runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Høegh (V), 2015-01-15:
Tak for det.
Det lovforslag, vi nu skal behandle, er et lovforslag om en 4-årig bevilling til finansiering til fortsættelse af det såkaldte miljøteknologiske udviklings- og demonstrationsprogram, i daglig tale kaldet MUDP.
Vi synes, det er et godt program.
Der er nogle gode intentioner i det, nemlig at det er til udvikling, test og demonstration af ny teknologi og etablering af innovationspartnerskaber.
Det er jo det, der kan være med til at løfte vores virksomheder på det her område, og det er med til at understøtte internationalt samarbejde om miljø og innovation på området.
Efter det her forslag bliver det en uafhængig bestyrelse fra branchen, som skal komme med indstillinger til, hvem der nu er heldige at få de her tilskud tildelt.
Og det synes vi er en god idé, vi er bare noget forundrede over, at udpegningen af de her bestyrelsesmedlemmer er sådan et rent regeringsanliggende.
Det vil sige, at ministeren udpeger sin del, og så er der en række ministerier, som udpeger den øvrige del.
Hidtil har det i det her program været således, at man lyttede til indstillinger fra branchen for at sikre sig, at man fagligt set fik en bred og god dækning, måske også geografisk, af de interesser, der var i miljøteknologibranchen.
Vi er noget forundrede over, at man i et i øvrigt godt forslag sådan lige gør det her til et rent regeringsanliggende, i forhold til hvem der skal sidde i bestyrelsen.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-01-15:
Jamen jeg synes, at hr. Henrik Høegh i sin fremstilling lidt overser, at det her baserer sig på frivillige aftaler lokalt.
Det bliver der sådan set ikke ændret på i forhold til de aftaler, som kommunerne allerede i dag er ude at lave i forhold til udpegning af de grønne korridorer.
Det, der sker her, er, at vi simpelt hen laver nogle nationale kriterier og giver kommunerne nogle nye redskaber til at benytte de nye digitale naturkort.
Og så siger vi, at vi sådan set også ønsker at skabe sammenhæng på tværs af kommunegrænserne, og derfor bringer vi også det ind i det her, så vi på sigt kan få tegnet det nye grønne danmarkskort.
Men det kommer altså til at ske ud fra de i øvrigt gode – det er mit indtryk – erfaringer, kommunerne allerede har med at tage ud og planlægge for de her grønne korridorer og tage dialogen lokalt og inddrage lokale lodsejere i planlægningen.
Og der er det, jeg her i dag tilkendegiver at se på, hvordan vi kan præcisere det her med den lokale inddragelse og sørge for, at der altså også lokalt foregår en god og konstruktiv dialog om det her.
Det synes jeg Venstre skulle gå konstruktivt ind i under udvalgsbehandlingen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-01-15:
Jeg kan sige, at der har været 13 overtrædelser sidste år.
Ordføreren siger, at man hellere vil lave en indsats for den natur, der allerede er fredet.
Altså, her må jeg sige, at § 3-jord jo er naturbeskyttet jord nu.
Der er ingen nye jordarealer, som er omfattet af den her lovgivning.
Det, der ligger i forhold til det grønne danmarkskort, er frivillighed, og det er på sigt.
Jeg synes, Det Konservative Folkeparti virkelig løber fra at tage ansvar for natur, planter og dyreliv her og nu.
Kan ordføreren ikke sige en lille smule om, om der er lagt nye arealer ind i den her lovgivning?
Eller sigter den her lov lige nøjagtig på at lave en ekstra indsats på de områder, der allerede er naturbeskyttet?
Pia Adelsteen (DF), 2015-01-15:
Tak for det.
Jeg fik lige lyst til at stille et ekstra spørgsmål på baggrund af det, ordføreren sagde, om, at der er dele af landbruget, der plejer naturen, men at det ikke er alle.
Jeg ved ikke, om ordføreren har lavet sådan en eller anden opdeling inde i hovedet med, at der bestemt er nogle, der gør noget, og at der er nogle, der ikke gør noget.
Kan ordføreren definere det bedre?
Det kunne jeg da godt tænke mig at høre.
Det var den ene ting.
Daniel Rugholm (KF), 2015-01-15:
Vi vil gerne naturen, som hr. Flemming Møller Mortensen citerede mig for at sige, og det vil vi på mange måder.
