runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benedikte Kiær (KF), 2010-12-02:
Jeg synes, at boligordføreren selv skal tage den med sin egen finansordfører om, hvem der skal gå til samtaler med mig eller ej.
Med hensyn til hvad der ellers bliver gjort af tiltag fra min hånd af i forhold til at bekæmpe fattigdom, vil jeg sige: Det med at sige, at jeg ikke er interesseret i at bekæmpe fattigdom, er simpelt hen forkert, for det er jeg.
Jeg er selvfølgelig interesseret i at bekæmpe fattigdom og social udstødelse, og det er bl.a. baggrunden for, at jeg er rigtig glad for Barnets Reform, som træder i kraft her pr. 1. januar.
Det er også baggrunden for, at jeg er rigtig glad for at kunne præsentere ideen med familiehuse, som virkelig støtter op om unge mødre og familier, der er i en udsat situation.
Det er også baggrunden for, at jeg er rigtig glad for, at vi med den her ghettostrategi lægger vægt på, at børn skal lære at kunne tale og forstå dansk, så de er bedre rustet, når de kommer i folkeskolen.
Det er i øvrigt noget, man overhovedet ikke forholder sig til i Socialdemokraternes forslag til et ghettooplæg.
I øvrigt vil jeg også sige, at det er baggrunden for, at jeg lægger meget vægt på, at vi også ser på beskæftigelsesindsatsen.
For en ting, der er ekstrem vigtig, er, at man kommer i arbejde.
Det er nu den bedste måde at kunne klare sig selv på.
Men jeg kunne åbenbart forstå på boligordføreren, at det vigtigste for boligordføreren er at sætte ydelserne op, så man skal være på dem permanent.
Nej, jeg synes, det er meget bedre, at man får mulighed for at kunne få sig et arbejde og dermed også få mulighed for at kunne klare sig selv.
Peter Westermann (SF), 2010-12-02:
Jeg noterer mig, at ministeren påberåber sig at tage et socialt ansvar og have et socialt engagement og kæmpe mod fattigdom.
Jeg er desværre ked af, at ministeren så ikke har kunnet få det til at virke, at ministerens politik ikke har hjulpet mod den stigende fattigdom, vi ser.
I går i Folketingssalen stod jeg her og fortalte ministeren, at der altså i dag er 106.000 voksne mennesker, der lever for under 81.000 kr. om året.
Det er der ikke særlig meget relativ fattigdoms-grænse over, selv om jeg også gerne så en relativ fattigdoms-grænse.
Når man lever for under 81.000 kr. om året, tror jeg, man har et problem med at få enderne til at mødes.
Vi ved også, at der er 24.000 børn, 24.000 flere børn, der vokser op i fattigdom i de udsatte boligområder her i landet, og det er jo altså områder, som ministeren har ansvaret for både med hensyn til boligpolitikken og socialpolitikken.
Derfor så jeg gerne, at man havde udvist lidt af det her sociale engagement, som ministeren påberåber sig, ved at sige, at man fra statens side går ind og tager et medansvar for at sætte en positiv udvikling i gang i boligområderne.
Så hvorfor vil man ikke gå ind fra statens side og løfte det ansvar?
Johs. Poulsen (RV), 2010-12-02:
Ligesom hr. Rasmus Jarlov har vi også fra Radikale Venstres side stor sympati for forslaget, som jo i sit sigte handler om at fjerne noget, der måske af rigtig mange opleves som noget administrativt bøvl og et eller andet sted som noget overflødigt i forbindelse med valghandlingen.
Det er da også den indgangsvinkel, som vi har indtaget efter drøftelserne i vores gruppe, at vi er positivt indstillet over for beslutningsforslaget, medmindre der skulle komme meget tungtvejende og principielle argumenter ind i billedet for det modsatte.
Nu møder jeg jo somme tider ude i landet det synspunkt: Jamen lytter I nogen sinde til hinanden inde i Folketinget; hvis der kommer gode argumenter frem, kan man så ikke ændre synspunkt eller bøje sig i forhold til dem?
Og derfor bliver jeg jo nødt til at tilstå, at jeg rent faktisk synes, at ministeren havde en række gode argumenter for, hvorfor man måske lige bør tænke over, om man også skal gennemføre forslaget her – selv om vi som udgangspunkt syntes, det var rigtigt.
