runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Det tror jeg ikke vi kommer meget nærmere på nuværende tidspunkt.
Men nu har vi så, som jeg sagde til en af de tidligere Venstrespørgere, en god dag foran os og en god lang nat foran os i forhold til udvalgsspørgsmål, hvor vi kan komme helt ind i det.
Det, jeg kan sige her i den politiske behandling, første behandling af lovforslaget, er, at vi politisk forpligter os til, at der ligger 300 mio. kr., når vi når til kommuneaftalen, som så skal igennem Folketinget.
Og derfor: Ja, Folketinget har selvfølgelig en del af medansvaret, vi har som folketingsmedlemmer alle sammen en del af medansvaret for, at de penge skal være der.
De partier, der har været med til at lave kommuneaftalen og lægge stemmer til den, er selvfølgelig med til at gøre det.
Regeringen forpligter sig til, at pengene skal være på bordet, når kommuneaftalen skal laves.
Louise Schack Elholm (V), 2013-04-25:
Jeg må jo forvente, at ordføreren ved, hvor de her penge kommer fra.
Altså, man laver vel ikke bare et tilbud uden at have fundet ud af, hvor pengene skal komme fra.
Derfor vil jeg gerne bede ordføreren om at oplyse os andre om, hvor de her penge konkret skal komme fra.
Er det øgede skatter, eller er det fra andre offentlige investeringer, som man sparer på?
Hvor kommer den her pulje fra?
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Det, vi har at gøre med nu, er et lovforslag om et regeringsindgreb, som bl.a. indeholder en lønkompensation til skolelærerne, fordi man tager en 60-årsregel og udfaser den.
Det, regeringen siger, er, at den vil skulle materialisere sig, når vi har forhandlinger med kommunerne, som skal igennem Folketinget bagefter.
Sådan hænger det jo sammen med kommuneaftalen.
Og det er regeringens ansvar, at de penge er på bordet, når de forhandlinger foreligger.
Og det kommer selvfølgelig til – for lige at svare på det sidste spørgsmål – at være inden for rammerne af regeringens egen budgetlov.
Det siger sig selv.
Mads Rørvig (V), 2013-04-25:
Nu er der jo stillet en række spørgsmål om de her 300 mio. kr., og jeg synes egentlig, vi fortjener at få et svar – om ikke andet så et svar på, hvor hr. Magnus Heunicke mener de 300 mio. kr. skal komme fra.
For vi kan jo ikke vedtage et lovforslag og så ikke vide, hvor pengene skal komme fra.
Så hvor mener hr. Magnus Heunicke de 300 mio. kr. skal komme fra?
Finn Sørensen (EL), 2013-04-25:
Jeg konkluderer, at ordførerens parti vil stemme ja til lovforslaget, som det ligger her, også selv om man ikke skulle komme igennem med de ændringsforslag, man vil stille.
Det må være konklusionen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-25:
Nu er det her altså en første behandling.
Ændringsforslag stilles altid efter førstebehandlingen.
Så jeg går ud fra, at hr. Christian Juhl har lidt tålmodighed og lidt tid til at vente på, at Dansk Folkeparti får færdiggjort sine ændringsforslag.
Så skal ordføreren nok få dem at se.
Så har vi bare hele tiden sagt, at vi vil have afsluttet den her lockout.
Vi vil sige ja til indgrebet.
Der er ikke noget nyt i det.
Hvis Enhedslisten er så ked af hele den situation, så se dog at få væltet den regering – I sidder med magten, hvor tit skal jeg sige det? – i stedet for at sidde og pippe på pladserne dernede.
I pipper!
Jeg vil se noget handling.
Christian Juhl (EL), 2013-04-25:
Hr. Ahrendtsen snakker udenom en gang til.
Vi snakker om lærerkonflikten i øjeblikket, vi snakker ikke om, om vi skal have en ny regering eller noget andet.
Så siger hr. Ahrendtsen: Ja, det her er nu ikke godt nok, men jeg stemmer ja alligevel.
Er det så mærkeligt, at man så spørger ham en gang, to gange, tre gange – nu er vi oppe på syv gange – hvordan man kan stemme for noget, man ikke synes er godt?
Der synes jeg da, at vi skal lade være med at være pippede og bare sige: Vi følger da bare med regeringen.
Nej, man stemmer nej, når man synes, at det er dårligt, og ja, når det er godt.
Det er den konsekvens, der er i vores politik.
