runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-14:
I Det Radikale Venstre mener vi, at hvis man bliver ved med at iagttage lige så mange sager, som vi har været vidne til i pressen, så skal vi gøre mere i forebyggelsesøjemed.
Men jeg tror ikke, vi skal gøre mere i forhold til at straffe kommunalpolitikere eller gå ind og lave detailstyring på ansættelsesretlige områder i kommunerne.
Så er det, fordi det er en forebyggelsesindsats og oplæringsindsats, der skal til, og måske er de ressourcer, der er sat af i kommunerne, simpelt hen ikke nok.
Så skal vi gøre noget mere på den front.
Det vil være vores tilgang til det.
Karin Nødgaard (DF), 2015-04-14:
Jamen tak til ordføreren for de bemærkninger, der kom, om det, vi har lavet i fællesskab, dem sætter jeg sådan set stor pris på.
Jeg syntes, at jeg pointerede kraftigt i min tale, at Dansk Folkeparti ikke går efter nogle bestemte medarbejdergrupper eller noget.
Jeg har stor respekt for det, som sagsbehandlerne laver, og er også bekendt med undersøgelsen og med, at man er presset osv.
Men kunne ordføreren så ikke sige, hvad det er, vi så skal gøre for f.eks. at lette deres arbejdsbyrde og reducere antallet af fejl, som ordføreren også var inde på at man er klar over der sker på det her område, når sagerne behandles?
Det var den ene del af det.
Den anden del: Ordføreren bruger ordet trusler.
Det var egentlig tænkt sådan, at man, i forbindelse med at vi laver sådan et forslag, måske indskærper over for nogle grupper i kommunerne, at her er der bare noget, de skal være rigtig opmærksom på, altså at de – undskyld, jeg siger det – ikke skal sidde og sove i timen.
For jeg tror faktisk, at det er det, man har gjort i nogle kommuner i forhold til de sager, fordi vi, som jeg nævnte i min ordførertale, ved, at der faktisk er blevet indberettet noget om nogle af de børnefamilier, der har været igennem de her frygtelige sager, uden at der egentlig er sket noget i årevis.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-14:
Jeg vil prøve at starte med det sidste.
Der er ingen tvivl om, at man nogle steder har sovet.
I min egen nabokommune, Rebild, har der været en frygtelig sag, i Tønder har der været frygtelige sager, i Brønderslev, altså vi kan jo se sagerne.
Men jeg tror, vi skal passe på med at pinpointe bestemte sagsbehandlere.
Jeg tror, at lige præcis mængden af tunge sager, som sagsbehandlerne sidder med på børnesagsområdet, er et problem.
SF har tidligere rejst forslag om, at der skal være et maks. på 30 børnesager ad gangen pr. sagsbehandler.
Det synes vi kunne være vejen frem, fordi vi ved, at det også er noget, Socialrådgiverforeningen selv har peget på.
Vi kunne også pege på, at der i visse kommuner som f.eks. i Holstebro Kommune er rigtig gode erfaringer med familiegrupper.
Vi kunne pege på, at alene normeringerne i daginstitutionerne på 0-6-årsområdet rent faktisk betyder noget i forhold til at forebygge de her sager.
Der er en lang række forslag.
Når jeg har nævnt finansieringen i min tale, tror jeg også, det er vigtigt at påpege, at den nulvækst i det offentlige, som f.eks. Venstre går til folketingsvalg på, er en udfordring i forhold til de her sager, og det synes jeg i hvert fald Dansk Folkeparti også skulle adressere, nemlig at den nulvækst, der er planer om der skal være i det offentlige, også kommer til at få betydning for, hvad kommunerne kan løfte fremover.
Mike Legarth (KF), 2015-04-14:
Konservative ønsker et mere enkelt, et mere gennemskueligt, et mere letforståeligt udligningssystem.
Men vi er jo samlet her i Folketingssalen i dag, og vi har embedsmændene siddende nede i hjørnet.
De er vores eksperter, og det er nogle af de få i det her land, der forstår, hvordan det nuværende system fungerer fra a til å.
Det viser noget om, hvor kompliceret det er.
Jeg anerkender fuldstændig det arbejde, de udfører på de præmisser, der er.
