runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2013-05-23:
Det var tiden, der ikke tillod mig at svare fyldigt på hr. Finn Sørensens spørgsmål.
Det her beslutningsforslag går jo ud på, at regeringen skal arbejde nede i EU på at påvirke dem på en måde, så der bliver sat grænser for, hvornår man frit kan rejse rundt i EU og søge arbejde, rejse til Danmark og søge arbejde.
I Dansk Folkeparti ved vi godt, at det kan vi ikke gennemføre her og nu.
Det er regeringen, der skal arbejde på at påvirke EU til at sige: Her er nogle problemer; vi er nødt til at tage højde for de ekstraordinære problemer, som Danmark har med social dumping og underbetalt arbejdskraft.
Man kunne midlertidigt sætte en grænse ind ved at sige, at indtil de er oppe på et lønniveau, der nærmer sig Danmarks, kan de kun søge arbejde, hvis de har en ansættelseskontrakt på forhånd.
Det er det, forslaget går ud på.
Eigil Andersen (SF), 2013-05-23:
Kan man konkludere vedrørende B 92, at Dansk Folkeparti simpelt hen begik en fejl, ved at man var forslagsstiller til det forslag, fordi det netop åbner op for polske overenskomster i Danmark, sådan som vi bl.a. også har sagt fra SF's side?
Bent Bøgsted (DF), 2013-05-23:
Jeg vil ikke sige, at vi begik en fejl, men altså når vurderingen fra regeringen og embedsmændene var, at det ville åbne op for polske overenskomster, så kunne vi selvfølgelig ikke være med til det, for det var ikke hensigten med det.
Det var bare, at man skulle acceptere danske overenskomster.
Men derimod er der jo med hensyn til polske overenskomster, som jeg sagde før, en hel del partier, bl.a. Socialistisk Folkeparti, der igennem RUT-registeret har lovliggjort polske overenskomster ved at sige ja til, at polske firmaer kan arbejde i Danmark på polske overenskomster, bare de melder sig i RUT-registeret.
Eigil Andersen (SF), 2013-05-23:
Eksempelvis er det jo sådan, at man via RUT-registeret og SKATs indsats f.eks. kan tjekke, om det polske firma rent faktisk eksisterer, eller om det kun har en postkasse i Warszawa.
Hvis det har det, bliver der jo heller ikke betalt skat i Polen, så RUT-registret har andre formål.
Men jeg vil tilbage til det, som jeg spurgte om, nemlig B 92.
Ordføreren vil ikke indrømme, at det var en fejl, der skete, men er det ikke en fejl, at man ikke, inden man stiller et forslag, undersøger til bunds, hvad det forslag indebærer, og at det altså i det her tilfælde ville indebære mulighed for polske overenskomster i Danmark?
Bent Bøgsted (DF), 2013-05-23:
Jeg tror nok, det mere beror på, hvordan man tolker et forslag.
Den måde, som Dansk Folkeparti tolkede forslaget på, var, at man skulle acceptere danske overenskomster fra danske fagforeninger, men det blev tolket fra regeringspartierne, som om det åbnede op for polske overenskomster, og så ville Dansk Folkeparti selvfølgelig ikke være med til at fremsætte sådan et forslag.
Ordføreren kan i hvert fald bekræfte, at den sociale dumping, vi har i dag, er sket med stemmer fra Socialdemokratiet, for det er de aftaler, der er blevet lavet med den tidligere regering, der er årsag til, at vi har social dumping i dag.
Det kan jeg i hvert fald bekræfte.
Når det så er sagt, går det her forslag ikke ud på, at vi skal lukke grænserne.
Det går ud på, at man skal sige: Vi skal stoppe og kontrollere tilstrømningen af underbetalt arbejdskraft fra Østeuropa.
De skal op på et lønniveau, der nærmer sig Danmarks, før de frit kan rejse til Danmark og søge arbejde.
Indtil da kan de søge arbejde nede fra deres hjemland og få arbejde i Danmark under ordnede forhold.
Så derfor drejer det sig ikke om lukkede grænser.
Men vi ved jo godt, at Socialdemokratiet under ingen omstændigheder vil være med til at arbejde for at påvirke EU til at hindre, at billig arbejdskraft kommer til Danmark.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-05-23:
Så ordføreren bekræfter, at ud af 98 beslutningsforslag fremsat her i Folketingssalen var der ikke et, der handlede om social dumping.