Jeg ved godt, at det ikke er så udbredt i Dansk Folkeparti, men det er nu en rigtig god måde at arbejde på, kan jeg sige til hr. Ahrendtsen.
Prøv det en gang og så prøv at fortælle, hvad det er for nogle forslag.
Det er ikke mig, der har skabt tvivl om, om man skulle stemme ja eller nej, det er hr. Ahrendtsen.
Han siger: Det er dårligt, men jeg vil stemme for alligevel.
Så er vi da interesserede i at høre, hvad pokker det er for noget, man skal have lavet om med nogle ændringsforslag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-25:
Jeg ved da, at Enhedslisten stemte for finansloven sidst, og den var I da vældig utilfredse med bagefter, så I har da lidt erfaring med det.
Men det har ordføreren måske glemt.
Så synes jeg da, at jeg har fortalt, hvad vi eventuelt kunne gå hen og lave et ændringsforslag om.
Det har jeg svaret fru Rosa Lund på.
Så synes jeg da, at jeg har sagt fem eller seks gange nu til ordførerne fra Enhedslisten: Ja, vi vil have det indgreb; ja, vi vil have afsluttet den her lockout; ja, vi vil have eleverne og lærerne ud på skolerne, så forældrene igen kan slappe af; og ja, vi er ikke tilfredse med lovforslaget.
Vi vil gerne have genoprettet balancen.
Vi har brug for Enhedslisten.
Vi har brug for jeres hjælp.
Det er en udstrakt hånd til Enhedslisten.
Tag dog imod den!
Per Clausen (EL), 2013-04-25:
Jeg vil bare spørge hr. Alex Ahrendtsen, om det ikke er sådan, at når ting bliver vedtaget her i Folketinget, har dem, der stemmer for, ansvaret for, at det blev vedtaget.
Det er ikke dem, der stemmer imod, der har ansvaret.
Det er vel sådan set vigtigt.
Så når hr. Alex Ahrendtsen er færdig med at snakke og stemmer for det her lovforslag, har han jo ansvaret for, at det bliver vedtaget.
Det har jeg sådan set ikke, for jeg stemmer imod det, medmindre Enhedslisten får vedtaget sine ændringsforslag, som jeg nok skal fortælle hvad går ud på, når jeg får ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-25:
Undskyld, jeg kunne ikke helt høre spørgsmålet på grund af formandens hosten.
Jeg ved ikke, om ordføreren lige kunne få lov til at gentage spørgsmålet?
Per Clausen (EL), 2013-04-25:
Det er helt i orden.
Mit spørgsmål til hr. Alex Ahrendtsen var bare det ret banale, om han ikke er enig med mig i, at når man stemmer for et lovforslag, har man et medansvar for, at det er blevet vedtaget.
Når man stemmer imod, har man sådan set ikke noget ansvar for det.
Derfor må det vel være sådan, at hr. Alex Ahrendtsen, hvis han ender med at stemme for det her lovforslag med eller uden ændringer, jo har et ansvar for, at det bliver vedtaget.
Og hvis Enhedslisten har stemt imod, har vi vel i grunden ikke noget ansvar for, at det bliver vedtaget.
Nu var der ikke nogen nedskæringer i finansloven.
Jeg forventer ikke, at hr. Alex Ahrendtsen skal kunne forstå Enhedslisten, så det er fair nok, at han ikke forstår, at det, vi var så utilfredse med, var, at den ikke indeholdt løsninger på f.eks. det problem, som Dansk Folkeparti har skabt, med mennesker, der er røget ud af dagpengesystemet.
Men den indeholdt da derudover kun forbedringer, små forbedringer.
Men det er altså rigtigt, at hr. Alex Ahrendtsen er enig med mig i, at hvis det her lovforslag bliver vedtaget med Dansk Folkepartis stemmer, har Dansk Folkeparti et medansvar for, at det bliver vedtaget.
Og hvis Enhedslisten i sidste ende stemmer imod, har vi ikke noget ansvar for det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-25:
Det er rigtigt, at vi har et medansvar for det.
Det giver jo næsten sig selv.
Ellers var der jo ingen grund til, at vi havde den her lille forsamling i dag – og hver dag.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-04-25:
Tak for ordet.
Jeg bliver forvirret, når jeg hører hr. Alex Ahrendtsens ordførertale.
Han snakker om, at det er et uafbalanceret indgreb, og det synes han ikke er godt.
