runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-24:
Man kan jo også sige, at det er bemærkelsesværdigt, når udenrigsministeren både i salen i dag og i adskillige samråd har brugt den formulering, som udenrigsministeren nu også forsøger at få statsministerens meget bombastiske udtalelser tunet hen i retning af, nemlig at der er et udredningsarbejde i gang, og at der ingen konklusioner er.
Det er jo noget helt andet, end at statsministeren siger, at man principielt intet har imod at ophæve nultolerancen og dermed lave uraneksport.
Derfor kunne det være befriende, hvis udenrigsministeren også ville sige det her så klart, at det kunne høres helt til Grønland, så de ved i det grønlandske samfund, hvad de har at forholde sig til.
Altså, hvor dyrt må det blive at håndtere en sikker uraneksport fra dansk side, før man så efterfølgende vil omgøre det principielle ja til, at man også konkret vil gå ind i et arbejde?
For det betyder jo noget for, hvor langt man skal gå i det grønlandske samfund for at få det her muliggjort.
Der kan jeg bare igen tage tallene fra Canada, hvor man har ansat 800 mennesker til at tage sig af en sikker uraneksport, og at det for den canadiske stat sidste år kostede knap 174 mio. dkr.
Hvor dyrt må det være i Danmark?
Villy Søvndal (SF), 2013-04-24:
Man skal passe på med vidtløftige konklusioner.
Derfor vil jeg sige, at man skal passe på med at konkludere noget, som ikke kan konkluderes, hverken ud fra det statsministeren har sagt, eller det, jeg har sagt.
For selv om fru Ellen Trane Nørby jo bragte statsministerens citat frem – og igen vil jeg sige, at jeg er ked af forvekslingen – nemlig, at hun har intet principielt imod, at man ophæver nultoleranceprincippet i Grønland, er jeg sikker på, at det ikke kan tolkes i den retning, som der har været gjort forsøg på.
For det, der er sagen, er, at på nuværende tidspunkt er der fortsat en udredning i gang, der skal sikre det bedst mulige grundlag for en stillingtagen til spørgsmålet om eventuel udvinding og eksport af uran og andre radioaktive stoffer.
Mette Gjerskov (S), 2013-04-24:
Jeg tror også, at hr. Erling Bonnesen vil give mig ret i, at vi har fremlagt en ganske, ganske ambitiøs vækstplan, hvor vi har gjort rigtig meget for at skabe arbejdspladser i det her land.
Det er faktisk den vækstplan, der lige nu – eller i hvert fald nogle gange – bliver forhandlet ovre i Finansministeriet, også med Venstres formand.
Så når det gælder vækst, og når det gælder arbejdspladser, tror jeg ikke, man kan lade den her regering noget som helst høre.
Natur- og Landbrugskommissionen er ikke blevet nedsat for at skabe arbejdspladser.
Det er ikke en vækstplan i sig selv.
Men når vi fremtidssikrer landbruget, og det er det, vi gerne vil, fremtidssikrer vi jo naturligvis også de arbejdspladser og de afledte arbejdspladser af landbruget, der er.
Erling Bonnesen (V), 2013-04-24:
Tak for det.
Jeg synes jo bestemt, det er dejligt at være Venstremand i øjeblikket og være med i de her forskellige vækstforhandlinger, som foregår lige i øjeblikket i ministeriet herovre ved siden af.
Men når vi nu i dag har lejlighed til at sætte fokus på lige præcis regeringens Natur- og Landbrugskommission og så sammenholder det lidt med det potentiale, der er for mereksport af fødevarer ude i den store verden – der er efterspørgsel efter dem, og der er et stort potentiale, det er også lige påpeget i forbindelse med vækstteam – så skal vi jo her i Danmark kende vores besøgelsestid og prøve at skabe rammerne for, at man kan få udfyldt det potentiale.
Og det er det, vi prøver at have fokus på.
Jeg synes, det er en lille smule skuffende, at ministeren – om jeg så må sige – alene holder sig til de her andre emner, som vi bestemt synes også er værd at forhandle om.
Så jeg vil da gerne appellere til fødevareministeren om, at man også får et stærkere fokus på at skabe endnu flere arbejdspladser.
