runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2007-04-17:
For lige at runde spørgsmålet om dyretransporter af: Det er jo ikke overraskende, at en fødevareminister, der har ansvaret for husdyrproduktion, interesserer sig for, hvordan husdyrproducenterne bliver omtalt, hvordan de behandler deres dyr osv., så derfor er det selvfølgelig naturligt, at en fødevareminister ser på området.
Men når det drejer sig om regler for transporttider osv., er det selvfølgelig noget, som justitsministeren tager sig af.
Angående landdistriktsprogrammet har vi gjort en ekstraordinær indsats i 2006, fordi der var mange opsparede midler.
Det har der sådan set været helt tilbage fra 2000, altså også før regeringen kom til, men man har opsummeret løbende, og man kan jo næsten aldrig ramme beløbet nøjagtigt.
Det var imidlertid især på økologiområdet, vi ikke fik mulighed for at bruge pengene.
Det er jo klart, at nogle skal ønske at skifte til økologisk drift, for at vi kan bruge pengene, men det er rigtigt, at her ligger der mange penge, som ikke er blevet brugt, og derfor har vi også lavet Danmarks første økologiske plan og gjort den største satsning på økologi nogen sinde.
Jeg tror, vi får brugt midlerne i den nye plan, for vi kan jo bl.a. tage ved lære af det, der blev gjort før.
Det nye program taler om, at der skal være det, man kalder LAG’er, altså nogle lokale aktionsgrupper.
Det vil sige, at befolkningerne i de enkelte kommuner skal gå sammen om at oprette lokale aktionsgrupper, som får retten til at indstille og beslutte.
De får 20 pct., og det er selvfølgelig, fordi regeringen har den holdning, at de mennesker, der bor i yderområderne i landdistrikterne, selv skal have stor indflydelse på, hvordan pengene skal anvendes.
Der sker i øvrigt det samme med fiskerifondsmidlerne.
De ligger i nær forlængelse af landdistriktsmidlerne, så generelt er det alt sammen indbegrebet af den store satsning, som regeringen gør for at styrke landdistrikterne og yderområderne.
Det er en total ændring i forhold til det gamle program, for i det nye program satses der endnu mere på vækst og arbejdspladser.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 122
Det vil jeg meget gerne, for jeg er af den opfattelse, at man altid skal suge erfaring til sig fra de mennesker, der ved noget om sagen, og det inkluderer vel også fiskere, bl.a. fiskere på Bornholm, og myndigheder, som også måtte vide
noFTTMO77.FM Page 5598
Friday, August 24, 2007 9:33 AM
Så jeg kan kun bekræfte, at vi vil søge at få alle de parter inddraget, som vi mener kan være behjælpelige med at bringe det her fremad, og vi vil selvfølgelig tage den erfaring, som de har, og suge til os og anvende den i vores løsninger.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Dorrit Knudsen (S), 2007-04-17:
I forbindelse med de undersøgelser og det svar, man nu måtte komme frem til, vil fødevareministeren så være interesseret i at indlede et samarbejde med de svenske og finske myndigheder?
Det er dem, som har foretaget en del af de her undersøgelser.
Hans Christian Schmidt (V), 2007-04-17:
Det er jo et meget kompliceret område.
Det er jo noget, der influerer meget ikke alene på miljøet, men også på fiskernes mulighed for at fiske, så alt i alt er det et meget vigtigt spørgsmål.
Så det håber jeg meget på.
Jeg er også interesseret i det, men ved udgangen af den her uge, er det seneste svar, jeg har fået, da jeg i dag spurgte, hvornår vi regnede med vi havde den.
Så der vil den komme.
Dorrit Knudsen (S), 2007-04-17:
Jeg har så et helt andet spørgsmål.
Midt i februar stillede jeg fødevareministeren et spørgsmål om spøgelsesgarn, som blot til orientering er gamle fiskeredskaber, der flyder rundt i havet.
Ved et samråd i marts måned tilkendegav ministeren, at der var et svar på vej.
Nu skriver vi så den 17. april, og jeg har stadig væk ikke fået noget svar.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om der foreligger en undersøgelse på området, om det er derfor, jeg ikke får noget svar.
Hans Christian Schmidt (V), 2007-04-17:
Jeg tror, at når man ikke rigtig mærker, at det har nogen betydning, hvor det ligger henne, er det, fordi regeringen er kendetegnet ved at arbejde fantastisk godt sammen ministerier og ministre imellem.
