runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2007-05-10:
Jeg er nødt til at tilbagevise påstanden om, at vi har afskaffet efterlønnen.
Det har vi ikke.
Det er slet ikke det, der er tale om.
Samtidig med at vi lever væsentlig længere, er vi også friskere i væsentlig længere tid, og i og med at vi er friskere i væsentlig længere tid, vil det også være hensigtsmæssigt, at vi så også er med til at bidrage til det her samfund – et samfund, som vi er tilhængere af – altså at give det den sammenhængskraft, der gør, at vi alle sammen kan være her.
Vi må sørge for at målrette indsatsen mod de mennesker, der har brug for hjælp, og til gengæld sørge for, at de mennesker, der så kan yde den hjælp eller være med til at bidrage til, at samfundet kan hænge sammen, rent faktisk også gør det.
Så jeg må afvise, at vi afskaffer efterlønnen.
Med hensyn til de basale rettigheder er der ikke nogen tvivl om, at der da til stadighed kan ske forbedringer, og det arbejder vi konstruktivt på.
Vi nøjes ikke med at tale om det, vi gør det.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-10:
Jeg vil meget gerne give hr. Tom Behnke muligheden for at prale videre – f.eks. at prale med den fantastiske forbedring for de ældre, at man har gennemført en velfærdsreform, der de facto afskaffer efterlønnen for en hel masse mennesker; det har jo så ikke rigtig noget med det her forslag at gøre, men når nu hr. Tom Behnke nævnte det.
Til gengæld kunne jeg godt tænke mig at sige i forbindelse med alle de her fantastiske tiltag, som hr. Tom Behnke refererer til, at hr. Tom Behnke vel så samtidig er enig med mig i, at de ti rettigheder, vi nævner i det her forslag, er sådan nogle helt basale menneskelige rettigheder.
Og så kunne jeg godt tænke mig at høre, om alle de fantastisk mange tiltag fra regeringens side faktisk har ført til, at ældre har disse helt basale menneskelige rettigheder i dag, eller om pengene måske er gået til noget helt andet.
Pia Kristensen (DF), 2007-05-10:
Det er et godt spørgsmål.
Vi har jo faktisk gjort det i sidste finanslovforhandling, at vi øremærkede pengene, fordi det viste sig, at mange af de penge fra den halve milliard ikke gik direkte målrettet til en bedre ældrepleje.
Derfor skal kommunerne søge de penge, og de skal kunne dokumentere, at pengene skal bruges til de ældre.
Socialministeriet skal så vurdere og tage stilling til, om den ansøgning virkelig viser, at de penge nu målrettes de ældre.
Den måde er det sikret på.
Lise von Seelen (S), 2007-05-10:
Hvad tror fru Pia Kristensen der skal til, for at de kommuner, som fru Pia Kristensen mener ikke bruger pengene på ældreplejen, vil prioritere anderledes?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-10:
Jamen jeg synes, det er glimrende.
Vi kan sagtens under udvalgsbehandlingen få et overblik over, hvordan de faktiske forhold er; det vil da være et glimrende udgangspunkt.
Det undrer mig meget, at vi har en regering, som overhovedet ikke har noget overblik.
Hvis det så i forlængelse af det viser sig, at jeg har ret, nemlig at handicaphjælpere ikke har alle de her rettigheder, som ellers følger af overenskomster for alle andre offentligt ansatte, hvordan vil hr. Hans Andersen så løse det, hvordan giver man folk overenskomstmæssige rettigheder til løn under sygdom, pension osv. osv.?
Det plejer man at gøre gennem overenskomster.
Eller hr. Hans Andersen går måske mere ind for den centralistiske model, at det er noget, man skal fastlægge gennem lovgivning i Folketinget?
Eva Kjer Hansen (V), 2007-05-10:
Jeg synes, det er et alvorligt problem.
Jeg synes, det er ærgerligt for de handicappede, der kan se, at de ikke har de valgmuligheder, som lovgivningen egentlig giver mulighed for i paragrafferne, fordi der er problemer med at få den rette aflønning og få taget højde for alle de andre ting, der hører med ind i ansættelsesforholdet.