Det er jo interessant, når man nu udråber sig til at være den, der er meget bekymret for det her område.
Men ordføreren sneg sig så uden om at svare på det ellers meget simple spørgsmål, som var et ja-/nejspørgsmål: Er Dansk Folkepartis holdning på det her område, at Danmark skal lukke sine grænser?
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-23:
Jeg må sige, at jeg nogle gange mere tror på, at der er noget, der vokser op nedefra.
F.eks. synes jeg, at det er helt fantastisk, når vi ser BL – Danmarks Almene Boliger – og Dansk Byggeri indgå en aftale om, at de, når de bruger nogle af de renoveringsmidler, som vi er med til at frigive fra Landsbyggefonden, så sørger for, at dem, der byder ind på opgaverne og kan vinde opgaverne, også har det med i baghovedet, at der bliver oprettet nogle praktikpladser, så vi kan sikre, at de unge får en uddannelse, og at det faktisk også sikres, at dem, der arbejder for de almene boligselskaber rundtom i landet, selvfølgelig arbejder under nogle ordentlige vilkår.
Og nogle af stederne går man endda videre og siger, at det også skal være sådan, at man ansætter nogle af dem, der bor i et område, som egentlig er et udsat boligområde.
Så vi begynder at se de her ting pible op, både frivilligt og ved at kommunerne indgår nogle aftaler omkring arbejdsklausuler på den ene eller på den anden måde – det kan også være sociale klausuler.
Der har jeg det egentlig sådan, at det, der bliver spiret op nedefra, mange gange faktisk er stærkere end det, at vi står her fra talerstolen og siger, at sådan vil vi have det.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-23:
Nu spurgte jeg jo meget konkret i forhold til, at der er indgået en aftale mellem regeringen og Enhedslisten om, at vi gerne vil overbevise Kommunernes Landsforening – vi er jo meget flinke, vi vil sådan overbevise dem – ved at indgå en forpligtende aftale, hvor KL forpligter sig til at arbejde for, at der kommer arbejdsklausuler i alle de kommunale kontrakter rundtomkring i landet.
Det var det, jeg spurgte ordføreren om, altså om ordføreren støtter den tanke.
Og når jeg lige holder mig til arbejdsklausuler her, er det jo, fordi det er det, vi taler om, altså løndumping, og det er jo det, som arbejdsklausuler skal bidrage til at undgå.
Så vil jeg gerne høre, om ordføreren støtter det og vil være med til at hjælpe det på vej, sådan at alle kommuner anvender arbejdsklausuler.
Det er der jo mindst halvdelen af kommunerne der slet ikke gør, så det vil vel være en rigtig god idé.
Så jeg vil gerne ligesom have en klar melding fra ordføreren.
Det der med, at det gror frem nedefra, er fint, men vi har vel også lov til at skubbe på ovenfra.
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-23:
Jeg synes altid godt, at man kan komme med nogle gode ideer og motivere.
Nu ved jeg jo ikke, præcis hvordan det er hr. Finn Sørensen forestiller sig at det her samarbejde med Kommunernes Landsforening skal udmønte sig, om det er tvang, eller om man kommer med en henstilling, så derfor er det lidt svært for mig at komme med en bedømmelse af det.
Jeg mener faktisk, der er flere og flere kommuner, der arbejder ikke bare med arbejdsklausuler, men også med sociale klausuler.
Jeg kommer jo selv fra en kommune, hvor man har arbejdsklausuler i de aftaler, man indgår i kraft af de udbud, man laver.
Så jeg mener egentlig, at vi kommer til at se flere og flere steder, hvor det kommer helt af sig selv, at man gerne vil sikre bedre vilkår for de små og mellemstore virksomheder i områderne, og at man også vil sikre sig, at der selvfølgelig bliver leveret arbejde og ydelser, så medarbejderne også har det ordentligt.
Bent Bøgsted (DF), 2013-05-23:
Tak, formand.
Jeg vil starte med at sige tak for debatten.
Det gik jo sådan set, som jeg lidt regnede med.
Vi har et Folketing, der er sammensat på en sådan måde, at man på den ene fløj har nogle, der arbejder for, at der overhovedet ikke er nogen, der skal arbejde uden en overenskomst, og på den anden fløj har vi nogle, der siger, at arbejdskraften bare skal være så billig som muligt.
Det er sådan set to yderpunkter, og det har vi haft i lang tid, så det er jo ikke noget nyt.
