runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2015-04-28:
Vi mener ikke, at børnepengene skal indgå, da det jo er en universel ydelse, som kommer, og som er blevet reguleret, i forhold til hvilket indkomstslag man ligger i.
Vi er sådan set meget enige i, at man har gjort det med børnepengene, hvor man regulerer i forhold til sådan nogle som os, der sidder i Folketinget.
Vores børnepenge er jo blevet reguleret voldsomt, og vi synes sådan set, at det er en god måde, man har reguleret børnepengene på.
Thomas Jensen (S), 2015-04-28:
Dansk Folkepartis ordfører, hr. René Christensen, nævnte tidligere, at fripladser skal indgå i det moderne kontanthjælpsloft – og jeg ser, at ordføreren nikker nu oppe fra talerstolen.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre: Skal børnepengene f.eks. også indgå i det moderne kontanthjælpsloft, hvis Dansk Folkeparti skal have indflydelse på det?
René Christensen (DF), 2015-04-28:
Det, vi kan se, er i hvert fald, at langtidsledigheden er stigende for særlig de svage kontanthjælpsmodtagere, og det er ikke dem, der står på kanten til at kunne få en førtidspension.
Det, vi også kan se, er, at jo længere tid man har været på kontanthjælp, jo sværere er det at komme ind på arbejdsmarkedet.
Derfor er vi rigtig glade for, at man har fået styr på det – eller det håber vi selvfølgelig at reformen sørger for – altså at man får flyttet flere dagpengemodtagere fra at være ufaglærte til at blive faglærte.
Den samme øvelse mangler vi stadig væk for de her kontanthjælpsmodtagere.
Vi har heller ikke fundet de vises sten til det, da mange af dem her jo også har andre udfordringer end den, at de ikke er på arbejdsmarkedet; det skal man ikke tage fejl af.
Men vi har en stor opgave, hvis vi ikke skal – undskyld mig udtrykket – tabe en så stor gruppe på gulvet, fordi de får så svært at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Nu har der været en del snak frem og tilbage, og hr. René Christensen har egentlig svaret ret godt for sig, men man kunne egentlig også bare referere til det forslag til vedtagelse, som alle fire borgerlige partier, altså både Venstre, Dansk Folkeparti, LA og K, står bag.
Jeg vil lige læse en sætning op, hvor følgende fremgår: Folketinget opfordrer ligeledes regeringen til at kigge på den samlede ydelse, som en familie kan modtage i offentlige ydelser, herunder overveje indførelsen af et kontanthjælpsloft, samt genindføre starthjælpsydelsen. Kan hr. René Christensen bekræfte, at det er det, vores fire partier foreslår, og kan hr. René Christensen samtidig også bekræfte, at det, som regeringen har gjort, nemlig at man har fjernet 225-timersreglen, at man har fjernet kontanthjælpsloftet, at man har fjernet starthjælpen, har gjort det mindre attraktivt at arbejde?
René Christensen (DF), 2015-04-28:
Det er nemlig sådan set det, der er spørgsmålet.
Derfor skal de her ting også hænge sammen med det uddannelsesløft, der skal være.
Problemet er jo, at det, vi ser i dag, er, at kontanthjælpsmodtagere med en anciennitet på 4 år på kontanthjælp skal ud at konkurrere med østeuropæisk arbejdskraft.
Det har de rigtig svært ved.
Derfor er vi rigtig glade for den beskæftigelsesreform, som vi også er en del af, hvor vi meget mere uddanner ufaglærte til faglærte.
Mange af dem er på dagpenge, og der mener vi at man har set helt rigtigt.
Men man har ikke kigget ret meget på kontanthjælpsmodtagerne endnu, for hvad er det for tilbud, de får?
Det, vi kan se, når man kigger ud på kommunernes økonomi og de budgetter, der ligger ude i kommunerne, er, at når der bliver skåret i jobcentrene, sker det bl.a. på uddannelsesdelen.