Men vi vil bare gerne have et system, der virker mere fornuftigt, sådan at det ikke – når man ser, hvem der så skal betale mest i en eller anden udligningsøvelse – helt tilfældigt er min opstillingskreds, Esbjerg Kommune, der skal betale mere end nogen af de kommuner, der kalder sig de mest velhavende. Jeg synes også, at det er helt forfærdeligt, at Gentofte skal betale så meget, som de skal.
Det synes jeg ikke at der er hoved og hale i.
Men jeg synes da slet ikke, at der er hoved og hale i, at Esbjerg af alle skal betale endnu mere.
Det viser, at der ikke er balance i tingene.
Det skal laves om, og det er det, jeg vil bruge mine politiske kræfter på.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-14:
Nu sagde ministeren jo selv, at de to lovforslag er en pakke, og at det her også er en del af den pakke, der handler om omlægning af refusionssystemet.
Og så er det vel meget rimeligt, at man også her i salen forholder sig til lovforslagene som en pakke.
Der er det Enhedslistens opfattelse, som vi så ikke er enige om, at denne pakke samlet set stiller nogle kommuner dårligere, nemlig de kommuner, der har mange langtidsledige, mange langtidssyge og ikke noget arbejdsmarked, der vil tage imod de borgere.
Ministeren må vel medgive – og det er så det, jeg gerne vil have ministerens kommentarer til, for vi bliver ikke enige om de generelle ting – at den enkelte kommune ikke har nogen indflydelse eller i hvert fald har en meget, meget lille indflydelse på, om der lokalt findes et arbejdsmarked, som kan tage imod de langtidsledige og langtidssyge borgere, som der nu findes i den enkelte kommune, og at det jo ikke forbedrer beskæftigelsesmulighederne.
Det åbner jo ikke i sig selv arbejdspladser på det lokale kommunale arbejdsmarked, at man forøger kommunernes udgifter til overførselsindkomster, hvilket jo er grundtanken i omlægningen af refusionssystemet.
Det må ministeren vel medgive.
Simon Kollerup (S), 2015-04-14:
Det var jo den, vi godt kunne tænke os at høre lidt om, den meget ambitiøse og visionære plan.
For på den ene side kender man udkants- og yderområdeudfordringerne til bunds – ordføreren gør, og det anerkender og kvitterer jeg for.
På den anden side har der været en vældig polemik mellem Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti i dag om det såkaldte kernevælgersegment, altså Gentofte Kommune, og jeg tror også, at Frederiksberg var inde i billedet på et tidspunkt.
Der er jo en masse interesser på spil, og derfor kunne det måske være lønsomt for os alle sammen at vide, hvor Det Konservative Folkeparti stiller sig i ønskerne til fremtidens udligningssystem.
Hvad er det, man gerne vil have lavet om?
Hvad er det, man gerne vil have mere af?
Hvad er det, man gerne vil have mindre af?
Morten Østergaard (RV), 2015-04-14:
Efter min opfattelse bør vi ikke tage det udgangspunkt i beskæftigelsesindsatsen, at der er kommunale arbejdsmarkeder.
Det er jo ikke sådan, at en kommune kun skal forholde sig til det arbejdsmarked, der er inden for kommunegrænsen, og det synes jeg er en første vigtig præmis.
Det andet er, at jeg simpelt hen er grundlæggende uenig med Enhedslisten og hr. Finn Sørensen i, at det ikke gør en forskel, hvad der sker på et jobcenter, og at resultaterne af den indsats, der gøres i beskæftigelsessystemet, er givet på forhånd.
Det ville jo tale for, at man helt droppede det og bare lod stå til for at se, hvordan det gik.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-14:
Så udstrækker vi det til det regionale arbejdsmarked.
Det slår jo så bare endnu mere fast, hvor lille en indflydelse kommunen har på arbejdsmarkedets udvikling og dets evne til at tage imod langtidsledige og langtidssyge mennesker.
Det er rammevilkår.
Den virkelighed, jeg gerne vil have ministeren til at forholde sig til, er den, vi tager udgangspunkt i.
Og så drager vi bare den meget logiske følgesætning, at beskæftigelsesmulighederne – mulighederne for at få job kræver jo, at der er nogle job – da ikke bliver større af, at man straffer kommunerne økonomisk.
Så vil jeg bare sige til ministeren: Vi har ikke sat spørgsmålstegn ved, om det er vigtigt, hvad der foregår på jobcenteret.
Selvfølgelig er det det.