Og som jeg også sagde i min tale, tror jeg, at vi kan gøre meget godt rigtig mange steder.
Vi synes måske bare, det giver bedre mening at tage fat nogle af de steder, og jeg nævnte den natur, som allerede er fredet, men som vi ikke plejer, og som står og ikke er i særlig god stand rigtig mange steder.
Det kunne også være nogle af de steder, hvor vi har brug for at gøre en ekstra indsats i forhold til grundvandet.
Det vil vi rigtig gerne, det skal der ikke være nogen tvivl om.
I forhold til det grønne danmarkskort og i forhold til bøderne synes jeg, at der er for mange uklarheder i forhold til det, som der er lige nu.
Hvad angår bøderne, kan man argumentere for og imod.
Jeg tror, at det sidste tal, jeg hørte, var, at der havde været tre tilfælde det seneste år eller noget i den stil.
Så det er ikke det altafgørende for mig.
Jeg synes ikke, at der er nogen grund til at sætte bøderne op, som det er lige nu.
Så det må være svaret på det.
Anni Matthiesen (V), 2015-01-15:
Nu ved jeg ikke, hvor tit ordføreren selv har færdedes derude i landet, men jeg kan hvert fald sige, som jeg også nævnte i min ordførertale, at jeg i mandags besøgte en af de her landmænd, som har jorder, og som er tredje generation på gården.
Og man har jo igennem 100 år kunnet dyrke jorden her og passet på naturen.
Han var en af dem, der holdt øje med, hvor de gule ranunkler var, og som han selv sagde: Nu bliver jeg straffet, for fremadrettet kan jeg så ikke få lov til at gøde den her jord, så jeg fortsat kan have kvæg på min gård.
Og det vil jeg egentlig gerne spørge ordføreren om.
Altså, jeg synes jo, at det rigtig, rigtig langt hen ad vejen, når man færdes derude, er på den måde, at landbruget hjælper til med at pleje naturen, og jeg forstår ikke, at man, medmindre det er for at lave en ny skyttegravskrig, ikke har valgt at tage ud og snakke med de her folk om, hvordan det kommer til at påvirke deres hverdag, inden man begynder at begrænse muligheden for at gøde de her jorder.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-01-15:
Først vil jeg gerne lige gøre klart, hvad jeg mente med skyttegravskrig.
Jo, jeg mener, at der har været en skyttegravskrig historisk set i Danmark mellem landbruget på den ene side og naturen på den anden side, og derfor synes jeg også, det var så godt, at vi fik nedsat en Natur- og Landbrugskommission, og jeg synes, deres anbefalinger er rigtig fremragende, i forhold til at de to parter kan leve side om side.
I forhold til om der er landmænd, der udøver naturpleje og passer godt på naturen: Jo, jeg mener, at der er dele af landbruget, der passer rigtig godt på naturen – ikke alle dele af landbruget.
Jeg mener også, at der er brug for klarhed i forhold til dele af det her, samtidig med at lige det her lovforslag jo også indeholder en frivillig indsats med hensyn til den her del.
Så jo, der er dele af landbruget, som gør en rigtig stor indsats i forhold til naturpleje, og der er andre steder, som gør det i mindre grad, tror jeg godt man kan sige.
Igen vil jeg sige, som andre ordførere også har været inde på, at der er dele af den danske landbrugsjord, som er mere robuste end andre.
Det er jo netop derfor, vi diskuterer § 3 i dag i salen.
Anni Matthiesen (V), 2015-01-15:
Jeg tror, jeg vil tage fat i det, som ordføreren selv var inde på, og måske kunne jeg få ordføreren til at uddybe det lidt.
Ordføreren for SF siger, at der en skyttegravskrig – sådan som jeg kunne forstå det – mellem naturen og landbruget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-01-15:
Naturplan Danmark og Naturfonden er to vigtige gennembrud i dansk naturpolitik.
SF mener, at det foreliggende lovforslag er en god gennemførelse af de dele af planen, der kræver lovændringer.
SF kan derfor naturligvis stemme for forslaget, selv om det ikke er helt den samme plan, som vi i 2009 fremlagde som beslutningsforslag i Folketinget.
Vi foreslog dengang konkrete mål for indsatsen.
Det vil indtil videre blive bestemt ude i virkeligheden, når kommunerne gennemfører planlægningen, og det grønne danmarkskort tager form.