Det er en kommunal udgift, og der skærer kommunerne nu.
Det er den forkerte vej at gå, og jeg er meget enig med spørgeren.
Christian Juhl (EL), 2015-04-28:
Nu synes jeg ikke, at alt det her med tal og alle de der ting er det eneste saliggørende.
Jeg vil gerne prøve at få bare ét bud på det, der egentlig var spørgsmålet: Kan det betale sig at arbejde, og hvis ikke, hvad gør vi ved det problem?
Det bliver ikke løst af, at man vælger jeres eller Venstres kontanthjælpsloft.
Det ændrer intet på det.
Men hvordan får man folk til at få arbejde – er det ikke det, det drejer sig om?
René Christensen (DF), 2015-04-28:
Ja, jeg kan bekræfte det hele.
Det er jo det, der er udfordringen.
Den diskussion, vi har haft her i dag, har jo handlet om noget helt andet.
De fleste må da være enige i, at vi har en udfordring.
En del af den udfordring ligger også i, at regeringen har valgt at prioritere på den måde, de har gjort.
Derfor er der to måder at løse det på.
Den ene er at kigge på de samlede ydelser, man kan få på passiv forsørgelse.
Den anden er at kigge på, hvordan det kan blive mere attraktivt at være på arbejdsmarkedet, herunder at lette skatten i bunden.
Thomas Jensen (S), 2015-04-28:
Børnepengene skal ikke indgå, men fripladserne skal indgå.
Kan hr. René Christensen sådan tale frit fra leveren nu?
Hvilke andre ydelser er det, som Dansk Folkeparti mener der skal indgå i det moderne kontanthjælpsloft?
Ordet er dit, du har 30 sekunder til at nævne alle sammen.
René Christensen (DF), 2015-04-28:
Nu skal man jo passe på, at man kan huske dem alle sammen, og det tror jeg ikke at jeg kan, men det, der er vigtigt for os, er, at vi kigger på de samlede ydelser, man får, herunder friplads, boligtilskud osv., vil jeg sige.
Det er de ydelser, vi skal kigge på, altså hvad det er for et samlet ydelsesniveau, man får som en familie, og det er meget vigtigt, at vi holder fast i, at det er de samlede ydelser og ikke den enkelte ydelse, som vi går efter.
Udfordringen er jo her, at det er den gruppe, som har mange tillæg oven i hinanden – friplads, boligtilskud, andet.
Der er situationer, hvor naboen, som starter hver dag med at køre på arbejde, kan kigge ind ad vinduet og sige: Der sidder de mennesker, og de får sådan set det samme ud af at blive hjemme, som jeg får ud af at køre på arbejde.
Det er det, vi vil gøre noget ved.
Vi vil ikke straffe.
Vi er ikke misundelige på en enlig på kontanthjælp, og det er der ikke nogen der er.
Man har ikke ret meget at leve for i Danmark, når man er enlig på kontanthjælp, og det er ikke den ydelse, vi går efter, det er de samlede ydelser.
Det er meget, meget positivt, at børn kommer i daginstitution.
Det vil jeg gerne påpege.
Det er det for mange.
Jeg vil også gerne sige, at det også er meget, meget positivt for voksne mennesker at være i beskæftigelse.
Det er meget, meget positivt at være på arbejdsmarkedet.
Det er meget, meget positivt som voksen at have det netværk, det giver også at være selvforsørgende.
Så der er altså flere parametre i det her.
Jeg synes, det er ærgerligt, at det her bliver en diskussion om, at man fra Socialdemokratiets side ligefrem ønsker at fastholde folk på passiv forsørgelse.
Jeg har da aldrig hørt noget lignende.
Rasmus Prehn (S), 2015-04-28:
Der fik vi jo lige præcis ikke noget svar på det spørgsmål, jeg stillede.
Det handlede om fripladsen.
