runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Ejner Christensen (V), 2015-03-11:
Men jeg føler jo bare, at vi på en række områder allerede har lavet reformer, hvor vi har taget den pligt til os som politikere at skabe et ordentligt incitament.
Vi har lavet en kontanthjælpsreform, vi har lavet en dagpengereform og en række reformer, hvor vi har været inde at pille ved nogle ting.
Jeg synes, at der lige præcis er et specifikt område som det, vi taler om her, hvor jeg ikke rigtig føler regeringen er klar til at gå ind i den der dialog om, at vi skal øge det incitament, der ligger i at stå op om morgenen og tage på arbejde.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-11:
Igen vil jeg sige, at jeg sådan set er meget glad ved, at jeg er en del af en regering, som netop har lavet mange reformer – iøvrigt også sammen med spørgerens parti.
Det er, hvad enten vi taler kontanthjælp, vi taler førtids- og flekspension, sygedagpenge.
Alle sammen har det incitament, at vi gerne vil bringe folk så tæt på et ordinært arbejde som overhovedet muligt.
Nu synes jeg bare, at nu kommer Venstre så ud i den her debat med en hel række ønsker, drømme og påstande uden bare at løfte noget, der ligner et slør, for, hvad det så er, Venstre rent faktisk vil på det her område.
Det synes jeg til gengæld er rigtig ærgerligt for debatten.
Det er jo rigtigt, som hr. Hans Andersen siger, at den skattereform, vi har aftalt, forbedrer situationen år for år.
Jeg har sagt meget tydeligt, at jeg er rigtig glad for, at vi er kommet i den situation, at der nu ud over pligten også er et økonomisk incitament til at komme på arbejdsmarkedet.
Så har jeg også brugt nogle ord på at sige, hvor meget det så i øvrigt betyder for folk at komme på arbejdsmarkedet, altså at de gerne vil det og alle de andre ting i den forbindelse.
Jeg prøver bare at lede en lillebitte smule efter noget, når nu Venstre ikke vil fortælle, hvad et moderne kontanthjælpsloft er – for det kan åbenbart ikke lade sig gøre.
Men Venstre siger så samtidig, at de penge, de får, vil de bruge til at hæve skatten, og så spørger jeg bare: De 20 mia. kr., jeg omtalte før, hvor skal de så i givet fald findes, hvad er det for nogle fugle på taget, som Venstre taler om her?
Det bliver – undskyld, jeg siger det – meget ukonkret, fordi Venstre gør den her debat totalt ukonkret.
Hans Andersen (V), 2015-03-11:
Men vi kom jo ikke nærmere et svar på, om regeringen vil tage nye initiativer.
Regeringen har sammen med Venstre lavet en skatteaftale, og den står der, hvor den står, og så kan man jo sidde og vente på, at den bliver fuldt implementeret i 2020.
Men vi har bare et problem i dag med mennesker, som er på kontanthjælp, hvor det at finde et arbejde ikke er attraktivt nok, og derfor spørger vi regeringen: Vil regeringen tage yderligere initiativer?
Og indtil videre har jeg ikke hørt noget som helst.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-11:
Jeg ved selvfølgelig, at det er unødvendigt at sige, men Venstre taler meget om, at der skal findes penge – måske ved at sænke kontanthjælpen – til at sænke skatten i bunden, og der må jeg bare gøre opmærksom på noget.
Hvis man skal halvere antallet af mennesker, der får mindre end 2.000 kr. ud af at gå på arbejde, hvor meget skal skatten i bunden så egentlig sænkes?
Hvor meget taler vi om?
Jo, så skal man hæve beskæftigelsesfradraget med ca. 20 mia. kr.
Det, jeg bare prøver på at sige med det her, er, at når Venstre siger, om, at der er alt for lidt, at der ikke er nok, så får vi ikke nogen svar på, hvad det så er, Venstre vil.
Jeg har nu sagt det meget klart i forbindelse med efterhånden temmelig mange spørgsmål, at jeg er glad ved, at det er lykkedes for den her regering at bringe os i en situation, hvor der for stort set alle mennesker er en økonomisk gevinst ved at komme i arbejde, ud over at det giver mulighed for at bide sig fast på arbejdsmarkedet, få pensionsordninger osv. osv.
Hans Andersen (V), 2015-03-11:
Jeg spurgte ministeren, om ministeren og regeringen ville arbejde videre for at sikre, at det bedre kan betale sig at arbejde.
