runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Esben Lunde Larsen (V), 2015-10-21:
Tak, formand.
Og tak for spørgsmålet.
Jeg er ikke enig i, at omprioriteringsbidraget skal medføre lukninger af udbudssteder.
Omprioriteringsbidraget bliver nu udvidet til også at gælde uddannelsesinstitutionerne.
Det er en naturlig opgave til stadighed at effektivisere driften af uddannelsesinstitutionerne, og det er en opgave, som vi har en pligt til at løse.
Udbud af videregående uddannelse i hele landet er en væsentlig del af professionshøjskolernes opgave.
Det gælder også udbud af læreruddannelsen, som professionshøjskolerne i dag udbyder 17 steder rundtom i landet.
Jeg kan oplyse, at Uddannelses- og Forskningsministeriets seneste beregninger på lærerområdet peger på, at der over de kommende år samlet set på landsplan ikke forventes at være uoverensstemmelser mellem lærerproduktionen og folkeskolens rekrutteringsbehov.
Jeg kan tillige oplyse, at optaget på læreruddannelsen efter de seneste års fald i 2015 er steget med 6 pct. i forhold til 2014.
For University College Sjælland, som er ansvarlig for udbuddet af læreruddannelsen inden for Region Sjælland steg årets optag med 11 pct. i forhold til 2014.
Kaare Dybvad (S), 2015-10-21:
Hvordan vil ministeren i lyset af de kommende besparelser på de videregående uddannelser og de af rektorerne forventede lukninger af uddannelsessteder som følge heraf sikre, at problemet med lærermangel i folkeskolen, som allerede opleves i Nordvestsjælland, ikke tager til?
Hvordan vil ministeren i lyset af de kommende besparelser på de videregående uddannelser og de af rektorerne forventede lukninger af uddannelsessteder som følge heraf sikre, at problemet med lærermangel i folkeskolen, som allerede opleves i Nordvestsjælland, ikke tager til?
Bertel Haarder (V), 2015-10-21:
Jo, besparelsen på folkehøjskolerne smerter mig lige så meget, som den smerter alle andre.
Jeg fastholder bare, at når der skal spares på alle driftsområder, må det selvfølgelig også gælde i provinsen.
Så er det, at regeringen jo heldigvis har en politik, der går ud på, at vi vil tage særlige hensyn til provinsen, og det gør vi i meget høj grad i Kulturministeriet, og det vil præge den linje, der vil blive kørt i de kommende år.
Det kan jeg garantere for.
Mogens Jensen (S), 2015-10-21:
Dermed har ministeren jo også svaret klart.
Der vil blive mindre kultur, færre kulturtilbud, til borgerne i Udkantsdanmark i de kommende år, fordi ministeren nu gennemfører ret omfattende besparelser.
Jeg vil bare sige, at det er jeg glad for ministeren så her indrømmer, for billedet har jo set anderledes ud.
Men smerter det ikke ministeren særligt, at det også kommer til at betyde besparelser på 50 mio. kr. på højskolerne, som lige præcis ligger ude i udkantsområderne, og som vil miste personale, og som måske for en dels vedkommende også bliver nødt til at lukke?
Er ministeren ikke enig i, at det vil være et stort tab lige præcis for yderområderne i Danmark?
Og det er altså noget, regeringens politik medvirker til.
Bertel Haarder (V), 2015-10-21:
Det kan jo ikke være anderledes, end at når der skal spares 2 pct. på alle statslige driftsområder, gælder det også de statslige driftsområder, der ligger i provinsen.
Men naturligvis, når der skal spares på alle driftsområder, gælder det også de driftsområder, der ligger i provinsen.
Mogens Jensen (S), 2015-10-21:
Jamen det var jo ikke det, jeg spurgte om.
Jeg har spurgt til ministerens klare udmeldinger om, at ministeren vil sørge for, at der kommer mere kultur uden for hovedstadsområdet.
Er ministeren ikke enig med mig i, at regeringens konkrete forslag om besparelser på museer, på landsdelsorkestrene, på kulturinstitutioner, der ligger i provinsen, vil medføre, at der bliver mindre kultur i provinsen i de kommende år og i hvert fald klart færre bevillinger?
