runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Nedergaard (V), 2010-05-06:
Altså, med alle disse gode forslag må jeg sige: Der er ikke noget ondt i dette forslag, ud over at man vil fratage den lokale frihed ude i kommunerne, fordi man ikke har tillid til, at de vælger det rigtige for børnene, for det er kun os her på Christiansborg, der magter det.
Men det er jo hele filosofien bag det: Her sidder vi med et problem, lad os løse det, og hvordan løser vi det?
Jamen vi henter bare nogle flere penge ind i skat, for det er jo slet ikke noget problem i forhold til at skabe velstand i det danske samfund; vi henter bare nogle flere skattekroner ind eller bruger nogle flere penge, vi låner i udlandet, og så løser vi problemerne for det danske samfund.
Påstanden – myten og de falske påstande – om skattereformen begynder også at blive en anelse trættende.
Situationen er den, at skattereformen er finansieret krone for krone for krone for krone; derudover bidrager skattereformen rent faktisk til, at vi får et bidrag på 5 mia. kr. årligt over tid til at sikre dansk økonomi.
Det er altså positivt for dansk økonomi, og det er ikke sket på bekostning af velfærden, så det er en hul, hul illusion at tro, at hvis bare vi kan give nogle flere penge ud på alle mulige ting, får vi jo nok et bedre velfærdssamfund i fremtiden.
Svaret er: Der sker det modsatte.
Julie Skovsby (S), 2010-05-06:
Situationen er jo den, at regeringen har givet ufinansierede skattelettelser i 2003 og 2007 og nu igen er på vej til at give skattelettelser.
Men det, jeg spurgte om, var, om ministeren ikke finder det bekymrende, og svaret er åbenbart nej.
Jeg får lyst til at bede ministeren om at fortælle finansministeren, at benchmarking, altså det med at sige, at det skal være et ensartet tilbud over hele landet til den samme pris, ikke er regeringens politik, for forstår man finansministeren, så er det åbenbart regeringens politik, at samtlige kommuner skal levere offentlig service til samme pris over hele landet, og at man derved kan spare op til 10 mia. kr., som jeg mener er det, regeringen har regnet sig frem til.
Tina Nedergaard (V), 2010-05-06:
Altså, det, finansministeren har været ude at sige og redegjort for, er: Hvis vi ser på de gode eksempler i kommunerne, hvad kunne der så frigøres af ressourcer til offentlig kommunal velfærd?
Det er opgjort i store træk til ca. 10 mia. kr.
Så hvis man gjorde sig den anstrengelse at se på, hvad de gør i den kommune, der administrerer billigst, ja, så ville man kunne se, at der kunne frigøres nogle ressourcer til bl.a. folkeskolen, skolefritidsordningen eller fritidshjemmet.
Og det er sådan, at vi i regeringen faktisk har den opfattelse, som jeg er helt klar over Socialdemokraterne ikke deler, at det er en god idé at bruge hver en krone i det danske samfund så fornuftigt som muligt.
Og fornuftigt betyder altså, at man minimerer udgifterne f.eks. til administration med henblik på at kunne skabe en ordentlig velfærd for de mennesker, der har brug for den offentlige sektor – det gælder jo både skoler, plejehjem, daginstitutioner m.v.
Peter Madsen (V), 2010-05-06:
Dette forslag vedrører fritidshjem og skolefritidsordninger – i daglig tale kendt som SFO'er.
Forslagsstillerne ønsker at fjerne den mulighed, kommunerne har i dag for at vælge den ene eller den anden ordning.
Venstre finder, at det fortsat bør være muligt at bruge begge modeller, alt efter hvad der passer bedst til de lokale forhold og ønsker.
Venstre finder, at de forskelle, forslaget søger at fremhæve, egentlig er ret små, og der er i øvrigt kommuner, hvor begge ordninger findes side om side, netop fordi ordningerne tilpasses lokale forhold og ønsker.
Fritidshjemsordningens forældrebetaling er reguleret af et betalingsloft, hvor SFO-ordningen ikke er pålagt sådan et loft.
Det er selvfølgelig vigtigt for Venstre, at kommunerne opfører sig økonomisk ansvarligt, men det er også vigtigt, at kommunerne har frihed til at vælge, hvilken ordning man mener passer bedst i det lokale område.
Selvfølgelig er det et problem, hvis kommunerne ikke er sig deres ansvar bevidst og skruer uhæmmet op for taksterne for skolefritidsordningen, men det er heller ikke sket.
