runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2010-05-26:
Jeg vil sige, at med hensyn til læse-, skrive- og regnekurser behøver hr. Ole Vagn Christensen ikke være bekymret, for det er jo netop det, vi har opprioriteret.
Så jeg tror, at hr. Ole Vagn Christensen i dag på en eller anden måde bekymrer sig om et problem, der måske egentlig slet ikke forefindes.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-26:
Jeg kunne forstå, at det, som beskæftigelsesministeren sagde, er, at hun finder det helt naturligt, at man bruger de penge, som sådan set er afsat til at opkvalificere den ledige til at kunne klare sit job, på basal opkvalificering af f.eks. læse- og stavefærdigheder, og at den ledige, som har svage karakterer i læsning og stavning, altså må affinde sig med, at det er den måde, kommunerne og jobcentrene kan bruge midlerne på.
Det har vel ikke været meningen med loven, at almindelig opkvalificering – altså, hvor den ledige har nogle basale tab fra sin folkeskole – skulle være afgørende for, at det så var det og ikke en videre kompetencegivende uddannelse, den ledige fik stillet til rådighed – fordi man har fået nogle forudsætninger.
Inger Støjberg (V), 2010-05-26:
Jeg synes, det er en meget, meget interessant tilgang, hr. Thomas Jensen har, når man vover at sige, at det da godt kan være, at der er kommet noget udefra.
Ja, vil jeg sige til hr. Thomas Jensen, det er der sådan set til hele verden.
Vi har haft en international finanskrise.
Jeg ved ikke, om hr. Thomas Jensen nogle gange kigger uden for murene her på Christiansborg, for så ville hr. Thomas Jensen faktisk have bidt mærke i, hvordan det ser ud.
Jeg tror også, at hr. Thomas Jensen måske kunne have gavn af at prøve at se, hvad der foregår i andre lande, altså hvilken medicin det er, man lige nu skal give patienten i andre lande.
For så må man sige, at Danmark er sluppet meget, meget billigere igennem.
Og det er vi, fordi regeringen netop ikke har sovet i timen, men fordi regeringen har taget den her stribe af initiativer, der betyder, at et sted mellem 70.000 og 80.000 færre danskere er blevet arbejdsløse, end der ellers ville være blevet.
Med hensyn til den familie, som hr. Thomas Jensen nu har draget frem – en fiktiv familie i Silkeborg – vil jeg sige: Det bliver ikke nemt, det gør det ikke for nogen af os, men det er nu engang sådan, at regningen skal betales, og den skal betales nu.
Jeg vil i hvert fald først og fremmest sige til hr. Thomas Jensen, at det ikke er humøret og viljen til at finde løsninger, der præger hr. Thomas Jensen i dag.
Det synes jeg ærlig talt er lidt ærgerligt.
Jeg går ud fra, at hr. Thomas Jensen anerkender, at Danmark ligesom alle andre lande har været en del af en international finanskrise.
Jeg går også ud fra, at hr. Thomas Jensen anerkender, at regeringen har sat massivt ind for at føre Danmark så skånsomt igennem den her krise som overhovedet muligt, og at hr. Thomas Jensen også anerkender, at den enorme indsats, som regeringen har gjort, har betydet, at et sted mellem 70.000 og 80.000 danskere er sluppet for at blive arbejdsløse i den her periode.
Derfor går jeg også ud fra, at hr. Thomas Jensen anerkender, at der selvfølgelig ligger en regning for det her.
Det burde hr. Thomas Jensen, hvis hr. Thomas Jensen altså er økonomisk ansvarlig.
Thomas Jensen (S), 2010-05-26:
Jeg ved ikke, om ministeren finder det irrelevant, at man i Silkeborg Kommune skal spare 250 mio. kr. på budgettet for 2011.
Jeg tror heller ikke, at ministeren ville finde det irrelevant, hvis ministeren selv var i den situation, som gælder for de over 7.000 børn i Silkeborg Kommune, som bliver ramt af nedskæringerne på børnefamilieydelsen.
Jeg tror heller ikke, at ministeren ville synes, at det var ligegyldigt, hvis ministeren var en af de dagpengemodtagere, som nu kan se frem til at miste sine dagpenge.
Hidtil har vi jo hørt ministeren sige: Vi kan godt skære i dagpengeperioden, for vi bringer jo ledigheden nedad.
