runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2014-09-09:
Det synes jeg sådan set er vældig positivt.
Vi er fra SF's side meget enige i, at der er behov for at satse på socialøkonomiske virksomheder.
Vi er sådan set også meget enige i, at det er helt afgørende, at vi skaber arbejdspladser og også skaber et rummeligt arbejdsmarked.
Vi er også nødt til at gøre noget for de mennesker, som så står til at falde ud.
For udfordringen er jo dem, der falder igennem vores dagpengesystem.
Nogle af dem finder heldigvis arbejde, nogle af dem kommer heldigvis i uddannelse, men der er også nogle, der står uden forsørgelse, og der er nogle, der havner på kontanthjælp, og det er jo så den gruppe, man adresserer.
Jeg er sådan set meget enig i, at vi skal fat i den del, men kunne ordføreren så ikke bare ganske kort redegøre for, hvor det så er på finansloven, regeringen prioriterer de midler?
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Der er jo på finansloven afsat frie midler, som kan bruges til sociale forbedringer i den bredeste forstand, og hvad vi kan få ud af dem, må forhandlingerne og fantasien jo vise.
Jeg tror, at det her er noget, vi kommer til at arbejde rigtigt grundigt med i årene fremover.
Når vi ser på den gruppe, som har opbrugt deres dagpengeret, er det jo meget, meget tydeligt, at en meget stor del af dem har været ledige så længe, at selv hvis vi gik tilbage til det system, vi havde, ville de ikke blive hjulpet.
Der er en gruppe borgere i det her land, som har meget vanskeligt ved at finde et ordentligt fodfæste på arbejdsmarkedet.
Det skal vi da gøre alt, hvad vi kan, for at sikre at de får, og vi skal være kreative, synes jeg, i vores løsninger for den gruppe mennesker, som har det vanskeligst.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-09-09:
Fru Camilla Hersom siger, at Det Radikale Venstre er glad for, at regeringen låner så mange penge næste år og bruger dem i den offentlige sektor, fordi der jo deraf kommer vækst i økonomien.
Men så simpelt er det jo nok ikke.
Hvis man skal have varig vækst i økonomien, som er holdbar, skal man lave strukturelle reformer og ikke bare låne penge og bruge dem i den offentlige sektor.
Fru Camilla Hersom sagde også, at vi holder os inden for rammerne, så Danmark ikke får en dummebøde i form af mistet tillid til dansk økonomi og en henstilling fra EU.
Det gør man, hvis man får en vækst på 2,0 pct. næste år, men hvis den er lavere end 2,0 pct., holder man sig jo ikke inden for rammerne.
Spørgsmålet, jeg gerne vil stille, er: Vil fru Camilla Hersom forholde sig til, at Danmark så får en dummebøde i form af mistet tillid til dansk økonomi og en henstilling fra EU?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-09-09:
Jeg er jo fuldstændig enig i, at det er rigtig godt for de 20 pct., der har fået et arbejde.
Det er jo lidt svært at vide, om de havde fået det uanset hvad.
20 pct. er jo også nogenlunde det antal folk, der ender med 0 kr. i indtægt, altså absolut ingenting i indtægt, når de er røget ud af dagpengesystemet.
Vi fra SF's side og Socialdemokraternes side stemte jo imod og var imod dagpengereformen.
Og fru Camilla Hersom siger, at nu skal det være slut med lappeløsninger, nu må man finde en holdbar løsning, og det er vi jo fuldstændig enige i; det var en fundamental fejl midt i en krisetid at lave dagpengesystemet om, fordi man troede, at det, at folk stod uden dagpenge, automatisk ville sikre dem et job i en tid, hvor der ikke var arbejde til folk.
Derfor vil jeg bare gerne spørge fru Camilla Hersom, om hun deler den opfattelse, at når de tal, man oprindelig lagde til grund for reformen, altså at det ville gå ud over 2.000-4.000 mennesker, og nu står vi så med over 40.000, var et fejlskøn af historiske dimensioner.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-09-09:
Det er tilsyneladende lidt mere kompliceret end som så, om man får den der henstilling.
Med hensyn til det der med den mistede tillid til dansk økonomi kan vi jo godt få den dummebøde, som fru Camilla Hersom kaldte det, selv om vi ikke får en henstilling fra EU.
