runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-31:
Hvis jeg nu kunne, ville jeg stille det næste spørgsmål på engelsk, for jeg synes ærlig talt, det virker, som om isen på den socialistiske lagkage er ved at smelte ved polerne.
Lige så snart man spørger ind til, hvem der skal betale for alle de her rovfugle, som S og SF har siddende så veldresserede på taget, får man ingen klare svar overhovedet, kun smeltevand får vi.
I København har de socialistiske partier siden 2004 cirka fordoblet den betaling, som bilisterne lægger gennem parkeringspriserne.
I et forsøg på at beskytte bilisterne i bl.a. København har vi netop vedtaget en lov, som lægger et loft over de kommunale indtægter fra parkering.
Vil den socialistiske partiformand ikke fortælle os, om Socialistisk Folkeparti agter at fjerne den lov igen, hvis de – gud forbyde det – måtte få mulighed for det og derved pålægge bilisterne stigende parkeringspriser oven i de afgifter, som man også planlægger med betalingsringen?
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Jamen jeg kan godt huske debatten fra februar måned, og dengang tror jeg at alle partier havde sådan en debat om væksten i samfundet.
Jeg ved jo, at det også er noget, Socialdemokraterne og ikke mindst SF er meget optaget af: at vi skal have gang i hjulene, ikke mindst efter finanskrisen, at vi skal have gang i væksten her i landet.
Vi synes jo, det er oplagt, at man så kigger lidt ud over landets grænser.
Det er jo ikke sikkert, at vi altid har opfundet den dybeste tallerken her i Danmark.
Det kunne jo være, at andre også kunne inspirere os.
Og vi skal jo ikke kigge længere væk end lige til Sverige, for der kan vi i hvert fald se at de har nogle utrolig høje vækstrater – de ligger på mellem 6 og 7 pct., hvor vi ligger på det halve her i Danmark, hvad angår vækstrater.
Hvad har man gjort i Sverige?
Hvorfor er det, at de har så stor succes med at få sat gang i væksten i Sverige?
Det er jo bl.a., fordi det er lykkedes for Fredrik Reinfeldt at gennemføre en sænkning af det generelle skattetryk i Sverige fra 51 pct. ned til 45 pct.
Det er gjort på ganske få år, og det har da sat gang i hjulene i Sverige.
Der spørger vi bare helt klart: Kunne vi ikke lære noget af svenskerne?
Kunne vi lade os inspirere af det?
Men pengene skal selvfølgelig findes.
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Må jeg først kvittere for det lidt blomstrende sprog som rådden indeni og rovfugle osv.
Jeg tror, man har måttet helt tilbage til de gamle dage hos KU for at finde nogle af KU-slagsangene, der havde en lignende sproglig dynamik i sig.
Så er der spørgsmålet om en betalingsring, og det er rigtigt, at vi ønsker, ligesom man har gjort i Stockholm, ligesom man har gjort i London, at lægge en betalingsring rundt om København for at sikre, at vi ikke kommer i den situation, vi allerede er i i dag, hvor det er virkelig svært at nå frem og tilbage.
Hvis man forestiller sig, at væksten i antallet af biler fortsætter, som vi altid har været vant til, tror jeg, at det bliver et spørgsmål om, hvornår nogle har det politiske mod til at sige, at vi er nødt til at sikre, at man fortsat kan komme frem og tilbage i København.
Det er derfor, at vi i »Fair Løsning 2020« har foreslået, at vi laver en betalingsring, og så er det rigtigt, at der så er rigtig mange detailspørgsmål, som vi så selvfølgelig vender tilbage til.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Jeg skal beklage, at hr. Villy Søvndal ikke kan gå ud og trække luft, for han står jo på talerstolen.
Derfor skal jeg lade være med at omtale alle de skattelettelser, særlig i topskatten, som det parti, hr. Villy Søvndal ønsker at samarbejde med, Det Radikale Venstre, har været ude at foreslå i deres 2020-plan.
For man må gå ud fra, at hr. Villy Søvndal mener det samme om den sag, når han skal kaste med ukvemsord mod andre partier, og det må jo så også gælde Det Radikale Venstre.
Men jeg har et spørgsmål til hr. Villy Søvndal, for i sin tale bekymrer hr. Villy Søvndal sig meget om konkurrenceevnen og om, hvor skidt det står til i Danmark, hvor sort det hele ser ud, og hvor problematisk det er.
