runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2010-02-09:
Jeg synes, at den del af fru Sophie Løhdes indlæg, der handlede om forbud, var meget sympatisk, for det var jo en polemik mod ikke fremsatte forslag.
Meget kan man sige om mit og Enhedslistens forslag til vedtagelse, men der var ikke et eneste forslag om forbud, og jeg deler helt fru Sophie Løhdes opfattelse af, at vi ikke har brug for flere forbud i Danmark.
Jeg skal huske i fremtiden, at det er Venstres synspunkt.
Jeg har bare et enkelt spørgsmål: Er det ikke rigtigt, at der findes en række undersøgelser, der klart viser, at dem, der benytter sig af det såkaldt udvidede frie sygehusvalg, er de velstillede, mens dem, der er økonomisk og uddannelsesmæssigt dårligere stillet, stort set ikke benytter sig af det, og at man altså kan konstatere, at det, uanset hvordan fru Sophie Løhde udlægger det, og uanset hvad man skriver i forslag til vedtagelser, er en sag, der har medvirket til øget ulighed i sundhed?
Først vil jeg godt høre, om ministeren ikke kan bekræfte, at den aftale, hun lavede med detailhandelen, om at udfase sutteflasker, som indeholdt bisfenol-A, lavede hun på et tidspunkt, hvor det var klart for enhver, at der var et flertal i Folketinget for at forbyde bisfenol-A i sutteflasker, fordi der var et flertal for at vedtage Enhedslistens beslutningsforslag om det.
Så det var altså ikke sådan, at ministeren kom før med en aftale; det var på et tidspunkt, hvor enhver vidste, at der var et sådant flertal i Folketinget.
Det andet, jeg godt vil spørge ministeren om,
Sagen er jo, at der er masser, masser af undersøgelser, som dokumenterer, at bisfenol-A er farligt.
Eva Kjer Hansen (V), 2010-02-09:
Og jeg kan bekræfte forløbet.
Vi havde jo en diskussion i foråret om et andet beslutningsforslag, hvor det fremgik, at der var et flertal, der ønskede et forbud.
Det synes jeg så i øvrigt er irrelevant i forhold til den diskussion.
Det, der jo er interessant, er, at detailhandelen på frivillig basis har valgt at udfase bisfenol-A i sutteflasker.
Det vil sige, at vi som sådan egentlig har fået løst vores problem i forhold til det danske marked, og derfor synes jeg, at det rigtig interessante er, om vi kan komme igennem med regulering på EU-niveau.
Per Clausen (EL), 2010-02-09:
Jeg synes måske ikke, det er helt uinteressant, om man indgår en aftale med en branche på baggrund af, at denne branche med sikkerhed ved, at der vil blive vedtaget et forbud.
Altså, det synes jeg måske ikke er helt uinteressant – når ministeren nu taler så meget om den hårde indsats, hun har ydet i den her sag.
Jeg vil så bare igen spørge ministeren: Er det ikke rigtigt, at med det, vi ved med de undersøgelser, der er lavet, er det meget sandsynligt, at bisfenol-A også er farligt i små doser?
Vi ved med sikkerhed, at bisfenol-A er farligt, og der er en meget stor sandsynlighed for, at det er farligt i små doser.
Hvad er så argumentet for i den her sag ikke at bruge forsigtighedsprincippet?
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Eva Kjer Hansen (V), 2010-02-09:
Hr. Per Clausen kender udmærket diskussionen om forsigtighedsprincippet, og det er sådan, at vi mangler en egentlig videnskabelig dokumentation, at vi mangler en viden, som kan berettige til, at vi kan anvende forsigtighedsprincippet.
Jeg troede i virkeligheden, at hr. Per Clausen var optaget af, hvorvidt man kunne få bisfenol-A væk fra markedet, uanset om det så sker via lovgivning eller på frivillig basis, men jeg kan forstå, at det ikke længere er det centrale, at sutteflaskerne er blevet udfaset.
Det centrale for hr. Per Clausen er i virkeligheden at kunne tage en længere debat om det i Folketingssalen.
Bente Dahl (RV), 2010-02-09:
Ministeren taler om at tage vare på børns ve og vel og efterlyser dokumentation, når der vitterlig foreligger mange undersøgelser, der viser og påviser, hvor farligt stoffet bisfenol-A er.
Så er mit spørgsmål til ministeren: Hvorfor er det, at ministeren sidder forsigtighedsprincippet overhørig?
