runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-12-14:
Nu er det jo således, at ministeren tidligere har udtalt, at der ikke sker en udbygning af den kollektive trafik, inden betalingsringen indføres.
Og det har også tidligere været fremme, at taxaerne ikke bliver fritaget og skal betale.
Så det er ikke nogle postulater, jeg bare finder på eller noget, jeg bare kommer med.
Det er noget, som er kommet frem fra regeringens side.
Men det er da helt fint, hvis ministeren er enig med mig i overvejelserne om at ændre disse forhold.
Det allerfineste ville selvfølgelig være, hvis ministeren helt ville droppe betalingsringen.
Det ville der være mange der ville have stor glæde af.
Men så vil jeg godt frem til, at taxaer jo er en meget mobil transportform i forhold til så mange andre transportformer inden for den kollektive trafik.
Der bliver betalingsringen jo meget konkurrenceforvridende for taxaerhvervet, ved at de skal betale, mens andre dele – busser, tog osv. – ikke skal betale.
Det er meget konkurrenceforvridende for taxaerhvervet, og det vil derfor blive dyrere at bruge taxaerne.
Hvem mener ministeren skal betale den her fordyrelse?
Er det taxavognmændene, der må punge ud, eller er det forbrugerne af de pågældende taxaer?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-12-14:
Jeg beundrer simpelt hen hr. Flemming Damgaard Larsens evne til ikke at lytte og blive ved med at stille det samme spørgsmål på en anden måde.
Jeg tror, at jeg for mindre end 1½ minut siden meget præcist sagde: Der er et problem med taxaerne, når vi taler trængselsafgift.
Jeg ved ikke, hvordan det skal løses nu, men jeg erkender, at der er et problem, og det vil jeg løse i samarbejde med erhvervet.
Derfor er det umuligt for mig at forholde mig til de postulater, som spørgeren kommer med nu her, da jeg ikke kender svaret på, hvordan vi indretter trængselsafgiften for taxabranchen.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-12-14:
Jeg er da meget tilfreds med, at mit spørgsmål her har givet anledning til, at ministeren er kommet i tvivl om politikken på området.
Derfor vil jeg stille et sidste spørgsmål til ministeren, og det er, om ministeren opfatter taxabranchen som en del af den kollektive trafik.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-12-14:
Jeg bliver nødt til sige til hr. Flemming Damgaard Larsen, at jeg ikke tror, der findes nogen citater, hvor jeg har udtalt mig om taxaer og om, hvad de skulle, og hvad de ikke skulle, for jeg ved det ikke endnu.
Det kan have været en drøm, hr. Flemming Damgaard Larsen har haft, men jeg tror ikke, der findes reelle citater.
Så vil jeg sige, at taxaer er en væsentlig del af det, der gør, at en storby, ja, i det hele taget et samfund, kan fungere, og derfor skal der selvfølgelig også findes en ordentlig, fornuftig løsning for dette erhverv i forbindelse med en trængselsafgift.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-12-14:
Jeg har ikke flere spørgsmål.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-12-14:
Hvor mange arbejdspladser er regeringen villig til at tabe de kommende år som konsekvens af en forhøjelse af energiafgifterne?
Tak til formanden.
Hvor mange arbejdspladser er regeringen villig til at tabe i de kommende år som konsekvens af en forhøjelse af energiafgifterne?
Martin Lidegaard (RV), 2011-12-14:
Regeringen fremlagde den 25. november energiudspillet »Vores Energi«, som skal fremtidssikre det danske samfund ved at omstille dets energiog transportsystem, så det bliver baseret på 100 pct. vedvarende energi i 2050.
Når »Vores Energi« er fuldt udrullet i 2020, vil det koste 5,6 mia. kr., og det skyldes først og fremmest, at vi mister en del af de 35 mia. kr., der årligt strømmer ind i statskassen fra afgifter på kul, olie og gas.
Jeg vil modsat sige, at vi med stor sandsynlighed står over for en endnu højere pris, hvis vi lader stå til og ikke gør noget.
Det bekræftes fra flere sider af både OECD og Det Internationale Energiagentur.
At starte en grøn omstilling nu kan sammenlignes med en forsikring: De investeringer, vi foretager, er en forsikringspræmie, som vi betaler for ikke at blive ramt at de kraftige prisstigninger og prisudsving på fossil energi, som vi forventer i fremtiden.