Det er sådan, at alle kommunale takster, herunder taksterne for fritidshjem og SFO'er, fastsættes en gang om året i de kommunale budgetter.
Det vil sige, at der hvert år lokalt er en demokratisk og til tider intens debat om netop disse forhold og om fastsættelsen af taksterne, og de lokale folkevalgte skal bagefter stå på mål og stå til ansvar over for borgerne.
Forslaget søger også at problematisere den måde, der føres tilsyn med SFO'erne på.
Det synes jeg ikke er rimeligt at problematisere.
Det er kommunalbestyrelsen, der fører tilsynet i forbindelse med tilsynet ved den skole, som SFO'en er tilknyttet.
Det er en helt enkel og naturlig måde at håndtere det på.
En anden forskel på ordningerne, som forslaget søger at problematisere, er, at fritidshjemsordningerne har en selvstændig forældrebestyrelse, hvorimod SFO'erne deler bestyrelse med skolen.
Men børnene i SFO'en er jo elever på skolen, og deres forældre er jo dermed med til at vælge skolebestyrelsen.
Netop de pædagogiske muligheder, der ligger i det tætte og koordinerede samarbejde mellem skole og SFO, er formentlig en væsentlig forklaring på, at SFO-modellen foretrækkes mange steder i disse år.
Men de kommuner, der arbejder på en anden måde med disse forhold, kan heldigvis og naturligvis stadig vælge fritidshjemsordningen.
Venstre støtter ansvarlig fleksibilitet for kommunerne, men dette forslag trækker i den modsatte retning, og Venstre kan derfor ikke støtte forslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-05-06:
Altså, hvis der er nogen, der ikke har valget, er det børnene.
Det er børnene i børnehaveklasserne og 1., 2. og 3. klasse, der ikke har valget.
De er desværre ikke herre over, hvor mange penge deres forældre har.
Ministeren siger, at inden for lovens rammer kan kommunerne gøre, lige præcis hvad de vil, og det er også rigtigt.
Hvis kommunerne vil, kan de sådan set kræve 100 pct. i forældrebetaling fra SFO’erne.
Der kan jeg så bare konstatere, at den nuværende undervisningsminister synes, det er helt fint, at det inden for lovens rammer er muligt at opkræve 100 pct. forældrebetaling for SFO-tilbud til de 6-10-årige, og at det skal man da bare gøre.
Men det er fint, så har vi det på det rene.
Det er fuldstændig op til den enkelte, og det er tilfældet, der må råde, i forbindelse med om et barn kan være i SFO eller ej.
Tina Nedergaard (V), 2010-05-06:
Det er mig ubegribeligt, at der slet ikke er nogen på venstrefløjen, der begynder at reagere over den situation, vi er i.
Den er sådan, at danskernes gennemsnitlige privatøkonomi for 2010 er bedre end nogensinde.
Samtidig er samfundets økonomi under pres, og derfor er tiden bare ikke kommet til, at vi siger: Vi skal bare have nogle flere ressourcer ind over skatten – fra familierne, så det kniber lidt derhjemme – hvorefter vi så kanaliserer dem gennem den offentlige sektor.
Det er tiden slet ikke til.
Så jeg har ikke noget problem med, at kommunerne inden for lovens rammer udnytter de muligheder, de har, heller ikke for forældrebetaling.
Jeg tror faktisk på det kommunale selvstyre.
Jeg tror faktisk på, at borgerne ude i de enkelte kommuner, når de går til valg, kan sanktionere de kommunalbestyrelsesmedlemmer, de ikke længere måtte ønske.
Så er man utilfreds, har man den mulighed ved valgene hvert fjerde år.
Det er sådan set at sætte pris på lokal frihed.
Kim Mortensen (S), 2010-05-06:
Det fremgik jo af Dansk Folkepartis ordførers ordførertale og nu igen, at tilliden til dem, der rent faktisk beskæftiger sig professionelt med det her, er meget lille, og at hr. Hans Kristian Skibby selv på forhånd har svarene på alle spørgsmålene.
Der er faktisk en række toneangivende organisationer, som bredt dækker ungeområdet, der har anbefalet, at man sætter sig ned og kigger på det.
Og der findes rent faktisk mennesker med kendskab til det her område, som er i stand til at dække over mere end bare et lille isoleret område.
