de sidste 10 år af skiftende regeringer, og at det også er et problem, at SKAT i 2016 faktisk ikke engang har det budget, som SKAT havde i 2015.
De problemer, man havde i 2015, bærer man jo videre med i 2016 i forhold til den budgetramme, SKAT har arbejdet med.
Så vi vil altid være meget positivt indstillet på at se på, hvordan vi kan tilføre SKAT flere ressourcer, for det er helt akut og nødvendigt.
Vi vil som sagt gerne se på muligheden for at kunne udvide de her skattelister, og jeg vil gerne sige, hvorfor jeg egentlig synes, de er vigtige i en større sammenhæng.
Mange ulande har jo problemer med, at der ikke bliver betalt skat i disse lande, så ved at vi har en åben skatteliste, går vi faktisk også foran i forhold til sådan en land til land-baseret tilgang, hvor man netop offentliggør den her slags tal.
Og der vil jeg høre, hvad skatteministeren egentlig mener om, at ulandene med sådan nogle skattelister her faktisk kan få et redskab til, at de bedre kan holde på de skatteindtægter, som i øjeblikket er meget svære at holde på for ulandene.
Karsten Lauritzen (V), 2016-02-12:
Jamen hvis det er noget, et flertal i Folketinget ønsker at se på, vil jeg ikke være afvisende over for det.
Jeg tror, min største bekymring er, at man skal passe på ikke at bruge rigtig mange af SKATs ressourcer på at lave noget, som ikke har den store effekt og kun vil blive brugt i meget begrænset omfang.
Men man kan jo forestille sig en række måder, hvorpå man kan udvide de åbne skattelister, hvis man vil det, men som skatteminister er det ikke noget, jeg bruger energi på.
Jeg bruger det meste af min energi på at løse nogle af SKATs problemer og få ryddet lidt op i nogle af de problemer, som har hobet sig op over en årrække.
Det skal man være som en et parti-mindretalsregering.
Så vil jeg bare til sidst sige, at jeg ikke betragter mig som liberalist, men som liberal.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-02-12:
Nej, udgangspunktet er jo, at vi har den aftale, hvor der er åbne skattelister, og den står vi helt ved.
Men som jeg nævnte, kan der være nogle problematiske situationer, hvor det kan give et forkert billede, altså hvor nogle journalister eller medier kan vælge at hænge et selskab ud på et forkert grundlag.
Der vil jeg gerne være med til at kigge på om man på en eller anden måde kan rette det til, så man får et andet billede af det, og måske også prøve på at ændre på historiefortællingen, så man ikke bruger det til at lave f.eks. multinassere.
Men vi står jo fuldt ud ved den aftale, vi lavede i 2014, så målet er ikke at gå væk fra, at der skal være åbenhed på det her område.
Jeg håber, at det nogenlunde er svar på det.
Karsten Lauritzen (V), 2016-02-12:
Nej, det kan jeg ikke afvise.
Men jeg tror det ikke, og det vælger jeg så at agere på.
Man kunne også fremføre det samme synspunkt, altså at alle danskeres skattebetaling skulle være offentlig.
Det vil vi ikke, og det tror jeg heller ikke er den rette vej at gå.
Jeg har forstået, at for mange år siden offentliggjorde man i Berlingske Tidende de 100 største private bidragydere, og der var sådan lidt konkurrence om at komme med på den liste.
Den vej kunne man selvfølgelig også vælge at gå.
Jamen det kan man jo godt vælge at gøre.
Og igen vil jeg sige, at jeg sådan set i den her sag lytter til, hvad et flertal i Folketinget gerne vil.
Venstre havde et meget klart synspunkt, da vi var i opposition, og jeg er tilhænger af, at det, vi mente, da vi var i opposition, skal vi også mene, når vi er i regering, hvis det fortsat er fornuftigt.
Og det er det altså på det her område, og derfor kan vi støtte Liberal Alliances forslag.
Men hvis der ikke er flertal for det, kan man jo se, om man kan finde et flertal for at gøre noget andet.
Det vil jeg som sagt gå konstruktivt ind i ud fra sådan en grundbetragtning om, at jeg ikke rigtig synes, det er klædeligt for Folketinget sådan i meget stort omfang at slås om enkeltting.
Altså, så kommer der en rød regering, og så gør man noget med et meget smalt flertal, og så kommer der en blå regering, der ruller det tilbage, og så kommer der en rød regering igen.
Jeg vil gerne som skatteminister lave lovgivning, som er langtidsholdbar, og hvis man kunne lave en langtidsholdbar model for det her, er det noget, vi vil gå konstruktivt ind i.
