runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2008-12-10:
Jeg forstod på hr. Ole Sohn, at SF er ret utilfreds med den finanslov, der ligger på bordet, og som vi snart skal stemme om.
Derfor følgende spørgsmål: Når SF er utilfreds med finansloven, hvorfor stemmer man så for den, som man har tilkendegivet, at man vil?
Jeg spørger, fordi jeg har fornemmet det sådan, at SF og Enhedslisten gennem tiden har været meget enige om, at afstemningen om finansloven i virkeligheden er en principafstemning, der handler om, hvorvidt man synes om regeringens politik eller man ikke synes om regeringens politik og gerne vil prøve at få den forandret.
Hvorfor er der kommet det skift i SF's holdning til, hvordan man stemmer om finansloven?
Ole Sohn (SF), 2008-12-10:
Jamen er det ikke fantastisk, at vi ønsker nogle forandringer i samfundet?
Det står vi åbent ved, og det forsøger vi sådan set at advokere for i en sådan grad, at vælgerne opfatter det og giver os en støtte til det.
Vi synes også, at det er flot, når statsministeren på Venstres landsmøde snakker om, at nu skal det liberalistiske parti Venstre stå i spidsen for en grøn revolution.
Selv Venstre er blevet et revolutionært parti, så der sker mange forandringer.
Statsministeren var i New York i september måned, hvor han lukkede Wall Street med himmelvendte øjne, og så sagde han: Nu må denne krise ikke føre til, at man begynder at regulere på kapitalbevægelserne og styre markedskræfterne.
Så går der 14 dage eller 3 uger, og så ser han, at hele det internationale samfund erkender, at en liberalistisk økonomi under ingen omstændigheder er ansvarlig nok til at kunne sørge for at lede et samfund.
Der skal regulering til.
Jeg synes da som socialist, som repræsentant for Socialistisk Folkeparti og som folkesocialist, at det er imponerende, at nogle af de holdninger, vi står for, breder sig så langt ind i andre partier, at selv landets statsminister fra det liberale - man kan så diskutere, hvor liberalt det er - eller liberalistiske parti Venstre nu også kan se, at der er nogle positive sider ved at regulere markedskræfterne, fordi de ikke er i stand til at optræde ansvarligt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-12-10:
Men grunden til, at det her er så stort - altså virkelig, ikke polemisk, det er stort, at Socialistisk Folkeparti nu bekender sig til hele grundlaget for den finanslov, vi har til behandling - er jo, at det er noget, der understreger den forvandling, Socialistisk Folkeparti har været inde i.
Jeg tror stadig væk, at Socialistisk Folkepartis principprogram fra 2003 står ved magt, og der står følgende, og jeg citerer fra programmet - der står så godt nok SF, og det siger jeg så: »SF vil en grundlæggende ændring af samfundet. …
Det forudsætter en revolutionær proces, hvor et flertal i befolkningen gradvis afskaffer kapitalismen.«
Der står senere, at den »langsigtede konsekvens vil være en egentlig afskaffelse af den kapitalistiske magtstruktur.«
Det er fra Socialistisk Folkepartis program, det ved man, det står i programmet, og så hører man hr. Ole Sohn i dag vedkende sig at stå bag hele fundamentet til finansloven for 2009!
Ole Sohn (SF), 2008-12-10:
Men vi kan jo slet ikke leve op til vores socialistiske principper, efter at Bushregeringen og andre er begyndt at nationalisere banker og sådan noget, så vi er langt bagefter.
Det, jeg siger, er, at vi naturligvis altid har stået bag, at sygeplejersker og offentligt ansatte i det hele taget skulle have deres lønninger, og det er jo en stor del af hele fundamentet for finansloven, så selvfølgelig støtter vi det.
Vi har bare sagt, at vi tidligere har fokuseret på at diskutere de uenigheder, der er om de få procent, vi diskuterer, når vi laver finanslovforhandlinger, men vi har flyttet vores position.
Så hr. Kristian Thulesen Dahl skal ikke føle sig sikker som en del af regeringens parlamentariske grundlag; vi vil gøre hvad som helst for at sikre, at den tid bliver så kort som muligt for Dansk Folkeparti.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-10:
Ud over, at hr. Ole Sohn vil afskaffe kapitalismen, vil hr. Ole Sohn også vælte regeringen ved først givne lejlighed, forstår jeg.
