runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2012-03-28:
Når det gælder økonomien i forbindelse med etableringen af kokkeskolen på Statsfængslet i Vridsløselille, har Kriminalforsorgen oplyst, at omkostningerne til etablering af skolekøkkenet beløber sig til ca. 500.000 kr. og er finansieret ved omprioriteringer inden for fængslets eget budget.
Fængslet har desuden erhvervet køkkenmaskiner for 185.000 kr., som finansieres af satspuljemidler, under forudsætning af at der fremadrettet oprettes erhvervsuddannelsesforløb.
Projektet er således tænkt som en permanent mulighed for uddannelse af indsatte.
Lad mig så bare endnu en gang slå fast, at det naturligvis ikke er Kriminalforsorgens politik at medvirke i realityshows eller lignende rene underholdningsprogrammer.
Det her projekt, som vi også diskuterede under det tidligere spørgsmål, har til formål at sikre, at kriminelle kommer ud som bedre mennesker og får et fastere fodfæste i stedet for at havne i ny kriminalitet igen.
Det mener jeg helt grundlæggende er i alles interesse.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-03-28:
Det er jo altså ikke Dansk Folkeparti, der har sagt, at der nu skal komme skattelettelser på folks arbejdsindkomst.
Det er regeringen, der har sagt, at der nu skal komme skattelettelser på folks arbejdsindkomst.
Vi har en kronik fra skatteministerens hånd, der beskriver, at der nu skal gives skattelettelser på folks arbejdsindkomst.
Når man går ud offentligt og siger, at man nu vil lempe folks skat på arbejdsindkomst, er det vel regeringen, der er forpligtet til at fortælle, hvor pengene til at gøre det kommer fra, så tingene hænger sammen og der ikke er et hul i regeringens økonomiske politik.
Vi har ikke kunnet få noget svar indtil i sidste uge, hvor den radikale ordfører så åbner ballet og på forsiden af Berlingske Tidende siger, at en af metoderne til at finansiere lavere skat på folks arbejdsindkomst er at skære ned i den offentlige sektor.
Så er det vel ikke for meget forlangt, at jeg her i Folketingssalen en del dage efter, hvor man har haft tid til at tænke over det også i regeringen og Finansministeriet, beder om svar på, om det ligger inden for det, regeringen arbejder med, eller uden for det, regeringen arbejder med.
Jeg tror, det vil komme bag på folk, der stemte tilbage i september, hvis det er sådan.
Det må da være muligt at få finansministerens svar på, om det ligger inden for det, regeringen arbejder med, eller om det ikke ligger inden for det, regeringen arbejder med.
Bjarne Corydon (S), 2012-03-28:
Jeg synes jo ikke, at det, regeringen har udmeldt i den økonomiske politik eller i skattepolitikken, på nogen som helst måde er flagrende .
Det er det mest præcise, der er på markedet for dansk politik lige i øjeblikket – lige bortset fra Liberal Alliance naturligvis, som har nogle meget præcise og meget, meget urealistiske mål om alt mellem himmel og jord.
Ellers er der jo larmende tavshed fra oppositionens side, når det gælder den økonomiske politik, undtagen når det handler om at sige, hvad man ikke vil være med til, eller når man kritiserer det, der er lagt frem.
Hvis det, hr. Kristian Thulesen Dahl står og siger i dag, er, at man gerne vil tilslutte sig de reformmål, der er lagt frem i regeringsgrundlaget, og arbejde målrettet i retning af dem, er det da dagens største nyhed.
Det griber jeg da med kyshånd, for det kan da muligvis være vejen til endnu mere bredt samarbejde, end vi hidtil har set.
Jeg vil så i forhold til den radikale ordfører sige, at den radikale ordfører jo er fuldstændig velkommen til at gøre den slags refleksioner gældende, og det er ordføreren for mit parti eller for SF's parti også.
Regeringens politik udmelder vi, når den er vedtaget i regeringen – hverken før eller siden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-03-28:
Det plejer altså egentlig at være bedre end som så.
Hvis vi skal tilslutte os nogle mål fra Dansk Folkepartis side, kræver det jo, at regeringen er rimelig klar i sine mål.
Der var i hvert fald nogle regnestykker, der ikke helt hang sammen, og hvis vi slår efter, tror jeg faktisk, at finansministeren gav mig ret i det.