Men vi fraviger ikke vores grundsynspunkt om, at man ikke skal kunne hænge virksomheder ud.
Anne Paulin (S), 2016-02-12:
Jeg forstår grundlæggende ikke, hvad ministerens problem er med de her åbne skattelister, og hvorfor det skulle være et udtryk for en form for forfølgelse af erhvervslivet.
Ministeren nævner selv selskabet 3, som rigtignok havde en dårlig sag.
Men der kom vi jo netop til bunds i, hvad det handlede om, og det endte med, at selskabet ikke længere blev hængt ud.
Og det vil man jo kunne gøre gang på gang, fordi der er åbenhed.
Hvad er ministerens problem med de her åbne skattelister, og hvorfor er det, at det bliver betragtet som en form for forfølgelse?
Lea Wermelin (S), 2016-02-12:
Nu tager ministeren fat i det her med en målbar effekt.
Dem vil vi selvfølgelig gerne have flest mulige af, og der har vi jo valgt at tage det her med åbne skattelister med i vores aftale.
Nu siger ministeren, at der ikke er nogen målbar effekt.
Men kan ministeren afvise, at det kan være et element i forhold til, at flere virksomheder sådan set betaler den skat, de skal?
Karsten Lauritzen (V), 2016-02-12:
Jeg tror ikke på, at der er nogen målbar effekt i forhold til skattely og så de åbne skattelister.
Det gør jeg ikke.
Som sagt findes der jo ikke nogen undersøgelser af, om det har øget skattebetalingen.
Man kan ikke udelukke, at det er sket, men det findes der altså ikke nogen undersøgelser af.
Så nej, den lighed mellem de to ting mener jeg ikke man kan se.
Lea Wermelin (S), 2016-02-12:
Tak for det.
Senest blev de åbne skattelister jo ændret med aftalen tilbage fra december 2014, som jeg står med her, om en styrket indsats mod skattely.
Det var en aftale, som Socialdemokratiet var med i og også er rigtig glade for, og det er jo, fordi vi mener, at det er en stor udfordring, når det er sådan, at der er virksomheder, der ikke betaler skat.
Derfor har vi også lyst til at være meget aktive i kampen for at sikre, at flest mulige virksomheder sådan set lever op til reglerne, fordi det både gavner samfundet og velfærden.
Så jeg vil sådan set bare høre ministeren, om ministeren ikke er enig i, at de åbne skattelister kan være et redskab i forhold til netop at bekæmpe skattely.
Karsten Lauritzen (V), 2016-02-12:
Det grundsynspunkt fra fru Merete Riisagers side kan jeg godt følge.
Merete Riisager (LA), 2016-02-12:
Er ministeren så ikke også enig med mig i, at hvis man bare har et minimum af indsigt i det, man kan kalde købmandskab, så må man regne med, at når der er en virksomhed som 3, som bliver udsat for en hetz, som viser sig at være fuldstændig uberettiget, så kan der meget vel være andre virksomheder, som kan frygte at blive udsat for den samme hetz?
Og hele deres strategi i forhold til omdømme gør så, at de er nødt til at bruge ressourcer osv. for at imødegå en sådan risiko.
De risici kan vi jo som samfund slet ikke være interesseret i at udsætte virksomhederne for på den måde.
Vil ministeren ikke give mig ret i, at der i hele den her debat simpelt hen er en manglende præmis, nemlig forståelsen af, at offentligt og privat slet ikke er det samme?
Og vil ministeren ikke give mig ret i, at det er sådan, at når vi f.eks. kræver åbenhed af staten, kommunen og skolerne, så er det, fordi det er offentlige myndigheder eller organisationer, som vi betaler skattekroner til, for at de leverer en eller anden ydelse, og at vi der ønsker gennemsigtighed, men at denne gennemsigtighed hverken kan ramme staten, kommunen eller skolen på den måde, at de går konkurs?
Det kan ikke lade sig gøre, hvorimod en privat virksomhed netop er privat, og at den, hvis den tvinges til at lægge data frem, som så bliver brugt uretmæssigt imod den, så kan miste sin virksomhed.
Jeg efterspørger simpelt hen bare, om ministeren er enig med mig i den præmis, at der er en total misforståelse i forhold til, at der altså er en helt kæmpe forskel på, om noget er offentligt eller privat.
Karsten Lauritzen (V), 2016-02-12:
Nej, jeg ønsker sådan set ikke mere lukkethed.
Men jeg tager ned, at de her åbne skattelister har været brugt på en måde, som jeg som Venstremand ikke synes man skal bruge dem på, og at de har været brugt til at hænge nogle virksomheder ud.
Det er min analyse af det.
Socialdemokratiets analyse kan jo så være en anden.