Men i dag har vi jo fået tal fra Danmarks Statistik, der viser, at på 1 år er antallet af ledige steget med 77.000; det er steget med 50 pct.
Det synes jeg vidner om, at det er den helt, helt forkerte løsning, man går i gang med at bruge nu her, med dagpengene.
Og samtidig med at regeringens skiftende ministre har stået og sagt, at vi skal have flere børn i Danmark, begynder man at straffe de børnefamilier, hvor man får mere end to børn.
Mit spørgsmål til ministeren i dag er: Hvad vil ministeren sige til f.eks. en offentligt ansat i Silkeborg, der nu får en fyreseddel – det er der jo 600 offentligt ansatte i Silkeborg der skal have nu her?
Sådan en mor eller far, der bliver sendt hjem med en fyreseddel, har måske tre børn og bliver ramt på børnefamilieydelsen og skal så gå ledig i lang tid, fordi regeringen ikke kommer med en medicin til dansk økonomi, så man kan få de her folk tilbage i beskæftigelse.
De bliver ramt på både dagpengene, børnefamilieydelsen og jobbet.
Hvad vil ministeren sige til sådan en familie?
Inger Støjberg (V), 2010-05-26:
Nu bærer det her spørgsmål jo præg af at være stillet, før genopretningspakken er blevet aftalt med Dansk Folkeparti, og derfor kan det selvfølgelig godt undre mig lidt, at hr. Thomas Jensen ikke har valgt at trække sit spørgsmål, i og med at det jo er irrelevant at stille det nu.
Thomas Jensen (S), 2010-05-26:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, det er rimeligt, at borgere i eksempelvis Silkeborg, der er afhængige af offentlige ydelser og oplever nedskæringer på deres velfærdsservice på grund af regeringens økonomiske politik over for kommunerne, nu også privat skal klare sig med færre penge?
Mener ministeren, det er rimeligt, at borgere i eksempelvis Silkeborg, der er afhængige af offentlige ydelser og oplever nedskæringer på deres velfærdsservice på grund af regeringens økonomiske politik over for kommunerne, nu også privat skal klare sig med færre penge?
Inger Støjberg (V), 2010-05-26:
Den danske model er ikke ved at lide sit endeligt, faktisk tværtimod.
Den danske model går ud på at få de arbejdsløse hurtigst muligt tilbage i job igen.
Det bliver der jo slet ikke ændret ved – jo, det gør der faktisk, for jeg fremlægger en langtidsledighedsplan til omkring 0,5 mia. kr., der gør, at vi netop kan hjælpe ledige tilbage på arbejdsmarkedet igen.
Men jeg håber da faktisk også, at hr. Carsten Hansen vil drøfte det her med det parti, som hr. Carsten Hansen har hede drømme om at dele regeringsansvar med på et tidspunkt, nemlig Det Radikale Venstre, som helt ansvarligt går ind og bakker det her op.
Så bare fordi man har en splittet opposition, behøver man ikke at lade det gå ud over regeringen, vil jeg sige til hr. Carsten Hansen.
Det er jo faktisk helt urimeligt, vil jeg sige.
Man har en splittet opposition.
Man har en meget ansvarlig regering, som Det Radikale Venstre så bakker op om i den her sag.
Og det synes jeg naturligvis er glædeligt, og jeg mener også, at det er det eneste rigtige at gøre i den her situation, netop at tage hånd om dagpengene.
Carsten Hansen (S), 2010-05-26:
Det ville jeg ønske at regeringen havde gjort, da man i de sene nattetimer sad som en tyv om natten og ændrede dagpengesystemet.
Er det ikke korrekt, at den daværende finansminister og nuværende statsminister har sagt, at man ikke ville ændre på dagpengesystemet?
Er det ikke korrekt, at den nuværende finansminister, der var beskæftigelsesminister før den nuværende, har sagt, at man ikke ville ændre på dagpengesystemet, man ville ikke skære i antallet af år her?
Er det ikke korrekt, at det er et løftebrud ud over alle grænser?
Så er der én ting mere, som jeg vil spørge beskæftigelsesministeren om.
Bekymrer det ikke ministeren, når hele den ene del af arbejdsmarkedets parter siger, at det er den danske model, som har været så berømmet, som nu er ved at gå en tur på rumpen, hvis jeg må have lov til at udtrykke det sådan?