Derfor er det lidt flagrende, hvad det egentlig er for nogle mål, regeringen præcis følger.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at der kommer forhandlinger osv., og dem er vi jo altid parat til at deltage i.
Vi har også vist i det praktiske arbejde herinde, at vi meget gerne kommer, når der kaldes til forhandlinger.
Men når et regeringsparti åbner for, at man skal finansiere lettelser på folks arbejdsindkomst, altså skat på arbejdsindkomst, ved at skære ned i den offentlige sektor, er det da interessant at vide, om finansministeren står bag det synspunkt.
Kan han også se en skattereform for sig, der betyder, at man letter skatten på arbejdsindkomst mod at skære ned i den offentlige sektor?
Det var jo det, den radikale ordfører gjorde sig til talsmand for så sent som i sidste uge.
På det afgrænsede område må det da være muligt at få en kommentar fra finansministeren om, om det, den radikale ordfører gav udtryk for, ligger inden for regeringens tænkning.
Bjarne Corydon (S), 2012-03-28:
Jeg vil helt grundlæggende holde mig til at sige, at regeringens arbejde med at forberede en skattereform er noget, der foregår i regeringen, og ikke i Folketingssalen, og at forhandlingerne kommer til at foregå med Folketingets partier.
Nu har jeg i lang tid, altså siden finanslovforslaget blev fremsat og efter at finansloven blev vedtaget, kunnet høre, at den skattepolitik, vi har lagt til grund i vores regeringsgrundlag, og den økonomiske politik som sådan skulle være noget, der skabte stor sikkerhed hos forbrugerne i forhold til privatforbruget, og at det i sig selv skulle være noget, der fik privatforbruget til at falde. Men det har jo ikke været tilfældet, det har været forkert.
Altså, privatforbruget er faktisk stigende, og det er forbrugertilliden også, og det tror jeg ikke mindst skyldes, at vi har en økonomisk politik, der er relativt solid, med de her ambitiøse reformmål, som vi jo har meldt ud: Vi skal styrke de offentlige finanser med 3 mia. kr., vi skal øge arbejdsudbuddet, vi skal styrke konkurrenceevnen.
Tænk, hvis resten af Folketinget kunne tilslutte sig de mål; så var vi da kommet et godt stykke vej.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-03-28:
Altså, principielt er det mest høflige jo, at man siger tak for svaret.
Men jeg må nok sige, at det skuffer mig noget, at finansministeren ikke vil være mere åben om, hvad det er, regeringen gør sig af tanker.
Det er jo rigtigt, som finansministeren her er inde på, at jeg vedholdende har forsøgt at få regeringens bud på, hvad det er, man arbejder med i forhold til en kommende skattereform, også set i lyset af, at det vil gøre det nemmere og mere konstruktivt for partierne at prøve at byde ind i forhold til den øvelse, som man har gang i.
Jeg tror, der er mange danskere, der sidder derude, som kan iagttage, at vi efter finanskrisen jo har haft lavvækst; man har måske penge på kistebunden og vil måske gerne være med til at sætte gang i nogle ting igen, ved at man øger sit forbrug lidt.
Men man vægrer sig ved at gøre det, man holder sig lidt tilbage, fordi man egentlig er utryg ved, hvad der er på vej.
Man spørger måske, om man kommer til at betale mere i skat, eller om man skal betale nogle afgifter, der er endnu større end dem, regeringen med finansloven for i år allerede har fået vedtaget i Folketinget, osv. osv., og man holder derfor lidt igen.
Derfor er det jo interessant for borgerne i det her land at finde ud af, hvad regeringen egentlig tænker på skatteområdet.
Der er det, når jeg vælger at tage det her op her i dag, jo klart, at det så er med baggrund i, at der i sidste uge var en artikel i Berlingske Tidende, hvor Det Radikale Venstres skatteordfører ønskede at komme med et bidrag til, hvad der er på vej.
Det er jo sådan, at han siger, at det bliver svært at finansiere alle skattelettelser ved at forhøje andre skatter, fordi det dræner konkurrencekraften og svækker arbejdsudbuddet, altså præcis de ting, som finansministeren nu var inde på ellers var noget af det der skal løftes med regeringens forslag.