Dansk Folkeparti har fra talerstolen i dag introduceret, at som noget helt nyt skal fripladsen inddrages i kontanthjælpsloftet.
Det vil betyde, at de allersvageste familier risikerer, at deres børn ikke længere kan gå i daginstitution.
Vil det være positivt eller negativt for socialiseringen og for det enkelte barns chance for at bryde den negative sociale arv?
René Christensen (DF), 2015-04-28:
Det, der selvfølgelig er interessant, er, at det skal kunne betale sig at gå på arbejde.
Altså, Socialdemokratiet lytter nogle gange til Arbejderbevægelsens Erhvervsråd og spørger: Hvad er det, de siger?
Så har man ikke engang regnet ind, hvilke omkostninger der kan være ved at komme til og fra job.
Det, der sker, er, at så fastholder vi med det regime folk uden for arbejdsmarkedet, og man kan jo ikke have et system, der fastholder folk i ikke at være i beskæftigelse.
Det vil vi gerne have lavet om på.
Der er to veje til det – eller ikke to veje; der er sådan set to spor, der skal køres ud ad parallelt: Det er i forhold til det samlede ydelsesloft, samtidig med at der selvfølgelig skal kigges på, hvad det er for nogle regelsæt, der er, og hvad det er for et skattesystem, der er, når man er i beskæftigelse.
Rasmus Prehn (S), 2015-04-28:
Nu synes jeg da godt nok, det bliver meget interessant, når Dansk Folkepartis ordfører taler om den sociale arv – og så netop når man skal til at definere det såkaldt nye kontanthjælpsloft og taler om, at man vil inddrage de her fripladser i institutionerne.
Det var jo ikke en del af det før.
Hvad vil det få af sociale konsekvenser, hvis de allersvageste familier tvinges til at tage deres børn ud af den socialisering, der sker i en børneinstitution?
Hvad kommer der til at ske med de børn?
Vil det være bedre for børnene at være uden for det fællesskab, der er i en børnehave, end at være inde i det?
Det vil jo være konsekvensen, hvis det er, at man ikke får tilskud til det længere, man ikke har fripladsen.
Hvordan vil det indvirke i forhold til den sociale arv?
Leif Lahn Jensen (S), 2015-04-28:
Det, jeg ikke helt kan forstå, er, at det ikke er et problem for Dansk Folkeparti, der jo hele tiden vil bryste sig af, at de er den lille mands parti.
Kan ordføreren ikke godt forstå, at det er et kæmpestort problem, at mennesker nu ikke præcis ved, hvor Dansk Folkeparti står?
De farer rundt med de forskellige ydelser; man ved ikke, hvilke ydelser der hører med; man ved ikke, hvor mange penge man har til sig selv.
Og så står Dansk Folkeparti og siger, om de ikke gerne vil i arbejde.
Selvfølgelig vil de i arbejde.
Så giv os dog et svar.
Hvad vil det betyde?
Er det 1.600 kr. mindre, de vil have, eller hvad er det
Jeg synes, at de mennesker fortjener et svar.
René Christensen (DF), 2015-04-28:
Jeg kunne sidde derude som fragtmand og stå op hver dag kl. 5.00 om morgenen og sætte mig ud i min lille lastbil og køre ind til IKEA og holde og vente på, at nogle kommer ud med en papkasse og siger til mig: Vil du køre den her papkasse hjem for mig?
Det gør jeg så i løbet af dagen, og når så IKEA lukker, kører jeg hjem igen og ser, hvor mange penge jeg har tjent den dag.
Jeg tror, at når han eller hun sidder derude og kigger, sidder han eller hun og tænker på, om vedkommende skal ringe til sin arbejdsgiver dagen efter og sige, at vedkommende ikke kommer ind og holder ved IKEA dagen efter og venter på, at der kommer nogle med en papkasse, for vedkommende vil hellere være på passiv forsørgelse, og så kan arbejdsgiveren jo passende få nogle østeuropæere til at hente de papkasser.
