runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2007-10-23:
Det er jo egentlig lidt skuffende, at hr. John Dyrby Paulsen sagde, som han gjorde.
Jeg troede faktisk, at hr. Dyrby Paulsen havde fortrudt, da jeg før spurgte om, hvad Socialdemokratiets skattepolitik gik ud på; jeg troede, at når vi ikke fik noget svar før, var det, fordi man ville svare på det nu, at man kom op, men sådan var det så ikke. Jeg kan i hvert fald sige, at Dansk Folkeparti under ingen omstændigheder vil være med i den skattereform, eller hvad det nu er, som Socialdemokratiet lægger op til at lave i næste valgperiode.
Vi kan ikke engang nu få at vide, hvad den skal indeholde, om det er højere boligskatter, om det er højere skat på arbejde, eller hvad det nu er, om man vil lægge afgifter på mobiltelefoner, eller hvad ved jeg; fantasien har jo ingen grænser i Socialdemokratiet.
Nej, vi har en skattepolitik, som vi lægger frem, og som vi praktiserer ved at indføre den ved lov.
Jeg synes, at Socialdemokratiet, at hr. Dyrby Paulsen - i stedet for at stille det samme spørgsmål, som hr. Aaen stillede før, og som jeg har svaret på én gang - skylder os andre at svare på, hvad Socialdemokratiets skattepolitik egentlig går ud på.
Det har vi andre spurgt om 12-15 gange i dag uden at få noget svar.
Kunne vi ikke snart få det?
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-23:
Ja, det er jo egentlig lidt ærgerligt.
Men Dansk Folkeparti har jo besluttet at gå med til det her forslag fra regeringen, og det betyder, at de lave indkomster, herunder pensionisten - det viser tallene fra Skatteministeriet - simpelt hen vil blive ringere stillet med det her forslag, end de ellers ville være blevet.
Det er dokumenteret sort på hvidt, det kan sådan set ikke diskuteres.
Derfor bliver vi nødt til at spørge Dansk Folkeparti: Er Dansk Folkeparti ikke enig med os andre i, at når man tager tallene fra Skatteministeriet og regner på dem, vil pensionisten i en lejebolig og uden ATP og de øvrige lavindkomstgrupper i perioden frem til 2015 isoleret set med den her aftale rent faktisk tabe på det, i forhold til en situation hvor man ikke havde lavet nogen aftale?
Mikkel Dencker (DF), 2007-10-23:
Jeg har selvfølgelig læst alt det materiale, der er kommet til denne sag.
Men det udrydder ikke det faktum, at der sker nogle stigninger i energiafgifterne, og at folk bliver kompenseret for de stigninger med et højere bundfradrag.
Hvis folk lukker meget kraftigt op for varmen og tænder for alt lys hele tiden, så kan det selvfølgelig godt være, at elregningen og varmeregningen bliver stor, og så kommer man til at mærke de her højere energiafgifter, men for almindelige borgere, som har et normalt forbrug, bliver der ikke nogen ændringer.
Der bliver ikke taget nogen penge fra nogen her.
Frank Aaen (EL), 2007-10-23:
Jeg har også været med til at lave aftaler her i Folketinget og været med til at få lavet beregninger, og når de beregninger er blevet lavet, har jeg læst de tal, der er kommet ud.
Og de tal, der er kommet fra Skatteministeriet, viser, at sammenlignet med det regelsæt, der gælder i dag med nedsættelse af arbejdsmarkedsbidraget, så ville en folkepensionist, en arbejdsløs, en person på sygedagpenge eller en kontanthjælpsmodtager have flere penge til rådighed om nogle få år end det, som de får med denne lov, som nu bliver vedtaget med Dansk Folkepartis stemmer.
Er det, fordi Dansk Folkepartis ordfører ikke har læst de svar, der er kommet fra Skatteministeriet?
Er det derfor, eller hvad er begrundelsen for, at man prøver at benægte, at man tager penge fra dem, der har allermindst, for at give til dem, der har mest?
Det må man da kunne forsvare.
Man kan da ikke bare komme og sige, at det ikke er sådan.
Det står jo i skatteministerens egne besvarelser.
Det svar, der kom på spørgsmål 9, dokumenterer det ganske enkelt.
Mikkel Dencker (DF), 2007-10-23:
Dansk Folkeparti tager ingen penge fra pensionister eller ledige på nogen måde.
