runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2008-06-03:
Det vil jeg da gerne uddybe ved at sige, at der jo har været forskellige diskussioner om, hvem ejerne af Fiil Sø ville sælge til, hvis de overhovedet ville sælge, og hvis der skulle være nogle købere, der var interesseret i et offentligt-privat samarbejde, hvor Miljøministeriet i den forbindelse kunne indgå, så ville jeg selvfølgelig se positivt på det, men det afhænger jo helt af, hvordan projektet skrues sammen.
Men det er klart, at det da er én model for at komme videre, men som jeg også har sagt, så er det ikke min prioritet at bruge måske 300 mio. kr. på at erhverve Fiil Sø.
Per Clausen (EL), 2008-06-03:
Det har jeg selvfølgelig forstået, og det er også klart, at miljøministeren har den milliard, eller hvad det nu er, som finansministeren har givet ham, at gøre godt med, og det må miljøministeren jo så lade sig nøje med.
Men det, jeg syntes var vigtigt her, var jo bare miljøministerens tilkendegivelse om, at Miljøministeriet ikke har sagt, at man ikke kan gå ind i et konkret projekt her.
Det beløb, som miljøministeren vil investere i det, er mindre end det beløb, som ville være konsekvensen af Enhedslistens forslag, og det forudsætter, at der er andre samarbejdspartnere, der går ind i det.
Det var sådan set bare det, jeg ville være helt sikker på.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-06-03:
Det er jo klart, at jeg ikke står og lover noget, som jeg ikke kan holde.
Jeg har det jo som ordfører for et regeringsparti lidt anderledes, for det, jeg siger her fra talerstolen, skulle jeg gerne fremover kunne holde.
Der har hr. Per Clausen det jo lidt anderledes, for hr. Per Clausen kommer jo meget sjældent, hvis det sker, til at stå til ansvar for de forslag, som hr. Per Clausen fremsætter.
Det er derfor, at jeg siger, at vi er åbne over for forhandlinger og også åbne over for at drøfte, hvad klare mål er, og hvordan sådan nogen klare mål kunne komme til at se ud, men at stå her og allerede på nuværende tidspunkt sige, at for mig er klare mål sådan og sådan, ville være fuldstændig forkert, for så har vi ikke noget at forhandle om.
Per Clausen (EL), 2008-06-03:
Jeg må forstå hr. Eyvind Vesselbos synspunkt sådan, at fordi han mener, at der efterfølgende kan opstå uenighed om, hvad der menes med klare mål, har det ikke noget formål, at vi i fællesskab bliver enige om, at der skal være klare mål.
Det er så også forklaringen på, at Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti for en 14 dages tid siden ikke kunne stemme for et forslag til vedtagelse, som indeholdt den formulering.
Det er såmænd ikke, fordi hr. Eyvind Vesselbo er uenig i det, men han vil bare ikke stemme for noget om klare mål, før han er sikker på, at vi alle sammen forstår klare mål på den samme måde.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-06-03:
Så forstår jeg ikke, hvorfor hr. Torben Hansen har fremsat det, det må jeg nok sige.
Det er så en anden sag.
Nu er det jo sådan, at det, jeg har sagt, er, at vi skal arbejde videre med den her bæredygtighedsstrategi, og at vi skal forhandle om, hvordan den skal se ud.
Så det ville da være rimelig tåbeligt af mig at stå her og fortælle hr. Torben Hansen, at det ene punkt, det andet punkt, det tredje punkt og det fjerde punkt ligger fuldstændig klar.
Hvad er der så egentlig at forhandle om, vil jeg spørge hr. Torben Hansen?
Så jeg tror, at hr. Torben Hansen må styre sig lidt og møde op og på seriøs vis være med til de forhandlinger, der skal foregå om det her, så vi eventuelt kan lave en bred aftale om bæredygtighedsstrategien.
Det er jo sådan, man arbejder politisk, vil jeg sige til hr. Torben Hansen.
Steen Gade (SF), 2008-06-03:
Jeg vil bare sige til hr. Eyvind Vesselbo, at sådan et forslag som det her lige lægger op til, at man skriver en beretning om det.
For hvis det er sådan, at vi er enige om de sætninger, som hr. Torben Hansen har skrevet, om klare miljø-, natur- og bæredygtighedsmål, delmål, tidsfrister, overvågning osv., så er det jo sådan set bare at skrive det i en indberetning, og så kan det indgå i bæredygtighedsstrategien, når den engang kommer.