Bertel Haarder (V), 2015-10-21:
Jeg troede, spørgsmålet gik på, at en uforholdsmæssig stor del af besparelserne ramte Danmark uden for København, og det er det, jeg bestrider, fordi så stor en del af kulturbevillingerne ligger i København.
Tænk bare på Statens Museum for Kunst, tænk på Nationalmuseet, tænk på Det Kongelige Teater.
Jeg afleverer præcise tal for dette til Kulturudvalget snarest muligt.
Mogens Jensen (S), 2015-10-21:
Jamen Socialdemokraterne er jo helt enige i, at det er vigtigt, at vi har kultur i hele landet, og at vi også med statslige midler sørger for at understøtte, at der er kultur i hele landet.
Men det, kulturministeren gentagne gange har givet udtryk for på møder og også i medierne, er jo, at denne regering, denne kulturminister vil sørge for, at der kommer mere kultur ud i provinsen, og nu kan vi jo se af det forslag, som regeringen har fremsat, at f.eks. landsdelsorkestrene, som opererer i Odense, Aarhus, Aalborg og Sønderjylland, beskærer man med 11,2 mio. kr. over de næste år.
Vi kan se, at museerne samlet set skal spare kæmpe millionbeløb, og det er jo alle museerne i Jylland og på Fyn.
Må ministeren så ikke være enig i, at der altså bliver mindre kultur i provinsen i de kommende år i forhold til det, ministeren har sagt?
Jeppe Bruus (S), 2015-10-21:
Jamen jeg er bestemt ikke overrasket.
Jeg er fortørnet og bedrøvet over, at det, som vi har sagt i valgkampen, og det, vi har sagt de sidste 4 år, står skatteministeren nemlig og bekræfter.
Vi har netop sagt, at hvis en borgerlig regering kom til, støttet af Dansk Folkeparti, ja, så ville kampen mod social dumping blive nedprioriteret og SKATs muligheder for at kontrollere det forsvinde.
Og nu står skatteministeren og bekræfter det og belærer mig endda om, at det ikke skal være overraskende.
Det er jo det, der er problemet her.
Så kan skatteministeren ikke bare sige: Jamen hvorfor er det, at SKAT, der har den kontrol der, ikke skal have lov til at gå ind og kontrollere de arbejdere, der står derinde og har kummerlige vilkår?
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-21:
Det handler jo bl.a. om, at Danmark ikke bliver et social dumping-uland, hvis man fjerner den her beføjelse.
Vi havde en effektiv bekæmpelse og begrænsning af social dumping indtil 2013, hvor SKAT fik den her beføjelse.
Og hvis man kigger på, hvad der er kommet ud af det, så kan man diskutere, hvor effektivt et redskab, det har været.
Og derfor: Danmark var ikke et social dumping-uland, hvorfor det ikke foregik i meget stort omfang indtil 2013, og det kommer det heller ikke til, når vi ruller den her beføjelse tilbage.
Der er andre og mere effektive måder, hvorpå man kan sætte ind over for det, som både jeg som skatteminister og regeringen og spørgeren ønsker at minimere, nemlig den ulovlige del i forhold til social dumping.
Jeppe Bruus (S), 2015-10-21:
Nu står der så på side 3 i bemærkningerne til lovforslaget, og lad os nu tage det her eksempel med den her byggeplads, at når SKAT gennemfører kontroller på byggepladser og andre steder, skal de tilstedeværende naturligvis oplyse navn, fødselsdato og adresse.
Det er jo sådan set meget rart, at man skriver det, men hvordan pokker skulle de tilstedeværende oplyse det, hvis SKAT ikke har mulighed for at gå hen og snakke med dem?
Så kan skatteministeren ikke forklare mig, hvordan det er, SKAT skal spørge til navn, adresse og fødselsdato, hvis de fysisk ikke har mulighed for at gå ind og spørge vedkommende, men skal stå ude på vejen og kigge ind?
Mogens Jensen (S), 2015-10-21:
Er ministeren enig i, at regeringen ikke lever op til kulturministerens udtalelser i bl.a. medierne om, at han vil styrke kulturtilbud i provinsen, når regeringens finanslov for 2016 medfører store nedskæringer på kulturinstitutionerne uden for hovedstadsområdet?
Bertel Haarder (V), 2015-10-21:
Jeg er ikke enig med spørgeren.