Det her forslag går jo bare ud på, at hvis man skal tage arbejde i Danmark, vil vi gerne have, at regeringen arbejder for i EU, at man kun kan rejse til Danmark frit, hvis der er en mindre lønforskel end i dag.
I dag er det meget attraktivt for østeuropæere at tage til Danmark, fordi de har en meget lav løn.
Der så vil gerne, at deres lønninger skulle føres op til et niveau, der nærmede sig en vestlig standard, før de kunne rejse frit ind.
Derudover går forslaget også ud på, at selv om der skulle arbejdes for, at der skulle være mindre lønforskel, skulle det stadig væk være sådan, at man kunne søge arbejde fra sit hjemland.
Fik man så et arbejde i Danmark under ordnede forhold, kunne man fremlægge en ansættelseskontrakt, og så kunne man frit rejse til Danmark og få job.
Det er på samme måde som danskere, der tager job i Norge.
Det var egentlig det, vi gerne i Dansk Folkeparti ville have haft der skulle arbejdes for, men vi har så også forstået, at det ikke kan lade sig gøre.
Det betyder jo så, at vi stadig væk, uanset de her resultater, der er opnået, og de opstramninger, der er kommet, har et samfund, hvor man frit kan rejse ind og tage arbejde til en lav løn.
Det hjælper det nye forslag, der kommer om vikardirektivet, ikke på, for det er kun der, hvor der er ordnede forhold, man bliver omfattet af det.
Hvis der er nogle, der tager til Danmark og får job et sted, hvor der ikke er nogen aftaler eller nogen ting, så kan de stadig væk arbejde til 60-70 kr. i timen. RUT-registeret er så berømmet efterhånden.
Så kan fagforeningen så se, om de kan opnå en dansk overenskomst med firmaet.
Det er så det, der betyder noget der.
Men vi har haft en debat, og det står i hvert fald klart, at det her forslag ikke har opbakning fra nogen som helst her i Folketinget, men jeg vil da sige tak for debatten alligevel.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-05-23:
Tak for det.
Jeg hørte ordføreren for Dansk Folkeparti sige, at der var noget, der stod klart.
Der er til gengæld noget hos Dansk Folkeparti, der står ret uklart, vil jeg sige.
Det vil som resultat medføre ringere overenskomster, polske forhold og større muligheder for, at udlændinge kan arbejde herhjemme til lavere lønninger.
Jeg har bare et spørgsmål, som er ganske enkelt: Hvordan hænger B 92 – hvor hr. Bent Bøgsted jo er forslagsstiller sammen med fru Ulla Tørnæs fra Venstre – sammen med det forslag, som Dansk Folkeparti nu kommer med?
Det er jo to vidt forskellige ting.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-23:
Tak og tak til ordføreren.
Det er den sidste bemærkning, der giver mig anledning til at spørge ordføreren, om ordføreren så er enig i, at det er en rigtig god idé, at vi, som Enhedslisten og regeringen har aftalt, skal overbevise Kommunernes Landsforening og alle landets kommuner om, at der skal anvendes arbejdsklausuler i offentlige kontrakter, sådan som det fremgår i ILO-konvention 94, som jo gælder for alle statslige virksomheder nu.
Så jeg vil gerne høre, om ordføreren støtter den tanke og også, kan man sige, vil gøre sin indflydelse gældende over for alle ordførerens græsrødder rundtomkring i kommunerne, sådan at vi får sat det der på plads.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-05-23:
Det er fint.
Så har jeg et spørgsmål, der er meget, meget nemt at svare på, så jeg skal prøve at gøre det meget simpelt: Mener Dansk Folkeparti, at en begrænsning af konfliktretten – det, at man ikke har mulighed for kamphandlinger – overhovedet ikke er med til at gøre overenskomster ringere?
Det er meget nemt at svare på.
Bent Bøgsted (DF), 2013-05-23:
Altså, jeg tror nok, at hr. Leif Lahn Jensen kan finde et eller andet sted, hvor jeg har udtalt, at det er torskedumt af en fagforening at frasige sig konfliktretten.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-05-23:
Jeg tager også bare ordet for at klargøre en lille smule, hvor det er, vi har DF.
For ordføreren repræsenterer jo selvfølgelig et parti, der er EU-skeptisk, men også et parti, som igennem længere tid var støtteparti for den tidligere statsminister, hr. Lars Løkke Rasmussen.
I den periode fremsatte ordføreren og ordførerens parti 98 beslutningsforslag.