Der findes faktisk mennesker, som har tilvejebragt en viden, der dækker over flere områder end bare en lille separat del af ungeområdet.
Det er nogle af de mennesker, der skal inviteres med til det her arbejde.
Det er jo ikke Folketinget, der nedsætter den her kommission og bestemmer, hvor mange der skal være med.
Det, vi beder om i forslaget, er jo, at det pålægges ministeren at sammensætte sådan en kommission.
Det er sådan, det plejer at være, og det er sådan, vi plejer at arbejde med kommissioner her i Danmark, og så tror jeg også, at vi finder en løsning, helt uden at hr. Hans Kristian Skibby behøver at have fantasifulde forestillinger om det.
Line Barfod (EL), 2010-05-06:
Jeg kan forstå forskellighed i indhold.
Det kan vi gå ind for, men ikke forskellighed i, hvor meget man skal betale af udgifterne.
Når vi ved, hvor pressede kommunerne er, betyder det jo, at de hæver indtægterne de steder, hvor de har mulighed for at hæve indtægterne, bl.a. på forældrebetalingen.
Så jeg vil bare høre: Synes ministeren, det er rimeligt, at der er børn på 7, 8, 9 år, som ikke har noget sted at gå hen efter skole, men bare må gå hjem, fordi deres forældre ikke har råd til at betale for en SFO?
Tina Nedergaard (V), 2010-05-06:
Det er jo sådan, at hvis man har meget ufavorable økonomiske vilkår, er der mulighed for friplads, og den mulighed bliver også benyttet.
Jeg har da også personligt kendskab til, at den bliver udnyttet på den måde, at man sikrer, at også det barn, der ellers måske bare skulle være hjemme og ikke ville have nogen alternativer, bliver støttet i at komme i en skolefritidsordning eller på fritidshjem.
Så den mulighed er der jo.
Derudover vil jeg sige, at jeg finder det dybt forunderligt, at man argumenterer ud fra, om det er rimeligt, at man skal betale lidt mere det ene sted end det andet sted.
Hvis det er det, der er Enhedslistens hovedbekymring, skal Enhedslisten jo have modet til at stille sig op i Folketingssalen og sige: Vi vil lægge et generelt loft over, hvad man må betale, på tværs af kommunegrænser.
Så er det jo ikke et spørgsmål om at fjerne forskelligheden, når man tager mulighederne for eftermiddagsbeskæftigelse for børnene.
Så er det jo et spørgsmål om at sætte et loft over udgifterne, og så kan Enhedslisten ved den lejlighed passende angive en finansieringskilde – sådan til en forandring.
Line Barfod (EL), 2010-05-06:
Hvis der er en familie, som ikke falder ind under de økonomiske fripladsgrænser – og de er altså ikke så høje, i forhold til hvad rigtig mange familier tjener – men som ikke har råd til at yde den meget høje forældrebetaling, mener ministeren så i ramme alvor, at man skal have en pædagogisk friplads?
I en række kommuner betaler man ifølge svar fra ministeriet over 50 pct. af udgiften til skolefritidsordningen.
Så jeg vil høre, om det, ministeren mener, er, at der ikke er nogen børn i dette land mellem 7 og 10 år, der skal være henvist til at gå hjem direkte efter skole, hvis deres forældre ikke har råd til at betale.
Så vil ministeren sikre, at de får en pædagogisk friplads.
Tina Nedergaard (V), 2010-05-06:
Nej, det vil jeg overhovedet ikke, og i modsætning til Enhedslisten er jeg heller ikke så optaget af at bestemme over private menneskers privatøkonomi.
Det er åbenbart ikke et problem, at en forælder skal betale mere, hvis bare vedkommende bor i en anden kommune.
Der er så mange modsætningsfyldte forhold i det her forslag, at jeg slet ikke kan følge det.
Jeg mener, det er helt afgørende, at der er lokale tilbud.
Jeg mener, at det er helt afgørende, at kommunerne kan træffe nogle lokale beslutninger.
Men jeg mener ikke, at det er fuldkommen afgørende, at vi ensretter alting, og det mener jeg så heller ikke at Enhedslisten har mod til at gøre, for så ville det jo være det, forslaget handlede om.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-05-06:
I januar fik jeg nogle svar fra Undervisningsministeriet, der fortalte om, hvor høj forældreandelen i forhold til SFO’er er i de forskellige kommuner.