Men når man skal trykke på knapperne ved tredjebehandlingen af det her forslag, når man skal stemme for eller imod, hvad vil hr. Alex Ahrendtsen så stemme, hvis han synes, at det er uafbalanceret?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-25:
Ja, hvis en finger kunne græde, så ville det jo være en grædende finger, der ville stemme ja, hvis det bliver et ubalanceret indgreb.
Men vi stemmer ja til indgrebet, fordi vi gerne vil have afsluttet den her lockout, så børnene atter kan komme i skole og lærerne kan komme til at undervise.
Og så vil jeg bare igen opfordre Enhedslisten til at bruge sin magt over for regeringen til at støtte Dansk Folkepartis ændringsforslag, så vi kan få rettet op på den her ubalance, der er i forslagene.
Nu har jeg jo rakt højre hånd frem, men jeg kan også række venstre hånd frem, og til sidst kan jeg række begge hænder frem; jeg står egentlig her med åbne arme.
Jeg vil have Enhedslistens hjælp!
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-04-25:
Når hr. Alex Ahrendtsen nu siger, at han skal græde, samtidig med at han stemmer ja, er det så det, man kan i forhold til et lovforslag?
Altså, vi har det jo sådan i Enhedslisten, at vi, når det er noget, vi er imod, så trykker på den røde knap, og at vi, når det er noget, vi går ind for, trykker på den grønne knap.
Er det så sådan, at hr. Alex Ahrendtsen, når han skal stemme, stemmer ja til et forslag, som han kalder uafbalanceret?
Synes han, at det er den rigtige mening at sige, at Dansk Folkeparti skal stemme ja til et uafbalanceret indgreb, eller mener man, at man vil lukke øjnene og sige, at bare vi ændrer det, så man siger, at nej, konflikten skal ikke fortsætte?
Men vil man stemme for et forslag, som man kalder for uafbalanceret, og synes man, at det er godt i forhold til folkeskolens fremtid?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-25:
Det er rigtigt, så har man et medansvar, ligesom Enhedslisten har et medansvar for nedskæringer, fordi Enhedslisten har stemt for finansloven.
Sådan hænger tingene sammen, det er jo rigtigt.
Christian Juhl (EL), 2013-04-25:
Nu sidder Enhedslisten og pipper dernede på deres små pladser.
Så vidt jeg kan se, er min stol lige så stor som hr. Ahrendtsens.
Men jeg har jo lagt mærke til, at hr. Ahrendtsen og hans parti i 10 år har pippet til en borgerlig regering, som jo i den grad har skabt problemer i det her samfund.
Enhedslisten stemmer imod det her forslag, fordi det er skævt og ensidigt.
Dansk Folkeparti stemmer for forslaget, uanset om det er skævt og ensidigt; det er indrømmet her i den sidste snak.
Og det er da lærerigt at høre.
Jeg forstår stadig væk ikke, hvad det er for nogle ændringsforslag, hr. Ahrendtsen synes vi skal stemme for.
Det kunne være ret interessant at vide, hvis vi overhovedet skal hjælpe med at stemme for dem.
Men indtil videre synes jeg, at det her er alt, alt for skævt til, at man kan stemme for det.
Det er den modstand, vi yder, og det er vel den optimale modstand, man kan yde i den aktuelle situation, nemlig at stemme imod, hvis man synes, at det er skævt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-25:
Ja til det med en dygtig og engageret lærer.
Vi er ikke sikre på, at det skaber engagerede lærere de næste måneder.
Det tager noget tid at komme over det.
Ja til styrket skoleledelse.
Det er lærerne også med på.
Det har de skrevet i en kronik sammen med os.
Så forbereder han sig derhjemme, og han bruger lang tid på det.
Jeg kender hr. Troels Ravn, han er en samvittighedsfuld fyr, han bruger tid på det.
På samme måde skal en lærer jo også have sikkerhed for at kunne forberede sig, og den sikkerhed har man faktisk ikke længere – desværre.
Det er derfor, der er den der ubalance.
Regeringen har udelukkende lyttet til KL i den her sag, og det er kedeligt, især fordi der ikke er noget forskningsmæssigt belæg for, at det er det, der gavner undervisningen.
Det er en lang række andre ting, bl.a. fagligt dygtige lærere, forberedelse, styrket skoleledelse og ro og rammer i klasserne, men ikke arbejdstidsaftaler.
Altså, jeg forstår egentlig ikke rigtig det her angreb.
Hvis Enhedslistens ordfører egentlig mente, hvad han sagde, skulle han jo gå i kødet på regeringen og trække tæppet væk under regeringen.