Derfor vil jeg gerne høre Det Radikale Venstres ordfører, om Det Radikale Venstre synes, det er en god idé, at vi bevæger os på kanten af den der 3,0-procentsregel med underskuddet i den offentlige sektor næste år med den risiko, at hvis væksten i den samlede økonomi ikke er på 2,0 pct., vil vi overskride den grænse, og så vil vi få en dummebøde i form af mistet tillid til dansk økonomi.
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Vi synes, det er en god idé, for ellers ville vi jo ikke stå bag det finanslovsoplæg, vi har præsenteret.
Vi mener, at vi samlet set i økonomien gør det, at vi kan have de udsigter, vi har, fordi vi, samtidig med at vi stimulerer økonomien, jo også har lavet de strukturelle reformer, som hr. Ole Birk Olesen efterlyser.
Det har vi jo også lavet.
Derfor er det ikke kun væksten, der alene afgør omverdenens tillid til Danmark.
Det er en samlet vurdering af mange ting, og der mener vi at vi gør alt, hvad vi kan, på de forskellige parametre, der hører til en sund økonomi.
Mike Legarth (KF), 2014-09-09:
Tak for det.
Det har været lidt sådan, at man selv kunne vælge og vurdere.
Men med den her finanslov synes jeg man har bekendt farve.
Det er en rød finanslov, som er designet til at blive stemt hjem med SF og Enhedslisten.
Men alligevel undrer det mig, at når Det Radikale Venstre med sin formand, eller skal jeg sige formandskvinde, gang på gang har sat vækstskønnene for højt, for optimistisk, og har måttet nedjustere dem efterfølgende, så den her gang igen fastholder vækstvurderingerne fra maj, selv om Tyskland er gået i stå, Frankrig er i krise og Ukrainesituationen er eksploderet, hvilket ikke kan undgå at påvirke dansk økonomi negativt.
Hvad er det Det Radikale Venstre tror skal imødegå den negative påvirkning, vi vil få, sådan at man alligevel kan bevare væksten?
Man kan jo ikke opdrive en eneste økonom i det her land, der støtter de væksttal.
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Jeg har lyst til først at kommentere på det der med, om vi er røde eller blå, for sagen er jo, at vi er midt imellem.
Vi er et midterparti, betragter os selv som et midterparti, og vi er villige til at gøre det, vi synes er det rigtige for landet på det tidspunkt, der må være tale om.
Det er sjældent, jeg hører os blive anklaget for at være for blødsødne i den økonomiske politik.
I forhold til vækstskønnene og de prognoser, der ligger til grund for dem, er det meget vigtigt at slå fast, at det jo ikke er politiske skøn.
Det bygger på det input, vi har fra de dygtigste økonomer i det her land: dem, der er ansat i ministerierne.
Men når man så har et skøn og en prognose, kan vi fremlægge vores finanslovsforslag, og det er der selvfølgelig politik i, det er helt oplagt.
Det er også derfor, der er forskel på det, vi vil; det, Venstre vil; det, Konservative vil; det, Liberal Alliance vil; det, Dansk Folkeparti vil.
Det er, fordi vi vil noget andet politisk.
Men det, der er skønnet for udviklingen, er ikke et politisk valg; det bygger på faglighed.
Jeg tror ikke, jeg sagde, at jeg var glad for underskuddet.
Jeg tror, jeg sagde, at vi kunne håndtere underskuddet.
Og det er to forskelige ting, men det er et udtryk for, at det er meget bevidst, at vi går lige til grænsen.
Det gør vi, fordi vi mener, at vi er nødt til at have den balance mellem at stimulere økonomien, men uden selvfølgelig at overtræde det, der er grænsen.
Der er ikke en EU-henstilling på vej nu.
Det er rigtigt, at vi fortsat skal bevæge os frem ad det spor, vi gør, hvor det går stadig bedre i dansk økonomi.
Men hr. Ole Birk Olesen ved jo også godt, at når det handler om EU-henstillinger og grænserne der, er det jo ikke sådan, at hvis man overskrider en lille smule, kommer henstillingen med det samme.
Det er jo også et helhedsbillede, som vurderes på, hvordan økonomien udvikler sig, netop fordi det ikke kun er et 1-årigt fokus, men et flerårigt sigte.
Jonas Dahl (SF), 2014-09-09:
Det tror jeg helt grundlæggende også at langt, langt de fleste danskere sætter en ære i at gøre.
