runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2016-05-24:
Vi skal først og fremmest gøre alt, hvad der står i vores magt, for at forhindre, at de her dybt tragiske sager overhovedet finder sted.
Det arbejdes der heldigvis på i andre sammenhænge her i Folketinget.
Det her beslutningsforslag forholder sig til, hvordan vi som samfund forholder os, når det utilgivelige sker og fællesskabet fejler.
I det her tilfælde er der tale om børn, der grundet egne forældres manglende mulighed for at yde den tilstrækkelige omsorg overlades i samfundets varetægt, for så at blive svigtet atter en gang.
Det mest centrale spørgsmål i dag er, om vi skal give de mennesker bedre mulighed for senere i livet at få placeret et ansvar for svigtene og få en rimelig erstatning.
Her mener Alternativet sammen med de øvrige forslagsstillere, at forældelsesfristen for offentlige myndigheders svigt i sager om overgreb på og misbrug af børn først og fremmest skal imødekomme de anbragte børns bedste.
Som det er formuleret i dette beslutningsforslag, mener vi, det vil være en klar forbedring, hvis forældelsesfristen for offentlige myndigheders svigt i sager om overgreb på og misbrug af børn kommer til at svare til forældelsesfristen for seksuelle overgreb.
Vi er glade for og stolte af at være med til at fremsætte det forslag, men det er ingen hemmelighed, at Alternativet gerne vil have afskaffet forældelsesfristen for den her type sager fuldstændig.
Jeg har hørt modstandere af dette argumentere for, at det kan blive for svært at udrede en sag efter mange år, efter den har fundet sted, hvor hovedpersonerne måske er gået bort og detaljerne i sagen kan være svære at genskabe.
Jeg har også hørt argumenter om, at det måske er for hårdt for et voksent offer, der er blevet svigtet i barndommen, at få rullet sagen op igen.
Men det er her, jeg gerne vil spørge: Hvad med den personlige frihed?
Skal det ikke være folk selv, der beslutter, om deres sag skal tages op igen?
Skal det, at det er besværligt, og politikeres bekymring om, at det måske vil være synd for dem, forhindre mennesker i selv at vælge, om de vil gøre op med deres fortid og forsøge at få klarlagt ansvaret og få en rimelig erstatning og måske få lukket et meget ulykkeligt kapitel i deres liv?
Nej, mener Alternativet.
Størrelsen på de erstatninger, ofrene har i sigte, skal også gås efter, så de i højere grad lever op til formålet.
Erstatningerne skal ikke blot være symbolske, men skal skabe et reelt økonomisk råderum, så den enkelte har mulighed for at bearbejde de voldsomme oplevelser bedre.
Endelig handler det forslag også om en permanentgørelse af stoppet for makulering af børnesager, og dette støtter Alternativet også.
Johannes Lebech (RV), 2016-05-24:
Med mellemrum kommer der sager op i medierne om mennesker, som har været udsat for overgreb som børn, hvor myndigheder har haft ansvar for de pågældende børn.
Der har været talt om de grønlandske børn, der blev sendt til Danmark, mennesker, der har været under åndssvageforsorgen, og der er tale om mange flere grupper, der har lidt under datidens både lovlige og ulovlige behandling.
Det er nogle principper, som har været drøftet her i Folketinget i mange år, og resultatet er, at man ikke kan undskylde for fortidens ugerninger, fordi der herskede nogle andre normer på det tidspunkt.
Forskellige regeringer har også afvist det med samme begrundelse – senest har både den nuværende og den foregående regering afvist sådan et forslag.
Det er sådan noget, vi har domstolene til.
Vi finder ikke, at Folketinget er det rette forum for den type afgørelser.
Det støtter Radikale Venstre helt klart.
For at vi kan gøre det, er det også en slags erkendelse af, at det kan være en form for undskyldning inden for retsstatens rammer.
Vi ser også gerne, at offererstatning i forbindelse med overgreb på børn hæves, og endelig er vi også indstillet på, at den midlertidige suspension af makulering – skråstreg – destruktion af børnesager gøres permanent.
Det er vigtigt, at det enkelte menneske kan få sin egen historie med sig.