Det er der en opfordring til, og der ligger en børbestemmelse i det.
Jeg synes, man skal appellere til, at kommunerne tager ansvaret på sig i forhold til at sikre, at der er nogle ordentlige forhold.
Helt konkret har jeg sagt, at jeg vil overveje, hvorvidt man kan synliggøre mere, hvordan kommunernes forhold er, og hvilken aflønning de egentlig tilbyder, og det er fremgået ganske mange gange.
Men jeg kan forstå, at fru Pernille Frahm simpelt hen bare lukker af, hver gang hun hører om nogle af de initiativer, som regeringen tager.
Pia Kristensen (DF), 2007-05-10:
Jeg håber også, at det kan lade sig gøre, at det kan blive gennemført, at handicaphjælpere kan få en ordentlig løn fra den 1. januar 2008.
Jeg håber, det kan blive gennemført på den måde, at kommunerne virkelig tager sig sammen og retter sig efter vejledningen, og at handicaprådene kommer på banen og fortæller kommunerne: Vi vil ikke finde os i, at I ikke aflønner de handicaphjælpere på en anstændig vis; det er til skade for de handicappede, og det er til skade for handicaphjælperne.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-10:
Jeg betragter egentlig fru Pia Kristensens svar som en form for løfte, som selvfølgelig også kræver løfter den anden vej.
Hvis det her forslag skal gennemføres, skal vi meget gerne være med til at finde de 100 mio. kr., så det faktisk kan blive gennemført.
Det synes jeg bare vi skal tage som et løfte.
Det her skal vi have gennemført, så der kan lovgives om det, og så det kan træde i kraft den 1. januar 2008.
Det synes der at være et flertal for, lad os så arbejde for det sammen.
Pia Kristensen (DF), 2007-05-10:
Vi synes, det er et godt forslag.
Vi har blot det problem, at vi ikke har 100 mio. kr., som vi her og nu kan bruge på det.
Det er det, der er problemet for os.
Jeg synes, at man i første omgang skal sige til kommunerne: Nu skal I simpelt hen leve op til det, der står i vejledningen.
Så må vi se, om kommunerne gør det.
Vi må også have afdækket, hvor mange af landets kommuner der aflønner handicaphjælpere på anstændig vis, og hvor mange der ikke gør det.
Jeg synes også, at jeg må sige, at det er en gratis omgang for de partier, der står bag det her forslag, for partierne peger jo ikke på nogen finansiering.
Det kan meget let blive sådan, at hvis vi skal afsætte 100 mio. kr. til det her forslag, skal vi måske skære ned på nogle andre områder – det kunne være ting inden for handicapområdet – og det ved jeg da ikke om Enhedslistens ordfører vil være så interesseret i.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-10:
Jeg synes, at fru Pia Kristensen skal passe på ikke at blive fanget for meget i det her parlamentariske spil, men i stedet prøve at forholde sig helt konkret til det forslag, der ligger på bordet.
Det er fint nok at sige, at det skal finansieres, og at det bliver i forbindelse med de kommende finanslovforhandlinger, men det her forslag bliver jo heller ikke vedtaget, så det træder i kraft før den 1. januar 2008, så alt skulle være i sin bedste orden.
I stedet for bare at læne sit hoved op ad et forslag, vi ikke kender, vil jeg høre, om fru Pia Kristensen ikke mener, at det her forslag er godt, og vil arbejde for, at det bliver gennemført.
Pia Kristensen (DF), 2007-05-10:
Jeg er hundrede procent enig med hr. Martin Lidegaard.
Jeg kan ikke forstå – vi er også nødt til at snakke om økonomi, selv om det er mennesker, vi taler om – at kommunerne ikke giver en ordentlig løn til de handicaphjælpere, for det kan faktisk blive meget dyrere for kommunerne ikke at gøre det.
For hvad er alternativet for en handicappet, hvis vedkommende ikke har en hjælper?
Det er, at vedkommende skal have en speciel bolig eller på en institution, og det tror jeg nok vil bone utrolig meget mere i kasseapparatet set i forhold til at give handicaphjælperne en ordentlig løn.