Det skal vi da have gjort noget ved, og derfor vil jeg i hvert fald sikre, at vi på de møder, vi forhåbentlig skal have på et tidspunkt, kan deltage i nogle drøftelser, så vi også kan få de ting på bordet.
Så vil ministeren kvittere for, at vi også skal have noget mere vækst ind i den her snak?
Mette Gjerskov (S), 2013-04-24:
Jeg er da glad for, at også hr. Erling Bonnesen kan konstatere, at det er dejligt at være Venstremand og være med i vækstforhandlingerne.
Mon så ikke han kunne gå over til sit parti og spørge, om vi ikke kunne skubbe lidt på hastigheden, for der er nogle, der står på bremsen.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at hr. Erling Bonnesen jo fik sagt det, der er det væsentlige.
Det er ikke Natur- og Landbrugskommissionen vi har bedt om at kigge på arbejdspladser; det er vækstteamet.
Vi har haft en masse kloge erhvervsfolk og interessenter siddende i et vækstteam, som netop skal hjælpe os med at skaffe arbejdspladser og skaffe eksport.
Hr. Erling Bonnesen nævner selv det med svineeksporten til Tyskland, altså de 10 millioner smågrise, der sidste år blev transporteret til Tyskland i stedet for at blive opdrættet og slagtet herhjemme, sådan at det kunne give os arbejdspladserne.
Jeg får jo også henvendelser fra folk, der siger: Hvorfor skal vi have gyllen og tyskerne skal have arbejdspladserne?
Det har jeg jo netop gjort noget ved.
Jeg har jo faktisk fået lavet en analyse, sat mig ned sammen med landbruget, med slagterierne, med arbejdsmarkedets parter, med fagforeningerne og sagt: Hvordan laver vi en samlet plan?
Og vi har lavet en samlet plan.
Jeg puttede 150 mio. kr. i puljen i forhold til investering i miljøteknologi i stalde, så vi kan få bygget nogle flere stalde, så vi kan have de her svin i Danmark.
Det er faktisk sådan, vi arbejder.
Erling Bonnesen (V), 2013-04-24:
Jeg synes, det var fint, og det var da et meget sjovt navn, der også blev nævnt på ministerens projekt »Månegrisen«.
Så jeg synes også, vi skulle komme videre.
Og det er fint med det tilskud, der så er spillet på banen; det giver et lille skridt i den rigtige retning.
Det, jeg appellerer til, er noget, der sådan ligesom tonser og rykker, kan man sige, sådan at vi kan komme ud og få fat i det store potentiale, der er.
Og det er det, som jeg markerer at jeg synes vi skal have gjort noget mere ved.
For så vidt angår det med at trykke på speederen, for at der kommer til at ske noget nu, vil jeg sige, at det gør vi bestemt med det samme.
Vi kan få trykket på speederen lige med det samme, og det gælder også nogle af de andre ting, der ligger og skal gøres noget ved, f.eks. YJ-ordningen og andet.
Så spørgsmålet sådan afslutningsvis kunne jo være: Er ministeren klar til at spille ud med nogle hurtige forslag, vi kan tage fat på med det samme, som opfølgning på både Natur- og Landbrugskommissionen og vækstteamet, sådan at vi kan få sendt dette signal til landbruget og landmændene og fødevaresektoren: Vi vil egentlig gerne have, at I bliver her; vi kan slet ikke undvære jer; nu vil vi hjælpe jer med nogle gode rammer.
Skulle vi ikke se at få gjort noget ved det?
Mette Gjerskov (S), 2013-04-24:
Nu står det mig sådan lidt uklart, om det er det korte sigt eller det lange sigt, vi taler om.
Jeg synes, der er mange forskellige ting, og det svært at nå at svare på det hele på de 60 sekunder, som vi har her.
Men der er jo ikke nogen tvivl om, at er der nogen, der gerne vil landbrugsproduktion, så er det regeringen.
Vi vil gerne den konventionelle, og vi vil gerne den økologiske.
Det er jo derfor, vi har nedsat et vækstteam, som skal hjælpe os med at sikre endnu større eksport.
Dem lytter vi rigtig, rigtig meget til.
Vi er parate til at træffe de beslutninger, der skal til.
Jeg har netop truffet beslutning på svineområdet, og jeg ved, der sidder en task force for kvægbruget.
Dem taler jeg også med, fordi der også er problemer på kvægområdet.