Eva Kjer Hansen (V), 2010-02-09:
Det er jo lige præcis det, jeg ikke gør.
Det grundlag kræver ny viden, nye analyser, der kan dokumentere, at der er den her risiko forbundet med bisfenol-A.
Hvis den danske analyse, som kommer i slutningen af marts, viser, at der er en risiko, så vil jeg på det grundlag tage fat i forsigtighedsprincippet og anvende det til at lave en dansk særregel.
Bente Dahl (RV), 2010-02-09:
Vi har som sagt set undersøgelse på undersøgelse.
Hvor mange undersøgelser skal der ligge, før ministeren vil tage fat på forsigtighedsprincippet?
Kan vi være sikre på, at den undersøgelse i marts er den sidste, og hvorfor sidder ministeren alle de andre undersøgelser og anbefalinger overhørig?
Eva Kjer Hansen (V), 2010-02-09:
Fru Bente Dahl er jo udmærket bekendt med, at vi i dag ikke har det tilstrækkelige grundlag.
Jeg aner jo ikke, hvad udfaldet bliver af den danske undersøgelse.
I øvrigt kommer der en EFSA-undersøgelse, og jeg har fået oplyst, at jeg kan forvente, at der kommer svar i maj måned.
Det vil jo så være det, der kan anvendes til regulering eller eventuelt forbud på europæisk plan.
Det er klart, at jeg – afhængigt af, hvad undersøgelserne viser – vil arbejde videre for, at vi også får taget hånd om den her udfordring i EU-sammenhæng.
Sophie Løhde (V), 2010-02-09:
Jeg er glad for, at Enhedslistens ordfører syntes, at det var et sympatisk indlæg.
Det er da trods alt en forbedring eller et fremskridt.
Jeg er opmærksom på, at Enhedslisten i sit forslag til vedtagelse ikke har fremsat forslag om forbud, men jeg er lige så opmærksom på, at det er sådan hos nogle af ordføreren for Enhedslistens kollegaer – oven i købet de kollegaer, blandt hvilke Enhedslisten har tænkt på at pege på en ny statsminister, altså et rødt regeringsalternativ – at forbuddene står i kø som svar på nogle af de problemer, vi i dag drøfter her i Folketinget.
Derfor forudser jeg jo i hvert fald en fremtid, hvor hr. Per Clausen får det meget, meget svært med dem, han i øvrigt skal pege på, når han så samtidig siger, at han ikke støtter forbud inden for de her områder.
Med hensyn til spørgsmålet om det udvidede frie sygehusvalg er jeg markant uenig med ordføreren for Enhedslisten.
Som jeg også nævnte i min tale, var udgangspunktet jo sådan, at vi før 2001 ganske rigtigt havde en fri og lige adgang, men det var bare ikke en fri og lige adgang til at komme i behandling, det var en fri og lige adgang til at få lov til at stå på ventelisten, og så kunne alle andre mennesker, der havde økonomien i orden eller fik en eller anden velpolstret gage som folketingsmedlemmer, drage på privatsygehus.
Det udgangspunkt ønskede regeringen at ændre, og derfor var det, vi sagde, at vi ønskede at give alle mennesker den samme mulighed for at blive behandlet.
Jeg pointerede så også afslutningsvis i min tale, at udfordringen ligger i at gøre alle i stand til at gøre lige brug af de lige muligheder, og det er det, vi skal arbejde kontinuerligt på.
Per Clausen (EL), 2010-02-09:
Nu er rød jo den farve, der skal få os til at gå fremad, så derfor kan det godt blive lidt forvirrende, når man skal stoppe, når den røde lampe lyser.
Jeg vil godt spørge fru Sophie Løhde, om hun ikke er enig med mig i, at den udfordring, hun nu siger man har skabt med det udvidede frie sygehusvalg, nemlig at det skaber større ulighed, også kunne give grund til at overveje, om man skulle indrette tilbuddene på en anden måde.
Det er jo, fordi nogle er bedre til at bruge det frie valg end andre, og hvis man ikke kan få gjort noget ved det, kan det måske være, at det er bedre at få ændret hele systemet.
Mit allersidste spørgsmål er: Jeg er sådan set meget enig med fru Sophie Løhde i, at uddannelse da er et vigtigt element i at skabe bedre livsvilkår for mennesker og bedre muligheder for at få lighed, men er uddannelse ikke også afhængig af de sociale muligheder, man giver børns og unges forældre?