Jeg synes, at vi i første omgang skal gå ud og sige til kommunerne, at de skal rette sig efter vejledningen og sikre, at handicaphjælperne får en god løn, samt vente på ministerens forslag til efteråret, og så må vi se, hvad der kommer ud af det.
Men vi skal selvfølgelig blive ved med at have fokus på det her område.
Det skal ikke bare gå i glemmebogen, hvis der ikke sker noget.
Martin Lidegaard (RV), 2007-05-10:
Nu vil jeg gerne bede fru Pia Kristensen svare præcist på to spørgsmål: For det første: Hvorfor kan der ikke tages 100 mio. kr. fra satspuljen til det her formål?
For det andet
: Grunden til, at jeg synes, at det er en særlig situation, som ikke helt kan sammenlignes med mangelen på sygeplejersker, hjemmehjælpere, politibetjente, lærere osv., er, at vi har at gøre med en gruppe, der ikke har nogen overenskomst.
Det er en meget stor forskel for mig i hvert fald, og det er jo netop det, forslaget går ud på at give dem.
Den anden store forskel er, at en personlig hjælper netop er, om jeg så må sige, et menneske over for et andet.
Det vil sige, at der ikke er noget alternativ.
Hvis den person ikke er der, har personen med handicappet ingen anden mulighed.
Det synes jeg er to meget væsentlige forskelle i forhold til andre personalegrupper.
Det ved jeg ikke om fru Pia Kristensen er enig i.
Pia Kristensen (DF), 2007-05-10:
Hvis vi skulle reagere sådan fra det ene minut til det andet, hver gang vi fik nye henvendelser om krisesituationer, ville det ikke kunne lade sig gøre.
Det ville ikke være realistisk.
Jeg må også sige til hr. Martin Lidegaard, at jeg brugte meget tid i min tale på at fortælle om, hvor stor en indsats handicaphjælperne yder, og at de er til stor glæde for de handicappede, for det mener vi at de er.
Vores problem er bare, at vi ikke her og nu har 100 mio. kr.
Når vi har indgået en finanslovaftale med regeringen, kan vi ikke støtte udgiftskrævende forslag, inden den næste finanslovforhandling går i gang.
Det ville hr. Martin Lidegaard også vide, hvis Det Radikale Venstre havde været et regeringsstøtteparti.
Martin Lidegaard (RV), 2007-05-10:
Der er simpelt et eller andet, som jeg ikke kan få til at hænge sammen.
Først bruger fru Pia Kristensen halvdelen af sin tale på, hvor uundværlige hjælperne er for de personer, der har et handicap.
Derefter bruger hun anden halvdel af sin tale på at fortælle om, hvilket godt arbejde hjælperne gør, men at de bliver aflønnet miserabelt og har utrolig dårlige vilkår.
Konklusionen efter denne lange opremsning er: Derfor støtter Dansk Folkeparti ikke forslaget om at forbedre vilkårene for personer med handicap og hjælpere.
Det hænger ikke sammen.
Det hænger jo ikke sammen, når man på den ene side anerkender og erkender den krisesituation, vi står i, og som gør, at der er behov for her og nu at række en hånd ud til de folk, der simpelt hen ikke kan få nogen hjælp og derfor ikke kan leve et liv, og på den anden side ikke vil være med til at løse problemet.
Jeg forstår overhovedet ikke, hvorfor man ikke kan tage de 100 mio. kr. fra satspuljen.
Det er jo ikke mere end et år siden, at Dansk Folkeparti insisterede på at bruge 220 mio. kr. på en plejehjemsgaranti, som de fleste fandt overflødig.
Pernille Frahm (SF), 2007-05-10:
Det er jo, fordi de står med en økonomisk realitet, som gør, at de har meget svært ved at leve op til det.
Der har fru Pia Kristensens parti også et ansvar for at have lagt dem i en økonomisk spændetrøje, som gør, at det er så svært.
Jeg vil spørge til de 100 mio. kr.: Hvis vi nu ikke får dem på anden måde, vil fru Pia Kristensen så kræve dem sat på finansloven her til efteråret?