Energiagenturet forventer, at olieprisen kan stige til 150 dollar pr. tønde inden for de næste 3 år, hvilket er en stigning på ca. 50 dollar i forhold til i dag.
Konsekvensen kan aflæses på virksomhedernes bundlinje med det samme.
Øgede afgifter og tariffer vil kunne påvirke beskæftigelsen negativt på længere sigt.
Det er jo de energitunge og konkurrenceudsatte virksomheder, der er i risikogruppen, når vi øger energiudgifterne.
Det er regeringen naturligvis opmærksom på, og netop derfor har vi i udspillet taget vidtgående hensyn til erhvervslivet generelt og de energitunge virksomheder i særdeleshed.
Lad mig bare nævne en række af de ting, vi gør.
Vi etablerer en ny ordning, der sikrer tilskud til virksomhederne, og jeg tror, at jeg nævner resten lidt senere.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-12-14:
Tak for det.
Med finansloven indføres der en NOx-afgift, og med energiudspillet er der tale om, at vi konverterer fra anvendelse af kul til biomasse i de store byområder.
Er det således, at ministeren har foretaget beregninger af, hvad det kommer til at koste af danske arbejdspladser?
Martin Lidegaard (RV), 2011-12-14:
Nu er den nye NOx-afgift ikke en del af det samlede energiudspil, som spørgeren ønsker at få oplysninger om.
Det, der er interessant her, er, at i forhold til det tidligere udspil, som den tidligere regering kom med på energiområdet, er det her faktisk mere gunstigt for erhvervslivet.
Regeringen har taget initiativ til en helt ny pulje, hvorfra der kan gives tilskud til energieffektiviseringer og omlægninger af energiforbruget i de private virksomheder, som kunne forventes at blive ramt af det her, så vi opnår en varig forbedring af konkurrenceevnen og dermed flere danske arbejdspladser og job.
Det er også baggrunden for, at Dansk Industri og Dansk Erhverv støtter vores forslag.
Det er, fordi det er et afbalanceret forslag, der netop har til hensigt at styrke dansk konkurrenceevne på både kort og længere sigt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-12-14:
Der er set meldinger fra hele landet, ikke mindst fra den tunge industri, Aalborg Portland og en lang række andre virksomheder, herunder også gartnerierne, som har peget på, at det her vil koste mellem 5.000 og 6.000 arbejdspladser.
Hvad mener ministeren om det?
Martin Lidegaard (RV), 2011-12-14:
Regeringen er i løbende dialog med alle de virksomheder, der er bekymrede over energiudspillet.
Vi har netop fritaget dem med tung proces.
På tilsvarende vis er vi i en dialog med danske gartnerier, og vi håber jo på, at vi kan få et bredt forlig bl.a. med spørgeren, sådan at vi i fællesskab kan sikre alle de erhverv, som vi også skal leve af i Danmark i fremtiden, men det er selvfølgelig noget, der kræver en bred og velvillig indsats fra alle partier i Folketinget.
Kim Christiansen (DF), 2011-12-14:
Jeg er da enig i, at det skal være klogt; det, man foretager sig i politik, skal vel altid være begavet.
Ministeren siger så, at pengene skal være der, men er der opstået en ny viden, efter at man har fået ministerbilerne?
For den viden måtte man jo sådan set også have ligget inde med før, også i valgkampen, altså at der den 1. januar måske ikke var penge til at give de her lempelser i billetpriserne på op til 40 pct., som hr. Villy Søvndal prydede Københavns bybusser med at ville.
Så der er jo ikke noget nyt i, nogen ny viden i det, at der mangler penge, og derfor undrer det mig, at ministeren nu siger, at der ikke er tale om løftebrud, men at man først lige skal finde pengene.
Så løftet bliver altså indfriet, det bliver bare ikke i forhold til det, man havde lovet, men det bliver så måske om 3, 4, 5 år, når man nu engang får bøvlet en betalingsring på plads, hvis man gør det.