Det er rigtigt, at der sker en forhøjelse af nogle energiafgifter med den her aftale, men for at kompensere for de forhøjelser af energiafgifterne forhøjes bundfradraget også, så det dækker det ind.
Lars Barfoed (KF), 2007-10-23:
Jeg er glad for, at hr. John Dyrby Paulsen giver så meget cadeau til mine regneevner, at jeg skulle være i stand til at regne ud, om Skatteministeriets beregninger er rigtige eller ej.
Jeg går ud fra, at Skatteministeriets beregninger er rigtige.
Jeg har ikke sådan selv siddet oppe på mit kontor og regnet ud på en regnemaskine, om det nu hænger sådan sammen, men jeg lægger til grund, at det, vi taler om her, er korrekt.
Og der er det jo altså noget med, om en pensionist har 570 kr. mere til rådighed i 2015 eller 320 kr. mere til rådighed om året i 2015.
Det er de 200 kr. om året i 2015, som hr. John Dyrby Paulsen lægger til grund for at sige, at den sociale profil her er skæv.
Helt ærligt, det er meget, meget langt ude.
Og så vil jeg sige, at når vi taler om skattelettelser, så taler vi altså om, at det skal kunne betale sig at gøre en ekstra indsats og tjene flere penge, fordi det skaber dynamik og vækst i samfundet.
Så må man altså konstatere, at hvis man giver 1 pct. i skattelettelse til en person, som tjener 600.000 kr. om året, så giver det flere kroner, end hvis man giver en skattelettelse på 1 pct. til en person, der tjener 130.000 kr. om året.
Det kan ikke være anderledes.
Det er jo interessant, at Socialdemokratiet i 2005 lancerede den skatteplan, der hed »Made in Denmark«, hvori man havde nogle skattelettelser indeholdende nøjagtig de elementer, som de skattelettelser, vi nu skal gennemføre, indeholder.
Dengang var det ikke socialt skævt, men nu er Socialdemokratiet kommet i opposition, og så er det pludselig blevet socialt skævt.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-23:
Nu er der bare det ved de statistikker, som vi har her, at de er lavet af regeringen og skatteministeren.
Det er sådan set ikke nogle, vi i oppositionen overhovedet har været i nærheden af.
De viser ganske klart det, der er sagt flere gange, at de lave indkomster taber på det her og de høje indkomster ikke alene vinder på det her, men får i både pose og sæk.
Så kan hr. Lars Barfoed eller andre fra regeringen og Dansk Folkeparti blive ved med at sige: Ja, vi har fakta, men vi benægter fakta.
Men det hjælper jo ikke en klejne ude hos den pensionist, der bor i lejebolig, eller i andre af de lavindkomstgrupper, der i virkeligheden betaler for den skattereform, som regeringen og Dansk Folkeparti har lavet.
Jeg betragter egentlig svaret fra hr. Lars Barfoed som en konstatering og bekræftelse af, at de tal fra Skatteministeriet er rigtige, og de viser, at der altså er nogle, der direkte taber på den her aftale.
Tak for det klare svar!
Morten Homann (SF), 2007-10-23:
Men lad nu det ligge.
Man vil få omkring 1.000 flere på arbejdsmarkedet med det her forslag, og derudover regner man med, at folk vil arbejde mere, sådan at der samlet set vil være tale om i størrelsesordenen 7.000-8.000 flere fuldtidsstillinger.
1.000 flere på arbejdsmarkedet er altså ikke imponerende for en investering på 10 mia. kr.
Jeg siger ikke, at det er det, man skal gøre, men hvis man i stedet for brugte pengene på at ansætte hjemmehjælpere i den offentlige sektor, kunne man ansætte fem gange så mange for de samme penge.
Så jeg anfægter ikke, at der er en beskæftigelseseffekt - overhovedet ikke.
Jeg siger bare, at jeg tror, det er en værdig kandidat til prisen som den absolut mest ineffektive måde at skabe flere job i Danmark på.
Kim Andersen (V), 2007-10-23:
Jeg vil bare gerne stille SF's ordfører et enkelt spørgsmål: Er SF ikke enig i, at vi mangler arbejdskraft i den offentlige sektor og i det private?
Og er ordføreren ikke enig i, at der i det forslag, der her er fremsat, er en beskæftigelseseffekt?
Den er beregnet af Skatteministeriet og Finansministeriet til at ligge på mellem 7.000 og 8.000 personer om året, hvilket dog er en hjælp i den arbejdskraftsmangelsituation, vi befinder os i.
