runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2011-05-10:
Der er jo i tiden en diskussion om fremmedsprogsundervisning i folkeskolen.
Hvor tidligt kan og skal man begynde, og hvor mange fremmedsprog skal man have?
Venstre må jo trods alt have en politik, selv om man sidder som regeringsparti og deltager i forligsforhandlinger om folkeskolelovgivningen.
Derfor spørger jeg til Venstres politik.
Vi skal jo snart i valgkamp, så jeg vil gerne vide det.
Hvor mange fremmedsprog, som kan bruges, vil Venstre gerne satse på i folkeskolen?
Og når jeg siger, at de skal kunne bruges, er det, fordi jeg gerne vil have det rykket frem, så det tredje fremmedsprog kommer i 7. klasse.
Så kan man nemlig blive så dygtig, at man også kan gå til afgangsprøve i det.
Kunne Venstre tilslutte sig den type initiativer?
Peter Juel Jensen (V), 2011-05-10:
Det var jo to spørgsmål.
Med hensyn til det første spørgsmål om metodefriheden er det mit klare indtryk, at det, vi sidder og drøfter i forligskredsen, er indholdet til et kommende forlig og dermed en revision af folkeskoleloven.
Der indgår allerede i folkeskoleloven i dag, at it skal inddrages i alle fag.
Og lur mig, det er der nogle idrætslærere, der har spekuleret rigtig, rigtig meget over.
Når ordføreren så kommer ind på, hvordan man skal gennemføre internationaliseringen i folkeskolen og begynder at nævne konkrete ting, jamen så går man faktisk ind og konflikter lidt med den metodefrihed, som vores folkeskole har så utrolig stor glæde af.
Det vil være meget naturligt, at man inddrager de sociale medier og de ting, som ordføreren påpeger her, men det skal ikke være noget lovkrav.
Det har vi ingen andre steder i folkeskoleloven.
Med hensyn til andre partiers rolle og opfattelser vil jeg da ikke komme nærmere ind på det.
Jeg siger bare: Lad os holde den her snak, hvor den batter, og i mine øjne er det altså ikke i Folketingssalen i dag.
Det er altså i forligskredsen, for jeg vil rigtig gerne indgå et så bredt folkeskoleforlig som overhovedet muligt og ikke lave forligskredsen til en kampplads, der skal føres valgkamp på.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-05-10:
Jeg hører to ting i Venstres ordførers svar.
For det første at man selvfølgelig ikke skal røre ved lærernes metodefrihed, men er det i relation til brug af it og sociale medier i undervisningen, at Venstres ordfører kommer ind på det element?
Synes Venstres ordfører, at det er fuldt ud legalt i den danske folkeskole i dag som lærer at sige, at man ikke vil gøre brug af it eller sociale medier i undervisningen?
Det vil jeg da gerne have et klart svar på.
For det andet kan jeg ligesom høre mellem linjerne, at Venstres ordfører har travlt med at dække sig ind under, at Dansk Folkeparti har været imod internationaliseringen af uddannelsessystemet fra dag et, og at det er det, der skal være bestemmende for, at alle andre partier i Folketinget ikke kan arbejde med internationaliseringen i uddannelsessystemet.
Er det sådan, det skal forstås?
Peter Juel Jensen (V), 2011-05-10:
Jeg er meget optaget af at lave verdens bedste folkeskole.
Jeg er meget optaget af, at vi laver en folkeskole, der er så god, at selv folketingsmedlemmer vil bruge den til deres børn.
Men nu er ordføreren for SF godt på vej til at rode rundt i folkeskolelærernes metodefrihed, og det er ikke en af de veje, jeg vil gå.
Jeg har jo sagt, at der er rigtig gode takter i beslutningsforslaget, men jeg vil bare gerne drøfte det i forligskredsen.
Vi har noget, vi er enige om, og der er noget, der ligger os meget på sinde, men der er jo også nogle i forligskredsen, som ikke lige har det her som deres kop te.
I en forligskreds tager man hensyn til hinanden, og så snakker man med hinanden om det der.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-05-10:
Det er jo interessant, at man vil blive ved at vente og vente på alle mulige evalueringer, når man allerede har en del evalueringer, der peger ret entydigt på, hvad man kan gøre.
