runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2007-01-26:
Det gør det helt sikkert, for der er ingen tvivl om, at vi lever i en mere og mere globaliseret verden, og unge mennesker har lyst til at rejse ud og opleve andre himmelstrøg – og det uanset, om det er de meget tilsvarende skånske eller andre himmelstrøg i verden.
Vi taler selvfølgelig med vores nabolande om, hvordan man sikrer, at det ikke bliver sådan, at det er os, der uddanner alle de svenske læger på bekostning af uddannelsen af danske læger.
Der er ingen tvivl om, at vi skal have den dialog, og jeg tror også, at den skal udvikles i årene fremover.
Nu er det jo desværre sådan, at vi ikke her i det danske Folketing kan beslutte, hvor mange uddannelsespladser der skal være i bl.a. Norge og Sverige.
Men det, vi kan, er, at vi kan have en tæt dialog med myndighederne i de lande, og der er jeg fuldstændig enig med fru Charlotte Fischer i, at det selvfølgelig er en helt naturlig sag, at vi tager fat i vores nordiske broderlande og spørger: Skulle vi ikke lige sørge for, at vi også samlet set har nok pladser, og at det ikke er et af landene, der tager hele slæbet for hele det nordiske fællesskab?
Så den dialog er jeg meget enig i at man skal have – dog altså under de forudsætninger, at vi jo i det danske Folketing trods alt kun kan bestemme, hvor mange uddannelsespladser der er i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2007-01-26:
Nu har jeg uden for Folketinget ønsket fru Charlotte Dyremose velkommen, men nu gør jeg det så også i Folketingssalen.
Jeg siger velkommen til uddannelsesområdet.
Vi har jo hørt her i dag, at der sådan cirka mangler 1.000 speciallæger.
Altså, sådan som jeg er orienteret, viser den seneste opgørelse fra 2004, at 748 studerende fra de nordiske lande læser medicin i Danmark.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-01-26:
Lad os for det første tage sygeplejeområdet: 12 af de 21 institutioner, der optager sygeplejersker, havde færre, der ville optages, end de havde pladser til, og resten havde det så modsat.
Så sagen er jo den, at hvis vi bare øger optaget der, hvor det er populært at komme ind, så står hr. Bjarne Laustsen altså med det problem, at yderområderne, hvor bl.a. hr. Bjarne Laustsen kommer fra, mister muligheden for bl.a. at uddanne sygeplejersker.
Derfor er det jo vigtigt, at vi både tager regionale hensyn og sørger for, at der er de nødvendige pladser, men hvis vi kun sørger for, at der er det i de store byer, forudser jeg, at hr. Bjarne Laustsen kommer og taler om helt andre problemer.
Med hensyn til om man har fuldtidsstilling eller ej, er der ingen tvivl om, at vi fra konservativ side naturligvis går op i, at det skal kunne betale sig at arbejde mere, hvis det er det, man har lyst til, men vi har det altså også sådan, at hvis man føler, at man i en årrække gerne vil arbejde på deltid, f.eks. mens man har små børn, så er det en ærlig og redelig sag, og det skal man have lov til.
Jeg må sige, jeg ville være ked af at lave en sådan løsning, for jeg vil meget gerne have mulighed for, at udenlandske studerende kan komme til Danmark, fordi det er forudsætningen for, at også danske studerende kan tage til udlandet, altså at man kan få sin uddannelse enten delvis eller fuldt ud i andre lande, og at man så har mulighed for at komme tilbage til Danmark og arbejde med det samme.
Det må vi så sige også må gælde den anden vej rundt.
Der, hvor vi gerne vil løse problemet og nu kommer til at løse det, er der, hvor vi altså har haft en ekstremt stor andel af de svenske studerende, fordi de er blevet favoriseret på nogle helt urimelige vilkår.
Jamen jeg forstår såmænd sagtens fristelsen til at gøre det, men jeg må dog sige, at jeg altså ikke ser det her isoleret fra, at vi har en mere og mere globaliseret verden og et mere og mere globaliseret arbejdsmarked.