Pia Kristensen (DF), 2007-05-10:
Jamen det kan jeg jo svare ganske kort på.
Jeg håber selvfølgelig, man kan finde en løsning, der er til fordel for de handicappede og for deres hjælpere, og jeg synes, vi i første omgang skal forpligte kommunerne til at leve op til den vejledning, hvoraf det fremgår, at ansættelse af hjælpere normalt bør ske efter de almindelige regler i overenskomst om aflønning af hjemmehjælpere m.v.
Det synes jeg må være det første, man kan gøre.
Nu snakker vi meget om detailregulering.
Der er faktisk nogle af de partier, der står bag det her forslag, som er meget modstandere af, at vi detailregulerer, og som mener, at kommunerne faktisk godt kan gøre det bedre, inden vi begynder at detailregulere fra Folketingets side.
Og med hensyn til indholdet står jeg ved, at de handicappede har meget, meget stor glæde af den her ordning, og handicaphjælpere yder en kæmpe menneskelig indsats.
Så jeg synes, det er værd at understrege, at det er en vigtig ordning, som vi ønsker bevaret, og vi ser frem til det forslag, der kommer fra ministeren til efteråret, med hensyn til, om vi kan få strammet op på området.
Pernille Frahm (SF), 2007-05-10:
Jeg ved ikke, om jeg skal sige, det kommer bag på mig.
Hvis man skal tage efter indholdet af talen helt frem til konklusionen, så må jeg altså sige, at det kommer bag på mig, og det er jo helt i modstrid med, hvordan Dansk Folkeparti ellers forsøger at markere sig selv på det her område.
Men på den anden side vil jeg sige, at når det ikke kommer bag på mig, så er det jo, fordi Dansk Folkeparti i sidste ende er fedtet ind i et eller andet med regeringen og ikke er i stand til at tage egne positioner på et område, som man ellers synes er så vigtigt.
Jeg vil gerne spørge fru Pia Kristensen: Hvor længe vil fru Pia Kristensens tålmodighed strække?
Er det noget med, at hvis nu ministeren kommer med noget i oktober og vi har det gennemført inden jul, så er det godt nok?
Hvad nu, hvis det varer længere?
Hvad nu, hvis den der undersøgelse trækker ud?
Hvor længe vil fru Pia Kristensen lade det her område sejle?
Pia Kristensen (DF), 2007-05-10:
Nu er 100 mio. kr. ret mange penge, og de kan jo ikke dækkes ind af en satspulje.
Vi må være realistiske og sige, at så mange penge er der ikke.
Socialdemokraterne har faktisk fremsat mange beslutnings- og lovforslag, hvor der allerede er beslaglagt midler fra satspuljen, så det er finanslovstof.
Vi går selvfølgelig ud fra, at det igen er Dansk Folkeparti, der skal forhandle finanslov med regeringen, men de forhandlinger er jo ikke startet endnu.
Derfor kan jeg ikke stå og øremærke 100 mio. kr. til det og sige, at det er det, vi vil.
Så vil jeg, ligesom fru Pernille Frahm, sige, at det tyder på, at kommunerne ikke lever op til deres forpligtelser og ikke retter sig efter vejledningen, men nu får kommunerne det så at vide, netop ved at vi har det her forslag til behandling i dag, og så kan vi håbe, at de vågner op.
Jeg ser også et gode i, at vi har fået handicapråd i alle landets kommuner.
Og jeg synes, at handicaprådene virkelig skal på banen i den her sammenhæng og sætte fokus på området, gå til kommunalbestyrelserne og sige: Vi ønsker, at I sikrer bedre lønforhold for de ansatte i den her sektor.
Tom Behnke (KF), 2007-05-10:
Jeg synes faktisk, at det er et rigtig sympatisk forslag.
Der er noget rigtigt i det, man foreslår.
Vi er fra konservativ side store tilhængere af ordningen med handicaphjælpere, for hvis man ser på den handicappede og ser verden med den handicappedes øjne, så taler vi om selvstændighed, vi taler om værdighed, vi taler om, at den handicappede selv har mulighed for at ansætte den eller dem, de har lyst til.