Det er også ret interessant, at det jo faktisk er nogle indsatser, som regeringspartierne, Venstre og Konservative, selv har talt positivt for.
Det her drejer sig jo også om at inddrage it og de sociale medier i forhold til internationaliseringen i forhold til sprogforståelse, kulturforståelse osv.
Kunne man ikke få nogle af Venstres holdninger til de elementer af forslaget, selv om der findes en folkeskoleforligskreds?
Kunne man ikke få Venstres holdning til nogle af de elementer i forslaget, som ikke handler snævert om den sprogstrategi, der skal komme i juni måned?
Peter Juel Jensen (V), 2011-05-10:
Jamen jeg vil gerne give kommunerne meget valgfrihed, også inden for det her område.
Tro mig, jeg har noteret mig ordførerens ord og holdninger i den her debat, og det vil jeg selvfølgelig tage med ind i forligskredsen, og så vil jeg holde ordføreren fast på det.
Men vi kunne forstå på ministeren før, og det har jeg også kunnet læse mig til, i og med at jeg har sat mig ind i det her nye område, at der faktisk er givet en række dispensationer, og jeg tror faktisk, det vil kvalificere hele forligskredsarbejdet og kvalificere debatten i forligskredsen, hvis man lige afventer de evalueringer, som kommer på et tidspunkt. Så noterede jeg mig faktisk også, at ministeren sagde, at han var i drøftelser om de gode ideer, som Dansk Industri havde, og det vil så sige, at det her jo ikke står stille, det udvikler sig.
Men min pointe er bare, at den her drøftelse tager vi i forligskredsen, og hvis ordføreren har læst forslagene i »Faglighed og frihed«, vil hun ikke være i tvivl om, hvor det er, vi gerne vil hen.
Christine Antorini (S), 2011-05-10:
I beslutningsforslaget her ligger i hvert fald seks gode forslag, og det interessante ved forslagene er, at det er nogle, som både Venstre og Konservative i andre sammenhænge har udtalt sig rigtig positivt om.
Jeg vil gerne holde fast i holdningsdebatten og prøve at finde ud af, om Venstre egentlig mener noget med at styrke internationaliseringen i folkeskolen.
Et af de konkrete forslag, der ligger her, er at give kommunerne valgfrihed til, at de kan introducere et tredje fremmedsprog som valgfag for 7. klasse, sådan at man kan vælge det, det er et frit valg, og hvis man vælger det som elev, kan man også gå til eksamen i det, folkeskolens afgangsprøve, så man får et bevis på, at man har den kompetence.
Vi ved, at der i den grad er brug for unge, der kan en vifte af forskellige sprog, så derfor vil jeg gerne spørge, om Venstre vil give den frihed til, at skolerne selv kan beslutte at udbyde valgfag med en vifte af forskellige sprog.
Peter Juel Jensen (V), 2011-05-10:
Jamen jeg synes faktisk, at der er svaret på det fra ministerens side.
Når regeringen går ud og præsenterer et udkast til en politisk tekst til et forlig på folkeskoleområdet, bliver det selvfølgelig bakket op af de partier, der står bag regeringen.
Jeg synes også, jeg nævnte i min tale, at jeg følte, oppositionen med de gode ideer til internationalisering var voldsomt inspireret af det, som faktisk står i »Faglighed og frihed«.
Regner ordføreren for Socialdemokratiet med, at vi skriver noget i et oplæg og så ikke argumenterer for det der, hvor vi har muligheden for at gøre det?
Jeg siger bare, at god forligsskik ligger os utrolig meget på sinde.
Det er en af de spilleregler, vi har herinde, og hvis det job at være politiker stadig væk skal være spændende og interessant i fremtiden, jamen så skal vi holde os til de spilleregler.
Så kan man sige: Jamen så kan vi lade være med at sætte det til afstemning.
Men jeg er jo relativt ny ordfører på området, og jeg vil gerne indrømme, at jeg har brugt utrolig meget krudt på at skulle støve op og banke ud sjove steder for at finde ud af, hvad det er, Socialdemokratiet vil med fremtidens folkeskole.
