runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2015-03-19:
Da Enhedslistens ordfører på det her område, fru Pernille Skipper, ikke kan være til stede, skal jeg bare meget kort meddele, at Enhedslisten kan støtte forslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-03-19:
Det bliver mindst lige så kort som alle de andre ordføreres taler, for de ting, der kan siges om det her forslag, er nærmest blevet sagt.
Høringssvarene har intet at bemærke til lovforslaget, så derfor har vi ingen problemer med det i SF.
Det her vil skabe nogle bedre muligheder for, at flybranchen kan få finansiering, og jeg synes jo, det er fint, at vi arbejder for bedre vilkår for flybranchen.
Og så vil jeg bare indskyde her til sidst, at jeg ville ønske, at flybranchen så også arbejdede for bedre vilkår for deres ansatte, og det er klart, at her tænker jeg særlig på Ryanair, som lige nu er lidt i vælten på det område.
Det er selvfølgelig en anden debat, som ikke rigtig hører til i forbindelse med det her forslag, men jeg kunne ikke dy mig for at komme med den bemærkning.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-03-19:
Tak for ordet, formand.
Jeg skal gøre det ganske kort.
Jeg er meget enig i de forrige ordføreres ord om dette ret tekniske forslag.
Det er fornuftigt, at vi tiltræder den her konvention.
Det imødekommer et ønske fra den danske luftfartsbranche, som kan få bedre finansieringsvilkår med det her forslag.
Derfor kan vi støtte det fra radikal side.
Tak for ordet.
Susanne Eilersen (DF), 2015-03-19:
Tak for det, hr. formand.
Dansk Folkeparti ser positivt på lovforslaget, og som det fremgår af fremsættelsestalen, forventes det, at en tiltrædelse af Cape Town-konventionen og flymaterielprotokollen kan være af væsentlig betydning for, at luftfartsbranchen fortsat og på rimelige vilkår kan nyanskaffe luftfartøjer, der er registreret i Danmark.
Det er, bl.a. fordi tiltrædelsen vil lette finansieringen af flymateriel.
Finansiering af fly sker ofte gennem forskellige former for kreditsalg, hvor investorerne i stigende grad stiller som betingelse ved finansiering, at flyet er registreret i en stat, der har tiltrådt Cape Town-konventionen og flymaterielprotokollen.
Ud fra høringssvarene, der finder det positivt, at der nu lægges op til en tiltrædelse af konventionen og protokollen, vurderes det, at forslaget vil forbedre danske selskabers konkurrencemuligheder globalt set.
Dansk Folkeparti ser som sagt positivt på dette forslag.
Trine Bramsen (S), 2015-03-19:
Tak for det.
Lovforslaget her har til formål at skabe mulighed for, at luftfartsbranchen fortsat på gode vilkår kan anskaffe sig nye luftfartøjer til registrering i Danmark.
Og derfor er det, at Danmark skal gennemføre den såkaldte UNIDROIT-konvention om internationale sikkerhedsrettigheder i mobilt udstyr.
Den indeholder også den tilknyttede protokol om specifikke forhold for flyudstyr.
Og det er baggrunden for, at vi behandler det her lovforslag i dag.
Konventionen og protokollen vil i fremtiden lette finansieringen af flymateriel ved at etablere en international ordning for registrering af sikkerhedsrettigheder i luftfartøjer og andet flyudstyr.
Socialdemokraterne noterer sig, at branchen finder det her forslag utrolig positivt, og med de ord skal jeg meddele, at vi støtter forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2015-03-19:
Internationale sikkerhedsrettigheder i flymateriel er jo nok ikke lige det, vi beskæftiger os med hver dag, men det er der gudskelov andre der har gjort.
Hvad vedrører den?
Den vedrører populært sagt tinglysning.
Tinglysning af hvad?
Det vil altså sige køb, ejerforhold, pantsætning, ejendomsforbehold osv. osv.
Det er i dag sådan, at sådan nogle rettigheder populært sagt skal tinglyses der, hvor debitor, altså låntageren, bor, i det register, der måtte være på det pågældende sted.
Og vi har også i Danmark et register for det, jeg kalder tinglysning af rettigheder over fly.
Det føres i Trafikstyrelsen, og det er det, der hedder Rettighedsregisteret.
Det burde jo egentlig være tilstrækkeligt, men det er åbenbart sådan, at udenlandske investorer stiller krav om, at et fly skal være registreret i et land, der har tiltrådt konventionen – den her regulering i forbindelse med tinglysning af flyrettigheder.