Vi kunne godt ønske, at der kom flere hænder ud på arbejdsmarkedet – bestemt, men 7.000-8.000 er da et skridt i den rigtige retning.
Så derfor det enkle spørgsmål: Erkender SF, at der er en beskæftigelseseffekt i forslaget, og er man i øvrigt ikke enig i, at vi har brug for at få flere hænder på arbejdsmarkedet?
Morten Homann (SF), 2007-10-23:
Jeg er enig i den radikale ordførers sidste bemærkning om, at det her er ringe.
Man vælger at bruge et ret stort beløb, 10 mia. kr., som man kunne have fået meget godt for.
Uanset om man havde valgt at bruge dem målrettet på at forbedre velfærden, eller om man for den sags skyld havde brugt dem til at give skattelettelser i bunden, så kunne man have fået ganske meget for de penge, men man har i stedet for valgt at skabe større ulighed.
Vi har fået dokumenteret i Skatteudvalget og i debatten i dag, at alternativet, nemlig at holde fast i de nuværende regler, og det vil så også sige at reducere arbejdsmarkedsbidraget, ville have givet en bedre effekt end det, man gør nu.
Det ville have givet en mere ligelig fordeling end det, man gør nu.
Så jeg synes, at specielt Dansk Folkeparti står klædt af til skindet i den her forbindelse.
Man kunne have ladet være at gå ind i det her, man kunne have beholdt de regler, som var gældende i forvejen, have nedsat arbejdsmarkedsbidraget og fået en bedre social balance, men man har i stedet for valgt at gennemføre det her forslag, som altså øger uligheden mere.
Det illustrerer meget godt forskellen på højre og venstre i dansk politik, og jeg håber, at vi hurtigst muligt kan få et regeringsskifte, så vi kan få en skattereform, som reelt retter op på noget af uligheden, og som skaffer nogle flere penge til at lappe hullerne i velfærden med.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-10-23:
Det er jo sådan, at hvis man deltager i de små skridts politik, som stort set ikke har nogen positiv indflydelse, så har man også været med til at tage et ansvar for det.
Vi synes, at det her er så ringe, at vi ikke vil have på vores gode navn og rygte at være en del af det.
Så jeg kan kun gentage, at Det Radikale Venstre stemmer nej til forslaget.
Vi synes, at det er et rigtig dårligt forslag.
Vi synes, at beskæftigelseseffekten ikke kun er dårlig, den er direkte ringe, og vi ville gerne, at regeringen havde haft så meget mod og så meget interesse, at den havde valgt reelle forhandlinger og havde søgt at få et forlig, som virkelig kunne have løst, som statsministeren sagde, landets alvorligste udfordring, nemlig at skaffe arbejdskraft nok til både den private sektor og den offentlige sektor.
Det havde regeringen ikke mod til.
Den leflede for Dansk Folkeparti og fik sin beskæftigelseseffekt nedsat til det absolutte minimum, der kunne komme ud af et så stort pengeforbrug, som man havde.
Det er ringe.
Ja, det er jo dejligt sådan under tredjebehandlingen at få god tid til at føre en skattedebat.
Jeg vil indlede med at sige, at ingen her i salen vel tror på, at Det Radikale Venstre er modstander af skattelettelser, og at alle vel godt er klar over, at når Det Radikale Venstre skal deltage i skattelettelser, skal de være fuldt finansierede.
Udvalgsarbejdet har ikke overbevist os om, at den fremlagte skattepakke er fuldt finansieret.
Regeringens oprindelige tal var på 10.000 personer, men efter at Dansk Folkeparti havde været inde og kigge på det, fik de det ændret, således at man nu optimistisk opererer med et tal på 7.000 beskæftigede.
Venstres ordfører har i sin tale tidligere i dag kritiseret SR-politikken og sagt, at skatten steg, steg og steg under SR-regeringen.
Statistikken siger noget andet.
Den siger, at der fra 1993 til 2001 blev fremsat 177 lovforslag om skatte- og afgiftsstramninger, og V og K stemte for de 68 af dem.
Men lettelserne var væsentlig større end stramningerne, og tallene viser tydeligt, at SR-regeringen i 1993 lettede skatten for dem med de laveste indtægter med 5,7 pct. VK-regeringen har kun formået at lette den med 2 pct.
For de mellemste indkomsters vedkommende lettede SR-regeringen skatten med hele 7,8 pct., mens VK-regeringen har lettet den med snoldet 1,2 pct.
