runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2009-04-29:
Det er jo også baggrunden for regeringens særlige handlingsplan til bekæmpelse af menneskehandel, og det er baggrunden for, at der er blevet iværksat en styrket politiindsats mod prostitutionens bagmænd.
Politiets forstærkede indsats giver faktisk resultater.
Rigspolitiet afgav i marts en statusrapport for indsatsen mod prostitutionens bagmænd, og den viser ganske rigtigt, at antallet af sigtelser for menneskehandel er steget de seneste år.
Faktisk er tallet steget fra 2 sigtelser i 2006 til 23 i 2007 og 30 i 2008.
Hele formålet med at styrke politiindsatsen har jo været at få fat i flere bagmænd til menneskehandel, og derfor er stigningen i antallet af sigtelser for menneskehandel netop udtryk for, at indsatsen virker, og ikke det modsatte.
Spørgeren kommer så ind på antallet af fældende afgørelser, som har ligget nogenlunde konstant siden 2004 med en let stigende tendens i 2007 og 2008.
I 2006 lå tallet således på 3 afgørelser, mens tallet i 2007 og 2008 lå på henholdsvis 8 og 7.
Men 1 afgørelse mindre må vist betegnes som et, må jeg sige, meget spinkelt grundlag for generelle konklusioner.
Så den slags statistik kan altså ikke bruges til ret meget.
En anden ting er så, at antallet af anmeldelser, sigtelser og afgørelser i hvert enkelt år slet ikke kan sammenlignes på den måde, som spørgeren lægger op til, for samme sag kan jo f.eks. figurere i statistikken som en anmeldelse i 2007, en sigtelse i 2008 og en afgørelse i 2009.
Alt i alt synes jeg derfor, man skal glæde sig over, at det samlede billede viser, at politiets styrkede indsats mod prostitutionens bagmænd giver resultater, hvad man da også har kunnet se i medierne, som har beskrevet flere af de sager, hvor politiet har haft held med at optrævle menneskehandelsnetværk.
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-29:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til ministeren.
Ministeren synes, indsatsen virker og kan også se det positive i det.
Selvfølgelig er det godt, at der er kommet en eller anden form for indsats, men om den så fungerer efter hensigten, er så en anden debat.
Men jeg tog de her tal fra rigspolitiets egen rapport fra 2008, og der kan man se, at der er sket en stigning i forhold til indsatsen, hvad mandskab angår.
Og det er også korrekt, at der er sket en svag stigning i antallet af sigtelser.
Men når man så ser på de fældende afgørelser, dvs. fældende domme, bøder eller tiltalefrafald, er der ikke sket de helt store ændringer, og det er egentlig det, der undrer mig.
Og det er egentlig derfor, jeg spurgte, om ministeren synes, at der er sket en udvikling.
Det er korrekt, at afgørelserne med hensyn til menneskehandel er faldet til syv, og det er godt nok kun en forskel på en, men jeg synes, det er en for meget.
Hvis man så kigger på tallene i forhold til rufferi, er der faktisk ikke sket noget som helst; der er ingen ændringer.
Og det synes jeg også er lidt bekymrende at se på - når antallet af politifolk, antallet af de årsværk, politiet har sat ind, egentlig ikke har gjort noget i forhold til selve sigtelserne.
Så hvordan synes ministeren egentlig det hænger sammen med handlingsplanens målsætning?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-04-29:
Jeg synes, at politiets indsats er en succes, fordi vi har kunnet se en stigende kurve i antallet af sigtelser.
Politiet har også en speciel enhed, som opererer på det her område.
Det samme gør jeg.
Det samme gør Folketinget.
Jeg synes, det her er at regne som moderne slavehandel, og derfor skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at bekæmpe det.
Jeg er tilfreds med, at antallet af sigtelser er steget, men som jeg også nævnte, kan man ikke sammenligne tallene.
Det, at der er sket et fald i antallet af afgørelser fra otte til syv, synes jeg overhovedet ikke er foruroligende, for det kan være, at afgørelserne først kommer i 2009.
Så lad os se på det over en længere periode.
Det, der er vigtigt for mig at understrege, er, at antallet af sigtelser er gået op, og det er udtryk for politiets aktivitet.
Antallet af afgørelserne er i sidste ende mere udtryk for domstolenes aktivitet.