Christine Antorini (S), 2011-05-10:
Det er jo en meget fin mekanisme, vi har i Folketinget, at man kan fremsætte beslutningsforslag, og det ligger i tråd med mange års erfaring, at hvis man fremsætter et beslutningsforslag om et emne, som der i øvrigt er en forligskreds om, bruger man beslutningsforslagets førstebehandling til at have den generelle holdningsmæssige, politiske debat, men beslutningsforslaget bliver ikke taget til afstemning.
Sådan vil det selvfølgelig også være med det her beslutningsforslag, ligesom med en række andre beslutningsforslag, der har været i salen, og som Venstre også havde i salen dengang, hvor Venstre var i opposition, for vi synes faktisk, det er vigtigt, at man kan have en holdningsdebat.
Derfor vil jeg spørge Venstres ordfører om Venstres holdning til, om der er behov for at styrke internationaliseringen, bl.a. i folkeskolen.
Nogle af de forslag, der ligger i beslutningsforslaget, er forslag, som jeg har hørt Venstre udtale sig positivt om i andre sammenhænge.
Synes Venstre stadig væk, det er en god idé, og vil Venstre arbejde for det politisk?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-05-10:
Jamen det er da helt tydeligt, at undervisningsministeren på ingen måde interesserer sig for det her meget vigtige emne, som faktisk skal styrke dansk sammenhængskraft og i øvrigt også konkurrenceevnen fremadrettet.
Det her handler om, hvad vi skal leve af i fremtiden, det handler om, at vores børn og unge bliver i stand til at uddanne sig nationalt og globalt og til at kunne dyrke samhandel, starte eksporteventyr og lave store udviklingsaftaler med andre lande, og ministerens svar er: SF sidder ikke i folkeskoleforligskredsen.
Jeg er simpelt hen nødt til at bede ministeren om at svare på, hvorfor man ikke har større ambitioner, når man nu for 8 år siden fik evalueringsinstituttets klare anvisninger på, at man skulle gøre noget.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-05-10:
Det var jo et langt spørgsmål om, hvad vi skal leve af i fremtiden.
Jeg har sådan set ikke sagt, at jeg ikke vil diskutere internationalisering, jeg synes, det er et meget vigtigt tema, og jeg synes også, det er vigtigt, at man mener noget om det.
Men det gør regeringen jo bl.a. også i det, regeringen er kommet med i forhold til folkeskoleudspillet.
Så er der også nogle andre forslag i det, som S og SF har fremlagt, bl.a. at man ser på sprogfagenes betydning igennem undervisningssystemet.
Og det er jo lige præcis det, som vi også har sat et arbejde i gang om i en arbejdsgruppe, der kommer til sommer.
Og jeg ved ikke, om jeg er i stand til i dag at foregribe, hvad den arbejdsgruppe siger.
Jeg synes måske, det er mest fair, at man så afventer det og ser på, hvad de anbefalinger er, for det, der kommer fra det udvalg, burde jo så i hvert fald være grundstammen i noget af det, man mener politisk.
Så det er sådan set ikke af frygt for ikke at mene noget, eller fordi jeg ikke vil mene noget, det er sådan set, fordi jeg håber, de kommer med en lang række gode anbefalinger, der så får betydning for, hvordan vi styrker de rigtige fag og under hvilke forudsætninger.
For det er jeg nok ikke i stand til lige at give det endelige svar på, altså på, hvad det er for fag, og hvordan og hvorledes vi styrker dem bedst muligt.
Marianne Jelved (RV), 2011-05-10:
I dagens udgave af Politiken er der en artikel med overskriften »Kæmpe mangel på internationale skoler«.
Både Dansk Industri og KL´s Arbejdsmarkeds- og Erhvervsudvalg er citeret for at sige, at 55 pct. af virksomhederne, der beskæftiger højtuddannet, kvalificeret arbejdskraft fra udlandet, har et klart problem, fordi det er svært at tage børnene med.
Hvad vil regeringen og ministeren gøre for at afhjælpe den mangel på internationale skoler?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-05-10:
Det er, synes jeg, først og fremmest vigtigt at sige, at det her problem jo hverken er opstået i går eller i dag.
Jeg er sådan set enig i, at internationale skoler er afgørende for at tiltrække kvalificeret arbejdskraft.
Der drøftes mange ting, der er afgørende for at tiltrække kvalificeret arbejdskraft, og om det er skatten, der er afgørende for, om man ikke ønsker at komme, men det er i hvert fald en meget stor barriere, hvis vi ikke kan tiltrække nogle stærke skoler, der kan være med til at støtte udviklingen.