Og man vurderer på den baggrund, at det er vigtigt for flybranchen, at Danmark også kommer til at tiltræde den konvention.
Det kan jeg kun tage til efterretning.
Men under udvalgsbehandlingen er der så lige et enkelt lille spørgsmål, som vi skal have afklaret.
Jeg har umiddelbart lidt svært ved at se, når jeg ser på lovforslaget, hvordan prioritetsrækkefølgen gøres op, hvis én rettighed er tinglyst i det her internationale register og en anden rettighed er tinglyst i Danmark.
Hvad er det så, der kommer først i prioritetsrækkefølgen?
Men det er teknik, og det finder vi ud af.
Venstre kan i enhver henseende støtte forslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-03-19:
Hvis man har fulgt lidt med i debatten om det, der skulle have været en forenkling og modernisering af lejeloven, men som i manges øjne desværre er blevet det modsatte, ved man, at der særlig derude i virkeligheden, hvor de skal leve med den her lov, så er kæmpestor og massiv usikkerhed i forhold til, hvad den her lov får af konsekvenser, og hvad den kan føre med sig af konflikter.
Ministeren er som svar på en del af de spørgsmål, som det her kaos har ført med sig, kommet med en betydelig mængde papir i form af bekendtgørelser, vejledninger og nye formularer.
Når nu tingene er, som de er, så er det naturligvis prisværdigt.
Men det er jo også sådan, at der ligger en betydelig mængde arbejde foran ministeren med at få færdiggjort alle de her ting, inden det her lovforslag skal træde i kraft den 1. juli.
Der er jo, ved vi, ovenikøbet en risiko for, at der kan komme et folketingsvalg på tværs og måske gøre den proces mere kompliceret.
Men derfor vil jeg håbe, at ministeren i dag på en eller anden måde kunne give os en garanti for, at de her vejledninger, bekendtgørelser og formularer helt sikkert vil være på plads til den 1. juli.
Specielt er jeg bekymret for den nye typeformular for lejeaftaler.
Hvis den ikke er på plads, ja, så kunne jeg frygte, at det kunne få den konsekvens, at det private lejemarked går fuldstændig i stå, og det må man sige vil være en katastrofe for rigtig mange mennesker.
Derfor vil jeg spørge, minister: Kan vi i dag få en garanti for, at de her ting, og at alt, hvad der er blevet lovet i de mange svar, vil være på plads inden den 1. juli, og hvis ikke det er tilfældet, at lovens ikrafttrædelse så bliver udskudt, så vi i hvert fald ikke risikerer, at den her aftale, som et bredt flertal i Folketinget desværre har tænkt sig at gennemføre på trods af modstand hos både lejere og udlejere, kommer til at sætte boliglejemarkedet fuldstændig i stå?
Mette Frederiksen (S), 2015-03-19:
Altså, det er jo et utrolig effektivt Folketing, der arbejder i dag, hvad angår det her lovforslag, og det skyldes jo selvfølgelig, at vi har at gøre med et lovforslag af særdeles teknisk karakter.
Det er et lovforslag, der imødekommer et ønske fra den danske luftfartsbranche om, at også Danmark tiltræder det, der hedder Cape Town-konventionen.
Det betyder jo, at den danske luftfartsbranche kan opnå nogle rimelige finansieringsvilkår ved anskaffelse af flymateriel.
Jeg forstod det sådan, at der var nogle tekniske spørgsmål, og dem vil jeg gerne have lov til teknisk at besvare undervejs i udvalgsbehandlingen.
Men ellers tak for den brede opbakning hertil.
Men det er jo, fordi der er en hårfin balance i det.
Og så er der det, at man pludselig oplever vold mod politibetjenten, eller der bliver sagt ord, som kan have en truende karakter.
De to ting kan jo ligge utrolig tæt op og ned ad hinanden.
Og der ved jeg bare fra det konkrete politiarbejde, at den måde, hvorpå vores politibetjente håndterer mennesker, også dem, der har det svært, har en rigtig, rigtig stor betydning.
Og det gælder både for den konkrete borger, men sådan set også for politibetjentens egen sikkerhed.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-03-19:
Tak for det.