Altså, man kan jo tolke det i retning af, at regeringen så må være tilfreds med den situation, vi står i nu, og jeg hørte også, at statsministeren forleden kraftigt fremhævede, hvad gevinsten af de aftaler, vi har indgået, ville være i 2020.
Men nu er vi i 2015, og nu har vi en diskussion om, hvorvidt det er rimeligt, at man kan få ekstra 6 kr. i timen ved at tage et job.
Er det rimeligt?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-11:
Som jeg lige sagde før, vil vi gerne give incitamenter, men jeg tror måske, at det, der skiller vandene mellem spørgeren og regeringen, er, at vi ikke ønsker, at der skal være fattigdom i Danmark, vi ønsker ikke, at børn skal vokse op i fattigdom.
Sporene fra kontanthjælpsloftet, som den tidligere regering indførte, skræmmer – alt for mange børn oplevede simpelt hen at vokse op i fattigdom.
Det er jeg glad ved at vi har fået fjernet, for det var en vigtig ting at gøre.
Jeg ved, det er unødvendigt at sige det til hr. Hans Andersen, men så siger jeg det til dem, der måtte høre på, nemlig, at kontanthjælpssystemet ikke er et tag selv-bord.
Det kan man nogle gange få indtryk af, når man hører debatten.
Jeg vil gerne fortsætte den her debat – jeg synes, den har mange spændende elementer i sig – men det kræver selvfølgelig, at dem, der debatterer, har noget konkret at debattere ud fra, og derfor glæder jeg mig så meget til, at Venstre bliver mere konkret, i forhold til hvilke plusord et moderne kontanthjælpssystem i virkeligheden dækker.
Den dag, det åbenbares, bliver en rigtig god dag, for så kan vi – hr. Hans Andersen og jeg – få en meget bedre og mere kontant debat, som danskerne kan forholde sig til.
Hans Andersen (V), 2015-03-11:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at der skal gøres mere for at sikre, at det bedre kan betale sig at arbejde?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-11:
Og det er jo så lykkedes, som jeg har sagt: For 99 procents vedkommende er det minimum 1.000 kr., og for en meget stor procentdel er det et større beløb.
Så det er det, vi arbejder frem imod.
Jens Ejner Christensen (V), 2015-03-11:
Det er Venstres klare politik, og det har været Venstres mening med at rejse den her debat, at der skal være en større økonomisk gevinst for de lavestlønnede ved at tage et arbejde.
Skal jeg forstå ministeren sådan, at det sådan set også er en politik, som regeringen arbejder frem mod?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-11:
Jeg kan selvfølgelig ikke beskylde fru Inger Støjberg for at være polemisk i forhold til de visioner og konkrete ting, hun kommer med, for der er ikke nogen.
Jeg er ikke polemisk.
Jeg siger bare, at når fru Inger Støjberg nu går ind og bruger tallet 17.700, er det dagpengemodtagere, vi taler om.
Det er ikke kontanthjælpsmodtagere.
Det bliver fru Inger Støjberg da nødt til at forholde sig til: Hvad er det så, der skal ske her i forhold til den gruppe?
Jeg spørger så, om det er et nyt begreb, som Venstre nu er ved at introducere i spørgetimen her i dag, som hedder et moderne dagpengesystem.
Det må så, er min påstand, indtil noget andet bliver sagt, handle om, at procentydelserne skal sættes ned fra de nuværende 90 pct. til dem, der tjener mindst, til – er det 65 eller 70 pct.?
Det må være noget i den stil, vi diskuterer nu, kan jeg høre.
Inger Støjberg (V), 2015-03-11:
Regeringen har skabt et system, hvor det for alt for mange mennesker ikke kan betale sig at arbejde.
Ja, der er 600 kontanthjælpsmodtagere, der får mere ud af at være på kontanthjælp end at være på arbejdsmarkedet, men det kan jeg høre ministeren stiller sig fuldstændig tilfreds med: Der er 600 mennesker, der får mere ud af at være hjemme end at være på arbejdsmarkedet, og der er 46.400 mennesker, der får mindre end 1.000 kr. ud af at være på arbejdsmarkedet frem for at være derhjemme.
Jeg synes, det er et skævt system, den her regering har skabt.
Jeg synes ikke, det er et system, der øger lysten til at virke og tage del i samfundet.
Det er da tværtimod et helt skævt værdisæt.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-11:
Tusind tak til fru Inger Støjberg, for nu bliver det her interessant.