Jeg forstår også, at hr. Ole Sohn går lidt op i, at vi har en ordentlig folkeskole, og at undervisning osv. fungerer fornuftigt.
Jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti også skal sættes fra bestillingen, når man taler om at vælte regering.
Det er sådan lidt modsatrettede synspunkter, når vi taler om folkeskolen og kvaliteten i undervisningen, for der er jo lige kommet en ny international undersøgelse, IEA, lavet af en sammenslutning af forskningsinstitutioner, som bl.a. forholder sig til landenes resultater i folkeskolen.
Sammen med elever fra 36 andre lande har ca. 3.000 danske elever fra 4. klasse fordelt på knap 150 skoler medvirket i undersøgelsen i de to fag matematik og naturvidenskab.
Peter Allerup, som er professor på Danmarks Pædagogiske Universitetsskole, har været den danske tovholder på undersøgelsen, og han siger, at danske elever klarer sig bedre end gennemsnittet, og i forhold til 1995, hvor vi sidst var med i undersøgelsen, har eleverne rykket sig det, der svarer til 1 år i skolen.
I Norden ligger vi faktisk i top.
Han siger også, og jeg citerer: Noget er lykkedes, og dermed er der tilbagebetaling af indsatsen på den faglige opstramning i fagene.
I de senere år har der været klare mål og mere konkrete læreplaner i fagene, og det har givet bonus.
Er hr. Ole Sohn ikke glad for, at den skolepolitik, som VOK har ført, rent faktisk har gjort, at eleverne har rykket sig markant i matematik og naturvidenskab, i forhold til da der var nogle andre, der sad ved magten?
Ole Sohn (SF), 2008-12-10:
Vi har jo sådan set
fra SF's side fremlagt et forslag til udvidelse af arbejdsstyrken, som vi også forelagde regeringen, men som regeringen ikke magtede at forhandle igennem, og derfor står vi i en situation, hvor regeringens finansminister nu meddeler offentligheden, at han erkender, at 2015-planen for regeringens vedkommende smuldrer.
Men jeg vil gerne svare på det der med, hvorvidt man skal give skattelettelser.
Når finansministeren og når regeringen forklarer Folketinget, at offentlige investeringer har en langt større beskæftigelsesmæssig effekt end skattelettelser, hvorfor er det så rimeligt at sige til de folk, som nu bliver arbejdsløse, firmaer, der står over for massefyringer, eller ufaglærte, der bliver fyret i stort tal, at vi hellere vil give ufinansierede skattelettelser end at bruge det til at sætte gang i offentlige investeringer, så de kan få den tryghed ikke at blive fyret?
Vi mener, at det er fuldstændig uansvarligt at give ufinansierede skattelettelser, hvorimod vi finder det særdeles ansvarligt og et udtryk for rettidig omhu, at man sørger for som samfund at sætte gang i hjulene i en tid, hvor økonomien er bremset op og arbejdsløsheden stiger, fordi det, der kan gøre folk utrygge, og det, der gør, at folk ikke kan købe varer og sørge for, at deres børn får en ordentlig juleaften, er, hvis de bliver arbejdsløse.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-12-10:
Det kan ses i finansloven under det afsnit, der handler om forbedringer for syge, udsatte og svage grupper, at der er taget et initiativ - og jeg læser lige op - for udsatte grupper, herunder en initiativpakke målrettet lejere, der sættes ud af deres bolig, og en særlig indsats for udsatte børn og unge.
Så der er stor opmærksomhed om det, og der gøres med finanslovaftalen en ekstra indsats for lige præcis udsatte børn og unge.
Jesper Petersen (SF), 2008-12-10:
Tak for det.
Hr. Kristian Thulesen Dahl brugte meget af sin taletid på at tale om tryghed og kom ind på den bekymring, som man med god grund har ved køkkenbordene rundtomkring, hvor man for tiden ser på, hvordan økonomien ser ud, og spørger: Har vi stadig vores job?
Har vi stadig vores fornuftige privatøkonomi i det kommende år?
