Lone Dybkjær (RV), 2009-10-29:
Hvis en ejendom eller en lejlighed står tom, og hvis et hus eller et eller andet andet står tomt, kan kommunen overtage.
Det er det, som hr. Knud Kristensen mener kan kaldes bopælspligt.
Så er der jo bopælspligt overalt i landet, hvor man overhovedet kan bo, men det har jo ikke noget med bopælspligt i landbrugsmæssig forstand at gøre, det er ren manipulation med ord.
Det er ikke, fordi det undrer mig, at regeringspartierne manipulerer, men det her er noget af det mere grove, for det kalder man jo ikke bopælspligt i den forstand.
Det er selvfølgelig meget hyggeligt at have en lærer, der undersøger det, og det gjorde hr. Henrik Høegh over for fru Julie Skovsby: Havde hun nu læst og forstået forslaget?
Det vil jeg tro var tilfældet, men i hvert fald vil jeg gerne sige til hr. Henrik Høegh, at man ikke behøver spørge hr. Henrik Høegh, om han har læst forslaget, for han læser simpelt hen op. Da det drejede sig om L 38, blev jeg mere og mere forbløffet, for jeg kunne bare konstatere, at det fuldstændig var ministerens fremsættelsestale, som hr. Henrik Høegh læste op.
En gang imellem var der en svag modifikation af ordene, sådan at han ikke ligefrem sagde jeg, når der stod ministeren.
Men man behøver altså ikke spørge hr. Henrik Høegh, så skulle vi ikke lade være med det?
Vi, der sidder i Folketingssalen og repræsenterer nogle partier, har jo gennemgående læst forslagene, og gennemgående læser vi ikke andres taler fuldstændig systematisk op.
Så skal jeg i øvrigt sige, at mit partis ordfører fortsat som sagt ikke er til stede, sådan som folk vel efterhånden har regnet ud, siden jeg tilbringer min torsdag her.
På mit partis vegne kan jeg altså meddele, at vi er modstandere af forslaget her – ikke fordi vi er modstandere af, at der sker nogle ændringer på dette område, for det tror jeg sådan set der er behov for, men fordi at lave det på denne måde, uden at man kender konsekvenserne af lovforslaget, synes jeg godt nok er groft.
Hvis man var i tvivl om, at Venstre er gået fra at være et landbrugsparti til at være et byparti, behøver man i hvert fald ikke at være det længere efter dette lovforslag.
Jeg er godt klar over – og det interesserer mig også altid, når man læser sådanne lovforslag – at der er nogle opgørelser over, hvad konsekvenserne er.
Her er der ingen konsekvenser af negativ art, der er ingen, og ministeren behøver slet ikke være nervøs for, at jeg spørger til det, for der er simpelt hen ikke noget dårligt ved det her forslag; det er lutter godt.
Så vil jeg bare sige, at jeg altså tror, det har nogle konsekvenser.
Det er jo ikke fuldstændig ligegyldigt, om det er nogle kapitalfonde eller andre fonde af en eller anden slags, der driver de her landbrugsejendomme, og folk er ansat som lønarbejdere, som det vel hedder – man kan også sige funktionærer, eller hvad det nu hedder, lidt afhængigt af ansættelsesvilkårene.
Det synes jeg godt kan være en overvejelse værd, al den stund vi jo også i f.eks. USA har set en udvikling, som måske ikke alle steder har været særlig heldig.
Og det er jo noget af det, man godt kan være nervøs for.
Jeg er udmærket godt klar over, at det jo ikke er så enkelt med den nuværende økonomiske struktur, men her bliver der alligevel tale om en totalt ændret ansættelsesform.
Det tror jeg ikke der kan være nogen som helst tvivl om.
Jeg har været inde på bopælspligten, og jeg synes, man må sige i den sammenhæng, at der ikke er bopælspligt mere.
Der er pligt til, at en eller anden bor der, og det er jo selvfølgelig godt nok, men det har bare ikke noget med bopælspligt i den forstand at gøre, og det fremgår jo også klart af lovforslaget, at der ikke længere er tale om bopælspligt, heller ikke på ejendomme under 30 ha.
Men ejendommene må som sagt ikke stå tomme, og det er da en udmærket idé.
Der kan jo sagtens blive tale om udenlandsk opkøb her, og det vil altså sige, at dansk landbrugsjord nu kan blive ejet af udenlandske aktieselskaber, eller hvad ved jeg.
Det er da en total ændring i forhold til det hidtidige, som vi i hvert fald er nødt til at forholde os til.
Så synes jeg også, der er en forbløffende tavshed omkring de skattemæssige sider af det her.
Nu er vi godt klar over, at det ikke nødvendigvis er fødevareministeren, der skal sige noget om skatten, men der må jo være nogle diskussioner om priserne for, hvordan man bor, og hvad der i det hele taget er af skattemæssige konsekvenser, for der må være nogle.
Nu er jeg godt klar over, at landmænd måske ikke altid har betalt styrtende summer i skat, men der er jo alligevel forskel på, om det er den ene eller den anden type folk, der har købt.
Derfor synes jeg også, at det her er en dramatisk ændring.
Men som sagt: Jeg tror, at det her er en af de allerstørste ændringer, ikke bare af dansk landbrug, men også af det danske samfund, som vi i virkeligheden hidtil har set på dette område.
Der sker andre ændringer af det danske samfund, men jeg synes, det er mærkeligt, at man gør det her, uden at vi diskuterer det bare lidt nærmere.