Det bliver nemlig kun en fleximodel, hvor man stiller krav til de ledige, men overhovedet ikke til samfundets forsørgelse.
Det her vil ifølge faglige ledere overalt i Danmark betyde, at man vil stille øgede krav til sikkerhed i jobbet i forbindelse med afskedigelser osv.
Og det vil betyde, at den flexicuritymodel, som vi kender, og som regeringen bryster sig af, så at sige er ved at gå på rumpen.
Inger Støjberg (V), 2010-05-26:
Hr. Carsten Hansen kan godt spare sig med hensyn til at mane et helt forkert billede frem på væggen, for det er slet ikke sådan, virkeligheden er, vil jeg sige til hr. Carsten Hansen.
Virkeligheden er den, at det danske dagpengesystem er det bedste i hele verden.
Der ligger vi rigtig godt stadig væk, så hr. Carsten Hansen behøver ikke at forsøge at mane et meget, meget ondt og grimt billede frem af regeringen, faktisk tværtimod.
For vi skal hjælpe ledige tilbage i job.
Jeg synes også, at hr. Carsten Hansen fuldstændig glemmer det faktum, at der netop er 10.000 danskere, der får et nyt job hver eneste uge.
Det er sådan, at 3 ud af 10 arbejdsløse er i gang igen efter 3 måneder, og at 4 ud af 10 er i gang igen efter et halvt år.
Man skal huske hele billedet, vil jeg sige til hr. Carsten Hansen.
Jeg vil altså for det første gerne sige til hr. Bjarne Laustsen, at der ikke er nogen, der løber fra nogen forlig.
For det andet blev der spurgt til, hvor mange der er i dagpengesystemet – sådan må jeg forstå hr. Bjarne Laustsens spørgsmål – efter 2 år.
Det er en ud af ti.
Det er altså også sådan, at der nu, på trods af at vi er i en krise som den, vi er i, faktisk er over 10.000 danskere, der får et nyt job hver eneste uge, vil jeg godt sige til hr. Bjarne Laustsen.
Derfor skal vi jo gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for, at der netop ikke er nogen, der falder ud af dagpengesystemet.
Det er også derfor, at jeg og regeringen bl.a. har lagt en langtidsledighedspakke frem.
Det kan jeg forstå er noget af det, som Socialdemokratiet pludselig ikke ved om man vil bakke op.
Selv om man synes, at alle forslagene er gode, ved man sådan af partitaktiske hensyn ikke rigtig, om det er noget, man vil.
Og det er jo egentlig en lidt mærkelig tilgang til tingene, vil jeg godt sige til hr. Bjarne Laustsen.
Der bliver ikke brudt forlig.
Vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at få de arbejdsløse i gang igen, og der er over 10.000 danskere, der får et nyt job hver eneste uge, vil jeg godt sige til hr. Bjarne Laustsen.
Så der er stadig væk job at få.
Carsten Hansen (S), 2010-05-26:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at arbejdsløse skal betale for ufinansierede skattelettelser?
Vi ved, at regeringen indtil den sidste skattelettelse har haft for 34 mia. kr. ufinansierede skattelettelser.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-26:
Ministeren siger, at vi får færre arbejdsløse, hvis vi tager dagpengene fra dem.
Det er det, ministeren siger.
Jeg stiller et konkret spørgsmål.
Hvor mange flere kan ikke få dagpenge som følge af de ændringer, regeringen foreslår?
Intet svar.
Har man ikke engang regnet på det inden?
Derfor spurgte jeg klart og tydeligt, hvor mange det var.
Det bliver sværere at få fat i dagpengene.
Man bruger årsindkomstmodellen fremover, i stedet for 13 uger bliver det 12 måneder.
Det betyder, at der er mange, der ikke vil kunne opnå at få maksimumsbeløbet i dagpenge.
Man sparer på hele paletten i forbindelse med det her.
Så spurgte jeg om det der med forlig.
Jeg står her med forliget »Flere i arbejde«, som jeg var med til at forhandle.
Der er et spørgsmål fra mig, som vi fik afklaret i forbindelse med »Flere i arbejde«.
Der siger man, at produktionsskoleydelsen ligger fast.
Jeg kan se, at i det forlig, der er lagt frem her sammen med Dansk Folkeparti, bryder man det ved at sige, at den skal ned på SU-satsen.