Det er alt sammen noget, der gør, at vi tager hånd om både det, der sker i dag og i morgen.
Vi er opmærksom på de uheldige udviklinger, der sker i landbruget med eksport af svin – også på det lange sigt.
Så jeg tror, hr. Erling Bonnesen måske skal være lidt mere optimistisk på landbrugets vegne, for vi skal nok give dem en hjælpende hånd inden for de miljømæssige rammer, der er.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-04-24:
Tak for det.
Jeg vil faktisk fortsætte med det spørgsmål, som egentlig er i gang, kan man sige, for det er jo sådan, at når Natur- og Landbrugskommissionen kommer med nogle anbefalinger, vil vi jo ligesom gerne have at vide af regeringen, hvornår vi kan forvente at der egentlig sker noget.
Hvornår har ministeren tænkt sig at nogle af de her tiltag, som regeringen forhåbentlig er enig i, skal gennemføres?
Det jo sådan, at der er 44 konkrete anbefalinger lagt frem her, men det, vi kan se nu, er jo, at ministeren vil bruge endnu mere tid, inden der egentlig sker noget, samtidig med at arbejdspladserne forsvinder ud af Danmark.
Vi kan se det med slagteriarbejdspladserne, som er nævnt her, altså at der bliver eksporteret masser af smågrise, som jo egentlig ellers ville have givet mange arbejdspladser undervejs.
Der kan vi se at regeringen ikke gør noget.
Så jeg vil gerne spørge ministeren om de lavthængende frugter: Hvornår kan vi forvente at der kommer nogle klare initiativer, så man f.eks. kan få nogle af de her bl.a. miljøgodkendelser, som der har været stor diskussion om, og hvor det jo også er blevet bedre, fordi der fra den tidligere regering jo blev givet mange penge til, at man ligesom kunne behandle de her sager?
Men hvad med andre lavthængende frugter, så man f.eks. kan komme ud af gældsklemmen, få lettere generationsskifte og den slags ting, som der skal til?
Hvornår kommer regeringen med de her initiativer, som ville gøre, at der måske blev mere ens vilkår i forhold til de lande, vi konkurrerer med?
Det er jo ingen hemmelighed, at vi kan se, at der er en stor forskel på, hvad der sker i Tyskland – hvad de har for nogle miljøregler – og hvilke miljøregler vi har i Danmark.
Der kan man jo bare tage hele randzonedebatten, og den kan vi så vende tilbage til senere.
Mette Gjerskov (S), 2013-04-24:
Det, jeg sådan hæfter mig ved at hr. Jørn Dohrmann siger, er, at regeringen ikke gør noget.
Det synes jeg ikke er rigtigt.
Noget af det første, jeg gjorde som minister, var at igangsætte arbejdet med Naturog Landbrugskommissionen, for at vi kunne se på det lange træk, så vi kunne fremtidssikre både naturen og landbruget i Danmark.
Det ligger mig stærkt på sinde.
Vi nedsatte et vækstteam til at kigge på eksporten.
Det er sådan noget, der arbejder og arbejder.
Det er rigtig, rigtig positivt.
Vi er faktisk også parate til på trods af nedsættelse af kommissioner og alt muligt andet at handle undervejs.
Det var en rigtig, rigtig uheldig udvikling, som landbruget var i gang med.
Noget må der gøres.
I er i gang med at bevæge jer ud ad et forkert spor.
Slagterierne gav deres.
De sørgede for at give en ordentlig afregning; de sørgede for at give nogle ekstra muligheder for danske svineproducenter.
Jeg kunne levere en miljøteknologiordning.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-04-24:
Jo, men vi må jo bare konstatere, at når der virkelig ligesom skal rykkes noget, er det, fordi regeringen er presset til det, for oppositionen vil gerne forhandle med regeringen om, hvordan vi kan få nogle ting igennem her.
Lad mig bare nævne det med boligjobordningen.
Der må vi bare sige at regeringen ligesom mangler at komme ud af busken, og vi må sige: Det er altså noget af det, der er med til at bibeholde arbejdspladser i Danmark.
Jeg er bare nødt til at spørge ministeren, hvordan det er gået med den her smågriseeksport til bl.a. Tyskland.
Vi kan se, den er stigende.
Den er jo ikke bremset op endnu.