Hvem kan man fungere godt sammen med?
Derfor er ordningen med handicaphjælpere en utrolig god ordning.
Men ordningen i sig selv har ikke været så nem at håndtere som arbejdsgiver.
Det er jo det, vi kan se.
Det kan være ganske vanskeligt at løfte opgaven som arbejdsgiver med alt, hvad det indebærer i forhold til at have ansat personale.
Derfor er det positivt og godt, at regeringen vil komme med forslag til forbedringer af ordningen, så det bliver nemmere i fremtiden at ansætte og aflønne handicaphjælpere.
Det tror jeg vil løfte ordningen voldsomt.
Men når vi så kommer til det her konkrete forslag, vil jeg også sige, at vi fra konservativ side er tilbageholdende med at lovgive om forhold, som bør varetages af arbejdsmarkedets parter.
Vi er tilbageholdende, men vi vil til gengæld gerne være med til at gøre det muligt, at man rent faktisk kan forhandle løn- og ansættelsesforhold, altså f.eks. for de brugerstyrede netværk – og der er andre ideer og tanker, som regeringen og ministeren har gjort sig, og som vi kommer til at se et forslag om til efteråret.
Så er der også lige det med den økonomiske side af det her forslag.
Der har vi nu fra konservativ side det synspunkt, at 100 mio. kr. også er en slags penge, og vi er jo i en situation, hvor vi må sige, at den her opgave er et kommunalt ansvar; det er en opgave, kommunerne bør og skal løfte.
Men i det sekund, vi fra Folketingets side lovgiver om og pålægger kommunerne det, ved vi jo godt, at kommunerne kommer med raslebøssen og kræver at blive kompenseret; så skal der falde penge, og så er det frem med 100 mio. kr. for en opgave, som kommunerne burde løfte i forvejen, og det er sådan set ikke rimeligt.
Derfor er vi ikke indstillet på at fratage kommunerne det ansvar, de har, men tværtimod indstillet på at fastholde ansvaret i kommunerne.
Til gengæld vil vi lave gennemsigtighed, synlighed, offentlighed omkring de forskellige serviceniveauer, der kan være i forskellige kommuner, således at man som handicappet, som handicapråd og som borger i det hele taget i den enkelte kommune kan se, hvad serviceniveauet er der, og hvordan satserne er.
Og derudfra vil man være i stand til at løfte satserne lokalt.
På det grundlag må vi afvise forslaget, som det foreligger.
Pernille Frahm (SF), 2007-05-10:
Ja, det er der nemlig.
Sammenligningen sådan generelt med arbejdsmarkedets parter falder altså en lille smule ved siden af.
Det her er jo lidt specielt på den måde, at den ene part, arbejdsgiveren som forudsætning for overhovedet at kunne være arbejdsgiver er nødt til at modtage et beløb til at ansætte for.
Det, vi gerne vil forholde os til, er det beløb, man får mulighed for at ansætte for og lønne for, så det her er jo ikke et forsøg på fra lovgivningsside at indgå direkte i et forhold med arbejdsmarkedets parter.
Er hr. Tom Behnke ikke enig i det?
Tom Behnke (KF), 2007-05-10:
Set med mine øjne er statens opgave at skabe mulighederne og rammerne, og derefter må det være det kommunale selvstyre, det kommunale ansvar at udfylde de rammer og levere varen til borgerne i kommunen.
Det er derfra, vi tager vores udgangspunkt, og det er derfor, jeg siger, at vi godt vil være med til at se på, om vi kan gøre ordningerne bedre.
Og det er også det, ministeren og regeringen vil komme med forslag til: Hvordan kan vi gøre den her ordning bedre og nemmere at have med at gøre, sådan at vi motiverer og fremmer noget, som vi synes er en rigtig god ordning?
Men vi ønsker ikke at detailregulere, at gå ind og sætte præcise krone- og ørebeløb på, for så griber vi ind i noget, vi ikke bør gribe ind i, nemlig det kommunale ansvar, det kommunale selvstyre og det, at man forhandler de her ting lokalt.