Derfor vil jeg spørge, om hr. Eyvind Vesselbo tror, at der kommer en bæredygtighedsstrategi i den her ministers tid.
Det gjaldt jo ikke i den tidligere miljøministers tid, selv om hun jo i flere år proklamerede, at den kom til sommer.
Det har den her minister jo også gjort: Nu kommer den til sommer.
Og så varede det alligevel 1 år, og så skulle den komme til sommer.
Men tror hr. Eyvind Vesselbo, at det bliver i den her ministers tid?
Eyvind Vesselbo (V), 2008-06-03:
Nu gik jeg ud fra, at hr. Steen Gade har været med i politik i så lang tid, at han godt ved, at man kan tolke det, der står i sådan nogle forslag, forskelligt.
Det, som hr. Steen Gade opfatter som klare mål osv., kan vi jo alle sammen opfatte forskelligt, ud fra hvilket parti vi er i.
Derfor vil jeg meget nødig stå her og love, at jeg er fuldstændig enig i hr. Steen Gades fortolkning af, hvad der står i det her beslutningsforslag.
Jeg er nok heller ikke hundrede procent enig i indholdet og vurderingen og udmøntningen af det, som hr. Torben Hansen mener er indholdet i det her beslutningsforslag.
Det, jeg har givet udtryk for, er en positiv holdning til, at vi skal have gjort noget ved både bæredygtighedsstrategien og ved indikatorerne.
Steen Gade (SF), 2008-06-03:
Det kan være, vi er så langt, at vi er enige om, at det ikke skal være uklare mål.
Men det ene er jo, at det ligger lige for, at vi skriver beretning om det, at udvalget tilkendegiver en meget konkret del, for det her forslag er meget konkret, om, hvordan bæredygtighedsstrategien skal følges op.
Så er der det andet sådan lidt mere drilske spørgsmål: Tror hr. Eyvind Vesselbo, at det bliver i den her miljøministers tid?
Eyvind Vesselbo (V), 2008-06-03:
Jeg beklager, at jeg ikke i den tidligere spørgerunde fik svaret på det sidste spørgsmål, men der var ikke lige tid til det.
I øvrigt mener jeg, at det står ganske klart.
Så det er et klart svar.
Til det der med at skrive en beretning: Jeg har det, ligesom når man laver en politisk aftale, for det er det jo sådan set, nemlig at man skal være enig om, hvad der står.
Derfor kan jeg jo ikke på forhånd love hr. Steen Gade, at jeg vil skrive en beretning sammen med hr. Steen Gade eller sammen med hr. Torben Hansen, for hvis jeg tilkendegav det, ville jeg samtidig sige, at jeg er helt sikker på, at vi kan blive enige om alt det, der står i sådan en beretning.
Det må jeg erkende at jeg har været for længe herinde til at være sikker på.
Per Clausen (EL), 2008-06-03:
Nu er det jo et stykke tid siden, men hr. Eyvind Vesselbo sluttede faktisk sin tale med at sige, at han var enig i de hovedelementer, der indgår i det her forslag.
Jeg forstår bare ikke, hvorfor hr. Eyvind Vesselbo ikke holder fast i, at han er enig i, at der skal ske en genopretning og opdatering af indikatorerne, at der skal opstilles klare miljø- og naturmål, og at der skal være gennemskuelighed i målopfyldelsen.
Det kan hr. Eyvind Vesselbo stadig væk erklære sig enig i er vigtigt, og at han synes, det skal indgå i en bæredygtighedstrategi.
Så er det rigtigt, at det da godt kan være, at vi bliver uenige om, hvad det vil sige at have klare mål, men jeg synes da, at det er vigtigt at have det fælles udgangspunkt
Eyvind Vesselbo (V), 2008-06-03:
Det, der netop er min konklusion på den her debat om dette beslutningsforslag, er, at der selvfølgelig skal opsættes nogle mål.
Det siger ministeren også.
Og som hr. Steen Gade sagde, er det jo helt tydeligt, at man ikke går ind for, at der skal opsættes uklare mål.
De andre ting, som hr. Per Clausen nævner, vil jo også indgå i sådan en bæredygtighedsstrategi.