Ministeren brugte en del af sin taletid på at beskrive situationer, hvor man skal være meget opmærksom på ikke at optrappe, og at det ofte kunne være, skal vi sige tjenestemanden eller politibetjenten, eller hvem det nu er, der skal sørge for, at det ikke sker, når det drejer sig om en person, der har det svært osv.
Det er vi sådan set fuldstændig enige om.
Det er bestemt den person, der har overskuddet og ikke er belastet og syg eller påvirket, der skal sørge for at trappe ned.
Jeg kan bare ikke se, hvad det har med det her beslutningsforslag at gøre, og at det overhovedet ændrer på det.
Mette Frederiksen (S), 2015-03-19:
Jamen i mine øjne er der ikke noget som helst undskyldeligt for, at man møder op på et dansk hospital og beder om at få en patient udleveret eller få adgang til en patient, fordi man banderelateret har en interesse deri.
Det er en myndighedsopgave at sørge for, at de pågældende kommer væk fra hospitalet og om nødvendigt bliver anholdt, hvis der er grundlag for det, og at man i øvrigt lader vores sundhedspersonale passe sit arbejde.
Susanne Eilersen (DF), 2015-03-19:
Sådanne situationer opstår, når der f.eks. har været bandekonflikter, hvor nogle af de her bandemedlemmer bliver indlagt og man så prøver at tiltvinge sig adgang til hospitalerne.
Så det er jo kendt i Danmark.
Der er en tendens til, at der sker en optrapning af de her forhold, og jeg kunne tænke mig at høre, om ministeren har en holdning til det.
Mette Frederiksen (S), 2015-03-19:
Jeg kender ikke den konkrete situation fra Gøteborg godt nok til at kunne sige noget om den.
Jeg har kun hørt om den helt sporadisk fra dagens mediebillede.
Susanne Eilersen (DF), 2015-03-19:
Tak for det.
Nu kunne jeg høre, at ministeren talte lidt om, at vi skulle lave noget mere forebyggende, altså at man ikke optrapper situationen, når man står derude, og at betjentene får nogle redskaber til det.
Det er jeg selvfølgelig fuldstændig enig med ministeren i.
Jeg vil så også tage udgangspunkt i den episode, vi har hørt der var i Gøteborg i dag ude foran et hospital, hvor der er opstillet 100 mand, som kræver at få udleveret fem eller seks skudofre.
Og der tænker jeg, hvordan ministeren ser på det, altså om man kunne give politiet eller andre, i det her tilfælde også sygehuspersonalet, nogle redskaber; det er sådan nogle pludseligt opståede situationer, som man ikke har nogen redskaber til at kunne forebygge.
Mener ministeren ikke, at vi også i Danmark ser flere og flere af disse tilfælde, som vi burde gribe ind over for?
Mette Frederiksen (S), 2015-03-19:
Det er en meget voldsom påstand, der fremkommer fra den konservative ordfører, og den tror jeg egentlig at jeg vil lade stå.
Jeg tror ikke, at jeg er kendt for andet end at være en, der er optaget af, at vi har et ordentligt arbejdsmiljø i Danmark, og at det selvfølgelig skal være sådan, hvad enten man er politimand eller ambulanceredder, at man skal kunne komme helskindet hjem fra arbejde, og at vi på ingen måde skal acceptere trusler, vold eller chikane.
Det, vi diskuterer i dag, er jo midlerne, hverken det værdimæssige mål eller den samfundsmæssige afstandstagen.
Jeg mangler stadig væk, at ordførererne forholder sig til, at man med det her risikerer at sætte straffen ned, for jeg tror ikke, det er det, der er hensigten.
Mai Mercado (KF), 2015-03-19:
Men det sker heller ikke så tit, at jeg bruger ordet målløs, primært fordi det jo ikke hænder så ofte.
Så der kan ministeren jo godt have en god pointe.
Det er jo en minister, som ikke vil gå ind aktivt og forhindre, at tjenestemænd bliver udsat for chikane og voldsforbrydelser, og der ligger ikke en værdimæssig tilkendegivelse fra justitsministerens side i vigtigheden af, at hvis man har begået personfarlig kriminalitet før, så bliver det straffet hårdere, hvis man udøver vold og trusler.
Det må vi jo så tage til efterretning, det må jeg bare sige, men det er skuffende.
Mette Frederiksen (S), 2015-03-19:
Man kan sige, at hvis det er den her diskussion, der gør ordføreren målløs, så venter der meget farefuldt i fremtiden, for her står sådan set en justitsminister, der tilkendegiver, at det her er ualmindelig vigtigt, og at det kræver vores alle sammens fokus på rigtig mange forskellige niveauer.