Jeg har jo været i samråd i Kulturudvalget for 14 dage siden, og så er jeg efter samrådet blevet spurgt om, hvor stor en del af den annoncerede besparelse der vil ligge uden for hovedstadsområdet, og det vil Kulturudvalget snart modtage et præcist svar på.
Men jeg kan allerede nu sige, og det sagde jeg også dengang, at når hovedparten af de store statslige institutioner ligger i København, vil hovedparten af besparelserne altså også ligge i København.
Det kan ikke være anderledes.
Dertil kommer jo, at regeringen udflytter kulturinstitutioner, dele af Kulturstyrelsen, til Nykøbing Falster, Dansk Jagt- og Skovbrugsmuseum, som vi skal snakke om, til Djursland, og der bliver også flyttet noget til Helsingør.
Og dertil kommer kulturaftalerne, hvor der helt bevidst, af gode grunde, flyttes 2 eller 3 mio. kr. fra hovedstadskulturaftalen til Aarhus.
Jeg vil også nævne, at jeg, når det gælder Kunstfondens fagudvalg, har henstillet, at der i højere grad rekrutteres medlemmer fra andre dele af landet.
Så vil jeg godt til slut i forlængelse af det, vi lige har hørt fra finansministeren, sige, at det da ville være dejligt, hvis Danmarks Radio af egen drift tænkte på, om også Danmarks Radio kunne sprede sig lidt mere ud over landet.
Det var jo en succes at lægge børne- og ungdomsafdelingen til Aarhus, og der var måske andet, der kunne gå i samme retning.
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-21:
Jeg tror, at hr. Jeppe Bruus er af den opfattelse, at SKATs seneste redskab til at begrænse og minimere det ulovlige i forhold til social dumping er den her kontrolbeføjelse, men det er simpelt hen ikke rigtigt.
Der er mange andre måder at gøre det på.
Og man kan også diskutere, om det er der, den største grad af social dumping og sort arbejde foregår, eller om det er andre steder, om det er på et professionelt byggeområde.
Jeg kan bare helt klart sige, at jeg synes, at der er god balance i det, hvis man ruller den her kontrolbeføjelse tilbage og fortsat har fokus på at minimere social dumping.
Men der er uenighed om det her, og det er ikke nogen overraskelse, den har eksisteret fra det sekund, der var en skatteminister, der fik den her idé om, at man skulle give SKAT adgang til at kontrollere professionelt byggearbejde på privat grund.
Kaare Dybvad (S), 2015-10-21:
Så er vi jo igen tilbage ved det grundlæggende spørgsmål om, at man mener noget, men ikke reagerer på det.
Det er jo en af de store succeshistorier, vi har i vores samfund, og det er en af de ting, vi virkelig skal være stolte af.
I det lys er det jo bekymrende at se på situationen allerede i dag.
De virker ikke for alvor til at kere sig om de områder i landet, hvor der allerede i dag er stor mangel på lærere.
Jeg nævner som eksempler Slagelse Kommune, hvor man har en tredjedel af lærerne i folkeskolen, som ikke er i besiddelse af en læreruddannelse.
Man kunne også nævne Sydfyn, man kunne nævne Langeland, man kunne nævne Ringkøbing, hvor der i hvert fald er 32 lærere, som ikke har en læreruddannelse.
Samlet set i hele landet beløber det her sig altså til 4.000 lærerstillinger.
Vi ved jo, at der i professionshøjskoleloven er en forpligtelse til at sikre, at der er veluddannede lærere, sygeplejersker osv. i hele landet.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-10-21:
Tak for det, formand.
Nu er det jo ikke sikkert, at det er et problem, at der er undervisere ansat i den danske folkeskole i lærerstillinger, som ikke er uddannet lærere.
Det kan jo være, at det er gavnligt på nogle skoler at få funktioner dækket af folk med andre uddannelseskompetencer end specifikt en læreruddannelse.
Det kan være inden for forskellige fag.
Hele tanken med den erstattende undervisning i folkeskolereformen, hele tanken med, at man trækker samfundet mere ind i uddannelsesinstitutionerne på folkeskoleområdet, er jo netop, at det kan ske med folk, der ikke kun har en læreruddannelse.