Hr. Villy Søvndal gjorde sig jo meget morsom på Venstres og min bekostning, da jeg havde holdt min tale og omtalt det her lov- og regelstop og skattekreditterne for udvikling og forskning, som vi indfører for de små virksomheder.
Det er sådan set det, erhvervslivet efterspørger, reformer og ansvarlig politik – altså det modsatte af, hvad hr. Villy Søvndal står for.
Derfor vil jeg spørge hr. Villy Søvndal: Hvor stort er det hul, hr. Villy Søvndal – med hr. Morten Bødskovs ord – vil slå i kassen for at sikre, at der er råd til de fremrykkede offentlige investeringer, som hr. Villy Søvndal vil gennemføre?
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Ja, det er rigtigt, der også er fleksordningerne at tage med i forhold til det her.
Men jeg synes bare, det er forkert, når man siger, jeg er småfornærmet.
Jeg er ikke det mindste fornærmet overhovedet.
Jeg forsøger bare at forklare det her.
Jeg tror også, vil jeg sige til fru Christine Antorini, at der er folk, der er bekymrede.
Det tror jeg virkelig.
Jeg mener ikke, det bare er sådan, nå ja, og så skete der lige det, og det er også bare lige meget.
Det har jeg aldrig givet udtryk for.
Jeg tror da virkelig, der er folk, der er bekymrede over deres egen situation.
Det forstår jeg da udmærket godt.
Det har ikke været nemt, det her.
Det giver altid – selvfølgelig gør det det, og det forstår jeg godt – irritation og vrede indimellem.
Det forstår jeg udmærket godt.
Jeg bagatelliserer det på ingen måde.
Jeg forstår godt, folk er bekymrede og tænker: Hvad betyder det her lige for mig?
Det forstår jeg godt.
Så håber jeg bare i forhold til den enkelte, at man måske også kan blive længere på arbejdsmarkedet, hvis man, som fru Christine Antorini giver udtryk for, ikke sådan er totalt nedslidt, men måske lige trænger til noget andet.
Så kan man måske blive flyttet til et andet arbejde.
Man kan stadig væk gå på efterløn – ja, den bliver udskudt – men man kan stadig væk gå på efterløn.
Det, vi har diskuteret så meget om seniorførtidspensionen, er, at ja, det er for dem, der ikke kan tage et arbejde – der ikke kan tage arbejde.
Sådan er det.
Og kriterierne er de samme som for førtidspension; der er bare nemmere adgang, det er hurtigere, og det er efter min mening en bedre ordning – og det tror jeg også den vil vise sig at være.
Lad mig igen så bare afslutningsvis sige, at der altså er rigtig mange, der frygter, at det her måske kan blive for dyrt, og så må jeg sige: Jamen så er det det.
Altså, så må vi prøve at finde ud af det på det tidspunkt.
Hvis der er et eller andet antal mennesker, som virkelig har behov for seniorførtidspension, synes jeg bestemt også, de skal have den.
Christine Antorini (S), 2011-05-31:
Når nu fru Pia Kjærsgaard har brugt adskillige svar på at berolige ved at sige, at man overhovedet ikke behøver at være bekymret – selv om Dansk Folkeparti skærer ned i efterlønnen, skal man jo vide, at man har alletiders chance ved at kunne komme på en seniorførtidspensionsordning – og når jeg så tillader mig spørge fru Pia Kjærsgaard, hvor nedslidt man egentlig skal være, hvor syg, hvor invalideret man skal være for at komme på en seniorpensionsordning, så bliver Dansk Folkepartis leder lidt småfornærmet over, at man kan tillade sig at stille det spørgsmål.
Men sagen er jo den, at det er den mulighed, der er tilbage for de mennesker, som er ganske nedslidte, og som ellers har kunnet bruge efterlønsordningen. Så vil jeg bare høre, om fru Pia Kjærsgaard kan bekræfte, at for at man kan komme på en seniorførtidspensionsordning, må man ikke have nogen arbejdsevne tilbage, for ellers er der nogle andre ordninger, man skal på først.
Så skal man på en fleksordning, hvad der i øvrigt ikke er job til ude i kommunerne.
Det vil sige, at man skal være meget syg, meget nedslidt, for at man overhovedet kan bruge den her gave, som Dansk Folkeparti prøver at fremstille det som.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Jeg synes, det er et lidt urimeligt spørgsmål, det må jeg sige.
Altså, jeg kan ikke sige, at man skal have en eller anden grad af et eller andet.