Og med hensyn til de højeste indtægter var SR-regeringen oppe på 5,3 pct., og VK-regeringen har indtil skattepakken her kun nået 0,4 pct.
Skattepakken bliver formodentlig vedtaget nu her i eftermiddag, og jeg skal gøre det klart her i dag, at Det Radikale Venstre ikke vil rulle forslaget tilbage.
Vi vil bruge det fremsatte forslag som et afsæt til en reel skattereform, som markant vil sænke skatten på arbejde og sikre en social profil.
Jacob Jensen (V), 2007-10-23:
Nu kan vi jo forstå, at De Radikale stemmer imod noget, som er skridt i den rigtige retning, eller, som den radikale ordfører også udtrykte det nu: Det er ingenting, der sker ikke noget.
Man stemmer altså imod noget, som ikke er så meget, eller som går en lille smule i den rigtige retning.
Det har jeg meget svært ved at forstå.
Som jeg nævnte det, så har Ny Alliance en anden tilgang til tingene.
Jeg kan alligevel ikke helt forstå, hvorfor De Radikale stemmer imod noget, som de selv erkender er et skridt i den rigtige retning.
Kim Andersen (V), 2007-10-23:
Det Radikale Venstre har været langt fremme i diskussionen i salen i dag og har kritiseret VK-regeringens forslag om lavere skat på arbejde, bl.a. med den begrundelse, at det ikke er socialt afbalanceret.
Det er dokumenteret, at der er taget sociale hensyn, at der her er noget til alle, og at der ikke tages noget fra nogen.
Den radikale ordfører talte her til allersidst i sit indlæg om social profil.
Jeg vil gerne bede om ordførerens kommentarer til det forslag, som Det Radikale Venstre selv har fremsat her i sommer, og som der er lavet beregninger på, som jeg tror er den radikale ordfører bekendt.
De viser, at de med en lav indkomst på omkring 100.000 kr. vil få en fordel på 1.600 kr.
De med en stor indkomst på over 1 mio. kr. vil få en skattebesparelse på cirka 35.000 kr.
Hvad kalder den radikale ordfører det i forhold til begrebet social profil og det, at de bredeste skuldre skal bære de tungeste byrder?
Poul Erik Christensen (RV), 2007-10-23:
Det er rigtigt, at jeg under førstebehandlingen nævnte, at dette var små skridt i den rigtige retning.
Ved nærmere gennemsyn af det er det nok nærmere skridt på stedet, det handler om.
Jeg har svært ved at forklare baggrunden for, hvorfor Ny Alliance vil stemme for forslaget, for det rækker mine evner simpelt hen ikke til.
Til gengæld kan jeg forklare, at de grønne afgifter med regeringens forslag fortsat vil udhules og have en mindre og mindre adfærdsregulerende værdi.
Nu synes jeg ikke, at jeg har været sådan voldsom hård i min kritik af skattepakken.
Jeg har jo bare tilladt mig ganske stille at sige sandheden om den, nemlig at den har en skæv social profil.
Det kan man jo kalde kritik, hvis man ikke kan lide det, men vi, som siger sandheden, kalder det for oplysning.
Med hensyn til Det Radikale Venstres skatteforslag kan jeg sige, at hr. Kim Andersen glemmer et vigtigt element i det skatteforslag, nemlig at vi inddrager boligbeskatningen, således at den nu igangsættes i forhold til pris- og lønudviklingen.
Det betyder, at de, der har de største huse, de mest velbeliggende huse og bruger mest energi, også vil komme til at betale en del af den skattenedsættelse, de får på deres arbejdsindkomst.
Så der er en social profil, det er afbalanceret, og alle får noget ud af det radikale skatteforslag.
Når hr. Kim Andersen nævner, at de med de højeste indtægter får mest, vil jeg gøre ham opmærksom på, at det også er dem, der har de højeste indkomster, så derfor vil der også komme mest.
Det behøver man ikke at være økonom for at finde ud af.
Så pas på ikke at grave hullerne for dybe.
Jacob Jensen (V), 2007-10-23:
Jeg husker, at den radikale ordfører, da vi havde debatten i første omgang, under førstebehandlingen sagde noget i retning af - nu husker jeg ikke citatet helt ordret - at det var små skridt i den rigtige retning, noget med museskridt.
Vi diskuterede lidt, hvor store skridtene nu var, men vi var dog enige om, at det i hvert fald var i den rigtige retning.