Påhviler det så kommunerne at leve op til en forpligtelse om at efteruddanne deres lærere, så de har linjefagsdækning osv.?
Ja, det gør det.
Det er derfor, at det er et kommunalt ansvar, men bestemt har vi da som regering en optagethed af, at der finder en kvalitativ undervisning sted i de danske folkeskoler.
Det har vi lavet en aftale med den daværende SR-regering om i folkeskolereformen, og det står vi naturligvis ved, for alt andet er jo at gøre vores børn en bjørnetjeneste, hvis ikke de får den bedst tænkelige start på livet med en folkeskoleuddannelse, som er anvendelig.
Kaare Dybvad (S), 2015-10-21:
Jeg læser op: Hvilken betydning vurderer ministeren, at det vil have for undervisningskvaliteten i yderområderne, hvis man lukker læreruddannelserne i Skive, Nørre Nissum, Haderslev, Vordingborg og Rønne?
Hvilken betydning vurderer ministeren, at det vil have for undervisningskvaliteten i yderområderne, hvis man lukker læreruddannelserne i Skive, Nørre Nissum, Haderslev, Vordingborg og Rønne?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-10-21:
Der er jo ikke blevet skelet til overskudsgraden i kun 1 år.
Der er blevet skelet til de sidste 2 år.
Derudover må man, som jeg også sagde i min første besvarelse, bare sige, at dansk økonomi desværre ikke er lige så stærk, som man kunne have ønsket sig.
Isoleret set kommer der til at mangle 3 mia. kr. på råderummet bare til næste år i forhold til de, man have forventninger om før valget.
Det betyder også nogle prioriteringer på uddannelsesområdet.
Og der har vi skelet til, hvad overskuddet på de frie fagskoler har været de seneste par år, i forhold til så at kigge på, hvad de reelle udgifter har været, i forhold til hvad tilskuddet har været.
Mattias Tesfaye (S), 2015-10-21:
Hvis ikke det er regeringens opfattelse, at taksterne nedsættes med den begrundelse, at taksterne skal harmoniseres, så vil jeg anbefale jer at bruge et andet ord, når I fremsætter jeres finanslov.
Når jeg snakker med skolerne om den overskudsgrad, du talte om, så fortæller de mig, at årsagen til, at pengene ikke har været brugt den 31. december 2014, er, at der var skabt usikkerhed om, hvilket lovgrundlag de skulle operere deres skoler efter, fordi det først var i december 2014, at et i øvrigt enigt Folketing vedtog det nye lovgrundlag.
De vidste med andre ord ikke, om de skulle være en efterskole og derfor skulle bygge en idrætshal, eller om de skulle være en fri fagskole og skulle bygge et værksted.
Og man kan derfor ikke forvente den samme overskudsgrad i 2015.
Mener ministeren ikke, at det er lidt tidligt, at vi barberer de frie fagskolers taxameter med 20 pct., allerede inden det første år på det nye lovgrundlag er gennemført?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-10-21:
De frie fagskoler har de seneste år haft et overskud, som har været på omkring 10 mio. kr.
Det svarer til en overskudsgrad på 6,5 pct.
Det er altså det, man har fået i overskud, efter at man har haft alle sine omkostninger ved at drive skoleformen.
Det handler om at kigge på, hvor mange penge der er blevet udbetalt, og hvor mange penge der reelt set er blevet brugt, så finanslovsforslaget afspejler det tilskudsniveau, der reelt set er blevet brugt ude på skolerne.
Så det, der er blevet skelet til, er overskudsgraden i sektoren, og det er ikke udtryk for en uddannelsespolitisk prioritering, herunder en harmonisering, hvilket spørgeren ellers lidt indikerer.
Mattias Tesfaye (S), 2015-10-21:
Tak for svaret.
Altså, årsagen til, at jeg spørger, er, at ministeren selv argumenterer med, at taxametertilskuddet skal harmoniseres.
Så jeg er interesseret i at finde ud af: harmoniseres til hvad?
Og ministeren selv svarer, at tilskuddet er forholdsvis højt, og jeg er så interesseret i at finde ud af: forholdsvis højt i forhold til hvad?
Jeg gættede så på efterskolerne, og jeg tolker stadig væk ministerens svar, som at det er det, man har skelet til, om ikke andet.