Ikke et af dem handlede om social dumping, ikke et af dem havde det her problemfelt som fokus.
Derfor blæser det selvfølgelig lidt i vinden, om det her bare er båret af EU-modstand, eller om det er båret af en reel bekymring.
For dengang man havde magten, gjorde man ingenting.
Det har vi så lige fået klargjort at man så alligevel ikke mener noget med i Dansk Folkeparti, og man vender lidt på en tallerken der.
Så kommer der så et beslutningsforslag i dag, som reelt vil have den konsekvens, at Danmark ikke længere kan være med i det indre marked.
Jeg er med på, at Dansk Folkeparti er et EU-skeptisk parti, men er det DF's og ordførerens holdning, at vi skal lukke vores grænser?
Bent Bøgsted (DF), 2013-05-23:
Det var jo et længere spørgsmål.
Det, der ligger i det her, er jo, at under den tidligere regering var aftalen, at Dansk Folkeparti sad som støtteparti, men aftalen var også, at V og K lavede deres EU-politik med Socialdemokratiet og Radikale, og SF var også med i det.
De kom i hvert fald med i det på et tidspunkt.
Det var klargjort.
Så alt, hvad der er blevet lavet af EU-politik, alt, hvad der er blevet lavet, der har betydet, at der er kommet underbetalt arbejdskraft til Danmark, har den tidligere regering lavet sammen med partierne i den nuværende regering.
Jeg tror nok, at vi kan finde mange steder, hvor Dansk Folkeparti har påpeget, hvor problemerne var.
Det er rigtigt nok, at der ikke kom noget beslutningsforslag, men vi påpegede mange gange, hvor der var problemer.
Det har den nuværende regering i hvert fald siddet overhørig, fordi man er så forhippet på EU.
Nu har jeg ikke mere tid, men så må jeg jo vende tilbage i næste runde.
Jamen altså hr. Leif Lahn Jensen har da ret i, at det ikke hænger sammen, for det er to vidt forskellige ting, og B 92 eksisterer ikke længere – det er jo ikke blevet genfremsat.
Og alle de der påstande er ønsketænkning fra hr. Leif Lahn Jensens side, når han siger, at det er det, Dansk Folkeparti vil.
For vi har klart sagt dengang, at vi vil aldrig nogen sinde kunne acceptere, at man åbner op for, at firmaer kan ansætte på polske overenskomster.
Det har Dansk Folkeparti ikke været med til, men det har hr. Leif Lahn Jensen tværtimod ved at lave RUT-registeret, hvor de kan registrere sig og ansætte folk på polsk overenskomst.
Men B 92 gik ud på, at hvis der var en dansk fagforening, der havde en overenskomst, så skulle man respektere den.
Der blev så der rejst en masse tvivl om, hvorvidt det forslag ville være med til at lukke op for polske overenskomster, og der meldte jeg klart ud, at det kunne Dansk Folkeparti aldrig nogen sinde være med til.
Derfor er det heller ikke kommet videre, for der kom altså en masse på skrift om, at det ville åbne op for polske overenskomster.
Ministeren har sagt, og hr. Leif Lahn Jensen har sagt – det er nok alle ordførerne i hvert fald fra rød blok, der har sagt det – at det vil åbne op for polske overenskomster.
Det var ikke det, der var hensigten, og hvis det virkelig var tilfældet, kunne vi selvfølgelig ikke være med til at fremsætte sådan et forslag.
Hans Andersen (V), 2013-05-23:
Men i Venstre har vi sådan set det princip, at vi også skal kunne stå bag finansieringen, og når finansieringen er stigende skatter og afgifter, så står vi af.
Hvis præmissen havde været en anden, ville vi da gerne diskutere det her tiltag, for ordføreren har jo ret i, at bedre it-systemer godt kan føre til, at bekæmpelsen af social dumping bliver bedre.
Det vil jeg slet ikke afvise.
Det er jo sådan set fint nok.
Vi var bare ikke enige i finansieringen af det her tiltag, og derfor stemte vi imod.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-23:
Tak til ministeren for en udmærket fremlæggelse, som jeg var enig i hele vejen igennem, bortset fra en lillebitte krølle.
Ministeren tog ligesom Enhedslisten til indtægt for – sådan opfattede jeg det – at vi anerkender det europæiske samarbejde.