Derfor vil jeg forbeholde mig min endelig stillingtagen til den videre behandling og til de argumenter, der måtte komme frem i udvalgsarbejdet, af den simple grund at vi faktisk mente, at ministeren havde nogle rigtig gode argumenter for sin sag her fra talerstolen.
Så jeg har forsøgt at lytte til, hvad der blev sagt i debatten, og vil muligvis endda også lade det få indflydelse på, hvordan vi endeligt skal trykke på knapperne.
Erling Bonnesen (V), 2010-12-02:
Jeg tror da, alle politikere er helt på linje med, at vi skal behandle gmo-sager med største varsomhed og opmærksomhed, og det bliver de jo også via de forskellige regelsæt, der er, herunder på EU-plan.
I forbindelse med den udvikling, der jo stadig væk kører på gmo-området, tror jeg også, der er rigtig mange, der siger, at i situationer, hvor gmo-anvendelse vil være en dårlig ting, vil man sige klart nej til det.
Men så kan der også være situationer, hvor anvendelse af gmo i forhold til planter, som efterfølgende bliver brugt til foderproduktion, kunne være en god ting.
Så frem til spørgsmålet: Hvis der nu sådan bliver klar dokumentation for, at anvendelse af gmo til plantedyrkning ville skabe et formindsket behov for sprøjtning og dermed resultere i mindre anvendelse af pesticider osv., kunne Enhedslisten så støtte gmo i en sådan situation f.eks.?
Bente Dahl (RV), 2010-12-02:
Forslaget går ud på at mærke kød, der stammer fra dyr, der er blevet fodret med foder, der er fremstillet af gmo-afgrøder.
Forbrugerne skal ifølge forslagsstillerne vide, hvilke fødevarer der er fremstillet på basis af gmo-foder.
Det er sympatisk at oplyse forbrugerne, så de kan købe eller undgå at købe det kød, hvis de nu ikke er til gmo.
Forslagsstillerne har bestemt en pointe i at tage problemstillingen op vedrørende forbrugernes manglende viden om, hvilke fødevarer der er fremstillet på den måde.
Som flere ordførere har sagt, er det jo i dag sådan, at man sagtens kan undgå kød, der stammer fra sådan nogle dyr.
Det økologiske kød er ikke fremstillet ved hjælp af gmo'er.
Det kan tilkøbes bevidst, tilvælges bevidst allerede i dag.
Vi har i rigtig mange år i landbruget brugt gmo-foder til langt de fleste af produktionsdyrene, først og fremmest foder importeret fra Sydamerika.
Ud over det virker det også som et faktum, at man ikke kan spore gmo-foderet i dyrekødet.
Så i stedet for at bruge mange kræfter og ressourcer og bureaukrati med mulig fordyrelse til følge på yderligere mærkning af fødevarer, mener vi i De Radikale Venstre, at vi skal fremme økologien.
Vi skal gøre det meget nemmere at være økologisk landmand.
Vi skal sørge for, at distributionen af økologiske varer bliver nemmere og bredere.
Vi skal oplyse om, at økologien er gmo-fri.
Oplysningskampagner på dette område vil være at foretrække, og det vil jeg gerne foreslå ministeren at tage til sig.
Altså, mange tak til oplysningskampagner på det her område.
Det vil vi gerne have.
Jeg må også nævne landbrugets rolle i og forpligtelse til at tage oplysningen om produktionsformen på sig.
Jeg har tidligere opfordret landbrugserhvervet til at tænke afsætningen, altså forbrugerne, med ind i produktionen, og den opfordring vil jeg gentage i den her anledning. Som det vist fremgår, er vi ikke særlig glade for det her beslutningsforslag, som det foreligger, men problemstillingen er relevant.
Tage Leegaard (KF), 2010-12-02:
Der er god grund til, at forbrugeren er velorienteret om sammensætningen af de fødevarer, som hun eller han køber i sin forretning.
Det kan der være mange årsager til, som der ikke er grund til at komme ind på her, men der skal være mulighed for at træffe et valg ud fra et personligt behov og et personligt synspunkt.
Der skal simpelt hen eksplicit stå på emballagen, at her er noget, der kan være gmo-rester i.
Som sagt har jeg forståelse for, at der er forbrugere, som ikke ønsker at købe disse produkter.
Men i dag er det allerede sådan, at hvis man køber økologisk producerede og Ø-mærkede produkter, har man en vished for, at der ikke har været anvendt gmo til fremstillingen af disse produkter.
