Morten Bødskov (S), 2012-02-24:
Tak for det, formand.
Det er jo efterhånden et fast tilbagevendende punkt, at vi her i Folketinget en gang om året har en debat om udvidet dna-registrering.
Og det er bestemt også vigtigt, at vi løbende er opmærksomme på, om forholdene har ændret sig, og om der er grundlag for at indtage et andet standpunkt end hidtil.
Jeg må imidlertid indlede dagens debat med at slå fast, at set fra regeringens side er der intet nyt under solen, og jeg kan derfor allerede nu sige, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget anfører forslagsstillerne – altså her Dansk Folkeparti – bl.a., at et nationalt dna-register vil føre til hurtigere opklaring af forbrydelser.
Forslagsstillerne peger også på, at oprettelsen af et landsdækkende dna-register vil kunne lette politiets arbejde, og der peges endvidere på, at et nationalt dna-register vil kunne forebygge kriminalitet og virke præventivt.
Forslagsstillerne har endelig peget på, at et landsdækkende dna-register kan medvirke til at rense personer, der er sigtet for en forbrydelse, som de ikke har begået.
Og der skal heller ikke herske tvivl om, at regeringen bestemt ønsker at give politiet de bedste betingelser for at kunne efterforske og opklare forbrydelser.
Men det skal ske inden for en ramme, som respekterer grundlæggende rettigheder om bl.a. beskyttelse af privatlivets fred, hvilket jeg vil vende tilbage til lige om lidt.
Som reglerne er i dag, kan politiet registrere dna fra personer, der har været sigtet for en lovovertrædelse med en strafferamme på 1½ års fængsel eller derover.
Derudover kan der ske registrering af dna fra sigtede i visse sager om børnepornografi, og politiet kan desuden udtage dna-prøver fra personer, som selv ønsker at afgive dna for at rense sig for mistanke.
Politiet har således allerede i dag vid adgang til at foretage dna-registreringer og gøre brug heraf i forbindelse med efterforskningen, ligesom det som sagt også allerede i dag er muligt frivilligt at lade sig dna-teste.
Når regeringen som nævnt ikke kan støtte beslutningsforslaget, skyldes det først og fremmest, at forslaget går alt for vidt i forhold til grundlæggende principper om respekt for privatlivets fred.
Menneskerettighedskonventionen sætter altså nogle rammer for, hvor langt vi kan gå.
Og forslaget om obligatorisk dna-registrering af alle nyfødte og alle udlændinge vil efter alt at dømme være i strid med konventionens regler om respekt for privatlivet.
Forslaget afspejler således efter regeringens opfattelse ikke en rimelig balance mellem på den ene side hensynet til at opklare forbrydelser og på den anden side hensynet til privatlivets fred.
Jeg vil i tilknytning hertil også gerne pege på, at forslaget om at bruge blodprøverne i PKU-biobanken som grundlag for et udvidet dna-profilregister indebærer, at en biobank, der er oprettet med et sundhedsfagligt formål, blandes sammen med et register, som er oprettet med et politimæssigt formål for øje, og dermed risikerer man den negative konsekvens, at befolkningens opbakning til biobanken og for så vidt også til dna-registeret falder.
At der kan være en sådan risiko, underbygges af tidligere erfaringer, hvor Statens Serum Institut oplevede, at omtale af PKU-biobanken som muligt kriminalteknisk register medførte flere anmodninger om sletning dagligt.
Det er derfor Statens Serum Instituts vurdering, at brug af PKU-biobanken som et kriminalteknisk register vil medføre en forringelse i tilslutning til screeningen af nyfødte.
Endelig vil jeg også gerne pege på, at etableringen og driften af et udvidet dna-register som beskrevet i beslutningsforslaget må antages at være forbundet med endog meget betydelige omkostninger.
Statens Serum Instituts aktuelle vurdering er, at udgifterne til omdannelse af PKU-biobankens 2 millioner blodprøver til søgbare dna-profiler vil være forbundet med omkostninger, der formentlig vil udgøre op mod 2 mia. kr.
Hertil kommer løbende udgifter til drift og til dna-profilering af nye prøver svarende til antallet af nyfødte og antallet af udlændinge, der tager fast ophold i Danmark.
Når det gælder dna-registreringer, har politiet allerede i dag en række muligheder for at gøre brug heraf.
Obligatorisk dna-registrering af alle nyfødte og alle udlændinge vil efter alt at dømme
stride imod menneskerettighedskonventionen.
Og sammenblandingen af PKU- registeret og politiets dna-register vil føre til, at begge registre mister befolkningens støtte.
Og etablering og drift af et udvidet dna-register må antages at være, som jeg sagde før, forbundet med endog meget betydelige omkostninger.
Regeringen kan på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget.