runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2009-01-23:
I dag førstebehandler vi lovforslaget om ændringer af tronfølgeloven for anden gang.
Forslaget er som bekendt blevet vedtaget i forrige valgperiode og skal i henhold til proceduren i grundlovens § 88 vedtages anden gang, for at vi kan bede befolkningen om at tage stilling til det den 7. juni i år.
Denne gang skal lovforslaget vedtages i præcis samme form for at overholde proceduren.
Hvis Tinget kan vedtage det her lovforslag, er sidste skridt som sagt så at høre befolkningen til sommer.
Den gældende tronfølgelov er fra 1953 og er kun den anden tronfølgelov siden folkestyrets indførelse i 1849.
Den første tronfølgelov er fra juli 1853 og erstattede de meget komplicerede bestemmelser om arvefølgen i kongeloven fra 1665, som var enevældens retlige grundlag og formaliserede kongens enevældige magt. Meget er sket de sidste 55 år siden vedtagelsen af den gældende tronfølgelov.
Kvinderne har forladt kødgryderne og uddanner sig i dag i højere grad end mændene; kvinder deltager i dag på lige fod på arbejdsmarkedet.
Det er derfor Venstres holdning, at tiden er inde til at modernisere loven.
Det betyder, at det fremover vil være den førstefødte, der arver tronen uanset køn.
De nuværende regler tillader en datter at arve tronen, men kun så længe der ikke er en søn i søskendeflokken.
Med de foreslåede ændringer vil døtre blive sidestillet med sønner.
I vikingetiden havde kvinder mange rettigheder, i middelalderen gik det væsentligt tilbage for kvinderne, og først så sent som i 1915 fik kvinderne stemmeret til Folketinget og Landstinget.
Venstre ønsker på den baggrund at få en tronfølgelov, der er tilpasset samfundet og den samfundsudvikling, der er sket siden 1950'erne, en lov, der ikke diskriminerer på grund af køn og derfor indirekte fremhæver det ene køn for det andet.
Vi mener ikke, at der er særlige fordele ved regenter af det ene eller det andet køn, og skulle man være i tvivl, er Hendes Majestæt Dronningen et fornemt eksempel på, at kvinder bestrider tronen lige så kompetent som mænd.
Venstre kan med disse ord støtte lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2009-01-23:
Vi går jo alle sammen ind for ligestilling, og selvfølgelig støtter vi den del.
Hvorfor har Venstre undladt at stille forslag om, at den paragraf ændres?
Inger Støjberg (V), 2009-01-23:
Jeg kan slet ikke se hr. Frank Aaens pointe i forbindelse med tvangsægteskaber, og at det skulle være en del af tronfølgeloven.
Frank Aaen (EL), 2009-01-23:
Jamen det er jo meget beklageligt, hvis ordføreren ikke har læst den lov, vi er i gang med at ændre.
For det, der faktisk står, er, at hvis kongen eller for den sags skyld tronfølgeren ønsker at indgå ægteskab, skal man enten spørge Folketinget eller spørge kongen, i tilfældet her dronningen, før ægteskab kan indgås, og det er jo det, vi kalder tvangsægteskab.
Det er jo det, som vi diskuterer at nogle religiøse retninger har indført som et princip i visse fundamentalistiske kredse inden for den religiøse retning, og derfor kan jeg ikke forstå, at vi bare her i dag skal stå og vedtage en lov, der siger, at man ikke må gifte sig uden at spørge mor.
Inger Støjberg (V), 2009-01-23:
Med al respekt vil jeg sige, at jeg tror, at man skal være valgt for Enhedslisten for at have den tilgang til tronfølgeloven.
Og jeg kan blot sige, at jeg er fuldstændig uenig i hr. Frank Aaens tilgang til det.
René Skau Björnsson (S), 2009-01-23:
Når jeg af og til viser grupper rundt herinde, er et af de faste holdepunkter et stop ved grundlovsmontren midt i Vandrehallen.
Hver gang fortæller jeg også om tronfølgeloven og om, at som det ser ud i dag, har drenge stadig fortrinsret for piger med hensyn til at arve tronen i Danmark.
Vi Socialdemokrater er glade for, at det nu ser ud til, at man endelig kan få tronfølgeloven ændret.
Det er pinligt, at vi skulle helt ind i det 21. århundrede, før det kom på tale at få ligestilling mellem kønnene i kongehuset.