Det er jeg ikke kompetent til overhovedet at udtale mig om.
Jeg skal bare sige, at det sikrer personer, der er nedslidte eller har helbredsproblemer, og så er der andre, der må tage sig af det.
Må jeg tage afstand fra, at fru Christine Antorini siger, at jeg forsøger at bagatellisere det?
Nej, det gør jeg ikke!
Jeg har helt klart lagt frem, hvad vores holdning til det her er.
Jeg har også sagt: Ja, det er en forringelse af efterlønnen, men det er ikke en afskaffelse.
Jeg har også sagt, det er nødvendigt.
Og så siger fru Christine Antorini, at vi går efter en bestemt gruppe og ingen andre.
Det passer jo heller ikke.
Nu har vi diskuteret efterløn i snart en time, og det havde jeg sådan set nok regnet med at vi skulle, og det er derfor jeg i min ordførertale prøvede at høre, om ikke også der kunne være andre ting, der interesserede en lille smule, men det er der altså ikke.
Men vi har faktisk skaffet 47 mia. kr.
Det må fru Christine Antorini jo ikke glemme.
Så der er faktisk også andre mennesker, der bliver omfattet af det her, fordi det har været nødvendigt.
Det er, som om man mener, vi bevidstløst er gået efter en bestemt gruppe – det er vi ikke.
Christine Antorini (S), 2011-05-31:
Jeg vil gerne fortsætte, hvor Socialdemokraternes arbejdsmarkedsordfører slap.
Det lyder jo, som om fru Pia Kjærsgaard er i gang med fuldstændig at bagatellisere det – herregud, der er jo næsten ikke sket noget som helst, man kan være helt tryg.
Men jeg har også lagt mærke til, at fru Pia Kjærsgaard adskillige gange har understreget, at det jo er rigtige penge, vi taler om.
Det er rigtige penge, som Dansk Folkeparti har været med til at finde, og det vil jeg godt kvittere for: Det er det jo.
Det er mange milliarder kroner, Dansk Folkeparti har været med til at finde hos en bestemt gruppe, for der er jo altså mennesker bag de her penge.
Det er mennesker, der havde regnet med, at de kunne gå på efterløn.
Derfor vil jeg godt spørge fru Pia Kjærsgaard om det, vi har været rundt om flere gange, nemlig den mulighed, der er for at komme på en seniorførtidspension: Hvor nedslidt skal man egentlig være, for at man kan få en seniorførtidspension?
Hvor syg, hvor invalideret skal man være, for at man kan komme på den?
Det tror jeg at mange gerne vil høre Dansk Folkepartis udlægning af.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Nej, det mener jeg overhovedet ikke.
Man kan stadig væk gå på efterløn.
Altså den måde, som hr. Torben Hansen fremstiller det på, er igen en måde, synes jeg, så han mener, at alle er totalt nedslidte.
Jamen er de det, så er der en seniorførtidspension.
I modsætning til at der før var en almindelig førtidspension, er der en seniorførtidspension, som er nemmere at søge, som er bedre for den enkelte, hvor man ikke skal have været medlem af en a-kasse – alle kan søge den – og hvor der ikke er nogen arbejdsprøvning.
Men ellers ja, så må man blive nogle år længere på arbejdsmarkedet, sådan er det.
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
For det første vil jeg sige, at jeg nu ikke tror, Liberal Alliance eller De Konservative opfatter det som ukvemsord, når man siger, at de går ind for skattelettelser.
Men så er det rigtigt, at vi er dybt foruroliget over det hul, det er lykkedes en regering som den nuværende at slå i kassen.
Man overtog faktisk en økonomi i rigtig god form i 2001.
De ufinansierede skattelettelser – og fru Pia Kjærsgaard indrømmede jo i en af sine korte bemærkninger, at den første omgang var ufinansieret –
har slået sådan et hul i kassen, at der pludselig ikke var penge til velfærden, og man har så udvalgt de forskellige grupper, der skal betale.
Der går vi jo en anden vej.
Vi fremlægger en holdbar økonomisk politik, hvor vi sikrer, at pengene er der, inden vi giver dem ud, for vi er forsigtige folk.
Og derfor er sandheden i den her historie jo, at den nuværende regering har efterladt Danmark i en økonomisk situation, hvor vi skal til at rydde op.