Jeg tror, at langt, langt de fleste danskere gerne vil forsørge sig selv, men nogle gange kan man kan stå i en situation, hvor man ikke kan få det arbejde, der skal til, for at man kan forsørge sig selv.
Så vi har altså i det danske samfund et behov for at sikre en model, der er i stand til at samle op og sørge for, at vi holder hånden under dem, der er imellem to jobs, og måske også være med til at sikre den flexicurity, som Danmark faktisk er internationalt kendt for.
Den sikrer, at virksomhederne godt kan afskedige med kort varsel, fordi de ved, vi har en dagpengemodel, som tager hånd om de mennesker, der så falder ud.
Så for mig at se handler dagpengediskussionen også om at bevare den flexicuritymodel, som både giver noget fleksibilitet til virksomhederne og noget tryghed til de mennesker, der nogle gange kommer i berøring med dagpengesystemet.
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Vi tror ikke på, at vi får reelle løsninger ved at blive ved med at lappe på noget, som alle jo erkender er nødt til at være anderledes.
Det er jo derfor, at kommissionen er nedsat.
Kommissionen er jo ikke nedsat for ingenting.
Kommissionen er netop nedsat for at komme med et grundlag, som vi kan diskutere politisk, sådan at vi får et system, der virker fremadrettet.
Vi mener, at vi har taget hånd om de mennesker, der mister dagpengeretten.
Jeg synes, at når man går ned i de tal, kan man jo se, at en stor del har fået et arbejde, en stor del er under uddannelse, der er folk, der får seniorjob, og der er en lille del, der er i jobrotation – desværre ikke så mange; det er et af de tiltag, vi har prøvet, som ikke har virket særlig godt.
Vi skal da blive ved med at arbejde med, hvordan vi kan skabe muligheder for folk, også i beskæftigelsesindsatsen og andet, men vi mener, at det må være rimeligt at vente på Dagpengekommissionen, inden vi gør noget nyt.
Christian Juhl (EL), 2014-09-09:
Jeg kunne forstå, at ordføreren ikke sagde mig imod, i hvert fald ikke da jeg sagde, at det er regeringens skyld, at den her kommission er kommet et år for sent i gang.
Derfor holder de midlertidige ordninger, der er, ikke, og derfor er vi nødt til at forlænge de midlertidige ordninger eller gøre et eller andet for at dække de op til 60.000 mennesker ind.
Det er vi jo nødt til at gøre, medmindre vi siger, at vi ikke vil tage det problem alvorligt.
Derfor tror jeg heller ikke på, at der om et år kommer noget bæredygtigt ud af kommissionen, medmindre man vil vise det hensyn til de folk, der fuldstændig svæver i det uvisse – især når det er regeringens skyld, at de står i den situation, så synes jeg, at man skylder dem en midlertidig ordning af en eller anden art.
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Jeg synes, det er politisk kynisme at fremstille det, som om der er 60.000 mennesker, der står i den samme situation.
Det gør de jo ikke.
Når man dykker ned i tallene, viser det sig jo, at det er mange forskelligartede grupper: Nogle får arbejde, nogle påbegynder en uddannelse, nogle går på efterløn, nogle får et seniorjob, og nogle er på en midlertidig ydelse.
Det er en meget, meget sammensat gruppe, og jeg synes i virkeligheden, at det, der er kynisk, er at lade være med at tage ansvaret for, hvordan vi fremtidssikrer det her samfund, for det er hele dagpengediskussionen jo også en del af.
Sophie Løhde (V), 2014-09-09:
Jamen jeg skal også love at gøre det kort og helt simpelt, nemlig, om den radikale ordfører kan oplyse, om regeringen støtter Venstres forslag om at lave en kræftplan IV, give danske kræftpatienter en patientansvarlig læge.
Er det et forslag, som regeringen kan støtte, og som man også agter at sætte den fornødne handling bag og også gerne finansiering?
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Jeg synes, at det meget klart fremgår af regeringens finanslovsforslag, hvad det er, vi vil prioritere på sundhedsområdet.
Vi prioriterer 5 mia. kr. over de næste 4 år på sundhedsområdet bredt, herunder en bedre kræftindsats.
Jeg har så noteret mig, at Venstre, efter at have læst, hvad regeringen har lagt frem, tænker, at det må vi fordoble, og det gør man så med – forstår jeg – en varig milliard kroner på sundhedsområdet.
Men vi må jo vente og se, om det er tilfældet.