Nu kan jeg se, at ministeren vinker afværgende, så jeg vil bare gerne have ministeren til at bekræfte, at ministeren og Enhedslisten har et grundlæggende forskelligt syn på EU, og at vi jo også gennem de mange udmærkede forhandlinger, vi har haft, er stødt ind i en forskellig tilgang til det, hvor Enhedslisten jo er lidt mere blodtørstige i forhold til at udfordre EU-reglerne, end jeg har oplevet at ministeren er.
Så det var bare, så der ikke opstår forvirring i salen eller ude i befolkningen om det.
Det, Enhedslisten anerkender, er, at vi er oppe imod en stor overmagt her i Folketinget, som ikke rigtig vil pille ved det der EU, når det kommer til stykket.
Mette Frederiksen (S), 2013-05-23:
Jeg kan fuldt ud tilkendegive, at der er forskel på Enhedslistens syn på EU og regeringens syn på EU.
Og det kunne en tidligere regering jo også have valgt at indføre.
Så man kan sige, at EU sætter nogle begrænsninger, men hvis man vil bekæmpe social dumping, er der også gode muligheder, hvis man tænker sig om, i vores egen nationale politik, og det har vi heldigvis gjort sammen med Enhedslisten.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-23:
Så kan jeg bekræfte begge dele af svaret – og tak for det – og så bare nævne, at det er fuldstændig rigtigt, at der er nogle muligheder inden for EU-reglerne, og det er dem, vi forsøger at udnytte i fællesskab.
Der har vi så stadig væk lidt til gode, og derfor ser jeg jo med stor forventning frem til afslutningen på den forhandling, der foregår i øjeblikket, mellem regeringen og Kommunernes Landsforening, for der skal vi jo have en opfølgning på den aftale, som vi lavede i finansloven for 2013, og som jo handler om, at vi gerne vil have Kommunernes Landsforening med på en forpligtende aftale, som betyder, at kommunerne bruger arbejdsklausuler, ligesom man gør i staten.
Nu jeg har ministeren i tale, kunne jeg jo spørge, om ministeren har noget godt nyt fra den forhandling.
Det var da et ikkesvar, så det ville noget.
Jeg stillede da et meget konkret spørgsmål: Fastholder Venstre deres støtte til det beslutningsforslag, man har fremsat sammen med Dansk Folkeparti, og som betyder en begrænsning af konfliktretten på den måde, som jeg beskrev før?
Fastholder man det, eller gør man ikke?
Vil man fremsætte forslaget på den her side af et folketingsvalg, eller vil man fremsætte det efter et folketingsvalg, hvor der eventuelt kunne tegne sig en mulighed for et flertal?
Det er da ikke så svært at svare ja eller nej på det spørgsmål, så jeg ser meget frem til, at ordføreren forholder sig til det helt konkrete spørgsmål.
Jeg må bare sige, at hvis ikke jeg får et klart svar, kan det kun betyde en ting, nemlig at Venstre lurer som en lille gedde ude i sivene, sådan at man ved først givne lejlighed, hvor der skulle tegne sig en mulighed for at få et flertal for sådan et forslag, vil gøre det og på den måde foretage et ganske groft indgreb i den danske overenskomstmodel.
Hans Andersen (V), 2013-05-23:
Vi fremsætter ikke noget beslutningsforslag i den her folketingssamling, der går på den problemstilling, som ordføreren påpeger.
Bent Bøgsted (DF), 2013-05-23:
Nu var ordføreren jo selv inde på det såkaldte RUT-register, hvor udenlandske tjenesteudbydere skal registrere sig, og jeg kunne forstå på hr. Hans Andersen, at det var med til at sikre ordentlige arbejdsforhold.
Men er det ikke korrekt, at når man er meldt ind i RUT-registeret, kan man faktisk arbejde på polsk overenskomst.
Det er det, det går på.
Virksomheder, der kommer udefra, skal registreres i RUT-registeret, men de kan arbejde på de vilkår, de har i deres hjemland, altså f.eks. på polsk overenskomst.
Det er det, RUT-registeret går på.
Så kan man se, at virksomhederne arbejder, og så er der lagt op til, at fagforeningen jo kan prøve på at se, om de kan få en overenskomst.
Hans Andersen (V), 2013-05-23:
Det har ordføreren sådan set fuldstændig ret i, men det er jo hele grundtanken bag den danske model.
Det er jo også derfor, at vi faktisk har stillet ændringsforslag til det lovforslag, der nu ligger.
Det sikrer sådan set arbejdstagerne, fagbevægelsen bedre vilkår for at påpege, at her skal der indgås en overenskomst.