Der er altså rigelig med oplysning til forbrugerne om, at der er nogle produkter, som ikke indeholder gmo, og som de forbrugere, der efterspørger dem, så kan skaffe sig og identificere ude i butikkerne.
Det Konservative Folkeparti kan således ikke støtte forslaget.
Per Clausen (EL), 2010-12-02:
Jeg vil sige, at jeg jo synes, at det er rigtig godt, at fru Pia Olsen Dyhr mener, at der er brug for yderligere oplysning, for vi har jo det problem, at de forbrugere, der er tale om her, ikke er oplyste, fordi hvis de var oplyste, ville de formentlig handle anderledes, eller i hvert fald ville de sige noget andet.
Jeg er enig med fru Pia Olsen Dyhr i, at de her undersøgelser viser, at flertallet af de danske forbrugere har en rigtig, rigtig fornuftig holdning til gmo.
Den er nemlig identisk med Enhedslistens politik, og så kan de jo ikke blive meget klogere.
Men jeg vil gerne spørge fru Pia Olsen Dyhr: Mens SF nu arbejder på at få et EU-mærke, hvis det er det, man går ind for, hvad vil man så gøre konkret her i Danmark for at sikre, at de borgere, der er i Danmark, de forbrugere, der er i Danmark, bliver mere oplyste om, hvordan de her forhold reelt er, sådan at de har en mulighed for at træffe de valg, de siger de ville træffe, hvis de vidste, hvor udbredt anvendelsen af gmo-foder er?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-12-02:
I forhold til S' og SF's udtalelser, som hr. Per Clausen sikkert sidder og morer sig lidt over – nu har jeg selv tjekket mit eget citat – har jeg jo netop sagt, at det, der er vigtigt, er, at vi giver forbrugerne et valg, et reelt valg.
Noget af det, diskussionen går på, er også, at forbrugerne siger, at de godt nogle gange kunne forestille sig, at man brugte gmo.
Det er en meget nuanceret analyse, altså den der med, at de gerne vil være med til at bruge gmo'er i insulin, altså selve produktionsmetoden, men de er ikke specielt interesserede i, at vi skal bruge det i afgrøder.
Så jeg synes, at forbrugerne virker, som om de er ganske kloge på det her område.
Derfor synes jeg også, at de skal have mulighed for et valg.
Det er derfor, for et reelt valg vil kræve en europæisk mærkning.
Det vil ikke være en national mærkning.
For det første vil det lægge en belastning på landbruget, og derudover tror jeg faktisk, at det vil forvirre forbrugerne mere, end det vil hjælpe dem.
Per Clausen (EL), 2010-12-02:
Jeg synes jo, at det altid er positivt, at man kan sprede lys, hvor der var mørke, og det mørke, som medierne havde spredt ved at antyde, at Socialdemokraterne og SF'erne var enige om at stille sådan et forslag omkring mærkning, har vi nu erstattet med lys, og i lyset har det vist sig, at det har man ikke nogen intentioner om.
Journalister kan misforstå, hvad man siger.
Jeg vil gerne spørge fru Pia Olsen Dyhr om, hvad det konkret er, SF vil være med til at gøre for at sikre forbrugerne bedre oplysning.
Vil man støtte en ændring, der gør, at man f.eks. på konkrete økologiske produkter får mulighed for at skrive, at her er der ikke anvendt foder, som indeholder gmo, eller er det sådan mere generelle oplysningskampagner om, at blandt alle de mange fortræffeligheder, der er på økologiens område, er altså også den, at der ikke bruges gmo-holdigt foder?
René Christensen (DF), 2010-12-02:
Nu er det jo sådan, at Dansk Folkeparti altid arbejder konstruktivt med de forslag, som kommer op her i Folketingssalen, og det her er da bestemt også et forslag, vi vil arbejde konstruktivt med.
Som sagt har vi nogle spørgsmål til det, og det kommer også an på, hvilke svar vi får på dem.
Jeg tror, man med hensyn til mærkning skal passe meget på, at man ikke går hen og forvirrer forbrugerne.
Jeg kan da sige så meget, at vi jo også har talt – ikke i Folketingssalen – om pesticider i frugt og grønt, og der har økologerne været ude at sige, hvad de mente om det, altså om mærkning af pesticidfrit frugt og grønt, og de var meget bange for, at det ville udvande deres økologimærke, hvis man havde et produkt, der hed pesticidfrit frugt og grønt, og forbrugerne så ville vælge det til, uden at det på nogen måde var i overensstemmelse med de økologiske regler for miljø og andet.