Men det, der foregår på jobcenteret, forøger jo ikke i sig selv beskæftigelsesmulighederne, det øger ikke antallet af job.
Og det er jo det, der er den grundlæggende fejl i hele den tankegang.
Tak for ordet.
Morten Østergaard (RV), 2015-04-14:
Jamen igen vil jeg sige, at vi nok ikke bliver enige i hr. Finn Sørensens betragtning, som det også kom til udtryk her fra talerstolen, om, at der ikke er arbejde at få.
Heldigvis er der jo stadig flere danskere, der kommer i beskæftigelse, bl.a. som følge af de mange initiativer, der er taget i form af reformer og vækstpakker osv. i den her regerings periode.
Det, der bare undrer, er, at når vi så behandler forslaget om udligningssystemet – som jo netop sigter på at tage højde for, at der er forskelle mellem kommunerne, og som jo har en række af de parametre, som hr. Finn Sørensen taler om, indbygget i sig, og skal bruges til at tage højde for, at der er nogle forskelle – så vil Enhedslisten ikke være med.
Og derfor forstår jeg ikke, at man ikke kommer til samme konklusion som SF, nemlig at man, uanset hvad man mener om beskæftigelsesreformen, bør støtte det her lovforslag om udligningstilpasning.
Tina Nedergaard (V), 2015-04-14:
Tak, formand.
Jeg skal sige, at da Venstres ordfører ikke kan være til stede, har jeg lovet at læse hans tale op for Tinget.
Lovforslaget, vi nu skal behandle, er til dels det samme lovforslag, som har været fremsat flere gange tidligere, senest i 2008, og som omhandler ændring af lov om valg til Folketinget.
Her foreslås det at supplere de nuværende fire opstillingsformer med en ny opstillingsform.
I dag er det sådan, at partierne kan vælge mellem partilisteopstilling, hvor partistemmer tilfalder kandidaterne i rækkefølge; kredsopstilling, hvor kredspartistemmerne tilfalder kredsens kandidat; sideordnet opstilling med alfabetisk rækkefølge, hvor kredspartistemmerne fordeles i forhold til personlige stemmetal i kredsen; og nomineret sideordnet opstilling med en kredskandidat øverst og resten i alfabetisk rækkefølge.
Den mulighed, som forslagsstillerne i dag foreslår indført, er den såkaldte prioriteret sideordnet opstillingsliste.
I Venstre er vi bekymrede for, at forslaget eksempelvis kan betyde, at de meget profilerede kandidater i partierne bliver endnu mere profilerede, hvis partierne således selv skal bestemme opstillingsrækkefølgen.
Venstre vil meget nødig gøre det sværere for de mere ukendte kandidater, end det allerede er i dag.
Vi er også bekymrede for, at den nye opstillingsform vil skabe yderligere forvirring hos vælgerne om, hvordan det danske valgsystem egentlig er skruet sammen.
Derfor kan Venstre ikke umiddelbart støtte lovforslaget, som det ser ud nu, men ser frem til at diskutere tingene nærmere under udvalgsbehandlingen, hvilket den sædvanlige ordfører på området vil tage sig af.
Jeg skal tilføje, at Det Konservative Folkeparti hælder til at støtte forslaget, men deres ordfører kan ikke være til stede.
Det Konservative Folkeparti vil tage endelig stilling undervejs i udvalgsarbejdet.
Mike Legarth (KF), 2015-04-14:
Tak til hr. Simon Kollerup for at stille et relevant spørgsmål.
Det er jo rigtigt, og det er godt stillet til en borgmester fra en såkaldt udkantskommune med et af de laveste skattegrundlag, så jeg ved, hvad jeg taler om, når vi taler om udligning.
Og jeg ved, at der er mange kommuner, der har behov for den udligning for at kunne klare det serviceniveau, der skal til, så det her er ikke nogen enkel øvelse.
Det er ikke noget, man løser med et fingerknips.
Det, jeg siger, er, at der er lavet et kommissorium, og det har vi tilsluttet os.
Men det er en ekspertgruppe, der nu bliver bedt om at komme med et oplæg til, at vi som politikere skal forholde os til, hvordan det nye udligningssystem skal se ud, og det er os som politikere, der bestemmer størrelsen, omfanget, betydningen af det.