Naturplan Danmark er samtidig den biodiversitetsstrategi, som Danmark har forpligtet sig til at lave i FN og i EU senest i 2015.
Det falder måske en anelse uden for selve lovforslaget, men SF vil gennem udvalgsarbejdet gerne prøve, om vi kan få en beskrivelse af, hvilke konkrete mål vi sigter efter i 2020.
Jeg ved godt, at det ikke er helt nemt.
Udviklingen i biodiversitet er jo vanskelig at kvantificere i sammenligning med f.eks. CO2-udledning.
Biodiversitet handler jo ikke kun om at give naturen mere plads og sammenhæng, men også mere indhold.
SF har foreslået en biodiversitetslov, som forpligter regeringen til at gennemføre de internationale mål, der er fastlagt i EU og FN.
Loven kunne samtidig være en rammelov for det mylder af love og regler, der er på naturområdet, og som med fordel kan målrettes og forenkles.
Afslutningsvis vil jeg gerne sige, at landbruget med regeringens aftale med de borgerlige har fået rigtig meget på sin side, uden at der er blevet kompenseret tilsvarende på natursiden.
Det har kostet på natursiden i det balancerede regnskab.
Vi håber derfor – nu har vi jo hørt fra nogle af de borgerlige i dag – at der stadig væk vil være nogle borgerlige partier, der vil være med til at skabe en lidt bedre balance ved at støtte op om lovforslaget.
Det vil give håb om et bredt flertal, der vil støtte op om gennemførelsen af anbefalingerne fra Natur- og Landbrugskommissionen.
Allerallersidst vil jeg sige, at det jo netop er Natur- og Landbrugskommissionen, vi har diskuteret i dag, som helt historisk set skulle gøre op med den skyttegravskrig, der har været mellem landbruget og miljøet om naturen, og som på en balanceret måde skulle sikre, at der var plads både til natur og til landbrug.
I dag førstebehandler vi så det her lovforslag, hvor vi prøver at kompensere på naturens vegne oven på nogle af de tiltag, der også har været givet til landbruget.
SF er rigtig glade for det her lovforslag, og vi støtter op om det.
Lone Loklindt (RV), 2015-01-15:
Jeg synes også, at man skal gøre noget i skovene.
Jeg forventer også, at vi får et skovprogram på et tidspunkt, som handler om, hvordan vi gør mere for biodiversiteten i skovene, men det er jo ikke det, som alene ligger her i Naturplan Danmark.
Vi har en mulighed nu her for at gøre noget på områder, vi allerede har udset.
Det er sådan set de samme områder, vi i første omgang prøver at få ekstrabeskyttet.
Dernæst er det jo noget med, at der, når kommunerne planlægger for et mere intensivt landbrug, en udvidelse af landbrugsbedrifter nogle steder, så også er en mulighed for, at man kan planlægge i forhold til naturen.
Alene det, at kommunen kan planlægge strategisk, er jo et kæmpe fremskridt, også for at sikre, at vi har natur, der, hvad skal man sige, kan stå imod byernes vækst osv. i fremtiden.
Villum Christensen (LA), 2015-01-15:
Tak for det, og så tror jeg vil fortsætte mit andet spørgsmål i forlængelse af Henrik Høeghs bemærkning om det her med at inddrage ny natur i stedet for at kigge lidt mere på den eksisterende natur.
Hvis det nu var sådan, at man helt reelt ønskede at lave en indsats, som gav allermest miljø for pengene, forstået på den måde, at de mest truede dyrearter og plantearter kom i første række, og hvis man havde den holdning, at det skal man gøre billigst muligt, hvorfor går man så ind og griber ind i et produktionserhverv, som man gør her, når man kan gå ned og kigge på statsskovene og sige, at de jo har et formål om at skulle skaffe biodiversitet?
F.eks. kunne man lade halvdelen af statsskovene være uberørt skov; det ville ikke koste mange basseører for samfundsøkonomien.
Hvorfor går man ikke ind i sådan nogle områder, som giver langt mere på de truede arter – og jeg går ud fra, at det er det, der er vigtigt; det har vi jo hørt igen og igen – i forhold til nogle § 3-områder, som ikke har nær den samme biodiversitet?
Lone Loklindt (RV), 2015-01-15:
Det her lovforslag står jo ikke alene som opfølgning på Natur- og Landbrugskommissionens arbejde.
Der er jo også ting, vi har gjort i øvrigt for at afregulere og fjerne barrierer i forhold til landbruget, og med god grund.