»Derfor er vi åbne over for at bruge elementer uden for skattesystemet«, siger han.
Og der er det jo det element, der handler om, at man så skal begrænse de offentlige udgifter, altså skære ned i forhold til den offentlige sektor, for at finansiere lettelserne på arbejdsindkomsten.
Derfor bliver jeg nødt til at bede finansministeren, om jeg kan få en kommentar i forhold til den artikel, der konkret har været, og de udtalelser, der er kommet fra den radikale skatteordfører, altså om det er en del af regeringens tænkning på skatteområdet, at man kan finansiere skattelettelser på arbejde på den måde, som den radikale ordfører i sidste uge i Berlingske Tidende gav udtryk for at han synes man skal gøre det.
Bjarne Corydon (S), 2012-03-28:
Mange tak.
Jeg nærer en vis beundring for den vedholdenhed, der kendetegner spørgeren og også resten af oppositionen i forhold til at drøfte forskellige hypotetiske muligheder for at udforme en skattereform, før regeringen faktisk har fremlagt et forslag til en skattereform, et forslag, som vi så forhåbentlig kan forhandle om.
Der pågår jo i øjeblikket i regeringen et arbejde med at forberede en skattereform, der er relativt intenst, og der er i den sammenhæng mange overvejelser.
Men helt principielt vil jeg gerne gøre gældende, at formålet med både skattereformen og med alle de andre reformer, som vi arbejder med og overvejer, jo er at styrke dansk økonomi, at styrke væksten i den danske økonomi, og også meget gerne styrke de ressourcer, som vi har til rådighed i den offentlige sektor, altså skabe et råderum.
Så det er den generelle tilgang, vi har til det, og så må jeg endnu en gang understrege – som jeg også har gjort det i andre sammenhænge – at jeg ikke har tænkt mig at gå ind på de præcise elementer i diskussionen, før der faktisk ligger et forslag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-03-28:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Overvejer regeringen at finansiere den kommende skattereform gennem nedskæringer i den offentlige sektor?
Bjarne Corydon (S), 2012-03-28:
Jeg har ikke hørt nogen melding – nu hvor vi taler om åbenhed og fri politisk debat – fra hr. Kristian Thulesen Dahl om, om man er enig i det mål; om man fra Dansk Folkepartis side også synes, det er en god idé at sænke skatten på arbejde, så det bedre kan betale sig at arbejde, og om man vil være med til at løse den opgave, der handler om at finde en finansiering.
Det har jeg ikke kendskab til.
Jeg har ikke hørt nogen melding på noget tidspunkt, så på det punkt har man fra Dansk Folkepartis side en ikkepolitik, medmindre jeg ikke har fulgt med i den offentlige debat.
Det kan så være, jeg kan blive oplyst her senere i dag.
Med hensyn til regeringens arbejde er det sådan, at når regeringen har færdiggjort sit forarbejde, melder den sin holdning ud og lægger den frem til fri forhandling her i Folketingssalen og i Folketinget.
Sådan er metoden, sådan er metoden.
Det er hr. Nadeem Farooq ikke begrænset af, men det er jeg begrænset af.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-03-28:
Hvordan vil ministeren sikre, at alle kritisable forhold i DONG undersøges, og at de ansvarlige bliver stillet til ansvar?
Bjarne Corydon (S), 2012-03-28:
Jeg synes, jeg har givet et meget klart svar i dag, og det kommer jeg også til at gøre i morgen.
Jeg synes ikke, der er noget som helst grundlag for at insinuere, at jeg eller for den sags skyld bestyrelsen ikke skulle have løftet sit ansvar i den her sag.
Kammeradvokaturen har bistået.
Der er så i øvrigt også det forhold, at vi har en rigsrevision i Danmark, som netop, fordi DONG er et statsligt selskab, er gået ind i sagen og belyser den grundigt.
Jeg tror ikke, det gavner hverken DONG eller det forhold, at vi får tingene belyst på den rigtige måde og ansvaret fordelt på den rigtige måde, at vi til stadighed rejser en mistanke i forhold til, om bestyrelsen nu også har gjort den del af sagen grundigt nok.
Det synes jeg ikke der har været noget som helst belæg for i det, der har været fremme i sagen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-03-28:
Det her handler ikke om tillid eller ikke tillid til bestyrelsen, fordi den deler vi.