Det er jo den situation, vi står i.
Det her handler jo om begge dele.
Er ordføreren ikke enig i, at det er problematisk, at der er nogle, der hver morgen står op og går på arbejde uden at få noget ud af det?
Er det ikke et problem?
Leif Lahn Jensen (S), 2015-04-28:
Jeg synes, det her er ret interessant, for hvis jeg sad derude og lyttede til Dansk Folkeparti nu og sad med nogle af de her ydelser og ikke rigtig vidste, hvad jeg havde af penge, ville jeg være meget, meget bekymret.
Nu har man så fundet ud af, at af de forskellige ydelser skal nogle indgå, og andre skal ikke.
Så ville jeg gå tilbage og tænke, hvad så med de der 1.600 kr.?
Er det dem, jeg skal undvære, eller hvad skal jeg undvære?
Jeg kunne egentlig godt tænke mig, at Dansk Folkeparti kom med et svar til alle de der mennesker, der virkelig ryster lidt i bukserne over det, som Dansk Folkeparti er ved at begive sig ud i.
Hvad kan de her mennesker forvente at få af penge?
Det er meget, meget uklart, hvem der kan forvente at få mindre, og hvor meget de helt præcis kan forvente at få mindre.
René Christensen (DF), 2015-04-28:
Jeg kan i hvert fald sige det helt klart.
Nu er der blevet talt meget om også dagpenge.
Det, vi diskuterer her, er det samlede loft over ydelser, når man er på kontanthjælp.
Der kan vi jo se eksempler på – og det er regeringens egne tal – at når der er to vokse i en familie og også børn, og hvor der er friplads og andet, kan det ikke betale sig at tage et job.
Så har vi altså et system, der gør, at vi fastholder voksne mennesker uden for arbejdsmarkedet.
Og så kan vi snakke om social arv og alt muligt andet.
Det plejer Socialdemokratiet da godt at ville diskutere, altså hvordan vi får stoppet den negative sociale arv.
Her siger man så, at vi skal fastholde nogle ydelser, som gør, at de her forældre ikke vælger at komme på arbejdsmarkedet.
Vi har et system, som vi synes er problematisk.
Der er nogle, der bruger ret mange timer på både at komme frem og tilbage, fordi de har et job.
Og så mener vi faktisk, det er demotiverende, at nogle kan kigge ind til naboen og se, at det er derinde, man er hjemme hver dag, når børnene har fri for skole.
Man kan se, at man selv har udgifter ved at komme frem og tilbage på job, og man står ikke med et rådighedsbeløb, der er større end det, som dem ved siden af har.
Så er det jo ikke menneskene, der er noget i vejen med.
Så er det jo systemet, der er noget i vejen med.
Jeg står også med den her rapport fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, og de bekræfter jo, at vi står i den her situation, hvor der altså er nogle, der går på arbejde hver dag uden at have en økonomisk tilskyndelse til det.
Vi kan selvfølgelig være glade for, at de vil gøre det, men spørgsmålet er, hvor længe de vil.
Maja Panduro (S), 2015-04-28:
Mener Dansk Folkepartis ordfører, at det har nogen betydning for den kontanthjælpsmodtager, der mister de her op til 1.600 kr. om måneden, om Dansk Folkepartis ordfører kalder det for at skære i kontanthjælpen eller for at lægge et loft over kontanthjælpen?
René Christensen (DF), 2015-04-28:
Jeg kan sige helt klart, at vi ikke ønsker at skære i den enkelte kontanthjælpsydelse, som man får, som ligger på –
jeg husker ikke tallet helt, men det er vel fra 10.000 op til omkring 13.000 kr., man ligger på på kontanthjælp.
Vi ønsker at lægge loft over de ydelser, der kommer ved siden af, når man har fået sin kontanthjælp.