Jeg prøvede før at sige, at de formuleringer, som ligger i sådan et beslutningsforslag, kan fortolkes på forskellig måde, og derfor vil det være fuldstændig forfejlet af mig at stå her og sige på forhånd, hvad der vil være indholdet i de sætninger, der skal realiseres.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-06-03:
Nu er det selvfølgelig en meget, meget klar og stærkt formulerende hr. Per Clausen, der udtaler sig om økonomi og siger, at man må nøjes med 1 mia. kr.
Jeg er klar over, at 1 mia. kr. i Enhedslistens budget stort set ikke er at regne for noget - det er jo småpenge i den forbindelse.
Så jeg mener bestemt ikke, at man skal skamme sig.
Men vi har i modsætning til hr. Per Clausen selvfølgelig den politik, at vi prøver at sikre, at der er en sammenhæng mellem vores indtægter og udgifter, og det kan selvfølgelig nogle gange være en lidt ubehagelig oplevelse, men det er den måde, som regeringen fører politik på.
Benny Engelbrecht (S), 2008-06-03:
Jeg er glad for, at ministeren tilkendegiver, at man vil se positivt på, hvis der kommer henvendelser fra private fonde.
Der er ikke nogen tvivl om, at det besøg, som ministeren har foretaget i området ved Fiil Sø, har betydet noget og helt sikkert også har sat fokus på det her.
Det vil jeg gerne starte med at rose.
Men jeg vil også gerne spørge, om ministeren eller ministeriet har været i dialog med nogle af de potentielle investorer, der kunne være tale om i forbindelse med et projekt af den her karakter, og ikke mindst, om man har været i dialog med de nuværende ejere af Fiil Sø, som, efter de indikationer, som er blevet givet i pressen i hvert fald, synes at være interesserede i at afstå området til et naturgenopretningsprojekt.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-06-03:
Jeg vil gerne komme med den tilståelseserklæring her i dag, at jeg ikke er ekspert i rottebekæmpelse.
Ej heller er jeg ekspert i, hvordan man helt præcist bedst gør det.
Det er også derfor, jeg mener, at den erfa-gruppe, der nu skal belyse fordele og ulemper, må komme med sine anbefalinger.
Jeg vil så se fordomsfrit på dem, for det kan da godt være en mulighed, men det, som også er problematisk, er jo, at vi nu skulle indføre noget, som er med til at begrænse kommunernes selvbestemmelsesret.
Det er jo det andet meget vigtige argument.
Jeg mener nu engang, at det må være kommunerne, der som driftsherrer har kloakområdet under sig, som også beslutter, hvordan man bedst gør det.
Steen Gade (SF), 2008-06-03:
Tak for svaret her, for jeg forstår så, at vi, når vi har nogle flere driftserfaringer, kan kigge på det - det tror jeg nok at man har, men o.k., ministeren vil have mere, og ministeriet vil have mere - så det var den gode del af det.
Jeg vil så bare spørge ministeren, om ministeren har nogle bud på, hvornår det der forløb, hvor vi har så mange driftserfaringer, at ministeriet kan arbejde videre med det, så kan komme til at ligge.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-06-03:
Som jeg sagde, er jeg ikke ekspert i rottebekæmpelse endnu, men jeg ved jo, at der pågår en stor debat, og jeg har også modtaget mange mails om selv samme tema.
Jeg vil selvfølgelig nu benytte mig af muligheden for at danne mig et fuldstændigt overblik over det.
Vi taler vel om, at vi skal se de forsøg, der er i gang i de kommuner, der er i gang, i et lidt længere perspektiv, men et endeligt antal måneder eller år vil jeg ikke give.
Men det er ikke en lang årrække, det vil jeg da gerne sige her i dag.
Det er da noget, vi kan se på i løbet af kort tid.
Og hvad er kort tid så?
Ja, det må jo give mening alt efter, hvornår erfagruppen kommer tilbage med sin rapport.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-06-03:
Det er jo et år siden, vi havde den her sag til behandling, og derfor er det med lidt forundring, jeg hører den måde, man afviser tingene på fra ministerens side.
Jeg går virkelig ud fra, at der har været arbejdet med tingene, og at man også har prøvet at få de oplysninger, som man sådan set ønsker.
