Morten Østergaard (RV), 2014-04-03:
Ja til den første del, altså at moms jo er noget, forbrugerne betaler, men som opkræves af de virksomheder, der sælger det.
Men i overvejelserne om, til hvilken pris man skal udbyde sine varer, indgår der jo andet og mere, nemlig også konkurrencesituationen, og det er jo den, der er ulige, som situationen er i dag.
Det er jo velkendt eksempelvis på registreringsafgiftsområdet, at det også har betydning for den grundpris, der er for bilerne.
Så derfor kan man ikke bare som hr. Ole Birk Olesen lægge til grund, at det fører til en konkret prisstigning.
Hr. Anders Samuelsen og hr. Simon Emil Ammitzbøll har fremsat et beslutningsforslag, hvor regeringen opfordres til at indkalde til forhandlinger om en 10-årig samfundskontrakt vedrørende skatter og afgifter.
Forslaget vil ifølge forslagsstillerne kunne bidrage til at skabe job og fastholde job i Danmark.
Regeringen er enig med forslagsstillerne i, at det er vigtigt at tage initiativer, som vil øge vækst og beskæftigelse i Danmark.
Derfor har regeringen også med skattereformen fra 2012 fjernet den såkaldte iværksætterskat, som VK-regeringen indførte i 2009.
Det gør det lettere for opstartsvirksomheder at tiltrække risikovillig kapital i den kritiske startfase.
Desuden har regeringen med »Vækstplan DK« afskaffet eller reduceret en række forvridende skatter og afgifter.
Jeg kunne nævne, at den har nedsat selskabsskattesatsen og skattesatsen i virksomhedsordningen gradvis fra de nuværende 25 pct. til 22 pct., reduceret virksomhedernes produktionsrelaterede afgifter på bl.a. energi, afskaffet den vægtbaserede emballageafgift, forhøjet skattekreditten for forskningsog udviklingsaktiviteter, forhøjet virksomhedernes fradrag for hotelmomsen fra 50 til 85 pct., sikret bedre forhold for erhvervsdrivende fonde ved overtagelse af virksomheder, reduceret store virksomheders omkostninger til spildevandsafledning og sikret, at kørselsafgifter for lastbiler alligevel ikke blev indført.
Samlet set gør det, at det i dag er nemmere og billigere at drive virksomhed i Danmark, end da regeringen tiltrådte.
Regeringen er helt opmærksom på, at stabilitet er et afgørende vilkår, og derfor sigter vi fremadrettet efter ro og stabilitet om erhvervsbeskatningen.
Regeringen mener derimod ikke, at løsningen er at gennemføre et rigidt og ufleksibelt 10-årigt skatte- og afgiftsstop i lighed med den tidligere regerings, og derfor afviser vi beslutningsforslaget.
Der er flere grunde til at afvise det.
For det første vil indførelsen af et nominelt skatte- og afgiftsstop i lighed med VK-regeringens skattestop medføre en løbende
udhuling af værdien af statens indtægter fra skatter og afgifter, og det vil isoleret set forringe de offentlige finanser og vil være i strid med regeringens ambition om at sikre sunde offentlige finanser.
For det andet vil forslaget indebære, at der ikke længere kan foretages justeringer inden for skattesystemet, hvor nogle skatter og afgifter hæves for at sænke andre.
Det er uhensigtsmæssigt, da der løbende kan være behov for at tilpasse skatte- og afgiftssystemet, så det er i overensstemmelse med de konkrete udfordringer og eventuelle internationale forpligtelser.
For det tredje er det regeringens prioritet at sikre et stærkt velfærdssamfund med høj kvalitet i den offentlige service på bl.a. sundhedsområdet, børneområdet og ældreområdet.
Derfor er grundlaget i vores økonomiske politik jo, at frigjorte økonomiske midler som følge af effektivisering og modernisering i den offentlige sektor også bruges til at styrke og udvikle velfærden i modsætning til det, som forslagsstillerne lægger op til.
Regeringen kan af de nævnte årsager ikke stemme for beslutningsforslaget, men ser frem til debatten.