runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2008-04-01:
Jeg mener ikke, at jeg kritiserer oppositionen.
Jeg stillede nogle spørgsmål til fru Ida Auken om den måde, som oppositionen ville gribe den her sag an på, og det er jo ikke en kritik.
Jeg mener ikke, at et spørgsmål behøver være en kritik, det er bare en forskellig måde at gribe det an på.
Og jeg mener heller ikke, at regeringen med den her klimatilpasningsstrategi på nogen måde ligger under det niveau, som EU lægger op til.
Tværtimod lægger EU jo op til, at hvert enkelt land tager stilling til, hvordan man griber de her ting an.
Derfor mener jeg også, at det er enormt vigtigt, at man netop i hvert enkelt land finder ud af, hvad der specielt er nødvendigt i det enkelte land, for det er jo os i de forskellige lande, der ved, hvordan vi skal gribe det an i hvert enkelt land og tilpasse os de klimaforandringer, der kommer i fremtiden.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-01:
Jeg vil spørge Venstres ordfører, hr. Eyvind Vesselbo, om han kan svare på, hvor kort tid siden det er, at Venstre mente, at der overhovedet ikke var menneskeskabte klimaforandringer, og at der derfor ikke var grundlag for at tage ansvaret for at forebygge eller afværge klimaforandringer.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-04-01:
Det har jeg ikke sådan lige present.
Det er et spørgsmål, som jeg ikke har mulighed for at svare på, for jeg har ikke sådan holdt regnskab med, om det har været tilfældet.
Steen Gade (SF), 2008-04-01:
Efterhånden synes jeg nok ikke, at hr. Eyvind Vesselbo har så meget at have sin kritik af os andre i; det med kommunerne holder ikke, men det, hr. Eyvind Vesselbo siger om EU, holder jo heller ikke.
EU er jo mere ambitiøs.
EU's forslag i grønbogen var mere ambitiøst end det, som hr. Eyvind Vesselbo står og forsvarer her i dag.
Så synes jeg, hr. Eyvind Vesselbo i det mindste må lade være med at sige, at vi er foran.
Og egentlig synes jeg, det er lidt synd, for det her er jo noget, som vi i virkeligheden burde stå sammen om.
Det her burde jo ikke føre til så store, kan man sige, forskelle.
Men problemet er jo, at man ikke vil gøre det, som kommunerne beder om, nemlig at det kunne være skrappere og bedre og mere præcist, og at man i realiteten også prøver at arbejde for, at vi på EU-plan får nogle bestemmelser, der i hvert fald er ringere end dem, som Kommissionen har lagt op til.
Det synes jeg bare er lidt trist.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-04-01:
Når man hører det forslag til vedtagelse, som fru Ida Auken fremsatte, bemærker man, at det jo er fuldstændig gennemsyret af en statslig styring af kommunerne.
Der er krav til det ene, der er krav til det andet, der er krav til det tredje.
Jeg må derfor spørge fru Ida Auken: Når man stiller krav til boligbyggeri, til naturpleje, til vandindvinding og til alle de ting, som egentlig er kommunernes opgave, og når man stiller krav om, at staten eller regeringen skal styre det her, er det så sådan, at fru Ida Auken mener, at det her er noget, som kommunerne ikke selv kan styre, og derfor gerne vil have, at regeringen skal gøre?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-01:
Fra Socialdemokraternes side skal jeg fortælle, at vi vil undlade at stemme for dette lovforslag.
Socialdemokraterne støtter principielt indførelsen af særligt dækkede obligationer både på det private og det almene boligmarked, men vi finder dog ikke, at dette lovforslag indfører muligheden for brug af de såkaldte SDO-lån, som de bliver kaldt i daglig tale, i det almene byggeri, og i tilstrækkelig grad vil give de fleksible muligheder for f.eks. længere løbetider på lån, som det private boligmarked har fået med indførelsen af SDO-lån.
De fordele, man altså har set ved indførelsen af disse lån på det private boligmarked, vil ikke på samme måde komme lejerne i det almene boligbyggeri til gode.
Socialdemokraterne har en meget klar målsætning om, at vi vil reducere startprisen på nybyggeri, og vi ønsker en finansieringsreform af den almene boligsektor, så vi kan bygge billigere og bygge til alle grupper i det danske samfund.