Jeg ville være meget ked af, at vi opstillede nogle regler, som vi så risikerede at vores svenske naboland opstillede tilsvarende, og at vi dermed fik en fastlåsning af arbejdskraften.
Der vil jeg hellere være med til at sikre, at det bliver attraktivt for de udenlandske studerende at blive i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2007-01-26:
Nu kender jeg godt svaret på forhånd, men jeg kan ikke lade være med at spørge alligevel.
Først vil jeg godt starte med at kvittere for det, som fru Charlotte Fischer sagde om at afkorte speciallægeuddannelsen.
Det synes jeg var et positivt udsagn, og det er der måske også behov for at kigge på, og jeg forstår også, at regeringen gør det.
Med hensyn til en del af de problemer, vi har haft med f.eks. svenske studerende på medicinstudiet, vil jeg sige, at den problemstilling jo er en del af internationaliseringen, og så synes jeg, at det lyder sådan lidt mærkeligt i mine ører, at man så siger: Jamen løsningen på den problemstilling er mere internationalisering.
Altså, det forstår jeg ikke helt.
Kan Det Radikale Venstre slet ikke se en lille smule logik i, at hvis der er sådan cirka 1.000 udenlandske studerende fra de nordiske lande på medicinstudiet i dag og vi har behov for ca. 1.000 speciallæger – jeg tror, det var det tal, der har været fremme tidligere i dag – så er det da meget logisk at kigge på, om man kunne sige: I har en forpligtelse til at bidrage til det samfund, som har givet jer en uddannelse, specielt når vores sundhedsvæsen har behov for det?
Når man kigger på, at de kulturelle og sproglige barrierer alt andet lige ikke er så store inden for Nordens grænser, er der så ikke trods alt bare en vis logik i det ifølge Det Radikale Venstre?
Kan fru Charlotte Fischer ikke se, at det er lidt mærkeligt, at man siger, at de problemstillinger, som internationaliseringen har skabt, skal vi løse ved at skabe mere internationalisering?
Burde man måske ikke lige træde et skridt tilbage og overveje, om ikke der var andre måder at løse det på?
Charlotte Fischer (RV), 2007-01-26:
Så langt er vi jo enige.
Vi tror jo på, at der selvfølgelig både er nogle ulemper, sådan som det har været, forbundet med at have mange nordiske studerende på lægestudiet, og nogle fordele for Danmark.
Man skal jo ikke glemme, at vi også drager nytte af, at vi har nordiske medarbejdere i vores sundhedsvæsen, at vi er i stand til at tiltrække dygtige folk derfra.
Nogle vender tilbage, måske også fordi de har læst i Danmark.
Og vi synes, at det er farligt at begynde at tænke meget den ene vej og netop begynde at skærme af.
Vi skal hele tiden tænke begge veje, tænke, at vi jo også drager nytte af, at der kommer dygtige folk hertil og slår sig ned.
Så synes jeg bare, at Dansk Folkeparti jo også må erkende, at uanset hvad er vi afhængige af at rekruttere arbejdskraft udefra; også hvis vi løser problemet med svenske studerende, vil vi være afhængige af i en periode at rekruttere udefra, og de kan måske også bidrage med noget godt.
Så hvorfor ikke tage det offensivt op og sige: Lad os finde ud af, hvordan vi gør det på en god og gennemtænkt måde i stedet for at bare at sige, at det vil man ikke høre tale om?
Jo, regeringen har gjort noget, det vil jeg da gerne anerkende.
Men spørgsmålet er: Bliver der gjort nok?
Der blev gjort noget med velfærdsaftalen, den er vi også selv med i, og det er rigtig fint.
Men det er jo et spørgsmål om, hvor rolig man skal være.
Sundhedsstyrelsens seneste prognose viser faktisk, at der frem til år 2025 kommer 800 færre speciallæger.
Noget af det, jeg ikke hørte så meget om, er: Er det ordførerens opfattelse, at vi er i gang med at skabe nogle sygehuse og et sundhedsvæsen, der giver de optimale vilkår for at fastholde personalet, jeg tænker på stress, sygefravær osv.?