Men nu, 56 år efter den seneste ændring af tronfølgeloven, ser det ud til, at vi får en fuldstændig kønsligestilling, hvad angår den danske trone.
Kongehuset repræsenterer jo netop Danmark og de særlige danske værdier.
Og derfor har det jo også været håbløst utidssvarende, at drengene gik foran pigerne i den kongelige arvefølge.
Vi Socialdemokrater mener, at ligestilling mellem kønnene er en kerneværdi i det danske samfund, og kampen for ligestilling repræsenterer i sig selv kampen for demokratiet og for retfærdigheden i vores land.
Vores velfærdssamfund hviler på ligestilling mellem kønnene.
Uden den ville den ene halvdel af befolkningen udelukkende være henvist til kødgryder, bleskift og rengøring, og den anden til et liv baseret på karriere og materialisme.
I vores samfund kan man få det bedste fra begge verdener.
Og selv om vi i Danmark desværre ikke kan sammenligne os med de andre nordiske lande rent ligestillingsmæssigt, ser vi Socialdemokrater det her forslag som et skridt i den rigtige retning.
Lad os håbe, at den ændring i den allerøverste del af vores sociale lagkage også vil forbedre smagen i de nederste lag i lagkagen. Da man sidst behandlede det her forslag i foråret 2006, slog vi jo til lyd for, dels at det ville være naturligt at lave en større revision af vores grundlov, dels at man også i det mindste sørgede for, at § 2 i grundloven blev rettet til, så der blev henvist til den tronfølgelov, der følger efter det her lovforslag, vi behandler i dag.
Den nuværende grundlov henviser specifikt til tronfølgeloven af 27. marts 1953.
Vi mener stadig, at man skulle have sikret, at grundloven på det her punkt blev retvisende.
Det var der ikke flertal for dengang, og det er der formentlig stadig væk ikke.
Vi synes, at det her forslag er godt, og vi synes, at det er vigtigt at få den her ændring igennem, som der er lagt op til med lovforslaget.
Derfor går vi positivt ind i arbejdet med forslaget, og vi ser frem til den kommende folkeafstemning om sagen.
Frank Aaen (EL), 2009-01-23:
Så vidt jeg har forstået, er Dansk Folkeparti meget energisk imod tvangsægteskaber.
Når man så siger, at man støtter det her med ligestillingen, er det selvfølgelig meget fint, det går vi også ind for.
Men hvordan kan Dansk Folkeparti støtte en lov, som indbefatter tvangsægteskab i Danmark, idet kongen eller dronningen skal spørge Folketinget om lov til at gifte sig med en bestemt person?
Søren Krarup (DF), 2009-01-23:
Jeg synes, at det er en meget søgt sammenligning.
Det, der er tale om, er, at det at være konge eller dronning er et embede, man beklæder.
Og det følger altid af sagens natur, at når man tiltræder et bestemt embede og får en bestemt status, bliver der pålagt én særlige regler.
Og jeg synes, at det er helt i orden, at den regerende konge eller dronning i dette land naturligvis skal have folkestyrets, Folketingets accept af et ægteskab.
Frank Aaen (EL), 2009-01-23:
Søgt og søgt, der står altså her: »Til kongens indgåelse af ægteskab udfordres rigsdagens samtykke.«
Det er selvfølgelig, som det meste af grundloven og tronfølgeloven, relativt uforståeligt.
Men det betyder jo, at en konge eller en dronning ikke må gifte sig med nogen uden først at spørge Folketinget om tilladelse.
Kunne man forestille sig, at statsministeren skulle underlægges samme krav, sådan at hvis statsministeren - det tror jeg ikke er på vej - skulle finde på at gifte sig med en anden, så skulle han spørge Folketinget, om han måtte have lov til at gifte sig med den eller den?
Det blot at snakke om det
tror jeg ikke nogen af os herinde overhovedet kunne forestille os. Hvorfor skal der være større krav til dronningen eller kongen, som jo trods alt har et mindre betydningsfuldt hverv - jeg ved godt, at nogle synes, at dronningen er en stor figur, og det er helt i orden, at nogle synes det, men statsministeren har dog et større hverv i den praktiske politik - end til statsministeren?
Jeg forstår ikke begrundelsen for tvangsægteskab for kongehusets vedkommende.
Søren Krarup (DF), 2009-01-23:
Der er meget, hr. Frank Aaen ikke forstår.