Men jeg bliver også nødt til at forholde mig til de konkrete elementer i beslutningsforslaget, for målet er vi ikke uenige om.
Der kan sagtens være elementer, der også kan diskuteres mere konkret, men når man eksempelvis foreslår, at straffen skal være den samme, hvad enten der er tale om vold eller chikane inden for eller uden for arbejdstiden, og Justitsministeriets vurdering er, at straffeloven sådan set er skrappere, strengere og strammere i dag end det, forslagsstillerne lægger op til, så bliver jeg nødt til at gøre forslagsstillerne opmærksom på, at forslagsstillerne i virkeligheden risikerer at komme til at sætte straffen ned.
Mai Mercado (KF), 2015-03-19:
Det er jeg sådan set meget enig i, og derfor er jeg på linje med mine kollegaer jo egentlig lidt forundret over, at der bare kommer en pure afvisning.
Der kommer ikke en åbning i forhold til at ville se på det eller tage noget ind eller invitere til møde eller på anden vis tage det her alvorligt.
Jeg tror, vi må sige, at de stigninger i chikane, i vold og trusler nu har været så store, at vi ikke kan blive ved med at sige til vores politibetjente, sygeplejersker, fængselsfunktionærer, at de bare må vente.
Altså, jeg tror, der er nogle, der forventer handling nu, og her ligger der et konkret forslag.
Så er jeg lige så målløs som Venstres ordfører over, at der ikke engang kommer en eneste konkret løsning på bordet.
Mette Frederiksen (S), 2015-03-19:
Jo, men det gør vel ikke noget, at vi også lytter til udvalget, når vi dér både har Politiforbundet og andre, der repræsenterer området.
Det bør da sådan set gøre indtryk på os alle sammen, at det ikke umiddelbart er forhøjet straf, man anbefaler.
For ligegyldigt hvordan man vender og drejer det, så er det jo forebyggelsen af episoderne, der er det afgørende.
For den politibetjent eller den sygeplejerske, der måtte opleve volden, truslerne og chikanen, risikerer jo at få ødelagt sit liv eller i hvert fald en del af sit liv eller en del af sit arbejdsliv.
Og derfor er forebyggelseselementet her jo på mange måder utrolig meget mere væsentligt, end straffen er.
Karsten Lauritzen (V), 2015-03-19:
Jo, men man må så bare sige, at den vej, regeringen har valgt, ikke fører til, at man får løst problemet, for der er en stigning, og det må justitsministeren bekræfte; det er en simpel statistisk opgave.
Jeg tror også, man fra Kriminalforsorgens side i dag er ude at sige, at der er en meget, meget stor andel af deres medlemmer, som oplever en stigning i det her.
Jeg bliver nødt til at spørge justitsministeren: Er vi ikke politikere, og skulle vi ikke sætte os ned og finde en politisk løsning på det her, når nu man må sige, at det, som det udvalg har arbejdet med, tilsyneladende ikke løser problemet?
Mette Frederiksen (S), 2015-03-19:
Jamen det er jo, fordi vi på det her område ikke har behov for bare en gang imellem at have vores opmærksomhed rettet mod det.
Det her er jo et område, der fortjener vores opmærksomhed hele tiden.
Det her skal jo indgå i vores almindelige politiarbejde, det skal indgå i vores almindelige arbejde i og i forbindelse med Kriminalforsorgen, og så skal det indgå i det arbejdsmiljøarbejde, der foregår i regi af Beskæftigelsesministeriet, og det var derfor, jeg tillod mig lige at nævne det og reklamere for noget af det sidste, jeg nåede at gøre som beskæftigelsesminister.
For det er i mine øjne et meget, meget vigtigt bidrag til det, forslagsstillerne ønsker, nemlig at arbejdsgiverne bliver forpligtet til at have og tage et ansvar, også i forhold til episoder, der måtte finde sted uden for arbejdstiden, og det er jo et konkret eksempel på, at regeringen handler på det her felt.
Karsten Lauritzen (V), 2015-03-19:
Indholdsmæssigt siger ministeren jo sådan de rigtige ting, og hvis man sidder klar med pennen, kan man få noteret ned, hvad ministeren så handlingsmæssigt vil gøre ud over snakken her i Folketingssalen.