Den fortsætter med at stige.
Derfor skal vi jo se på rammevilkårene, og der er jeg bare nødt til en gang til at spørge ministeren: Hvornår kommer man med nogle konkrete handlingspunkter såsom nedsættelse af energiafgifter og den slags ting, så man kan sige: Det her gør vi for at fastholde arbejdspladserne i Danmark?
Mette Gjerskov (S), 2013-04-24:
Jeg bliver nødt til at minde om, at jeg er fødevareminister.
Hvis spørgeren gerne vil have svar på spørgsmål om boligjobordningen, om miljøgodkendelser, om energiforliget, som mig bekendt også Dansk Folkeparti selv er med i, tror jeg, at spørgeren bliver nødt til at vente, til der kommer en anden minister ind i salen.
Det, jeg gerne vil svare på, er det, der handler om Fødevareministeriets område.
Det er det, der er mit ansvar.
Jeg synes, det er helt, helt urimeligt at stå og forlange, at de initiativer, jeg har sat i værk for 2-3 uger siden sammen med slagterierne, som handler om at undgå eksport af smågrise til Tyskland og få flere slagteriarbejdspladser i Danmark, allerede skulle kunne ses i statistikkerne, få uger efter at vi har truffet en beslutning om at gøre noget.
Nu ville jeg lige til
sige: Come on! – men det må man ikke her, men hold nu op!
De grise, vi skal stoppe transporten af, er jo ikke engang født endnu.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-04-24:
Men mig bekendt er den her regering jo ikke tiltrådt for 3 uger siden.
Det er jo lang tid siden, regeringen har fået nøglerne til Statsministeriet.
Det kan godt være, at det ikke varer lang tid, før de skal aflevere dem igen, men det er så en anden sag.
Det, jeg gerne vil have at vide, er, hvornår regeringen ligesom vil træde i karakter?
Der sker ingenting, og imens er de her arbejdspladser bare forsvundet ud af landet.
Man kan bare se på randzonekompensationen.
Igen, når man får et svar på spørgsmål 407, kan man sige, at den her udbetaling af randzonekompensation først er der, når der igen foreligger en gyldig vandplan.
Det vil altså sige, at der er mange, der står i et tomrum.
I den tid, hvor regeringen prøver på at tage nogle initiativer, kan man ikke få klare svar, og derfor siger alle sammen jo: Hvad er det egentlig, regeringen har gang i?
Vi ønsker egentlig, at vi får flere arbejdspladser, vi ønsker at være på lige fod med de andre, når vi skal konkurrere.
Hvornår kan vi forvente, at det sker på fødevareministerens område?
Erling Bonnesen (V), 2013-04-24:
Tak for det.
Regeringens nedsatte Natur- og Landbrugskommission har som bekendt lige afrapporteret, og der er da bestemt flere interessante ting i rapporten, som vi ser frem til at arbejde videre med.
Man kan nævne adskillelsen af mark og stald, så man kan begynde at se på en svinestald på samme måde som en fabrik; man kan se på det med gødningsreglerne, så der på de gode jorde kan fuldgødes, og planterne kan få det, de har behov for til at udvikle sig og leve af; og endelig kan man se på det med nabotjek, så man kan få en sammenligning af konkurrencevilkårene for de danske landmænd, f.eks. i sammenligning med tyske, hollandske og franske landmænd.
Vi synes, der er en ting, som mangler, og det vil jeg prøve at få sat lidt fokus på i dag.
Kommissionen skulle jo også se lidt på de lange linjer i forbindelse med afrapporteringen, så man kunne spørge: Hvor er de nye arbejdspladser?
Hvor er væksten?
Hvor er mereksporten, der ligesom også skulle, om jeg så må sige, skabes en platform for, og som skulle kunne springe ud af det her?
Det er jo fint nok med de andre ting, der er blevet lagt op til, at vi kan arbejde videre med, men der står også i rapporten, at der kun er en begrænset beskæftigelsesmæssig effekt.
Så jeg synes, det var godt lige at få sat fokus på, at det også gerne skulle kunne generere et grundlag for flere arbejdspladser, større vækst og en mereksport.
Hvad kan ministeren oplyse i den forbindelse?
Er ministeren enig i, at der er et behov for nogle initiativer til at skabe noget mere vækst?