Og der har jeg en meget ambitiøs, visionær plan for, hvordan det skal komme til at se ud.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-14:
Vi har ikke sagt, at der ikke skal finde nogen udligning sted.
Vi ønsker bare mindre udligning, fordi vi simpelt hen konstaterer, bl.a. ved at læse regeringens egne tal, at der ikke er nogen sammenhæng mere mellem udgiftsbehov og de faktiske udgifter i kommunerne, og at der altså er et potentiale for at effektivisere ude i kommunerne.
Og det synes vi da at man skal tage alvorligt.
For det, det medfører, når kommunerne ikke drives så effektivt, som de kunne, er jo et reelt velfærdstab.
Der er simpelt hen ressourcer, der bliver spildt, og det kan der da ikke være nogen der er interesseret i.
Undskyld, hvis hr. Simon Kollerup lige vil gentage spørgsmålet, skal jeg nok svare på det.
Det tror jeg ikke helt jeg gjorde.
Simon Kollerup (S), 2015-04-14:
Det var sådan set et relativt stort, men alligevel også simpelt spørgsmål, nemlig: Hvad er det for nogle ændringer, man gerne vil have?
Hvordan ser man for sig, at de her penge i bloktilskud til kommunerne skal fordeles?
For udligningssystemet er jo et ganske finmasket fordelingssystem, hvor man tager hensyn til en række parametre – demografiske og socioøkonomiske og en lang række parametre – som man vægter i forskellig form og på den måde tager hensyn til.
Så det var det ene spørgsmål: Hvad er det for system, vi skal have i fremtiden?
Så er jeg nødt til lige at spørge lidt interesseret ind, når man siger, at de får for mange penge i Hjørring Kommune.
Kunne man så ikke prøve at fortælle, hvad det så er, de har, der er for meget, i Hjørring kommune og i yderområderne i øvrigt?
For jeg forstår det sådan, at der går for mange penge fra velhaverkommunerne til yderområderne.
Hvad er det så, man har for meget af?
For der må være noget, man kan undvære, når man kunne undvære pengene.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-14:
Det er ikke sikkert, der er noget, man har for meget af.
Det, som vi ligesom bare konstaterer, er, at når man ser på Hjørrings udgiftsbehov – det vil sige, når man ser på den socioøkonomiske sammensætning af befolkningen i Hjørring, på demografien i Hjørring – så siger man, at de har et eller andet udgiftsbehov der.
Jeg ved ikke, om de 6 pct., som de bruger mere, går til bedre service, og at borgerne i Hjørring oplever, at de har en bedre service og et højere serviceniveau end borgere i andre kommuner.
Det ved jeg ikke.
Det kan også godt være, at pengene ikke bliver brugt særlig fornuftigt, og at man kunne effektivisere yderligere i Hjørring kommune.
Og man kan jo bare konstatere, når man ser på kommunerne, at forskellene er meget store.
Altså, det er ikke alle kommuner, der er drevet lige effektivt.
Og det, man vedtager i dag, er ikke med til at understøtte, at de så bliver drevet mere effektivt, tværtimod.
Det synes vi er beklageligt, for det, det til syvende og sidst medfører, er et velfærdstab for danskerne som helhed.
Og det synes vi ikke er godt.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-14:
Jeg må sige, jeg synes, det er en underlig forklaring, De Konservative kommer med.
Som jeg sagde, har jeg været i utallige debatterne med folketingskandidater for Det Konservative Folkeparti, hvor de ligesom insisterer på, at den udligningsordning, vi har i dag, og den udligning, der finder sted i dag, er dybt uretfærdig, og at man ikke vil medvirke til yderligere udligning.
Det har den tidligere formand for Det Konservative Folkeparti sagt at man ikke vil.
Man medvirker så til at gøre det her i dag, og forklaringen er nu, at man engang om mange, mange år vil være med til at forhandle om en ny udligningsordning, hvor man så vil reducere udligningen og håber, man kan få indflydelse på det.
Der er ikke noget, der tilsiger, at De Konservative ikke vil gå med alligevel.
Det er der ikke.
Man ved da ikke, hvad der sker i dansk politik.
Det kan være, De Konservative sidder i regering om nogle år og naturligt vil være med til at forhandle.
Pointen er, at man bryder et løfte.
Man har lovet sine kernevælgere i f.eks. Gentofte Kommune, at man ikke vil være med til at øge udligningen, og nu gør man det alligevel.