Astrid Krag (S), 2011-12-14:
Nu er det altså ikke mig som minister, der i detaljer er inde at tilrettelægge, hvordan man vælger at indrette sundhedsvæsenet i det udførende led, ikke på det her område, og ikke på nogen andre områder, og det tror jeg faktisk, ud over at jeg ville få umanerlig travlt, hvis jeg skulle det, så også ville være rigtig ærgerligt i forhold til at sikre den faglighed, som jo skal være det, der ligger til grund for den måde, vi indretter vores sundhedsvæsen på, fordi det simpelt hen også er det, der sikrer, at vi får den bedste ressourceudnyttelse og det bedste resultat for borgerne.
Så jeg synes nu sådan set nok, at jeg har nævnt nogle ting, nogle af de skibe, vi har sat i søen for at rette op på den udvikling, vi har set inden for svangreomsorgen under den borgerlige regering, altså hele det fokus på at sørge for at have nogle økonomiske incitamenter, der, hvad kan man sige, ikke belønner genindlæggelser, altså hvor det ikke økonomisk belønnes, at man efter en fødsel så bliver genindlagt med et lille barn, som er dehydreret eller underernæret.
Det skal forebygges, og det skal det for den enkelte families skyld, og det skal det også, fordi det for os som samfund er for dyrt med de genindlæggelser.
Så det er da en meget grundlæggende ting at tage fat på at sørge for, at vi får nogle andre incitamenter i vores sundhedsvæsen.
Så er der hele spørgsmålet om fremover at have en bedre monitorering, så vi kan sætte ind, når vi kan se, at der er nogle ting, der går skævt, så vi kan sørge for at få knækket kurven, inden den bliver for stejl og går for højt op.
Så vil jeg sige, at jeg med hensyn til det her med at have de her opdaterede anbefalinger i hånden og sætte sig ned med to parter, de to afgørende parter, kommunerne og regionerne, som inden for den sidste uge har vist sig så ivrige på det her område, faktisk har meget høje forventninger til, hvad vi kan få ud af det.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-12-14:
Altså, fru Anne Baastrup taler for fru Anne Baastrup, og jeg taler for regeringen, og jeg er meget optaget af, at transportpolitikken kommer til at foregå på en ordentlig og en fornuftig måde.
Jeg er også optaget af, at det, der står i regeringsgrundlaget, nemlig at vi gerne vil en bedre og en mere effektiv og en billigere kollektiv trafik, kommer til at ske, og når vi taler takstnedsættelser, så er det ud fra den præmis, som jeg gav før, nemlig at pengene skal være der, og at det skal være kloge takstnedsættelser.
Astrid Krag (S), 2011-12-14:
Jeg tror bare, at jeg vil henholde mig til, at ordføreren selv i sin første replik til mig kvitterede for, at det sådan set er ganske fornuftigt, at man lader fagligheden veje tungt i det her.
Når vi snakker om opgavevaretagelse her, er det jo et spørgsmål om en faglig vurdering af, hvilke faggrupper der kan løse hvilke opgaver, og hvor man har den kapacitet, der i øvrigt skal til, når vi snakker om sådan noget som fødsler, som jo også har en eller anden geografisk udbredelse, og som stiller nogle krav til, hvad der skal være af kapacitet.
Så det vil jeg holde fast i, altså at det er meget svært at politisere over det.
Målet må være, at vi ikke skal have de her genindlæggelser, og at vi ikke skal have, at der ikke bliver fulgt op på og efterlevet de anbefalinger, der kommer fra Sundhedsstyrelsen.
Mange af de problemer, vi ser, og som ordføreren også selv remsede op før, ville jo ikke være der, hvis man efterlevede de anbefalinger, der er.
Nu kommer der opdaterede, nye anbefalinger fra Sundhedsstyrelsen, og det er et rigtig godt afsæt for at forpligte parterne, som jo begge i den her sammenhæng har meldt sig meget tydeligt på banen.
Sophie Løhde (V), 2011-12-14:
Mener ministeren, at kommuner og regioner i dag leverer en god og sammenhængende svangreomsorg, og hvilke initiativer vil ministeren eventuelt tage for at forbedre den?
Astrid Krag (S), 2011-12-14:
Vi har jo desværre i de seneste år set en kedelig udvikling hen imod flere ambulante kontakter og genindlæggelser i den første tid efter fødslen, bl.a., som vi også har været inde på, grundet ernæringsproblemer og dehydrering, en rigtig, rigtig dårlig start for den nyfødte og for den nye familie.