Og når det så tilmed i hvert fald for en dels vedkommende er finansieret med de elementer, prisreguleringen af energiafgifterne, som jeg jo kan forstå er noget af det, De Radikale også går ind for, så er det, at jeg igen må spørge den radikale ordfører, hvorfor De Radikale stemmer imod.
Kunne man dog ikke have indtaget en mere pragmatisk holdning til det, som eksempelvis Ny Alliance har gjort?
De har også sagt, at de gerne ville have gjort en hel masse mere, men de valgte dog at se på indholdet og sige: Det er en lille del, et skridt i den rigtige retning; ikke nok, men et skridt i rigtige retning, så vi stemmer for.
Kim Andersen (V), 2007-10-23:
Nej, jeg glemmer ikke noget, det er med i den beregning fra Skatteministeriet, som jeg henviser til.
Der er en forskel fra den, der får mest ud af det radikale skatteforslag, til den, der får mindst ud af det, på 20.
Den, der får mest ud af det, får 20 gange så meget som den, der får mindst ud af det, og samtidig står Det Radikale Venstre her og argumenterer for en retfærdig social profil.
Og der er taget højde for ejendomsbeskatningen.
Det eneste, vi efterhånden ved med De Radikale, er, at de følger i Socialdemokraternes fodspor.
Når det drejer sig om skatter og afgifter, er der ikke noget, der er helligt.
Vi kan ikke få nogen entydige svar, alt er til debat, alt vil være muligt, hvis De Radikale sammen med Socialdemokraterne får magt, som de har agt.
Det er ikke godt at høre for landets erhvervsliv, boligejerne, småbørnsfamilier osv.
Rasmus Prehn (S), 2007-10-24:
Kan ministeren forsvare, at et stort antal broer i Danmark ikke bliver renoveret omgående på trods af anbefalinger fra Vejdirektoratets eksperter?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-10-24:
Hvordan vil ministeren sikre, at mennesker ikke bliver sat ud af deres bolig som følge af, at de ikke har råd til huslejen?
Line Barfod (EL), 2007-10-24:
Vil ministeren indføre gratis offentlig gældsrådgivning, som man har i andre nordiske lande, og sikre, at der er penge til gældsrådgivning?
René Skau Björnsson (S), 2007-10-24:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at mennesker med udviklingshæmning risikerer at få et girokort i stedet for deres lønseddel, fordi transportudgifterne er fratrukket deres løn ved beskyttet beskæftigelse?
Magnus Heunicke (S), 2007-10-24:
Kan ministeren forsvare, at transport- og energiministeren på tv kalder de afsatte midler i regeringens forslag til finanslov for 2008 til renovering af broer for »mere, end vi nogen sinde har afsat«?
Lise von Seelen (S), 2007-10-24:
Er ministeren enig i, at konsekvensen af at gribe ind over for kommunernes behov for at lade skatterne stige mere end 750 mio. kr. vil være, at kommunerne vil være nødsaget til at forringe servicen på de centrale velfærdsområder som f.eks. børn, skoler, ældre, handicappede og udsatte borgere?
Bjarne Laustsen (S), 2007-10-24:
Er ministeren enig i, at det ligner en molbohistorie, når ministeren et år efter oprettelsen af et supportcenter med 18 arbejdspladser ved arbejdsformidlingen i Aalborg nu vil flytte det tilbage til hovedstadsområdet?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2007-11-28:
Som formand for Udvalget til Prøvelse af Valgene kan jeg oplyse følgende om udvalgets arbejde, idet jeg samtidig skal henvise til den omdelte betænkning og indstillingerne:
Arbejdet har som sædvanlig vedrørt tre spørgsmål.
For det første har det vedrørt spørgsmålet om gyldighed af valghandlingen, herunder valgets forberedelse, stemmeafgivelsen, optællingen af stemmesedler, vurderingen af dem samt valgbøgerne og disses førelse m.v. For det andet har det vedrørt spørgsmålet om godkendelse af ændringer af de af Indenrigs- og Sundhedsministeriets foretagne opgørelser og beregninger.
For det tredje har det vedrørt spørgsmålet om godkendelse af de kandidater, der har opnået valg.
Om gyldighed af valghandlingen kan jeg sige, at vi i udvalget har gennemgået Velfærdsministeriets redegørelse, der indeholder de bemærkninger, som gennemgangen af valgbogsudskrifterne har givet ministeriet anledning til.
Vi har desuden i udvalget forholdt os til de 17 klager og henvendelser vedrørende valghandlingen, der har foreligget i forbindelse med folketingsvalget 2007.