Jeg håber, vi kan være enige om, at det vigtigste er at holde folk i beskæftigelse, og at der er en meget høj beskæftigelsesgrad i Danmark, men jeg håber først og fremmest, at Dansk Folkeparti vil medvirke, når krudtlageret skal frem, til offentlige investeringer og ikke til nogle ufinansierede skattelettelser, som vennerne på den borgerlige fløj har foreslået. Når vi nu taler om bekymring ved køkkenbordene, vil jeg gerne henlede opmærksomheden på de 59.000 børn, som der i dag er i Danmark i familier, som ikke har råd til at holde den jul, som de gerne vil, og som faktisk betegnes som decideret fattige.
Dem er der blevet væsentlig flere af de sidste 5 år.
Det er familier, hvor bekymringerne ved køkkenbordet handler om det helt nære som f.eks.: Kan vi rent faktisk komme til at holde den jul, vi gerne vil?
Har vi råd til at give vores børn julegaver i år?
Har vi råd til at holde den julefest, som vi gerne vil, for familien?
Når Dansk Folkeparti taler så meget om tryghed, vil jeg spørge: Er det her så ikke også en gruppe, som man skulle tage at gøre noget for, og som ikke er sat på finansloven?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-12-10:
Isoleret set vurderes det, at der er en større jobeffekt på offentlige investeringer.
Det er jo lige præcis også derfor, vi forbeholder os ret til at forøge de offentlige investeringer ud over det, der allerede er aftalt med finansloven for 2009, for lige præcis at sikre, at folk kommer i beskæftigelse, og at ledigheden ikke bare tordner derudaf.
Hvis Socialdemokratiet, som nu har bekymret sig meget om, hvad der står på forsiden af Berlingske Tidende, også læser videre inde i avisen - det ved jeg ikke om man gør eller man kun tager forsiden - og går om til det, forsiden henviser til, nemlig på side 10 i det tillæg, der hedder Business, så fremgår det faktisk der, hvad det er for nogle virksomheder, man henviser til, når man taler om stigende ledighed netop her og nu.
Der nævnes bl.a. Sterling, Carlsberg, Sydbank, Saxo Bank, Coloplast, B&O, Danish Crown, Velux, TDC.
Det er bare for lige at give Socialdemokratiet en idé om, at der også er steder, der ikke ville få gavn af en fremrykket offentlig investering, men hvor det handler om hvis ganske almindelige familier tør bruge nogle penge på julegaver, tør bruge nogle penge også i januar - at vi måske så kan undgå for store nedskæringer i den her type virksomheder med en stigende ledighed til følge.
Det er jo det, vi skal prøve at sikre, nemlig at folk er i beskæftigelse frem for i ledighed.
Jesper Petersen (SF), 2008-12-10:
Tak for det.
Når jeg spørger til det, er det, fordi jeg har bemærket, at den linje, som hr. Kristian Thulesen Dahl meget gerne fører, er den om det her med at tage sig af de udsatte grupper.
Men jeg kan så bare ikke forstå, hvorfor vi skal nøjes med de lapperier, som er sket i finansloven.
Hvorfor accepterer og bakker Dansk Folkeparti op om en regering, som har indført starthjælp og har indført et kontanthjælpsloft, som skaber den her fattigdom i mange børnefamilier?
For det er da at forbedre hverdagen og øge trygheden for de almindelige mennesker, som altså er kommet i klemme økonomisk bl.a. på grund af de ting, som regeringen har indført, og som Dansk Folkeparti villigt har hjulpet til med.
Kan vi regne med, at vi næste år vil se en finanslov, der viser, at det endelig er gået op for også Dansk Folkeparti, at det ikke er nok med de lapperier, Dansk Folkeparti har været med til at indføre, og som altså er nogle ting, der har øget fattigdommen i Danmark?
Er det endelig gået op for Dansk Folkepari, at vi må af med de ting?
Chancen for at stemme for det er der i morgen.
Ellers må vi jo vente til næste år.
Men hvad siger hr. Kristian Thulesen Dahl til det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-12-10:
Allerførst vil jeg i forhold til indledningen sige, at jeg bestemt ikke før frokost har påstået, at socialdemokrater ikke kan forstå.
Det, jeg drog i tvivl, var, om man kunne høre, hvad der blev sagt heroppefra.
For jeg har en stor tro på, at socialdemokrater evner at forstå, men de kunne så åbenbart ikke høre, hvad jeg sagde, og det må have været årsagen til det.
Det er bare lige for, at vi er enige om det.