Der findes jo heldigvis private skoler, som giver gode tilbud, men hvis det, fru Marianne Jelved spørger om, er, hvorvidt vi skal lave helt særlige offentligt finansierede skoler, der skal tage sig af det her behov, vil jeg sige, at jeg ikke tror, at jeg støtter det.
Det, jeg har gjort, er bl.a., at jeg har indledt en diskussion med Dansk Industri for sammen med dem at prøve at finde nogle løsninger på, hvad der skal gøres.
Jeg glæder mig også over, at der sker noget både i København og Aarhus, men jeg er sådan set enig i, at problemet er meget stort, og at der skal gøres mere.
Marianne Jelved (RV), 2011-05-10:
Jamen jeg er en lille smule overrasket over, at ministeren afviser, at det kan være nødvendigt at tage nogle initiativer i relation til de offentlige skoler, altså folkeskolerne, når vi dog på gymnasieniveau har taget initiativer, og når man på gymnasieniveau har mulighed for at tage en international studentereksamen ti steder i landet.
Er ministeren ikke villig til at overveje, om man i regi af folkeskolen kan skabe en mulighed, der minder om det, vi kender fra det internationale gymnasium?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-05-10:
Der er jo nogle, der efterlyser, at jeg som undervisningsminister skal gå ind og finansiere et helt nyt system for at sikre, at den her efterspørgsel, om man så må sige, bliver imødekommet.
Men hvis jeg skal se på nogle af de strukturer, der er, og se på, om der skal laves noget om, er jeg villig til at diskutere det.
Det er jo bl.a. derfor, jeg har en dialog, som tager afsæt ikke kun i Dansk Industri, men også i en lang række store virksomheder, som jeg også har haft dialog med tidligere, fordi de har rejst det her problem for mig, bl.a. også da jeg havde en anden ministerpost.
Peter Juel Jensen (V), 2011-05-10:
Tak, hr. formand.
Jeg glæder mig over målet med forslagsstillernes initiativer, og målet er jo, og det er vi nok fælles om, at danske elever skal rustes bedre til fremtiden i en globaliseret verden.
Jeg kan jo se af forslagene, at man er rimelig inspireret af regeringens udspil til folkeskoleforlig, »Faglighed og frihed«, og det glæder mig endnu mere, for der er rigtig mange gode takter i det forslag.
Der taler vi også om de emner, som vi drøfter her i dag, og det glæder mig meget.
Men da vi er en bred forligskreds, har vi jo alle sammen noget, der ligger os mere eller mindre på sinde, og det er faktisk derfor, at vi forhandler.
Internationalisering er også et af emnerne, og jeg må forstå, at det har stor betydning for dem af forslagsstillerne, som også er en del af forligskredsen.
Se, i Venstre opfatter vi et forlig som en slags ægteskab.
Det skal plejes og passes, og der skal være respekt for hinanden, og derfor vil vi i Venstre anbefale, at vi taler sammen i forligskredsen om indholdet af beslutningsforslaget og lader tankerne herfra indgå på lige fod med alle de andre gode tanker og ideer, der er til at udvikle fremtidens folkeskole og ikke mindst til, hvordan vi laver verdens bedste folkeskole.
Det vil være respektfuldt, og det vil, i mine øjne i hvert fald, være i tråd med god forligsskik.
Derfor kan Venstre altså ikke støtte beslutningsforslaget, men afviser det.
Jeg bliver altid så smigret, når jeg bliver inviteret til forhandlinger her i Folketingssalen.
Men der er da ingen tvivl om, at vi har en forpligtelse som en mindre og åben økonomi til at sørge for, at vi ruster vores elever bedst muligt til fremtiden.
Og da Danmark i den grad lever godt af at handle på tværs af mange landegrænser, er det sådan, at jo flere fremmedsprog, vi kan give vores skoleelever, og jo mere sikre vi kan gøre dem, desto bedre ruster vi dem til fremtiden.
Så nogle af de takter, som ordføreren fra De Radikale kommer med her, kan vi selvfølgelig godt tilslutte os.
Men vi kunne måske også godt finde på at være mere ambitiøse.