Der må vi så have det brede spektrum med for at se på, hvad det så lander på.
Men politiet gør en meget, meget stor indsats på området i dag.
Inger Støjberg (V), 2009-04-29:
Langt de fleste jobsøgende finder selv et job og vælger derfor også selv, hvor i landet de vil arbejde.
Samtidig er det arbejdsgiverne og ikke kommunerne, der afgør, hvem der skal ansættes i de ledige job.
Det er kun godt, når jobsøgende og arbejdsgivere selv kan finde hinanden - det giver et mere fleksibelt arbejdsmarked, hvor jobsøgende søger hen, hvor jobbene er.
Det er også grunden til, at vi har udviklet jobnet.dk
her kan jobsøgende og arbejdsgivere finde hinanden, uden at jobcentrene behøver at være involveret.
Hjælp til selvhjælp er den bedste måde, vi kan støtte de ledige på i deres jobsøgning.
Når det ikke lykkes, skal jobcentrene hjælpe de ledige med hurtigst muligt at komme i job.
Det gør kommunerne ved at tale med de ledige, motivere dem og hjælpe dem med jobsøgning og ved at give dem aktive tilbud.
Det har kommunerne masser af tilskyndelse til i dag, og sådan vil det også være fremover, når de får ansvaret for indsatsen for de forsikrede ledige.
For når kommunerne får ledige i arbejde, sparer de penge til ydelser og tjener penge på skatter, uanset om jobbet befinder sig inden for eller uden for kommunegrænsen.
Så ja, det er korrekt, at kommunerne vil være interesseret i at få deres egne borgere i job, men det vil de være, uanset på hvilken side af kommunegrænsen jobbene befinder sig.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-29:
Nu er det jo ikke nogen ny foreteelse, at vi indekserer energiafgifterne, det var også en del af aftalen om lavere skat på arbejde fra 2007, og det er såmænd bare det, der fortsætter.
Men alligevel kan vi ikke få Det Radikale Venstre med på vognen, og det bliver også bare til kritik.
Jeg er så spændt på, hvad det er for nogle meldinger, vi kan forvente fra De Radikales side, og hvad det er for nogle input, De Radikale vil komme med, når nu De Radikale som en del af den røde blok vil komme med et udspil.
Vi i Venstre er stolte over skattestoppet, og det har vi været de sidste 8 år, og det vil vi også være de næste mange år.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-29:
Synes ministeren, at det er rimeligt at gennemføre en lov om kommunalisering af jobindsatsen, hvor det forudsættes, at store dele af den skal udliciteres, for at kommunerne skal kunne opnå bare 50 pct. refusion?
Jeg synes jo, at det er lidt underligt, hvis man vælger at kommunalisere noget, at der så ligger en skjult dagsorden i at udlicitere det.
Jeg accepterer, at der ikke er plads til en variant.
Jeg skal sige: Synes ministeren, at det er rimeligt at gennemføre en lov om kommunalisering af jobindsatsen, hvor det forudsættes, at store dele af den skal udliciteres, for at kommunerne skal kunne opnå bare 50 pct. refusion?
Inger Støjberg (V), 2009-04-29:
Det er ikke en forudsætning, at kommunerne udliciterer beskæftigelsesindsatsen for at få 50 pct. refusion.
Forslaget er den bedste oversættelse af det princip, der i dag gælder for de forsikrede ledige, hvor køb af sammenhængende forløb hos andre aktører finansieres af de statslige midler til en aktiv beskæftigelsesindsats, altså det, vi kalder for aktivrammen.
For de ikke forsikrede ledige gælder allerede i dag, at kommunerne får 50 pct. refusion af udgiften til aktivering.
Med forslaget får vi en fælles enkel og ubureaukratisk regel, hvor kommunerne får 50 pct. refusion for udgifter til køb af aktive tilbud og forløb hos andre aktører, uanset om det er en forsikret eller en ikke forsikret ledig, der skal have et tilbud eller et forløb hos en anden aktør.
Jeg vil gerne understrege, at kommunerne kun kan få 50 pct. refusion op til en bestemt beløbsgrænse, kaldet rådighedsloftet.
Rådighedsloftet gælder både for kommunens egne udgifter til aktive tilbud og udgifter til forløb hos andre aktører.