Jeg kunne ikke drømme om at anfægte socialdemokraters evne til at forstå.
I forhold til spørgsmålet: Se, det, der var omdrejningspunktet i debatten før frokostpausen, gik jo på det her med, om det i den nuværende situation var forsvarligt at aflyse de skattelettelser, som danskerne har fået at vide de får fra den 1. januar - altså om 20 dage om det ville være forsvarligt i en situation, hvor den enkelte familie er utryg vedrørende sin økonomi, og hvor de af bankrådgiveren nede i banken får at vide, at renten på boliglånet og på billånet osv. er stigende, at sige, at vi aflyser nogle penge, som folk forventer at få fra den 1. januar.
Er det forsvarligt?
Så siger vi: Nej, det er det ikke.
Er det derudover forsvarligt at fremrykke offentlige investeringer, hvis vi kan se, at nedturen fortsætter?
Så siger vi: Ja, det er det.
Og det er præcis det, der fremgår af den finanslovaftale, vi har indgået med regeringen.
Rasmus Prehn (S), 2008-12-10:
Inden frokost oplevede vi en ordfører fra Dansk Folkeparti, som var usædvanlig kæk.
Man kan nærmest sige, at det var en ordfører, der var usædvanlig frisk i tandkødet.
Men er sagen ikke den, at for finanspolitik og ledighed gælder det, at timing simpelt hen er det allerallervigtigste?
Dansk Folkepartis ordfører er jo også formand for Folketingets Finansvalg, og burde formanden for Folketingets Finansudvalg ikke vide bedre end nogen, at timing simpelt hen er alt?
Når vi i dag på forsiden af Berlingske Tidende kan læse, at virksomheder gør klar til massefyringer, når vi kan læse i Politiken, at ufaglærte blive fyret i stort tal, så er der en ledighed, og så er det altså nu og ikke senere, der er behov for at have offentlige investeringer, der kan sætte gang i beskæftigelsen igen.
Kan formanden for Folketingets Finansudvalg ikke bekræfte, at der altså er en større beskæftigelseseffekt ved at sætte gang i det offentlige byggeri frem for at give skattelettelser?
Margrethe Vestager (RV), 2008-12-10:
Jo, men det er jo sådan én ting, nemlig den konkrete fordelingspolitik.
Men der er jo en anden fordelingspolitik, som er lige så interessant, og det er fordelingen mellem generationer.
Jeg må indrømme, at jeg er lidt skuffet over, at Konservative ikke har sådan en mere håndfast ambition med hensyn til, hvor meget skattereformen skal give i form af arbejdskraft.
For holdbarhedsproblemet kan jo sættes meget præcist op: Det er en rigtig, rigtig lang række af mennesker, der kan stille sig op i kø efter hinanden, når man ser på, hvad vi får brug for, for at fylde det arbejdsmarked, som vi gerne vil have fyldt, for at levere den velfærd, som vi gerne vil have leveret, for at sørge for, at der er lærere i klasseværelserne og sygeplejersker på gangene til at tage vare på de mennesker, som bor på plejecentre og andre steder.
Det meget store problem må da være en væsentlig konservativ prioritet.
Og kan ordføreren ikke blive en lille smule mere præcis end at sige: Det ser vi på, det bliver en spændende forhandling; vi er åbne?
Man skulle tro, at ordføreren var i opposition, for det er jo sådan det, vi mere ydmyge må komme til forhandlingsbordet med.
Nu har vi så et forslag, der giver 35.000, men kunne det ikke inspirere den konservative ordfører?
Rasmus Prehn (S), 2008-12-10:
Ja, fremrykke, hvis udviklingen fortsætter.
Men udviklingen er her, her og nu.
Der er stigende ledighed.
Forsiden af Berlingske Tidende taler om massefyringer.
Så det er jo nu, der skal sættes ind.
Vi spørger helt klart: Kan Dansk Folkepartis ordfører bekræfte, at fremrykkelse af offentlige investeringer virker bedre i forhold til at stimulere beskæftigelsen end skattelettelser?
Kan ordføreren bekræfte det?
Ole Sohn (SF), 2008-12-10:
Nu ved jeg ikke, om hr. Peter Christensen har læst aviser i dag, men forbrugerpriserne er sådan set på vej ned, altså det modsatte af det, som hr. Peter Christensen giver udtryk for.