Tværtimod har vi – i øvrigt i samarbejde med flere partier – jo ændret nogle krav i forhold til randzoner og andre ting, der har at gøre med miljøhensyn i landbruget.
Vi ved, at man er i gang med at forberede mere målrettede tiltag, som netop skulle være noget, der løsnede op for begrænsningerne for landbruget, sådan at man skåner miljøet der, hvor naturen er sårbar, men faktisk kan gøre mere, dyrke mere, være mere intensiv der, hvor naturen tillader det, eller hvor jorden er robust.
Villum Christensen (LA), 2015-01-15:
Jeg tror, det blev udtrykt sådan, at det var præcis de svar, som kommissionen bad om.
Nu står jeg her med et stykke papir, som sætter kommissionsarbejdet i gang, og hvor der under den første overskrift, som hedder moderne og intelligent natur- og miljøregulering, og under den allerførste dot står, at den eksisterende regulering skaber for mange barrierer ved at være baseret på produktionsbegrænsninger.
Det var det allerførste hensyn, kommissionen skulle tage.
Hvordan synes ordføreren det passer sammen med konsekvenserne af det her lovforslag, at det vigtigste er, at når vi skal kigge frem i tiden, med hensyn til hvordan vi skal miljøregulere, så skal det ikke være på bekostning af landbrugets produktionsmulighed?
Lone Loklindt (RV), 2015-01-15:
Nu er der jo mange fagligheder også inden for naturområdet, og med hensyn til, hvordan vi får bedst natur.
Nogle mener, at vi skal lade det stå stille i alle skovene, og så sker det helt af sig selv, at vi får den høje biodiversitet.
Det er jo, kan man sige, også lidt en måde at udvande udbyttet fra skovdriften i Danmark på, altså hvis vi skulle lade al skov ligge urørt.
Så jeg vil bare sige, at der er mange måder at se på det på, men da vi f.eks. havde vores tur til England, hvor vi netop kiggede på, hvad det betyder med naturpleje i landbruget, så vi faktisk også, at man dér lagde rigtig meget vægt på, at der var de korridorer, måske ikke så meget for myggenes skyld, men endnu mere for ræves og andre dyrs skyld, som er større, og som bevæger sig over større afstande, og hvad det så har af betydning for dem.
Jeg er ikke selv hverken biolog eller noget, der ligner, men jeg tror ikke, at man kan tage én eksperts udtalelse og lægge den til grund for vores lovforslag her.
Henrik Høegh (V), 2015-01-15:
Der var et andet emne.
Ordføreren fortæller, at vi hurtigere vil nå at kunne leve op til biodiversitetskravene, hvis vi tager noget mere jord ud og laver nogle korridorer, altså tager mere dyrkningsjord ud.
Hvordan synes ordføreren det harmonerer med udtalelserne fra naturprofessor Morten D.D. Hansen og andre fra Naturhistorisk Museum, der jo direkte udtaler, at vi langt hurtigere får flere af de der meget sårbare små myggelarvearter, som jo er nogle af dem, vi mangler rigtig mange af, hvis vi gør noget i den natur, vi har, hvis vi udvider i de meget gode naturområder, vi har i dag, altså Natura 2000-områderne, frem for at vi begynder at lave en korridor ind over landbrugsjorden, hvor der jo er bynke og tidsler i de første mange år?
Jeg synes ikke, det harmonerer så godt.
Lone Loklindt (RV), 2015-01-15:
Der har vi et vandopland, hvor man går på tværs af kommunegrænser.
Vi ved jo godt, at naturen heller ikke nødvendigvis kender kommunegrænser, og på den baggrund kunne der være god musik i at kigge på, om det var noget, vi kunne lade os inspirere af.
Det er jo sådan i alle kommuner.
Det ligger jo i hvert fald ikke i lovforslaget, som det er, at der er nogen præcis definition af, hvordan det så skulle gøres.
Det er sådan set ret frit op til kommunerne, men vi synes, at det er en god idé, at man kunne lade sig inspirere af noget af det fra vandrådene.
Henrik Høegh (V), 2015-01-15:
Så må man jo konstatere i det her spørgsmål, at det mere er en holdning til, hvilken dyrkningsform man gerne vil have, end noget, man gør for naturen, fordi enten kvælstoffer kommer fra konventionel gylle eller fra økologisk gylle, skader det den biodiversitet.