Derfor står jeg jo ikke og blankt afviser det her som et dårligt forslag, for jeg synes faktisk, det er en udmærket debat at få om det her, altså hvad det er, forbrugerne har lyst til at få af oplysninger.
Men man skal altid være opmærksom på, når man træffer nogle beslutninger, hvilke konsekvenser det så får.
Og der har vi sat nogle spørgsmålstegn ved det i forbindelse med vores økologimærke, som vi jo alle sammen er utrolig glade for og forbrugerne i særdeleshed er utrolig glade for.
Derfor vil vi være nervøse for at træffe nogle beslutninger nu, som gør, at det mærke kunne blive udvandet.
Så vi har nogle spørgsmål til forslaget.
Per Clausen (EL), 2010-12-02:
Nu vil situationen jo være den med de produkter, der findes i dag, at der på de konventionelt producerede fødevarer vil stå, at de stammer fra nogle dyr, som er blevet fodret med gmo-foder, og på de økologiske vil der ingenting stå.
I den situation er der vel ikke nogen tvivl om, at det her vil medvirke til at styrke de økologiske produkter i konkurrencen.
Så siger hr. René Christensen, at det så kan føre til, at nogle landmænd, som ikke er i stand til at opfylde alle de økologiske krav, bevæger sig lidt i den retning, og så siger han, at det vil være rigtig kedeligt, at de så ikke får det her gmo-mærke.
Altså, jeg synes, hr. René Christensen afviser noget, der umiddelbart vil styrke økologien ganske meget, fordi der så kunne komme noget, der kunne være en mellemløsning, og det forstår jeg ikke helt.
René Christensen (DF), 2010-12-02:
Jeg er utrolig glad for, at vi har vores økologimærke i dag.
Og vi skal altså værne om, at vi har det her helt utrolige fødevaremærke, som giver forbrugerne den her store sikkerhed for kvalitet.
Derfor skal man være meget varsom med at indføre andre mærker, som måske på sigt kan være med til at udvande økologimærket, fordi man får noget andet, som jo så slet ikke vil være et mærke, altså et produkt, som ingen mærkning har.
Og det er det spørgsmål, vi stiller: Hvordan vil det påvirke forbrugernes valg, når de står ude ved køleboksen og bruger de her millisekunder på at træffe et valg, hvor prisen vil være højere på de økologiske varer, og hvor den vil være lavere på dem, der ingen mærke har?
Der kan vi være nervøse for, at forbrugerne begynder at vælge anderledes, og at vi derfor udvander økologimærket.
Per Clausen (EL), 2010-12-02:
Jeg vil godt spørge hr. René Christensen, om han ikke er enig med mig i, at det, at forbrugerne får at vide, at et produkt stammer fra et dyr, der har fået gmo-foder, jo ganske rigtigt – som hr. René Christensen siger – vil have den konsekvens, at de så vil fravælge det produkt.
Det tror jeg der er meget der tyder på.
Så kan man sige, at de så ville vælge det økologiske, men hvis det kunne være sådan, at det konventionelle landbrug i Danmark kunne se en interesse i at producere produkter uden at bruge gmo-foder, ville det så ikke også være en fordel?
Er hr. René Christensen af en sådan opfattelse, at han siger: Der må kun være de to valg: det, der er virkelig slemt og dårligt, og så det, der er rigtig godt, det økologiske?
Handler det ikke om at få hele landbruget ændret med hensyn til den måde, man producerer på, og også understøtte, at man producerer fødevarer uden anvendelse af gmo-foder, også inden for de områder, hvor man så ikke overholder alle økologiens regler?
René Christensen (DF), 2010-12-02:
Forslaget om mærkning af fødevarer, som stammer fra dyr, der har fået gmo-foder, er et forslag, der ligger umiddelbart lige for os, for Dansk Folkeparti går meget ind for, at forbrugerne altid skal kunne købe deres fødevarer på et oplyst grundlag, og det her er jo faktisk en ting, som forbrugerne også er optaget af; det gælder gmo i det hele taget og selvfølgelig ikke mindst i kød fra dyr, der har spist gmo-foder.