Har kommunen udgifter til aktive tilbud og andre aktører, der ligger over rådighedsloftet, betales denne del af udgifterne altid af kommunekassen, uanset om det er kommunen eller andre aktører, der udfører indsatsen.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-29:
Tak for svaret.
Jeg skal da medgive, at ministeren prøver at pakke det pænt ind, men det er en faktuel kendsgerning, at uanset hvad ministeren siger, er det sådan, at man styrer det her, ved at man måske ikke siger direkte, at det er sådan, men man stiller nogle incitamenter op og siger, at under nogle bestemte forudsætninger får kommunerne kun refusion af den og den størrelse, hvis de gør sådan, som regeringen gerne vil have.
Der synes jeg, at når man taler om kommunalisering, er det falsk varebetegnelse, for det hedder jo rettelig udlicitering eller privatisering.
Selv om kommunen er billigere til de opgaver her, bliver de tvunget til at udlicitere dem for at kunne få refusionen hjem, ellers får de ingenting.
Det er jo fuldstændig vanvittigt, at man skruer sådan et forløb sammen.
Vi kan diskutere, om man synes, at en opgave løses bedst det ene eller det andet sted, men her har man, ud over at det skal kommunaliseres, besluttet, at det skal privatiseres/udliciteres.
Jeg synes, det er en snakken udenom.
Altså, vi ved jo, at de, der skal overtage opgaven, KL, også her protesteret imod det her og synes, at det er urimeligt at stille det op som nogle forudsætninger og styre det på incitamenter.
Hvis man mener - og det har jeg hørt ministeren sige mange gange - at kommunerne er bedre til det her end staten, og at det er bedre at samle det, hvorfor kan kommunen så ikke selv få frit valg til, om de vil gøre det på den ene eller den anden eller den tredje måde?
Der er jo lagt op til, at kommunen skal have nogle incitamenter for at kunne gøre det bedre og billigere.
Hvorfor kan de så ikke selv få lov at bestemme?
Hvis man synes, at opgaven skal løses dér, er det da et indgreb i det kommunale selvstyre.
Lad da kommunerne selv bestemme det, hvis det endelig skal ligge dér.
Inger Støjberg (V), 2009-04-29:
Det er jo sådan set netop det, kommunerne selv får mulighed for, for de får mulighed for at bruge en anden aktør i de tilfælde, hvor de synes, at de gerne vil bruge en anden aktør, og ellers kan de selv udføre opgaven, men de kan bare kun få 50 pct. refusion op til en vis beløbsgrænse.
Så kommunerne får rent faktisk mulighed for det.
Hvis det er sådan, at hr. Bjarne Laustsen er meget bekymret for de andre aktører, kan jeg oplyse, at Beskæftigelsesministeriet tager initiativ til, at der inden udgangen af 2010 iværksættes en særskilt evaluering af kommunernes brug af anden aktør.
Det, at opgaven nu bliver samlet hos kommunerne i den enstrengede model her, gør jo rent faktisk, at kommunerne netop får muligheden for selv at vælge, men man kan bare kun få refusion op til en vis beløbsgrænse.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-29:
Jeg synes simpelt hen, det er noget biks, at man står og siger, at det kommunale selvstyre er intakt osv.
Her laver man lovgivning, hvor man trækker noget ned over kommunerne.
Jeg er imod hele baduljen med at give kommunerne det her; det ved ministeren og mange andre sikkert godt.
Det er jeg imod.
Jeg synes bare ikke, det er rimeligt, at man, hvis man synes, det er godt at kommunalisere det, så stiller krav om, at det skal foregå på en bestemt måde, og så giver det en falsk varebetegnelse, for det er det her jo, det er jeg enig med Kommunernes Landsforening i.
De vil gerne selv håndtere det her, hvis man synes, de skal have opgaven.
Hvorfor blander ministeren sig så i det?
Hvis ministeren synes, at kommunerne er gode til at løse opgaven, og har tiltro til, at de kan løse den, hvorfor siger man så: Hvis de synes?
Nej, de synes kun, at de kan gøre det her ved at få refusion, og derfor bliver de tvunget til det.
Det er det, der er hele udgangspunktet.
Inger Støjberg (V), 2009-04-29:
Det er jo ganske enkelt et falsum, hr. Bjarne Laustsen er ude i, for det, der er sagen i det her, er, at kommunerne har mulighed for at bruge en anden aktør, hvis det er det, de vil, men de kan bare kun få refusion op til en vis grænse, det, der kaldes for rådighedsloftet.