Pernille Frahm (SF), 2007-05-10:
De mange ord var en meget, meget forvirrende ting, for vi har et meget enkelt forslag i dag.
Vi har taget en meget enkel problemstilling op.
Det, som jeg har hørt i løbet af debatten, var en masse snak om, at ministeren ville gøre noget ved det problem.
Efter alt den her forvirring bliver jeg bare nødt til at spørge: Vil ministeren løse det problem, vi har diskuteret i dag, eller vil hun ikke løse det problem, vi har diskuteret i dag?
Eva Kjer Hansen (V), 2007-05-10:
Derfor fandt jeg behov for at præcisere det, ikke mindst af hensyn til de lyttere, der må stå undrende tilbage i forhold til, at fru Pernille Frahm efterlyste det.
Jeg har i dag bebudet, at jeg synes, at det – i forbindelse med at vi alligevel nu kigger på hjælpeordningerne og kommer med et lovforslag til efteråret – bl.a. ville være værd at overveje, om man kunne gøre noget i forhold til at skabe synlighed om, hvordan aflønningen er i de forskellige kommuner, og hvilke forhold man tilbyder.
Vi kunne f.eks. overveje at stille krav om, at der skal være en politik på området, og at det skal meldes ud, hvilken aflønning man tilbyder, så man lettere kan få en diskussion af, hvorvidt ens kommune følger de retningslinjer, der er på området, eller ej.
Vi har netop med kommunalreformen, som jeg godt er bekendt med at fru Pernille Frahm ikke er så begejstret for, sørget for, at der også er blevet etableret handicapråd i alle kommuner for netop at sætte fokus på de handicappedes forhold og på, hvilke tilbud der egentlig bliver givet i den lokale kommune.
Jeg forventer mig meget af handicaprådene i forhold til at sætte handicappolitiske spørgsmål på dagsordenen og få en god debat om serviceniveauet i den enkelte kommune.
Pernille Frahm (SF), 2007-05-10:
Jeg takker for belæringen, men jeg synes bare ikke, at det var det, det hele handlede om, altså hvorvidt ministeren har snakket om det.
Nu snakker vi om noget helt konkret.
Vi snakker om nogle penge, der kan sikre, at der bliver ordnede løn- og ansættelsesforhold, og det er der, der har været en masse snak hernede i salen om, at der er gang i nogle forslag fra ministerens side, der vil løse det her problem, nemlig det problem, vi snakker om i dag, ikke alt muligt andet sniksnak.
Så belæringen var selvfølgelig vældig god at få, og det er altid dejligt, når nogen er rigtig, rigtig klog og ved en masse.
Men de debatter har jeg jo hørt.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-05-10:
Jeg bliver nødt til at tage ordet, for nu går det simpelt hen for vidt.
At fru Pernille Frahm har et så markant behov for at fortælle, at hun ikke har overværet de andre socialpolitiske debatter, vi har haft her i salen,
er så, hvad det er, men den måde, det bliver fremstillet på, gør, at jeg bliver nødt til at komme op og referere noget af den diskussion, vi har haft tidligere.
Det, vi jo har drøftet tidligere, har været andre beslutningsforslag, som jeg kan forstå fru Pernille Frahm ikke har haft mulighed for at sætte sig ind i eller lytte til debatten om, hvor jeg klart har tilkendegivet, at jeg synes, vi bliver nødt til at se på bl.a. arbejdsgiveransvaret omkring hjælpeordningerne; de problemer, der ligger i ikke at kunne delegere arbejdsgiveransvaret til nogen andre.
Vi har ladet os inspirere af nogle af de modeller, vi har set i andre lande, hvor man kan lave foreninger og lignende, og der er givet en klar melding om, at vi tager fat på det.
Vi har også haft andre drøftelser, som jeg har sagt bør indgå i det, vi nu skal se på samlet set omkring hjælpeordningerne.
Dermed går jeg ud fra, at det er kommet på plads, og at vi også har fået informeret fru Pernille Frahm om, hvilke debatter vi har haft.