Marianne Jelved (RV), 2011-05-10:
Jeg fik ikke helt fat på den sidste del af sætningen – at vi skal være mere ambitiøse?
Godt, det glæder mig rigtig meget, for så vil jeg høre, om den grad af ambition kunne udmønte sig i, at man også kan have andre sprog end dem, der er gældende indtil nu.
Engelsk er selvfølgelig grundlaget.
Man kunne også sige, at fransk eller tysk er fag, som man skal vælge.
Men det tredje fremmedsprog kunne være meget mere frit, end det er i dag.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-05-10:
Globaliseringen er en realitet og har været det længe, og derfor er det også så vigtigt, hvis vi skal sikre et stærkt velfærdssamfund fremadrettet, at danske børn og unge rustes til et arbejdsmarked, hvor landegrænserne ikke er den samme barriere, som de har været tidligere, og samhandel, eksporteventyr og ny viden på tværs af landegrænser skal bære os endnu videre som det videns- og kommunikationssamfund, som vi er.
Derfor fremsætter en samlet opposition det her beslutningsforslag, som har til formål at skubbe gang i den internationaliseringsstrategi, som både EVA og regeringens eget Råd for Internationalisering af Uddannelserne har anbefalet.
Derfor tager det her beslutningsforslag også sit udgangspunkt i de anbefalinger, der er kommet fra regeringens råd, fra EVA og fra evalueringer, der har set på internationaliseringen.
Derfor foreslår vi følgende: At der åbnes mulighed for internationale linjer på folkeskoler, hvor undervisningen foregår på engelsk i både matematik, naturfag og andre fag, hvor det giver god mening at styrke en international dimension.
Vi foreslår, at eleverne skal have mulighed for at gå op til en anerkendt eksamen på engelsk som supplement til folkeskolens danske afgangsprøver.
Vi ønsker, at it og sociale medier i højere grad bruges som internationaliseringsredskab, f.eks. gennem venskabsklasser, sprogklasser, kulturforståelse osv., og it-baserede læringsmetoder skal også integreres i lærernes grunduddannelse og efter- og videreuddannelse.
Der skal åbnes mulighed for at tage folkeskolens afgangsprøve i andre sprogfag end engelsk, tysk og fransk.
Der skal udarbejdes en samlet strategi for fremmedsprog i uddannelserne, herunder i folkeskolen, og det skal være en strategi, der sætter fokus på, hvordan danske elever og studerende får tilstrækkelige fremmedsprogskompetencer til at klare sig i en globaliseret verden.
Læreruddannelsens internationale dimension skal styrkes, f.eks. gennem praktikforløb i udlandet.
Så der er sådan set nok at tage fat på.
Der er faktisk ikke nogen god grund til at vente, sådan som regeringen har insisteret på, fordi regeringen jo, som vi nærmest også får afsløret her i dag, har været i lommen på Dansk Folkeparti.
Vi er nødt til at ruste vores børn og unge til fremtidens arbejdsmarked og fremtidens globalisering, og det er også derfor, at det er SF's store håb, at V og K vil komme til fornuft og følge egne råd, vejledninger og tidligere tilkendegivelser i den her sag og ikke længere ligge under for Dansk Folkepartis store forskrækkelse i forhold til vores omverden.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-05-10:
Nej, det afskrækker os overhovedet ikke.
Det havde tværtimod bare afskrækket os, hvis det var sådan, at fru Marianne Jelved havde sammenlignet os med helt andre kulturkredse som f.eks. dem, man har i de arabiske lande, så nej, det afskrækker os ikke at kunne sammenligne os med andre lande.
Men jeg må bare insistere på, at man også taler korrekt.
Fru Marianne Jelved udlægger det, som om det ikke er blevet bedre.
Det er blevet bedre.
Det er stadig væk katastrofalt, men det er da i det mindste blevet bedre for de elever, som har anden etnisk herkomst end dansk.
Det er faldet med omkring ti procentpoint, så det er i bedring, men det kan blive endnu bedre.
Vi har bare ikke lyst til at lade de her mennesker komme ud uden de helt basale kompetencer på plads, fordi det vil være katastrofalt i forhold til bl.a. 95-procents-målsætningen.
