runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2015-04-28:
Nu er det her jo et emne, som optager de offentligt ansattes fagforeninger meget, selvfølgelig især inden for de områder, hvor der er vold og trusler om vold.
Det er jo, som fru Pernille Skipper nævnte for et øjeblik siden, rigtigt, at du, hvis du er voldsoffer og, om jeg så må sige, almindelig samfundsborger, så kan få en form for erstatning, men at der, hvis du bliver slået ned i det øjeblik du er på arbejde, så er ting, du ikke kan få erstatning for.
Altså, der er simpelt hen en forskelsbehandling af voldsofre, og det har jo ikke sin rimelighed.
For den skade, som den enkelte lider, er jo lige stor, uanset om man går på gaden som privatperson eller man er offentligt ansat og bliver slået ned der.
Så derfor vil jeg spørge: Er det ikke et problem for Venstre, at man behandler voldsofre forskelligt, alt efter om de, om jeg så må sige, er almindelige samfundsborgere eller de er offentligt ansatte og på arbejde?
Peter Juel Jensen (V), 2015-04-28:
Så kommer vi jo ind på et helt andet område.
Nu snakker vi jo om ren og skær jura, og det har jeg ikke indsigt i.
Jeg har indsigt i beskæftigelsesområdet.
Så vidt jeg er orienteret, kan man, hvis man bliver slået ned på sit arbejde, få erstatning via Erstatningsnævnet.
Det gælder, uanset om man er på arbejde eller ikke er arbejde.
Og så har man jo også muligheden for, hvis man er ansat på en privat virksomhed, at have en forsikring, der kan dække det.
Kommunerne er selvforsikrede, og det er regionerne også.
Men det, man efterlyser i forslaget, er jo også, at man kan lade sig forsikre privat, selv om man er ansat i en offentlig virksomhed.
Jeg har åbnet op for, at jeg synes, det er en rigtig god idé.
Lad os snakke om det, når vi skal til at drøfte anbefalingerne fra Jørgen Søndergaard-udvalget, men lad os nu se tingene i sammenhæng.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-28:
Grunden til, at jeg spørger, er jo, at Venstres ordfører bliver ved med at sige, at det her ikke er den rette måde at gøre det på.
Der er bare ikke i beslutningsforslaget taget stilling til, hvilken måde man skal gøre noget som helst på.
Der bliver bedt om en rapport over, hvilke muligheder der kunne være.
Så har jeg bare svært ved at forstå, hvorfor man er imod det, for det er jo en viden.
Hvis man mener, at der er et problem, der skal løses, hvorfor så ikke finde den rette viden frem?
Derudover vil jeg så sige, at en ting er, at Venstre ikke vil rangere arbejdsskader, men der er jo også tale om, at når man bliver udsat for vold på sin arbejdsplads, er det jo ikke kun en arbejdsskade.
Så er man jo også et voldsoffer.
Det, der er problemet, er jo, at man ikke får den samme erstatning som andre voldsofre, der måske bliver slået ned på gaden.
Er det ikke et problem efter Venstres mening?
Peter Juel Jensen (V), 2015-04-28:
Jeg er med på, hvad beslutningsforslaget lægger op til.
Men jeg vil gerne holde fast i, at når det her kører under Beskæftigelsesudvalget og det er beskæftigelsesordførerne, der står her – altså med undtagelse af Enhedslisten, kan jeg så forstå – er det selvfølgelig en beskæftigelsesvinkel, vi har lagt for dagen, når vi går herop.
Jeg vil bare gerne holde fast i, at der, hvis man kommer til skade på det danske arbejdsmarked, er ens regler for alle, der kommer til skade, og at vi ikke begynder at rangordne arbejdsskaderne efter skadestype, hvordan skaden er opstået osv.
En, der bliver skadet på det danske arbejdsmarked, er en for meget.
Men derfor har man alligevel krav på at få sin sag behandlet på samme måde som alle andre, der kommer til skade på det danske arbejdsmarked.
Hvilke initiativer man så vil tage på andre områder ved jeg ikke, men jeg har jo også i min ordførertale lagt op til, at vi i forbindelse med, at vi skal til at drøfte de indstillinger og gode forslag, der er kommet fra Jørgen Søndergaard-udvalget, kan tage det her med.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-28:
Jeg må indrømme, at det godt kan være, at det er, fordi jeg ikke er arbejdsmarkedsordfører, men står her som socialordfører og retsordfører.