Vi støtter med andre ord også B 101 og er indstillet på i udvalgsarbejdet at gå videre med spørgsmålet om en hel slettelse af forældelsesfristen.
Søren Pind (V), 2016-05-24:
Men det er jo de hensyn, der skal indgå i den konkrete sag, som så bliver vurderet individuelt.
Det er netop ikke mig, der skal foretage den vurdering.
Trine Bramsen (S), 2016-05-24:
Forslagsstillerne ønsker med forslaget her, at Folketinget pålægger regeringen i indeværende folketingsår – det er nok lidt urealistisk – at sikre, at Danmark ikke deltager i tilfangetagelsen og udleveringen af den amerikanske såkaldte whistleblower Edward Snowden eller på anden måde assisterer eller støtter de amerikanske myndigheder i deres forsøg på at anholde Snowden.
Det er jo ikke første gang, vi diskuterer den pågældende person her i Folketinget.
Jeg mener, at det sidste gang handlede om ligefrem at tilbyde asyl, selv om den pågældende ikke havde søgt asyl.
Det var, mens vi var i regering, og vi støttede ikke forslaget – ikke mindst fordi den pågældende borger som nævnt ikke havde søgt asyl, og fordi asylansøgninger er en sag for udlændingemyndighederne og ikke en sag for Folketinget, som behandles her i Folketingssalen.
Derfor kommer det nok heller ikke som nogen stor overraskelse for forslagsstillerne, at vi heller ikke kan støtte forslaget her.
Såfremt Danmark anmodes om assistance af en allieret, skal danske myndigheder ud fra de givne oplysninger kunne agere med forventning om, at konventioner om fanger efterleves.
At vi i Folketinget skal tage stilling til navngivne personer, og at man aldrig må deltage i en retsforfølgelse eller tilfangetagelse af denne person, er efter min klare overbevisning en meget stor uskik.
Man kan jo eksempelvis forestille sig, at man så freder personer, der senere begår meget voldsom kriminalitet, terrorangreb eller andet, men som de danske myndigheder så ikke kan agere i forhold til, fordi Folketinget har besluttet, at den pågældende person er fredet og ikke må forfølges af danske myndigheder.
Den praksis hører ganske enkelt ikke hjemme i et retssamfund.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-05-24:
Tak for det.
Sessionslogning ved jeg udmærket godt virker som en rød klud i ansigtet på mange af de tilstedeværende i Folketingssalen.
Og det var også på den baggrund, at justitsministeren iværksatte arbejdet med nye regler for sessionslogning her i foråret.
Alt har sin pris, det har den her sag altså også, og jeg synes, ministeren fortjener ros for at have undersøgt prisen, inden vi gik i gang.
Og det blev som bekendt 1 mia. kr., som et eksternt konsulentfirma vurderede ville være udgiften til at få indført de nye regler om sessionslogning, i hvert fald i den form, som politiet ønskede dem.
Der blev trukket i bremsen, og nu forhandles der åbenbart mellem embedsmænd, politi og telebranche for at finde en billigere løsning, der måske omfatter knap så mange oplysninger som i det tidligere forslag.
Men gældende lovgivning fordrer en revision af logningsreglerne, og det kan vi bare ikke nå, hvis vi skal følge den her procedure.
Derfor udsættes revisionen af logningsreglerne, jævnfør forslaget.
Det kan Venstre støtte.
Christina Egelund (LA), 2016-05-24:
Det er der jo ikke i sig selv noget nyt i, og der er heller ikke noget nyt i, at vi i Liberal Alliance råber vagt i gevær.
Vi er meget bekymrede over det pres, der lægges, for at skrue op for overvågningen og registreringerne.
I lignende sager har vi derfor for vane at stemme nej ved tredjebehandlingerne.
I dag vil jeg dog gerne åbne en dør svagt på klem for en anden position.
Vi kan jo se, at ministeren viser en vis lydhørhed over for en af de betænkeligheder, vi løbende har taget op.
Helt konkret fremgår det nu, at man vil fortsætte dialogen med udbyderne, så man ikke pålægger dem unødige økonomiske byrder.