Af de 17.700, der bliver omtalt her, er der ca. 600, der er på kontanthjælp.
For de resterende er det jo så dagpenge, vi taler om, og det, jeg nu kan høre fru Inger Støjberg sige, er, at vi skal have lavet en moderne dagpengereform.
Det er jo næsten det, der bliver sagt direkte her, og så spørger jeg bare, fordi nu bliver jeg rigtig nysgerrig: Hvad skal kompensationen på dagpenge sættes ned til, for det kan ikke være 90 pct., som det er for de lavestlønnede?
Er det 70, vi nu skal ned på eller 75 eller 65?
Nu bliver det nemlig interessant, for nu er det dagpengemodtagere, vi taler om, når det er sådan, at fru Inger Støjberg også er inde på det her tal, og så synes jeg, at debatten virkelig har bredt sig ud, og nu har fået en helt ny og anderledes og spændende dimension.
Inger Støjberg (V), 2015-03-11:
Jeg synes måske lige, at vi skal prøve at finde de rigtige tal frem.
Ministeren siger nu her gentagne gange, at den her regering jo har skabt et system, hvor det stort set for alle kan betale sig at arbejde.
Det er jo ikke tilfældet, må jeg sige til ministeren.
46.400 danskere har mindre end 1.000 kr. om måneden ud af at arbejde, og 17.700 mennesker i Danmark vil få mere til rådighed ved at være på offentlig forsørgelse end være på arbejde.
Det er, hvad den her regering har skabt.
Det har den her regering skabt ved at fjerne kontanthjælpsloftet, ved at fjerne starthjælpen og 225-timersreglen.
Det er det, den her regering har skabt.
Det er et system, hvor det netop ikke for alle kan betale sig at arbejde, og det synes jeg faktisk ikke vi kan være bekendt.
Det er da en grundlæggende værdi, at vi skal skabe et samfund, hvor det altid kan betale sig at arbejde.
Magnus Heunicke (S), 2015-03-11:
Jeg deler fuldkommen interessen, og jeg kan sådan set godt forstå, at man spørger efter tidsplaner osv. Rapporten handler om en lang række – og det må man også sige – temmelig komplicerede forhold, i forhold til hvad vi ellers har af regulering.
Så der er mange interessenter, der er involveret i processen.
Der er flyvesikkerheden, det er klart, og privatlivets fred er også et vigtigt aspekt.
Så er der beskyttelsen mod ulovlig brug af droner, samtidig med at der er noget erhvervsmæssig udvikling.
Nu bliver der så spurgt helt konkret til, hvor status er, og hvor langt det er nået.
Det sidste ministerium, som mangler at godkende rapporten, er nu Justitsministeriet.
Det er den status, jeg lige har fået nu her.
Rasmus Prehn (S), 2015-03-11:
Det er jo rigtigt, at der har været en helt usædvanlig heftig debat på Fyn, og Fyens Stiftstidende er gået foran med forsider med klistermærker, man kunne sætte på sin bil og andet.
Kortvarigt tænkte jeg: Hvad har hun lige gang i, hvad er hun ude at foreslå her, hvordan hænger det sammen?
Men så fik jeg læst efter, hvad det er, hun rent faktisk siger, og hvad hun er citeret for, og det, hun sådan set siger, er, at når vi er færdige med den aftale, når vi har betalt gælden ud, så skal vi kigge på at lave noget anderledes.
Og det er altså noget andet end det, Liberal Alliance foreslår her, hvor de, selv om vi står med en ret stor gæld, bare vil gennemføre gratis passage fra den ene dag til den anden.
Henning Hyllested (EL), 2015-03-11:
Bl.a. var socialdemokraten fru Trine Bramsen jo ude med nogle meget markante meldinger, da Venstre kom med sit forslag.
Dem kunne jeg da godt tænke mig at ordførerens sådan lige ville forholde sig til, for jeg hørte det i hvert fald som en meget, meget markant opbakning til Venstres forslag.
Men jeg kunne da stadig væk godt tænke mig at vide, om det ikke er en betingelse eller i hvert fald en klar prioritering for Socialdemokraterne, hvis man skal gå ind i at kigge på afgiftsnedsættelser for bilpendlere, at det også kommer til at omfatte en anden kategori af danskere, nemlig dem, der kører tog.
Rasmus Prehn (S), 2015-03-11:
Der må jo tages en helhedsdiskussion om det her.