En statusrapport fra Sundhedsstyrelsen fra marts i år viser, at man i regioner og kommuner ikke tilbyder den familie- og fødselsopfølgning efter fødslen, som er anbefalet af Sundhedsstyrelsen.
Så nej, jeg synes ikke, at kommuner og regioner i dag leverer en tilfredsstillende svangreomsorg.
Hvad vil jeg så gøre ved det?
For det første har vi i regeringsgrundlaget bebudet et udvalgsarbejde vedrørende struktur og incitamenter i sundhedsvæsenets økonomistyring, herunder afregningspriserne.
Formålet er bl.a. at give et incitament til en forebyggende indsats i kommuner og regioner.
Gravide og nybagte familier er jo som udgangspunkt ikke syge, men det kan de blive, hvis sundhedsvæsenet ikke leverer en ordentlig forebyggende indsats.
Så det skal der være et incitament til.
For det andet vil jeg sørge for, at vi i regeringen prioriterer og følger udviklingen på svangreområdet.
Jeg vil samtidig gøre mit for at sikre, at man også i regionerne og kommunerne fastholder et ledelsesmæssigt fokus på området.
Sundhedsstyrelsen udarbejder en model for, hvordan området kan følges ved hjælp af eksisterende data.
Ud over at bidrage til et ledelsesmæssigt fokus, ja, så giver det også muligheden for at sætte ind rettidigt, såfremt udviklingen ikke går i den forventede retning.
Her tænker jeg bl.a. på, at kurven over antallet af nyfødte børn, som oplever dehydrering, skal knækkes; den udvikling skal vi have vendt.
For det tredje er Sundhedsstyrelsen, som jeg har nævnt et par gange, jo ved at lægge sidste hånd på en opdatering af anbefalingerne for svangreomsorgen, hvor fokus er på at sikre et tilstrækkeligt sikkerhedsnet under familien den første tid efter fødslen, og når de anbefalinger ligger klar, vil jeg, som jeg også sagde tidligere, sætte mig ned sammen med kommunerne og regionerne og drøfte en realisering af de anbefalinger.
Som jeg også sagde før, har jeg i lyset af den sidste uges meldinger fra begge parter en klar forventning om en konstruktiv dialog, hvor parterne også er villige til at tage deres ansvar på sig. Det er jo beklageligt, at man kan fremvise de tal, som man kan, i forhold til svangreomsorgen.
Det er et problem, jeg har arvet fra den tidligere regering, kan man sige, men jeg er sikker på, at jeg i samarbejde med regionerne og kommunerne nok skal få svangreomsorgen tilbage på ret kurs.
Sophie Løhde (V), 2011-12-14:
Jo, hun vil gerne være med til at give nogle incitamenter og følge området, og så kommer der nogle nye anbefalinger
Der er allerede nogle eksisterende anbefalinger, men man kunne sige, at vi ville komme langt, hvis bare de eksisterende anbefalinger rent faktisk blev fulgt.
Så jeg synes ikke, det var meget, der var fra ministeren, når det kommer til at udvise handling.
Men som det sikkert også er ministeren bekendt, er antallet af fødesteder i Danmark jo på kraftig retur, og dermed er der også langt flere kvinder, som i dag og fremover får meget langt til deres fødested.
Det er jo ikke alle, der ligesom f.eks. ministeren selv kan bo i Københavnsområdet, hvor der snart sagt ligger et sygehus på hvert andet gadehjørne, i hvert fald i sammenligning med, hvordan det er i det jyske.
Jeg vil derfor gerne spørge ministeren, om ministeren mener, det er en hensigtsmæssig måde at bruge tiden på for sygehusenes jordemødre, og herunder om det er hospitalernes jordemødre eller de nybagte mødre, som ifølge ministeren for fremtiden skal tage de mange og lange ture frem og tilbage mellem hjem og sygehus.
Louise Schack Elholm (V), 2011-12-14:
Er ministeren indstillet på at indgå i en dialog for at sikre, at de her kvinders skilsmisse også bliver anerkendt i de lande, de rejser til?
Sophie Løhde (V), 2011-12-14:
Jeg er jo lidt ked af, at jeg ikke kan få et nærmere svar på bare nogle af de spørgsmål, som jeg forsøger at stille.