Men når vi mener, at man skal lade være med at give skattelettelser, er det sådan set, fordi vi mener, at der skal føres en ansvarlig økonomisk politik, og at det er uansvarligt at give skattelettelser, som ikke er finansieret, og det har regeringen jo erkendt at de har gjort indtil nu, herunder også de skattelettelser, som ifølge hr. Kristian Thulesen Dahl træder i kraft om 20 dage.
Det er altså det modsatte af at sætte gang i hjulene.
Peter Christensen (V), 2008-12-10:
SF konstaterer, at de skattelettelser, som ligger i finansloven for 2009, bliver spist op af højere forbrugerpriser, og derefter stiller man et ændringsforslag, hvor man trækker skattelettelserne tilbage.
Hvad skal danskerne så betale de højere forbrugerpriser med?
Ole Sohn (SF), 2008-12-10:
Ja, SF har jo som det eneste oppositionsparti indtil videre fremlagt en alternativ 2015-plan, netop fordi vi kan se, at den udfordring, vi står over for, er så markant, både i forhold til en udvidelse af arbejdsstyrken og i forhold til at få sammenhæng i den økonomiske politik på mellemlang sigt.
Så jo: Der er mere end nogen sinde behov for reformer på skatteområdet, dels i lyset af globaliseringen, dels i lyset af at den nuværende skattepolitik ikke har et fornuftigt socialt og grønt perspektiv, eller i hvert fald ikke fornuftigt nok.
Så der er sådan set to væsentlige grunde til en skattereform.
Og at vi får lavet en arbejdsmarkedsreform, tror jeg i al beskedenhed sådan er fremgået rimelig tydeligt af mit ordførerindlæg.
Ellers er jeg da villig til at gentage det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-12-10:
Det, jeg konkret nævnte før som svar på spørgsmålet, er en pakke, der blev lavet en aftale om her i efteråret, efter at regeringen havde fremsat sit finanslovforslag.
Det er ikke bare en del af regeringens politik.
Det er en aftale, der er indgået her mellem en bred kreds af partier, om nogle forstærkede tiltag for at sikre dem af vores børn og unge, der er kommet i en særlig udsat situation.
Noget andet, som jeg synes er vigtigt at nævne, er, at nøglen til, at børn og unge i mange familier får det bedre, bl.a. er, at de voksne, forældrene, er i arbejde, for et af de problemer, vi jo tidligere har haft og også overtog i 2001, var desværre en ledighed, der var langt større end den, vi har i dag.
Selv om vi nu taler om, at der er en stigende ledighed, er det jo gudskelov sådan i dag, at ledigheden ligger langt under den, man havde frem til 2001 under statsminister Poul Nyrup Rasmussen.
Et af svarene på det er jo, at forældrene er kommet i job og tjener penge, så der også bliver bedre mulighed for, at børn og unge har det godt, og et svar er også, at de udsatte forældre, altså dem, der havde svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet, kommer ind på arbejdsmarkedet.
Ole Sohn (SF), 2008-12-10:
Som jeg understregede i min tale, må vi jo konstatere, at regeringens 2015-plan ikke hænger sammen.
Vi har sådan set påpeget igennem lang tid, at forudsætningerne for at give skattelettelser, som regeringen har gjort sammen med Dansk Folkeparti, ikke er til stede; ergo er skattelettelserne ufinansierede.
Derfor står vi over for en udfordring, og det var også derfor, jeg understregede i mit ordførerindlæg, at jeg syntes, det var uforståeligt, at regeringen ikke ønskede at foretage nogen reelle forhandlinger under finanslovforløbet for at få en udvidelse af arbejdsstyrken.
Jeg ved godt, det kan virke lidt paradoksalt, at vi snakker om at få udvidet arbejdsstyrken i en tid, hvor arbejdsløsheden vokser.
Men vi er jo i den paradoksale situation i samfundet - vi har faktisk et paradoksproblem ved at vi på den ene side har behov for at få udvidet arbejdsstyrken, mens vi på den anden side desværre kan konstatere, at vi ser en stærkt stigende ledighed inden for bestemte områder.
Men vi ved jo, at den demografiske udvikling gør, at der bliver behov for at få udvidet arbejdsstyrken på sigt.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-12-10:
Tak for det.