Nu lavede vi jo i går sammen med Enhedslisten og hr. Henning Hyllested en fremragende aftale om DSB, som betyder, at der kommer bedre og hurtigere tog med flere siddepladser og andet.
Så hr. Henning Hyllested ved jo udmærket godt, at hvis der er noget, Socialdemokratiet brænder for – det kom også til udtryk i det forrige forslag – er det den kollektive trafik.
Derfor må vi selvfølgelig også kigge på, hvordan det her spiller ind, i forhold til om vi, hvis vi skal lave en rabat målrettet bilisterne, så også skal kigge på, om vi kan lave noget til togpendlerne.
I forvejen er det jo sådan, at vi takket være bl.a. hr. Henning Hyllested sætter 0,5 mia. kr. af om året til billigere kollektiv trafik, og det viser så også noget om, hvor svært det rent faktisk er at sætte priserne ned, for selv om man sætter så stort et beløb af, mærkes det jo ikke så meget.
Men vi har bare konstateret, at der er mennesker, der bor på Fyn, som gerne vil passe et arbejde på Sjælland, eller omvendt, og de bliver ramt af, at der er nogle høje priser, og det vil vi sådan set gerne være med til at kigge på og hjælpe dem med.
Henning Hyllested (EL), 2015-03-11:
Når nu Socialdemokraterne erklærer sig villige til at kigge på den her pendlerrabat, bliver jeg jo nødt til at spørge: Kommer den også til at omfatte togpassagererne, eller er der tale om den samme ulighedsskabende faktor, som Venstre opererer med?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-03-11:
Det er jo, fordi når man kommer med et forslag, skal man jo skære det til.
Og vi har altså valgt at målrette vores forslag til bilpendlerne på tværs af Storebælt, for hvis man bor i omegnen af Nyborg, er det jo ikke sikkert, man tager toget for at komme over til Korsør.
Derfor har vi valgt at målrette det til dem, der arbejder i en pæn radius omkring Storebælt.
Vi kan godt lide at kunne gennemføre de ting, vi lover, og det, vi lover her, er at gøre det mere attraktivt for bilpendlere at passere Storebælt.
Henning Hyllested (EL), 2015-03-11:
Nej, og så er det selvfølgelig helt naturligt at spørge: Hvorfor egentlig ikke?
Hvad er forskellen på de mennesker, som sætter sig i toget og pendler over Storebælt begge veje, og de mennesker, der sætter sig ind i en bil?
Man skulle jo næsten trods alt sige, at de, som sætter sig i et tog, måske tænker mere miljø- og klimabevidst og i virkeligheden burde tilgodeses.
Det her er jo en ret stor belastning af DSB's økonomi hvert år, fordi man betaler de her afgifter for at køre over Storebælt.
Men hvorfor den forskel på de mennesker, der kører i tog, og de mennesker, der kører i bil?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-03-11:
Tak for rosen.
Det er sjældent, jeg får det fra Enhedslistens side, men det er jo rart på sådan en dag.
Mit klare svar på spørgsmålet er: Nej, det gælder ikke togpendlerne.
Det gælder bilpendlerne.
Der er jo en del mennesker, som arbejder på den anden side af Bæltet, og dem vil vi gerne gøre noget målrettet for.
Vi mener også, der så vil komme et mere fleksibelt arbejdsmarked på tværs af Bæltet.
Der kunne opstå en slags Storebæltsregion med et mere fleksibelt arbejdsmarked, hvis man gennemførte vores forslag.
Det gælder altså bilpendlerne og også varebiler, men ikke togpassagerer.
Henning Hyllested (EL), 2015-03-11:
Vi kan konstatere, at Venstre med åbne øjne har deltaget i at omdanne eller udvikle Storebæltsforbindelsen til en pengemaskine.
Jeg synes, det er dejligt at få sat ord på.
At hr. Kristian Pihl Lorentzen så tager nogle forbehold for fremtiden, ja, det gjorde man sikkert også før, man begyndte at udvikle Storebæltsforbindelsen til en pengemaskine.
Det er dejligt med klar tale.
Jeg skal lige høre, når nu hr. Hans Kristian Pihl Lorentzen gjorde reklame for Venstres forslag vedrørende afgiftsfritagelse for pendlere på Storebælt, om det også gælder for togpendlere, således at vi kan få nogle billettakstnedsættelser på billetter over Storebælt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-03-11:
Nej, jeg benægter ikke, at det var en del af debatten.