Martin Henriksen (DF), 2007-01-26:
Jeg forsøgte faktisk at have en offensiv indgangsvinkel ved at sige: Ja, vi har et behov for de her mennesker, det ved vi jo, og hvorfor skal vi så ikke netop indrette det sådan, at vi kan sikre os, at dem, vi har behov for, rent faktisk også, når de begynder på en uddannelse i Danmark – det kunne vi allerede nu melde ud – ved, at så indebærer det altså, at så kan de også risikere at løbe ind i en arbejdsforpligtigelse i Danmark?
Det ville da netop være en offensiv indgangsvinkel til det, noget, som jeg kunne forstå at Det Radikale Venstre efterlyser, og vi vil da gerne bidrage til at være offensive.
Hvis Det Radikale Venstre vil være offensive på Dansk Folkepartis måde, kan vi måske finde ud af noget dér.
Jeg vil også gerne spørge til det, der er blevet snakket om tidligere i dag, nemlig social- og sundhedsassistenter.
Hvordan ser Det Radikale Venstre på rollefordelingen mellem social- og sundhedsassistenter og sygeplejersker?
Mener Det Radikale Venstre, at der er behov for at kigge på, hvordan social- og sundhedsassistenter kan gå ind på sygehusene og overtage nogle af de opgaver, som sygeplejerskerne måske løser i dag; altså at vi kan få dem op på, kan man sige, et højere fagligt niveau, få skubbet social- og sundhedsassistenterne ind der, hvor der er mulighed for at de kan løse nogle praktiske opgaver, hvis de har en kunnen – selvfølgelig med efteruddannelse osv.?
Har De Radikale et forslag eller nogle tanker i den henseende?
Jeg er helt med på, at det kan være hensigtsmæssigt, at man studerer i forskellige lande, men når nu vi kigger på det danske sundhedsvæsen og vi kan se, at der er behov for nogle personalegrupper inden for det danske sundhedsvæsen, og vi kan se, at de, der kan komme til at blive en del af personalegrupperne i Danmark, rent faktisk er nogle af dem, som studerer medicin her i Danmark i dag, og som kommer fra lande som Sverige og Norge, hvor der jo er en tæt samklang kulturelt og sprogligt, ville det så ikke være hensigtsmæssigt at indføre arbejdspligt?
Hvis vi lige skærer denne internationaliseringsdel væk og ser på, at der altså er behov for de her mennesker i det danske sundhedsvæsen, vil det så ikke være fornuftigt, at man går ind og kigger år for år på, hvor man har behov for noget arbejdskraft, og derfor indfører en arbejdspligt på de her områder?
Det kunne gælde praktiserende læger, det kunne gælde skolelæger, det kunne gælde så mange andre.
Kan Det Konservative Folkeparti ikke se et vist perspektiv i det ikke mindst set i lyset af, at der rent faktisk er personalemangel?
Er der fuldstændig lukket af fra Det Konservative Folkepartis side for en løsning for at fastholde de her studerende i Danmark til gavn for sundhedsvæsenet?
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-26:
Jeg er kun glad for, at fru Charlotte Dyremose kan høre klokkerne ringe, men hun hører ikke det signal, som de sender ud, og det er jo, at der mangler folk i dag og der kommer til at mangle flere i fremtiden.
Det er den ligning, vi skal have til at gå op.
Det, fru Charlotte Dyremose bare skal svare på, er, hvordan man vil sørge for, at der er kapacitet i uddannelsessystemet til, at der ikke er nogen, der bliver afvist, og til, at områderne, der skal aftage dem – her er det primært den offentlige sektor, altså regioner og kommuner – får de økonomiske rammer til at kunne lave fuldtidsjob og sørge for, at de stillinger, der er opslået ledige, rent faktisk kan besættes, for det er jo ikke sådan i dag.
Det er den ligning, vi skal have til at gå op.
Charlotte Fischer (RV), 2007-01-26:
Det synes jeg er fint, og jeg er også tilfreds med, hvad der er foretaget i forbindelse med svenske studerende.
Men jeg synes måske stadig, at man må spørge: Hvis man kigger frem, hvad er det så, vi mere kan gøre i forhold til det nordiske og til det europæiske?