Men hvordan ressorterne skal fordeles, skal jeg slet ikke blande mig i.
Det er der én der beslutter, og det vil jeg simpelt hen afvente.
Hvis der sker ændringer i det, så skal jeg nok lægge mærke til det.
Men måske gav spørgeren selv svaret i begyndelsen af spørgsmålet, nemlig at man var overrasket over, hvor hurtigt det i grunden kunne lade sig gøre.
Jamen det er jo det, der er kendetegnende netop ved den her regering.
Det går stærkt, og beslutningerne bliver truffet på en fornuftigere måde, man tager sig af sagerne, så snart de bliver berørt, og ministrene arbejder godt sammen.
Så det var da faktisk et skoleeksempel på, at det går rigtig godt.
Så tak for opbakningen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-04-17:
Jeg er meget glad, for jeg forstod på det svar, jeg fik på spørgsmålet om dyretransporter, at fødevareministeren mener, at der ligger et stort ansvar hos både landmanden og transportøren for, at dyrene har en god velfærd.
Der er ingen tvivl om, at jeg tager det som et tilsagn.
Så har jeg også forstået, at der ikke er blevet brugt 1 mia. kr. på landdistriktsprogrammet, men vi finder jo nok ud af, hvor meget der er blevet brugt.
Jeg kunne forstå, at ministeren lægger op til en økologiplan, men hvad med det program, som udløber her til juni?
Hvordan har ministeren tænkt sig at det skal fortsætte?
Lene Hansen (S), 2007-04-17:
Jeg deler fuldstændig ministerens begejstring for forbrugerministerens ændring af lovgivningen.
Vi er i Nordjylland måske lidt forbavsede over, at det kunne lade sig gøre så nemt og så hurtigt, men det er vi glade for.
Og så vil jeg så spørge ministeren: Mener ministeren, at det ville kunne styrke hele vores fødevareproduktion og vores fødevarepolitik, hvis nogle flere områder blev samlet i Fødevareministeriet, så vi ikke havde den opsplitning af tingene imellem forbrugerministeren og fødevareministeren?
Hans Christian Schmidt (V), 2007-04-17:
Vedrørende skuldersår: Jeg tror, man skal passe gevaldigt på, at man ikke går for meget op i matematik, om det er type 1, 2 og 3.
Der kan selvfølgelig være nogle grunde til, at man er kommet i den situation, men generelt må jeg sige, at sådan noget som skuldersår må man håndtere.
Det kan jeg kun sige, og jeg har sagt det på slagteriets årsgeneralforsamling, og jeg vil sige, hvorhen jeg kommer, at kan man ikke styre det med skuldersår, synes jeg, man skal forsvinde ud af erhvervet.
Til det andet: Der er jo ikke noget overraskende i, at dyretransporter ikke er noget, som ligger hos fødevareministeren.
Det gjorde det heller ikke under SR-regeringen.
Altså, Justitsministeriet har området dyrevelfærd, så jeg synes, det er lidt overraskende, at man siger, at det er lidt underligt, jeg ikke har det område.
Ja, det har man sådan set aldrig haft i Fødevareministeriet.
Det ligger hos justitsministeren.
Til det tredje vedrørende det, som familie- og forbrugerministeren har meddelt, nemlig at hun vil ændre den regel, som kunne forhindre lokalt producerede produkter i at blive fordelt ud over landet,
Jeg noterede mig ministerens udtalelse i avisen FTTMO77.FM
Page 5597
Friday, August 24, 2007 9:33 AM
om, at man ikke med den her regel ville stå i vejen for Fødevareministeriets store indsats på det her område, og det er jeg selvfølgelig glad for.
Nu vil man så sige, at hele Danmark er ét område, i stedet for at det er delt op i tre eller fire områder.
Det synes jeg kun er flot, det er jeg glad for.
Lene Hansen (S), 2007-04-17:
Skal jeg forstå ministeren sådan, at det gælder alle typer af skuldersår, både type 1, 2, 3 osv.?
Der er jo måske nogle momenter i gradueringen, som det kunne være spændende for ministeren at uddybe lidt.
Men når vi så har hørt om det, kunne jeg da godt tænke mig at bevæge mig over på et andet felt.
Det er lidt forvirrende, at man i pressen kan læse om områder inden for fødevarepolitikken, som ministeren reelt ikke har ansvaret for.