Det er jo derfor.
Man vil gerne have en biodiversitet samtidig med græsset, og den kan ikke være der, hvis det får kvælstof.
Og det er altså, uanset om det er konventionelt eller økologisk.
Men det var bare en konstatering.
Jeg skal spørge den radikale ordfører: Er De Radikale tilhængere af, at der bliver dannet regionale, lokale, kommunale, lad os finde ud af, hvilken afgrænsning der skal være, naturråd, som kunne arbejde med det her og med de her udpegninger?
Lone Loklindt (RV), 2015-01-15:
Som jeg sagde, har man som økolog ikke brug for brug for pesticider, og derfor kan vi godt tillade økologisk produktion, også simpelt hen fordi vi ellers ville begrænse den økologiske produktion unødigt med det her lovforslag.
Pia Adelsteen (DF), 2015-01-15:
Nu har jeg tidligere nævnt, at jeg er bybo, så det kan være, at det er, fordi jeg bare ikke forstår det, for det er sort tale for mig.
Altså, hvis man har en mark og den er blevet defineret som et § 3-naturareal og man er konventionel landmand, har sine dyr inde på gården og har dem ude om sommeren for at græsse, så må man ikke gøde.
Hvis man er økologisk landmand og har dyrene inde på gården og tager dem ud at græsse, så må man godt gøde.
Kan fru Lone Loklindt ikke godt fortælle mig, hvorfor man godt må som økolog, men ikke som konventionel landmand?
Lars Dohn (EL), 2015-01-15:
Jeg forstår på ordføreren, at hun er glad for, at der er sket en forenkling, og i den forbindelse er der noget, jeg gerne vil spørge om.
Ordføreren lagde sikkert mærke til, at Enhedslisten i starten af forhandlingerne lagde meget vægt på at sørge for, at det her skulle være én landsdækkende lov, så man ikke havde regulerede og ikkeregulerede kommuner.
Hvorfor bakker ordføreren og Venstre ikke op om, at Danmark som et lille land kan nøjes med ét sæt regler, ligesom vi ikke har forskellige satser på folkepensionen, alt efter hvilken beslutning man tager i det lokale byråd?
Lone Loklindt (RV), 2015-01-15:
Der er i hvert fald ingen pesticider på den måde i økologisk drift, vil jeg bare gerne starte med at sige.
Så det er jo ikke sådan, at man spreder pesticider der, hvor man har økologisk drift.
Det andet er så, at der er forskellige hensyn i forhold til økologisk kødproduktion eller økologisk produktion i det hele taget, som gør, at økologisk producerede dyr faktisk skal være ude.
Der er faktisk forskellige ting, der taler for, at man netop på den måde kan sikre, at der ikke kommer tilbagegang i den økologiske produktion lige præcis på det her felt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-01-15:
Jamen som jeg også tror at min radikale kollega var inde på, er de udpegede områder jo ikke nye.
Altså, de har jo eksisteret i rigtig, rigtig lang tid.
Og jeg er ikke i tvivl om, at også den pågældende landmand, som Venstres ordfører omtaler, har gjort et godt stykke arbejde.
Pointen er bare, at vi skal have reduceret, og i forhold til nogle af de her områder skal der reduceres.
Men igen: I det her lovforslag – og det er jo faktisk noget, som flere grønne organisationer har været meget kritiske over for – er der en ekstremt stor grad af frivillighed, i forhold til hvordan det skal opfyldes.
Der er også kompensationsmuligheder.
Man må bare sige: Ja, landbruget er rigtig, rigtig presset af forskellige årsager – af en ekstremt stor gæld bl.a. og af andre forhold.
Vi har lavet en vækstplan for fødevarer – som jeg, når jeg får ordet igen, også gerne vil komme ind på – netop for også at stille nogle bedre rammebetingelser for landbruget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-01-15:
Mange tak for det.
Der bliver sagt, at Det Konservative Folkeparti gerne vil naturen.
Ordføreren siger også, at naturen jo er det, at vi dyrker naturen, og ifølge ordføreren skal der være gode vilkår for det hele.
Og hvad er det så, ordføreren her i dag bringer frem, som skulle give fremdrift for naturen?
Jeg synes, det lød, som om ordføreren skød det hele ned.
