runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-05-12:
Tak for det, formand.
Selvfølgelig også tak til statsministeren for de indledende betragtninger.
Men jeg må også sige, at jeg er lidt optaget af de diskussioner, vi har netop nu, om det forfærdelige terroranslag, der skete i Danmark tilbage i februar, og reaktionerne på det.
Og jeg synes jo også, det er så vigtigt, at vi kommer til bunds i, hvordan tingene har været håndteret, for det er rigtigt, som det netop har været nævnt, at det også er afgørende for danskernes tillid og tryghed, i forhold til at tingene er, som de skal være.
Nu har vi jo fået nogle oplysninger i sagen, og jeg synes, der er nogle ting, der stritter.
Statsministeren erkender jo, som jeg læser det, at der er givet vildledende informationer til danskerne og også til den internationale presse, der var til stede, dels om sikringen af de jødiske institutioner, dels om tidspunktet for den faktiske polititilstedeværelse ved synagogen den pågældende dag efter skyderiet ved Krudttønden.
Samtidig ved vi så også fra den korrespondance, der har været og er udleveret til offentligheden, at der har været en heftig aktivitet blandt embedsmændene, i forhold til at der er tilgået vildledende oplysninger til Folketing, til offentlighed osv.
Derfor synes jeg bare, at det er vigtigt, at statsministeren, som jo henviser mange spørgsmål om det her til justitsministeren, også tager sit ansvar på sig og beredvilligt svarer Folketinget på de forskellige spørgsmål, der er om den her sag.
Det er svært for os at lægge til grund, at statsministeren og for den sags skyld justitsministeren først i sidste uge bliver bekendt med, at der er foregået fejlinformation.
Altså, hvorfor i alverden skulle embedsmænd i systemerne sidde på oplysninger om, at der tilgår forkerte oplysninger?
Hvorfor skulle de dog ikke sige de ting til de ansvarlige ministre?
Det virker jo forunderligt.
Men det er klart, at det er sådan nogle ting, vi gerne vil diskutere med statsministeren.
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren her: Gjaldt den situation med manglende information, som statsministeren siger hun var udsat for i den her sag – altså at hun først fik de her oplysninger om fejlinformationen i sidste uge – også Statsministeriet, eller havde man i Statsministeriet blandt embedsmændene den information, at statsministeren på pressemødet for de internationale journalister havde bibragt offentligheden vildledende oplysninger?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-12:
Jeg skal lige bemærke, at hr. Kristian Thulesen Dahl lægger mig ord i munden, som jeg ikke rigtig har brugt, og det ville klæde hr. Kristian Thulesen Dahl at lade være med at gøre det.
Jeg tror også, det er vigtigt, at vi i den her diskussion husker på, hvad der egentlig er vigtigt.
Jeg ved godt, det er valgår, og jeg ved godt, man vil snakke om så mange andre ting, men det allervigtigste i den her sag er, at det åbne politi og PET gjorde et rigtig godt stykke politiarbejde den dag.
De fangede gerningsmanden, de uskadeliggjorde gerningsmanden, og de lavede et godt efterforskningsarbejde, både i timerne omkring det, men også i dagene og ugerne derefter.
Der var tale om godt og solidt politiarbejde.
Det er den første ting.
Det andet, som jo er vigtigt, er, at der var etableret bevogtning omkring synagogen på gerningstidspunktet.
Jeg synes også, det er helt afgørende, at det var tilfældet.
Det tredje er, at nu er der så gennemført en evaluering, som jo er helt afgørende for, om man kan lære af den situation, man har stået i.
Den evaluering har forskellige læringspunkter.
Noget af det, som alle er enige om, er, at der gik for lang tid fra skyderiet ved Krudttønden, til der blev etableret bevogtning omkring synagogen.
Det, der så er det næste spørgsmål, og som hr. Kristian Thulesen Dahl også stiller, er: Hvad vidste jeg, da jeg gav den internationale presse en briefing?
Og jeg vidste selvfølgelig det, jeg sagde.
Jeg var blevet bibragt det billede, at der var hurtig bevogtning efter skyderiet ved Krudttønden.
Det var det, jeg sagde; hvorfor skulle jeg sige noget andet?