Vi finder det utilfredsstillende, at flere og flere mennesker har svært ved at komme ind på det danske boligmarked, og at flere og flere mennesker oplever at blive sat ud af det danske boligmarked, fordi de i stigende grad ikke kan betale deres huslejer, og vi mener, at regeringen også med sit regeringsgrundlag i 2007 lovede at gøre noget ved de her problemer.
Indtil videre har regeringen afvist at bruge nogen af de initiativer, som oppositionen har fremlagt, og det er vi meget utilfredse med.
Vi frygter med vedtagelsen af dette lovforslag, at det, som regeringen har lovet, nu ikke bliver til noget, at vi ikke får en reel finansieringsreform, der kan skaffe flere boliger til danskerne - og også flere billige boliger - og derfor vil vi undlade at støtte forslaget i dag, da vi finder, at vi fortsat har en finansieringsreform til gode på det her område.
Vi vil selvfølgelig se frem til, at vi yderligere får debatten senere i dag, når vi skal behandle Socialdemokraternes beslutningsforslag om, hvordan vi kan føre en mere aktiv boligpolitik i Danmark til gavn for danskerne og til gavn for de mange lejere, vi har både i det private og det almene boligbyggeri.
Tak for ordet.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-01:
Vi har en regering, der er meget optaget af at straffe, og det gælder både kriminelle og arbejdsløse, der overtræder reglerne.
Ledige mister let flere tusinde kroner på grund af noget, som de glemmer, men der er åbenbart forskel på folk.
I dag er det sådan, at hvis en arbejdsgiver ikke vil udlevere en skriftlig begrundelse til en fyret medarbejder for, hvorfor den pågældende er fyret, kan arbejdsgiveren blive idømt en bøde.
Hvordan kan det være, at arbejdsløse skal jagtes med hårde økonomiske straffe, mens arbejdsgivere skal slippe uden straf for ikke at overholde deres forpligtelser?
Beskæftigelsesministeren henviser til, at ministeriet ikke har kendskab til, at der er nogen arbejdsgivere, som er blevet straffet, fordi de ikke har villet udlevere en skriftlig begrundelse for en fyring.
Ja, men det kunne jo meget vel tænkes, at det i virkeligheden skyldes, at arbejdsgiveren er klar over, at hvis han ikke udleverer en skriftlig begrundelse, risikerer han at blive idømt en straf.
Det vil jo være en ny situation, i det øjeblik straffebestemmelsen er ophævet, og derfor anbefaler jeg, at man stemmer for det ændringsforslag, som er stillet af SF, Socialdemokraterne og Enhedslisten; det er nok, når vi når frem til tredjebehandlingen.
Med hensyn til selve hovedforslaget vil afskaffelsen af pligten til at føre en såkaldt forhandlingsprotokol især ramme de arbejdspladser, hvor der ikke er overenskomst, og det er, som hr. Bjarne Laustsen også nævnte, især hos uorganiserede arbejdsgivere.
Det er her, fagforeningerne har flest sager om uberettigede fyringer, stridigheder om løn osv., og derfor har det stor betydning, at der findes nogle dokumenter, som er underskrevet af begge parter, og som beskriver, hvad der har været enighed og uenighed om i forhandlingerne om løn og arbejdsvilkår.
Kun på den baggrund kan en mæglingsmand, der er udpeget i henhold til en anden bestemmelse i funktionærloven, som fastholdes, foretage en meningsfuld mægling.
Regeringen påstår, at arbejdsgiverne årligt vil kunne spare 277 mio. kr., fordi pligten til at føre en forhandlingsprotokol fjernes fra funktionærloven.
Men langt, langt størstedelen af den besparelse er fiktiv.
I det virkelige liv er det ikke en besparelse på 277 mio. kr., og hvorfor er det ikke det?
Det er det ikke, fordi hovedparten af de danske virksomheder heldigvis har en overenskomst, hvori der bl.a. ligger, at man skal føre sådanne referater af forhandlingsmøder, og det betyder altså, at den besparelse, der tales om her, er væsentlig mindre, fordi den kun omhandler de virksomheder, som står uden for arbejdsgiverforeningen.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-01:
Vi støtter også de to ændringsforslag, både det fra ministeren, som blot præciserer den eksisterende lovgivning, og forslaget fra Socialdemokraterne, SF og Enhedslisten, som ønsker at fastholde de nuværende sanktioner i tilfælde af manglende skriftlig begrundelse.
Derfor kan jeg på Det Radikale Venstres vegne sige, at vi støtter både lovforslaget og ændringsforslagene.
Sådan er vi fremkommelige.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-01:
Klimaministeren indledte sin tale med at prøve på at forklare det, som vi alle sammen herinde i salen godt forstod, da jeg brugte billedet med den forbrændte halvdel og den iskolde halvdel, og hvordan det var gået med gennemsnitstemperaturen.
Der er ikke nogen, der er i tvivl om, hvordan det var gået, men det, der også var min bagtanke med det, jeg fremførte, var sådan set, at patienten jo døde.
Hvis praleriet kan dø, så vi kan blive fri for det, ville det være rart, vil jeg sige til klima- og energiministeren, at man stod ved, at man fjernede alt vedrørende den vedvarende energi med den finanslov, man lagde frem i 2001, og at man fjernede en lang række af de initiativtagere, som sådan set var ildsjælene bag det system.
Jeg forstod på ministeren, at der nu er mange, der har andel i, hvordan fremgangen skal være i fremtiden, så kunne vi ikke blive fri for det praleri, som der ikke er grundlag for at stå her og fremføre?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-01:
Det her forslag er et symptom på, hvor EU i øjeblikket bevæger sig hen, nemlig i retning af, at de mindre lande får mindre indflydelse, at Danmark får mindre at skulle have sagt, og at EU i takt med det skal regulere flere og flere spørgsmål.
Først stemmer vi nu antallet af danske medlemmer af Europa-Parlamentet ned.
Dermed hæver vi også spærregrænsen for, hvor mange stemmer der skal til, før Danmark overhovedet kan blive repræsenteret i Europa-Parlamentet.
Om en 14 dages tid skal vi ratificere en traktat, som på mærkbart flere områder vil overføre magt, kompetence og indflydelse fra dette Folketing, fra de danske institutioner og fra de danske domstole til EU's institutioner og EU's domstol.
Senere på året skal vi med al overvejende sandsynlighed stemme om, hvorvidt vi ønsker at ophæve måske et, to, tre eller alle vores forbehold.
Det her er præcis den udvikling, som Dansk Folkeparti altid har advaret imod, og det vil vi stadig væk gøre.
Med den nye Lissabontraktat åbnes der op for, at det organ, som har enekompetence til at fremsætte forslag i EU-systemet, nemlig Kommissionen, vil vi i lange perioder ikke have nogen indflydelse på.
Nogle har så forsøgt at skyde os i skoene, at det her er en gammel aftale, at det slet ikke er noget, vi kan gøre noget ved, at det er noget, som har været aftalt siden Niceforhandlingerne i 2000.
Men sagen er bare, at den danske regering i den her sag har vist sig historisk dvælende og ikke har ønsket at kæmpe den danske sag.
For hvis man havde ønsket at kæmpe den danske sag, havde man naturligvis gjort ligesom Italien og andre lande og insisteret på, at man ganske enkelt ikke ville acceptere den fornedrelse og den forringelse af dansk indflydelse, som det her lovforslag lægger op til.
På dette ene område har Danmarks stadig væk fuld suverænitet.
Vi har nemlig suverænitet til at sige nej.
Vi har mulighed for at sige, at vi ikke vil finde os i endnu en gang at blive trådt på, og det er præcis det, den danske regering skulle have gjort, da EU's institutioner, Kommissionen og Ministerrådet, kom og sagde, at vi nu skulle have færre medlemmer af Ministerrådet.
Det skulle den have gjort, for det første fordi det giver os færre og dårligere muligheder for at påvirke lovgivningsprocessen i EU, en lovgivning, som på stadig flere områder blander sig i, hvordan Danmark skal se ud; og for det andet fordi der er et kæmpestort demokratisk problem i, at der ved det kommende europaparlamentsvalg skal mellem 7 og 8 pct. af stemmerne til for blot at få et mandat.
Normalt kritiserer vi andre lande for at have spærregrænser på mellem 7 og 8 pct., men når det kommer til EU, er det åbenbart ikke noget problem.