Det er godt, men det bringer os altså ikke helt i mål.
Hvis vi skal få nok ud af perioden frem mod den planlagte revision af logningsreglerne i folketingsåret 2016-17, er der andre berettigede hensyn, der må indtænkes.
Jeg vil gerne fremhæve to konkrete eksempler, der også finder genklang i de høringssvar, som vi har modtaget.
For det første henledte IT-Politisk Forening vores opmærksomhed på, at der den 12. april 2016 var en mundtlig forhandling i sagerne C-203/15 og C-698/15 ved EU-Domstolen om den nationale logningslovgivning i henholdsvis Sverige og Storbritannien.
Den endelige dom, der potentielt kan få stor betydning for de nationale logningsregler i alle EU-lande, forventes inden udgangen af 2016.
En betænknings- og dialogperiode bør derfor inddrage konklusioner og vurderinger fra den kommende dom.
For det andet hæfter vi os ved Institut for Menneskerettigheders høringssvar.
De ønsker fortsat evaluering af proportionaliteten og nødvendigheden af logningspligten og foreslår med henblik på at fremme det enkeltes menneskerettigheder, at der i forbindelse med den kommende revision af retsplejelovens § 786, stk. 4, gennemføres en evaluering og en analyse af logningsreglernes overensstemmelse med artikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention.
Evalueringen bør bl.a. vurdere muligheden for at styrke de retssikkerhedsmæssige garantier og herunder sikre, at logningen sker i mindst muligt omfang og i kortest muligt tidsrum.
Mit budskab i dag er, at vi i det videre arbejde med det lovforslag indskriver disse hensyn på linje med hensynet til udbydernes økonomiske byrder.
Lykkes det, har forslaget i langt højere grad end tidligere den rette balance mellem sikkerhedshensyn og berørte borgere og virksomheder, og med de ord ser Liberal Alliance frem til det videre arbejde.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-24:
Jeg er meget enig i den forrige talers betragtninger.
Forslaget her drejer sig jo ene og alene om det, der populært sagt kaldes for sessionslogning, og det er revisionen af logningsreglerne, som man ønsker udsat.
Der er ingen tvivl om, at vi meget gerne havde taget hele denne diskussion på den her side af sommerferien.
Vi var meget skeptiske og også utrolig skuffede, dengang regeringen meldte ud, at man havde tænkt sig at udsætte det her.
Det var noget, vi gerne have behandlet allerede nu, fordi det er vores indtryk, at det er af største betydning for at kunne bekæmpe organiseret kriminalitet og terror.
Det vil vi så gøre.
Jeg kan også sige, at vi jo glæder os til at gå ind i den her debat efter sommerferien.
Vi synes, den er rigtig vigtig, og vi støtter helhjertet op om, at vi får muligheden for at bekæmpe kriminalitet og terror på nettet, og det er vores indtryk, at sessionslogning vil kunne bidrage til det.
Zenia Stampe (RV), 2016-05-24:
Jamen vi kan sådan set tilslutte os den position, som både Alternativet, Enhedslisten og Liberal Alliance har bekendtgjort heroppefra, altså at vi ikke sådan er negativt stemt over for en udskydelse af revisionen, men samtidig er optaget af, at det ikke kun er hensynet til teleudbydernes økonomi, men også hensynet til retssikkerheden og proportionaliteten, der vil blive taget med i overvejelserne omkring de nye regler.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-24:
Der er jo i hvert fald her til slut rørende enighed her i Folketingssalen.
Fra SF's side synes vi, som det jo er blevet sagt af så mange partier tidligere, at det på den ene side ikke går at blive ved med at udskyde revisionen, når der på den anden side er nogle ting, der ligesom skal indeholdes i det.
Derfor vil jeg gerne tilslutte mig Enhedslistens ordfører.
Noget det, som vi fra SF's side rigtig gerne ser, når loven skal revideres, er netop det her med, at man inkluderer både interessenter fra organisationer, der har med retssikkerhed at gøre, og interessenter, der har det som et selvstændigt interessepunkt.
