runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-12-02:
Dette beslutningsforslag fra Enhedslisten omhandler etablering af nærbaner i Trekantområdet.
Heller ikke i dette forslag anviser Enhedslisten nogen finansiering overhovedet.
Venstre ser det som noget meget centralt, at vi til stadighed udbygger og har en god og en effektiv infrastruktur i Danmark.
Det gælder ikke mindst vedrørende jernbaner.
Men det er vigtigt, at disse tiltag ses i en helhed og i den rette sammenhæng.
F.eks. skal nærbaner i Trekantområdet ses i sammenhæng med jernbaner og anden infrastruktur i hele Østjylland, så der bliver en så god infrastruktur som muligt i hele det østjyske bybånd.
Det er også nødvendigt, at vi får styrket helheden i den kollektive trafik, ikke mindst for at nedbringe CO2-udledningen, men også for at tilgodese det store behov, der er for at kunne komme nemt, hurtigt, sikkert og effektivt fra punkt A til punkt B.
Det er lige så vigtigt, at vi også ser på, hvordan vi kan skabe meget bedre sammenhæng mellem de forskellige trafikformer, så det at rejse f.eks. til og fra arbejde er så let tilgængeligt som overhovedet muligt.
Disse forhold og mange flere vil regeringen komme ind på i sin investeringsplan, der kommer om få dage, en plan, der netop bygger på helhed og sammenhæng.
Derfor er nærværende beslutningsforslag om at tage enkeltstående forhold ud til beslutning uden at se dem i sammenhæng med andre lige så vigtige forhold ikke noget, Venstre kan støtte.
Venstre stemmer derfor imod beslutningsforslaget.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-12-02:
Den samlede plan, som regeringen vil komme med, kommer om ganske kort tid, og der vil være en samlet opsummering af de behov, der er over det ganske land, og der vil også være en plan, der dækker finansiering.
Det er jo det, som totalt mangler i Enhedslistens forslag her.
Så jeg må fastholde, at det, som regeringen vil komme med, er langt mere robust end det, som ligger her.
Bente Dahl (RV), 2008-12-02:
Da vores ordfører er forhindret, kan jeg kort gøre rede for den radikale holdning.
Vi kan ikke støtte Enhedslistens forslag, fordi der om ganske kort tid er forhandlinger om de kommende infrastrukturinvesteringer.
De starter om få dage, og vi vil ikke drage konklusioner på forhånd.
Henriette Kjær (KF), 2008-12-02:
Jeg kunne faktisk have begyndt min tale ligesom fru Pia Olsen Dyhr.
Jeg kunne ikke have sluttet den helt præcis ligesådan.
Men nu har vi jo bare efterhånden lært Enhedslistens trafikpolitik at kende, og den går ud på, at man har taget et danmarkskort, og så har man delt det op, og så starter man fra en ende af, og så foreslår man - det vil vi også se ved næste beslutningsforslag - genoptagne togskinner sat i drift igen.
Og nu vil man altså gerne have en jernbanetunnel under Lillebælt.
Jeg må sige, at vi Konservative ikke kan støtte forslaget.
Vi synes, det kommer fuldstændig malplaceret, nu hvor vi skal diskutere en større trafikinvesteringsplan, hvor vi netop skal se på den her problemstilling om, hvordan vi bedre binder Øst- og Vestdanmark sammen.
Vi må sige, at det vil vi gerne have lidt mere perspektiv på end blot at sige ja til det forslag, der ligger her.
En anden mangel i forslaget er, som det jo altid er tilfældet, finansieringen - at man ikke har nogen ideer til, hvordan det skal finansieres.
Jeg tror også, vi vil have meget svært ved at blive enige med Enhedslisten om en finansiering af en ny, meget, meget dyr jernbanetunnel under Lillebæltsbroen.
Men ud over det kan man jo blive helt forskrækket, når man læser Enhedslistens beslutningsforslag, for man får det indtryk, at broen simpelt hen braser sammen, når vi når til 2035.
Det er jo også en uhyggelig og ubehagelig tanke, men heldigvis vedligeholder vi vores broer og får løbende status på, hvordan de har det.
De bliver inddelt og får karakterer, så vi hele tiden kender deres levetid og ved, hvad de kan bære.
Så det bliver et afslag til Enhedslistens forslag.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-12-02:
Enhedslisten peger på en meget vigtig problemstilling i deres forslag.
Men vi stiller os en lille smule undrende i SF over for, at man lige præcis skal undersøge en jernbanetunnel under Lillebælt.
Vi kunne jo også undersøge en bro, eller vi kunne undersøge andre steder i landet.
Det er lidt tankevækkende, hvorfor det særlig er Lillebæltsbroen, vi skal undersøge nærmere.
Der er jo mange broer i kongeriget Danmark - ja, øriget Danmark - som vi kunne undersøge nærmere.
Her bliver det nok lidt væsentligt at diskutere, hvad vi ved om kapacitetsproblemerne netop på Lillebæltsbroen.
Derfor synes vi, at en af de ting, der er meget oplagte, og som det her forslag også viser behovet for, er, at vi får udviklet en trafikmodel for Danmark.
Men nu må vi jo se.
Vi venter stadig væk alle sammen spændt.
Vi i SF synes ligeledes, at spørgsmålet om vedligeholdelse af jernbaner og broer i det hele taget er ganske vigtigt og væsentligt, og den del af forslaget synes vi også er interessant.
Vi vil stille forslag og spørgsmål under behandlingen i Trafikudvalget.