Jeg skal så spørge ministeren: Er ministeren enig med mig i, at det generelt set er dyrere at drive en skole efter de frie fagskolers lovgrundlag, end det er at drive en efterskole?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-10-21:
Nu drager ordføreren jo nogle konklusioner om, hvad jeg sagde, som ikke svarer til det, jeg sagde.
Derudover må man sige, at det jo er fuldstændig korrekt, som ordføreren siger, at der er forskel på lovgrundlaget.
Der er nemlig et krav i forhold til de frie fagskoler om, at en tredjedel af tiden skal bruges bl.a. på noget, der er mere praktisk orienteret.
Det kan være på værksteder, det kan være i køkkener, det kan være andre steder.
Gør det nødvendigvis skoleformen dyrere?
Der er en række efterskoler, der også har en række værkstedsfaciliteter, idrætsfaciliteter og en række andre ting, som ikke nødvendigvis er en standardomkostning.
Men det ændrer ikke på, at det, jeg sagde i mit første svar, og som jeg gerne gentager, er, at reduktionen svarer til det overskud, der har været på de frie fagskoler de seneste par år.
Det er altså ikke et udtryk for en harmonisering af tilskudsniveauet til efterskoleniveau, men derimod et udtryk for, at man ændrer tilskuddet, så det kommer ned på det, der har været de reelle omkostninger.
Mattias Tesfaye (S), 2015-10-21:
Mange tak for svaret, og jeg tolker det som et ja, altså at når regeringen fremlægger en finanslov, som fastsætter de frie fagskolers taxameter på niveau med efterskolernes, så er det efter skelen til efterskolernes taxameter.
Og i den forbindelse vil jeg så spørge ministeren, om ministeren er bekendt med, at vi i den lov, vi vedtog her i Folketingssalen i december måned, og som trådte i kraft den 1. januar 2015, og som etablerede det lovgrundlag, som er spritnyt, og som de frie fagskoler administrerer deres skoler efter, forpligter skolerne til at opfylde en række krav, som gør det dyrere at drive skole, bl.a. at mindst en tredjedel af undervisningstimerne skal foregå på værksteder, i køkkener, i teknikrum eller i sløjdlokaler.
Og mener ministeren ikke, at det, når det er dyrere at drive en fagskole end en efterskole, er rimeligt, at det også afspejles i taxameteret?
Kaare Dybvad (S), 2015-10-21:
Det er jo nyt for mig, at regeringen har den holdning – og det vil jeg så gerne bede om at få bekræftet – at det er sundt for folkeskolen, når der som i Slagelse Kommune er over en tredjedel af underviserne, som ikke er læreruddannede.
Altså, er det regeringens holdning?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-10-21:
Tak for det, formand.
Nej, det er ikke regeringens holdning.
Det, som jeg udtrykte, og som ordføreren, hvis han lyttede efter, kunne høre, var, at det ikke er dårligt for en folkeskole, at der kan være folk med andre kompetencer end specifikt en læreruddannelse.
Det er hele tanken med folkeskolereformen, at samfundet skal trækkes ind i folkeskolen, og at man kan få dækket kompetencer af folk uden for folkeskolen i forhold til den erstattende undervisning osv.
Og så kunne man jo forestille sig, at hvis det havde været en virkelig, virkelig dårlig praksis, havde den daværende børne- og undervisningsminister grebet ind.
Hende kan hr. Kaare Dybvad jo tage en samtale med efter det her spørgsmål om, hvorvidt det har været en problemstilling, hun har haft mødt.
Kaare Dybvad (S), 2015-10-21:
Det er nu faktisk en problemstilling, der er opstået her efter sommerferien, men lad os så lade det konkret eksempel ligge.
Jeg har jo stillet spørgsmål til både uddannelsesog forskningsministeren og ministeren for børn, undervisning og ligestilling, og i det sidste tilfælde blev jeg bedt om at gå til uddannelses- og forskningsministeren, og nu beder ministeren mig om at gå til kommunerne.
Det er jo så igen en anden minister, eller måske er det i virkeligheden den minister, der stod her tidligere i dag.
Det ærgrer mig, men jeg vil bare stille et helt konkret spørgsmål: Mener ministeren alt andet lige, at det i det store perspektiv er bedre at blive undervist af skolelærere end f.eks. at blive undervist på en skole, hvor der er en tredjedel, der ikke er skolelærere?