Det her er jo en problematik, der ikke kun handler om arbejdsmiljøet for den person, der er ansat, hvor hr. Bent Bøgsted i øvrigt har ret i, at det for det meste er FOA-medlemmer og ikke funktionæransatte, men også om den borger, der er i det offentliges varetægt, og som måske har en form for udadreagerende adfærd, f.eks. på grund af en hjerneskade eller på grund af store psykiske og sociale problemer, og som dermed også kan være voldelig i sin adfærd.
Nu spørger ordføreren, om det her er den rette måde, men kan vi ikke blive enige om, at det forslag, vi behandler lige nu, faktisk ikke er om, at der skal rettes op på det på en bestemt måde, men handler om, at der udarbejdes en rapport over de forskellige mulige løsninger, som man kunne drage i anvendelse, hvis man ønsker at sørge for, at offentligt ansatte, der bliver udsat for vold på arbejdspladsen, også kan få erstatning for svie og smerte og tabt arbejdsfortjeneste?
Peter Juel Jensen (V), 2015-04-28:
Så slap katten måske ud af sækken.
Jeg er godt opmærksom på, at FOA og nogle erstatningsadvokater har været meget langt fremme for at advokere for det her forslag.
Men som jeg sagde før, skal vi ikke gå ind på den boldgade, hvor man siger, at nogle arbejdsskader er værre end andre.
Det her drejer sig ene og alene om at holde fokus på den medarbejder, privat eller offentligt ansat, der er kommet til skade, for at sikre, at denne ikke mister tilknytningen til arbejdsmarkedet.
Men det er vigtigt at sige, at det er arbejdsgiverne, der har ansvaret for arbejdsmiljøet, og derfor er det ikke noget, som vi skal begynde at lovgive for meget om.
Vi har lige lavet et forlig sammen, hvor vi har forpligtet arbejdsmarkedets parter til at løse de udfordringer, der er på arbejdsmarkedet.
Og det skal vi holde fast i.
For herinde kan vi vedtage tusind ting omkring det danske arbejdsmarked og arbejdsmiljøet.
Vi kan lave rammerne, men vi kan ikke løse udfordringerne derude.
Det skal parterne gøre, og det skal vi holde dem fast på.
Det fortjener det danske arbejdsmarked.
Bent Bøgsted (DF), 2015-04-28:
Det er meget godt, at ordføreren kredser om, at man får fuld løn som funktionær.
Mig bekendt er det ikke så mange igen af FOA's medlemmer, der er ansat som funktionærer.
De er ansat som medarbejdere udeomkring.
Det kan også være, de er ansat som handicaphjælpere rundtomkring, og der er man ikke ansat som funktionær.
Hvis man kommer ind på en privat arbejdsplads og har et forhold under arbejdsskadelovgivningen, får man en erstatning fuldt ud, også for tabt arbejdsfortjeneste.
Men det gør man ikke på det her område.
Ordføreren må jo kunne se, at der er en skævhed, der skal rettes op på.
Peter Juel Jensen (V), 2015-04-28:
Jeg håber, jeg i min ordførertale på Venstres vegne gav udtryk for, at vi har stor sympati med hensigten i det her beslutningsforslag.
Men jeg er tvunget til at påpege, at under funktionærloven får man jo løn under sygdom.
Så på den måde bliver man kompenseret.
Jeg er også tvunget til at nævne, at hvis der er tale om vold – lige meget om man er privat eller offentligt ansat, om man er en almindelig borger på arbejde eller går en tur i byen en lørdag aften – så har man altså også krav på en erstatning fra erstatningsnævnet.
Det, som vi skal passe på, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted
, er, at vi ikke går ind og rangordner de forskellige arbejdsskader.
De forhold, ordføreren for Dansk Folkeparti beskriver her, er selvfølgelig meget grelle, men alle arbejdsskader er grelle.
Det handler om at sikre, at den enkelte stadig væk har en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Vi skal ikke gå ind og sige, at nogle arbejdsskader er værre end andre, og at man derfor har krav på fortrinsret.
Alle arbejdsskader er slemme, og vi skal undgå dem for enhver pris.
Så er kommuner jo også selvforsikrende, og det gør selvfølgelig, at hvis der bliver tale om, at man skal ind og tegne en forsikring, er det kommunen i første omgang.
Men jeg nævnte også i min ordførertale, at såfremt vi skal til at kigge på nogle anbefalinger fra Jørgen Søndergaard-udvalget, vil det være naturligt, at det her også bliver drøftet i den kreds – som forhåbentlig bliver meget bred – der kommer til at drøfte det.