Jeg ved jo, at eksempelvis planloven har været arvesølv for Det Konservative Folkeparti, og jeg ved også godt, at partiets nye formand har skudt det hele ned, eller sagt på en anden måde har solgt al arvesølvet og nu går til frontalangreb på planloven.
Men lad mig lige spørge ordføreren: Kan Det Konservative Folkeparti her i dag støtte den del af lovforslaget, som handler om Grønt Danmarkskort?
Kan Det Konservative Folkeparti også støtte de sanktionsændringer, der lægges ind i forhold til overtrædelsen af naturlovgivningen?
Per Clausen (EL), 2015-01-15:
Man kan jo stille sig selv spørgsmålet, om en branche, som er karakteriseret ved faldende indtjening, færre arbejdspladser – og det gælder den konventionelle svineproduktion – er det, som vi skal fokusere på i vores fødevareproduktion fremadrettet med henblik på at skabe arbejdspladser og udvikling, samtidig med at vi så skal acceptere, at naturen og miljøet ødelægges;
eller om vi skal vælge en omlægning af landbruget, der giver mulighed for at tjene penge, samtidig med at vi beskytter naturen og miljøet.
Vi er mest til det sidste.
Pia Adelsteen (DF), 2015-01-15:
Men det vil sige, at jeg skal forstå det sådan, at den svineproduktion og den svineeksport, som vi trods alt har en stor del af i Danmark,
er Enhedslisten sådan set imod
Vi skal bare finde noget andet, vi så kan eksportere og leve af – jeg ved ikke lige hvad.
Men det skal vi gøre, lige så vel som vi skal lukke hullerne ude i Nordsøen, så vi ikke bruger fossilt brændstof, og så finde pengene et andet sted.
Er det sådan, jeg skal forstå Enhedslisten?
Per Clausen (EL), 2015-01-15:
Jeg tror, man i første omgang skulle nøjes med at definere nogle meget præcise målsætninger for en omstilling og så se, hvordan man kunne gennemføre den.
Så vil jeg bare sige, at det ikke er nogen hemmelighed – det tror jeg ikke, det håber jeg ikke i hvert fald – at Enhedslisten har den klare opfattelse, at landbrugsproduktionen og fødevareproduktionen i Danmark skal omlægges, og at vi som et led i den omlægning også skal reducere den mængde af svin, vi producerer.
Vi har så en klar forventning om, at vi ved at omlægge produktionen også kan producere nogle produkter, man faktisk kan få en højere pris for, så man kan tjene flere penge på mindre.
Det er lidt, som at Venstre også helst vil have mere natur, uden at det må koste noget for landmændene.
Det skal helst være sådan, at landmændene får ekstra penge.
Vi er klar over, at det nok kommer til at koste noget, men vi går faktisk ind for en omlægning af fødevareproduktionen i Danmark.
Pia Adelsteen (DF), 2015-01-15:
Det er jo interessant.
I forlængelse af de svar, der lige er kommet, har jeg to spørgsmål.
Hvorfra skal vi så få svinefoderet?
For jeg går ud fra, at vi stadig væk skal have svin, eller er det ligegyldigt?
Det andet er i forhold til det her frivillighedsprincip, der ligger i de naturkorridorer, som er i naturplanen.
Er vi ude i noget ekspropriation, eller hvad er vi ude i?
Anni Matthiesen (V), 2015-01-15:
Ja, men ordføreren sagde jo samtidig, at Enhedslisten desværre – tror jeg han sagde – ikke har sat et så stort fingeraftryk på lovforslaget, og hvis det stod til Enhedslisten, ville man måske gerne have haft endnu mere.
Hvor meget mere ville Enhedslisten gerne have haft skulle tages ud?
Per Clausen (EL), 2015-01-15:
Så vidt jeg ved, er to tredjedele af arealet i Danmark i dag optaget af landbrugsjord, og 80 pct. af det bruges til at producere foder, primært til svin.
Jeg mener, der er god mulighed for at fjerne en del af den jord fra landbrugsproduktionen og omdanne den til natur.
Det er jo i virkeligheden det, det her forslag går ud på, altså den del af det, der handler om at lave det grønne danmarkskort.
Det er jo også det, det handler om, når vi siger, at man skal trække en del af de jorde, der er meget fugtige osv., ud af produktion.
Det er både for reducere CO2-udslippet og skabe større biodiversitet.
Så det er jo en del af politikken, og det synes jeg ikke der er nogen grund til at lægge skjul på.