Men nu spørger jeg jo ministeren, hvad ministeren præcis vil gøre, for jeg fik ikke skrevet noget ned.
Det er jo desværre lidt det samme billede, som vi har set med tidligere justitsministre.
Hr. Morten Bødskov sagde som justitsminister, at det her var et problem, men gjorde ikke rigtig noget, fru Karen Hækkerup sagde som justitsminister, at det var et problem, og man nedsatte et udvalg, som ikke førte til ret meget.
Den situation, vi står i, er jo, at vi, hvis vi sammenligner 2013 med 2014, så kan se, at der for polititjenestemændenes vedkommende er en stigning på noget, der ligner 12 pct., i antallet af anmeldelser om vold og trusler efter f.eks. straffelovens § 119, og det er jo derfor, vi ønsker det.
Så kan man diskutere, hvordan det skal indrettes, men vi ønsker i borgerlig blok at straffe det her hårdere.
Og jeg skal bare lige høre, om jeg virkelig hørte forkert.
Er det korrekt opfattet, justitsminister?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-03-19:
Helt principielt mener vi ikke, at straf skal være reguleret af din indtægt, fordi det dermed får karakter af skat og ikke af straf.
Det er ikke sådan, at vi har et konkret forslag på det pågældende, men hvis vi skulle indrette systemet fra scratch, vil vi ikke indføre indkomstregulerede straffe.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-03-19:
Ja, og det er vi jo som sagt helt enige om.
Men vil det sige, at ministeren forestiller sig, at det, at en straf er lidt hårdere eller mildere, når nogen forløber sig, påvirker situationen, altså hvem der kan tale en sag op eller ned?
Vil politibetjenten handle anderledes, fordi man har vedtaget et lovforslag, hvor der er stærkere straffe, fordi han ved, at nu kan vedkommende straffes hårdere?
Jeg tror bestemt, det er mennesker, der har så stort overskud, at de ofte hellere taler en sag ned end op.
Så jeg kan slet ikke se, at man kan bruge den begrundelse i den her sammenhæng.
Det er det, jeg synes, ministeren er på vildspor med.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-03-19:
Jeg skal bare forstå, om det så betyder, at man aktivt vil arbejde for at fjerne den bøde, som spritdømte i dag får, og som jo indebærer, at man afleverer en månedsløn.
Det vil jo sige, at det er lige for alle personer der, hvor de er i livet, og ud fra hvad for et job de har.
Er det det, der er Liberal Alliances politik, altså at man simpelt hen arbejder for at ændre det, fordi det ikke er rimeligt, og fordi det er en skat?
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-03-19:
LO har været meget kritiske over for det her lovforslag.
De har holdt nogle møder sammen med Dansk Arbejdsgiverforening og ministeren for yderligere at hegne det ind.
Disse elever på de her uddannelser i udlandet får et bevis, og det bevis er ikke umiddelbart gyldigt i Danmark.
Man får ikke automatisk en eller anden autorisation i Danmark.
Bekymrer det ikke den socialdemokratiske ordfører, at LO fremhæver, at vi kan risikere social dumping i Danmark, og at dansk arbejdskraft bliver udsat for en urimelig konkurrence, fordi der er udlændinge, der nu med en dansk ungdomsuddannelse ryggen kan tage til Danmark og få en godkendelse efterfølgende af ministeriet og derefter gå ud og tvinge lønnen ned?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2015-03-19:
Tak for det.
I Danmark er vi gode til uddannelse.
Det ved de også andre steder i verden.
Både herhjemmefra og udefra er det et ønske, at der gives mulighed for, at vi kan eksportere vores uddannelser.
Det er blevet anbefalet af ekspertgruppen, som min kollega fra Venstre også lige så fint har redegjort for.
Det er et godt forslag, og Socialdemokraterne støtter det.
Peter Juel Jensen (V), 2015-03-19:
Tak, formand.
Jeg holder ordførertalen på vegne af Venstre og Det Konservative Folkeparti.
Også inden for ungdomsuddannelsessektoren har der været ønske om at kunne få lov til at eksportere danske uddannelser.
Der har været nedsat en arbejdsgruppe eller ekspertgruppe, der har anbefalet, at der skabes en fleksibel lovhjemmel, hvorefter et udbud i udlandet af ungdomsuddannelser fra dansk side kan anerkendes officielt, herunder at eksamensbeviser certificeres, så de giver adgang til relevante videregående uddannelser eller beskæftigelse i modtagerlandet.