Men jeg tror egentlig ikke, at Enhedslisten har tænkt over, hvad konsekvenserne af det her kan blive.
Jeg har gjort mig nogle overvejelser og har kigget på de positive ting, som forbrugerne kan vælge til, og må sige, at jeg kan være nervøs for, hvad det kan blive til.
Vi har i dag vores økologimærke, som byder på en masse positive ting udover det med, at dyrene ikke har fået gmo-foder – der er dyrevelfærd, der er miljøhensyn, der er andet.
Men hvis vi får det her mærke og forbrugerne ser et produkt, der er blevet mærket med oplysning om, at produktet stammer fra dyr, der er opfodret med gmo-foder, og dette produkt ligger ved siden af et produkt, som har Ø-mærket på, og et andet produkt, der ikke har noget mærke på, tror jeg godt, at man kan forestille sig, at nogle forbrugere vil sige: Jamen det her, der står gmo-foder på, vælger jeg fra, og så har jeg to andre ligeværdige produkter, altså det Ø-mærkede og det, der ikke er mærket om gmo.
Hvis man så kigger på prisen, vil jeg tro, at forbrugeren vil sige: Jamen så vælger jeg det billige alternativ – det vil så nok ikke være det med Ø-mærket.
Forbrugeren får oplyst, at dyret ikke er opfodret med gmo-foder, men får ikke oplyst alle de andre positive ting, som der står, når man køber økologisk.
Derfor tror jeg faktisk, at det her på sigt vil være med til at undergrave vores økologiske marked, og det ville være meget uheldigt, at vi fik den udvikling.
Vi vil, i hvert fald inden det her skal andenbehandles,
også stille et par spørgsmål til økologerne for at høre, hvordan de ser på det her, om de tror, det her vil få nogen negativ virkning på den måde, som de mærker på i dag.
Det, der også ligger i det her forslag, er det, der handler om, hvorvidt mærket kun skal være i Danmark, og jeg vil sige, at det i hvert fald, hvis man skal sige ja til det, skal være på alle de producenters varer, som er til salg i Danmark, så der ikke kommer ulige konkurrence.
Jeg synes faktisk, at forslaget er positivt set ud fra den vinkel, at forbrugerne selvfølgelig altid skal kunne træffe deres valg på et oplyst grundlag.
Men hvis det ender med at påvirke økologimærket sådan, at det bliver udvandet, må vi sige, at vi vil være meget skeptiske over for det her, og vi vil faktisk benytte det til at stille et par spørgsmål til bl.a. økologerne om forslaget her, så vi kan få svar på det.
Benny Engelbrecht (S), 2010-12-02:
Jo, jeg mener faktisk, det er en kæmpestor indsats, der skal gøres.
Det er imidlertid ikke bare en indsats, som bør pålægges os i Folketinget og staten, det offentlige, det er rent faktisk også efter min mening en opgave, som bør pålægges landbruget selv.
Det er jo landbruget, der ønsker at producere dyr ved hjælp af gmo-foder, og også synes, at der er rigtig mange fordele i det.
Hvis der er så mange fordele i det, mener jeg ikke, der bør være nogen begrænsning for, at netop landbruget går forrest.
Per Clausen (EL), 2010-12-02:
Jeg er selvfølgelig helt med på, at der åbenbart er en ordfører, som har udtalt sig i strid med partiets politik, og Socialdemokraterne har ikke på det tidspunkt, hvor det var meget omtalt i medierne og ikke bare blev nævnt i Politiken, men i en lang række andre aviser og medier, følt, at der var noget behov for at korrigere linjen.
Det er der jo somme tider, har jeg lagt mærke til, i den socialdemokratiske gruppe og i andre grupper, når der er nogen, der træder ved siden af, men det her fik så lov til at passere.
Men nu ved vi så, hvad Socialdemokraterne mener.
Så vil jeg bare spørge hr. Benny Engelbrecht om en enkelt ting
: Mener han ikke, at det er et meget stort problem, som kræver en indsats, at mange, mange forbrugere faktisk ikke er vidende om, at de dyr, hvoraf der produceres en række af de produkter, vi spiser, har spist gmo-foder, og at det sådan set er et meget, meget stort problem, som vi må prøve at få løst?
For så kan det da i hvert fald give anledning til – selv om Socialdemokraterne ikke lige står ved det, de mente for halvanden måneds tid siden – at vi måske alligevel kan komme lidt videre med at få lavet nogle konkrete initiativer på området.