Der bliver nu også oplysninger om, hvor mange medarbejdere der arbejder det pågældende sted.
Så der er jo rig mulighed for, at 3F eller andre sådan set kan bruge de værktøjer, der er, for at sikre ordentlige arbejdsvilkår.
Det er jo ikke her, man skal have billeder af danske strande, men det her er arbejdsmarkedsmodellen, som sådan set i mange år har sikret gode arbejdsvilkår for både arbejdsgiver og arbejdstager.
Den situation, der opstod i sommer omkring Vejlegården, er en situation, hvor jeg bl.a. synes at 3F sådan set griber tingene forkert an.
3F skulle i højere grad være optaget af at få indgået overenskomster på de virksomheder, som ikke har nogen overenskomst, i stedet for at bekæmpe virksomheder, der har indgået en overenskomst, godt nok ikke med 3F, men med en anden faglig organisation.
Så det problem har vi da.
Jeg synes sådan set bare, at fagbevægelsen her bruger deres kræfter på noget forkert.
Jeg synes, vi skal være meget varsomme med at gå op imod de helt grundlæggende principper om arbejdskraftens fri bevægelighed.
Jeg er klar over, at Dansk Folkeparti og Venstre ikke har samme holdning til EU og vores fællesskab omkring det, men jeg vil gerne stå fast på, at jeg sådan set synes, at arbejdskraftens frie bevægelighed alt i alt hjælper Danmark til en bedre situation.
Vi er et meget lille land, vi har sådan set gavn af arbejdskraftens frie bevægelighed og markedets frie rammer.
Det er vi optaget af i Venstre, og det ønsker vi ikke at lægge begrænsninger ned over.
For så vidt angår det med social dumping, vil vi gerne sætte os imod og bekæmpe det, men det må ikke hæmme arbejdskraftens frie bevægelighed.
Eigil Andersen (SF), 2013-05-23:
Jeg vil sige, at jeg mener, at der er en del af Venstres ordførers indlæg, som klinger uendelig hult.
Det er trods alt Danmarks største parti, som vi her taler med, så derfor er der jo måske også blandt vælgerne nogen interesse for at få eksempler på, at Venstre siger et og gør noget andet.
Ordføreren siger, at det efter Venstres opfattelse er uacceptabelt med social dumping.
Det er jo et fint synspunkt.
Men hvorfor i alverden har man dog så fra Venstres side stemt imod den ekstra bevilling på 65 mio. kr. til politiet, SKAT og Arbejdstilsynet over 2 år, hvor sigtet er, at den netop har skullet medvirke til og også medvirker til, at der er stærkt øget kontrol imod social dumping?
Hans Andersen (V), 2013-05-23:
Baggrunden er, at vi ikke er en del af den finanslovsaftale, som regeringen har indgået med Enhedslisten, og hvor det indgår som et element.
Vi har sådan set ikke ønsket at være med til gennem øgede skatter og afgifter at finansiere tiltag.
Hvis regeringen var kommet og havde sagt: Skal vi lave en aftale, hvor vi kan finansiere det? – det kunne være at finansiere det via de midler, som der er på beskæftigelsesområdet, og som der jo er rigeligt af, siden man her i sidste weekend kunne finde milliarder på det område – så ville vi da gerne have haft en drøftelse.
Men præmissen var jo ikke sådan.
Præmissen var, at det var en aftale, regeringen ønskede at lave med Enhedslisten.
Eigil Andersen (SF), 2013-05-23:
Jeg er ikke i tvivl om, og jeg vil også sige, at de fleste danskere ikke vil være i tvivl om, at når man sætter ind mod social dumping i form af øget kontrol bl.a. fra SKATs og politiets side, så ender det med, at selv om det har kostet en udgift over 2 år på 65 mio. kr., er der overskud i kassen.
For der bliver afsløret hundredvis af ulovligheder.
Jeg kan betro Venstres ordfører, at når der ruller en kortege af biler ind på en byggeplads, hvor bil nummer et er politiet, bil nummer to er SKAT, og bil nummer tre er Arbejdstilsynet, så vækker det dyb respekt, og der er nogle, der bliver temmelig bange, fordi de er klar over, at de fusker og bedrager med tingene.
Derfor må jeg sige, at jeg står tilbage med stor undren over, at man kan sige, at man er imod social dumping, men at man så simpelt hen har stemt imod de ting, som er blevet gjort for at forøge kontrollen mod social dumping.