Torben Hansen (S), 2011-05-31:
Fru Pia Kjærsgaard får det til at lyde, som om det kun lige er ½ år, og så er ellers alting, som det altid har været.
Det holder jo ikke, vil jeg sige til fru Pia Kjærsgaard.
Hvis man eksempelvis tager dem, der er 52-54 år her inden den 1. januar, så får de rent faktisk 3 år lagt oveni, inden de overhovedet kan gå på efterløn.
Så man har rigtig mange af dem, der er fra de hårdtarbejdende grupper, der har været på arbejdsmarkedet – som jeg sagde, er det slagteriarbejdere, det er bygningsarbejdere, det er social- og sundhedshjælpere, det er social- og sundhedsassistenter – som lige pludselig får det udskudt med 3 år som minimum, inden de overhovedet har en chance for at kunne gå på efterløn.
Det vil sige, at Dansk Folkepartis svar til dem er, at de skal søge en seniorførtidspension, hvis det er sådan, at de er nedslidte.
Så betyder det her ikke de facto, vil jeg spørge fru Pia Kjærsgaard, at Dansk Folkeparti er med til at sende titusindvis af danskere på kontanthjælp på et eller anden tidspunkt, når de har passeret de 60 år?
Hvordan har Dansk Folkeparti det egentlig med, at folk på den måde skal afslutte deres arbejdsliv på kontanthjælp, hvor de, hvis man havde bevaret efterlønnen i den form, som den nu har, rent faktisk kunne have gjort det efter eget valg og efter egen fri vilje og på en værdig måde?
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Det er bare ikke det, vi ser.
Vi ser sådan en halvdårlig plan fyldt med løse, ufinansierede fugle på taget, og man gider ikke engang gør sig rigtig umage for at præsentere et eller andet holdbart økonomisk resultat.
Så det er da et vælgerbedrag at gå ud og sige, at man knokler for at bevare folkepensionen og efterlønnen, når det simpelt hen ikke passer med, hvad man gør herinde.
Og hvis man knokler så hårdt, og hvis man har en god plan, så burde det jo også være meget nemt at svare på fru Pia Kjærsgaards spørgsmål: Vil man garantere, at man ikke vil røre efterlønnen efter et valg, hvis man får magten i det her land?
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Det er ikke rigtigt, at vi ikke bidrager til arbejdsudbuddet.
Vi bidrager på en anden måde, end regeringen og Dansk Folkeparti gør.
Det er rigtigt, at vi ikke vil lade dem på vej til efterløn og dem på vej til pension betale for de ufinansierede skattelettelser, som den her regering har gennemført i tre runder.
Det vil vi altså ikke.
Vi siger, at når der skal ryddes op efter krisen, skal de velhavende også være med.
Er det ikke en fantastisk situation, vil jeg spørge fru Carina Christensen, at dem, som har deres på det tørre, dem, som har de høje indkomster, bidrager med nul til den oprydning, der nu er i gang?
Det er alene dem, som har brug for efterløn og pension, dem, som er blevet arbejdsløse, dem, som har brug for offentlig service, der skal bidrage til at rydde op efter festen.
Jeg tror, at der i Danmark er en fornemmelse af noget, der hedder social retfærdighed.
Og det er den sociale retfærdighed, der bliver brudt med det forlig, der er indgået nu.
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Så fik vi også bekræftet, at SF er lige så optaget som Socialdemokraterne af ministerbiler og ministertaburetter.
Hr. Villy Søvndal siger, at han vil have valg nu, så jeg står lige og overvejer, om jeg skal stille mit spørgsmål på engelsk, nu hvor hr. Villy Søvndal gerne vil være udenrigsminister.
Der er måske ikke så mange, der ville kunne forstå svaret, så jeg tror bare, vi tager den på dansk.
Når man kigger ud ad vinduet her, og når man sådan kører rundt i byerne i Danmark, kan man se nogle meget store, flotte annoncer, hvor hr. Villy Søvndal er afbilledet, og så står der: Vi knokler for folkepension og efterløn.
Men hvad er det reelt, SF gør herinde på Christiansborg?
De bidrager ikke en meter til at øge arbejdsudbuddet.
De planlægger en skattemassakre på danskerne og på de danske virksomheder, noget, der vil skade væksten og presse virksomhederne ud af landet.
SF knokler jo ikke for at skaffe penge, der kunne bevare en efterløn eller folkepension eller alt det andet gode, SF vil gøre.
Så er det ikke et kæmpe vælgerbedrag med de der annoncer, som vi nu kan se overalt i byerne?