Med al respekt for statsministeren vil jeg selvfølgelig sige, at det at være folkevalgt, som statsministeren er, ikke er det samme som at være konge eller dronning, som jo ikke er folkevalgte.
Og det at være konge eller dronning betyder, at man tiltræder et embede, der stiller ganske bestemte krav til den, der beklæder det.
Og hertil hører altså, at folkestyrets godkendelse af et ægteskab er nødvendig.
Jeg kan ikke se noget som helst forgjort i det, det er for så vidt også en beskyttelse af kongen eller dronningen selv.
Jeg ved ikke rigtig, men jeg vil som helhed sige: Hr. Frank Aaens manglende sans for, hvad der faktisk står i vores grundlov, og for, hvad meningen med den er, er ganske ubegrænset.
Vi siger ja til dette lovforslag om ændring af tronfølgeloven, idet vi i Danmark ikke har nogen grund til at nære mistillid til kvindelige regenter, jeg fristes til at sige: Tværtimod.
Den største regentskikkelse i dansk historie i senmiddelalderen var som bekendt dronning Margrete I, som ved stor dygtighed og klogskab samlede de nordiske riger i Kalmarunionen, og som kun på grund af sin pludselige død på Flensborg Fjord blev forhindret i at løse det slesvigske problem.
Og der er jo ikke grund til at lægge skjul på, at vores nuværende dronning Margrethe indtager en med rette anset og fornem position i Danmarks nyere historie.
Nej, vi har ingen anledning til at nære betænkelighed ved denne ændring, hvor mænd og kvinder stilles lige, for en sådan lighed svarer jo til forholdet i en familie, hvor man heller ikke gør forskel på sønner og døtre.
Det er der jo nemlig årsag til at bemærke.
Den lighed, som vi bekender os til i dag, er en historisk begrundet lighed og dermed en levende lighed, et udtryk for et tillidsforhold eller et fællesskab, som kommer af tilhørsforholdet til samme familie eller - hvad der kommer ud på ét - til samme folk.
Her gør vi netop ikke forskel på sønner og døtre.
Her er vi alle lige i vores tilknytning til det fællesskab, der følger af fødsel og historie, ikke af idé eller ideologi.
Lighedens idé har nemlig været årsagen til de dystre totalitære regimer, som den moderne historie fortæller sin uhyggelige beretning om, strækkende sig fra den franske revolution til Maos og Pol Pots folkemord.
Det var hele tiden ideen eller ideologien om, at alle skulle være lige, der førte til de tilstande, hvor guillotinen eller Gulag ustandselig arbejdede på at indføre denne totale ligestilling.
Den lighed, som vi lovgiver om i dag, er som sagt ganske anderledes, for ikke at sige modsat.
Den bygger på historien, ikke på ideen, den handler om fællesskab, ikke om ideel retfærdighed, den er familiens samme accept af brødre og søstre eller af folkets samme solidaritet med konge og dronning, mandlig og kvindelig regent, og i den historiske og nationale solidaritets navn siger vi ja til lovændringen.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Ja, først om det her med »ens« og »lige«: Det, der er afgørende for os, når vi taler om ligestilling, er jo at fokusere på, at folk i den samme situation behandles ens.
Det kan være et spørgsmål på arbejdsmarkedet, hvor en person i samme situation, uanset om det er en mand eller kvinde, bør være berettiget til den samme løn, hvad vedkommende vitterlig ikke er i det danske samfund i dag.
Der kan man bare konsultere lønstatistikkerne for at se det.
Og der må vi sige, at ja, det er hr. Søren Krarup måske fuldstændig fløjtende ligeglad med, vil jeg tro, men det er vi så ikke i Det Radikale Venstre.
Så synes jeg godt nok, at man må sige, at når hr. Søren Krarup, som ellers altid bryster sig af sin historiske korrekthed, påstår, at det, som er Det Radikale Venstres værdigrundlag og hele optakten til dannelsen af Det Radikale Venstre, ikke har præget grundlovsdebatterne og de ændringer, der har været, så er det simpelt hen historieforvanskning af værste skuffe.
Vi er meget glade for at have taget aktivt del i danmarkshistorien - også den del, der handler om den nuværende grundlov - og vi så gerne, at vi moderniserede grundloven, fordi vi synes, det skal være et dynamisk dokument.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-23:
Ja, for det er netop ikke nogen middelalderlig bestemmelse.