Kan ministeren ikke godt forstå, at det kan være svært at lave forlig sammen med nogle, som bagefter løber fra det?
Kan hun forklare det?
Carsten Hansen (S), 2010-05-26:
Ja, men det var også bare, fordi jeg ville sige, at der er ufinansierede skattelettelser, og det vil jeg høre, om ministeren vil sige noget til.
Vi havde engang et jysk folketingsmedlem, der sagde: Hvis det er fakta, så benægter a fakta.
Det forstår jeg så at ministeren gør.
Alle økonomer er jo enige om, at de skattelettelser var ufinansierede.
Men det, jeg vil spørge om, er: Synes ministeren, at det rimeligt, at der kun stort set er de ledige, der skal betale for, at der har været et overforbrug, og at der er slået et hul i kassen på 24 mia. kr.?
Og er det ikke korrekt, at efter vi lavede globaliseringsaftalen, var det sådan, at dansk økonomi faktisk var i en situation, hvor den var holdbar?
Det er efter, at man har givet de seneste skattelettelser, at der er blevet slået et hul i kassen.
Og er det ikke korrekt, at det stort set er arbejdsmarkedets parter, der skal holde for her, og at det dermed er flexicuritymodellen, der er blevet til en fleximodel?
Mener ministeren, at det er rimeligt?
Inger Støjberg (V), 2010-05-26:
Nu er jeg godt nok jyde, men jeg benægter ikke fakta, vil jeg godt sige til hr. Carsten Hansen.
Det håber jeg heller ikke man gør på Fyn, men det kan vi selvfølgelig få afprøvet.
For jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Carsten Hansen begrunde, hvorfor skattelettelserne skulle være ufinansierede, for det er de jo ikke.
Jeg hørte så også lige den lille krølle, man kan næsten sige den lille parentes, som hr. Carsten Hansen kom med.
Først forlød det, at skattelettelserne var ufinansierede, og dernæst forlød det, at det var de så godt nok ikke sådan helt.
Sådan må jeg forstå hr. Carsten Hansen.
Jeg vil sige til hr. Carsten Hansen: Nej, skattelettelserne er ikke ufinansierede.
Med hensyn til dagpengeperioden kan jeg sige ja til det spørgsmål, hr. Carsten Hansen stillede mig.
Er det rimeligt at afkorte dagpengeperioden til 2 år?
Ja, det er rimeligt, og jeg synes, at det er et godt forslag.
I halen på hele det her dagpengeforslag, er der naturligvis også hele diskussionen om den langtidsledighedspakke, som jeg har lagt på bordet, til omkring 0,5 mia. kr.
Så der er sammenhæng i tingene, vil jeg sige til hr. Carsten Hansen.
Det skal vi gøre hurtigst muligt.
Det gør vi bl.a. med den langtidsledighedsplan, som jeg har lagt frem.
Carsten Hansen (S), 2010-05-26:
Nu er det jo undertegnede, der stiller spørgsmålet, og ikke ministeren.
Jeg vil gerne belære ministeren om, at i Folketinget er det sådan, at det er medlemmerne og ikke ministeren, der stiller spørgsmålene.
Men jeg forstår, at ministeren er rigtig glad ved, at de ledige nu kun kan gå ledige i 2 år, inden de ryger ud af dagpengesystemet.
Er det sådan, at man virkelig går og glæder sig over, at folk skal over i kontanthjælpssystemet?
Går ministeren virkelig og glæder sig over, at der alene i København er mere end 2.000 mennesker, der nu ryger ud, fordi de har været ledige i mere end 2 år?
Mener ministeren, at det er selvforskyldt, når ledige ryger ud af dagpengesystemet?
Det er det, jeg skal høre ministeren efter.
Inger Støjberg (V), 2010-05-26:
Der er ikke tale om ufinansierede skattelettelser, og det ved hr. Carsten Hansen også godt.
Thomas Jensen (S), 2010-05-26:
Nu svarer ministeren jo ikke på det spørgsmål: Er det rimeligt, at regningen skal betales af folk på dagpenge?
Er det rimeligt, at regningen skal betales af folk, der har mere end to børn?
Med hensyn til om regeringen har ført en økonomisk ansvarlig politik vil jeg sige: Næh, det har den ikke.