Så der er fuld forståelse for problemstillingen.
Det her er bare ikke den rette måde at løse det på.
Nick Hækkerup (S), 2015-04-28:
Lovforslaget ligger jo også i forlængelse af det problem, som vi i fællesskab har erkendt, nemlig at kvaliteten på vores alkoholbehandlingssteder rundtomkring i landet er for svingende.
Og en god og relevant måde at samle op på det på er selvfølgelig at gå den vej, som vi gør her, nemlig at sige, at vi skal have markant forbedrede krav til godkendelse af alkoholbehandlingsstederne og et markant forbedret driftsorienteret tilsyn.
Så jeg ser frem til den fortsatte debat i udvalget.
Jeg synes, der er grundlag for en forhåbning om, at vi kan samle alle Folketingets partier i enighed om det forslag, som er her.
Peter Juel Jensen (V), 2015-04-28:
Det har ordføreren fuldstændig ret i, altså at det ikke vil være godt.
Men kommunerne er selvforsikrede, så hvad afholder kommunerne fra at kompensere for det i forbindelse med en medarbejder, der har oplevet dette på sin arbejdsplads, således at man, hvis man bliver slået ned, hvis man får ødelagt sit tøj osv., får en kompensation, der er svarende til det, der nu er sket?
Hvad afholder kommunerne fra i dag at sikre, at man som medarbejder får den kompensation, man nu har krav på?
Bent Bøgsted (DF), 2015-04-28:
Derfor er det nødvendigt, at der kommer faste regler for, hvordan man er stillet i den situation.
For de får åbenbart ikke erstatning for tøj, der er ødelagt, de får åbenbart ikke erstatning for tabt arbejdsfortjeneste.
Så kan det godt være, hr. Peter Juel Jensen siger, at der ikke er noget, der afholder kommunerne fra at give erstatningen, men de gør det åbenbart ikke – i hvert fald ikke alle steder.
Jeg har ikke tal på, hvor mange der har fået den erstatning, men der er i hvert fald rigtig mange, der ikke har fået den.
Jo, det gør de, men tilsyneladende er der rigtig mange, der ikke kan få den erstatning udbetalt, og så er vi jo lige vidt.
Peter Juel Jensen (V), 2015-04-28:
Er det så ikke således, at staten og kommunerne er det, der hedder selvforsikrende?
Jeg mener, at man i staten reserverer en pæn pulje penge til, hvis der skulle opstå forsikringsproblematikker i forbindelse med statens materiel.
Kommunerne gør vel det samme – dvs. at de afsætter en pulje penge, og så har man vel mulighed for der som kommune at gå ind og kompensere, således at man lever op til det ansvar, man har som kommunal arbejdsgiver og sikrer sine medarbejdere bedst muligt.
Så kommunerne spiller vel også en rolle i alt det her.
Bent Bøgsted (DF), 2015-04-28:
Blandt dem, der bliver udsat for vold, kan der også være tale om mennesker, der arbejder som handicaphjælpere, og som er direkte ansat af den handicappede.
Så kommunerne spiller selvfølgelig en stor rolle som arbejdsgiver i den forbindelse, men der er bare det, at de ikke kan tegne en ansvarsforsikring, på grund af at borgeren er omfattet af servicelovens bestemmelser.
Det er jo sådan et problem, der skal håndteres, hvis vi skal løse det her.
Peter Juel Jensen (V), 2015-04-28:
Det kunne være spændende at høre, hvilken rolle ordføreren ser at kommunerne spiller i alt det her.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-28:
Jeg vil sige til hr. Eigil Andersen, at det jo præcis er det, hele debatten her i dag har handlet om – hvor beslutningsforslaget er klart, og hvor de partier, som ikke står bag beslutningsforslaget, har anerkendt problemet, og at der skal findes en løsning på det.
Jeg siger så bare, at den tror jeg vi finder i de forhandlinger, der er i gang i øjeblikket.
Skulle det mod forventning vise sig ikke at være tilfældet, er problemet jo ikke væk, og så skal det løses på en anden måde.
Eigil Andersen (SF), 2015-04-28:
Det er det væsentligste punkt i den her debat.
Altså, hvis jeg går på gaden og bliver slået ned, har jeg visse erstatningsmuligheder.
Og jeg løber en risiko ved at gå på gaden.
Hvis jeg er offentligt ansat og jeg bliver slået ned i kraft af mit arbejde, er jeg ramt på to måder.