Kan det, at børns og unges forældre har meget lave indkomster, ikke godt medvirke til at gøre muligheden for, at de får en uddannelse, dårligere?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-02-09:
Derudover har vi afsat 3,1 mia. kr., som vi vil bruge til at sikre danskerne bedre kræftbehandling og også bedre behandling af andre livstruende sygdomme.
Og der er det korrekt, at vi i januar var ude at foreslå, at man kunne bruge 900 mio. kr. på at lave en meraktivitetspulje for livstruende sygdomme, således at personalet ikke – som det sker nu – skulle fyres, så man kunne behandle flere patienter.
Det synes vi er en god måde at gøre det på, frem for at man som nu fra regeringens side er ude at sige til en masse mennesker, der har arbejdet hårdt i det danske sundhedsvæsen, at takken for det er en fyreseddel.
Erling Bonnesen (V), 2010-02-09:
Genbrug kan jo være en god ting, f.eks. i miljøafdelingen, hvis det er papir, man skal have genbrugt, og jeg har da fuld forståelse for, at ordføreren også forsøger at holde sammen på det udspil, man er kommet med.
Når vi læser i det udspil, der kaldes »Fair Forandring«, kan vi se, at der er oplistet nogle konkrete ting, som man vil, og det er så det, der anvises finansiering på.
Hvis vi prøver at kigge ud over det, kommer der nogle ekstra ting på, og det er der, kæden tilsyneladende ryger af, for så vil man jo bruge de samme penge, man har brugt én gang, på nogle nye forslag, som er kommet til her på det seneste.
Det er det, der begynder at ligne bluff og dobbeltfinansiering.
Ser det ikke underligt ud?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-02-09:
Jamen jeg kan fuldt ud forsikre, at der hverken er noget med at genbruge eller bruge pengene flere gange.
Vi har sagt, at vi gerne vil bruge midler fra »Fair Forandring« på at sikre bedre behandling af livstruende sygdomme i Danmark, og i januar var vi så ude konkret at foreslå, at det var 900 mio. kr. til en meraktivitetspulje her og nu for at undgå de hospitalsbesparelser og fyring af ansatte, som netop har knoklet i 2007 med at lave akut kræftbehandling og hjertepakker.
Det synes vi er en rigtig god idé, og det tror jeg også at rigtig mange folk ude rundtomkring vil være enige med mig i.
Erling Bonnesen (V), 2010-02-09:
Jeg tror da, at enhver politiker, uanset partifarve, gerne vil lave nogle forbedringer og give nogle flere ydelser til borgerne – specielt dem, der har behov.
Det er der ingen som helst tvivl om; det kan alle jo blive enige om.
Der, hvor det med bluff ligesom kommer ind i billedet, er, når det bliver tydeligere og tydeligere, at det er de samme penge, man genbruger.
Det er der kun ét ord for, og det er bluff.
Sophie Løhde (V), 2010-02-09:
Det er helt korrekt, at man henter finansiering flere steder, og der vil jeg jo også rose oppositionen for at have stor opfindsomhed, når det kommer til at skulle finde pengene de forskellige steder.
Men det giver jo samlet set kun et bestemt beløb, og jeg tænker så på, at man efterfølgende har præsenteret en lang række af nye forslag.
Vi kan også gå tilbage i tiden og spørge om den strålekanon, som fru Helle Thorning-Schmidt lovede på forsiden af Jyllands-Posten at danskerne skulle have, og den er jo ikke indeholdt i det her skatteudspil.
Derfor er jeg nødt til at spørge: Er det kræftpatienterne, der skal holde for i udspillet fra Socialdemokraterne?
Er det de medicinske patienter?
Er det de forebyggende helbredstjek?
Eller hvem er det, der ikke skal have det, som man har lovet danskerne
For man kan ikke bruge pengene flere gange, uanset om de kommer fra en eller flere puljer.
Det samlede beløb kan man ikke genbruge.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-02-09:
Nej, det er det bestemt ikke.
Der er ikke tale om bluff, og der er heller ikke tale om at bruge pengene flere gange.
Der er tale om, at vi har lagt et oplæg frem, og det oplæg udmønter vi selvfølgende løbende på de områder, vi har sagt vi vil gøre det på.
På forebyggelsesområdet, hvor vi har sagt, at der skal 2 mia. kr. til, ja, der kommer vi f.eks. med et fremadrettet og visionært forebyggelsesudspil for børn og unge her i løbet af foråret.