Som sagt har jeg stor forståelse for, at ministeren selvfølgelig ikke kan sidde og vurdere samtlige faglige aspekter i forhold til et givent område, men ministeren må jo alligevel som minimum have bare en politisk holdning til, hvordan man kunne overveje at se på nogle områder: hvad der kunne gøres bedre, hvordan man kunne overveje at gøre det bedre osv. osv.
Man kan jo ikke parkere ethvert svar her i Folketingssalen, med henvisning til at man må bede om en nærmere redegørelse fra Sundhedsstyrelsen, før man kan komme tilbage i Folketingssalen.
Så mener ministeren med sine politiske briller, at det forslag, som Kommunernes Landsforening er kommet med, er fuldstændig og helt og aldeles risikabelt for Sundhedsstyrelsen at begynde at se nærmere på i forbindelse med dens videre arbejde med at revurdere anbefalingerne på området?
Tak, formand.
Jeg er udmærket opmærksom på, at ministeren selvfølgelig ikke kan detailtilrettelægge.
Men jeg må endnu en gang spørge ministeren, om ministeren ikke som minimum har en holdning til, om det er en hensigtsmæssig måde, jordemødrene bruger deres tid på, nemlig ved at pendle frem og tilbage med store afstande mellem sygehuset og de hjem, hvor mødrene bor, herunder hvem ministeren mener i fremtiden skal pendle mellem de her store afstande.
I valgkampen skortede det i hvert fald ikke på holdninger, heller ikke fra ministeren og hendes parti og fra Socialdemokraterne, som jo var ude at love bedre forhold for de fødende.
Der skulle bl.a. gives en garanti for hjemmebesøg og ret til overnatning efter fødslen.
Vil ministeren leve op til det løfte?
Eller skal det føres på den efterhånden lange liste over løftebrud?
Endelig vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren er enig i, at det økonomisk er helt tåbeligt, at man i dag sender nybagte mødre og børn så hurtigt hjem efter fødslen, når alle tal viser, at antallet af indlæggelser inden for de første 30 dage af barnets liv stiger?
Astrid Krag (S), 2011-12-14:
I forhold til antallet af genindlæggelser tror jeg sådan set, sådan har jeg hørt det i dialogen her, at vi er enige om, at hvis man fulgte Sundhedsstyrelsens anbefalinger, er det et af hovedgrebene til at få nedbragt antallet af genindlæggelser.
At de anbefalinger ikke efterleves, er jo et problem, som man kan sige lander både på regionernes bord og på kommuners bord.
Det er jo et rigtig oplagt afsæt til, at jeg sætter mig ned sammen med kommunerne og regionerne og får taget en forpligtende snak om, hvordan vi får vendt det her, for den udvikling, vi har set inden for svangreomsorgen og i antallet af genindlæggelser inden for de seneste år, er utilfredsstillende for alle parter.
Jeg vil fastholde, at det ikke er mig, der skal stå her og detailstyre, hvordan man skal tilrettelægge f.eks. de samtaler, som Sundhedsstyrelsen anbefaler skal finde sted med både jordemødre og sundhedsplejersker i den umiddelbare tid efter en fødsel.
Det er ikke mig som sundhedsminister, der skal stå og detailstyre det.
Med hensyn til det udspil, som jeg går ud fra at der blev henvist til, der hedder »Flere børn og tryghed for nybagte forældre«, er der jo en del af elementerne derfra, der allerede er realiseret eller er i gang med at blive realiseret.
Resten indgår jo i det videre arbejde med at sikre en rigtig god svangreomsorg for alle i Danmark.
Sophie Løhde (V), 2011-12-14:
Jeg synes, det er pudsigt, at ministeren i dag ikke synes, at det økonomisk er helt tåbeligt, at nybagte mødre og nyfødte børn sendes så hurtigt hjem for derefter for en stor dels vedkommende at blive genindlagt efterfølgende.
Jeg tillod mig bare at referere til de udtalelser, som ministeren selv kom med, dengang ministeren ikke var minister, men hvor hun som ordfører rigtig gerne ville vinde et folketingsvalg.
Men der er så åbenbart sket nogle nye ting.
Jeg må forstå ministerens svar på den måde, at ministeren tager afstand fra sine egne udtalelser fra valgkampen, og dernæst, at Socialdemokraternes og SF's løfter til de nyfødte og deres forældre skal skrives på den lange liste over løftebrud.
Endelig må jeg konstatere, at det forslag, man kom med, heller ikke fremgår af regeringens lovprogram.