Her tænker jeg jo også på de forbryderiske svinetransporter, der foregår i øjeblikket.
Men jeg tænker også på, at vores forbrugerminister i dag offentliggør, at hun med et pennestrøg har fjernet en EU-lovgivning, der har vanskeliggjort salg af egnsspecifikke kvalitetsfødevarer.
Jeg kunne da godt tænke mig at høre ministerens vurdering af, hvilke følger det vil få.
Hans Christian Schmidt (V), 2007-04-17:
Vi skal bare lige have tingene skilt ad, sådan at vi ved, at svin er flere ting.
Det er søerne, som typisk har skuldersår, men det er jo sådan set underordnet, for problemet er det samme, og det er et meget vigtigt problem og et vigtigt spørgsmål.
Jeg kan sige det meget mere kontant, end hvis man uddyber det med forsigtighed.
Efter min klare overbevisning er det sådan, at hvis man ikke kan finde ud af at sørge for, at søerne ikke har skuldersår, skal man forsvinde ud af erhvervet.
Så enkelt kan det siges.
Vi kan simpelt ikke have, at man ikke kan håndtere det, og det må man se at få gjort.
Lene Hansen (S), 2007-04-17:
Det lyder rigtig tiltalende, men i virkelighedens verden synes jeg nok det ser lidt anderledes ud.
Antallet af skuldersår på svin er jo inden for de senere år mangedoblet, og selv erhvervets egne topfolk maner nu til forsigtighed i erhvervet.
Synes ministeren, at den udvikling, der har været i gang de senere år specielt inden for svineproduktionen, og som har gjort, at antallet af skuldersår er blevet så markant forøget, er god?
Hans Christian Schmidt (V), 2007-04-17:
Jeg tror, man skal starte med at sige, man jo aldrig nogen sinde, hvis man følger reglerne, kan sikre sig, at der ikke transporteres grise ud af landet.
Bl.a. i Nordtyskland, altså lige på den anden side af grænsen, er der en stor mangel på husdyr, og derfor er det jo ikke ualmindeligt, at de gerne vil have små grise dernede, som så fedes op og slagtes i Nordtyskland.
Men vi vil jo gerne bevare dem i Danmark, så derfor har vi ændret landbrugsloven, så det gøres nemmere for landmænd at leve op til de krav, der er vedrørende jordeje.
Altså, at kravet om, at man skal eje så meget jord, er blevet ændret, så man nu skal eje mindre, og det er selvfølgelig en af fordelene ved det.
Generelt vil jeg bare sige, at det, som hele tiden har vores store prioritering, er at sikre dyrevelfærd.
Jeg kan godt se, at nogle somme tider diskuterer, hvor mange svin vi producerer.
Jeg tror, mange er af den opfattelse – jeg selv er i hvert fald – at det helt afgørende er, at vi sikrer dyrevelfærd.
Dyrevelfærd er så afgørende.
Så er det afgørende, at vi sikrer miljøet, at vi tager miljøhensyn.
Så er det selvfølgelig også vigtigt, at vi sikrer, at naboerne kan være der.
Det har noget at gøre med de lugtgener, der er der.
Så de tre hovedpunkter er dem, der leder regeringen frem mod de her initiativer, vi tager, både på mit eget område og for den sags skyld også på miljøområdet.
Lene Hansen (S), 2007-04-17:
Jeg tror, jeg vil vende tilbage til noget af det, som ministeren i virkeligheden har indflydelse på, nemlig produktionen af svin i det her land.
Jeg kunne tænke mig at høre: Hvad er ministerens vision, når det gælder den fremtidige svineproduktion her i landet?
Skal vi fortsætte ad den vej, vi er slået ind på med millioner af svin, der transporteres levende ud af landet, eller ser ministeren andre muligheder for måske at oprette en mere bæredygtig og anstændig produktion af fødevarer i landet?
FTTMO77.FM Page 5596 Friday, August 24, 2007 9:33 AM
Ole Stavad (S), 2007-04-17:
Jeg må indrømme, at finansministeren jo er lidt en mester i at prøve at snakke udenom.
Når vi ser på, hvordan finansministeren og Finansministeriet har ageret i tidligere situationer, siden den nuværende finansminister trådte til i slutningen af 2001, så har vi aldrig tidligere oplevet, at det har taget så lang tid at få foretaget udredningen af, hvad der skulle til, for at kommunerne kunne holdes i meget, meget stram snor af finansministeren.