Det viser, at forældrebetalingen i 16 af landets kommuner udgør 55 pct. eller derover af prisen for en SFO-plads, og i 30 af landets kommuner udgør forældrebetalingen mellem 45 og 55 pct. Synes ministeren ikke, at det lige er i overkanten, hvis ministeren skulle komme med en personlig holdning til, hvad det er rimeligt, en SFO-plads koster i Danmark i dag?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-06:
Da vores ordfører på området, hr. René Christensen, desværre ikke kan være til stede, skal jeg hermed fremføre Dansk Folkepartis holdning til beslutningsforslag nr. B 193, som omhandler SFO-ordningen.
Enhedslisten ønsker de samme vilkår for skolefritidsordninger som for fritidshjem.
Der skal gælde det samme værdigrundlag, de samme pædagogiske formålsbestemmelser, og der skal stilles de samme indholdsmæssige krav til de tilbud, der er til børn i den samme aldersgruppe før og efter skoletid, uanset hvor tilbuddet er etableret.
Det er ikke rimeligt, at der eksisterer denne forskelsbehandling af jævnaldrende børn og deres forældre, mener Enhedslisten, som skriver, at der i praksis ikke er frit valg mellem fritidshjem og SFO.
Det kan der godt være i de kommuner, der har begge tilbud, men det er da rigtigt, at mange kommuner har valgt SFO-ordningen.
Det er særlig landkommunerne, der har valgt denne ordning, og det er oftest, fordi skolerne er mindre og SFO’en dér bliver en del af skolen.
Enhedslisten mener, at det her er et problem, at der ikke er en selvstændig bestyrelse.
Kommunerne har i mange år haft mulighed for at oprette skolefritidsordninger som alternativ til fritidshjem.
Det er en ordning, der har eksisteret siden engang i 1980'erne, og kommunerne har i alle årene haft mulighed for at oprette skolefritidsordninger eller fritidshjem.
Dansk Folkeparti er klar over, at der ikke er et loft over forældrebetalingen i SFO-ordningen, og vi har desværre også i enkelte kommuner set store prisforskelle.
Det er noget, som vi i Dansk Folkeparti holder nøje øje med.
Vi er da stadig væk tilhængere af det kommunale selvstyre, men vi vil ikke afvise, at vi på et tidspunkt vil være villige til at se på netop denne problemstilling, hvis det viser sig, at prisforskellene bliver urimelige og alt for store.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget, da vi mener, at mange skoler og SFO-ordninger i dag fungerer rigtig godt, ligesom vi mener, at der er fritidshjem, der fungerer rigtig godt.
Med hensyn til prisudviklingen på SFO-området vil vi følge udviklingen løbende.
Line Barfod (EL), 2010-05-06:
Jeg er med på, at hr. Hans Kristian Skibby ikke er ordfører, så derfor vil jeg ikke gå i detaljer med forslaget, men bare spørge helt principielt til Dansk Folkepartis holdning.
For man har jo været med til at lægge loft over betalingen for mad til ældre, og så skal jeg bare høre: Hvad er forskellen på, at man mener, der skal være et loft over betalingen for mad til ældre, og at man ikke mener, at der skal være et loft over betalingen for SFO til børn?
Et skattestop betyder, at de skatter, der ellers ville være blevet betalt, når ejendommene steg i pris, ikke er blevet betalt.
Det betyder, at der mangler penge i statskassen, samtidig med at det har betydet en kæmpe boligboble, en af de værste boligbobler i verden, som har været med til at forringe rigtig mange familiers økonomi, så mange af dem har været nødt til at gå fra hus og hjem, og som har været med til at forstærke den økonomiske krise i Danmark.
Det koster penge, og sammen med de skattelettelser, der er givet, er det ifølge finansministerens beregninger 230 mia. kr.
Tina Nedergaard (V), 2010-05-06:
Der er ikke givet skattelettelser.
Og jeg har også, tror jeg nok, rigtig, rigtig dårlige nyheder til fru Line Barfod vedrørende dansk økonomi, for jeg har forstået på de partier, hun ønsker skal komme i regering, at de jo heller ikke vil lade skatten på boliger stige.