Hvis ministeren så vil svare, som ministeren plejer at svare – vi har jo efterhånden været par gange i salen – at det er hendes opgave at konkretisere og udfylde regeringsgrundlaget,
vil ministeren så oplyse, om der er tale om en korrekturfejl, når det ikke fremgår af regeringsgrundlaget, og når forslaget ikke er kommet med?
Astrid Krag (S), 2011-12-14:
Men det er jo et problem, at vi har haft og har den stigning i antallet af genindlæggelser.
Og det er et problem, at der ikke sker de opfølgninger, der skal, når folk udskrives hurtigt.
Det er da menneskeligt meget omkostningsfuldt og tåbeligt, og det er da økonomisk omkostningsfuldt og tåbeligt, at tingene ikke fungerer.
Derfor er det også noget af det, som vi i den nuværende regering prioriterer.
Hvis man kigger på de konkrete elementer i det udspil, som spørgeren refererer til, og som jo er et udspil fra to af partierne i regeringen, er det ene element i gang med at blive behandlet i Folketinget som et lovforslag.
Det er spørgsmålet om brugerbetaling på kunstig befrugtning.
De to andre elementer er nogle, der fordrer, at vi faktisk får regioner og kommuner til at efterleve Sundhedsstyrelsens anbefalinger fra 2009.
Det er der, hvor jeg siger, at når de nye anbefalinger ligger der, og når parterne har meldt sig så tydeligt banen – både regionerne og kommunerne – er der det bedst mulige afsæt for, at de også forpligter sig på at efterleve de nye anbefalinger.
Det er noget af det, jeg vil tage med til dem.
Man kunne være lidt spydig og sige, at spørgeren som en del af den tidligere regerings magt har haft nogle år til selv at gøre noget ved det.
Fatma Øktem (V), 2011-12-14:
Er ministeren enig med sin radikale kollega fra Aarhus, viceborgmester Rabih Azad-Ahmad, i, at der er et »konkret behov« for såkaldte islamiske råd til bl.a. på baggrund af sharialov at mægle i skilsmissesager?
Tak, formand.
Mit spørgsmål lyder: Er ministeren enig med sin radikale kollega fra Aarhus, viceborgmester Rabih Azad-Ahmad, i, at der er et konkret behov for såkaldte islamiske råd til bl.a. på baggrund af sharialov at mægle i skilsmissesager?
Manu Sareen (RV), 2011-12-14:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil lige korrigere lidt, inden jeg svarer, for viceborgmesteren i Aarhus skulle, hvis jeg skal følge ordføreren, have sagt, at man skulle have islamiske råd på baggrund af sharialov – og det er på baggrund af den her artikel fra den 8. december, så vidt jeg ved.
Jeg vil bare korrigere lidt, for der står ikke noget om islamiske råd, og der står ikke noget om sharia.
Det er ikke, fordi spørgsmålet ikke er relevant, men det er bare for at korrigere, inden vi begynder at skyde vedkommende noget i skoene.
Han siger faktisk, at det ikke altid er religiøse afgørelser, som folk efterspørger, og også, at jurister og eksperter må undersøge mulighederne for sådan nogle nævn eller råd – altså ikke et ord om sharia eller islamiske råd, hvis det er den her artikel, der tales om.
Igen vil jeg sige, at han påpeger, at Mødrehjælpen tilbyder konfliktmægling og familierådslagning, og det gør statsforvaltningen også.
Vi har også retsmægling.
Det Arabiske Initiativ ved vi også har været med til at tilbyde mægling.
Så det her er bare råd og nævn, som vedkommende snakker om.
Og det, som der også står i artiklen, er, at rådgivende organer eller mæglende grupper selvfølgelig ikke skal tage kompetencen fra myndighederne.
Det eneste, de skal gøre, er at skabe forståelse – det er bare, så vi er enige.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at jeg er fuldstændig enig i, at vi ikke skal have islamiske råd eller shariaråd.
Men der er stor forskel på det, der bliver spurgt om, og det, der står skrevet.
Og den eneste mulighed, vi har for at imødekomme det og gøre noget ved det, er jo oplysning, oplysning og atter oplysning og at klæde vores socialarbejdere bedst muligt på, så de kan række en hånd ud til de familier og de kvinder, der har brug for hjælp.