Kristian Jensen (V), 2009-05-29:
Blot et par enkelte kommentarer til især hr. Klaus Hækkerups indlæg.
Allerførst: Diskussionen om partikelfiltre har vi haft i forbindelse med vedtagelsen af lovforslaget om partikelfiltre.
Der var ikke noget nyt i hr. Klaus Hækkerups indlæg, og hvis jeg skulle svare, ville der heller ikke komme noget nyt fra min side.
Angående spørgsmålet om farligt affald tager hr. Klaus Hækkerup fat i et enkelt hjørne, som vi har brugt som et af argumenterne.
Jeg må sige, at det primære argument fra regeringens side for, at der kommer afgift på farligt affald, er at få nedbragt mængden af farligt affald, der bliver deponeret.
Det er sådan med afgiftssystemerne, at vi ofte bruger afgifterne til at tilskynde virksomheder og borgere til at ændre adfærd, og ideen med at indføre en afgift på farligt affald er at tilskynde virksomhederne til i langt højere grad at genbruge eller nyttiggøre det farlige affald, der måtte være, i stedet for at deponere det.
Ved at pålægge en afgift, som regeringen foreslår, kommer der et incitament til i højere grad at sørge for, at det bliver genbrugt eller nyttiggjort i forbindelse med afbrænding.
Det er korrekt, at i forbindelse med lovforslaget her har vi lyttet til de indvendinger, der er kommet fra en række virksomheder, om, at tiden til at indrette sig og få etableret systemer til at nyttiggøre det farlige affald, har været for kort i forhold til, hvad deres investeringshorisont måtte være.
Derfor har vi valgt at sige: Nu tager vi 2 år uden afgift og derefter en undersøgelse af, hvorledes situationen måtte se ud i forhold til nyttiggørelse af det farlige affald, inden vi starter en indfasning med 3 år med en tredjedel af afgiften og derefter den fulde afgift fra 2015 og fremefter.
Det giver nemlig lige præcis virksomhederne noget tid til at omstille sig, og jeg håber egentlig, vi alle sammen kan være enige om, at vi har en fælles interesse i samfundet i at nedbringe mængderne af affald, der bliver deponeret, uanset om det er almindeligt affald eller farligt affald.
Hvad bruger man normalt som instrument, når man vil få nedbragt mængden af noget?
Ja, inden for skattepolitikken bruger man afgifter.
Det har faktisk været ganske virkningsfuldt, og hvis vi har en fælles interesse i at få nedbragt mængden af farligt affald, der bliver deponeret, er afgifter faktisk et effektivt instrument, så hvis man er enig i målsætningen, synes jeg faktisk også, man skulle tage at forholde sig konstruktivt til midlet, der bringer os i nærheden af at opfylde målsætningen.
Hvad angår elbiler, vil jeg bare sige, at jeg tror, det er hr. Klaus Hækkerup bekendt, at den nuværende afgiftsfritagelse for elbilerne rent faktisk udløber, og at der har været en lang tradition for, at man rullende har lavet en 3-årig forlængelse.
Jeg tror, at situationen i 2012 vil se anderledes ud, fordi vi allerede i øjeblikket fra regeringens side sidder og planlægger, hvorledes vi skal gennemføre en grøn kørselsafgift, der gør, at vi gennem den måde, hvorpå vi pålægger afgifter på biler, i højere grad tilskynder til, at man tænker CO2-udledning ind i den måde, man vælger at tilrette sin transportform på.
Derfor kan det sagtens være, at der, når vi kommer frem til 2012, vil være helt andre muligheder end dem, vi ser i øjeblikket, og derfor har vi f.eks. sagt fra regeringens side, at vores målsætning er, at vi når frem til at halvere registreringsafgiften.
I øjeblikket er belønningen til elbiler, at de er afgiftsfritaget.
Men hvis de almindelige biler får en lavere registreringsafgift, er gevinsten ved at købe elbil i hvert fald afgiftsmæssigt noget mindre, og derfor kan der være en masse andre ting, vi skal kigge på.
Der er altså mange gode grunde til, at Venstres skatteordfører har sagt, at der er noget vedrørende elbiler, vi skal have kigget på frem mod 2012.
Hvad angår lånebehovet, er det sådan, at det reelle lånebehov, der bliver skabt af skattereformen, snarere er ca. 9 mia. kr.
Hr. Klaus Hækkerup vælger nemlig at se bort fra, at der kommer et finansieringsbidrag gennem loftet over pensionsudbetalinger, som skal fratrækkes det finansieringsbidrag, hr. Klaus Hækkerup nævnte.
Men uanset om det så måtte være 19, 9 eller 13 mia. kr., tror jeg rent faktisk, når vi ser på de kæmpestore underskud, der er på statsfinanserne i Danmark og i andre lande – tag bare det amerikanske underskud – og eftersom renter fastsættes på det internationale kapitalmarked, at der næppe er nogen danskere, der vil kunne lave en beregning, der viser, hvor stor forskel på 9 eller 13 mia. kr. dansk underskud måtte betyde for rentemarginalen i forhold til de kæmpeunderskud, som f.eks. England, Frankrig, Italien og ikke mindst USA har.
Det er korrekt, at deres underskud vil påvirke renten, men det vil et dansk underskud kun i meget marginal grad.
I forhold til at sende regningen videre skal jeg bare understrege – om ikke andet for fuldstændighedens skyld – at det er sådan, at vi har en fuldt finansieret skattereform.
Den underfinansiering, der er i starten, bliver hentet ind på sigt, så vi har sikret, at der er fuld finansiering af de indkomstskattelettelser, vi gennemfører her.
Jeg synes egentlig, jeg vil tillade mig at stoppe op og gøre den betragtning, at da vi her står med det sidste lovforslag, der i hver fald på denne side af sommerferien udmønter forårspakken, er det glædeligt, at vi nu får vedtaget en skattereform, der sænker indkomstskatterne med 29 mia. kr.
Det vil jeg bare tillade mig at mene er en ganske god udgang på den lange debat, vi har haft.