Det er en bestemmelse, der faktisk er et udslag af, at vi har et moderne folkestyre - det er simpelt hen derfor.
Vi har en kombination af et statsoverhoved, der netop ikke er folkevalgt - og det går jeg ind for og et moderne folkestyre, der derfor også har noget at skulle have sagt.
Det er meget interessant at høre fru Pernille Frahm, efter at SF's ordfører her fra Folketingets talerstol meget kort og klart har sagt, at det her lovforslag er udtryk for sund fornuft.
Line Barfod (EL), 2009-01-23:
Jeg er med på, at vi er dybt politisk uenige om, hvorvidt man i et folkestyre skal være folkevalgt eller man skal være født til et embede.
Men statsministeren må da kunne argumentere for sit synspunkt, kunne forklare, hvorfor statsministeren mener, at når vi har et overhoved, der ikke er politisk valgt, skal regentens ægtefælle godkendes.
Er det, fordi statsministeren mener, at ægtefællen har større indflydelse end regenten selv?
Når statsministeren så bruger som argument, at i forhold til statsministeren har man jo valgt, og dermed har man også vidst, hvilken ægtefælle der fulgte med,
forstår jeg det simpelt hen ikke.
Dels kan en statsminister jo gifte sig efter at være blevet valgt, det er set før, så der har vælgerne ikke taget stilling; dels mener jeg simpelt hen ikke, at det følger med, når man vælger en statsminister, at man så også tager stilling til ægtefællen.
Jeg mener, at man tager stilling til præcis den person, der er på valg, og ikke andre.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-23:
Jeg kan godt høre, at det er svært for venstrefløjen helt at acceptere, at vi altså har et meget bredt flertal i det danske folk, som støtter, at vi i Danmark har den ordning, at statsoverhovedet ikke er folkevalgt.
Statsoverhovedet tilhører en bestemt familie, og adgangen til tronen arves inden for den pågældende familie.
Der er det blot mit synspunkt, at når vi har det system - og det går jeg ind for, det synes jeg at der er mange gode argumenter for - er det også rimeligt, at vi har den lovgivende forsamling til at kontrollere.
Og det er så i tronfølgeloven udtrykt sådan, at hvis en konge eller en regerende dronning gifter sig og det må jo så være underforstået: hvis den pågældende ikke allerede er gift - eller der sker noget i regeringstiden, hvor den pågældende vælger at gifte sig,
jamen så har den lovgivende forsamling et ord at skulle have sagt
Jeg synes faktisk, at det er meget naturligt i et folkestyre.
Line Barfod (EL), 2009-01-23:
Nu diskuterer vi jo ikke, om vi skal have et monarki eller ej.
Vi har et monarki.
Det, vi diskuterer, er, hvorvidt folkestyret skal godkende, hvem regenten må gifte sig med.
Det giver jo kun mening, hvis statsministeren mener, at der er nogle tilfælde, hvor folkestyret skal sige nej.
Derfor vil jeg gerne høre: Hvad er det for nogle tilfælde, hvor statsministeren mener at Folketinget skal gå ind og sige nej?
Statsministeren siger, at der er nogle tilfælde, hvor det er meget vigtigt, hvem regenten gifter sig med, og så må statsministeren kunne komme med bare ét eksempel på, hvad det er for en situation, hvor statsministeren mener at folkestyret skal have mulighed for at sige nej.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-23:
Jeg håber ikke, og tror i øvrigt heller ikke, at vi kommer i en sådan situation, og jeg vil slet ikke gå ind i alle mulige spekulationer om, hvornår man kunne komme i en sådan situation.
Jeg synes bare, at det er meget klogt, at man i et folkestyre, hvor vi altså har et konstitutionelt monarki, har en sådan bestemmelse, som gør, at den lovgivende forsamling i et yderliggående tilfælde har et ord at skulle have sagt.
Det tror jeg bestemt også godt man kan have tillid til.
Det her spørgsmål, vi nu har diskuteret så længe, har ikke på noget tidspunkt været et aktuelt problem, men jeg synes, det er meget rigtigt, at man i et folkestyre har en lovgivende forsamling til så at sige at afbalancere.
Så jeg er meget tilhænger af den her bestemmelse, netop fordi vi har et folkestyre.