Jeg vil gerne forfølge diskussionen om den økonomiske 2015-plan.
Men mit spørgsmål til SF's ordfører er, om SF erkender, at der er et holdbarhedsproblem i dansk økonomi, der svarer til et hul i kassen på 14-15 mia. kr. i 2015, og hvis der i givet fald er det, hvordan vil SF så imødegå de udfordringer, som vi har i fællesskab?
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-12-10:
Hvis man har den erkendelse og det udgangspunkt, som ordføreren runder af med her, hvad så?
Så er det næste spørgsmål jo: Hvad gør man så?
Betyder det, at SF er parat til at lave en ambitiøs skattereform og for så vidt også reformer på arbejdsmarkedet, der gør, at man kan komme i nærheden af at skaffe op mod 50.000-60.000 mennesker ud på arbejdsmarkedet inden år 2015?
Er det en udfordring, som SF erkender, og som man også er parat til at handle på?
Peter Christensen (V), 2008-12-10:
Argumentationen skifter noget i løbet af så kort tid, men renteudgifterne er altså steget, og det er fakta.
Fødevarepriserne er også steget.
Så spørger jeg bare: Når man har den erkendelse også i SF, hvorfor vil man så trække købekraften væk fra danskerne?
Det er jo selvfølgelig ærlig snak, at man stiller ændringsforslag, hvor man vil give danskerne en skattestigning på 9 mia. kr., men hvad skal danskerne derude så betale de stigende priser med?
Det undrer mig simpelt hen, for det er da i hvert fald uansvarligt.
Så er det fint, at man siger, at man ikke ønsker at give skattelettelser, men sandheden er, at den finansiering, som ligger bag de lettelser, holder SF fast i.
Så SF skulle være ærlige og sige, at de er ægte folkesocialister, og at de hermed fremlægger et forslag, som øger den samlede beskatning af danskerne i en tid, hvor - og det er rigtigt nok - forbrugerpriserne stiger.
Det ville være ærlig snak.
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Jeg kan garantere, at hvis det var så nemt, havde vi også gjort det.
Hvis vi sendte x antal milliarder ud i økonomien til offentligt byggeri, ville bygge- og anlægssektoren trække medarbejdere fra alle andre brancher.
Men Socialdemokraterne vil ikke være med til at skabe et øget udbud, og vi har allerede nu, inden vi sendte de milliarder ud, problemer med at få folk ansat som hjemmehjælpere, SOSU'er, til at passe de syge og ældre.
Så hvis vi gør det, som fru Mette Frederiksen siger, kan vi ikke få passet de syge og ældre, for så er der ingen folk at få.
Derfor synes jeg, at Socialdemokratiet skulle medvirke til en arbejdsmarkedsreform, sådan at vi også er sikre på, at der i den offentlige sektor er folk til at passe vores ældre.
For det, fru Mette Frederiksen siger om at forsøge at skabe vækst i det danske samfund under et, har vi jo i sigte; det er jo det, vi gerne vil.
Rasmus Prehn (S), 2008-12-10:
Det er jo simpelt hen sort snak, vi hører fra den konservative ordfører her, at hvis vi sætter gang i byggeriet, vil vi komme til at mangle arbejdskraft andre steder.
Det konservative dagblad Børsen har skrevet ledere om nødvendigheden af at fremme offentligt forbrug for netop at sætte gang i nogle af de her ting, og arbejdsgiverorganisationen Dansk Byggeri har sagt de her ting igen og igen.
Så der er altså en stor opbakning fra netop branchen selv til at få sat fokus på det her, fordi der virkelig er store ledighedsproblemer.
Ikke nok med de ting, som fru Mette Frederiksen sagde før, om at få løst problemer med vedligeholdelsesefterslæb, men vi ved jo også, at områder som det miljømæssige og det klimamæssige i kommunerne kunne løses bedre.
Jeg står her med en artikel fra Børsen fra den 3. december, hvor der står: »Regeringen blokerer for gratis CO2-gevinst i kommunerne«.
Det er simpelt hen, fordi anlægsloftet, den meget snævre anlægsramme, blokerer for at hente gode gevinster hjem ved at spare på energien.
Så det er mange ting, man ødelægger ved at have så stram en politik for de offentlige anlægsbudgetter.