Og når hr. Bjarne Laustsen så siger, at Kommunernes Landsforening skulle være imod hele den enstrengede model, er det jo simpelt hen også ganske forkert, for Kommunernes Landsforening er meget tilfreds med, at vi nu netop samler hele det her felt i den enstrengede model.
Så der er bare dertil at sige, at nu får kommunerne, nu får jobcentrene mulighed for at bruge andre aktører; de får 50 pct. refusion op til en vis beløbsgrænse, og derfor er det jo netop noget, kommunerne selv bestemmer.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-29:
Hvilke incitamenter er der for at modvirke, at der reelt er tale om en begrænsning af arbejdskraftens frie bevægelighed, fordi hver enkelt kommune helt logisk vil være mest interesseret i at få sine egne borgere i arbejde?
Inger Støjberg (V), 2009-04-29:
Det er ganske enkelt ikke korrekt, og jeg mener simpelt hen ikke, at forslaget vil føre til en øget privatisering af jobcentrene.
Forslaget er den bedste oversættelse af det princip, der i dag gælder for forsikrede ledige.
Det er også vigtigt at være opmærksom på, at kommunernes adgang til at få refusionen er underlagt en stærk statslig styring.
Kommunerne kan kun få 50 pct. refusion af kommunernes samlede udgifter til køb af aktivitetstilbud og -forløb hos andre aktører op til en bestemt beløbsgrænse, det såkaldte rådighedsloft.
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-29:
Det overrasker mig bare lige lidt, at ministeren ikke rigtig tager rigspolitiets egen rapport og egne tal lidt mere alvorligt.
Og hvis man ser på mellemmandsvirksomhed, er der faktisk sket et fald.
Der er kun én person, der er sigtet.
Sidste år var det fire.
Det er da nogle ret interessante tal, og det må ministeren også forholde sig til.
I samme rapport fremhæves det, at antallet af bordeller er steget med 11 pct.
Der er kommet 52 nye bordeller til.
Så jeg vil egentlig gerne høre, hvad ministerens kommentar til det er, og også hvilke konkrete initiativer ministeren overvejer at tage for måske at ændre det her billede.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-04-29:
Den specialenhed, som politiet har etableret med henblik på at bekæmpe prostitutionsbagmænd for at få stoppet det her afskyelige uvæsen, som hedder menneskehandel med kvinder, virker.
Hvis vi nu tager 2006 som eksempel, kan man se, at der, som jeg nævnte, blev rejst to sigtelser.
Det er altså steget til 30 sigtelser i 2008.
Det er jo en eksplosiv stigning i antallet af sigtelser.
Det viser lidt om politiets aktivitetsniveau.
Antallet af afgørelser er jo også steget.
Der var tre i 2006, syv i 2008.
Jeg synes jo, man løbende kan følge, at politiet er derude, kontrollerer bordellerne, undersøger, om der er menneskehandel, og er meget, meget opmærksom på det her.
Så jeg er helt sikker på, at man vil holde aktivitetsniveauet oppe for at få bekæmpet menneskehandelen i størst mulig udstrækning, for vi vil ikke acceptere det i Danmark.
Helge Sander (V), 2009-04-29:
Allerførst vil jeg gerne slå fast, at det er regeringens mål, at 50 pct. af de unge skal have en videregående uddannelse i 2015, og det mål står vi naturligvis fast på.
Jeg synes naturligvis, at det er en fordel, hvis flere benytter den aktuelle økonomiske situation til uddannelse eller at videreuddanne sig.
Når jeg i den debatbog, der refereres til i det her spørgsmål, har rejst spørgsmålet om universitetsbacheloruddannelsen, er det ikke for at opfordre til, at man uddanner sig mindre.
Nej, jeg vil hellere sige tværtimod.
Jeg vil imidlertid godt slå et slag for den valgfrihed og den fleksibilitet, som allerede findes i vores uddannelsessystem.
Mange unge tror, at en universitetsuddannelse altid tager 5 år.
Det kan måske virke afskrækkende på nogle.
Hvis de 3 år, som en akademisk bacheloruddannelse tager, virker mere overskuelig, er det vigtigt for mig, at der bliver gjort opmærksom på det.