Men ikke den enkelte ydelse.
Maja Panduro (S), 2015-04-28:
Vi har oplevet nogle temmelig divergerende meldinger fra Dansk Folkeparti på det her område, så jeg skal lige høre, bare så det er helt klart: Kan ordføreren bekræfte, at hvis vi genindfører kontanthjælpsloftet, som vi kendte det, så vil det betyde, at en enlig kontanthjælpsmodtager vil miste op til 1.600 kr. om måneden?
Hvordan er det?
Dansk Folkeparti siger, at de ikke vil skære i kontanthjælpen, men gerne genindføre kontanthjælpsloftet.
1.600 kr. mindre for en kontanthjælpsmodtager om måneden – er det det, der er Dansk Folkepartis politik?
René Christensen (DF), 2015-04-28:
Nu er det sådan, når vi snakker om folk på kontanthjælp, at der jo også er mange andre udfordringer.
Vi ser sådan set også gerne, at man kigger på den helt anden palet; dvs. omkring uddannelse, og hvordan man kommer tættere på arbejdsmarkedet.
Vi hørte også Socialdemokratiets ordfører, som sagde det her med, at nu kommer der arbejdspladser, og beskæftigelsen stiger.
Men det er altså rigtig mange østeuropæere, der tager de her job.
Der er utrolig mange, som står uden for arbejdsmarkedet på kontanthjælp og har rigtig svært ved at komme derind.
Der må man bare sige, at nogle af de her midler også burde bruges til, at de her kontanthjælpsmodtagere kom tættere på arbejdsmarkedet.
Nu har man jo fået det her med aktivitetsparate og ikke aktivitetsparate ude i kommunerne: Kig på tallene engang og se, hvor mange der er flyttet ned i boksen, der hedder ikke aktivitetsparate.
Den bliver øget og øget, og det er også derfor, vi nogle gange ser, at ledighedstallene falder.
Vi har stadig væk en ret stor udfordring på arbejdsmarkedsområdet, også selv om der er lavet reformer.
Ja, og det var sådan set også det, jeg sagde i mit indlæg.
Hvis man kigger på, hvad folk får i kontanthjælp, ser man, at det altså er meget svært at få det til at slå til, hvis man står og kun har en kontanthjælp – hvis man ikke er forsørger eller andet.
Det er ikke den enkelte ydelse, vi går efter, men de samlede ydelser.
Og når vi siger de samlede ydelser, tager vi altså friplads, huslejetilskud osv. osv. og lægger de ting sammen.
Jesper Petersen (S), 2015-04-28:
Og der vil vi bare gøre det krystalklart, at vi er ikke med på at skære i folks ydelser.
Vil ordføreren bekræfte, at Dansk Folkeparti ikke vil skære i kontanthjælpen?
René Christensen (DF), 2015-04-28:
Ja, det siger jo sig selv.
Når man lægger et loft over det, fordi der er eksempler på, at der er nogle familier, som har store ydelser, så vil det selvfølgelig betyde, at der er familier, der vil opleve, at de får mindre.
Det er klart.
Det er det, forslaget går ud på.
Jesper Petersen (S), 2015-04-28:
Så Dansk Folkeparti kan bekræfte, at de samlet set godt vil skære i ydelser til kontanthjælpsmodtagerne; samlet set vil man godt være med til, at kontanthjælpsmodtagere får en mindre indtægt.
Jens Joel (S), 2015-04-28:
Hr. Lars Løkke Rasmussen, som Dansk Folkeparti jo ønsker at gøre til statsminister, sagde den 22. april – og jeg citerer: Vi har ingen planer om at skære i børnepenge, boligsikring eller nogen af de andre ting.
Det er kontanthjælpen, vi skærer i.
Citat slut.
Og så er mit spørgsmål til Dansk Folkeparti jo bare: Kan man acceptere, at kontanthjælpsloftet genindføres, ved at det er kontanthjælpen, der skæres i?