Mike Legarth (KF), 2015-04-14:
Kernen i den her sag er, at den her refusionsordning, den her overgangsordning, ville være blevet vedtaget, uanset om Det Konservative Folkeparti havde været med eller ej.
Vi kunne godt have sagt nej, og så – for nu at gøre som hr. Joachim B. Olsen gerne vil have – været løbet fra alt ansvar, løbet så stærkt herfra, at man kun kunne se skosålerne, for hr. Joachim B. Olsen vil intet have med noget at gøre.
Vi mente, at prisen for at være med til at ændre den permanente ordning var værd at betale, for vi frygter om nogen, at den balance forsvinder, hvis vi ikke er der til at sørge for, at der kommer en rimelighed i det.
Vi har jo set, hvor galt det er gået i årene op til.
Vi har hele tiden sagt, at vi er imod udligningsordningen.
Vi trådte ud af aftalen, der blev forhandlet på plads for nogle år siden.
Vi er ikke en del af det.
Jeg har helt tydeligt tilkendegivet al vores modstand mod det, og jeg har argumenteret i øst og vest for, hvorfor der ikke er hoved og hale i det.
Der er ingen sammenhæng i det, der er ingen retfærdighed i det, og der er ingen sund fornuft i det.
Vi ville lave en helt ny ordning, hvis vi kunne,
men vi har ikke mandaterne til at ændre det.
Derfor gør vi det rigtige: Vi går med for at få den afgørende indflydelse i 2018, når den permanente løsning skal vedtages.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-14:
Der er ingen retfærdighed, der er ingen sund fornuft i det her, og alligevel stemmer man ja.
Det giver altså ikke mening.
Det her er et klassisk eksempel på, at man som et lille parti fuldstændig overvurderer sin egen rolle og det, man ligesom kan opnå.
Det, De Konservative burde gøre her, var at stå og tale imod det her sammen med Liberal Alliance og være med til at tale imod den udligningsordning, vi har i dag, i stedet for at stemme for den og øge udligningen yderligere.
Det var det, man burde gøre.
Det er beklageligt, og det kommer fra hjertet: Jeg beklager virkelig, at Det Konservative Folkeparti vælger den strategi, som de gør, for det er den strategi, der har ført til mange, mange fejl, også i VK-tiden, og at man fortsætter med den synes jeg er bekymrende for fremtiden.
Mike Legarth (KF), 2015-04-14:
Nu har jeg jo altså talt imod udligningsordningen, inden hr. Joachim B. Olsen kom i Folketinget.
Jeg har i enhver sammenhæng tonset og tordnet imod den og argumenteret til bunds for, at den udligningsordning, vi har, ikke duer, og at vi skal have fundet en ny.
Det ved alle, der gider at interessere sig lidt for den her sag.
Nu kunne jeg så godt afskrive mig selv fra – her, hvor vi er så tæt ved målet – at være med, når der i 2018 skal komme en ny, permanent ændret udligningsordning.
Skulle jeg så stikke af nu, hr. Joachim B. Olsen?
Skulle jeg så nu løbe af pladsen og lade andre om at løfte det ansvar, som de tidligere har vist at de ikke vil have?
Det ville da være det dummeste, jeg overhovedet kunne gøre.
Derfor bliver jeg, og derfor arbejder jeg for at få politisk indflydelse.
Simon Kollerup (S), 2015-04-14:
Tak for det.
Jeg må ærlig talt sige, at jeg har lyst til at kvittere for, at Det Konservative Folkeparti tager handsken op og går med ind i et konstruktivt politisk arbejde i stedet for at stille sig helt ud på den alleryderste højrefløj og råbe ind i det politiske arbejde.
Så det vil jeg gerne kvittere for.
Når det er sagt, kan ordføreren så indledningsvis bekræfte for mig, at det kommissorium, vi har vedtaget for det fremtidige arbejde i Finansieringsudvalget, er relativt snævert defineret i forhold til at se på, hvad man kan gøre, når den midlertidige ordning ophører?
Altså at vi kan tune udligningssystemet ind i forhold til de ændringer, som refusionsomlægningen har givet.
Det er det ene.
Det andet spørgsmål går så på, at jeg nu kan høre, at man gerne vil gå mere dybt ned i udligningssystemet.