Der var i øvrigt også i timerne og dagene derefter, hvis f.eks. PET havde vidst, at det forholdt sig anderledes end det, jeg sagde på pressemødet, rig lejlighed til at korrigere den sag.
Det skete ikke, og det betød så, at det først var, da man var ved at færdiggøre den her evaluering, redegørelse, at jeg blev opmærksom på, at der faktisk ikke var tale om en meget hurtig etablering af sikkerhed omkring synagogen, men at det tog næsten 4 timer, som jo er for lang tid.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-05-12:
Altså, jeg troede ikke, vi behøvede gentage over for hinanden, at vi er meget glade for det arbejde, politiet og PET har lavet osv.
Det har vi gentaget over for hinanden, i ugerne efter at attentaterne skete.
Nu er vi jo i gang med – i forbindelse med den redegørelse, der er givet – at finde ud af, om regeringen også har været sig sit ansvar bevidst og gjort de ting, der var nødvendige at få gjort.
Vi har haft en lang diskussion om de jødiske institutioner og, synes vi jo, den manglende sikring af de jødiske institutioner, på trods af at man jo gentagne gange har bedt om en bedre beskyttelse.
Så får vi noget at vide om det, som vi ikke føler os trygge ved, og derfor bliver vi selvfølgelig ved med at spørge ind til det.
Noget af det, jeg så spørger statsministeren om her i første runde og ikke får svar på, vil jeg gerne gentage.
Det drejer sig om den manglende viden, statsministeren havde indtil sidste uge, om den fejlinformation, der tilgår befolkningen, om, hvornår man er til stede ved synagogen den dag, hvor de her fatale ting sker.
Er det også fejlinformation, som i øvrigt er i Statsministeriet, eller er Statsministeriet, altså embedsmændene i Statsministeriet, orienteret om de faktiske ting, som de er foregået?
Det, jeg er ude efter, er selvfølgelig at finde ud af, hvor den her fejlinformation stopper, for der er jo ingen tvivl om, at man i systemet ved, hvornår der rent faktisk er fysisk bevogtning ved synagogen.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-12:
Jeg føler mig helt overbevist om, at hvis nogen omkring mig i Statsministeriet havde vidst, at det, jeg sagde på pressemødet, ikke var korrekt, så havde jeg fået det at vide, ligesom der var mulighed for i dagene efter det pressemøde, der blev holdt med den internationale presse, at PET kunne korrigere, hvis det, jeg havde sagt, ikke var korrekt.
Men vi blev bibragt et billede af, at det gik hurtigt med etablering af bevogtning ved synagogen.
Det gjorde det så ikke.
Men det vigtigste i den her sag er jo faktisk, at der var bevogtning på gerningstidspunktet.
Det kan godt være, at hr. Kristian Thulesen Dahl synes, det er overflødigt at sætte en tyk streg under, at der blev udført rigtig godt politiarbejde i forbindelse med det her angreb.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt at få understreget, at både det åbne politi og PET gjorde det rigtig godt i dagene omkring terroranslaget.
Det tror jeg er vigtigt at få fortalt også i den her vanskelige situation.
I forhold til det her med, om der blev etableret øget bevogtning omkring synagogen i tiden efter angrebene i Paris, skal jeg bare for god ordens skyld understrege – for der har også været nogle misforståelser i pressen – at der blev etableret øget bevogtning omkring de jødiske institutioner i tiden efter Paris.
Det er ikke mig, der siger det; det siger politidirektøren i København.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-05-12:
Altså, vi er jo nu bekendt med, at der har været en korrespondance – blandt embedsmændene i hvert fald – om det her med, at de informationer, der blev givet til det internationale pressekorps, ikke var korrekte.
Det, der kan undre, er, hvilket motiv sådan nogle embedsmænd skulle have til ikke at gå videre i systemet og sørge for, at fejlene så blev rettet?
Det er jo det, der virker helt barokt, altså at de skulle have en interesse i at sige: Jamen de fejlinformationer, der er sket, pakker vi sammen, og så håber vi, at der ikke er nogen, der opdager det.
Det er i hvert fald ikke det, jeg tror om den danske embedsmandsstand.