Det, der bekymrer her, er, at finansministeren sammen med indenrigsministeren gør alt i proceduretilrettelæggelsen for, at den her sag kan trækkes så lang tid, at på det tidspunkt, hvor man har tallene, er Folketinget handlingslammet, og så vil der med den lov, regeringen har fået vedtaget med Dansk Folkepartis støtte, ske en automatisk modregning.
Derfor synes jeg, der er lusk i det her, og jeg mener, at finansministeren lusker med hele den her sag, fordi det ikke passer ham at stå til ansvar i Folketingssalen og over for Folketingets medlemmer og kommunerne for konsekvenserne af det, han selv meldte ud i en pressemeddelelse tilbage i marts 2006, og som efterfølgende blev fulgt op af en lovgivning fra indenrigsministeren.
Thor Pedersen (V), 2007-04-17:
Jamen mit svar er bare det samme.
Der er ikke nogen overenskomst på området, og derfor er det naturligt, at man forhandler en overenskomst.
Sådan er det, og sådan har det altid været.
Det er det, man lægger op til.
Det, jeg blot siger, er, at hvis nogen mener, at det, der har været lagt frem for organisationerne, er, at man skulle forringe lønvilkårene, så er det lodret forkert.
Det har ikke været på tale.
Den modstand, vi har mødt hele tiden ude i landskabet, var påstanden om, at man ville forringe lønvilkårene, at nogle skulle gå 50.000 kr. ned i løn, og hvad ved jeg.
Den anden del er, at man i virkeligheden får en mulighed for at forbedre vilkårene.
Vi har en dagsorden, der hedder: Hvordan sikrer man FTTMO77.FM Page 5587
Friday, August 24, 2007 9:33 AM
spændende arbejdspladser, hvad kan man gøre for at tiltrække folk?
Det har noget med fleksibilitet at gøre, muligheden for at tilpasse sig på de enkelte institutioner til, hvad det er, der er bedst der.
Det vil vi have lov at forhandle, og det er helt legitimt, for det er en overenskomst i givet fald, der så forhandles.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-17:
Nu er det faktisk sådan, at der mellem parterne er aftalt en overenskomstforhandling, som begge parter har forpligtet sig til, nemlig en overenskomstforhandling i forbindelse med fornyelse af overenskomsterne i 2008.
Så forhandlingerne skal nok komme, og det er alle indstillet på.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, når nu ministeren ikke vil svare på, hvorfor man ikke bare kan ansætte folk på præcis samme løn- og ansættelsesvilkår, frem til overenskomsterne skal fornyes i 2008, hvordan det stemmer overens med statsministerens løfter i forbindelse med kommunalreformen.
Hvorfor er det så nødvendigt?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Hvorfor er det nødvendigt?
Hvorfor kan man ikke vente og se?
Der er en overenskomstfornyelse i 2008, der kan man begynde at forhandle.
Thor Pedersen (V), 2007-04-17:
Nu er det sædvanligt, at når man forhandler en overenskomst, så forhandler man vilkår.
Man sidder omkring et bord og siger, hvad det er, man gerne vil.
I henvendelsen, der kom fra organisationerne – det, der kaldes SKAF, der dækker CO II og Danmarks Lærerforening – siger man selv, at man vil i gang med at forhandle ny overenskomst.
Det, regeringen har sagt fra starten, er, at der ikke er nogen, der skal gå ned i løn – det er ikke er en spareøvelse.
Så den del er sådan set ude.
Også de påstande, der kommer fra hr. Bjarne Laustsen, om, at nyansatte skal have lavere løn, er lodret forkert, og det er nu hugget ud i granit i det regulativ, der gælder.
Det, der så udestår, er, hvordan man skal have regelsættene på den enkelte institution, når det gælder tilrettelæggelse af arbejdet.
Der har det været tilkendegivet fra starten, at vi gerne så, at der var større fleksibilitet i den måde, man på de enkelte arbejdspladser kunne aftale hvordan man brugte arbejdsdagen.
Det vil vi gerne forhandle, og det ønsker man ikke at forhandle.
Men det er jo normalt sådan ved forhandling, at man lytter til hinanden.
Det er ikke sådan, at den ene part siger, at det her er et diktat.