Kunne vi ikke få nogle pejlinger på, hvad det er for toptre mærkesager, man gerne vil ændre i udligningssystemet?
Ønsker man at overgå Liberal Alliance med en hetz mod yderområderne?
Jeg ved, at ordføreren selv har været borgmester i den gamle Vamdrup Kommune.
Hvad er ønsket med det kommende udligningssystem for Det Konservative Folkeparti?
Morten Marinus (DF), 2015-04-14:
Nu ved jeg jo godt, at der er en normal kutyme her i Folketinget om, at man ikke stiller spørgsmål, når det er en ordfører, der læser op på en anden ordførers vegne.
Men fru Tina Nedergaard har jo også været aktiv i Venstre i mange år, så jeg vil alligevel spørge hende, for jeg tror godt hun kan svare på spørgsmålet. Da vi behandlede det her forslag for 6 år siden, udtrykte den daværende ordfører, hr. Erling Bonnesen, at man i Venstre ville ud og spørge baglandet, før man kunne tage endelig stilling, og at der derfor skulle gå en rum tid, før man kunne behandle det her forslag igen.
Nu synes vi i Dansk Folkeparti, at 6 år er en rum tid, så nu vil jeg godt spørge fru Tina Nedergaard: Er ordføreren bekendt med, om man har haft den her proces i Venstres bagland og altså har spurgt baglandet om, hvad de mener om forslaget?
Finn Sørensen (EL), 2015-04-14:
Jamen Enhedslisten kan heller ikke se nogen problemer i det her forslag.
Altså, valgloven er jo i forvejen meget fleksibel.
Partierne kan vælge en partilisteopstilling, hvor partistemmerne tilfalder kandidaterne i den rækkefølge, de står på listen.
Det er den model, Enhedslisten foretrækker.
Vi synes, den er mest demokratisk; det kan vi føre langhårede debatter om.
Andre partier mener, at en anden måde at gøre det på er mere demokratisk, og det er jo f.eks. kredsopstillingen, hvor kredspartistemmerne tilfalder kredsens kandidat; det er den sideordnede opstilling med alfabetisk rækkefølge; og det er en såkaldt nomineret sideordnet opstilling, dvs. med en kredskandidat øverst og så resten i alfabetisk rækkefølge.
Det er de fire muligheder, der findes i valgloven i forvejen.
Vi kan simpelt hen ikke se problemet ved at udvide det med en femte mulighed som den, der bliver foreslået her.
Vi tror helt ærligt, at vælgerne er kloge nok til at kunne gennemskue det.
Hvis de kan gennemskue de der fire modeller – det kræver lidt øvelse – men hvis man kan det, kan man nok også gennemskue det, selv om der kommer en femte.
Så vil jeg da gerne lige forholde mig lidt til de argumenter, der bliver fremført:
Det er for tæt på et folketingsvalg.
Jamen, altså, hvis man nu gerne ville det, som man ellers hele tiden har ment, i hvert fald fra De Radikales side, så kunne man jo stille et lille ændringsforslag, der sagde noget om, hvornår det skulle trøde i kraft, sådan at man ikke var så tæt på et folketingsvalg, som ingen i øvrigt ved hvor tæt vi er på – bortset fra måske en enkelt person eller et par stykker.
Så det synes jeg da ikke er noget argument.
Så er der det her med, at vi skal have en grundig diskussion.
Ja, man må jo sige, at det har været grundigt.
Lige siden 2007 har det her været diskuteret, og det lyder heller ikke, som om der er nogen, der egentlig er i tvivl om, hvad de mener om det.
Det er jo ikke det, der er problemet.
Kunne man ikke fra Socialdemokraternes og De Radikales side bare sige det ligeud: Vi er uenige om det her?
Der skulle ligesom være en indrømmelse til dem, der kunne matche de mange indrømmelser, man har givet De Radikale, i form af at man har gennemført en grov dagpengereform, en grov efterlønsreform, at man har skrevet ind i regeringsgrundlaget, at man viderefører VK-regeringens økonomiske politik, at man har droppet sine planer om, at man egentlig gik ind for kædeansvar, så vi kunne få styr på alt det her med social dumping.
Det er da klart: Socialdemokraterne skal da også have nogle indrømmelser, der ligesom kan matche alle de indrømmelser, man har givet De Radikale – og her var så en.
Det kunne man jo bare sige lige ud.
Vi støtter det her forslag.