Lovforslaget bygger på anbefalingerne fra ekspertgruppen og på den model, der blev indført for de erhvervsrettede videregående uddannelser i udlandet i 2009.
Med lovforslaget etableres den retlige ramme for, at en ungdomsuddannelsesinstitution efter godkendelse af undervisningsministeren kan udbyde ungdomsuddannelser i udlandet for derved at bidrage til kvalitetsudviklingen af danske uddannelser.
Udbuddet af uddannelser varetages som særskilt indtægtsdækket virksomhed.
Der vil for staten være administration forbundet med godkendelsen af udbuddet, der dog modsvares af betaling herfor.
Tilrettelæggelsen af tilsyn med institutioner, der har godkendte udbud i udlandet, og administration i den forbindelse varetages inden for de eksisterende rammer.
Lovforslaget har derfor ikke økonomiske konsekvenser for staten.
Tilsvarende forudsættes institutionernes omkostning til betaling for godkendelsen modsvaret af indtægter i form af deltagerbetaling.
Slutteligt er det også vigtigt at bemærke, at aktiviteterne i udlandet holdes økonomisk adskilt fra danske aktiviteter, og at udbuddet i udlandet gennemføres i et selskab med begrænset hæftelse.
Carsten Hansen (S), 2015-03-19:
Jeg tror, vi er langt ude over lovforslagets ramme.
Jeg tror, at Dansk Folkeparti og regeringen ser meget forskelligt på, hvordan man behandler mennesker, hvordan mennesker skal behandles, og hvordan vi løser vores internationale opgaver.
Jeg tror, det fører for vidt at gå ind i en langhåret diskussion om det.
I den her sag tror jeg, at regeringen og Dansk Folkeparti er dybt uenige om, hvordan andre mennesker skal behandles.
Christian Langballe (DF), 2015-03-19:
Det er ikke vores ansvar.
Vi mener, at det her sagtens kunne være løst på en helt anden måde, så man ikke – som man gør med det her – skaber en tilstrømning af folk, som kommer til at blive her.
Dem er man jo allerede på nuværende tidspunkt i færd med fuldstændig at integrere i det danske samfund, fordi man fra regeringens side godt ved, at man ikke kommer til at tage initiativ til, at de her mennesker nogen sinde bliver sendt hjem.
Carsten Hansen (S), 2015-03-19:
Det er ikke et spørgsmål om at løbe fra noget.
Det her er en forståelse, som er en af flere byggesten nu, hvor vi ekstraordinært modtager 12.000 flygtninge, som vi skal skaffe bolig til.
Man kan så være enig eller uenig i, at vi skal modtage dem og alt det der, men i forhold til lovforslaget handler det om at give nogle ekstraordinære muligheder et sted, hvor der ikke har været muligheder før.
Vi kan nu indrette kollektive bofællesskaber i mindre lejligheder, end vi kunne tidligere, og det giver nogle nye muligheder for, at der kan skabes 400-500 nye værelsesadgange og dermed boliger til folk.
Danmark har nogle forpligtelser.
Vi skal modtage de her flygtninge.
Vi er også en del af krigen i Syrien, som et flertal i Folketinget, herunder Dansk Folkeparti, har besluttet.
Der kommer ofre som følge af krig, og der ser vi så forskelligt på, om vi skal bure voksne og børn inde i lejre, eller om vi skal genhuse dem.
Men i øjeblikket har man altså en rettighed eller et krav om, at når man er blevet asylmodtager i Danmark, skal man også have anvist en bolig.
Vi kan jo ikke have folk til at bo på gaden.
Christian Langballe (DF), 2015-03-19:
For det første vil jeg sige, at det godt kan være, at ministeren siger, at det her er en generel lovgivning.
Men den er jo kun blevet til på grund af det kolossale antal flygtninge, der strømmer til landet i øjeblikket på grund af de klækkelige sociale ydelser, som man kan få, når man kommer til Danmark.
Og lovforslaget tager jo udgangspunkt i den situation, så det er en lov, der er lavet med det her sigte.
Det går jeg ud fra ministeren vil være enig med mig i.
Det var, som om ministeren prøvede at løbe lidt fra det forhold.
I øvrigt vil jeg sige, at når der her står en form for opfordring eller tilskyndelse til at bruge et hundrede procent anvisningsret, så er det jo en positiv særbehandling i forhold til flygtninge.
Jeg kan ikke læse det anderledes.