Jeg er godt klar over, at det ikke er det, der løser hele vores problem her i Danmark, men det generer mig, at vi tænker så snævert nationalt, når nu verden faktisk bevæger sig af sted på en helt anden måde.
Så helt konkret vil jeg spørge: Kunne man ikke forestille sig, at de nordiske lande og vi her skulle sige til ministeren, at man skal gå meget tættere sammen med de andre nordiske lande om f.eks. at dimensionere optaget på lægeuddannelsen i erkendelse af, at hvis de andre nordiske lande neddrosler, mens vi skruer op, så kan det faktisk i sig selv rumme et problem?
Ville det ikke være en klog ting at gøre?
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-01-26:
Jeg deler til fulde den bekymring, som fru Charlotte Fischer beskriver omkring stress og dårlige arbejdsvilkår for personalet også i sundhedssystemet, men det er jo netop derfor, kvalitetsreformen, som regeringen arbejder med, er så central.
For man må jo bare konstatere, at man på nogle afdelinger når meget mere end på andre, også uden at det på nogen måde fører til et øget stressniveau, eller at den enkelte skal løbe flere gange.
Jeg mener jo egentlig, at vi, hvis vi skulle følge fremskrivningsscenariet, vel har situationen på Herlev Sygehus som et klokkeklart eksempel.
Man kunne ikke tilbyde patienterne den behandling, man gerne ville.
Derfor er kvalitetsreformen så uhyre vigtig.
Charlotte Fischer (RV), 2007-01-26:
Helt enig.
Jeg tror ikke, det gør det hele, det er der nok ikke én ting, der gør.
Jeg vil godt lige vende tilbage til det med, hvilke vilkår vi byder personalet i sundhedsvæsenet.
Regeringen har et meget skarpt øje for produktivitet, og det er et stykke ad vejen rigtig klogt, fordi vi har en meget stor opgave med at behandle så mange patienter som muligt, men på et tidspunkt kan man godt spørge sig, om balancen er ved at tippe.
Jeg synes måske, at noget af det, regeringen skal have et rigtig godt øje på, når nu den interesserer sig for kvaliteten i sundhedsvæsenet, er, om vi overhovedet er ved at skabe sygehuse, der er i stand til at fastholde et personale.
Nu sænker regeringen frit valg-retten til 1 måned.
Det vil sætte produktionen yderligere i vejret, og man kan spørge sig, om det er det fornuftige at gøre med det, vi kan se rundtomkring.
Jeg har lige læst om Skejby Sygehus, der har et superstresset personale, og vi ved, at der rundtomkring er store problemer med sygefravær, hvor personalet falder fra, måske vælger helt at træde ud og lave nogle helt andre ting.
Er det ikke en problemstilling, som regeringen burde være lidt mere optaget af?
Charlotte Dyremose (KF), 2007-01-26:
Tak for velkomsten.
Jeg er desværre bange for, at hr. Bjarne Laustsen glemte at lytte til, hvad jeg sagde, for jeg startede med at sige, at vi allerede nu hører alarmklokkerne ringe med hensyn til mangel på arbejdskraft på en bred vifte af områder, og jeg sluttede med at sige, at det, der er vigtigt at vi sikrer, og der, hvor det er vigtigt vi tager fat om nældens rod, bl.a. er på rekrutteringen, altså at vi får tilstrækkelig mange unge mennesker ind i uddannelsessystemet generelt, men også på det her område; at vi mindsker frafaldet; at vi også sikrer via voksen- og efteruddannelse, at personalet har de nødvendige faglige kompetencer til, at de føler sig rustet til at varetage deres opgaver og derfor bliver i jobbet, men også, at de har mulighed for videre- og efteruddannelse, sådan at de kan varetage de mere og mere specialiserede opgaver, der jo er i sundhedssektoren.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-01-26:
Nu håber jeg jo, at hr. Torsten Schack Pedersen ud over store ord og fedt flæsk er modtagelig for konkrete forslag, derfor kunne jeg godt tænke mig at høre hr. Torsten Schack Pedersens indstilling til et helt konkret forslag, nemlig et forslag om, at social- og sundhedsassistenter på sygehusene skal kunne få en form for autorisationsordning, så de bliver i stand til at varetage flere funktioner på sygehusene, og at arbejdets organisering på sygehusene på den måde bliver bedre og lettere.