Det, vi møder, er et diktat, der siger, man tager det præcis, som det er, uden at flytte et komma.
Sådan kan man ikke forhandle overenskomst.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-17:
Er der noget som helst i vejen for, at man frem til overenskomstfornyelserne i 2008 kunne aftale, at de mennesker, der bliver ansat efter 1. januar, får præcis samme løn- og ansættelsesvilkår som dem, der er ansat i forvejen?
Thor Pedersen (V), 2007-04-17:
Det er da utroligt, at hr. Bjarne Laustsen står og siger, at nyansatte skal have dårligere løn end dem, der er der i forvejen.
Det er lodret forkert.
Der er ingen nyansatte, der skal have dårligere løn.
Det er fuldstændig forkert.
Det har været tilkendegivet hele tiden, også ved forhandlingsbordet.
Et regulativ har man, hvor der ikke er overenskomst, så det er ikke spor nyt, at man har et regulativ.
den en hjemmel til, at en offentlig institution kan ansætte og aflønne personale, når der ikke foreligger en overenskomst.
Så jeg beder bare om, at man går til forhandlingsbordet og forhandler en overenskomst, der som i det, regeringen har lagt frem, sikrer, at ingen går ned i løn.
Regulativet er også udformet sådan, at man får nøjagtig den løn som dem, der har været ansat op til udgangen af 2006.
Så der er ikke tale om, at en nyansat får ringere løn.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 117
Bjarne Laustsen (S), 2007-04-17:
De oplysninger, jeg har, indikerer klart, at det er finansministeren, der ikke vil forhandle.
Han vil hellere udstede dekreter end sætte sig ned og lytte.
Men han har altså et eksperiment her, der drejer sig om, at samtidig med at vi får en strukturreform, hvor han har fortalt alt og alle, at der ikke er nogen, der vil få nogen forringelser, benytter han lejligheden til at sige, at de fremtidige lærere skal gå 50.000 kr. ned i løn om året.
Det har finansministeren lige selv bekræftet.
Han siger, at de eksisterende lærere ikke skal gå ned, men at de nye skal gå ned.
Så er der spørgsmålet om arbejdstidsregler.
Jeg forstår slet ikke, at man i en overenskomstsituation, man kan komme ud af i 2008, bruger så mange kræfter på at bygge en konflikt op nu.
Det er ene og alene finansministerens ansvar, at vi står i den her situation.
Hvornår er det sidst sket, at en finansminister har brugt den forhandlingstaktik at udstede dekreter for et område, der er blevet lagt ind under noget andet?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-17:
Jeg vil ikke forhandle med finansministeren om, hvem der har bedst forstand på, hvad trygge og gode arbejdsvilkår er, om det er dem, der er ansat, eller om det er finansministeren.
Det er ikke mit gebet.
Det, der bare undrer mig, er, hvorfor man ikke bare kan videreføre de løn- og arbejdsvilkår, der er, indtil der er aftalt en overenskomstforhandling, når man inden kommunalreformen lovede, at der ikke ville ske nogen forringelse af løn- og arbejdsvilkår.
De mennesker, der arbejder på det område i dag, har jo indgået en overenskomst, der præcist fastsætter deres løn- og ansættelsesvilkår.
Hvorfor skal der laves om på det, inden der er den fastsatte overenskomstforhandling?
Det virker, som om finansministeren tror, at han bedre ved, hvad der er godt for de ansatte, end de ansatte selv.
Bjarne Laustsen (S), 2007-04-17:
Jeg tror, at finansministeren er på vildspor.
De oplysninger, jeg har, er, at de her folk er meget klar til at forhandle alle spørgsmål med finansministeren og Personalestyrelsen.
Men man udsteder dekreter i stedet for at have dialog og forhandling, og derfor står man i den konflikt, og derfor bærer finansministeren også et medansvar for, at konflikten har udviklet sig.
Må jeg forstå finansministeren sådan, at han for samtlige lærere, der er blevet overflyttet fra det gamle system til det nye, giver en garanti om, at der ikke er nogen, der får en lønnedgang, og at han samtidig også giver en garanti for, at der heller ikke for nyansatte lærere, der kommer ind og arbejder med de områder, vil være en lønnedgang?
Der har udelukkende været et spørgsmål, kan jeg forstå, om arbejdstidsregler og forberedelse og alle mulige andre ting, og der er altså fra medarbejdernes side blevet tilbudt en ordning med en midlertidig løsning.