Det kan da ikke være rigtigt, at man ikke har arbejdet videre med et forslag, der blev behandlet, og som man dengang sagde nogle ting om.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-06-03:
Selvfølgelig har man arbejdet videre med det, men det, som jeg også har sagt i min tale her i dag - ud over faktisk at vise en imødekommenhed over for at lade mig inspirere af de erfaringer, der kommer, hvilket jo sådan set er sund fornuft – har baggrund i, at jeg ved, hvor meget også Socialdemokratiet går op i det lokale selvstyre.
Jeg sagde, at skal man gå ind og lave noget, der strider mod den kommunale selvbestemmelsesret på kloakområdet, skal man først beslutte, om det er en fornuftig ting at gøre det.
Men det betyder da ikke, at man ikke kan se på de gode argumenter og erfaringer, der kan komme.
Jeg er opmærksom på, at der er mange forsøg i bl.a. Københavns Kommune og i andre kommuner, men som jeg har sagt før, er jeg ikke ekspert i rotter, ej heller er jeg rottefænger.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-06-03:
Der er miljøet, sundheden og alle de andre ting, som vi støder på, når vi taler om rotter i al almindelighed.
Og der er den måde, de bliver fremstillet på, altså hvor farligt det kan være med rotter.
Derfor kan det da ikke være så ligegyldigt, at man sådan set siger, at det kommunale selvstyre gør, at vi ikke kan gå ind og kigge på de konsekvenser, der er, dvs. få lavet nogle forskellige forsøgsordninger og den slags ting.
Det har da stået ministeren frit for at kunne tage fat på opgaven på den måde.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-06-03:
Det er jo netop også derfor, jeg siger, at Københavns Kommune netop har igangsat et forsøg med installering af rottespærrer til en værdi af 10 mio. kr., hvad der for mig at se er tegn på, at vi fortsat mangler et fornuftigt datagrundlag.
De har så sat et forsøg i gang til 10 mio. kr.
– al ære og respekt for at Københavns Kommune har gjort det - og det synes jeg selvfølgelig også vi skal se noget mere konkret på.
Og når det så måtte komme frem, kommer vi tilbage til den reelle politiske debat, nemlig om man så skal tvinge noget igennem over for kommunerne, eller om man skal lade kommunerne selv bestemme, hvordan de vil sikre deres eget kloaknet.
Det er ikke det, jeg i bund og grund svarer på her i dag.
Jeg tillader mig blot at sige, at jeg da ser fordomsfrit på de forsøg, der måtte være med rottespærrer.
Alt andet ville da være mærkeligt.
Steen Gade (SF), 2008-06-03:
Ja tak.
Jeg kan begynde med at rose ministeren.
Afvisningen var pænere og klogere formuleret end hans forgængers for 1 år siden, så det kan være, at man skal tage det om 1 år igen, men afvisningen var der jo.
Det, jeg slet ikke forstår i ministerens afvisning, er påpegningen af ondets rod.
Det her forslag går jo lige præcis til ondets rod, i den forstand at man laver rottespærrer.
Dermed får man rottefri områder, og dermed sikrer man, at kloaksystemet ikke bliver nedbrudt af rotter, der gnaver sig ind i kloakkerne.
Jeg er simpelt hen bare forundret over, at ministeren kan sige, at han vil gå til ondets rod, og at det er at vedligeholde kloaksystemet, når det her forslag lige præcis handler om, at kloaksystemet kommer til permanent at være i en situation, hvor det ikke bliver yderligere nedbrudt af rotteangreb.
Benny Engelbrecht (S), 2008-06-03:
Det er blot for at konstatere, at det er oplagt, at vi med den melding, der kommer fra ministeren, så også må anse det for et projekt, som ministeren finder værende af værdi.
Det er klart, at det er et stort projekt, men det er også et projekt, som dog har en naturmæssig interesse og værdi.
Nu vil jeg ikke tage sorgerne på forskud, men jeg kan sige, at vi i Socialdemokratiet har samme holdning, nemlig at hvis vi kan finde investorer, som vi kan gå sammen med om det her, så vil det være noget, som vi også vil bakke op om.
Spørgsmålet er naturligvis, om ministeren også vil være med til at facilitere, at parterne kan mødes, om jeg så må sige, for det er dog en af de ting, som ministeren har som et særligt privilegium at kunne gøre.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-06-03:
Nu vil jeg gerne understrege, at det jo ikke er et ejendomskontor, vi har på Højbro Plads.
Det er ikke sådan, at vi sætter mulige lodsejere sammen for at sidde og diskutere mulige projekter.