Jeg vil bare sige, hvis vi tager og kigger på offentlighedsloven igen, at der var Socialdemokratiet og Venstre enige om, at der var nogle ting, som det er fair at man kan få aktindsigt i, og som der kan gives mere aktindsigt i.
Anne Paulin (S), 2016-02-12:
Skal jeg forstå det sådan, at vi så på grund af mediernes manglende evne til at forstå en sag i dybden, skal indføre mere lukkethed om de her skatteregler for virksomheder som opererer i Danmark?
Karsten Lauritzen (V), 2016-02-12:
Min analyse af det, hvis jeg kigger på, hvad skattelisterne er blevet brugt til, og hvad nogle har brugt dem til – og jeg må sige, at jeg har fulgt den her debat, der har været om 3, og jeg følger meget med i medierne – er, at jeg må sige, at omtalen af, at de blev hængt ud, var noget større end korrektionen, da det så kom frem, at det bl.a. skyldtes, at man havde lavet nogle fuldstændige lovlige fradrag af store investeringer, jeg tror, det var i teleudstyr.
Så jeg tror, der er nogle virksomheder, der vil sige – det ville jeg i hvert fald gøre, hvis jeg var 3 – at de er lidt kede af, hvordan de åbne skattelister blev brugt i det tilfælde.
Det kan selvfølgelig være, at de ikke er det, men udefra syntes jeg det så meget ud, som om de blev hængt ud, og da det så kom frem, at der faktisk ikke var grundlag for at hænge dem ud, blev det omtalt i noget mindre omfang.
Det er jo, kan man sige, sådan, medier er, altså at korrektionerne aldrig bliver så store som sensationshistorierne, og det er jo selvfølgelig en relevant debat at tage, om man kan gøre noget ved det.
Men det løser vi i hvert fald ikke med det her beslutningsforslag.
Jeg tror, at vi, på trods af den debat, der f.eks. har været om offentlighedsloven, er et af de samfund i verden, hvor der er mest offentlighed og gennemsigtighed i forhold til, hvordan den offentlige sektor hænger sammen.
Og det skal der fortsat være, og det kan også være, at der på nogle områder skal være mere åbenhed og mere offentlighed.
Men i forhold til det private stiller det sig jo anderledes, og lige så vel som det, jeg foretager mig som enkeltperson, hører privatlivets fred til, så er det, jeg foretager mig som politiker, selvfølgelig legitimt at få indsigt i.
Og der handler det om at finde det rigtige snit og i hvert fald ikke indbyde nogen til at bruge noget – i det her tilfælde de åbne skattelister – til at lave en udstilling af virksomheders skattebetaling, som ikke er legitim og fair over for dem.
René Gade (ALT), 2016-02-12:
Jeg startede med at tænke, at jeg ikke ville stille det her spørgsmål, fordi jeg syntes, at det næsten var for polemisk, at det var at trække fronterne for skarpt op, men jeg synes egentlig – og der må ordføreren korrekse mig – at det er ret klart netop nu, hvor vandene skilles, at der, hvor vi har nogle bange anelser i forhold til, hvad det er for en type virksomheder, vi trækker til Danmark, hvis det er nogle virksomheder, der bliver påvirket positivt i forhold til at vælge Danmark, fordi vi ikke offentliggør de her skattetal.
Hvis vi fjerner skattetallene fra det åbne, har man i Liberal Alliance en idé om, at så vil det være mere fordelagtigt for nogle virksomheder at vælge Danmark.
Og så er det, at jeg stiller spørgsmålet, som jeg forsøgte til at starte med, men som jeg kunne se på ordføreren var lidt knudret: Hvad er det for en type af virksomheder, der ville vælge Danmark uden åbne skattetal, men som ikke ville vælge Danmark, hvis der var åbenhed om skattetallene?
I Alternativet tror vi, det er nogle virksomheder, som vi egentlig ikke er så interesserede i er i Danmark, hvis de ikke kan tåle, at der er åbenhed om skattetallene.
Merete Riisager (LA), 2016-02-12:
For det er selvfølgelig vigtigt for virksomheder, at de kan være et sted, hvor der stort set ingen korruption er.
Det er også vigtigt, at man er et sted, hvor man kan regne med, at det, myndighederne siger, også er det, der kommer til at ske.
Men det er i høj grad også vigtigt, at man faktisk kan tjene nogle penge.
Så når vi har et skatteklima, som er så fjendtligt – og her udgør skattelisterne en mindre del, det er jeg klar over, men dog trods alt en fjendtlig del – så har det en betydning for, om folk har lyst til at investere i Danmark, og dermed også for det Danmark, vi skaber for kommende generationer.