René Christensen (DF), 2015-04-28:
Jeg skal være helt ærlig og sige, at jeg ikke er arbejdsmarkedsordfører.
Jeg ved ikke lige, hvordan man er kommet frem til de 1.600 kr., men det kan jo komme med i næste spørgsmål, hvor de der 1.600 kr. kommer fra.
Der bliver hele tiden sagt kontanthjælp, og det er jo en ydelse, man får som kontanthjælp, og så er der andre ydelser ved siden af.
Der siger vi bare det, jeg har sagt så mange gange, da der er flere, der har spurgt om det: Det er ikke den enkelte ydelse, vi vil skære i, det er mængden af ydelser, når de bliver lagt oven i hinanden.
Nadeem Farooq (RV), 2015-04-28:
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Gør det en forskel for den enkelte, om man mister 1.600 kr. om måneden, som følge af at der bliver skåret i kontanthjælpen, eller om det sker på baggrund af et moderne kontanthjælpsloft?
René Christensen (DF), 2015-04-28:
Jeg husker ikke det spørgsmål, der var i forhold til den der spørgeskemaundersøgelse.
Men for at sige det helt klart er det sådan, at hvis man tager en enlig mand eller en enlig dame for den sags skyld, der er på kontanthjælp, så er det ikke mange penge, man får at leve for.
Det er ikke det beløb, Dansk Folkeparti ønsker at skære i.
Der, hvor vi kan have en udfordring, er bl.a., når vi kigger på det, når man får lagt boligtilskud, varmetilskud, friplads osv. osv. oveni – særlig hvor der er to på kontanthjælp.
Så er det meget, meget vanskeligt for den ene part at komme i beskæftigelse; så skal begge i beskæftigelse på samme tid.
Det er jo de sager, hvor man kan se det – og det er ikke menneskene, vi går efter, for jeg forstår godt, at man ikke ønsker at tage et job, hvor man får 1.000 kr. ud af det om måneden, og så har man udgifter på 2.500 kr. for at køre frem og tilbage.
Og så kan man jo snakke om børnefamilier, hvor vi fastholder forældrene væk fra arbejdsmarkedet, og er det så godt?
Det er jo ikke godt.
Liv Holm Andersen (RV), 2015-04-28:
Okay, men så kan jeg jo spørge lidt videre.
Altså, når man reducerer den enkelte persons ydelse at leve på, er det vel lidt ligegyldigt, om man kalder det det ene eller det andet.
Så jeg kunne også godt tænke mig at høre, om det så er ordførerens kollegaer, der har misforstået Dansk Folkepartis politik, når de nu går ind for, at den enkelte ydelse, altså kontanthjælpen, skal sænkes.
Så igen vil jeg sige, at jeg tror, der er flere her, der er lidt forvirrede.
Der skal tages nogle penge, men er det de samlede ydelser eller den enkelte ydelse?
Hvem i Dansk Folkeparti har ret?
René Christensen (DF), 2015-04-28:
Det, der er så fantastisk ved de her spørgeskemaundersøgelser, der kommer op til valg, er, at så kan man svare ja eller nej – der er ikke noget midtimellem.
Og så kommer det an på, hvordan man har læst spørgsmålet.
Dansk Folkepartis politik er helt klar på det her område: Vi ønsker ikke at skære i den enkelte ydelse, vi ønsker at lægge loft over de samlede ydelser.
Liv Holm Andersen (RV), 2015-04-28:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at se, om vi kunne komme lidt nærmere, hvad Dansk Folkeparti egentlig mener i forhold til at skære eller ikke skære i kontanthjælpen.
For i Altingets kandidattest svarer en række af ordførerens kollegaer, at de er enige i følgende: Kontanthjælpen skal sænkes, så den økonomiske gevinst ved at arbejde bliver større.
Det gælder eksempelvis fru Pia Adelsteen, fru Mette Hjermind Dencker, hr. Martin Henriksen m.fl.