Det er jo meget let, og det er sådan set også sådan, regeringen gør, når den fremlægger sundhedspakker og alt muligt andet: Man nævner først nogle overskrifter, og så udmønter man. Med hensyn til livstruende sygdomme har vi været ude at sige, at af de 3,1 mia. kr., vi har finansieret, vil vi – hvis vi kunne, og det kan vi den dag, vi sidder i regering – gerne bruge 900 mio. kr. her og nu på at sikre, at frem for, at de folk, der knokler rundt for patienternes skyld og laver akut kræftbehandling i det danske sundhedsvæsen, indfører hjertepakker og sikrer, at man kan få behandling, får en fyreseddel, som de får af den borgerlige regering, får de altså mulighed for at arbejde videre med at nedbringe ventelister og sikre, at man kan få en behandling i verdensklasse her i Danmark.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-02-09:
Jeg vil gerne bede fru Sophie Hæstorp Andersen bekræfte, at de 900 mio. kr., som skal bruges til en meraktivitetspulje, er et nyt tiltag, og at det ikke fremgår af udspillet »Fair Forandring«.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-02-09:
Det fremgår af »Fair Forandring«, at vi gerne vil gøre mere for at sikre behandlingen af livstruende sygdomme, og det er det, forslaget om en meraktivitetspulje på 900 mio. kr., som vi fremlagde i januar 2010, handler om.
Det kan jeg bekræfte.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-02-09:
Det er jo så også en klar indrømmelse af, at det udspil, man fremlagde i august, ikke indeholdt penge til en meraktivitetspulje.
Det er noget, der er kommet til yderligere.
Man har tre hovedoverskrifter: kræftbehandling, livstruende sygdomme og det medicinske område.
Men jeg skal bare høre: Hvor er det så, man tager de 900 mio. kr. fra?
For, som vi har forsøgt at få lidt klarhed over, kan man jo altså ikke bruge de samme penge mere end en gang.
Jeg må bare vide: Hvor er det så, man tager de 900 mio. kr. fra i forhold til det, man fremlagde i august?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-02-09:
Socialdemokratiet har sammen med SF lavet et udspil, hvor vi geninvesterer 3,1 mia. kr. i vores sundhedsvæsen, herunder til en forbedret indsats over for livstruende sygdomme som f.eks. kræft og hjerter.
Og der er det så, vi har udmøntet de 900 mio. kr. af dem til at sige, at vi gerne vil have en meraktivitetspulje for at sikre, at folk ikke bliver fyret i det danske sundhedsvæsen, ligesom den her regering er med til at gøre ved ikke at træde til og se på, om den økonomiaftale, man indgik sidste år med regionerne, rent faktisk holder vand.
Eller, som jo egentlig er et faktum, at man har underfinansieret de mange løfter, man har givet til borgerne i 2007 under valgkampen.
Vivi Kier (KF), 2010-02-09:
Jeg lagde mærke til, at der specifikt i ordførerens tale blev nævnt rygning, og vi ved alle sammen godt, at det er et tema, som i hvert fald skaber ulighed i vores sundhedstilbud, fordi mennesker med de laveste indkomster ryger allermest.
Så vil jeg bare spørge: De her 10 kr., som man vil lægge på en pakke cigaretter, er det så, fordi man egentlig gerne vil have folk til at holde op med at ryge, eller er det, fordi man egentlig mangler nogle penge til at finansiere alle ens løfter?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-02-09:
Hvis Venstres ordfører har læst vores skatteudspil, som man påstår, ville man jo se, at der er forskellige former for indtægter, vi regner med, ikke kun indtægter fra øgede afgifter på tobak, men også på f.eks. mættet fedt og sukker og på en afskaffelse af de arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer.
Det er faktisk, mener jeg, 3,9 mia. kr., vi gerne vil geninvestere i det offentlige sundhedsvæsen, og hvis man tillægger afgifter for arbejdsskader, er vi oppe på 5 mia. kr., som vi gerne vil bruge på bedre sundhed til danskerne.
Sophie Løhde (V), 2010-02-09:
Jeg må jo konstatere, at Enhedslistens svar på, at nogle mennesker er bedre og mere flittige til at bruge et frit valg, er, at ingen skal have et frit valg.
Det er da trods alt en udmelding at sige, at det så er bedst, at ingen nogen som helst muligheder har, i stedet for at insistere på at skabe den reelle frie og lige adgang til det danske sundhedsvæsen ved at give alle en lige mulighed for at blive behandlet på et privathospital, hvis det offentlige ikke kan levere behandling inden for en måned.