Det er ikke værdigt, det er ikke acceptabelt, og derfor vil jeg appellere til dette Tings medlemmer om at sige nej til det af velfærdsministeren fremsatte forslag.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-01:
Fra socialdemokratisk side stemmer vi imod dette lovforslag, da det er endnu en begrænsning i kommunernes mulighed for at investere i fællesskabet.
Det er efterhånden en kendt sag, at regeringen i forbindelse med finanslovaftalen er løbet fra sin egen økonomiaftale med landets kommuner.
Regeringen har lagt loft over anlægsudgifterne, selv om den flere gange har lovet det modsatte og ligefrem på skrift har indgået en aftale med landets kommuner, hvor der ikke er loft over anlægsudgifterne.
Vi kan altså ikke regne med, hvad regeringen lover og selv indgår skriftlige aftaler om.
Værst er det imidlertid, at regeringen på denne måde spænder ben for en hel række nødvendige anlægsprojekter i landets kommuner; det være sig renovering af skoler, anlæg af nye cykelstier og veje, etablering og renovering af idrætsanlæg og andet.
At regeringen med dette lovforslag søger at presse kommunerne yderligere ved at deponere kommunernes overskudslikviditet i en endnu længere periode end først aftalt, kan Socialdemokratiet naturligvis ikke støtte.
Lovforslaget er endnu et eksempel på, at regeringen ikke holder, hvad den lover, og endnu et eksempel på, at kommunernes planlægning og ihærdige forsøg på at leve op til de mange løfter, regeringen strør om sig med såsom løfter om skolerenoveringer, renere skoletoiletter og meget andet, besværliggøres af regeringens emsige indblanding, styring og kontrol.
Men dengang valgte regeringen at strø om sig med løfter og indgå aftale med kommunerne uden anlægsloft.
Det var naturligvis også før valget.
I dag tales der mere om økonomisk afmatning, nedgang i byggeriet og begyndende krise.
I en sådan tid virker det mildest talt ubegrundet, at regeringen nidkært ønsker at søge at bremse offentlige investeringer, vedligehold af bygningsmassen og i det hele taget kloge investeringer til fordel for fællesskabet.
Socialdemokratiet vender sig derfor kraftigt imod det løftebrud, som dette lovforslag er udtryk for, ligesom vi fra socialdemokratisk side vender os imod, at kommunerne tvinges til at deponere midler, der ellers kunne være brugt offensivt til fordel for fællesskabet.
Socialdemokratiet stemmer derfor imod dette lovforslag.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-01:
Det er jo en meget speciel situation, vi har her, når vi ser på betænkningsbidragene.
Det er da fint, at De Radikale på den ene side synes, at lovforslaget i sin helhed er udmærket, men godt vil være med, når det drejer sig om straffebestemmelsen, som vi som mindretal har sagt vi gerne vil opretholde.
Men som hr. Morten Østergaard måske godt ved, vil det forslag jo falde, og det, der er interessant, er så, om det betyder noget for De Radikales stillingtagen til forslaget som helhed.
Det forringer helt klart lønmodtagernes forhold, og jeg synes også, man godt kunne kommentere, om De Radikale virkelig tror på, at man kan lette erhvervene for næsten 300 mio. kr. ved at imødekomme nogle uorganiserede arbejdsgivere, der ikke vil give de samme rettigheder til deres medarbejdere, som andre har, fordi de er indeholdt i en kollektiv overenskomst.
Det er simpelt hen uforståeligt, at man på den måde tilgodeser uorganiserede arbejdsgivere og svækker de lønmodtagere, som arbejder på de virksomheder, for det kan betyde noget i en fremtidig afskedigelsessituation, at de ikke har de nødvendige papirer som dokumentation, når de skal argumentere for, hvorfor afskedigelsen er urimelig.
Ida Auken (SF), 2008-04-01:
Vi har jo adskillige vidnesbyrd om, at der vil komme voldsommere og mere ekstremt regnvejr.
Det siger DMU's rapporter også.
De er blandt de ni rapporter, du sikkert selv har fået oversendt.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-01:
jeg siger, at når nu IPCC faktisk ikke omtaler stormskader, undrer det mig, at fru Ida Auken anvender det som argument imod regeringen.
Altså, der må være en eller anden form for konsistens.
Det er fuldstændig rigtigt, at det fører til mere nedbør, når vi får højere temperaturer.