Vi har forsøgt at anvise en vej, så vi kunne undgå den konflikt.
Jeg har skrevet en kronik sammen med Lærerforeningens formand, der forsøgte at anvise en fælles vej, som både Folketinget, KL og Lærerforeningen kunne se sig selv gå.
Derfor skal min opfordring til Enhedslisten egentlig bare være: Hvis Enhedslisten mener, hvad Enhedslisten siger, så træk dog tæppet væk under regeringen, så vi kan få det valg.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-25:
Altså, nu vil jeg lige starte med at korrigere Dansk Folkepartis ordfører og sige, at Enhedslisten ikke sidder i regering.
Vi har tværtimod faktisk i modsætning til Dansk Folkeparti tænkt os at stemme imod det her indgreb, fordi det forringer lærernes overenskomst.
Jeg havde også forstået, at Dansk Folkeparti havde tænkt sig at være imod det, for man mente ikke, at der skulle komme et ubalanceret indgreb, men det kan jeg så forstå er endnu et eksempel på Dansk Folkepartis løftebrud.
Jeg synes, det er godt at få det frem, at Dansk Folkeparti endnu en gang løber fra sine valgløfter.
Eller har jeg forstået det forkert?
Er det sådan, at Dansk Folkeparti skal have vedtaget sine ændringsforslag, før man vil stemme for, eller er det bare et rent carte blanche til regeringen, så Dansk Folkeparti kommer til at stemme for?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-25:
Der er to ting i det.
Der er selve indgrebet, som vi gerne vil have gennemført, og så er der selve lovforslagets indhold.
Vi vil gerne have afsluttet lockouten, så derfor siger vi ja til indgrebet.
Så er der selve indholdet, og der vil vi stille nogle ændringsforslag, som skal forsøge at rette op på den ubalance, og der håber vi jo selvfølgelig på Folketingets velvilje.
Så vil jeg bare sige til Enhedslisten: Brug krudtet på regeringen.
Det er dem, der har bragt os i den her situation.
Det er ikke Dansk Folkeparti.
Der er ikke noget løftebrud.
Vi har fra starten af sagt, at vi gerne vil have et indgreb.
Vi sagde det allerede for 2 uger siden som nogle af de første.
Mads Rørvig (V), 2013-04-25:
Tak for det.
Jeg vil gerne bede ordføreren redegøre for regeringens forsigtighedsprincip.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-25:
Så jeg synes egentlig, ordføreren burde svare på, hvorfor ordføreren – modsat af, hvad Dansk Folkeparti har rendt rundt og sagt i de seneste par uger – lige pludselig har tænkt sig at stemme for et ubalanceret regeringsindgreb.
Har man bare løjet vælgerne lige op i ansigtet, eller hvad er det, som er nyt?
Jeg kan også forstå, at man er uenig i det indhold, der ligger her, så det undrer mig meget, at Dansk Folkeparti løber fra sine løfter.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-25:
Jeg ved ikke, hvilke aviser Enhedslistens ordfører læser.
At antyde en løgn synes jeg er ret groft.
Vi har hele tiden sagt, at vi ville have et indgreb.
Nu siger vi ja til et indgreb.
Er det at lyve?
Nej, tværtimod, det er at have en rød tråd, en linje i det.
Så har regeringen, som bliver holdt oppe af Enhedslisten, mulighed for at få gennemført sit lovforslag med støtte fra bl.a. den borgerlige fløj, et lovforslag, som indeholder en ubalance.
Vi vil forsøge at ændre den ubalance.
Vi vil stille nogle ændringsforslag, og der håber vi selvfølgelig på støtte fra bl.a. Enhedslisten.
Men det er Enhedslisten, der holder regeringen ved magten.
Så skal vi nok støtte Enhedslisten.
Men vi vil have afsluttet den her lockout, for den har kørt længe nok, og det har været skuespil, og vi har ikke lyst til at se det længere.
Så der er to ting i det: Der er selve indgrebet, som vi siger ja til, og så er der indholdet, som vi vil forsøge at få ændret.
Der skal jo som bekendt et flertal til at få tingene ændret.
Enhedslisten kan bruge sin magt og indflydelse på at få støtte til Dansk Folkepartis ændringsforslag.
Det vil vi da sætte pris på.
Rosa Lund (EL), 2013-04-25:
Så kan jeg jo passende spørge hr. Alex Ahrendtsen: Hvis hr. Alex Ahrendtsen gerne vil have Enhedslistens støtte til et ændringsforslag, kunne han så ikke være venlig at forklare, hvad det lige præcis er i det her indgreb, som Dansk Folkeparti gerne vil have ændret?