Jeg mener ikke, at det er noget, som en miljøminister skal facilitere.
Men adspurgt om, hvorvidt jeg kunne overveje et partnerskab, kan jeg svare, at det kunne jeg godt, men ikke et partnerskab, der koster 300 mio. kr.
Det er et meget, meget lavere beløb, der er tale om, og der giver det selvfølgelig også mening at se på, om man så kan bidrage på en måde, som vil skabe nogle gode og flotte naturoplevelser i området omkring Fiil Sø, for jeg er helt opmærksom på, at der er nogle unikke muligheder i det område, men blot ikke noget, der legitimerer, at man skal bruge 300 mio. kr. på at erhverve det.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-06-03:
Her er et beslutningsforslag om at genoprette Fiil Sø og omgivelser.
Man kunne sige, at det måske i nogle tilfælde kunne være en god idé at genoprette Fiil Sø og omgivelser.
Men hvis man skal tage en beslutning om det, skal man lægge det ind i en prioritering - en prioritering af de økonomiske midler, der er til rådighed, men samtidig også en prioritering af den indsats, der skal gøres for naturen og miljøet.
Der vil jeg sige, at lige netop her falder Fiil Sø lidt uden for de rammer, også de økonomiske rammer, fordi det er et meget stort og dyrt projekt.
Hvis man skulle vælge at gøre noget vedrørende Fiil Sø uden at gøre det i et partnerskab, som ministeren var lidt inde på, ville det blive rimelig dyrt, og det ville sluge så mange penge, at man måtte sige nej til en lang række andre gode projekter.
Der har vi prioriteret de naturgenopretningsprojekter, som har haft en stor indflydelse på naturen og miljøet i forbindelse med udvaskning til vandmiljøet.
Så derfor er det også vigtigt, at vi sætter ressourcerne af til de mange, mange gode projekter, som er rundtom i landet.
Derfor kan vi ikke støtte det her forslag, men det betyder jo ikke, at det her ikke kan blive til noget i en eller anden form, og som ministeren sagde i debatten for et øjeblik siden, må det bare lægges ind i nogle andre rammer.
Nogle private kunne indgå i et privat-offentligt partnerskab.
Men selvfølgelig skal de midler, der skal stilles til rådighed, igen prioriteres, i forhold til hvilken indsats og hvilken påvirkning de har på naturen og miljøet.
Derfor er det sådan set ikke, fordi det ville være et dårligt projekt at genoprette Fiil Sø og omgivelser,
men det ligger bare ikke lige inden for den måde, vi ville prioritere på i Venstre, for vi vil gerne have mest natur og miljø for pengene.
Ib Poulsen (DF), 2008-06-03:
Om vi ser på Åmosen eller på Fiil Sø, så vil vi gerne have de naturgenopretningsprojekter, såfremt der er den folkelige opbakning til dem.
Derfor har Dansk Folkeparti også været med til at udmønte bl.a. 558 mio. kr. af miljømilliarden til naturprojekter.
Det viser netop, at vi gør noget på området.
Vi taler ikke kun om det.
Vi lægger ikke kun op til et enkelt stort projekt, men vi gennemfører projekter rundtomkring i landet.
Vi tror på, at på sigt bliver genoprettelsen af Fiil Sø et projekt, som kan flyve, men lige nu må vi nok sige, at 250 mio. kr., som man skønner at projektet vil koste, er lidt uden for rækkevidde.
I hvert fald ved Dansk Folkeparti ikke, hvor pengene p.t. skulle komme fra, men det er klart, at det er et spændende område, som før i tiden har været en stor sø, men som i dag er skrumpet ind til 100 ha.
Dermed ikke være sagt, at søen er helt forsvundet.
Det er et projekt, som vi opfordrer alle interesseorganisationer til at arbejde videre på.
Det skal vi nok høre mere om i de kommende år, og det bliver spændende at se, hvor meget bl.a. kommunen vil gå ind i det som partner, og der er måske også fonde, som kan have interesse i at få det her oprettet.
Det et godt initiativ, og jeg er sikker på, at det kommer på langt sigt, men lige nu må jeg sige, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte at bruge 250 mio. kr. til dette projekt.
Dansk Folkepartis prioriteringsliste ser anderledes ud.
Steen Gade (SF), 2008-06-03:
I SF er vi meget begejstret for at udnytte den mulighed, der nu er for at få det, vi kalder naturgenopretning af Fiil Sø.