Hvis det er sådan, at Enhedslisten er bekendt med, at det vil man, jamen så hører vi gerne om det i regeringen, for i så fald vil det være en interessant nyhed, som jeg mener vi bør udbrede til hele den ganske danske befolkning, som sådan set er godt tilfreds med, at det, der er situationen, er, at vi laver en økonomisk struktur og en økonomisk politik, som sikrer, at vi også har velfærd i fremtiden, og ikke bare ryger med på Enhedslistens popularitetsbølge om, at hver gang vi ser et problem, finder vi bare nogle penge til det.
For hvis penge er det?
Hvis velfærd er det?
Ja, det er da også børnenes fremtidige velfærd, vi tager af.
Men det er helt uden for min pædagogiske evne at forklare det til Enhedslisten.
Line Barfod (EL), 2010-05-06:
Det beslutningsforslag, vi diskuterer, handler om, hvad det er for et velfærdssamfund, vi skal have.
Er det et samfund, hvor vi siger at vi gerne vil have at alle børn skal have mulighed for at have nogle gode tilbud og ikke kun de riges børn?
Det er det valg, vi står med.
Historien har vist os, at ved at opbygge et velfærdssamfund, hvor der er velfærd for alle, får vi rent faktisk et rigtig stærkt samfund og en rigtig stærk økonomi.
Så er der også gode vilkår for private virksomheder, fordi de kan være sikre på, at de har nogle veluddannede medarbejdere, nogle medarbejdere, der ved, at der bliver taget god hånd om deres børn, og som ikke behøver at bekymre sig om, hvordan børnene har det, ikke behøver at styrte hjem fra arbejde, fordi de ved, at deres børn sidder alene hjemme.
Det er et velfærdssamfund, hvor man ved at infrastrukturen fungerer, hvor man ved at der bliver taget hånd om de ældre, hvor man ved at der er et samfund og et sundhedsvæsen, der tager sig af det, og et socialt sikkerhedssystem, der fungerer, hvis man bliver syg eller ens børn bliver syge.
Det er det velfærdssamfund, vi har bygget op, og det har været på trods af Venstre.
Venstre har været imod hele vejen igennem, at vi har bygget sådan et velfærdssamfund op, og forsøger i øjeblikket at rive det ned, alt hvad de kan.
Men det her forslag går direkte ind og er med til at sikre, at vores børn kan få et godt tilbud, uanset om de har rige forældre eller ej.
Det er sådan et samfund, der indtil nu har gjort os stærke, mens det, som Venstre står for og har prøvet at gennemføre i den her periode, er med til at forringe vores samfund og bl.a. har ført til den økonomiske krise, vi står i.
Og det vil være et samfund, hvor private virksomheder på sigt klarer sig langt dårligere.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-06:
Nu skal vi da love for, at Enhedslisten kom op på den høje hest med hensyn til at svinge krabasken over, hvordan det er gået med den danske samfundsøkonomi.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvordan har Enhedslisten egentlig forholdt sig i alle de år, siden 2001, hvor vi har kunnet se, at der har været massive overskud på statens finanser og på betalingsbalancen, og hvor man faktisk år efter år har afdraget milliarder og milliarder på en meget, meget stor dansk statsgæld?
Hvad var kommentaren fra Enhedslisten dengang?
Det var: Lad os bruge nogle flere penge på velfærd i stedet for at betale af på gælden.
Line Barfod (EL), 2010-05-06:
Vi er enige i, at man skal betale af på sin gæld, men vi synes ikke, man samtidig skal oparbejde en ny gæld.
Problemet er, at den politik, som regeringen og Dansk Folkeparti har ført, betyder, at man har skubbet en kæmpe gæld foran sig.
Vi har en kæmpe gæld i form af socialt udsatte, som ikke har fået den hjælp, de havde behov for.
Vi har masser af børn, der er kastet i fattigdom og store problemer og risikerer at skulle have hjælp i mange, mange år fremefter.
Vi har en stor gæld, vi skubber foran os i form af de mange, der bliver nedslidt på arbejdsmarkedet og kommer ud for arbejdsskader og arbejdsulykker, fordi man har skåret på arbejdsmiljøindsatsen.
Vi har en stor gæld, vi skubber foran os i form af alle de mange bygninger, der forfalder, fordi regeringen og Dansk Folkeparti har skåret på kommunerne, så man ikke sørger for at vedligeholde bygningerne.