Så vil jeg spørge statsministeren på en anden måde: Er det virkelig rigtigt – for det må man jo også kunne lægge i det, statsministeren siger – at i dagene efter den her forfærdelige weekend i København har statsministeren ikke, selv om hun er formand for regeringens sikkerhedsudvalg, sat sig ned og time for time gennemgået med sine folk, hvad der var sket ved de væsentligste institutioner, de væsentligste steder i København, hvor tingene udspandt sig?
Det har man ikke sat sig ned og gjort, fordi hvis man havde gjort det, ville man jo vide, hvad der skete ved synagogen, og hvornår der skete hvad.
Det var det, hele Danmark var interesseret i at få at vide.
Det stod i aviserne: Hvad skete der punkt 1 dér, punkt 2 dér, punkt 3 dér.
Det var forfærdeligt at måtte se hele tiden.
Har statsministeren ikke som formand for regeringens sikkerhedsudvalg haft en seance, hvor hun har sat sig ned sammen med de vigtigste personer i forbindelse med de her begivenheder og gennemgået time for time, hvad der var sket de pågældende dage, hvornår politiet var stede, og hvordan sikringen havde været af bl.a. de jødiske institutioner?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-12:
Nu ved jeg ikke helt, hvad hr. Kristian Thulesen Dahl henviser til med, at der er blevet påpeget fejl – det er der faktisk ikke.
Justitsministeriet sender mine udtalelser til PET, som i forhold til det punkt, der vedrører det her med, om der har været bevogtning ved synagogen, faktisk ikke har bemærkninger.
Det er der så i det konkrete citat, i forhold til om der har været øget bevogtning efter Paris.
Det er PET, der siger, at det er misvisende, men det er det jo så ikke alligevel, fordi Københavns Politidirektør meget klart bagefter siger, at der har været øget bevogtning, hvilket man også kan læse.
Så hold op med at sige, at der har været tale om misinformation – det har der rent faktisk ikke.
I forhold til det der med, om man skulle lave en tidslinje, kan jeg sige, at vi efter det her terrorangreb var mest optaget af, at politiet fik mulighed for at efterforske sagen.
Jeg tror, hverken hr. Kristian Thulesen Dahl eller hr. Lars Løkke Rasmussen forstår, hvad det var for en stor opgave, politiet havde med at efterforske sagen.
Det, vi vidste, og det, offentligheden vidste på det tidspunkt, var det vigtige: Der blev udført et fantastisk politiarbejde i de her dage.
Der havde været bevogtning på de tidspunkter, hvor gerningsmanden havde indfundet sig, både ved Krudttønden og ved synagogen.
Det er og bliver det vigtigste.
Vi var klar over på det tidspunkt, at politiet skulle have tid til at efterforske sagen, og at vi selvfølgelig på et senere tidspunkt ville få en evaluering og dermed også nogle konkrete læringspunkter.
Det er det, vi har fået nu, og derfra kan vi handle på den her sag.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-05-12:
Jeg synes, det er godt, at vi har fået en både grundig og informativ redegørelse fra justitsministeren.
Jeg synes, at det lige nu, og det vil jeg godt opfordre mine kollegaer til at gøre, er vigtigt, at vi holder fokusset på sagen og ikke laver politisk plat på det her.
Så til et helt andet emne.
Jeg er nemlig rigtig glad for, at statsministeren efterhånden flere gange har tilkendegivet behovet for forbedringer i vores dagpengesystem.
Jeg tror også, at de efterhånden over 54.000, der er faldet ud af dagpengesystemet, og de tusindvis af danskere, der står på vippen til at falde ud, er det.
På den socialdemokratiske kongres i efteråret sagde statsministeren, og nu citerer jeg: Vores modstand mod dagpengereformen er dybtfølt.
I nytårstalen et par måneder efter sagde statsministeren, at alt for mange har opbrugt deres dagpengeret.
Og igen her den 1. maj lød det, at genoptjeningsreglerne skal nytænkes.
Samtidig slog statsministeren også fast, at der er 0 kr. til forbedringer af dagpengereglerne; 0 kr. til de forbedringer, som statsministeren ellers ved flere lejligheder har påpeget nødvendigheden af igen og igen; 0 kr., samtidig med at statsministeren finder milliarder til erhvervslivet.
Det er efter min mening og SF's mening en hamrende skæv prioritering.