Mattias Tesfaye (S), 2015-10-21:
Mener ministeren, at de frie fagskolers taxameter skal være på niveau med efterskolernes?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til ministerens svar på spørgsmål nr. S 22 af 6. oktober 2015.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at de frie fagskolers taxameter skal være på niveau med efterskolernes?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-10-21:
Spørgeren henviser formentlig til spørgsmålet om, at regeringen på sit finanslovsforslag har indarbejdet en reduktion af tilskuddet til de frie fagskoler.
Finanslovsforslaget indebærer således, at de frie fagskoler fremover får et tilskud til 10. klasse, der er på niveau med det tilskud, som efterskolerne får til 10. klasse.
Regeringens økonomiske kasseeftersyn har vist, at der er færre penge til rådighed til prioriteringer i 2016, end der var ventet før valget.
Den tidligere regering gik – desværre, må man sige – helt til grænserne for den økonomiske politik, uden at der var en sikkerhedsmargen.
De nye skøn betyder derfor, at råderummet i finanspolitikken isoleret set er reduceret med 3 mia. kr. i 2016 og i hvert af årene fremover.
Derfor har det været nødvendigt at foretage en meget stram prioritering af finanslovsforslaget og dermed kigge de offentlige udgifter igennem.
I den forbindelse har vi kigget på, hvad de frie fagskoler har haft af overskud.
Over den seneste årrække har man haft et overskud på 6,5 pct., over 10 mio. kr., og med finanslovsforslaget har vi så indrettet forslaget og økonomien sådan, at vi har en tilpasning til det, der har været de reelle omkostninger og udgifter på området.
Det har derfor ikke været et selvstændigt mål, at det skulle ligge præcis på niveau med efterskolerne, men der har selvfølgelig været skelet til, hvad der har været af omkostninger ved de øvrige uddannelsesmål, der tilbyder en lignende eller tilsvarende eller lidt anderledes form for undervisning end det, de frie fagskoler gør.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-10-21:
Tak for det, formand.
Hvordan man i de stedlige kommuner håndterer det ansvar, som kommunalbestyrelserne har for folkeskolen i sammenspil med de forældrevalgte skolebestyrelser, blander regeringen sig ikke i.
Det er et kommunalt ansvar.
Uanset hvor mange ministre hr. Kaare Dybvad spørger, er det et kommunalt ansvar – et stedligt kommunalt ansvar.
Tak, formand.
Jeg har fuld tillid til, at institutionerne finder de besparelser, de skal, inden for den ramme, regeringen har sat op, og jeg blander mig ikke i, hvor de i yderste led finder den besparelse henne i forhold til administration osv.
Det har jeg tillid til de gør.
Jeg har sagt, at vi har en forventning om, at de er regionalt til stede, og det betyder, at det ikke er regeringens intention, at der skal lukkes institutioner.
Men ellers er det ikke mig, der sidder på Slotsholmen og blander mig i, hvordan de prioriterer i forhold til deres administrative udgifter.
Kaare Dybvad (S), 2015-10-21:
Jeg fik desværre ikke svar på det, men jeg vil så alligevel spørge ministeren, om ministeren anerkender, at en besparelse på undervisningen reelt kun kan ske ved at skære på mængden af bygninger eller ved at putte flere studerende ind på hvert hold, og dermed også, at en besparelse på undervisningen vil ramme de uddannelsessteder, hvor der er færre hold at lægge sammen i uddannelsen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-10-21:
Det er korrekt, og det er jo sådan en diskussion, vi ofte tager: Er man kriminel, hvis man rejser ind i Europa og søger asyl?
Det er helt rigtigt, at de flygtninge, der kommer til Europa, ikke har et visum at rejse ind på.
I det øjeblik, de søger asyl, er situationen så en anden.
Marcus Knuth (V), 2015-10-21:
Nu er det ikke, fordi jeg skal gøre et stort nummer ud af det, men ordføreren siger, at det handler om mennesker, der ikke har lavet noget illegalt.
Mig bekendt er en del af de her mennesker jo netop rejst ind i de pågældende EU-lande illegalt, altså uden visum eller tilladelse.