Det kan måske få flere til at søge ind på en bacheloruddannelse.
Så budskabet er, at vi skal have endnu flere til at gå i gang med en universitetsuddannelse og altså det, man naturligt starter med, nemlig en bacheloruddannelse.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-04-29:
Det var i hvert fald ikke sådan, som budskabet blev udbasuneret i medierne.
Det var jo et klart budskab om, at flere skulle stå af ved bachelorgraden og ikke gå videre på kandidatuddannelsen.
Det er det, jeg synes er et meget uheldigt signal fra en videnskabsministers side i en situation, hvor vi som sagt ved, at det bliver viden, vi skal konkurrere på i Danmark.
Der er ingen, der forestiller sig, at vi skal konkurrere på lønninger eller dårligt arbejdsmiljø.
Nej, vi skal konkurrere på viden.
Vi ser, at efterspørgslen efter højtuddannet arbejdskraft stiger.
Vi ser, at selv om man i dag har muligheden for at kunne stå af, når man har opnået sin bachelorgrad, er der ikke ret mange, der gør det.
Det er måske noget, der hænger sammen med, at efterspørgslen blandt virksomhederne efter universitære bachelorer ikke er særlig stor.
Hvor ser ministeren i sol, måne og stjerner det behov for, at vi skal have flere universitetsbachelorer ud i virksomhederne?
Er det noget, som ministeren kan dokumentere en stigende efterspørgsel efter?
Kan man dokumentere, at virksomhederne ønsker at ansætte lavere uddannede folk fra universiteterne?
Eller kan man faktisk tværtimod dokumentere det modsatte?
Jeg synes i hvert fald, at jeg har set nogle andre udtalelser på baggrund af den debat, som ministeren har startet, fra både Dansk Erhverv og professor Finn Kensing fra Københavns Universitet, som siger, og jeg vil gerne citere det: Jeg ved ikke, hvor han har det fra.
Det er i hvert fald ikke noget, der bliver dokumenteret af vores undersøgelse, der netop viser, at erhvervslivet og it-arbejdsgiverne efterspørger medarbejdere med lange videregående uddannelser.
Så hvor kommer det der fra?
Og er det i virkeligheden ikke et usædvanlig dårligt råd til de unge at uddanne sig mindre i stedet for mere?
Helge Sander (V), 2009-04-29:
Nej, det er rigtigt.
Hvis man gør det, vil man se, at der står det samme, som jeg sagde i mit første svar.
Det, jeg i stedet slår på, er, at jeg gerne vil have, at der bliver sat fokus på den langt større fleksibilitet, der er i universitetsloven, som vores partier har stået bag, end der er almindeligt kendskab til, tror jeg, og i hvert fald end der bliver udnyttet.
Derfor er det oplagt, at man kigger lidt til udlandet, hvor man jo i langt højere grad ser, at de unge stopper efter bachelorgraden og går ud og tager en periode i f.eks. erhvervslivet og så vender tilbage og tager en kandidatgrad eller en mastergrad.
Jeg har bare gjort opmærksom på, at det måske var en god idé.
Jeg har så hørt nogle sige, at når de har fået en kandidatuddannelse, viste det sig, at de måske i det job, de havde fået, kunne have klaret sig med noget mindre.
Så det er simpelt hen frihed og fleksibilitet, der er budskabet.
Og så synes jeg i øvrigt, at man skal læse de linjer i bogen, som i hvert fald slet ikke tilsiger det, som fru Kirsten Brosbøl her forsøger at udlægge.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-04-29:
Nu bekræfter ministeren jo, at budskabet er, at flere skal stoppe efter bachelorgraden.
Ministeren siger, at han synes, det er en god idé, hvis flere gør det og går ud og får job efter bachelorgraden.
Nu er ministeren præcis inde på det, hvormed jeg mener, at ministeren begår en meget, meget stor fejl, og det er ved at sammenligne det danske uddannelsessystem med systemerne i de lande, hvor man netop ikke har et tilsvarende professionsbacheloruddannelsessystem, altså de mellemlange videregående uddannelser, som jo netop udmærker sig ved at uddanne rigtig glimrende bachelorer til arbejdsmarkedet, nemlig professionsbachelorer, hvor uddannelsen er tilrettelagt med en kombination af teori og praktik, og hvor uddannelsen er møntet på at uddanne folk, der er arbejdsmarkedsparate efter deres professionsbachelorgrad.