Det handler om, at en storaktionær, i det her tilfælde staten, selvfølgelig må sikre, at alt kommer frem i lyset, at alt bliver undersøgt, og at de ansvarlige bliver draget til ansvar.
Jeg har ikke siddet i store private virksomheder, men jeg tror, det er sådan nogle steder, at når der er nogle ting, der egentlig er gået skævt, så har man en interesse i at få lukket sagerne, måske få betalt folk nogle beløb for at gå fra virksomheden uden at være åbne om de problemer, der har været i virksomheden.
Af hensyn til et firmas image, omdømme, ville det være rart at få lukket sådan nogle ubekvemme sager.
Der mener jeg i forhold til DONG, at det forholder sig anderledes, fordi DONG er en statsejet virksomhed, og folk har krav på at vide, hvad der egentlig er foregået i den virksomhed, som skatteyderne jo på forskellig vis dermed reelt finansierer.
Derfor forholder det sig anderledes, og det er derfor, jeg vil have sikkerhed for, at storaktionæren rent faktisk gør det, der skal til, for at få alt frem og at de folk, der er ansvarlige for tingene, bliver draget til ansvar.
Der må jeg sige, at den måde, man har grebet det an på nu, ikke betrygger mig i, at det rent faktisk sker.
Der bliver finansministeren nødt til at anerkende, at det må han altså svare på, og hvis ikke han gør det i dag, må det blive i morgen, når vi har samråd om sagen i Folketingets Finansudvalg.
Bjarne Corydon (S), 2012-03-28:
Jo, det er muligt, at jeg underdriver min rolle; det tror jeg nu ikke.
Jeg tror snarere, at det er sådan, at hr. Kristian Thulesen Dahl overdriver sin rolle i den her sammenhæng.
Og som sagt i den tidligere besvarelse: Jeg har sendt det klare signal til bestyrelsen, at jeg synes, der skal være orden i de ting, og at man har min opbakning til at sørge for, at det sker.
Det gør jeg også fremadrettet.
Jeg håber egentlig også, at vi kan have bred enighed om i Folketinget, at det er det, vi siger til den bestyrelse, der sidder, og det siger vi uden den store politiske polemik, for det gør det klart vanskeligere at drive den virksomhed videre på et rationelt grundlag, der giver afkast til statskassen og gavner samfundet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-03-28:
Overvejer regeringen at finansiere den kommende skattereform gennem nedskæringer i den offentlige sektor?
Jeg synes, finansministeren underdriver sin egen rolle.
Jeg synes, finansministeren giver anledning til en mistanke om ikke at ville være ved Finansministeriets rolle i forhold til de helt ekstraordinære ting, der er sket i DONG, og det, der er hvirvlet op af støv fra skabene i DONG.
Vi har fået forelagt, at kammeradvokaten har været inde over den advokatundersøgelse, som DONG's bestyrelse har fået lavet.
Mig bekendt kan DONG's bestyrelse ikke beordre kammeradvokaten til at komme med nogen som helst vurderinger.
Det er Finansministeriet, der har bedt kammeradvokaten om at se det materiale, som DONG's egne advokater har lavet, så Finansministeriet har da spillet en klar rolle i forhold til, hvad det er, der konkret bliver vurderet, og hvordan man vurderer tingene i DONG.
Så finansministeren kan da ikke stå her i dag og sige, at det bare er en bestyrelse, og at det forholder man sig slet ikke til.
Bjarne Corydon (S), 2012-03-28:
Jeg kan jo på lange stræk følge hr. Kristian Thulesen Dahls beskrivelse af, hvordan forholdene bør være med så stort et statsligt selskab, som vi har med at gøre.
Der er i øvrigt også tale om en bestyrelse, som er indsat af den tidligere regering og vel derved også med forståelse i det støtteparti, hr. Kristian Thulesen Dahl dengang som nu repræsenterer.
Men jeg vil bare sige helt grundlæggende: Hvad vil dybest set være det modsatte synspunkt af det, hr. Kristian Thulesen Dahl fremlægger?
Skulle jeg have sendt signaler til bestyrelsen om, at man ikke bør drage omsorg for, at der ikke foregår uregelmæssigheder i DONG, at de ansvarlige ikke stilles til ansvar for det, de måtte have foretaget, osv. osv.?