Derfor vil jeg gerne have statsministeren til at løfte lidt af sløret for, i hvilken retning Socialdemokraterne vil trække i de kommende forhandlinger om et nyt dagpengesystem, og hvordan statsministeren forestiller sig at reelle forbedringer kan opnås, uden at der tilføres en eneste ny krone.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-12:
Det er jo fuldstændig rigtigt.
For det første vil jeg godt kvittere for, at fru Pia Olsen Dyhr maner til lidt besindighed i den sag, vi drøftede før.
Det synes jeg er rigtig fornuftigt.
I forhold til dagpengediskussionen ved alle jo, at det var Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, der lige før valget forringede dagpengene.
Siden hen har vi andre så skullet rydde op efter det.
Vi har brugt i omegnen af 4 mia. kr. på at udbedre skaderne fra den reform, som hr. Kristian Thulesen Dahl fandt på en sen nattetime.
Det her med, at man ikke vidste, om man ville stå uden forsørgelse, har forårsaget rigtig meget bekymring i mange danske hjem, tror jeg.
Men så er det jo godt, at man har haft en regering, som har sikret, at der rent faktisk har været et forsørgelsesgrundlag.
Det har kostet mange penge, men det har været de penge værd, for det har også givet mere tryghed i mange danske hjem på en meget konkret måde.
Jeg synes, der er behov for, at vi får et nyt dagpengesystem, men der er også behov for, at vi tænker os rigtig grundigt om den her gang.
Der skal ikke være tale om hovsaløsninger, som man finder på en eller anden sen aftentime, og derfor har vi bedt en kommission om at kigge på det her spørgsmål: Hvordan kan man få et mere robust dagpengesystem, hvor færre falder ud af dagpengesystemet, men som ikke koster mere?
For vi har jo kun de penge, vi har.
Det er den opgave, vi har bedt en kommission om at kigge på.
Jeg håber virkelig på, at når vi får resultatet fra den her kommission, vil et stort antal partier i Folketinget sætte sig sammen og finde et nyt dagpengesystem i enighed, sådan at vi også sikrer tryghed og robusthed om fremtidens dagpengesystem.
Martin Geertsen (V), 2015-05-12:
Nu ved jeg tilfældigvis, at hr. Ole Hækkerup lægger meget vægt på, at det her hedder Folketingets forhandlinger, men jeg tror, at hr. Ole Hækkerup og jeg skulle sætte os i et rum for os selv, hvis det var sådan, at vi rent faktisk skulle komme hinanden i møde på det her spørgsmål.
Men vores udgangspunkt er det, at beskæftigelseskravet bør være 37 timer, og vi synes egentlig, det er at vende bøtten en anelse for meget på hovedet at sige, at nu giver man faktisk kommunerne frihed til at gå helt ned på 10 timer i beskæftigelseskrav.
Nej, udgangspunktet bør være de 37 timer.
Så vil jeg også bare afslutningsvis i den her korte bemærkning sige, at når man nu går i gang med at kigge på hele integrationsprocessen, hele integrationsområdet, er det altså forunderligt, at man ikke også vil tage ydelsesniveauet med i betragtning, når man nu er gået i gang.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-12:
Jeg forstår udmærket godt, at i et valgår skal oppositionen gøre det til det allervigtigste i forbindelse med terrorsagen, men det er det ikke.
er, at der gennemføres et rigtig godt politiarbejde i de her dage; det er, at gerningsmanden bliver fanget i løbet af natten mellem lørdag og søndag, og at der gennemføres et robust og godt politiarbejde, både fra det almindelige politis og fra PET's side.
Jeg synes jo ikke, at det skal overskygges af, at vi har fået et billede i dagene efter terrorangrebet, som ikke er helt korrekt.
Så det første og vigtigste er, at der udføres et godt politiarbejde.
Der er øget bevogtning ved synagogen, og vi kan jo kun forestille os, at det kunne være gået meget værre, hvis der ikke havde været øget bevogtning.
Så det er også vigtigt at huske på.
Det tredje, der er vigtigt i den her sammenhæng, er jo, at vi også meget tidligt besluttede, at først skulle efterforskningen pågå, og derefter skulle vi have en grundig evaluering af, hvad der skete i de her dage.
Det har vi nu fået.