Rune Lund (EL), 2016-02-12:
Men skatten, der bliver krævet ind, bruger vi jo netop til at få et stærkt samfund, til at få en god infrastruktur, til at få gode uddannelser, til at få gode hospitaler – noget, som jo også kommer virksomhederne til gavn.
Hvis vi nu tager World Economic Forum, er det jo faktisk sådan, at på World Economic Forums toptyveliste over lande med den bedste konkurrenceevne, ligger Danmark i øjeblikket på tolvtepladsen i rapporten, der dækker 2015-2016.
Og det er et skridt op
året før lå vi som nr. 13. Og vi kan tage masser af andre internationale undersøgelser, som viser, at Danmarks konkurrenceevne ligger i top.
Og det er jo netop, fordi vi har et stærkt velfærdssamfund, som er finansieret af skat, og her er det også bare vigtigt, at dem, som har allerflest penge og tjener allermest, de store multinationale koncerner, også bidrager til fællesskabet og ikke laver aggressiv skattetænkning.
Merete Riisager (LA), 2016-02-12:
Det er ikke noget, vi diskuterer ret meget.
Der er lige for nylig kommet en ny rapport fra World Economic Forum, som viser, at det er rigtigt nok, at vi har gode uddannelser, og at vi har gode veje – og det er fint, men vi har altså et skattetryk og en kompleksitet i vores skattelovgivning, som er fjendtlig over for virksomheder.
Og det betyder, at hr. Rune Lunds børn og mine børn kommer til at vokse op i et land, som på skatteområdet er ganske fjendtligt over for investeringer.
Og det kommer dem til skade, fordi det giver færre muligheder i deres opvækst; det giver et mindre rigt land.
Det er jeg meget optaget af.
Og det kan godt være, at man ikke er så optaget af det i Enhedslisten, men det er vi i Liberal Alliance.
Rune Lund (EL), 2016-02-12:
Der synes jeg der er en manglende sammenhæng.
Det er en oplysning, som man jo ikke kan se ud af en stor multinational koncerns årsregnskab.
Vi kan som eksempel tage A.P. Møller - Mærsk A/S, som i 2013 i sit årsregnskab skriver, at man har betalt 18,2 mia. kr. i skat.
Men vi kan samtidig se af de åbne skattelister, at A.P. Møller - Mærsk A/S har betalt 60,7 mio. kr. i skat i 2013.
Er det ikke interessant, at man på den måde får et mere præcist indblik i, hvad det er, der rent faktisk bliver betalt i skat, f.eks. af en virksomhed som A.P. Møller - Mærsk A/S?
Merete Riisager (LA), 2016-02-12:
Der er en kæmpe forskel.
Vi har ikke krav på at vide alt, hvad det er, de gør i en virksomhed, så længe de overholder loven.
Det er to fuldstændig forskellige ting, og der er der altså en forskel.
Det er jo de selv samme mennesker, der pisker en stemning op.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-12:
Det generer ikke mig, skal jeg sige.
Men der er jo f.eks. virksomheder som McDonald's, som faktisk har været ude at rose de her skattelister.
Det er bare for at sige, at billedet måske er lidt mere bredt, end ordføreren giver udtryk for.
Jo, men det er jo ikke altid, at man synes, det er rart at blive set efter i sømmene
Der er også ministerier, som gerne vil lukke ned, ved vi, med mørklægningsloven, og det her er jo et område, hvor Liberal Alliance faktisk har indtaget en progressiv linje i forhold til åbenhed.
Men det er jo i samfundets interesse, at vi har en stor åbenhed, og at borgerne har en stor indsigt i f.eks. den her type oplysninger.
Merete Riisager (LA), 2016-02-12:
Jeg vil overhovedet ikke påstå, at jeg kan gøre mig til talsperson for virksomheder, men jeg vil dog vove den påstand, at jeg har arbejdet for en hel del flere danske virksomheder end hr. Pelle Dragsted, og det er sådan, at danske virksomheder sjældent vil gå ud og brokke sig.
De vil meget sjældent gå ud og brokke sig over noget som helst, bl.a. fordi de ikke ønsker at fremstå som klynkerøve, og de ønsker heller ikke at skade deres eget brand, men når man alligevel laver opgaver for dem, kan man spørge dem stille og roligt, hvordan de egentlig har det med det her, og der vil jeg vove den påstand, at rigtig mange virksomheder ikke ønsker at blive hængt ud for noget, som de ikke har gjort.
Selvfølgelig gør de ikke det.
Det er skadeligt for deres brand.
Det er private virksomheder, de har en forretning, de skal drive, og vi skal ikke genere dem.
Vi skal bare sørge for, at de overholder loven.