Hvad er det, der skal til, for at Dansk Folkeparti mener, at det her indgreb bliver afbalanceret?
Skal jeg så forstå det sådan, at Dansk Folkeparti ikke vil gøre alvor af sine ord om, at man støtter lærerne i den her kamp?
For som jeg forstår de lærere fra Danmarks Lærerforening, de lærere, som står ude på Slotspladsen lige nu, fordi de er meget utilfredse med det her regeringsindgreb, så skal der en del mere til, for at det her indgreb bliver afbalanceret.
Nu kunne jeg jo høre i de tidligere indlæg, at Dansk Folkeparti mener, at Enhedslisten skal gøre alvor af sine ord.
Det synes jeg nu at vi gør.
Det er ikke os, der laver økonomiske aftaler med regeringen, og som skærer ned for de arbejdsløse og for de studerende.
Det er Dansk Folkeparti, der laver de aftaler.
Så jeg vil gerne spørge hr. Alex Ahrendtsen, om Dansk Folkeparti vil gøre alvor af sine ord og støtte lærerne og sige nej til det her indgreb.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-25:
Vi støtter både lærerne og siger ja til indgrebet.
Enhedslisten bliver altså nødt til at gøre alvor af sine ord, og det gøres ved at trække tæppet væk under regeringen.
Det er Enhedslisten, der holder den med magten, det er ikke os.
Enhedslisten angriber den dagligt, men når det kommer til stykket, hvad gør man så?
Så sidder man og pipper nede på sine små pladser.
Kom dog op, kom op af hullerne!
Vi vil se Enhedslisten, vi vil se Enhedslisten hernede i salen og se, at man gør noget ved det.
Det andet er jo bare mundsvejr.
Troels Ravn (S), 2013-04-25:
Børnenes udbytte af undervisningen og børnenes trivsel er det vigtigste i skolen, og dygtige og engagerede lærere er helt centralt for en god skole.
Det her lovforslag giver skoleledelsen et øget ledelsesrum, og ordføreren er i sin tale inde på, at arbejdstidsaftaler ikke har indflydelse på undervisningens kvalitet, men vil ordføreren anerkende, at det her øgede ledelsesrum for skolelederen har betydning for, at skolelederen i samarbejde med læreren kan styrke undervisningens kvalitet, kan styrke pædagogikken og didaktikken i folkeskolen?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-25:
Det kan det i teorien godt, men vi ved det ikke, for der er ikke noget forskningsmæssigt belæg for det.
Det, vi ved, er, at arbejdstidsaftaler ikke har nogen indflydelse på undervisningens kvalitet.
Så derfor sjakrer Socialdemokraterne med skolernes fremtid og med børnenes fremtid, fordi man baserer det på noget, man tror.
Der er ikke noget forskningsmæssigt belæg for det.
Troels Ravn (S), 2013-04-25:
Er ordføreren enig i, at vi ved, at det vigtigste i barnets undervisning faktisk er en fagligt dygtig og engageret lærer, og at det ledelsesrum, som vi nu giver skolelederen, giver øget mulighed for, at skolelederen kan gå ind og lede sin skole pædagogisk og i samarbejde med lærerne og dermed også styrke undervisningens kvalitet?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-25:
Som jeg var inde på i min tale, kunne man jo kigge på en undervisningsnorm, sådan at lærerne vidste, lige præcis hvor mange timer de skulle undervise om ugen, altså f.eks. 25 timer om ugen.
Det har Anders Bondo og jeg jo også skrevet om i den kronik.
Det ville da rette op på noget af den der ubalance og den der usikkerhed, der ligger i lovforslaget, fordi lærerne jo på en måde bliver udsat for skoleledernes forgodtbefindende.
Så en fast undervisningsnorm ville være et godt stykke på vejen.
Det kunne være en mulighed.
Christian Juhl (EL), 2013-04-25:
Det har jeg nu prøvet før med andre arbejdsgivere, og jeg mener ikke, at det ville være at undergrave den danske model.
Tværtimod ville det være at erkende, at regeringen og KL i den her sag er fuldstændig langt ude i skoven og har været fuldstændig stædige og kun har villet have gennemført det diktat, som de startede ud med.