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Det er jo heldigvis sådan, at vi stadig væk har ytringsfrihed i det her land.
Men jeg vil godt sige, at det, der er forskelligt fra det her og fru Pia Kjærsgaards spørgsmål om boligskatten, er, at medmindre Dansk Folkeparti også på det område vil løbe fra sine løfter, så er der jo ikke noget flertal i det danske Folketing, der vil ændre på boligskatten.
De Radikale har et synspunkt, det er velkendt, men der er ikke noget flertal.
Det var der heller ikke på det område, der hedder efterløn og pension, indtil Dansk Folkeparti valgte at løbe hurtigere, end en hest kan rende, fra samtlige sine løfter.
Så gør vi det, som er det eneste mulige for os.
Vi går til valg på det, der er vores synspunkt, nemlig at bevare efterlønnen og bevare pensionen, som vi kender den.
Så siger vi til vælgerne: Nu er det op til jer; nu er det jer, der afgør, om vi fortsat skal have en efterlønsordning.
Dem kan man ikke regne med.
De lover et, når de står i uforpligtende tv-diskussioner og skriver annoncer, men når det kommer til virkelighedens time, gør de det stik modsatte.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Det er jo en garanti.
Så kan den være lidt svær at overholde, fordi både Det Radikale Venstre og Enhedslisten rigtig gerne vil, men vil man give en garanti for, at man ikke lader sig stemme ned på den økonomiske politik, at man ikke bare sætter sig i stolen, hvis man skulle få et flertal, og at man ikke vil røre ved efterlønnen?
Det er den garanti, jeg godt vil have, sådan som den var den 3. februar, men hvor den blev lavet noget om af hr. Henrik Sass Larsen, som muligvis skal være finansminister, hvis der kommer en anden regering.
Det kan vi jo ikke rigtig finde ud af.
Og lad være med at komme med alt muligt andet, må jeg sige til hr. Villy Søvndal, svar direkte.
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Jeg kan også sagtens huske den debat.
Jeg tror endda, at jeg refererede fra den før.
Det var den aften, hvor fru Pia Kjærsgaard direkte adspurgt af mig om, om de der godt og vel 400.000 i halvtredserne kunne risikere at få udskudt deres pension i forbindelse med Dansk Folkepartis deltagelse i et forlig, svarede, at det kunne man under ingen omstændigheder forestille sig.
Det er det løfte, fru Pia Kjærsgaard jo har brudt i den aftale, der har ligget.
Det tror jeg at fru Pia Kjærsgaard er helt enig med mig i.
Så spørger fru Pia Kjærsgaard: Hvad så med efterlønnen?
Jeg synes, at det her er meget enkelt.
Vi går til valg, Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten, på at bevare efterlønnen, som vi kender den i dag, og dermed overlader vi det jo trygt til vælgerne, det er dem, vi kan stole på.
Vi troede faktisk også, vi kunne stole på fru Pia Kjærsgaard i det her, fordi løfterne var så mange, var så sikre, men det har vist sig, at det kan vi ikke, og så er det jo klart, at vi er nødt til at gå ud og appellere til vælgerne om at sikre det flertal, der gør, at der er et flertal, der ikke vil ødelægge efterløn og pension.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Jeg gider sådan set ikke undskylde hr. Villy Søvndal.
Det siger han altid: Undskyld mig.
Altså, man kunne godt være fristet til det, men jeg har alligevel ikke rigtig lyst til det.
Jeg kan faktisk bruge det igen her i et citat, for jeg vil godt bruge et citat fra hr. Villy Søvndal i DR 2-Debatten, hvor hr. Villy Søvndal og jeg havde en udmærket debat – synes jeg i hvert fald – den 3. februar 2011, og hvor hr. Villy Søvndal sagde: Det er helt utænkeligt, at S og SF, undskyld mig, vil kunne gå til valg på ikke at røre ved efterlønnen for derefter at røre ved efterlønnen.
Den 13. maj 2011 siger hr. Henrik Sass Larsen: Budskabet til vælgerne er, at hvis vi ikke får 90 mandater, kan vi ikke garantere, at efterlønsordningen ikke bliver ændret.
Hvad siger hr. Villy Søvndal?
Er magten så stærk for hr. Villy Søvndal?
Er hungeren efter magten så stærk, altså efter at sidde på bagsædet af en ministerbil, at man vil blæse på de idealer, man har?