Det kan godt ske, at Danmark er blevet ramt af nogle udefrakommende konjunkturer, men så handler det jo ikke om, at man slår og sparker på de folk, der har det sværest her i det danske samfund.
Næh, så handler det om, hvordan man kan sørge for at sætte gang i dansk økonomi.
Der har regeringen jo sovet i timen.
Allerede i foråret 2009 spillede Socialdemokraterne det på banen, hvordan man kunne sætte gang i dansk økonomi.
Der sad regeringens ministre med korslagte arme og kom lige med en pulje på 1,5 mia. kr. til renovering af nogle huse og ikke mere end det.
Men nu i dag hører vi, at ministeren ikke engang vil svare på, om det kan være rimeligt, at fordi regeringen har sovet i timen, skal de arbejdsløse og folk med mere end to børn betale.
Det er det, jeg gerne vil have svar på her i dag.
Per Clausen (EL), 2010-05-26:
Så tror jeg, vi i hvert fald er nogenlunde enige om, hvordan de faktuelle forhold er.
Det, som statsministeren sammen med Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti så bare har besluttet sig for, er, at da det viste sig, man ikke vurderede, at der var råd til at give mere ud, end man tog ind, valgte man alligevel at fastholde de skattelettelser, der er givet i 2010, hvoraf 7,3 mia. kr. er gået til de 10 pct. rigeste danskere.
Man fastholdt, at de ikke skulle være med til at betale noget af det, de havde fået.
I stedet for valgte man at gennemføre stramning af dagpengesystemet, som betyder, at tusindvis af danskere og danske familier risikerer at komme ud i økonomisk ruin, og man valgte at gennemføre en række nedskæringer på uddannelses- og forskningsområdet og en række andre områder, og man valgte at gennemføre en række forringelser for nogle af de børnefamilier, der har tilladt sig at få mere end 2 børn, ja, nogle kan jo få de forringede vilkår allerede ved at få tvillinger.
Det er det valg, regeringen har truffet, og jeg synes jo, det er et valg, der meget godt illustrerer, hvad statsministeren mener, når han siger, at alle skal være med til at bære byrderne, og at alle skal være med til at betale regningen.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-05-26:
Må jeg ikke bare sige to ting.
Den skatteaftale, vi indgik sidste år, er fuldt finansieret, den giver endda et overskud.
Den er med til at sikre holdbarheden i det danske samfund.
Uden skatteaftalen er det et faktum, at der i forbindelse med de udfordringer, vi har på den lange bane, ville mangle 5,5 mia. kr., og så ville de 12 minutter, som nogle mener vi skal arbejde mere om dagen, blive noget længere.
Det er også rigtigt, at vi så har aftrappet skattereformen på en sådan måde, at vi i de første år giver mere ud, end vi tager ind.
Det gør vi med fuldstændig åbne øjne for at understøtte familiernes økonomi.
Det er jo det, der har gjort, at danske familier i år har haft en fremgang i deres rådighedsbeløb, og det har sammen med en lav rente gjort, at forbrugertilliden er i vækst, og at boligpriserne har stabiliseret sig, så danskerne tror på fremtiden.
Men i øvrigt er det allerede fra 2013 sådan, at den aftale, vi lavede sidste år, bidrager positivt til de offentlige saldi.
Så i den her periode, der altså dækker 2011, 2012 og 2013, vil det være sådan, at skattereformen positivt giver penge ind på de offentlige konti i 2013.
En sidste ting er altså, at vi i lyset af den løsning, der nu skulle findes, skubber den sidste del af topskattelettelserne ud over den kant, der hedder 2013.
Per Clausen (EL), 2010-05-26:
Jeg er glad for, at statsministeren i det mindste ikke benægter, at det forholder sig sådan, at skattereformen er underfinansieret, hvad angår 2010, 2011 og 2012, og at det betyder, at der faktisk var en række mennesker, herunder de 10 pct. rigeste, som fik 7,3 mia. kr. af de skattelettelser, som vi nød godt af i år.
Jeg er jo en af de 10 pct., og det er rart at vide, at man er iblandt dem.
De skattelettelser er faktisk en medvirkende årsag til, at der er underskud på statens økonomi i de kommende 3 år, og det, statsministeren og regeringen nu gør sammen med Dansk Folkeparti, er, at de siger, at dem, der skal betale for det, er de arbejdsløse, som risikerer at ryge ud af dagpengesystemet, det er de mennesker, som skulle have uddannelse osv., for man skærer særlig hårdhændet ned på uddannelses- og forskningsområdet.