Jeg er godt klar over, at Enhedslisten og oppositionen ikke er enige i det synspunkt, men det gør ikke legitimiteten for at fremhæve det her bedre.
I relation til spørgsmålet om sociale muligheder for børns og unges forældre i forbindelse med uddannelsessystemet synes jeg da bl.a., at vi skal glæde os over, at vi igennem de seneste år jo rent faktisk har set en større mobilitet blandt grupper af unge fra ikkeboglige hjem, som rent faktisk har påbegyndt og gennemført ungdomsuddannelser og videregående uddannelser.
Det tyder jo i hvert fald på, at vi er kommet et vigtigt skridt i den rigtige retning på det område.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-02-09:
Allerførst vil jeg godt bede Venstres ordfører bekræfte, at det udvidede frie sygehusvalg jo ikke giver ret til, at man f.eks. får betalt kørslen til det private hospital, man måske ville vælge.
Og når borgere ringer ind til mig og siger, at de bor på Lolland, men at de har valgt et offentligt hospital i Københavnsområdet for at få opereret deres hofte, ja, så er det altså ofte, at jeg vågner op til en besked, der lyder: Jeg har ikke råd til at betale transporten derind, og da slet ikke transporten, når jeg er syg, efter at jeg er blevet opereret, og så skal hjem igen.
Kan ordføreren bekræfte, at det kun er dem, som har råd til at transportere sig frem og tilbage, der har råd til at bruge det frie valg, både det frie valg til at vælge et offentligt sygehus og det udvidede frie valg til at benytte et privat sygehus?
Som punkt 2 vil jeg bare gerne høre, om det ikke er korrekt, at der er to nye forbud på vej fra regeringens side i regeringens nationale handleplan på forebyggelsesområdet.
Sophie Løhde (V), 2010-02-09:
Det måtte være, jævnfør Enhedslistens kommentar, fordi det var en socialdemokrat, der talte.
På spørgsmålet om kørsel vil jeg svare, at reglerne er, som de var under den tidligere SR-regering.
Dem er der sådan set ikke ændret ved.
Det er ikke sådan, at vi har frataget nogen et kørselsfradrag eller frataget nogen deres muligheder for at blive transporteret på sygehuset.
De regler, der gælder nu, er i hvert fald ikke ringere end de regler, som den tidligere socialdemokratiske regering stod bag.
Så derfor undrer jeg mig en lille smule over det spørgsmål, det må jeg indrømme.
På spørgsmålet om forbud vil jeg svare, at det er korrekt, at der i regeringens forebyggelseshandlingsplan er et forslag om, at man skal forbyde stærkt alkoholiske drikke til unge, men at man til gengæld skal tillade pilsner af lys styrke.
Det står jo i skærende kontrast til, at Socialdemokraterne generelt mener, at vi skal have et forbud mod køb af alkohol.
Så det kan jeg ikke følge helt, men min tale relaterede sig også til den måde, vi overordnet griber udfordringerne an på i det danske samfund, når vi snakker om forebyggelse.
Det er her, vi har et vidt forskelligt udgangspunkt.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-02-09:
Jeg synes bare, at vi, når vi taler om det udvidede frie valg, ikke skal tale om en øget lighed, for der er hverken en øget lighed eller noget andet, i og med at man altså skal være så velbeslået økonomisk, at man selv har råd til at transportere sig hen til et andet offentligt hospital eller et andet privathospital.
Man skal bare sige rent ud, at det er det, der er fakta.
I forhold til forbud vil jeg sige, at det ikke er korrekt, at Socialdemokratiet ønsker et generelt forbud mod at købe pilsnere, og at Venstre vil tillade det.
Men derudover har regeringen her i den nationale handleplan også skrevet, at man vil indføre en aldersgrænse på 18 år for køb af smertestillende håndkøbslægemidler.
Så det der med forbud tror jeg ærlig talt vi skulle tage en diskussion om i al mindelighed frem for at prøve at lægge nogle noget i munden.
Sophie Løhde (V), 2010-02-09:
Jeg vil gerne spørge lidt ind til bl.a. finansieringen af nogle af de her forskellige tiltag, som ordføreren her i dag også siger at vi skal gøre brug af fremadrettet, og som vi skal have iværksat, for de skal jo trods alt også finansieres et eller andet sted.
Men efterfølgende har jeg jo så også noteret mig, at de to partier, Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti, har præsenteret en lang række forslag, som de her 900 mio. kr. skal bruges til at finansiere.