Vi vil så gerne have, at så mange som muligt tager en ungdomsuddannelse, og de personer vil have rigtig, rigtig svært ved at tage en ungdomsuddannelse, og det vil skabe en enorm og stor kløft i det danske samfund, hvis de ikke får de basale kompetencer på plads så tidligt som muligt.
Så vi er faktisk optaget af, at man gør noget ved det her problem frem for andre.
Marianne Jelved (RV), 2011-05-10:
Jamen det er netop de knap 40 pct., jeg taler om.
Det er da en katastrofe og en skandale, at det ikke er blevet langt, langt bedre, når vi har haft PISA til at kunne undersøge og sammenligne med andre lande.
Hvorfor bruger fru Marlene Harpsøe ikke det til at insistere på at finde ud af, hvad det er, vi gør dårligere, eller hvad det er, de andre – sprogpædagogisk, formentlig – gør bedre, end vi gør?
Er det fuldstændig utænkeligt, at vi kunne lære af Sverige, Norge, Island og Finland?
De er dog tæt på os i kulturkreds osv., hvis det skulle forskrække Dansk Folkeparti.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-05-10:
Altså, er det fru Marianne Jelveds holdning, at vi gør det dårligere end andre nordiske lande i forhold til internationalisering?
For så er det jo en politisk holdning, man giver til kende.
Så kunne man jo tale om alt muligt på det her område.
Så vil jeg sige, at i forhold til det her med at blive bedre har der været resultater også for de elever, som har en anden etnisk herkomst end dansk.
Der har rent faktisk været resultater, også efter at Dansk Folkeparti er kommet ind i forligskredsen.
Der er blevet færre elever af anden etnisk herkomst end dansk, som kommer ud af folkeskolen uden de helt basale kompetencer, så det er blevet bedre.
Men vi har lang vej endnu, og jeg må bare sige, at det ikke er godt nok med knap 40 pct. af dem med anden etnisk herkomst end dansk, der kommer ud i dag.
Det er stadig væk katastrofalt, og vi er nødt til at gøre en indsats her.
I Dansk Folkeparti mener vi, at der er behov for at intensivere det danske, for hvis man taler et halvt sprog derhjemme, f.eks. arabisk, og et halvt dansk, bliver man jo ikke nødvendigvis bedre til så at tale engelsk eller fransk eller tysk.
Vi må styrke det sprog, som man har behov for at kende og lære, når man bor i Danmark, og det er dansk.
Marianne Jelved (RV), 2011-05-10:
Nej, det er vi ikke så dygtige til, det er rigtigt, og vi er ikke blevet dygtigere, tværtimod.
Nu har Dansk Folkeparti på det her område støttet regeringen i 10 år, og det er ikke blevet spor bedre.
Derfor spørger jeg, om ikke fru Marlene Harpsøe kunne tænke sig, når nu Dansk Folkepartis ordfører sidder i forligskredsen omkring folkeskolen i Undervisningsministeriet, at insistere på at få en undersøgelse eller en analyse allerhelst af, hvad det er, man gør forskelligt i de nordiske lande.
Hvorfor skal Danmark blive ved med at være det land, der gør det her dårligst af alle de nordiske lande?
Marlene Harpsøe (DF), 2011-05-10:
Vi tager gerne en drøftelse af det i folkeskoleforligskredsen.
Man kan sige, at Socialistisk Folkeparti ikke lige er en del af den kreds, men Socialdemokratiet er jo medforslagsstiller på det her forslag, så det er da også min forventning, at hvis man virkelig gerne vil noget med det her, altså være med der, hvor det virkelig gælder, så tager man det her forslag med til forhandlingsbordet.
I forhold til det her med de unge mennesker, der startede, da Dansk Folkeparti blev medlem af forligskredsen, må jeg sige, at det jo lyder, som om Dansk Folkeparti har begået et kæmpe svigt, og jeg vil bare minde Folketinget om her i dag, at hvis der er nogen, der virkelig har begået et svigt, så er det venstrefløjen i Folketinget, som jo åbnede grænserne under den tidligere SR-regering.
Det har medført et kolossalt pres på hele vores velfærdssystem, og i folkeskolen kan vi jo bl.a. se de udfordringer, det har givet, at vi i Danmark slet ikke har været gearet til at tage imod så mange mennesker fra fremmede kulturer.