Søren Espersen (DF), 2013-04-24:
Udgangspunktet var egentlig at få lidt kontrol med de penge, vi sender.
Det var så måske noget, udenrigsministeren kunne tage fat på.
Det sker i stor stil i Norge i øjeblikket, hvor man forbereder en høring om, hvad pengene fra Norge egentlig går til.
Går de f.eks., som rygterne har lydt i norsk fjernsyn, til aflønning af livstidsdømte terrorister og deres pårørende, som jo lever et godt liv, fordi en af deres pårørende har foretaget et terrorangreb.
Norge er i gang; Storbritannien er i gang og spørger: Hvad foregår der?
Det, jeg vil have at udenrigsministeren skal gøre, er, at han siger: Vi er utrolig optaget af, at hver eneste mønt, vi sender til et eller andet formål, bliver ordentlig revideret.
Hvad går de til?
Kan vi være tjent med det her?
Det er det, jeg beder udenrigsministeren om at gøre, især i de tilfælde, hvor det har noget at gøre med at belønne jihadister og terrorister, der sprænger bomber blandt civile.
Hvad vil udenrigsministeren gøre, for at vi kan være sikre på, at vores penge går til det, som er formålet, og ikke til terrorister?
Søren Pind (V), 2013-04-24:
Som det er fremgået af aviser og medier, er der i øjeblikket i dele af Syrien en politisk bevægelse, al-Nusra, som har en stærk tilknytning til al-Qaeda, som er i færd med at etablere noget, som bliver beskrevet som et kalifat.
Det er et middelalderligt styre, hvor metoder bliver taget i brug til afstraffelse, som jeg egentlig ikke rigtig har lyst til at beskrive her i Folketingssalen.
Hvad siger udenrigsministeren til de stemmer i den offentlige debat, som mener, at bl.a. den politik, udenrigsministeren repræsenterer, nemlig passivitet i forhold til at hjælpe oppositionen i Syrien, bærer et medansvar for den her udvikling?
Villy Søvndal (SF), 2013-04-24:
Jeg tror, at vi fuldstændig deler opfattelsen af al-Nusra.
For nylig erklærede de jo deres forbindelse til al-Qaeda, og dermed har de jo helt entydigt placeret sig selv.
Jeg synes måske, at det eneste opløftende ved det er, at den øvrige syriske opposition så tydeligt gik ud og lagde afstand til den bevægelse.
Vi hjælper for det andet der, hvor vi kan.
Vi har foreløbig leveret 227 mio. kr. i humanitær bistand, inklusive cross-border-operationer.
Derudover har vi givet 19,4 mio. kr. til hjælp inde i Syrien til hjælp til civile aktører i de oppositionskontrollerede områder.
Vi har på samme måde været med i den beslutning, som EU-ministrene traf på deres forrige udenrigsministermøde, nemlig at åbne op for, at man kan levere ikkedræbende udstyr til beskyttelse af mennesker i den sekulære del af oppositionen, som vi gerne ser vinde.
Det er der bred enighed om i EU-kredsen.
Jeg vil synes, at det er meget lidt klogt, hvis Danmark gik ud og brød ikke alene med europæisk politik på det her område, men for den sags skyld også med amerikansk politik.
Så jeg er meget tryg ved, at vi har en regering, der placerer Danmark solidt i EU-kredsen og i forhold til de initiativer, der er mulige at tage i den nuværende tragiske situation i Syrien.
Søren Pind (V), 2013-04-24:
Det er helt rigtigt, at den danske regering bl.a. har støttet den heroiske beslutning om at levere skudsikre veste til oppositionen.
Men det har jo ikke forhindret, at langt over 70.000 mennesker nu er slået ihjel, at der formodentlig er blevet gennemført kemiske angreb, og at man kan se, at der hver eneste dag bliver dræbt langt flere, end der blev på noget tidspunkt under Irakkrigen.
Det vil med andre ord sige, at det, vi ser udvikle sig, er langt værre end noget, vi har set udfolde sig i Mellemøsten de sidste 20 år.
Der er spørgsmålet til udenrigsministeren så: Hvordan kan det være, at man så i flerheden af EU-kredsen træffer den beslutning at, for det første, åbne for, at der kan tjenes penge på oliefelter, som er kontrolleret af al-Nusra, og, for det andet, nægter at lade Frankrig og Storbritannien levere våben til de oprørsgrupper, som vi deler værdier med, og som i øjeblikket bliver klemt og myrdet.