Derfor kan det også nogle gange virke lidt mærkeligt, at de, der er bange for den globale udvikling, taler om, at vi nu får tørkeperioder.
Men lad det ligge.
Jeg vil bare gerne høre, om ikke fru Ida Auken vil prøve at eksemplificere, hvor det er IPCC eller andre forskere har påvist den sammenhæng, som fru Ida Auken altså bruger for at underbygge sine angreb mod regeringen.
Ida Auken (SF), 2008-04-01:
Jeg mener ikke, jeg har sagt, at regeringen var ansvarlig for stormen i 1999.
Jeg sagde alene, at det koster utrolig mange penge at rydde op, jeg sagde, at det var meget, meget dyrt for os at rydde op efter nogle stormskader, og det samme vil vi se, når vi skal rydde op efter de oversvømmelser, vi får, hvis ikke vi får taget os af vores kloakker, hvis ikke vi får taget os af vores diger, og hvis ikke vi får lavet områder, hvor vi kan afvande.
Det var sådan set det, der var min pointe.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-01:
Jeg var glad for at høre fru Ida Aukens indledende bemærkning om, at på den ene side skal man gøre noget for at bekæmpe klimaets udvikling, og på den anden side skal man gøre noget for at forebygge imod de problemer, vi uvægerlig vil stå over for.
Men så hørte jeg, at fru Ida Auken i sit andet indlæg nævnte stormen i 1999, som androg skader for 13 mia. kr. Der vil jeg bare gerne høre, for jeg har nemlig brugt de sidste par dage på at sidde og læse IPCC's rapporter igennem, om fru Ida Auken vil sandsynliggøre - for i IPCC gør det nemlig ikke - at der er en sammenhæng mellem CO2-udslippet og stormskaderne fra 1999.
Ida Auken (SF), 2008-04-01:
Jamen vi er meget optagede af de økonomiske spørgsmål, og det er også derfor, at vi påpeger, at det er så meget dyrere at rydde op i den anden ende frem for at forebygge.
Det vil sige, at vi ikke er ude på at tvinge noget ned over hovedet på nogen.
Vi imødekommer en bøn fra kommunerne, som de havde i deres høringssvar.
Det vil vi gerne være med til at lave i samarbejde med kommunerne.
Det her behøver ikke at koste penge.
Frem for at give sig til at udvide kloakkerne drejer det sig om at inddrage områder, hvor vandet kan sive ned; det drejer sig om, at man måske kan lade private slippe for at skulle betale kloakbidrag, hvis de kan lede deres vand ud andre steder; det drejer sig om at bruge sportsstadioner og andre steder til vandafstrømning, hvis det er muligt.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-04-01:
Så forstår jeg egentlig ikke, at fru Ida Auken er så kritisk over for regeringens strategi.
For det, man gør ved at lave en koordinationsenhed som et af tiltagene, er jo netop, at man samarbejder med kommunerne, samarbejder med regionerne og samarbejder med alle de her forskellige aktører, som på hver sit felt har nogle opgaver, som de skal løse i forhold til den store udfordring.
Det får man koordineret, og man sikrer mere information.
Hvad kan fru Ida Auken egentlig ønske mere?
Ida Auken (SF), 2008-04-01:
Jeg kunne ønske mig rigtig meget mere.
Det er meget fint, som jeg sagde, at man nævner alle de ting, som man kunne gøre, i den her rapport.
Ordet kan er det ord, der optræder flest gange i rapporten, men der er ikke rigtig nogen regering, der påtager sig ansvaret og siger: Hvad er en af de vigtigste ting?
Hvad er det egentlig, der skal gøres, for at vi ikke står i vand til halsen om 50 år eller 30 år eller næste år?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-04-01:
Så langt er vi enige, det er da positivt.
Men jeg vil godt spørge til noget mere fundamentalt, for jeg synes faktisk, at det, den her debat egentlig afspejler, er forskellen på regeringen og oppositionen.
Og hvad skal vi sige til vores venner i Helsingør eller Roskilde eller Odense eller Aalborg, hvor man netop tænker de her ting ind?
Skal vi være ligeglade med den indsats, eller skal vi sige, at der er nogle, der har et ansvar for at løse de her ting, og så fastholde dem på det ansvar?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-01:
Dansk Folkeparti deler i høj grad intentionen i det her lovforslag.