Hvad mener hr. Torsten Schack Pedersen om sådan et forslag?
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-01-26:
Jeg synes bestemt, det er relevant, at vi diskuterer faggrænser inden for sundhedssystemet.
Det er jo et område, der har påkaldt sig stor opmærksomhed: Hvor langt kan de enkelte faggrupper gå?
Hvordan spiller de sammen?
Er der nogle, der føler, at der er andre, der presser sig lidt for meget på?
Er der faggrupper, vi kan give øgede beføjelser?
Det synes jeg er en uhyre interessant diskussion, og jeg må sige, at det er meget, meget vigtigt, at vi sikrer, at de uddannelseskompetencer, der ligger i de forskellige uddannelser, selvfølgelig også bliver udnyttet optimalt, så det ikke bliver nogle faggrænser, nogle traditioner, der er afgørende for, hvem der har ret til at udføre hvilke opgaver i sundhedssystemet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-01-26:
Jeg kunne godt tænke mig, hvis hr. Torsten Schack Pedersen gad være lidt mere konkret, for det er et meget konkret forslag.
Vil hr. Torsten Schack Pedersen støtte sådan et forslag om en autorisationsordning – ja eller nej?
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-26:
Jeg noterede hr. Martin Henriksens selvros, og det skal jeg ikke kommentere, men jeg kan konstatere, at der, hvor der er ubalancer, har Dansk Folkeparti heller ikke nogen synspunkter – og i hvert fald ikke nogen krav, som man vil oplyse om i dag – med hensyn til, hvordan vi afhjælper den akutte mangel og får lavet en plan, således at vi kan få den afviklet.
Sygeplejerskerne siger jo selv, at der mangler 1.100 i dag, men problemet vil være fordoblet om 10 år, så det er bare om at komme i gang.
Men jeg vil godt høre til en specifik sag omkring deltidsjob, hvor FOA f.eks. siger, at hvis vi i dag laver deltidsjob om til fuldtidsjob, vil det forøge arbejdsstyrken med 7.000-8.000 personer.
Er Dansk Folkeparti enig i det synspunkt?
Martin Henriksen (DF), 2007-01-26:
Nu har jeg forstået, at regioner og kommuner også har en rolle at spille i det her, og den synes jeg de skal tage på sig, men altså, hvis vi herindefra og Dansk Folkeparti kan være med til at bidrage til nogle fornuftige løsninger bl.a. med hensyn til problematikken med deltidsjob/fuldtidsjob, vil jeg da gerne være med til at kigge på det.
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-26:
Jeg tror, at der sidder nogle derude i kommunerne og regionerne og tænker: Det var godt, for nu har Dansk Folkeparti sagt ja tak til at øge de økonomiske rammer, for det er jo det, der er problemet her.
Så det kvitterer jeg for, hvis jeg har forstået det rigtigt.
Jeg vil også godt høre i forbindelse med det her med hensyn til arbejdspligten: Mener Dansk Folkeparti, at alle vores problemer kan løses ved at give udenlandske studerende en arbejdspligt i Danmark?
Det er et meget positivt signal, hvis det er sådan, at Dansk Folkeparti synes, at der ikke er et problem i, at der er nogle fremmede, der arbejder her – det er ellers ikke de toner, vi plejer at høre – men det vil jo binde arbejdsmarkedet fuldstændig, hvis det er sådan i forhold til de andre aftaler, vi har, for det må jo så også gælde i udlandet, at vores studerende, der rejser ud, også skal have en arbejdspligt i de lande, de rejser til.
Og det synes jeg ikke at vi så detaljeret skal lave forslag om.
Charlotte Fischer (RV), 2007-01-26:
Nu lagde ordføreren meget vægt på, at vi skal uddanne os ud af det her problem, og debatten i dag med de to ministre har haft meget fokus på uddannelse, men jeg vil alligevel spørge ordføreren om fastholdelse.