Det ville jo være helt uansvarligt.
Jeg har forholdt mig helt i overensstemmelse med gængs praksis, når det gælder styringen af store statslige selskaber.
Jeg har vist bestyrelsen tillid i den nuværende situation, givet dem opbakning til at foretage de handlinger, der er foretaget, og naturligvis sendt det signal, at der skal være orden i tingene, og det skal der også være fremadrettet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-03-28:
Det var desværre ikke overraskende, at det nok ville være finansministerens svar, men sagen er vel den, at i og med at staten ejer 76 pct., tror jeg det er, af DONG og dermed er den absolutte hovedaktionær i DONG, så har staten selvfølgelig også nogle interesser at varetage, nogle interesser at sikre.
Jeg deler finansministerens opfattelse af, at der ikke er noget forelagt, der skulle danne baggrund for at kritisere bestyrelsens ageren i de sager, der været fremme i medierne.
Men det har jo ikke noget at gøre med, at man ikke som storaktionær kan have en holdning til nogle af de ting, der foregår, bl.a. at man skal sikre, at alle kritisable forhold bliver gravet frem, kommer frem til befolkningens kendskab, og at de, der måtte være ansvarlige for misligholdelse, ansvarlige for ting, der ikke tåler dagens lys, bliver stillet til ansvar.
Der ønsker jeg i hvert fald i dag at få finansministerens klare tilsagn om, at han som den, der varetager storaktionærens interesser, altså statens interesser – ejerskabet varetages jo gennem Finansministeriet – vil sikre og love Folketinget, at det sikres, at alle kritisable forhold kommer frem, bliver undersøgt til bunds, og at de, der måtte være ansvarlige for kritisable forhold, også bliver stillet til ansvar.
Det synes jeg man skylder de borgere her i landet, som rent faktisk på den ene eller anden vis holder hånden under det her store statsforetagende, den her store statsvirksomhed.
Så det er bare for at sige, at jeg deler til fulde opfattelsen af, at man sætter en bestyrelse ind, der er kompetent.
Den bestyrelse har ansvaret for at drive virksomheden, specielt ved at ansætte den rigtige direktion, men det friholder ikke aktionæren, storaktionæren, fra at have en klar holdning til, at alt, der måtte være af kritisable forhold, skal frem i lyset, og at de ansvarlige bliver stillet til ansvar.
Jeg ønsker i dag at få det tilsagn fra finansministeren, at det vil han selvfølgelig som statens repræsentant sikre sker.
Bjarne Corydon (S), 2012-03-28:
Det anser jeg for at være bestyrelsens opgave, og det er også min opfattelse, at bestyrelsen faktisk løser den opgave.
Vi har netop tidligere på dagen holdt et møde, hvor hr. Kristian Thulesen Dahl også var til stede, og hvor vi har forelagt resultatet af den undersøgelse, bestyrelsen har foranstaltet, og i øvrigt er blevet orienteret om bestyrelsens øvrige foranstaltninger i forhold til den slags forhold, vi her drøfter.
Jeg har tillid til, at man løfter den opgave, og jeg vil i øvrigt anbefale mine kollegaer at dele den tillid.
Det tror jeg er det mest fornuftige for så stort og så sårbart et selskab, som der er tale om.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-03-28:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvordan vil ministeren sikre, at alle kritisable forhold i DONG undersøges, og at de ansvarlige bliver stillet til ansvar?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-28:
Hvordan mener ministeren, at en fuldt finansieret afskaffelse af topskatten, som ifølge Finansministeriet vil give en velstandsstigning på 0,2 pct. af BNP, kan sammenholdes med, at ministeren i spørgetiden den 14. marts i år udtalte, at topskatten er med til at gøre Danmark til et rigt land?
Villy Søvndal (SF), 2012-03-28:
Vi er jo meget glade for Københavnerkriterierne, som netop sætter høje standarder for menneskerettigheder, for demokrati og for beskyttelse af mindretal.
Det er klart et af de instrumenter, som EU har, og som er meget virkningsfuldt, nemlig at vi kan sige, at såfremt man vil være medlem, er forudsætningerne, at man lever op til de her høje standarder.
