Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-16:
Da regeringen tiltrådte for 16 måneder siden, overtog vi en økonomi, der var præget af krise og af store udfordringer.
Siden har vi arbejdet målrettet på at rette op på økonomien.
Jeg kan godt forstå, at der er mange, der er utålmodige, men der findes ingen snuptagsløsninger, der findes kun et langt, sejt træk, og det er vi i gang med.
Vi har fået styr på de offentlige udgifter.
Under VK-regeringen skred budgetterne år for år; nu sørger vi for, at pengene passer, og sådan skal det selvfølgelig være.
Det, vi ved, er, at en sund økonomi sikrer en lav rente, og en lav rente er med til at holde hånden under beskæftigelsen, og det er vi optaget af.
Vi holder også hånden under beskæftigelsen ved hjælp af en lang række investeringer; det er investeringer i supersygehuse, i folkeskoler, i trafik, i klimatilpasning og i grøn omstilling.
Det var faktisk – hvis man lægger det hele sammen – investeringer for i alt 55 mia. kr. sidste år.
Det er et historisk højt niveau, et niveau, som vi forventer næste år bliver højere.
Alt det er ikke kommet af sig selv, det er blevet sat i gang ved hjælp af politiske beslutninger, og det sikrer arbejdspladser.
Især sikrer det arbejdspladser i den private sektor.
Lige efter at krisen brød ud, faldt den private beskæftigelse med 170.000 personer.
Vi kan efter 10 år med borgerligt styre se, at Danmarks konkurrenceevne er blevet næsten 20 pct. ringere.
Udfordringen er stor.
Der er desværre ikke et greb, som kan genoprette konkurrenceevnen.
For konkurrenceevnen er, som mange ved, stykket sammen af flere ting.
Derfor sætter regeringen ind på mange forskellige områder.
Vi har nedsat en produktivitetskommission, som bredt skal se på, hvordan vi forbedrer produktiviteten og dermed konkurrenceevnen.
Vi ved, at uddannelse er afgørende for produktiviteten.
Bl.a. derfor vil vi give folkeskolen et fagligt løft, og vi er i gang med at forbedre erhvervsuddannelserne.
Vi har også sænket skatten på arbejde for helt almindelige lønmodtagere med almindelige lønninger.
Vi giver en skatterabat til virksomheder, der investerer.
Vi har fjernet fedtafgiften og sukkerafgiften, multimedieskatten og iværksætterskatten – alt sammen til gavn for erhvervslivet.
Vi vil i det hele taget sikre gode generelle rammebetingelser, og vi har samtidig fokus på, hvor vores virksomheder er særlig dygtige.
Det arbejde foregår i de vækstteam, som vi er i gang med sammen med de danske virksomheder.
Vi har også gjort det nemmere for erhvervslivet at finde finansiering til de nye ideer, de måtte have.
Alt det er i gang.
Men vores indsats stopper selvfølgelig ikke her; regeringen agter at forstærke sin indsats.
Derfor har jeg bedt mine økonomiske ministre om at udarbejde et forslag, som kan forbedre konkurerrenceevnen og sikre flere private arbejdspladser.
Ministrene har nu tid til omkring den 1. marts, hvorefter de så skal vende tilbage til mig med forslag til denne nye jobskabelsespakke.
Vi vil som en del af det arbejde se på, hvordan vi kan lette nogle af virksomhedernes skatter og afgifter.
Det er der mange der gerne vil, og det er der mange der har talt om.
Det, som man i den forbindelse skal huske på, er, at det jo er let at sige, at man gerne vil lette skatter og afgifter, men at det svære er at finde pengene til det.
Igen: Der er ikke nogen snuptagsløsninger, som en-to-tre kan genoprette konkurrenceevnen, skaffe flere arbejdspladser og give råd til ny velfærd; det er ikke så enkelt.
Vi er optaget af arbejdspladserne, og vi fortsætter arbejdet.
Vi ønsker jo, at virksomheder skal betale det i skat, som de skal ifølge lovgivningen.
Det er netop et godt eksempel på, at det jo sådan set ikke er et spørgsmål om, at vi skal hæve skatter, man skal bare følge den lovgivning, der er.
Det gælder for virksomhederne, og det er også derfor, at vi arbejder med de her åbne skattelister, for der er ikke nogen, der kan tage skade af, at man ved, hvad der betales i skat.
Virksomhederne skal blot følge lovgivningen.