Ministeren sammenligner os jo altså nu med lande, hvor mange flere går ud efter deres universitære bachelorgrad.
Er det ikke rigtigt, at der altså er en væsentlig forskel på det danske uddannelsessystem og så de lande, som ministeren nu ønsker at sammenligne os med, og er det derfor ikke rigtigt, at det er professionsbacheloruddannelserne, som vi skal se på om vi kan styrke og udvikle, i stedet for at opfordre folk til det, som jeg synes er et utrolig dårligt råd fra ministeren, nemlig at stoppe efter deres universitetsbachelorgrad?
Helge Sander (V), 2009-04-29:
Jeg bliver nødt til at gentage: Jeg har ikke opfordret til at stoppe.
Det er fru Kirsten Brosbøl og andre, der opfordrer de unge til det.
Jeg har gjort opmærksom på, at den mulighed eksisterer, fordi jeg har mødt nogen, som har sagt, at de føler, at de kunne have klaret sig med en bachelorgrad.
Så det her er kun at sætte fokus på øget fleksibilitet og øget frihed, og jeg håber inderligt, som jeg også har set det omtalt i et af de debatindlæg, der har været, at det er sådan, at der er endnu flere, der får lyst til at tage en bacheloruddannelse, fordi man i hvert fald kan overse 3 år, hvorimod 5 år for nogle måske kan virke lidt overvældende.
Derfor har det en masse gode elementer i sig.
Så kan man selvfølgelig sagtens stille det op, som også magistrenes formand, fru Ingrid Stage, gjorde, da hun spurgte: Ville Helge Sander nøjes med en halv læge?
Nej, selvfølgelig ville jeg ikke det, det er slet ikke det, det handler om.
Overhovedet ikke.
Derfor bliver jeg nødt til at fastslå, at budskabet i stedet for er, at der er langt flere, der skal starte på en bacheloruddannelse, fordi det jo er et ganske overskueligt universitetssystem, vi har i Danmark, fordi både bachelor- og kandidatuddannelsen er afrundede forløb.
Rasmus Prehn (S), 2009-04-29:
Der er jo noget, der tyder på, når man hører ministerens forklaring her, at vi ikke alene skal nøjes med en halv læge, men også med en halv vind, for det er ikke til at finde ud af, hvad det er, ministeren egentlig mener.
Ministeren har begået en bog, og vi ved jo alle, at ministeren er uddannet journalist og har fuldstændig styr på, hvilken dagsorden man får sat, når man skriver det, man gør.
Den her bog er altså blevet opfattet som en klar opfordring til de danske studerende om at standse efter bachelorniveauet.
Det er bare sådan en dårlig forklaring, der kommer nu og her.
Er sagen ikke den, at vi i høj grad har brug for folk, der tager en hel kandidatuddannelse, at det også er det, at vi rent faktisk har det høje uddannelsesniveau, der gør, at vi internationalt set bliver anerkendt?
Hvis det var så eftertragtet at have de her bachelorer, var den efterspørgsel så ikke kommet for længst?
Det er jo helt tilbage til daværende undervisnings- og forskningsminister Bertel Haarders tid, at vi indførte bachelorbegrebet, og hvis virksomhederne var så glade for dem, havde vi så ikke allerede set, at der havde været en efterspørgsel efter dem?
Er det noget, man behøver at gøre et stort problem ud af nu med fare for, at nogle springer fra, selv om de kunne have taget en hel kandidatuddannelse og fået en højere uddannelse?
Helge Sander (V), 2009-04-29:
Jeg kan vist godt tillade mig at være lige så uforskammet som hr. Rasmus Prehn, men heller ikke mere, for spørgsmålet viser, at hr. Rasmus Prehn netop løber med en halv vind.
Jeg kan i hvert fald høre på spørgsmålet, at enten læser hr. Rasmus Prehn dårligt, eller også har han ikke læst bogen.
Jeg må gentage, at det står der ikke deri.
Der står, at jeg gerne vil sætte fokus på øget frihed, øget fleksibilitet, og jeg vil selvfølgelig gerne, som jeg også meget klart sagde i mit første svar, have, at der er endnu flere, der får både en bachelor- og en kandidatuddannelse - og det ene udelukker jo absolut ikke det andet.