Modsat mener ordføreren på talerstolen selv og flere andre af ordførerens kollegaer det stik modsatte og er altså uenige.
Så hvilke af de to ting er Dansk Folkepartis politik?
René Christensen (DF), 2015-04-28:
Det, der er vigtigt for Dansk Folkeparti, er, at vi får kigget på de samlede ydelser.
Vi skal have kigget på de samlede ydelser, når man er på passiv forsørgelse – og det er ikke dagpenge.
Det er, når man er på kontanthjælp.
Og der skal der være større forskel på at være på passiv forsørgelse og at være i beskæftigelse.
Vi siger jo også, at det ikke kun skal være i forhold til ydelserne.
Derved får man jo også en forskel uden sådan set at skære i den enkelte ydelse.
Så en kombination.
Jens Joel (S), 2015-04-28:
Så man skal forstå det sådan, at Venstres forsikring til børnepengemodtagerne og alle mulige andre ikke er det papir værd, den er skrevet på, for Dansk Folkeparti får ret her.
Kan vi så ikke bare gå tilbage til at sige det, som vi ikke fik et helt klart svar på før: Ønsker Dansk Folkeparti en reduktion i størrelsesordenen de 1.600 kr., som fru Maja Panduro henviste til?
René Christensen (DF), 2015-04-28:
I forhold til det første, der kom, kan jeg i hvert fald starte med at sige, at vi ikke har peget på Helle Thorning-Schmidt, for hun ønsker ikke at arbejde sammen med os.
Så derfor peger vi på en anden, som så hedder Lars Løkke Rasmussen.
Og så vil jeg bare sige, at hvad hr. Lars Løkke Rasmussen siger, sådan set er fint nok.
Det, jeg glæder mig over, er, at Venstre på rigtig mange områder siger, at tingene ikke står mejslet i granit, bl.a. på dagpengeområdet og andre steder.
Vi tror sådan set på, hvis vælgerne vil, at vi får et andet flertal, at vi også kan få Venstre til at gå i den retning, som vi gerne vil, og vi ønsker ikke at skære i den enkelte ydelse i forhold til kontanthjælpsmodtagere.
Det er Dansk Folkepartis politik.
Nadeem Farooq (RV), 2015-04-28:
Det forstår jeg godt.
Men er ordføreren ikke enig med mig i, at for den enkelte er det bedøvende ligegyldigt, om man mister, lad os bare igen sige 1.600 kr. som følge af det ene eller det andet?
Altså, penge er vel penge, og det er vel det, der betyder noget, når det er personer, som i forvejen har så lidt at gøre med.
Trine Bramsen (S), 2015-04-28:
Jeg forstår det ikke helt.
Dansk Folkepartis ordfører står på talerstolen og siger på den ene side, at det er helt fint, at en kontanthjælpsmodtager mister 1.600 kr. om måneden på grund af et kontanthjælpsloft.
På den anden side siger ordføreren, at man ikke vil være med til fra Dansk Folkepartis side at skære 1.600 kr. om måneden i kontanthjælp.
Kan ordføreren forklare, hvordan det hænger sammen?
René Christensen (DF), 2015-04-28:
Nu spurgte jeg en tidligere ordfører også, for jeg skal være helt ærlig: Jeg ved ikke, hvordan man er kommet frem til de 1.600 kr.
Så jeg håber det kommer i andet spørgsmål, altså: De 1.600 kr. kommer frem, ved at ... .
Det håber jeg kommer i næste spørgsmål, for vi har tydeligvis sagt det, når spørgsmålet om, at man vil skære 1.600 kr. for en kontanthjælpsmodtager, bliver stillet.
Nej, det vil Dansk Folkeparti ikke.
Vi ønsker ikke at skære i den enkeltes kontanthjælp.
Det tror jeg jeg har sagt rigtig mange gange.