Det ender i hvert fald med, at regnestykket for Venstre ender på 4 mia. kr., og vi kommer til at bruge 5 mia. kr., så konkurrencen om, hvem der kan investere mest i sundhed, tror jeg står for sig selv.
I forhold til en kræftpakke IV vil jeg sige, at det jo er klart, at kræftområdet er et af de mest forfærdelige sygdomsområder, vi har.
Vi skal jo blive ved med at udvikle det, at gøre det meget bedre, og det mener jeg også at vi har nogle klare retningslinjer for i det, vi har lagt frem.
Sophie Løhde (V), 2014-09-09:
Det synes jeg også er rimeligt, når ordføreren får lejlighed til at komme med så mange påstande om andres politik, f.eks. at vi ikke skulle være lige så ambitiøse som regeringspartierne på sundhedsområdet inden for Venstres udgiftsstop.
Det er vi sådan set
Vi har også vist vejen til, hvordan vi næste år kan sørge for at prioritere bl.a. kræftområdet væsentlig højere end det ambitionsniveau, som regeringspartierne har lagt for dagen.
Men jeg kvitterer for ordførerens svar, således at når forslaget om en kræftplan IV og det at give danske kræftpatienter en patientansvarlig læge ikke er en del af regeringens udspil, så betyder det, at regeringen ikke går ind for det og ikke kan støtte det.
Var det korrekt forstået?
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Vi har fremlagt vores egen plan.
Hvis det betyder, at det er den samme læge, der skal være til stede hele vejen undervejs i et forløb, vil det jo i sig selv generere en helt voldsom overkapacitet.
Hvis der derimod er tale om, at det er en kontaktperson, er det jo en anden diskussion.
Jeg ved ikke, præcis hvad der ligger i Venstres oplæg på det punkt, men det er vi da villige til at diskutere.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-09-09:
Det er jo et helt normalt socialpolitisk princip i Danmark, at kan man ikke forsørge sig selv, er man berettiget til kontanthjælp.
Hele dagpengediskussionen handler mest om folk, der er faldet ud af dagpengesystemet, men altså er kommet på andre former for forsørgelsesordninger, også selv om de her mennesker rent faktisk godt kunne forsørge sig selv.
Hvad mener Socialistisk Folkeparti egentlig om det her princip: altså det, at man forsørger sig selv og sine, og hvis man ikke kan det, får man hjælp fra det offentlige?
Christian Juhl (EL), 2014-09-09:
Jeg blev helt chokeret, da jeg kom ind i salen og hørte ordføreren tale om de arbejdsløse.
Hvorfor kan man ikke gøre begge dele?
Kvinder er kendt for at kunne multitaske.
Det er det, vi skal i den her situation.
Det er regeringens skyld, at der gik et år, før den kommission kom i gang.
Den kom i forhold til de midlertidige løsninger i gang et år for sent, og derfor har vi et hul, som regeringen har ansvaret for.
Hvis regeringen siger, at den ikke vil tage ansvaret for det, fordi de kigger langt ud i fremtiden, så okay med det, men så har man også udtrykt sig kynisk, som fru Trine Mach sagde før.
Så har man sagt til de arbejdsløse, at det vil man ikke tage sig af, at man ikke vil kere sig om virkeligheden lige nu, fordi man har drømme for fremtiden.
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Der er jo bare ikke særlig meget, der tyder på, at nogen af de løsninger, der er på bordet, vil løse situationen for særlig mange.
Dansk Folkepartis trumfkort, som handler om genoptjeningsperioden, vil jo ikke hjælpe ret mange, fordi en meget, meget stor gruppe af de mennesker, der er ledige og har mistet deres dagpengeret, har ikke arbejdet i 6 måneder inden for de sidste 3 år.
Så uanset om man ændrede det igen, ville det hjælpe en meget, meget lille del af dem – under 20 pct. Det, vi er nødt til at have, er en sammenhængende løsning, som tager højde for de behov, der er på arbejdsmarkedet, tager højde for den måde, som befolkningen er sammensat på, tager højde for, at en meget stor del af de job, vi har mistet, er job, der ikke kommer igen.
Derfor er der flere udfordringer end bare dagpengesystemet.
Der er også den udfordring, at de mennesker, som har mistet et job, der ikke kommer igen, skal rustes til at tage en anden form for job.
Det er jo også derfor, at vi, samtidig med at vi kigger på dagpengesystemet, gør alt, hvad vi kan i beskæftigelsesreformer og andet, for netop at give folk en chance til.