Så det er en kæmpe gæld, man skubber foran sig på grund af den økonomiske politik, der er blevet ført af regeringen og Dansk Folkeparti.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-06:
Er Enhedslistens ordfører slet ikke klar over, at i mange af de år, vi taler om – tilbage først i 1980'erne og også helt op omkring 1990 – havde vi år i Danmark, hvor alene renteudgifterne på den danske statsgæld udgjorde over 60 mia. kr.?
60 mia. kr.!
Nu har vi en helt anden situation, hvor vi faktisk har fået styr på gælden.
Vi har brugt pengene til at betale af netop for at sikre os, at vi ikke har så stor en gæld, og så vi kan forsvare at bevare den velfærd, vi kender i dag.
Anerkender Enhedslisten ikke, at der faktisk er kommet en massiv forbedring af statens finanser, og at der aldrig nogen sinde har været så god styr på økonomien, som der er nu, frem for under Anker Jørgensen, hvor man jo lånefinansierede hele cirkusset?
Line Barfod (EL), 2010-05-06:
Nej, jeg synes, det er ret svært at påstå, at denne regering har styr på økonomien, når man ser på de mange skandaler, der konstant er.
Der er forsvaret, politiet, tinglysningssystemet og domstolene.
De steder, hvor staten og regeringen sidder med økonomiansvaret, har man absolut ikke styr på økonomien.
Så det synes jeg er meget svært at påstå man har.
Jeg synes, det er en god idé at betale gæld af, men jeg synes, det er en rigtig dårlig idé, når man så samtidig skubber langt større gæld foran sig.
Derfor skal man sørge for både at betale af på den økonomiske gæld, man har, og sørge for, at man vedligeholder sit samfund, sørge for, at man vedligeholder bygningerne, så det ikke koster enorme summer, når man pludselig skal til at renovere dem, fordi de er ved at falde sammen, sørge for, at menneskene i samfundet har det godt, for ellers kommer det til at koste rigtig meget, når man skal til at tage sig af dem i sundhedsvæsenet, socialsystemet osv.
Tina Nedergaard (V), 2010-05-06:
Nej, det vil jeg ikke medgive, overhovedet ikke.
Et skattestop er ikke skattelettelser.
Det er en ren indrømmelsessag fra Enhedslistens side om, at det eneste vigtige mål for Enhedslisten er, at vi skal skrabe en hel masse penge sammen ude i samfundet, lade indkomstskatterne stige, så vi ved, at vi får store problemer med at konkurrere med udlandet, og få lukket nogle danske arbejdspladser.
For det, der er helt afgørende, er at få flyttet nogle penge fra privatsektoren, som Enhedslisten virkelig ikke bryder sig om, og ind i den offentlige sektor.
Jeg har bare dårlige nyheder til Enhedslisten om Enhedslistens politik, og det er, at det vil betyde, at der ikke vil være plads til velfærd i fremtidens samfund.
Det er de kendsgerninger, som også fru Line Barfod må forholde sig til.
Og jeg gentager: Vi har ikke givet ufinansierede skattelettelser i VK-regeringens tid.
Vi har vedtaget en skattereform, som er med til at konsolidere dansk økonomi over tid.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-06:
Jeg har ikke noget imod at få stillet spørgsmål fra fru Line Barfod, men jeg vil gerne sige, at det netop er en af de store udfordringer, der er ved at påtage sig et politisk ansvar.
Det betyder, at Dansk Folkeparti jo siden 2001 har været med til at gennemføre en lang række finanslove for det danske samfund.
Og vi har også haft stor indflydelse på de kommuneaftaler, som hvert år er blevet indgået mellem den nuværende regering og Kommunernes Landsforening og Danske Regioner.
Derfor er det jo naturligt, at vi nogle gange vælger nogle ting ud, hvor kommunerne ikke har vist sig at kunne løse opgaven på en god og kvalificeret måde, og siger: Her er noget, som vi synes det er oplagt at vi kigger på.
Det kunne vi se med de her takster for mad, først på plejecentrene osv.
Nogle kommuner blev ved med at sætte priserne op, selv om vi i forvejen havde sagt, at det skulle de lade være med, bl.a. Egedal Kommune.
Derfor var Dansk Folkeparti med til at sige: Vi må have et loft over den type priser i kommunerne, hvor man ublu tager alt for store beløb fra den enkelte folkepensionist. Derfor siger vi til det her forslag, at hvis det viser sig, at der bliver ved med at ske en stigning, og at pengene ikke kan række til og forældrene skal betale nærmest 100 pct., er vi villige til at kigge på også det forslag.