Det er vigtigt, at vi får nedbragt vores energiforbrug.
Det er vigtigt, at vi får tilrettelagt vores energiforsyning sådan, at vi efterlever vores internationale forpligtelser, og i øvrigt sådan, at vi gør os så uafhængige som overhovedet muligt af de dybt ustabile og uberegnelige regimer i Mellemøsten.
Det ændringsforslag, som vi har stillet, går derfor ikke ud på at forhindre hensigten med forslaget.
Det går ganske enkelt ud på at skabe noget rationalitet, noget proportionalitet i forslaget.
Det er nemlig sådan, at det, som der er lagt op til fra ministerens side, skal være muligt for staten, for den offentlige myndighed, at kunne gribe ind og tage produkter ud af virksomhederne uden retskendelse og uden noget videre grundlag, samtidig med at man også kan idømme bøder, såfremt virksomhederne ikke ønsker at gøre lige, hvad de offentlige myndigheder beder dem om.
Vi synes ganske enkelt, det er at gå for vidt, at man både kan idømme bøder og samtidig brage ind uden en retskendelse.
Ida Auken (SF), 2008-04-01:
Når vi taler om klima, er der altid to vinkler, der skal inddrages.
For det første: Hvordan undgår vi klimaændringerne?
Og for det andet: Hvordan tilpasser vi os de klimaændringer, det ikke lykkes os at undgå?
Vi har i de seneste par år talt meget om, hvordan vi undgår at lave alt for store skader på klimaet, så i dag handler vores forespørgsel om det sidste: Hvad skal vi gøre for at tilpasse os, når der i de kommende år vil komme flere oversvømmelser, større storme og kraftigere regnskyl i Danmark?
Vi har i løbet af det seneste år set flere byer stå under vand.
Borgere i byer som Nibe, Løgstør, Horsens, Hillerød og Greve ved i hvert fald, hvad det vil sige, at ens kælder pludselig er fyldt med vand.
Hvad gør vi med kyster, der flytter sig, og diger, der bryder sammen?
Hvad stiller vi op med iltsvind i vore fjorde og søer?
Og hvad gør vi for at beskytte os mod invasive arter og nye sygdomstyper?
Hvordan undgår vi, at flere og flere dyre- og plantearter bukker under for det ekstra pres, der kommer på naturen som følge af klimaændringerne?
Hvordan sikrer vi os, at der ikke bygges på områder, som vi ved vil komme under vand i deres beregnede levetid?
Klimatilpasning er altså et stort og afgørende politikområde for Danmark, og derfor har vi ment, at det var vigtigt at få en ordentlig og bred diskussion om, hvad vi stiller op.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-01:
Jo, det vil jeg sådan set give hr. Per Clausen fuldstændig ret i.
Jeg kan da så for en sjælden gangs skyld ærgre mig over, at Enhedslisten så kategorisk har valgt ikke at være med i nogen forlig, herunder i energiforliget, for så kunne hr. Per Clausen også have bidraget med de interessante bemærkninger, han er kommet med her.
Vi andre har sådan set gjort det de sidste halvandet år under energiforhandlingerne, men det klart, at når man sidder uden for døren, er det svært at råbe en energikreds op.
Per Clausen (EL), 2008-04-01:
Selv om jeg jo nok er tættere på bz-bevægelsen end hr. Morten Messerschmidt, vil jeg ikke opfatte hr. Morten Messerschmidts udsagn her som en opfordring til, at Enhedslisten, om jeg så må sige, skal tiltvinge sig adgang til forhandlinger, hvor vi er udelukkede, ved anvendelse af udenomsparlamentariske metoder; så radikalt tror jeg ikke hr. Morten Messerschmidt vil have vi går til værks.
Det, vi jo i dag diskuterer, er såmænd bare, hvad vi skal vedtage i Folketingssalen.
Og der nævnte jeg i mit spørgsmål til hr. Morten Messerschmidt to væsentlige elementer i det forslag til folketingsbeslutning, som vi fra oppositionens side har fremsat.
På trods af at hr. Morten Messerschmidt er enig i det forslag, - det må jeg udlede af det, han sagde lige før - har han tænkt sig at stemme for noget, hvor de løsningsmodeller ikke er indbefattet.