Nu er der jo andre, der har svedt i ganske mange uger for at skaffe 18 milliarder.
Det var jo velegnet at indkassere til det kæmpe hul, som S og SF har i deres plan.
Kan hr. Villy Søvndal garantere, at man ikke vil røre efterlønnen?
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Jeg synes, det er en helt fantastisk historisk situation, nemlig at vi står med en regering, der efterlader et af de største huller i dansk økonomi, der nogen sinde har vist sig.
Vi står med en række førende økonomer, der til Politiken inden for de sidste par måneder har udtalt, at den mest uansvarlige økonomiske politik i nyere tid, de kunne komme i tanke om, er den, der er ført af den nuværende regering, hvor den nuværende statsminister jo har haft magten som minister hele tiden.
Og så at forsøge at bebrejde os og sige, at det er vores skyld, at vi har haft en regering, der konsekvent og uden undtagelse har ført en økonomisk uansvarlig politik for at give skattelettelser til kernevælgere, er en helt fantastisk situation.
Vi fremlægger så en fuldt gennemarbejdet plan, hvor vi finansierer hver eneste udgift, vi kommer med, og hvis der er nogen, der måtte mene, at der er usikkerhed, siger vi oven i købet, at vi vil være sikre på, at pengene er der, inden vi giver dem ud.
Så bliver vi bebrejdet af den regering, der har danmarksrekord i økonomisk uansvarlighed, at vi skulle være økonomisk uansvarlige – undskyld, men det er næsten for meget.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Hvis der er noget, der er ødelæggende for den danske konkurrenceevne, er det, når hr. Villy Søvndal vil sætte skatter og afgifter op med langt over 30 mia. kr.
Det er jo ikke skatter og afgifter, som rammer de rige, som hr. Villy Søvndal står og taler om.
Der er jo maksimalt 1 mia. kr., der bliver lagt på millionærskatten, resten går jo til danske erhvervsdrivende, det går til danske virksomheder, der gerne vil skabe job og vækst, det går til helt almindelige danske familier, som kan forudse at få en ekstra regning hvert år på minimum 11.000 kr., hvis hr. Villy Søvndal og fru Helle Thorning-Schmidt skal gennemføre deres politik.
Hvis der er noget, der er ødelæggende for konkurrenceevnen i Danmark, er det jo, at der føres en uansvarlig økonomisk politik, og at der ikke bliver gennemført de reformer, som vores erhvervsliv efterspørger.
Det er jo let at konstatere, at hr. Villy Søvndals plan vil slå et kæmpestort hul i den danske statskasse og efterlade en kæmpestor gæld, en gæld, der er større end den gæld, som vi overtog, da SR-regeringen sidst forlod magten i Danmark, en gæld, som vi har afbetalt frem mod krisen, og hvor vi har afbetalt mere end 300 mia. kr., inden den finansielle krise ramte Danmark, og som netop har gjort, at vi har stået stærkt.
Derfor er det jo noget sludder og vrøvl, at hr. Villy Søvndal bekymrer sig om konkurrenceevnen, for den politik, hr. Villy Søvndal lægger frem, vil ødelægge den danske konkurrenceevne.
Orla Hav (S), 2011-05-31:
Jeg skal bare sige, at min erfaring siger mig, at det, der ofte har kunnet give de her grupper deres pension alligevel på trods af de lægefaglige indstillinger, er, at der har været en faktisk demonstration af, at de ikke har mulighed for at varetage det hårde fysiske arbejde, de har haft.
Det er de grupper, til hvem fru Pia Kjærsgaard nu har sagt: I skal være med til at finansiere det.
Og det sker, på trods af at Dansk Folkepartis formand har sagt: Velfærdsforliget bliver aldrig genåbnet.
Der bliver sagt: Nej, det kommer ikke til at ske, det er halsløs gerning, når Lene Espersen er ude med det emne, som hun udmærket godt ved ikke kan gennemføres, tværtimod skaber Lene Espersen utryghed i befolkningen – specielt i en situation, hvor arbejdsløsheden og statens underskud stiger.
Hvad er det, der gør, at de her grupper skulle have tillid til, at fru Pia Kjærsgaards parti skulle varetage deres interesser, når man i den grad har solgt ud af den tryghed, som man påstår at have varetaget for disse grupper, som er dem, der har været længe på arbejdsmarkedet, tidligt på arbejdsmarkedet og haft det hårde fysiske arbejde?