Med hensyn til udvalgets indstilling til de modtagne klager skal jeg henvise til betænkningen.
Vedrørende spørgsmålet om godkendelse af Velfærdsministeriets opgørelse og beregninger har udvalget behandlet godkendelsen af disse, og de samlede opgørelser og beregninger har ikke givet anledning til bemærkninger fra udvalget.
Hvad angår spørgsmålet om godkendelse af de valgte, har udvalget følgende indstilling
Vedrørende valget i Danmark indstiller udvalget i enighed, at Folketinget godkender det den 13. november 2007 afholdte valg af medlemmer til Folketinget, de af Indenrigs- og Sundhedsministeriet den 26. og 27. november 2007 fremsendte beregninger og opgørelser vedrørende dette valg og de på den omdelte, særskilte valgkredsfortegnelse opførte 175 kandidater som valgte fra og med den 13. november 2007.
Vedrørende valget i Grønland indstiller et enigt udvalg, at Folketinget i henhold til forretningsordenens § 1, stk. 6, godkender dette valg på grundlag af den af rigsombudsmanden i Grønland fremsendte foreløbige valgbog om folketingsvalget i Grønland den 13. november 2007 og Lars-Emil Johansen og Juliane Henningsen som valgte fra og med den 13. november 2007.
Endelig vil jeg vedrørende valget på Færøerne sige, at et enigt udvalg indstiller, at Folketinget godkender det på Færøerne den 13. november 2007 afholdte valg af to medlemmer til Folketinget, den af valgbestyrelsen foretagne opgørelse og beregningerne over dette valg og Høgni Hoydal og Edmund Joensen som valgte fra og med den 13. november 2007
Jeg skal hermed på udvalgets vegne over for Tinget anbefale udvalgets indstillinger.
Frank Aaen (EL), 2007-11-29:
Lad os så tage fat i kvalitetsreformen.
Der er to afgørende punkter i kvalitetsreformen, som der skal laves en bred aftale om.
Det ene er, om man vil tillade flere ansatte inden for velfærden og den offentlige sektor, eller om det, hver gang man vil opprioritere et område, skal ske ved, at man tager arbejdskraft fra et andet område.
Det andet er, om man vil sikre, at de lavestlønnede inden for velfærdsområdet og den offentlige sektor vil få mere i løn, end de får i dag.
Jeg vil spørge statsministeren, om man vil afsætte en pose penge til det.
Vil man give køb på det, så man kan få lov til at ansætte flere inden for de velfærdsområder, hvor der er brug for flere hænder?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-11-29:
Jeg synes, at medarbejderne inden for den offentlige velfærdsservice skal have en ordentlig løn for det dygtige arbejde, de gør, men det er også min opfattelse, at løn ikke skal afgøres i Folketinget.
Løn skal afgøres på arbejdsmarkedet i direkte forhandlinger mellem fagforeningerne og arbejdsgiverne.
Frank Aaen (EL), 2007-11-29:
Nu har kommunerne jo sådan set strakt deres budget til det alleryderste - regeringen mener oven i købet ud over det yderste og vil derfor spare på kommunernes budgetter.
Det betyder, at hvis ikke man tilfører kommunerne en ekstra pose penge, kan man kun bevilge lavtlønnede offentligt ansatte mere i løn ved at tage fra andre, eventuelt ved at fyre andre, så der på den måde bliver frigivet løn til dem, der skal have forholdsvis mere.
Er det det, statsministeren siger: Vi beholder budgetterne, og mere løn skal finansieres enten ved fyringer eller ved at tage fra andre grupper?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-11-29:
Det er jo sådan, at det er i overenskomstforhandlingerne til foråret, det bliver afgjort, hvordan lønnen skal udvikle sig i næste overenskomstperiode.
Frank Aaen (EL), 2007-11-29:
Mig bekendt er der lavet en aftale for 2008.
Det er almindelig hovedregning, at der så ikke er flere penge i posen.
Så er pengene brugt.
Hvis man derfor vil give nogle grupper, der har brug for det - lavtlønnede - mere i løn, er der kun to muligheder: Enten at andre grupper ikke får, eller at man fyrer folk for at skaffe lønmidler.
Så enkelt er det.
Der er jo ikke noget hokuspokus her, og det må statsministeren da kunne forholde sig til: Enten flere penge, eller også bliver konsekvensen lavere løn til andre eller færre ansatte.