Det næste forslag i salen her om lidt handler netop om, at lovforslaget skal screenes ikke kun i forhold til administrative omkostninger og økonomiske omkostninger osv., men også i forhold til retssikkerhed.
Det burde altså være rimelig oplagt, synes jeg, at de ting, vi beslutter herinde, bliver screenet i forhold til retssikkerhed.
For når man kigger på side 5 i det her forslag og ser, at det ingen administrative konsekvenser har for borgerne og det nærmest ikke har nogen konsekvenser i nogen henseender, er det noget, der springer mig i øjnene, og det er, at det her altså er noget af det, vi har diskuteret allermest i de sidste mange år på retsområdet, og det er noget, vi har behov for at få virkelig, virkelig godt belyst. Derfor er det jo et lidt underligt forslag at skulle give sin støtte til, men det forslag, jeg hørte Enhedslistens ordfører komme med, kan vi i hvert fald godt tilslutte os fra SF's side, så vi virkelig får udvidet kredsen af organisationer og personer, der skal høres.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-05-24:
Jeg kan ikke lade være med at blive slået over, at Venstres ordfører siger, at der er lavet et enormt grundigt forberedt arbejde, og at man har lavet en lovgivning, som er kringlet, men fornuftig.
Jeg giver anerkendelse for det grundige forarbejde, men det er vel i sidste ende en politisk beslutning.
Det er trods alt ikke et teknokrati.
Selv om vi har fået en grundig gennemgang, er det vel i sidste ende en politisk beslutning, hvor skabet skal stå.
Der vil jeg gerne sætte spørgsmålstegn ved, om det er fornuftigt, at det er sådan, at f.eks. de piger fra Slagelse falder for en forældelsesfrist.
Det kunne man tillade sig at spørge om.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-24:
Tak for det.
Vi behandler i dag lovforslag nr. L 183 om lov om ændring af lov om ændring af straffeloven, retsplejeloven, lov om konkurrenceog forbrugerforhold på telemarkedet, våbenloven, udleveringsloven samt lov om udlevering af lovovertrædere til Finland, Island, Norge og Sverige.
Den relevante paragraf i retsplejeloven blev indført for at sikre, at oplysninger om teletrafik er tilgængelige, når politiet har brug for det i en konkret efterforskning eller retsforfølgelse.
Det påhviler således udbydere af telenet eller teletjenester at foretage registrering og opbevaring i 1 år af oplysninger om teletrafik til brug for efterforskning og retsforfølgelse af strafbare forhold.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at Alternativet jo er betænkelige ved en tilbagevenden til en omfattende logningspligt, og derfor er det vigtigt med en grundig evaluering af proportionaliteten i forslaget og af retssikkerhedsgarantier.
Alternativet kan i udgangspunktet selvfølgelig være positive over for at udskyde det her arbejde, men vi hæfter os som den forrige taler også ved, at Institut for Menneskerettigheder siger, at det er rigtig vigtigt, at der i den kommende revision af retsplejelovens § 786, stk. 4 gennemføres en evaluering og en analyse af logningsreglernes overensstemmelse med Artikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention.
Og evalueringen bør bl.a. vurdere muligheden for at styrke de retssikkerhedsmæssige garantier og dermed sikre, at logning sker i mindst muligt omfang og i kortest muligt tidsrum.
Derudover hæfter vi os som den foregående taler også ved høringssvaret fra IT-Politisk Forening, som siger, at det er rigtig vigtigt med en grundig evalueringsrapport, som efterfølgende sendes i offentlig høring.
Det vil være nyttig information for Folketinget, hvis eller når de danske logningsregler skal revideres, og der er ikke foretaget en ordentlig evaluering af erfaringerne med de eksisterende logningsregler, herunder den sessionslogning, som blev anvendt mellem 2007 og 2014.
Så i forhold til om vi kan støtte det her forslag, vi vil gerne have, at der arbejdes videre med det her i udvalget, og at det sikres, at de her ting bliver taget ad notam.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-24:
Tak for det.
Forslaget går ud på, at Danmark ikke deltager i tilfangetagelsen og udleveringen af den amerikanske whistleblower Edward Snowden.