Det har ikke noget med den danske model at gøre, og det er derfor, jeg siger, at det da ikke kan nytte noget, at man opfører sig så uansvarligt, som regeringen og KL har gjort i den her sag, og så ikke siger undskyld bagefter, når man erkender, at 4 ugers konflikt har været fuldstændig meningsløs.
Den måde, man har optrådt på undervejs, synes jeg også har været ganske uansvarlig ud over alle grænser.
Jeg vil gerne spørge, hvad der er årsagen til, at man nu vil forhindre brug af det redskab, som alle arbejdsgivere og fagforeninger har prist, også på det private arbejdsmarked, nemlig at der i videre og videre omfang kan indgås lokale aftaler om arbejdstid og om retten til at lede og fordele arbejdet.
For det handler jo dybest set om at diskutere arbejdstid.
Hvad er årsagen til, at vi nu skal til at gå tilbage til den gamle overenskomstskole, hvor man siger, at her er en værkfører – eller undskyld, det hedder jo skoleleder – som for at sige det lidt gammeldags bestemmer med kæft, trit og retning?
Hvad er grunden til, at man ikke vil bruge den dynamik, der er i netop at lade folk lede og fordele deres arbejde selv?
Det er jo det, der giver dynamikken.
Der er det, der giver den gode undervisning.
Det er også det, der viser eleverne et godt eksempel.
Mette Frederiksen (S), 2013-04-25:
Lad mig først og fremmest sige, at det jo ikke er rækkevidden af et krav stillet af en af parterne i en overenskomstsammenhæng, der er bestemmende for, om kravet ligger inden for den danske model eller ej.
Jeg vil tro, at igennem de tider, vi har haft en arbejdsmarkedsmodel a la den, vi har nu i Danmark, vil både arbejdsgivere og arbejdstagere kunne nikke bekræftende til, at de synes, at modparten har stillet urimelige krav.
Det er der ikke noget som helst nyt i.
Men man kan jo ikke sige, at fordi man er uenig i et krav, så ligger det ikke inden for rammerne af den danske model.
Det er parterne, der definerer, hvilke krav de ønsker at møde deres modpart med.
Så vil jeg i øvrigt gerne afslutningsvis understrege, at det, vi helt stilfærdigt gør med lovforslaget her, er at sidestille lærerne med øvrige grupper på det offentlige arbejdsmarked, hvad angår arbejdstid.
Rosa Lund (EL), 2013-04-25:
Jeg synes da, ministeren har ret i, at det er arbejdsmarkedets parter, der definerer kravene.
Derfor undrer det mig, når jeg læser lovforslaget, som vi behandler i dag, at den ene parts hovedkrav er der taget højde for i det her lovforslag, men den anden parts hovedkrav er der ikke taget højde for.
For i det her lovforslag får ledelsen lov til at bestemme, hvor mange timer lærerne bruger på undervisningsopgaven og på forberedelsesopgaven.
Det bliver ikke længere besluttet i en fastsat overenskomst, som gælder for alle lærere.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren ikke godt kan forstå, at lærerne måske føler sig en lille smule kørt over i det her forløb, eftersom regeringen har valgt at tage arbejdsgiversidens hovedkrav med ind i indgrebet, som i den grad ikke tilgodeser lærernes krav.
Mette Frederiksen (S), 2013-04-25:
Med lovforslaget her tager vi ikke parti for den ene eller den anden part.
Vi skal lovgive i den svære situation, at der ikke foreligger en mæglingsskitse, og vi har efterstræbt med lovforslaget her at tage elementer fra begge sider i forhold til det, der i øvrigt har været diskussionen.
Rosa Lund (EL), 2013-04-25:
Men når arbejdsgiverkravet, hovedkravet fra KL, er en del af det her lovforslag, synes jeg, at det en lille smule ligner aftalt spil, også fordi vi ved, at det, der skal til for at finansiere regeringens folkeskolereform, som vi forhåbentlig kommer til at diskutere på et andet tidspunkt, er, at man gennemfører KL's krav.
Derfor ligner det for mig at se aftalt spil.
Jeg vil gerne høre ministeren bekræfte eller afkræfte, om KL har været inviteret med ind at lave det her lovforslag, for det ser det mistænkeligt meget ud, som om de har.
Mette Frederiksen (S), 2013-04-25:
Som det er mig oplyst, er lovforslaget udarbejdet på helt almindelig vis mellem de ministerier, der nu har en ressortmæssig forpligtelse og aktie heri.
Der har været nogle praktiske ting afklaret med både KL og regionerne, det har jeg svaret på allerede.