Dels er jeg blevet udsat for vold, dels har jeg været ude for en arbejdsskade.
Jeg skal selvfølgelig have erstatning for arbejdsskaden, og det får man også, men mit spørgsmål er fortsat: Vil ministeren love, at man som offentligt ansat og voldsoffer bliver ligestillet med, hvis man går på gaden som almindelig borger og voldsoffer?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-28:
Jeg vil sige til hr. Eigil Andersen, at jeg ikke vil gå ind i den slags detaljer på nuværende tidspunkt – selv om det jo ikke er en detalje.
Det, der er min klare pointe her, er, at alle Folketingets partier har anerkendt, at her er der et problem.
Så er vi nogle partier, som har sagt: Det er vi også enige i, men vi synes faktisk, der er mulighed for at løse det i den dialog, den forhandling, der er med arbejdsmarkedets parter, hvor alle parter er til stede.
Der tror vi også at det vil lykkes at få løst det her problem.
Skulle det mod forventning vise sig ikke at være tilfældet, er problemet der jo stadig væk, og så skal det løses.
Og præcis hvad det så i givet fald er for en løsning, der skal være, vil jeg afholde mig fra at være detaljeret om i dag.
Men en løsning skal der selvfølgelig findes.
Bent Bøgsted (DF), 2015-04-28:
Tak, formand.
Jeg tror, jeg vil starte med lige at sige tak til Enhedslisten, SF og Konservative for at samarbejde om det her beslutningsforslag.
Jeg synes, vi har haft en rigtig god debat her i dag, og det er ikke sådan, at beslutningsforslaget er blevet afvist af nogen partier.
Så det er positivt, og der er kommet mange positive tilkendegivelser.
Jeg tror, det kan være, der er lidt misforståelser, med hensyn til hvordan hele systemet fungerer, for der er jo det her med, at en kommune ikke kan tegne en ansvarsforsikring, hvis en af klienterne er under servicelovens bestemmelser.
Så kan man ikke tegne en ansvarsforsikring for borgeren.
Det, jeg tager for gode varer fra ministeren, er, at der bliver fundet en løsning på de problemer, der er for dem, der arbejder med borgere, der har særlige problemer. Jeg synes, vi er nået langt.
Og vi har fået en klar tilkendegivelse fra ministeren her til sidst om, at problemerne vil blive løst.
Og hvis ikke de bliver løst i forbindelse med trepartsforhandlingerne, er ministeren indstillet på, at der skal findes en løsning.
Det tager jeg også for gode varer.
Nu ved vi jo ikke, hvem der kommer til at sidde i regering efter et valg.
Det kan være, det er en anden minister.
Det ved vi ikke.
Og hvilken farve ministeren har, ved vi heller ikke.
Det føler jeg at der er tilsagn fra alle partier om, nemlig at uanset hvordan skal der findes en løsning.
Jeg vil sige tak for den gode debat, og jeg ser frem til det resultat, der kommer på et tidspunkt.
Så er det bare spørgsmålet, hvornår det kommer.
Det kan ministeren så ikke lige sige nu og her, men det kommer i nær fremtid.
Sådan forstod jeg det.
Eigil Andersen (SF), 2015-04-28:
Jeg vil gerne spørge beskæftigelsesministeren, om det er sådan, at ministeren simpelt hen vil love, at der kommer en løsning, hvor voldsofre, der er offentligt ansatte, og deres erstatningsmuligheder ligestilles med, hvis man som almindelig borger bliver udsat for vold.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-28:
Hvis hr. Bent Bøgsted er interesseret i det, vil jeg meget gerne endnu en gang fremsende min tale i forbindelse med det samråd, vi havde, hvor det jo sådan set blev gjort meget klart, at da vi indførte den her ILO-aftale i dansk lovgivning, var det før, vi var medlem af EU og alt muligt andet, og der havde vi ikke de regionale og lokale myndigheder med.
Det er der, skillelinjen er, hr. Bent Bøgsted.
Juridisk er der for mig at se ikke nogen tvivl om, at det er sådan, det forholder sig, og hvis man ønsker at gå den vej, er det, man efter min mening spiller fandango med den danske model, og det ønsker jeg og regeringen ikke at gøre.
Bent Bøgsted (DF), 2015-04-28:
Jeg kan godt forstå, at arbejdsmarkedets parter ikke altid ... [Lydudfald]
... løn- og arbejdsvilkår på statens område.