SF's ordfører, hr. Holger K. Nielsen, som var en af dem, der holdt den korteste og klareste tale her under ordførerrunden, udtrykte, at lovforslaget var udtryk for sund fornuft, men nu har vi foreløbig hørt to medlemmer af SF's folketingsgruppe så at sige undsige ordførerens holdning.
Så jeg spørger mig selv: Er det udtryk for, at der er splittelse i SF?
Kamal Qureshi (SF), 2009-01-23:
Nu synes jeg, statsministeren gør det, han er meget dygtig til, nemlig at gøre det her til et eller andet Christiansborg fnidderfnadder, når vi faktisk prøver at forholde os til en meget principiel diskussion, som statsministeren selv har givet udtryk for det er.
Og han gentager, at han mener, at det er vigtigt, at vi fra folkestyrets side skal have mulighed for at sige nej til en eventuel ægtefælle, som vores regent vælger.
Det, jeg siger, er sådan set, at statsministeren har en rigtig betragtning, når han siger, at venstrefløjen ikke mener, at det er noget, vi skal blande os i.
Hvis vi har en regent i Danmark, altså hvis vi mener, at vi har en person - mand eller kvinde - der er i stand til at være statsoverhoved for det danske samfund, for den danske stat, så har vi selvfølgelig også tillid til, at vedkommende kan vælge ægtefælle.
Det virker jo meget mærkværdigt, at man har tillid til, at en konge eller dronning kan være statsoverhoved for Danmark, men at man gerne lige vil kontrollere, om de nu vælger den rigtige ægtefælle, for hvis ikke de gør det, skal de vide, at folkestyret kan underkende deres valg.
Det virker da i den grad som en mistillidserklæring til en person, man i øvrigt mener er i stand til at være overhoved for Danmark.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-23:
Jeg tror ikke, vi kan komme det så forfærdelig meget nærmere.
Jeg har fuld tillid til - det er i hvert fald mit klare udgangspunkt - at medlemmerne af kongehuset er i stand til at finde ægtefæller, der er fuldt forenelige med det hverv, det er at beklæde embedet som statsoverhoved.
Uden at ville gå ind i det her tror jeg godt, jeg kunne komme i tanker om sådan helt outrerede eksempler, som jeg aldrig tror bliver aktuelle - men alligevel - hvortil også hr. Kamal Qureshi ville sige, at det vel ikke var helt foreneligt med den værdighed, det er at være statsoverhoved i Danmark.
Men det vil jeg slet ikke gå nærmere ind i.
Jeg vil kun sige, at jeg synes, at det i et folkestyre er meget klogt at have en sådan bestemmelse, som gør, at de folkevalgte har det sidste ord at skulle have sagt - ikke fordi jeg egentlig tror, at det bliver aktuelt, men jeg synes, at det i et folkestyre, hvor man samtidig har et statsoverhoved, som ikke er folkevalgt, er meget klogt at have sådan en bestemmelse.
Kamal Qureshi (SF), 2009-01-23:
Jeg vil i hvert fald gerne starte med at bekræfte over for statsministeren, at det er korrekt set, at venstrefløjen grundlæggende har den holdning, at man ikke skal blande sig i, hvem folk gifter sig med.
Det er folks eget frie valg, det har vi haft adskillige debatter om her i Folketingets sal i forbindelse med mange andre ting, og vi mener helt klart, at folk skal have lov til frit selv at vælge, hvem de vil giftes med.
Det skal staten eller andre ikke blande sig i.
Det mener vi sådan set også er tilfældet, så det er i hvert fald en korrekt betragtning over venstrefløjen.
Men når det så er sagt, vil jeg også gerne følge op på det spørgsmål, for jeg bliver da i hvert fald også mere og mere forundret, efterhånden som debatten skrider frem, for
når nu vi har et monarki, hvor man har en konge eller en dronning som regent for Danmark, hvorfor skal vi så blande os i, hvem de gifter sig med?
Så må vi vel have tillid til, at regenten ikke alene er i stand til at varetage at være statsoverhoved for Danmark - for det er jo en meget væsentlig opgave, som vedkommende har - men at vedkommende selvfølgelig også er i stand til at vælge sin ægtefælle, hvis vedkommende er i stand til at være statsoverhoved for Danmark.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at statsministeren sætter spørgsmålstegn ved, at de har en evne til at kunne vælge ægtefælle, når de er i stand til at være overhoved for Danmark.