Det er dem, der kommer til at betale, fordi statsministeren i en situation, hvor regningen skal betales, ikke vil fordele regningen på alle.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-05-26:
Skattereformen fra sidste år er fuldt finansieret.
Den er så i øvrigt indfaset på en måde, hvor den understøtter familiernes økonomi.
Nu sad jeg lige og så et indslag på en af nyhedskanalerne, inden jeg gik herned, der handlede om, at det danske boligmarked var ved at stabilisere sig.
Det, der direkte blev henvist til, var bl.a. forårspakken fra sidste år, som havde skabt en ny optimisme.
Og forårspakken er jo skattereformen.
Der er ikke noget at genoprette efter regeringens skattereformer, hverken den fra sidste år eller de andre, vi har givet.
Det er en myte, at de ikke er finansieret, ligesom det er en myte, at de er målrettet de rige.
Jeg minder om, at de skattelettelser, vi gav tilbage i starten af vores regeringsperiode og i 2007, jo i høj grad handlede om beskæftigelsesfradrag, handlede om mellemskatten, handlede om at give skattelettelser til ganske almindelige danskere; i øvrigt finansieret – tilbage i 2007, ved at vi indekserede de grønne afgifter, og ved at der var et overskud på arbejdsmarkedsfondene, fuldt finansieret.
Oppositionen regnede i øvrigt selv med de samme penge og ville bruge dem til noget andet, så selvfølgelig var de finansieret.
Det, vi lavede sidste år, var lige så finansieret.
Derfor er der ikke behov for at genoprette på skatteaftalerne.
Skatteaftalerne har medvirket til at gøre Danmark rigere.
Skattereformen fra sidste år har ydet et bidrag til, at familierne i Danmark er kommet bedre igennem krisen end det, man kunne have frygtet.
Per Clausen (EL), 2010-05-26:
Jeg synes, at det er spændende, at en statsminister for en regering, der tilbage i 2007 gav skattelettelser med henvisning til det økonomiske råderum, nu ligesom siger, at den skattereform, de er kommet med nu, nok skal give et overskud på den lange bane.
Det forudsætter jo, at nogle ganske bestemte omstændigheder indtræffer.
Men jeg vil godt spørge statsministeren, om det ikke er rigtigt forstået, at man har valgt at sige, at dem, der skal betale en ikke uvæsentlig del af prisen for genopretningen, den, som vi alle skal være med til at betale, som statsministeren har sagt, er de arbejdsløse, som altså bliver dobbelt ramt.
Først bliver de arbejdsløse på baggrund af en bank- og finanskrise, som de i hvert fald ikke har nogen andel i eller noget ansvar for.
Derefter kan de så konstatere, at de, mens de er arbejdsløse, bliver udsat for, at man forringer dagpengesystemet på den måde, at man smider folk ud af dagpengesystemet efter 2 år.
Hvis de regler, som statsministeren og regeringen foreslår skal gælde om 1½-2 år, gjaldt fra i morgen, ville det betyde, at 10.000 mennesker ikke ville ryge på kontanthjælp – det er jo en illusion – men en stor del af dem ville ryge fuldstændig ud af enhver form for forsørgelse og måske risikere at gå fra hus og hjem.
Det ville adskillige af dem gøre.
Det er dem, der betaler prisen.
Uanset hvad statsministeren siger, er det jo dog en kendsgerning, at af de 17 mia. kr., som er blevet givet som skattelettelser i år, er i hvert fald over 7 mia. kr. gået til de 10 pct. rigeste danskere.
Hvis det var sådan, at alle skulle bære byrden, alle skulle være med til ligesom at betale prisen, alle skulle betale regningen, var det så ikke rimeligt, at dem, der var med til festen, kom til at betale den største pris, og det kunne f.eks. være ved, at man sagde, at de skattelettelser, der var givet særlig til de rigeste 10 pct., blev trukket tilbage?
Det kan godt være, at statsministeren har en beregning, der viser, at skattelettelserne er fuldt finansieret, men kendsgerningen er også, at det jo først er om nogle år.
Sandheden er jo, at en del af det underskud, der er i de her år, hænger sammen med de skattelettelser, man har givet.