Benny Engelbrecht (S), 2010-12-02:
Jeg synes jo faktisk, det er meget positivt, at ordføreren har sådan en konstruktiv tilgang til tingene.
Som det er fremgået af debatten hidtil, har vi Socialdemokrater også en ret konstruktiv tilgang til det her.
Vi ønsker faktisk også i udvalgsarbejdet at se på, om vi kan finde frem til nogle konkrete løsninger.
Kunne man forestille sig, at ordføreren også var interesseret i, at vi gør det lidt mere grundigt?
Det kunne eksempelvis være at gå dybere i form af høringer for netop at se, om vi kan styrke økologien.
Det er en af de muligheder, vi har i Fødevareudvalget.
Man kunne også forestille sig, at vi måske på et tidspunkt kunne finde frem til fælles forretning på det her punkt.
Er det noget, ordføreren kan se i kortene?
Jeg må indrømme, at jeg ikke kender til, at vi skulle have haft drøftet sådan en udtalelse i vores gruppe, og de holdninger, som jeg fremlægger her, er selvfølgelig de holdninger, som dækker hele Socialdemokratiet.
Per Clausen (EL), 2010-12-02:
Det er jo et rigtig spændende spørgsmål, og jeg har faktisk svaret på mange teoretiske spørgsmål om gmo fra gmo-tilhængere igennem de seneste rigtig mange år.
Men jeg vil sige, at vi jo tager stilling til gmo ud fra en analyse af de risici og de problemer, der er, sammenholdt med de fordele og gevinster, vi kan opnå.
Og jeg vil bare sige, at indtil nu falder vores stillingtagen ud på en sådan måde, at vi siger, at generelt er vi imod at anvende gmo i fødevare- og landbrugsproduktion – i Danmark, hvor vi har en mulighed for at få indflydelse på det, men sådan set også andre steder.
Erling Bonnesen (V), 2010-12-02:
Jamen tak for det.
Jeg synes, det er ganske udmærket, og sådan skal det være i ethvert parti, at man til syvende og sidst foretager en samlet vurdering her og nu, men jeg prøver også at kigge fremad, fordi der jo til stadighed sker en udvikling, også på det her område.
Så hvis man sådan forestiller sig, at der hen ad vejen bliver en klar dokumentation for – videnskabeligt bevist ved forsøg osv., hvad der nu skal til – at resultatet af at anvende gmo, f.eks. i forbindelse med plantedyrkning, som efterfølgende bruges til foder, vil være en klar formindskelse af behovet for sprøjtning, og at det dermed også resulterer i mindre pesticidforbrug, vil Enhedslisten så støtte gmo?
Henrik Høegh (V), 2010-12-02:
Jeg tænker ikke her i økonomi, jeg tænker i sundhed.
Det er rigtigt, at der findes alternativer, men det tager lidt tid at få godkendt alle de alternativer, der er behov for, før man kan få et fuldstændigt forbud mod bisfenol-A.
Vi skal undersøge det over en årrække for dåser, som har fået lak indvendig med bisfenol-A.
Det er ikke nok bare at lave sådan en analyse en uge og se, om der er nogen afsmittende virkning, hvis dåsen ligger i 2 år.
Så det kræver lidt længere forsøg.
Vi vil ikke løbe ind i noget andet, som kan være problematisk, og derfor skal det her igennem en godkendelsesproces som alt andet.
Og jeg gør alt, hvad jeg kan – det sagde jeg også i min tale – for at opfordre til, at det, så snart man har sikre alternativer, er dem, man bruger.
Bente Dahl (RV), 2010-12-02:
Jeg kan høre, at vi ikke er helt enige med hensyn til anvendelsen af forsigtighedsprincippet, i hvert fald ikke endnu – nu er debatten jo lige startet.
Der findes jo andre materialer, der kan erstatte bisfenol-A – det gør der.
Jeg har besøgt virksomheder, der har vist, at det sagtens kan lade sig gøre at erstatte bisfenol-A, så derfor må det andet spørgsmål, jeg har til ministeren, være: Hvordan ser regeringen vægtningen mellem den økonomiske fordel ved at anvende bisfenol-A, og at befolkningens sundhed kan varetages ved at forbyde bisfenol-A og få virksomheder, branchen, til at anvende og udvikle andre materialer?