Jeg kan godt huske, at det var et af de forslag, der var i luften.
Men som sagt var det ikke det, det endte med.
Venstre endte med at foreslå, at det blev set i sammenhæng med Femern, som jeg lige har redegjort for.
Det er i øvrigt Venstres opfattelse, at man skal være meget påpasselig med at bruge Storebælt som pengemaskine.
Altså, vi har jo selv gjort det med åbne øjne i 2009 sammen med bl.a. Socialdemokraterne for at skaffe penge til Infrastrukturfonden.
Og senest er det jo sket igen i sommeren 2014 for at skaffe penge til Vækstfonden.
Men jeg er af den opfattelse, at man fremover skal være meget varsom med at tage flere penge ud af Storebæltsforbindelsen på den måde.
Men det giver vi ingen konkrete løfter om i dag, undtagen det her med pendlerne.
Det forslag står ved magt.
Rasmus Prehn (S), 2015-03-11:
Det er rigtigt nok, at Venstre har foreslået mange forskellige ting – også det med Femern.
Men er det sådan, at Venstres ordfører direkte benægter, at der findes avisartikler, hvoraf det fremgår, at man foreslår, at netop Storstrømsbroen skal finansieres via Storebæltsforliget?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-03-11:
Venstre er aldrig kommet med et konkret forslag om at finansiere en Storstrømsbro via Storebæltsbroen.
Der var en debat i gang, hvor man debatterede en række muligheder.
Det her var en af dem.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Venstres forslag gik på at finansiere Storstrømsbroen som led i Femernprojektet.
Der må vi jo bare erkende, at med de realiteter, der er opstået omkring Femernprojektet, med en langt højere anlægspris, end vi oprindelig troede, så er det op ad bakke.
Så det var realiteten.
Venstres forslag var, at det skulle ses i sammenhæng med Femernprojektet, men det erkender vi nu bliver meget svært.
Rasmus Prehn (S), 2015-03-11:
Først og fremmest tak til Venstres ordfører for at understrege, at det her forslag er urealistisk og selvfølgelig skal afvises.
Ordføreren nævner, at der er en restgæld på op mod 24 mia. kr.
Nu er det jo sådan, at partiet Venstre for et par år siden foreslog – det var i forbindelse med en diskussion om finansiering af en ny Storstrømsbro – at en ny Storstrømsbro skulle finansieres via Storebæltsbroens økonomi.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-03-11:
Liberal Alliance vil med dette beslutningsforslag fjerne afgiften for bilers passage over Storebælt.
Det lyder umiddelbart som en god idé, der kan bidrage til at fjerne den barrierevirkning, der selvfølgelig er, når man har brugerbetaling ved passage over Storebælt.
Mange bilister vil givetvis gerne slippe for at betale for passagen, og vi ved også, at erhvervslivet efterlyser en billigere godstransport, hvor der ikke er store omkostninger ved at passere over Storebælt.
Så umiddelbart kan man godt have sympati for tænkningen bag dette forslag.
Når Venstre alligevel ikke kan støtte forslaget, skyldes det en række realiteter, vi er nødt til at forholde os til.
Den første realitet er, at der fortsat er en restgæld i Storebæltsforbindelsen i størrelsesordenen 24 mia. kr.
Ved en uændret afdragsprofil regner vi med, at gælden er helt betalt i 2030, altså om 15 år fra nu.
Hvis man forestiller sig, at det skal være gratis at køre over Storebæltsbroen, så er det klart, at man sætter forbindelsens økonomi på spil, ved at man simpelt hen fjerner indtægterne og muligheden for at afdrage gælden.
Den anden realitet er, at der i kraft af lov om færgefart skal være bilfærgeruter nord og syd for Storebælt, nemlig ved Mols-Linien samt Spodsbjerg-Tårs.
Hvis der bliver gratis passage over Storebælt, er det klart, at disse to færgeruter vil gå fallit i løbet af meget kort tid, og det vil afstedkomme et behov for et massivt årligt tilskud til færgefarten fra statskassen.
Den tredje realitet er, at der er store årlige omkostninger til drift og vedligeholdelse af Storebæltsforbindelsen, nemlig i omegnen af 0,5 mia. kr., og disse omkostninger forventes at stige i de kommende år, hvor broen bliver ældre.
Hvis man ikke opkrævede afgift for passage, skulle de penge jo naturligvis findes i statskassen i stedet for.