Jeg synes, det er et meget mærkeligt forslag at skulle forholde sig til, særlig her i Folketingssalen.
I Dansk Folkeparti har vi den holdning, at USA er en nær allieret af Danmark, det er en retsstat, det er et demokrati, det er en god ven af Danmark, hvis man kan sige det på den facon, og derfor skal Danmark selvfølgelig også udlevere personer til retsforfølgelse i USA, ligesom Danmark selvfølgelig skal bistå amerikanerne med, hvis situationen skulle opstå, at fange amerikanske statsborgere, der i USA måtte være et ønske om at få til retsforfølgelse.
Det er helt, helt logisk.
Hvad ville der ske, hvis amerikanerne f.eks. nægtede os det samme, altså hvis vi stod og manglede en dansk statsborger, som amerikanerne tilfældigvis kom forbi?
Så havde vi selvfølgelig også et ønske om, at vedkommende skulle til Danmark og retsforfølges her.
Jeg kan derfor sige meget klart, at vi siger nej til det her forslag.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-05-24:
Jeg skal sige, at jeg tillige taler på vegne af Det Konservative Folkeparti, som ikke kunne være her i dag.
De er et lille parti, der har mange gøremål på Christiansborg.
Forslaget, vi behandler her i dag, er kulminationen på en række udvalgsspørgsmål til både justitsministeren og transportministeren, som følge af at et amerikansk fly tilbage i 2013 fik lov til at mellemlande i København, angiveligt med det formål at bringe Snowden til USA, hvis amerikanerne kunne få ham udleveret fra Rusland.
Forslagsstillerne begrunder vigtigheden af dagens beslutningsforslag med, at Snowden er en af vor tids vigtigste forsvarere for de demokratiske rettigheder, og derfor bør regeringen sørge for, at Danmark ikke deltager i tilfangetagelsen og udleveringen af den amerikanske whistleblower.
Hvordan man helt konkret kan deltage i tilfangetagelsen og/eller udleveringen af Snowden, nævner forslaget ikke rigtig noget om.
Men det er min bedste overbevisning, at vi her har at gøre med et forfatningsmæssigt problematisk forslag i forhold til magtens tredeling.
Som jeg læser forslaget, lægges der nemlig op til, at regeringen bl.a. skal sørge for, at Snowden ikke udleveres til retsforfølgelse.
Men det er altså ikke Folketinget, der bestemmer, hvad der skal ske i den situation, hvor Snowden tilfældigvis dukker op i Danmark.
Skulle Danmark hypotetisk set
blive opholdsland for Snowden i en periode, så kan regeringen faktisk ikke stille noget op.
Det er domstolene, der skal vurdere, om Snowden opfylder betingelserne for udlevering i udleveringsloven til retsforfølgelse i USA.
Det samme gør sig gældende, hvis Danmark sidder inde med oplysninger, der kan føre til hans tilfangetagelse.
Her falder det heller ikke i regeringens lod at træffe afgørelse om, hvad der skal ske med den slags information.
Det er en konkret juridisk vurdering i relation til domstolene.
Når det er sagt, synes jeg, at beslutningsforslaget i sig selv har en bred og meget vag formulering om, hvad det vil sige ikke at deltage i tilfangetagelsen af Snowden.
Jeg kan sige, at Venstre betragter amerikanerne som Danmarks venner, og vi betragter det også som et retssamfund, og hvis amerikanerne på baggrund af gældende lovgivning ønsker Snowden udleveret, i det tilfælde, han var i Danmark, så er det klart, at det ganske enkelt påhviler domstolene at finde ud af, om udleveringslovens betingelser er opfyldt.
Og for at tage brodden af det spørgsmål, der tidligere har været stillet, så er det jo netop sådan i udleveringslovens § 6, stk. 2, at udlevering ikke kan finde sted, hvis der er fare for, at man bliver udleveret og udsat for tortur eller anden nedværdigende behandling.
Venstre kan ikke støtte forslaget.