Det er jo, fordi det er en af de store fejldispositioner, vi har foretaget før, nemlig da vi afvandede den.
Frem og tilbage er lige langt og koster en forfærdelig masse penge.
Man kan diskutere, hvad vi har fået ud af det i mellemtiden.
Det er lidt som med Skjern Å-projektet, og det har lidt perspektiv og omfang som Skjern Å-projektet.
Ministeren siger, at naturpengene - som vi nu af en eller anden grund kalder miljømilliarden, men som er 250 millioner kroner om året - kun skal bruges der, hvor man får mange formål dækket samtidig, altså både næringsstofoptagelse og forskellige andre naturhensyn.
Det er jo sådan set fair nok, at ministeren siger det.
Problemet er, at så falder et projekt som det her jo væk.
For det er jo helt rigtigt, at det ikke er kvælstofoptagelse, der kan være drivkraft i dette projekt.
Hvis et flertal herinde i Folketinget ikke kan se, at den chance, vi har med Fiil Sø, skal udnyttes, så mener jeg altså virkelig, at vi mister noget.
I modsætning til sidst, da vi diskuterede det, så er det i den nuværende situation sådan, at ejendommen er til salg, og at man i hvert fald fra pressen ved, at Aage V. Jensens Fonde har givet et købstilbud.
Det vil jo altså sige, at vi står i en situation, hvor jeg synes, at det mest interessante i alt det, vi kan diskutere her i dag, er det, som miljøministeren sagde om at være villig til at finde en model for samarbejde.
Det handler om, hvorvidt Miljøministeriet aktivt vil være fødselshjælper for en model, hvor vi får lavet naturgenopretning her.
Jeg vil godt udfordre miljøministeren til at komme på talerstolen en gang til, for jeg synes faktisk, det er en kæmpe chance, vi har, som ikke må mistes.
Der kunne jo også være andre, der ville købe Fiil Sø, og som ikke vil lave naturgenopretning osv., så vi ikke får det kæmpe løft af naturen i det område, der ligger her.
Det er jo erhvervsudvikling i en del af Jylland, det er turistindustri osv.
Det er altså en perle, som ligger på niveau med Skjern Å, der er mulig at få her.
Så vidt jeg ved, bliver Skjern Å i dag besøgt at 100.000 turister, og det er jo et tal, der vil stige ganske voldsomt i de kommende år.
Fiil Sø ligger lige så godt til.
Jeg vil rette en appel til miljøministeren om at gå aktivt ind i den her sag.
Og jeg taler altså ikke om at komme med 300 mio. kr.
Jeg taler om at komme med et beløb, der har betydning, og som kan facilitere, at vi får lavet en sådan model.
Chancen er der jo måske i disse måneder - og derfor kan man sige, at forslaget virkelig er velplaceret i tid.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-06-03:
Fra konservativ side er vi også positive i forhold til intentionerne om at genoprette Fiil Sø og det arbejde, der ligger der.
Jeg vil nu sige, at som beslutningsforslaget ligger her, kan vi ikke støtte det.
Det, der er meget belejligt, er jo, at vi fra konservativ side har stillet krav om, at den nuværende miljømilliard bliver videreført, og hvis hr. Steen Gade undrer sig over, at vi kalder det miljømilliarden, så er det jo, fordi den strækker sig over 4 år, og 4 x 250 mio. kr. jo giver 1 mia. kr.
Så hvis det skulle undre hr. Steen Gade, så var der så en forklaring på det.
Men vi er altså indstillede på, at den milliard skal bruges meget klogt.
Vi er indstillede på at se, om der bl.a. via partnerskaber kan skabes nogle ting, også i forbindelse med Fiil Sø.
Men der er jo mange genopretningsprojekter derude i landskabet, som er relevante, og derfor skal det selvfølgelig ses i den helhed.
Vi har bl.a. selv fremhævet et projekt i forbindelse med Åmosen, som jo også har en stor kulturhistorisk værdi, og sådan tror jeg vi alle sammen har nogle områder, vi brænder for, og som vi mener er relevante med hensyn til naturgenopretning.
Så der er ingen tvivl om, at der ligger gode intentioner bag dette forslag fra Enhedslisten.
Vi kan ikke støtte det, men er villige til at se på de mange forskellige muligheder, der ligger.