Vi har fået en meget åbenhjertig evaluering af, hvad der skete, med et antal læringspunkter, som vi nu kan gå videre med.
Et af de læringspunkter er, at der går for lang tid mellem skyderiet ved Krudttønden, til der etableres bevogtning ved synagogen.
Der er alle jo enige om, at det er for lang tid, og at det ikke skal være sådan fremadrettet, hvis noget lignende skulle ske. Så der er jo handlet i den her sag.
Det her er et af dem.
Der er adskillige andre, og alt det kan man læse i den evaluering, som politiet selv har lavet.
Noget af det har vi i øvrigt handlet på, f.eks. øget bevogtning ved de jødiske institutioner.
Der er jo nu afsat penge til, at der kan ske yderligere bevogtning.
Så igen vil jeg sige, at jeg godt forstår, at oppositionen skal komme med alt det her, men det vigtige er jo rent faktisk, at politiet var til stede, da gerningsmanden var der, og at der blev udført et rigtig godt politiarbejde af både almindeligt politi og PET.
Ole Hækkerup (S), 2015-05-12:
Det vil sige, hvis vi sagde, jobkravet på de 37 timer gælder dem, der er jobparate, så ville det sådan set være tilstrækkeligt for Venstre?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-12:
Vi i SF er på ingen måde tilhænger af social dumping, og for os ligger det meget i det her, at vi gerne ser, at flygtningene kommer ud i overenskomstdækkede brancher.
Jeg skal ikke gøre mig klog på, hvordan man har indrettet nyttejobbene i alle kommuner.
Det har jeg simpelt hen ikke overblikket over.
Men hvis det fortrænger overenskomstmæssigt dækkede job, burde det ikke være muligt at lave nyttejob på det område.
Og som jeg har forstået det, er det også en drøftelse, man har med fagforeningerne rundtomkring i kommunerne – det har man i hvert fald i min kommune, som er Kolding Kommune – for at finde ud af, hvor snittet ligger, med hensyn til hvad man kan proppe ind i de her nyttejob.
Men som sagt synes jeg måske ikke, at det er den bedste konstruktion.
Vi havde gerne set, at man havde satset lidt mere på rigtige job.
Eigil Andersen (SF), 2015-05-12:
Som SF's ordfører har sagt, så vi gerne, at der var lagt mere vægt på almindeligt arbejde, der overenskomstmæssigt var underlagt danske lønog arbejdsvilkår.
Men jeg vil egentlig gerne spørge hr. Finn Sørensen, om det, som Enhedslisten giver udtryk for her, i virkeligheden betyder, at Enhedslisten mener, at enhver form for virksomhedspraktik, enhver form for løntilskudsjob, enhver form for nyttejob i Danmark skal afskaffes?
Grunden til, at jeg spørger, er, at der jo mellem en arbejdsløs og en mulig arbejdsgiver er en 4 km dyb kløft, som man som en arbejdsløs, der gerne vil have kontakt med en arbejdsgiver, ikke kan hoppe over.
Og selv om der er en række vanskeligheder ved nogle af de her modeller og det også giver et vist misbrug, så er det dog efter vores opfattelse sådan, at en kontakt med en arbejdsgiver under visse omstændigheder, især i det private erhvervsliv, kan føre til, at den pågældende arbejdsløse får et job, og det samme kunne vel ske for nogle af de her flygtninge.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-12:
Vi har den klare holdning, at hvis man kommer ud på en arbejdsplads og udfører overenskomstdækket arbejde, skal det aflønnes efter overenskomsten.
Eigil Andersen (SF), 2015-05-12:
Det var jo desværre et noget uklart svar på et spørgsmål om, hvorvidt Enhedslisten vil afskaffe enhver form for løntilskudsarbejde eller virksomhedspraktik, men det må vel forstås sådan, at det vil man. Så vil jeg, apropos det, der blev talt om lidt tidligere, sige, at et værn mod misbrug jo f.eks. kunne være, at tillidsmanden skulle have en vetoret og kunne forhindre, at der kom en sådan person på arbejdspladsen, og hvis der ikke var en tillidsmand, kunne man lægge kompetencen i fagforeningen.
Ville det ikke være et stort fremskridt?