Christina Egelund (LA), 2016-05-24:
Da vi i 2014 behandlede Enhedslistens forslag om at give opholdstilladelse til whistlebloweren Edward Snowden, gjorde Liberal Alliances ordfører det klart, at Snowden har rejst en helt afgørende debat om retten til privatliv og begrænsning af statslig overvågning, der har givet genlyd i store dele af verden.
Det har været en nødvendig debat om, hvor langt staten kan og bør strække sig ind i menneskers privatsfære.
Det fører til et fattigere samfund, når vi ikke ved, hvornår staten lytter med.
Anderledes forholder det sig i det forslag, som vi behandler her i dag.
Her er tilgangen afmålt forskellige berettigede hensyn.
Vi revolutionerer ikke vores forhold til USA og står vagt om de aftaler, der nu engang er indgået.
Vi bryder ikke med den måde, hvorpå vi behandler opholdstilladelser, og sikrer derved lighed for loven.
Vi anerkender vigtigheden af den debat om overvågning, som Snowdens afsløringer har givet anledning til, og vi siger helt pragmatisk og lavpraktisk, at vi ikke ønsker at deltage i jagten på whistlebloweren.
Det er en tilgang, Liberal Alliance godt kan støtte.
I virkeligheden er der vel kun en udfordring i forhold til det her forslag, og det er, at dets fokus måske er for snævert.
Der har været whistleblowere før Edward Snowden, og vi vil helt sikkert se nye dukke op.
Spørgsmålet er, om ikke vores håndtering af disse sager bør være ens.
På den baggrund skal der her til sidst lyde en opfordring til, at forslagsstillerne inden andenbehandlingen prøver at udvide forslagets personkreds, så fokusset bliver principielt og ikke blot konkret.
Trine Bramsen (S), 2016-05-24:
Formålet med lovforslaget er at ændre revisionsbestemmelsen vedrørende retsplejelovens § 786, stk. 4.
Det er den paragraf, der er indført for at sikre, at oplysninger om teletrafik er tilgængelige, når politiet har brug for dem i en konkret efterforskning eller retsforfølgning af kriminalitet.
Når de kriminelle i stadig større omfang planlægger at udføre deres kriminalitet på nettet, skal politiet også have redskaberne og ressourcerne til at følge efter.
Særlig terrorudfordringen bekymrer os.
Når vi ved, at radikalisering og planlægning af terrorangreb foregår på nettet, ja, så kræver det altså, at vores myndigheder også er på nettet.
Når vi diskuterer logningsregler, indebærer det altid en balance mellem retssikkerhed på den ene side og sikkerhed for borgerne på den anden side, ingen tvivl om det.
Men vi kommer ikke uden om, at redskaber til at forebygge og opklare kriminalitet på internettet er afgørende.
Vi noterer os, at justitsministeren ønsker at udsætte revisionen af logningsreglerne til folketingsåret 2016-17.
Vi havde gerne set dem behandlet allerede nu.
Politiet har behov for nye redskaber på det her område, men vi støtter forslaget med den tilføjelse, at vi jo altså står i en alvorlig situation, hvor myndighederne bør have de nødvendige redskaber og ressourcer til at opklare og også forhindre kriminalitet på nettet.
Zenia Stampe (RV), 2016-05-24:
Tak for det.
Det her er jo i grunden ikke et politisk spørgsmål, men et retsligt spørgsmål, i hvert fald hvis man mener, at Danmark skal optræde som en retsstat.
At vi er en retsstat indebærer jo, at det ikke er os i Folketinget, der tager stilling i konkrete udleveringssager, men derimod domstolene.
Hvis vi altså skulle komme i den konkrete situation, at Edward Snowden eller for den sags skyld en anden whistleblower kom i dansk varetægt og USA bad om at få ham udleveret, ville det jo være de danske domstole, der skulle tage stilling til udleveringsanmodningen efter de gældende udleveringsregler.
Det ville altså også være dem, altså domstolene, der skulle vurdere den eventuelle risiko for, at Snowden ikke ville få en fair rettergang, eller om der var risiko for, at han ville blive udsat for tortur eller umenneskelig eller nedværdigende behandling i USA.
Det ville derimod ikke være Folketingets opgave at foretage den vurdering.
Vi kan derfor ikke støtte forslaget.