Det er det, jeg synes vi skylder folk.
Det er det bedste, vi kan gøre for mennesker, nemlig at give dem adgang til et job.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-09-09:
Jeg må indrømme, at jeg er en lille smule chokeret over det svar, fordi fru Camilla Hersom er jo en klog kvinde og en klog folketingspolitiker.
Selvfølgelig er der masser af mennesker, der ikke kan få kontanthjælp: Hvis man har et hus og måske er teknisk insolvent, man kan ikke sælge huset, så har det en vis værdi.
Eller hvis man har en ægtefælle, som tjener nogle penge.
Så selvfølgelig kan man stå i en situation, hvor man ikke kan få kontanthjælp.
Der er masser af situationer, hvor man glider ud af dagpengesystemet og ikke er berettiget til kontanthjælp alligevel.
Der er tusindvis af mennesker, som ikke kan få kontanthjælp; der er tusindvis af mennesker, som ryger ud af den midlertidige ordning, som blev lavet for at lappe på systemet, nemlig arbejdsmarkedsydelsen.
Det er et system, som er under udfasning.
Der er allerede mennesker nu, der opbruger den arbejdsmarkedsydelse, som de fik efter ophøret af deres dagpenge.
Derfor vil jeg bare spørge fru Camilla Hersom, om vi virkelig kan vente til slutningen af 2015 med at finde en løsning for folk, der uforskyldt har mistet deres job, og som står med 0 kr. i indtægt.
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
For det første mener jeg jo, vi har lavet løsninger for de mennesker, der ikke længere har ret til dagpenge, med de forskellige midlertidige løsninger, der er lavet.
For det andet: Det er da rigtigt, og jeg beklager, hvis jeg har formuleret mig på en måde, hvor fru Lisbeth Bech Poulsen ikke forstod, hvad jeg sagde.
Men hvis man virkelig ikke har mulighed for at blive forsørget eller for at forsørge sig selv, så kan man få kontanthjælp.
Men det er da klart, at man først skal omkring, om man kan forsørge sig selv eller blive forsørget af sine.
Det er jo det, der er grundlovens ord.
Det betyder, at hvis man har formue, må man bruge den, før man kan få kontanthjælp.
Det synes jeg sådan set også er rimeligt nok.
Men jeg har ikke hørt om eksempler, hvor folk var teknisk insolvente og derfor ikke kunne få et lån i deres hus, og hvor de blev tvunget til at sælge et hus, de ikke kunne sælge.
Det har jeg ikke hørt om, og der har kommunerne jo et vist råderum til at sørge for, at det heller ikke sker.
Så mere håndfast forstås det krav jo sådan set ikke ude i den virkelige verden.
Man bliver heller ikke tvunget til at sælge sin bil, hvis det er nødvendigt, for at man kan søge job inden for det erhverv, man nu engang har.
Det må da være rimeligt nok – rimeligt nok – at hvis man kan forsørge sig selv, så skal man ikke forsørges af samfundet.
Frank Aaen (EL), 2014-09-09:
Så vi er altså enige om, at det ikke er alle, der har ret til kontanthjælp, selv om de ikke har et arbejde og ikke får dagpenge.
Det er da altid noget.
Jeg må sige, at jeg også var lidt rystet over at høre svaret før: at alle havde ret til kontanthjælp, hvis de havde mistet deres dagpenge.
Vi er så enige om, at det ikke passer; det var muligvis en fortalelse.
Men vi har jo også stillet et andet spørgsmål – det gjorde hr. Finn Sørensen før – nemlig om det kan bekræftes, at der er folk, der mister den midlertidige arbejdsmarkedsydelse allerede her ved udgangen af året og i stort tal næste år, at det altså heller ikke passer, at alle enten får dagpenge eller midlertidig forsørgelse.
Sådan er det ikke.
Kan vi få bekræftet, at folk allerede nu dratter ud og dermed også kan ende uden nogen form for forsørgelse?
Jonas Dahl (SF), 2014-09-09:
Tak for det.
Det er jo ingen hemmelighed, at Det Radikale Venstre i 2010 stemte for den dagpengereform, som på Dansk Folkepartis initiativ kom igennem under VK-regeringen.
Det er heller ikke nogen hemmelighed, at man først antog, at den ville ramme ca. 2.000-4.000 danskere.
