Christian Langballe (DF), 2014-04-08:
Tak til formanden.
Statsministeren gav inden valget, og jeg nævner det igen og igen, det løfte, at der fortsat med hende som leder vil blive ført en stram integrations- og udlændingepolitik.
Men som det er tilfældet med lempelser, er løftebrud også blevet et varemærke for regeringen.
Jeg vil godt sige, at nu taler Socialdemokratiets ordfører meget om tillid til tingene.
Hvis der var en, der havde tillid til tingene, var det Gammeltoft-Hansen, der med udlændingeloven anno 1983, hvor han var pennefører, lavede den her flygtningelov, hvilket var en national katastrofe.
Det betød masseindvandring, og det betød, at statsborgerskaberne blev kastet i grams.
De skræmmende og bekymrende resultater af denne lov fra 1983 viser sig i disse år eksempelvis i form af dannelse af parallelsamfund, og det er lige så bekymrende, at det nu ser ud til, at de mange og kostbare integrationsprojekter slet ikke har virket.
Vi har i Dansk Folkeparti gjort det til vores mærkesag at afbøde de værste følger af denne lov, denne katastrofe.
Vi ser det som vores opgave at fastholde det grundlæggende, at Danmark ikke bare er en plet på verdenskortet, som alle har adkomst til eller ret til i kraft af nogle lige så abstrakte menneskerettigheder.
Danmark er det danske folks hjem, og politikernes fornemste opgave er ikke at spille verdensforbedrere eller hallelujaglobalister, men det er at beskytte og værne om Danmark og det danske folk.
Her spiller statsborgerskabet selvfølgelig en afgørende rolle, idet nationalstaten Danmark og statsborgerskabet simpelt hen er meget nært forbundne størrelser.
For statsborgerskabet har traditionelt været det, der gav den enkelte dansker nogle særlige privilegier og rettigheder i forhold til resten af jordens befolkning.
Statsborgerskabet, indrømmer jeg, er gennem årene blevet udhulet, desværre, men der bliver nu en afgørende rettighed tilbage, som man kun har, hvis man er dansk statsborger, nemlig det, at man kan stemme til Folketinget og er valgbar til Folketinget.
Det er det forhold, som man nu forsøger at omgå.
Nu skal det i stigende grad ordnes administrativt af myndighederne.
Man slipper også for alle diskussionerne.
Lovforslaget går ud på, at børn af udlændinge, som er født i landet, skal kunne opnå statsborgerskab, hvis de har gået i 9. eller 10. klasse med et karaktergennemsnit på 02, eller hvis de er fyldt 18 år.
Det vil i realiteten sige, at man kan være fuldstændig uintegreret i det danske samfund og måske ikke tale ret godt dansk og så alligevel opnå dansk statsborgerskab, når man er fyldt 18 år.
Vi er fuldstændig enige i, at der kan være gode grunde til at dispensere fra de betingelser, der i dag stilles for at opnå statsborgerskab.
Men der er også gode grunde til ikke at gøre det, hvis man ikke skal det.
Begge dele forekommer i Indfødsretsudvalget i dag, men det, man så nu gør, er, at man flytter det ud af Indfødsretsudvalget og gør det til at administrativt anliggende, så der er nogle, der kan sidde og give en et gummistempel på et stykke papir.
Man har henvist til i det lovforberedende materiale, at denne procedure allerede anvendes over for folk fra de nordiske lande.
Men det er altså ikke nogen valid begrundelse.
For det første er folk fra de nordiske lande jo nærmest allerede integreret i Danmark, når de kommer, fordi vi i Norden rent kulturelt, historisk, og hvad angår tankesæt, har så meget tilfælles.
Tværtimod kan nogle af disse unge være født og opvokset i Danmark uden at være integreret.
De kan være ekstremt dårlige til dansk, og når de så er fyldt 18 år, kan de nu opnå statsborgerskab.
For det andet er denne bestemmelse for de nordiske lande også en undtagelse, der sådan set er i strid med ånden i § 44, for tildeling af statsborgerskab kan selvfølgelig aldrig blive et administrativt anliggende, hvor Folketinget efterfølgende kan agere gummistempel.
Så vil jeg sige med hensyn til første del af det, at jeg sådan set er enig i de betragtninger, der er i Venstre med hensyn til børn uden for ægteskab.
Vi vil sikre os, at de så virkelig er børn af de forældre.
Men altså, vi siger nej til hele lovforslaget.