Villy Søvndal (SF), 2013-04-24:
Jeg tror, vi fuldt ud deler opfattelsen af, hvor frygtelig situationen i Syrien er.
Så vi står med dette århundredes største humanitære katastrofe lige foran os.
Den analyse tror jeg alle er enige i.
Så er spørgsmålet, hvad man stiller op med det.
Det er jo ikke rigtigt, når hr. Søren Pind siger, at vi hindrer briterne og franskmændene.
Vi er nået til enighed om, at det skridt, vi tog, var det fornuftige skridt at tage.
Franskmændene og briterne har bebudet, at de ønsker endnu en diskussion om det, og den tager vi i sagens natur, men den danske position er, at vi er meget bekymrede over at skulle levere våben – hvis det er hr. Søren Pinds forslag, det står lidt uklart – til et område, hvor situationen er så usikker og flydende med den risiko, det giver for, at våbnene falder i hænderne på nogen, vi ikke bryder os om at bevæbne.
Mette Gjerskov (S), 2013-04-24:
Nu bliver der spurgt til vandplanerne, som er miljøministerens område.
Vi må lige prøve at afgrænse det her.
Jeg svarede faktisk på spørgsmålet om smågrise, som er mit område.
Jeg svarede rent faktisk, at vi har taget initiativer, at jeg har iværksat en miljøteknologiordning, at jeg har et samarbejde med landbruget og slagterierne, hvor de også leverer.
Vi har fagbevægelsen inde over for at sikre arbejdspladserne på slagterierne.
Det vil ikke være noget, man kan se resultatet af efter 2 eller 3 uger, men det vil forhåbentlig være noget, man kan se resultatet af næste år.
Det er vores håb at holde arbejdspladserne i Danmark på det her område.
Det synes jeg at jeg har svaret meget tydeligt på, og jeg har også sagt, at når det f.eks. gælder kalve, ved vi nu, at der sker en kæmpe eksport af kalve til Holland – bl.a. af spædekalve – som lige så godt kunne oprettes herhjemme.
Det er det næste, vi tager fat på.
Der er landbruget selv gået i gang med en task force på området.
Så både på kort sigt med de her initiativer og på lang sigt er regeringen faktisk i arbejdstøjet.
Søren Pind (V), 2013-04-24:
Det, som undrer mig – og nu tror jeg ikke, at det bliver sidste omgang, høje formand; det bliver kun den sidste omgang i dag – er, at udenrigsministeren beskriver, hvor forfærdende situationen egentlig er, men samtidig vælger passiviteten.
Det gør han, samtidig med at to af Europas største lande mener sig i stand til at identificere de rigtige kræfter, samtidig med at lederen af de frie syriske styrker har sagt, at han vil gå så vidt som til at mærke alle våben og garantere, at de bliver leveret tilbage igen.
Den politik, som regeringen har valgt med flerheden af EU-kredsen, medfører myrderier på mennesker, vi burde have et fællesskab med.
Og når eller hvis det her ultimativt ender med en humanitær intervention af den ene, den anden eller den tredje karakter, vil det se ud, som om vi har gjort noget alt for sent, vi får ingen tak for det, og det ender med, at nogle kræfter, vi ikke ønsker at se styrket, får magten over Syrien.
Villy Søvndal (SF), 2013-04-24:
Jeg kan ikke genkende udtrykket passivitet.
Vi ligger fuldstændig på linje med EU i spørgsmålet om, hvordan vi bedst håndterer situationen.
Det står mig stadig fuldstændig uklart, om det er hr. Søren Pinds opfattelse, at Danmark skal levere våben til Syrien; nu kan jeg ikke stille spørgsmål her, men hr. Søren Pind kunne måske redegøre for det på et senere tidspunkt.
For hvis ikke det er tilfældet, står det mig også helt uklart, hvad det er, Venstre vil i det her spørgsmål.
Det vil betyde et brud med samtlige EU-landes position og med den amerikanske position, som heller ikke er at levere våben – ikke af kærlighed til de ekstreme kræfter i Syrien, for det tror jeg ikke at nogen føler for dem – men på grund af de risici, der er ved det.