Det begreb var ikke en stor del af ordførerens tale, men fastholdelse af personale er vel i virkeligheden lige så stor en udfordring?
Som parlamentarisk grundlag for en regering, der nu sætter grænsen for frit valg ned og dermed lægger endnu mere pres på produktionen ude på sygehusene, kan ordføreren så ikke være lidt urolig for, om vi er i stand til at fastholde personalet på sygehusene, hvis vi udvikler nogle sygehuse, som faktisk ikke giver særlig gode vilkår for dem, der er ansat der, når vi i forvejen kan se alarmsignaler med stress, Arbejdstilsynet rapporterer om dårligt psykisk arbejdsmiljø og sygefraværet er højt?
Martin Henriksen (DF), 2007-01-26:
Jeg synes, der er grund til at være bekymret over en del ting i sundhedsvæsenet, også bl.a. nogle af de ting, som fru Charlotte Fischer peger på.
Nu står oppositionen og siger, at vi skal gøre noget, der er flere, der skal behandles, og de skal behandles ordentligt.
Og derfor er det vel også rimeligt, at man siger, at så kan det godt være, vi må indrette arbejdsgangene på en anden måde, fordi vi jo ikke bare kan løse de problemer, der er, ved ikke at gøre noget.
Derfor må vi være åbne over for at sige, at det måske skal organiseres på en anden måde og arbejdsgangene måske skal tilrettelægges på en anden måde.
Og den debat synes jeg man må være åben over for.
Den kan man ikke lukke af for, hvis der også skal være mulighed for, at folk kan arbejde ekstra og tjene nogle ekstra penge ved siden af, hvis det eksempelvis er et ønske.
Det har der jo også været tale om i hvert fald i én region i Danmark, har jeg da bemærket.
De muligheder skal jo også være der.
Vi må være åbne over for at diskutere de forskellige løsningsmodeller, der måtte være, for ellers rykker vi os jo ikke nogen steder.
Charlotte Fischer (RV), 2007-01-26:
Nu er der ingenting, der er enten-eller i den her debat.
Det er ikke et spørgsmål, om man skal se på arbejdsgange.
Man skal se på arbejdsgange hele tiden.
Det gør regionerne også, er jeg helt overbevist om, og det gør sygehusene, og det kan helt sikkert blive bedre, for det kan det hele tiden.
Jeg var egentlig bare lidt ude efter, om der også i Dansk Folkeparti er en refleksion over den overordnede udvikling, som man er med til at sætte i gang.
Vi har jo ikke lagt skjul på, at vi synes, det er den forkerte prioritering at sætte endnu mere pres på ved at sænke frit valg-retten.
For det er det, man gør.
Der prioriterer man jo produktion over kvalitet.
Og det håber jeg Dansk Folkeparti er helt klar over i den her debat.
Jeg var egentlig bare ude efter at høre: Er det noget, der optager Dansk Folkeparti?
Hvor langt skal man gå i den her retning, hvis man virkelig har et ærligt ønske om at sikre bedre vilkår og holde på personalet?
For det tror jeg bliver en af de rigtig store udfordringer.
Martin Henriksen (DF), 2007-01-26:
Jeg synes egentlig, at de svar, jeg har givet indtil videre, og min ordførertale og de initiativer, som Dansk Folkeparti har været med til at sætte i gang, viser, at vi faktisk sætter sundhedsvæsenet generelt højt og også sætter uddannelse i forbindelse med de sundhedsfaglige uddannelser højt.
Det mener jeg faktisk vi har bevist at vi gør.
Men jeg synes, at man skal være åben over for de forskellige løsningsforslag, der er kommet på bordet.
Og hvis De Radikale har noget sindsoprivende at bidrage med til debatten om, hvordan vi kan få løst de grundlæggende problemer i forbindelse med personalemangel, arbejdsgange og ledelse, så synes jeg, Det Radikale Venstre skal komme med de forslag.
Men jeg synes ikke, jeg har hørt dem endnu.