Pernille Frahm (SF), 2009-01-23:
Det er da meget muligt, at det er det ud fra statsministerens politiske synspunkt, men derfor skal der vel være en eller anden form for fælles logik i det her, og det er den, jeg efterlyser.
Det kan vel ikke bare handle om, om man er meget, meget for eller meget, meget imod.
Der må vel være en linje i det, som statsministeren står for, uanset hvad.
Og en af de ting, jeg så kan konstatere, er, at vi med den her ændring blåstempler to middelalderlige typer af indblanding i folks privatliv.
Men her har vi så en undtagelse, en middelalderlig bestemmelse.
For det andet vil vi ikke anerkende børn født uden for ægteskabet på lige fod med børn født inden for ægteskabet.
Det er efter min opfattelse også en utrolig middelalderlig bestemmelse.
Men det er der åbenbart en særlig logik hos statsministeren der kan godkende.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Jeg synes bare, det kalder på en replik, når statsministeren siger, at vi ønsker at ændre grundloven ad bagdøren.
Det synes jeg faktisk er en meget skæv betragtning, al den stund vi jo har foreslået, at man nedsatte en grundlovskommission, der netop skulle arbejde med spørgsmålet.
Så vil jeg sige, at når man er i gang med at tale om fifleri ad bagdøren, synes jeg, det havde været klædeligt, om statsministeren og regeringen havde besluttet sig for også rent faktisk at ændre grundloven og følge det ændringsforslag, der var første gang, det blev behandlet, således at den ville være i overensstemmelse med og retvisende pege på den nye tronfølgelov.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-23:
Det, jeg mener med min udtalelse, er, at hr. Morten Østergaard og Det Radikale Venstre har haft til hensigt at lade en ændring af tronfølgeloven være drivkraft, trækkraft, for en ændring af grundloven, og det er min opfattelse, at det bør man ikke gøre.
Jeg mener, at man skal holde tronfølgelov og grundlov adskilt og sige: Nu ændrer vi tronfølgeloven, fordi vi har et ønske om at sikre fuld ligestilling i adgangen til tronen.
Hr. Morten Østergaard er meget velkommen til at arbejde videre med sit grundlovsprojekt.
Jeg synes bare ikke, at en ændring af tronfølgeloven skal være trækkraft for hr. Morten Østergaards grundlovsprojekt.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Til det er der jo bare at sige, at det altså er sket tidligere i historien, også med statsministerens partifæller ved roret, at man har lavet grundlovsændringer, hvor man har ændret både tronfølgeloven og grundloven i almindelighed.
Derfor bliver statsministerens synspunkt jo også parallelt med hr. Søren Krarups, nemlig at det bl.a. er, fordi man ikke ønsker menneskerettigheder og sådan nogle ting i grundloven.
Og det synes jeg bare må være ærgerligt for statsministeren, der ellers bryster sig af at være glad for menneskerettigheder og den slags ting.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-23:
Jeg kan sige til hr. Morten Østergaard, at grunden til, at vi ikke har fulgt ønsket om at ændre grundloven, er, at vi synes, at vi har en god grundlov.
Det er jo ikke rigtigt, når hr. Morten Østergaard siger, at grundloven ikke indeholder frihedsrettigheder.
Den er tværtimod spækket med netop frihedsrettigheder, og den er en meget god og fyldig ramme om det folkestyre, vi har, og det har jo vist sig, at vores folkestyre så levende kan udvikle sig inden for rammen af den grundlov, vi har.
Jeg tør da ikke udelukke, at der på et eller andet tidspunkt ude i fremtiden vil være behov for at ændre grundloven, men vi ser ikke et sådant behov nu, og det er derfor, at vi ikke har ønsket at gøre en ændring af tronfølgeloven til trækkraft for en ændring af grundloven.
Svaret er meget enkelt.
Vi taler her om den danske nations statsoverhoved, og derfor er man jo nødt til at have særlige regler.
Jeg vil sige, at det er meget naturligt, at det, netop fordi vi har et folkestyre, så er folkestyret, der går ind og giver sin godkendelse, hvis en konge eller regerende dronning ønsker at gifte sig.
Jeg mener ikke, at det er et fuldstændig ligegyldigt spørgsmål i et folkestyre.
Vi har netop et folkestyre, hvor vi har en monark som statsoverhoved, og i et folkestyre er det godt og rigtigt, at det er den lovgivende forsamling, der godkender svaret på sådan et spørgsmål.