Det er vel den konklusion, man så kan drage.
For der gælder det jo at man godt kan bruge arbejdsklausuler fuldt ud.
Der er arbejdsmarkedets parter sat uden for indflydelse.
Det er sådan, jeg tolker det.
Det er bare lidt mystisk, at ministeren flere gange egentlig har sagt, at regeringen ikke vil bedømme kommuner og regioner til at være offentlige instanser, hvad den her konvention angår.
De er helt udenfor.
Jeg synes bare ikke, det hænger sammen, for der står selvfølgelig ikke »regioner og kommuner«, der står »offentlige instanser«.
Jeg skal bare have ministeren til at bekræfte, at regioner og kommuner så ikke er offentlige instanser.
Bent Bøgsted (DF), 2015-04-28:
Ministeren siger, at der ikke er nogen, der har diskuteret det her område, før regeringen kom til, men det er måske, fordi social dumping er blevet mere udbredt, efter at den nuværende regering er kommet til.
For der er sket en kraftig stigning i det, så det er måske derfor, det først er kommet på tapetet nu.
For konventionen er fra 1955, og så er det sådan, at man på statens område skal leve op til den.
For der står i konventionen, at alle offentlige kontrakter og offentlige myndigheder skal være underlagt dens bestemmelser imod social dumping.
Så er spørgsmålet bare, hvorfor ministeren synes, det er i orden, at man på statens område har arbejdsklausuler, og at man dér lever op til konventionen, men at man på andre offentlige områder – og det er regioner og kommuner – ikke behøver gøre det.
For så er der noget med arbejdsmarkedets parter, siger ministeren, og dem skal man ikke træde over tæerne, og man laver løndannelse, hvis man gør det.
Men man gør det så på statens område, der er det helt okay at bruge arbejdsklausuler.
Jeg synes bare ikke, det hænger sammen, for i mit univers er regioner og kommuner også offentlige instanser.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-28:
Jeg vil ikke bekræfte tallene, for jeg står ikke med rapporten foran mig, men hr. Finn Sørensen plejer at have orden i billetterne, så det er sandsynligvis rigtigt.
Og så er det jo retorisk et godt spørgsmål: Hvorfor vil ministeren ikke være med til at sikre ... ?
Det vil ministeren gerne.
Men jeg har jo gjort meget klart rede for, at er der nogle, der har været med til, i øvrigt sammen med hr. Finn Sørensen, at sætte det her spørgsmål på dagsordenen – der var jo ikke nogen, der diskuterede noget, som lignede det her, før vi fik et regeringsskifte – så er det regeringen sammen med Enhedslisten og også SF.
Vi konstaterer, at kommunerne bruger det her som et effektivt redskab mere og mere, og det synes jeg bare sådan set er glædeligt, og det burde vi alle sammen glæde os over.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-28:
Tak, og tak for rosen.
Jeg synes nu, det går lidt langsomt med leverancerne fra kommunerne, for for trekvart år siden stillede jeg et spørgsmål, hvor jeg, undskyld mig, bestilte en redegørelse fra ministeren om, hvordan det egentlig så ud i kommunerne.
Den kom altså først her i marts måned – ministeren refererede jo til den – og det på trods af, at KL jo slog ud med armene og sagde, at alt så rosenrødt ud, at næsten alle kommuner bruger arbejdsklausuler.
Men vil ministeren bekræfte, at den samme rapport viser, at ja, når vi taler om byggeriet, er der omkring 90 pct. af kommunerne, der oplyser, at det bruger de altid eller overvejer det, men det er kun 35 pct. af kommunerne, der bruger arbejdsklausulerne altid?
Det vil sige, at der er en lang række tjenesteydelser ude i kommunerne, hvor man ikke sikrer sig, at man anvender arbejdsklausuler og sikrer ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Hvorfor vil ministeren ikke være med til at sikre, at det kommer til at ske?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-28:
Det er også derfor, vi gør, hvad vi kan for at sikre, at der er ordnede forhold.
Det er derfor, jeg synes, det er rigtig godt, at det rent faktisk lykkedes hr. Finn Sørensen at få det her spørgsmål til at fylde rigtig, rigtig meget i det sidste valg til regioner og kommuner.
Det er derfor, jeg synes, det er rigtig godt, at jeg kan opleve rundtomkring, hvor jeg kommer i landet, at det faktisk er noget, som man kommunalt er optaget af.
Så der er jeg enig i, at det er en vej at gå, og det har vist sig også at være effektivt.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-28:
Tak til ministeren.