Det er da underligt, at man skal bruge den her situation med strukturreformen til at forringe vilkårene for de ansatte.
Thor Pedersen (V), 2007-04-17:
Jeg synes, det er en god idé, hvis man stiller spørgsmål til ministeren, også at høre efter, hvad der bliver sagt.
Der er overhovedet ikke nogen, der skal ned i løn.
Der er ikke nogen ny aftale, der skal gøre, at man ikke får det samme i løn, som man har fået hidtil, at de nyansatte ikke får det samme lønniveau som dem, der hele tiden har været der.
Det undrer mig, at man bliver ved at køre med den lodret forkerte påstand.
Vi har yderligere så sent som den 13. april endnu en gang præciseret i det regulativ, der ligger, at der ikke er tale om ændrede lønvilkår.
FTTMO77.FM Page 5585
Friday, August 24, 2007 9:33 AM
Endelig skal der jo to parter til at forhandle.
Min opfordring har hele tiden været, at man sætter sig ved bordet og forhandler, men modparten ønsker ikke at forhandle.
Det er jo det, der er problemet.
Der er ingen overenskomst, og det har altid været sådan, at arbejdsmarkedets parter forhandler overenskomst, og det beder jeg stadig om at man gør, sætter sig ned og forhandler en overenskomst, hvor der ikke er nogen.
Bjarne Laustsen (S), 2007-04-17:
Jeg har det nu sådan, at jeg synes, forholdene på arbejdsmarkedet skal ordnes mellem parterne; ikke ved, at der udstedes dekreter om, hvordan man gerne vil have det, men ved, at der foretages en reel forhandling.
Jeg ved, at finansministeren og Personalestyrelsen har været tilbudt en midlertidig ordning, når det drejer sig om arbejdstilrettelæggelse osv.
Det er helt ufatteligt, at regeringen og finansministeren bruger en strukturreform til at hyppe deres kartofler med hensyn til at gøre forholdene ringere for vores lærere, der arbejder i en sektor, hvor vi har god brug for de folk, der kommer ud i den anden ende.
SOSU, VUC osv. er områder, som vi alle sammen føler skal have et løft, og så bruger regeringen altså en strukturreform til at forringe vilkårene for nyansatte lærere med helt op til 50.000 kr. om året.
Jeg tror ikke, at hr. Thor Pedersen som finansminister selv kunne leve med at sætte folk ned med 50.000 kr., blot fordi de er nyansatte.
De skal jo lave det samme arbejde.
Thor Pedersen (V), 2007-04-17:
Jeg er da glad for, at hr. Bjarne Laustsen stiller spørgsmålet, for det er også uforståeligt for mig, at der overhovedet kan køre en historie om, at man ikke vil give samme løn.
Der er to elementer i det.
Det første er, at regeringen har sagt, at alle de, der er ansat, og som bliver overført fra amt eller kommune til staten, overgår i henhold til virksomhedsoverdragelsesloven, selv om den ikke gælder for det offentlige område – for de her eksempler.
Det andet element er alene de, der er nyansat efter den 1. januar 2007.
Der har staten ikke nogen overenskomst, og vi skal indgå en overenskomst.
Det er også yderligere præciseret.
Så vil jeg blot sige, at det er lodret forkert, hvis nogen skulle komme med den påstand, at det er regeringens agt, at de, der er nyansat efter den 1. januar 2007, ikke skal have samme lønniveau som dem, der i forvejen har været ansat under den amtslige overenskomst.
Bjarne Laustsen (S), 2007-04-17:
Grunden til, at jeg spørger, er, at finansministeren har smidt en lang række lærere ud, som tidligere var ansat under amterne og havde overenskomst der.
Jeg synes, det er dybt uforståeligt, for vi har hørt, at kommunalreformen og strukturreformen ikke måtte føre til forringelser for nogen.
Jeg synes, finansministeren her tager lærerne og eleverne, som står for at skulle til eksamen, som gidsler i en konflikt, som han har haft rigtig lang tid til at løse.
Derfor håber jeg, at finansministeren har et rigtig godt svar om, at man vil sørge for at få de ting i orden – det drejer sig også om virksomhedsoverdragelsesloven – og sørge for, at der er ordentlige forhold.
Vi hører tit Venstre sige, at kvalitetsreformen også skal sikre, at personalet har ordentlige vilkår.