Det er klart, uden at jeg kender detaljerne i den konkrete sag, at det er dybt beklageligt, når uroligheder som her udvikler sig til dræbte, både demonstranter og politifolk, til sårede i det antal, der blev nævnt, og arresterede i det omfang, der også blev nævnt.
Og det betyder, at vi fra dansk side og fra EU's side fortsat vil følge de her sager tæt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-03-28:
Det lyder godt, at man vil lægge tryk på Tyrkiet.
Jeg var til stede og var sammen med overborgmesteren blandt dem, der blev tåregasset af politiet, så det var ikke de lokale myndigheder, der havde forbudt det, men derimod guvernøren, der er indsat fra Ankara, og som handler på baggrund af regeringen.
Derfor er det også regeringen, det er meget relevant at rette henvendelse til i den her sag.
Så det håber jeg meget at ministeren vil gøre.
Vil ministeren så bekræfte, at det er i strid med Københavnerkriterierne at krænke forsamlingsfriheden, som det er sket i denne sag?
Villy Søvndal (SF), 2012-03-28:
Regeringen følger løbende Tyrkiets respekt for menneskerettigheder, herunder behandlingen af mindretal, presse- og ytringsfrihed, forsamlingsfrihed og fængsling af folkevalgte, som jeg tror at vi også tidligere har diskuteret.
De spørgsmål rejser vi jævnligt i vores dialog med Tyrkiet, og som udenrigsminister agter jeg også at rejse disse spørgsmål fremover, så længe det er nødvendigt.
Derudover har vi en dansk ambassade i Ankara, der løbende følger det kurdiske spørgsmål tæt.
Det bliver taget op i ambassadens løbende dialog med tyrkiske myndigheder og politikere, og endelig er der EU's institutioner, der også følger op.
Så vi lægger det tryk på Tyrkiet, som vi kan.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-03-28:
Tak for det.
Den situation, der er i år, er jo anderledes end sidste år, for sidste år var det tilladt at afholde Newroz.
Sidste år var der ingen uroligheder, hvorimod der i år var to mennesker, der mistede livet i Istanbul, og der var omkring 50 sårede og omkring 1.000 anholdte i de uroligheder, der fulgte på baggrund af forbuddet.
Når jeg rejser spørgsmålet i dag, er det ikke bare, fordi jeg er personligt bekymret over det, der sker her, men også fordi jeg havde en snak med udenrigsministeren den 18. januar i år, hvor vi drøftede krænkelser af ytringsfriheden i Tyrkiet.
Her nævnte udenrigsministeren, at det var vigtigt at kritisere Tyrkiets krænkelser af menneskerettighederne, hver gang der sker noget.
Jeg er glad for at høre, at ministeren er bekymret over det, der er sket, men vil ministeren rette konkret henvendelse til den tyrkiske regering i denne sag?
Villy Søvndal (SF), 2012-03-28:
Jeg kan forstå, at de lokale myndigheder i visse byer i Tyrkiet har afvist anmodninger om tilladelse til afholdelse af demonstration den 18. marts i forbindelse med det kurdiske nytår, Newroz, der traditionelt fejres den 21. marts.
Den europæiske menneskerettighedskonvention beskytter forsamlingsfriheden, herunder retten til at demonstrere fredeligt.
Regeringen har ikke kendskab til de elementer, der er indgået i de lokale myndigheders overvejelser, som førte til afvisning af anmodningen om tilladelse til at afholde demonstrationen den 18. marts.
Det er i sidste instans Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols afgørelse, såfremt sagen indbringes der.
Generelt vil jeg sige, at forsamlingsfriheden er en grundlæggende demokratisk rettighed.
Begrænsninger i denne ret skal være lovhjemlede og nødvendige i et demokratisk samfund af hensyn til den nationale sikkerhed eller den offentlige tryghed, for at forebygge uro eller forbrydelse, for at beskytte sundheden eller sædeligheden eller for at beskytte andres rettigheder eller friheder.
Så på den måde er sagen meget klar.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-03-28:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Er udenrigsministeren enig i, at den tyrkiske regerings forbud mod fejring af det kurdiske nytår, Newroz, søndag den 18. marts i Diyarbarkir og Istanbul er i strid med den europæiske menneskerettighedskonventions bestemmelser om forsamlingsfrihed, og hvad vil ministeren foretage sig i den anledning?