Nu anslår man så fra AK-Samvirke, at 60.000 danskere vil blive ramt af det her inden udgangen af 2015.
Jeg skal lade være med at spørge, om De Radikale forestiller sig, at man skal ændre reformen, for det har vi debatteret mange gange, men jeg kunne godt tænke mig at dykke lidt ned i det, som den nye radikale politiske leder sagde her i weekenden: at man nu gerne vil have en række sociale forbedringer.
Kunne ordføreren ikke uddybe lidt, hvad det er, man tænker på fra radikal side i forhold til det?
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
De midlertidige ordninger er jo netop midlertidige og bliver derfor trappet ned.
Men folk, der f.eks. kun har haft dagpengeret i 2 år efter reformen, vil jo være sikret forsørgelse i op til 4 år, fuldstændig ligesom der i systemet er folk, som faktisk har fået dagpenge i 4 år, fordi vi har skubbet indfasningen foran os.
Men det er jo midlertidige løsninger.
Jeg synes jo i virkeligheden, at uanset hvilken side man angriber det her fra, viser det jo problemets kerne: at vi ikke løser systemets samlede udfordringer ved at lave midlertidige løsninger.
Det, vi har behov for, er et dagpengesystem, som er tilstrækkelig attraktivt til, at folk vil forsikre sig mod ledighed, tilstrækkelig robust til, at det også holder hånden under folk, hvis de bliver ledige, men så sandelig også et system, som ikke efterlader folk i 4 år eller længere på passiv forsørgelse med det resultat, at de er kommet endog meget, meget langt væk fra at være tæt på arbejdsmarkedet, for det var det system, vi havde før, også medvirkende til.
Vi ved, at langt de fleste fik arbejde kort tid efter, at de var blevet ledige, og at for den gruppe af mennesker, som venter lang tid på dagpenge, bliver det i sig selv næsten handicappende.
Det, vi skal sikre, er, at folk får et arbejde.
Det tror jeg vi er fælles om at arbejde for.
Dagpengereformen fik i den form, den blev indført, hårdere konsekvenser, end man havde forudset, det er helt åbenbart.
Men det er jo ikke rigtigt, at det er 20 pct., der står uden noget, selv om de har mistet deres dagpengeret, det er 11 pct. – 11,3 pct.
Det, der er karakteristisk for den gruppe, er, at man ved meget lidt om dem, men det, der er formodningen, er, at det er folk, der starter privat virksomhed, at det er folk, der flytter til udlandet, at det er folk, der lader sig forsørge af deres ægtefælle.
Det er sådan set en grundlovssikret ret, man har, så der er ikke én eneste borger – ikke en éneste borger – i det danske samfund, som nogen sinde vil stå helt uden forsørgelsesmulighed.
Det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Det, vi ønsker, er en samlet, grundig, robust, fremtidssikret ordning, som gør, at det dagpengesystem, vi har, holder hånden under folk, hvis de mister et arbejde, at det matcher de behov, der er derude.
Vi synes ikke, det er en løsning at blive ved med at lappe på noget, som vi erkender ramte for hårdt, da det kom meget abrupt midt i en krisetid.
Det erkender vi jo.
Derfor har vi jo lavet de løsninger undervejs, men nu må vi vente på Dagpengekommissionen, få deres analyser af, hvad vi skal gøre, sådan at vi kan sætte os sammen og finde holdbare løsninger på det, som er arbejdsmarkedets behov og menneskers behov i det her samfund.
Trine Mach (SF), 2014-09-09:
Altså, jeg glæder mig over, at ordføreren erkender, at reformen i sin oprindelige form var fuldstændig malplaceret midt i en krisetid, og jeg kunne godt tænke mig så at komme fra de her taldiskussioner og lidt videre frem til den politiske situation.
Hen over sommeren har den parlamentariske situation jo ændret sig.
I takt med at antallet af danskere, der mister retten til dagpenge, faktisk er steget ganske meget, har stadig flere partier erkendt, at reformen faktisk var en fiasko.
Altså, Dansk Folkeparti bakker op om SF's krav om at halvere genoptjeningsperioden, og Venstre har faktisk meldt ud, at den dagpengereform, som ordførerens eget parti jo rent faktisk også stemte for, ikke står mejslet i granit.
Jeg vil høre, om ordføreren vil medgive, at de forudsætninger, der oprindelig lå til grund for dagpengeforringelserne, rent faktisk er smuldret totalt.