Finn Sørensen (EL), 2015-05-12:
Vi vil ikke afskaffe de beskæftigelsesmæssige foranstaltninger, som ordføreren nævnte – vi siger bare, at de skal udføres på overenskomstmæssige vilkår.
Selvfølgelig skal folk da have nogle tilbud om at få et ordinært arbejde på ordinære vilkår.
Det andet synspunkt vedrørende vetoretten er da bestemt værd at overveje, og det henleder opmærksomheden på – og så kan jeg jo svare fru Karina Lorentzen Dehnhardt – at den vetoret ikke findes i dag.
Derfor forslår det jo ikke ret langt, at man henviser til, at kommunen, inden de sender folk i et eller andet nyttejob eller på en virksomhedspraktik, så skal drøfte det med tillidsrepræsentanten.
Der er ikke en vetoret til tillidsrepræsentanten, hvor han kan sige: Nej, vi skal altså overholde overenskomsten for de mennesker, der arbejder her.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-12:
Tak for det.
Jeg medgiver gerne, at der da kan være elementer i forslaget her, som kan virke meget fornuftige, nemlig når man f.eks. taler om, at der i visse tilfælde er mulighed for at give mentorstøtte, og hvis der ikke er kommet en god indsats i gang efter 1 år, er der mulighed for en personlig job- eller uddannelsesformidler.
Men pointen herfra er jo, og jeg forstår ikke, hvorfor den ikke trænger igennem hos regeringen, at så længe der kommer så mange mennesker til Danmark, så kan vi smide nok så mange penge efter forskellige integrationsprojekter, vi kan iværksætte nok så mange tiltag og vedtage nok så mange lovforslag i Folketinget, men hvis ikke man får begrænset tilstrømningen til Danmark, så er opgaven uoverkommelig for kommunerne.
Det kan ikke lade sig gøre.
Al erfaring på området viser, at hvis der kommer for mange mennesker fra lande, som på forskellige områder ligger langt væk fra Danmark kulturelt osv., giver det massive integrationsproblemer.
Det er derfor, vi appellerer til regeringen fra Dansk Folkepartis side om at få styr på indvandringen til Danmark og så gå i gang med at diskutere integrationstiltagene.
Hvorfor mener Socialdemokraterne ikke længere, at antallet spiller en rolle?
Når man siger, at antallet spiller en rolle, betyder det så, at man faktisk mener, at jo flere der kommer, jo bedre er det?
Jeg synes, der er noget, der ikke hænger sammen.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-12:
Men nu har SF jo mulighed for at vælge.
Man kan jo vælge at lade være med at stemme for noget sådant.
Det var sådan set det, jeg gerne ville spørge ind til.
Det lyder, som om ordføreren ikke er specielt glad for den her model, men så kan man jo lade være med at stemme for den.
Jeg må lige bede ordføreren om at forholde sig til de opgaver som det at rydde strande, hjælpe til i daginstitutioner og på plejehjem, og i kontanthjælpsreformen er der nævnt mange andre eksempler af lignende art.
Er ordføreren enig i, at det er job, der er overenskomstdækket primært af FOA og 3F, og at det her forslag ligesom kontanthjælpsreformen i øvrigt går ud på, at man tvinger mennesker ud at arbejde i sådan nogle job, der er overenskomstdækkede, men at de ikke får overenskomstmæssig løn for det?
Det er jo sagens kerne, og det vil jeg gerne have at ordføreren forholder sig til.
Er det ikke det, vi i andre sammenhænge kalder social dumping, som vi ellers, heldigvis da, er enige om at bekæmpe?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-12:
Der er ingen tvivl om, at hvis vi kunne have valgt, havde vi måske kigget lidt mindre på nyttejob og lidt mere på rigtige job.
Det er jo også noget af det, vi har været ude at sige i den her debat.
Som jeg nu husker nyttejob, men jeg er jo ikke ekspert på arbejdsmarkedsområdet, mener jeg, at det ligger i begrebet nyttejob, at de ikke må fortrænge overenskomstdækkede job.
Så det burde der være taget højde for.
Og det kan jo så være en genvej for nogle til at komme i et rigtigt job.
Men jeg synes, at man skulle have satset på de brancher, hvor østeuropæerne er, for der ligger helt åbenlyst nogle muligheder der, som vi ikke synes er dyrket nok i Danmark.