Dertil kommer, at finansieringen af det her beslutningsforslag forekommer at være en anelse ukonkret, idet forslagsstillerne blot henviser til generelle besparelser i det offentlige.
Så derfor kan Venstre ikke støtte forslaget, selv om tanken bagved er sympatisk.
Vi er nødt til at forholde os til de økonomiske realiteter, der er i forbindelse med Storebæltsforbindelsen.
Afslutningsvis kan jeg oplyse, at Venstre for et par måneder siden fremlagde et økonomisk forsvarligt forslag, der er målrettet mod, at det bliver markant billigere for pendlere at passere Storebælt.
Dette forslag vil styrke ikke mindst Fyn og Vestsjælland, og vi håber på, at vi kan få gennemført dette forslag i samarbejde med andre partier.
Pia Adelsteen (DF), 2015-03-11:
Tak for det.
Liberal Alliance foreslår her, at vi afskaffer broafgiften over Storebælt.
Nu er det jo sådan, at Dansk Folkeparti ikke er en del af Storebæltsforliget, men ikke desto mindre er det jo fint at forholde sig til, hvad der kan ske.
Der ligger en gæld på Storebæltsforbindelsen, som skal betales.
Der er nogle år tilbage til at betale den i, og af samme årsag er det selvfølgelig også vigtigt, at man får nogle penge ind, sådan at den gæld kan blive betalt.
Noget af det, som Liberal Alliance skriver i forslaget, er, at den afgift, der er på broen, er en hindring for udviklingen på det vestlige Sjælland og i særdeleshed på Fyn.
Jeg ved ikke, hvorfor Fyn er sværere ramt end Vestsjælland, men der er åbenbart en forskel dér.
Når jeg læser det, tænker jeg: Jamen har der ikke været nogen udvikling, siden den bro kom?
Det tog lidt længere tid at komme frem og tilbage, men der var da en udvikling.
Og efter at broen kom, gik udviklingen faktisk hurtigere, synes jeg.
Jeg tror ikke på, at udviklingen går i stå, fordi der er en bro, og fordi man skal betale.
Det ligger der så heldigvis i Storebæltsforliget, for det synes jeg da man skal tage hensyn til.
Det ville jo være forfærdeligt, hvis Mols-Linien i nord lukkede; det ville også være forfærdeligt, hvis Færgen A/S i syd lukkede.
Og alt andet lige har man i Storebæltsforliget forpligtet sig til at holde de færgeruter åbne, så de penge skal altså også findes på en eller anden måde.
Det betyder så også – og det synes jeg ministeren kom meget godt ind på, og jeg er helt sikker på, at ministeren kan tallene bedre, end jeg kan – at det er et meget stort beløb, der skal findes, hvis man fjerner afgiften på broen.
Må jeg så ikke også bare sige, at jeg jo kommer fra Frederikssund, hvor vi netop skal til at bygge en bro, som vi skal betale for, over en lille fjord.
Og godt nok er beløbet ikke helt det samme som på Storebælt, men jeg vil tro, at pr. kilometer er det nok nogenlunde det samme, hvis ikke mere.
Og det gør vi faktisk med åbne øjne deroppe, fordi vi ønsker at fremme en udvikling på trods af betalingen.
Så er der en anden ting, jeg lige vil nævne.
Jeg undrede mig lidt, da jeg læste, at Liberal Alliance, som jo normalt ellers går ind for, at man skal betale for det, man bruger, lige pludselig vil have det helt gratis.
Altså, det skriger lidt til himlen, synes jeg.
Vi kan i hvert fald ikke støtte det i Dansk Folkeparti.
Merete Riisager (LA), 2015-03-11:
Storebæltsbroen er en investering, en samfundsmæssig investering, som man har foretaget.
Man har skruet det sammen på den måde, at man trækker ressourcer ud; det vil sige, at dem, der kører over Storebæltsbroen, også betaler til andre.
Derfor kan man ikke sige, at det kun er brugerbetaling – det er det ikke.
Man hiver også penge ud til andre projekter.
Det er vi fuldt bevidste om, og vi er også med i aftaler omkring det her, men vi synes altså, at man fremadrettet skal se på at få afviklet broafgiften, sådan at det kan føre til forøget vækst.
Jeg forstår udmærket, at der sidder folk, som bor på øerne, også i Syddanmark, som synes, at det kunne være interessant at få reduceret færgeafgifterne, men det er en anden snak.