I skatteoplægget skulle pengene bruges på kræftbehandling og forebyggende sundhedstjek, i november skulle pengene så i stedet for, i hvert fald ifølge SF, bruges på flere skolelærere, og i januar skulle de bruges som en ny aktivitetspulje på sygehusene.
Mig bekendt kan man ikke bruge de samme penge flere gange, så hvad er det for nogle initiativer, der ikke skal blive til noget?
Og hvis ordføreren mener, at man kan bruge pengene så mange gange, hvor mange gange kan man så bruge dem i alt?
Eva Kjer Hansen (V), 2010-02-09:
Nu har jeg bedt de danske forskere om at kigge på området.
Vi får en analyse fra deres side i slutningen af marts, og så må vi se, hvad de giver udtryk for, altså om det er noget, der kan bringe os videre, i forhold til at vi så har et grundlag for at bringe sagen op i EU-sammenhæng og gå efter særregler for Danmarks vedkommende.
Henrik Høegh (V), 2010-02-09:
Jeg skal blot gentage, at der, hvor det har været relevant, og hvor det startede omkring sutter, var vi der.
Der har vi lavet en frivillig aftale, og de er ude af markedet.
Det næste, der nu ligger, er så emballering af fødevarer.
Der arbejdes intenst med at finde alternativer til dåseindustrien, til plastindustrien i forbindelse med fødevarer.
Og vi er parate, lige så hurtigt vi har det nødvendige grundlag.
Hvis analysen viser, at ja, der er en risiko her, indfører vi også et forbud.
Benny Engelbrecht (S), 2010-02-09:
Jeg synes, det er værd i forhold til arbejdspladsspørgsmålet, som hr. Henrik Høegh er meget optaget af, at lægge vægt på netop de udsagn, som Dansk Folkepartis ordfører, hr. René Christensen, er kommet med i forbindelse med dette spørgsmål.
Jeg synes, at det meget klart understreger, at der, hvor udfordringen ligger, er med hensyn til at sikre andre typer produkter.
Der blev nævnt en bidering; måske endnu mere relevant er det at nævne emballage, som indeholder mad til spædbørn, og hvor vi skal være sikre på, at der ikke er bisfenol-A i produktet.
I betragtning af at eksempelvis legetøj jo er reguleret af legetøjsdirektivet, mener jeg også, at vi er godt sikret på det område, og at vi ikke behøver at inddrage arbejdspladsspørgsmål i den videre diskussion.
Men jeg må også sige til hr. Henrik Høegh, at når hr. Henrik Høegh siger, at der ikke er sutteflasker med bisfenol-A på markedet, passer det ganske enkelt ikke.
Henrik Høegh (V), 2010-02-09:
Jeg skal sige til Socialdemokratiet, at jeg også med tilfredshed har bemærket mig nuancerne i det, som kom fra Dansk Folkeparti.
Jeg har især nu med tilfredshed bemærket mig, at Socialdemokratiet mener, at legetøjsdirektivet, som er på vej igennem EU-systemet, og som vi er i gang med at implementere, tager hånd om legetøj til børn, også for de 0-3-åriges vedkommende.
Nu stod der i teksten: »… produkter til 0-3-årige«.
I øvrigt er vi jo enige om at have fuld fokus på emballage til fødevarer, selvfølgelig skal vi have det.
Benny Engelbrecht (S), 2010-02-09:
Når hr. Henrik Høegh understreger, at det er emballage til fødevarer, det handler om her, bliver sagen jo næsten endnu mere grotesk.
Så kan man jo undre sig over, at Venstre ikke har støttet forslaget i dets oprindelige form, som netop bl.a. handler om fødevareemballage.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-02-09:
Det, der måske er særlig interessant i forhold til USA, er, at USA er gået fra, at det er sikkert at benytte bisfenol-A, til at sige, at der faktisk er usikkerhed om det her produkt, og at de er nødt til at undersøge det nærmere.
Så man kan sige, at de også har bevæget sig.
Men jeg synes da, at det, der er tankevækkende, er, når der kommer ny forskning, der viser, at det her giver os problemer, at vi får kræft, og at vi får hjertesygdomme, og at vi får astma, fordi vi bliver udsat for bisfenol-A. Er det så ikke der, en ansvarlig regering må bryde ind og sige: Det vil vi faktisk ikke acceptere?
Det er her, regeringen begår den helt store fejl, fordi den ikke tager vare på mennesker, men tager vare på industrien.
Det er jo det, der er problemet.