Jeg erkender, det er en gammel traver, men den vil nu blive ved med at vende tilbage, indtil vi får overbevist regeringen om, at vi skal gøre noget for rent faktisk at sikre et princip, som jeg gerne vil høre om ministeren er enig i: Er ministeren enig i, at skatteydernes penge ikke skal kunne gå til social dumping?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-28:
Jeg føler bare behov for ligesom at få præciseret den her debat – som i øvrigt har været en god debat, vil jeg gerne understrege.
For at der overhovedet ikke skal være nogen tvivl om det, vil jeg sige, at jeg har hørt alle partier, inklusive regeringspartierne, anerkende det problem, som bliver rejst i beslutningsforslaget af de fire partier.
Og det, vi har prøvet på at sige meget præcist, er, at der i øjeblikket foregår forhandlinger på baggrund af Jørgen Søndergaard-rapporten om arbejdsskader.
Det er faktisk relativt lang fremskredet.
Jeg tror ikke, vi bliver færdige før sommer, men jeg tror, det er færdigt efter sommeren.
Det, der er den klare melding, er, at det her problem er et reelt problem.
Og hvis det her problem ikke er løst, når det arbejde er færdigt, ja, så er problemet der jo stadig væk, og så skal det løses på en anden måde.
Men jeg tror faktisk, at det kan løses i det arbejde, vi er i gang med i øjeblikket.
Peter Juel Jensen (V), 2015-04-28:
Det mener jeg altså ikke er korrekt.
Det er således med Erstatningsnævnet, at det jo blev oprettet, fordi der desværre er mange, der bliver slået ned, og man finder aldrig en gerningsmand.
Det vil så sige, at for at få en kompensation fra Erstatningsnævnet forudsætter det altså ikke, at der skal føres en civil retssag overhovedet.
Det er jo det, der er hele meningen med Erstatningsnævnet.
Har man været udsat for vold, så har man mulighed for at få kompensation.
Derudover synes jeg også, at vi skal prøve på at holde kommunerne fast på, at det er dem, der er arbejdsgivere; det er dem, der skal sikre, at der et godt arbejdsmiljø; det er dem, der skal sikre, at medarbejderne bliver behandlet på en god og en ordentlig måde og får den kompensation, de har behov for og krav på, hvis de bliver udsat for et dårligt arbejdsmiljø på deres arbejdsplads.
Er ordføreren ikke enig i det?
Charlotte Dyremose (KF), 2015-04-28:
Man har jo mulighed for at gå igennem de almindelige arbejdsskaderegler.
Men i forhold til, hvis man var blevet slået ned uden for arbejdspladsen, på gaden, har man på grund af kommunalfuldmagten ikke den samme mulighed for at få erstatning.
Det mener vi faktisk ikke er rimeligt.
Peter Juel Jensen (V), 2015-04-28:
Jeg skal bare lige høre ordføreren om noget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-04-28:
Altså, jeg er fuldstændig enig i, at de parter, der har de relevante informationer, dem, der er involveret og ved noget om det her, er dem, der skal være til stede.
For mit eget vedkommende ved jeg jo, at FOA er medlem af LO, og der er det ligesom naturligt, at man så tager dem med.
Men jeg bliver lige hvisket i øret af ministeren, at FTF, KL, regionerne også er inddraget i det her.
Nu svarer jeg på spørgsmål fra ordføreren, og det er jo sådan set udmærket, men giver det så ikke et svar på, om der så reelt er dækket ind i forhold til at få en ordentlig diskussion og debat om, hvordan det her skal hænge sammen fremadrettet på en ordentlig måde?
Bent Bøgsted (DF), 2015-04-28:
Jo, men meget af det, som hr. Lennart Damsbo-Andersen snakker om her, er om, hvordan forebyggelse af volden skal ske.
Det er vi helt enige om.
Det er det, der normalt er kendetegnet, når man siger arbejdsmarkedets parter, så er det LO og DA.
Jeg skal ikke gøre mig klog på, hvor mange der bliver indkaldt til de her forhandlinger.
Hvis man kunne sikre sig, at alle dem, der er berørt af det, kom med i sådan nogle forhandlinger om, hvordan det skal laves, så er det en mulighed.
Det er muligt, de deltager i forvejen, jeg skal ikke sådan lige umiddelbart gøre mig klog på, hvorvidt alle sammen er med eller bare er repræsenteret af nogle andre i LO.