Vi vil nok ikke ende præcis med Enhedslistens forslag, men måske snarere en beretning i udvalget, der giver et svar på nogle af de mange problemer, som Enhedslisten rejser i forslaget.
Så i SF stiller vi os afventende i forhold til det videre arbejde.
Kim Christiansen (DF), 2008-12-02:
Jeg vil da indledningsvis sige, at Enhedslisten indimellem tænker mange gode tanker.
Det, jeg så bare synes kan være lidt problematisk, er, at Enhedslisten også har det med at pille tingene ud af en større sammenhæng.
Jeg vil da ikke udelukke, at der kan være et behov for en Lillebæltstunnel et eller andet sted ude i fremtiden, men det, jeg synes er vigtigt, er jo netop, hvilket også tidligere har været sagt her fra talerstolen, at man får afdækket, hvad det fremtidige behov er for at binde Øst- og Vestdanmark sammen.
Der er mange muligheder.
De har været nævnt alle sammen, Kattegatforbindelsen eksempelvis.
Derfor synes jeg, at der er behov for at se det her i en langt større sammenhæng, og jeg glæder mig ligesom alle andre til at se regeringens udspil til den her investeringsplan.
Jeg har ikke set den, jeg har ikke smugkigget eller noget, men jeg er ret overbevist om, at vi slet ikke får alle de penge, som vi hver især måske godt kunne tænke os.
Derfor vil det her jo også munde ud i en eller anden benhård prioritering, og det skal selvfølgelig primært være en behovsprioritering.
Lillebæltsbroen dækker behovet, og den dækker den kapacitet, der er brug for og vil være brug for i årene fremover.
Jeg tror, det varer rigtig mange år, før der bliver behov for en tunnel under Lillebælt.
Det er både miljørigtigt, og det er også med til at løse trængselsproblemer.
Men lad os nu få en samlet vurdering af det her og så ud fra den tage stilling til, hvor vi skal placere investeringerne, for jeg tror, at der er et begrænset pengebeløb at gøre godt med.
Poul Andersen (S), 2008-12-02:
Enhedslistens forslag indeholder meget mere end en stillingtagen til nogle undersøgelser af etablering af en jernbanetunnel under Lillebælt.
Det er jo en totalbeskrivelse af ønsker til beslutningsforslag for jernbaneønsker i hele Danmark.
Udgangspunktet er den engelske økonom Nicholas Sterns rapport fra 2006 om klimaforandringer afledt af transportsektoren.
Socialdemokratiet har offentliggjort ønsket om infrastrukturinvesteringer for fremtiden, herunder også nødvendigheden af en ny forbindelse til hurtigtog over Lillebælt - og det er forbindelsen Bogense-Juelsminde, som vi mener bør undersøges nærmere både med hensyn til tog- og biltrafik - samt øvrige investeringer til tog- og vejtrafik i Region Syd.
Beslutningsforslaget kunne jo med rette være formuleret som et § 20-spørgsmål om Lillebæltsbroen til transportministeren.
Jeg er glad for de svar, vi har fået her i dag fra ministerens side med hensyn til renoveringen og opdateringen af broen, så den kan holde i mange år fremover.
Vi er enige i mange af Enhedslistens tanker om jernbanefornyelsen i Danmark og ser frem til de kommende forhandlinger med transportministeren og ligeledes ministerens svar på spørgsmålet om Lillebæltsbroen.
Socialdemokratiet vil undlade at stemme om forslaget.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-12-02:
Der er store behov for den kollektive trafik overalt i landet, og det er der selvfølgelig især dér, hvor der er tættere befolkede, bymæssige områder, og hertil regner jeg også Trekantområdet, så derfor skal der også ses på, hvad man kan gøre i det område.
Det gælder både fra selve Trekantområdet til Fyn og fra Trekantområdet til Århus- og Randersområdet, og det gælder fra Trekantområdet ned til grænsen.
Og der er for alle de tre strækninger, jeg her har talt om, behov for at se på at forbedre jernbanetrafikken.
Per Clausen (EL), 2008-12-02:
Det er jeg jo ikke i tvivl om at hr. Flemming Damgaard Larsen mener.
Hr. Flemming Damgaard Larsen må jo også formodes at vide lidt mere om, hvad regeringens udspil indeholder, end jeg gør og de fleste andre gør.
Jeg vil bare spørge hr. Flemming Damgaard Larsen, om det ikke er rigtigt forstået, at når vi snakker om det meget vigtige behov, der er for at løse fremtidige transportproblemer, kapacitetsproblemer omkring Lillebælt, er det af afgørende betydning, at der også fokuseres på kollektiv transport, at der også fokuseres på skinneløsninger, og at nogle af de forslag, der ligger, som er ensidigt fokuseret på vej- og billøsninger, ikke er acceptable.
Kim Christiansen (DF), 2008-12-02:
Ja, det er jo næsten den samme talestrøm, der går igen.
Der er ingen tvivl om, at man i Infrastrukturkommissionens udspil også har peget på trængselsproblemer i Trekantområdet.
Man kan så have forskellige opfattelser af, hvordan man løser dem.
Jeg tror ikke, at en jernbane over Jelling til Billund løser noget som helst i Trekantområdet.
Det tror jeg heller ikke at en færgeforbindelse fra Strib/Middelfart til Fredericia gør.
Derfor må man sige, at det her sådan lidt har karakter af en eller en form for populisme.
Der er ingen tvivl om, at vi alle sammen skal tage det her om de trængselsproblemer, der er, seriøst - også i Trekantområdet - men som sagt tror jeg ikke, at det her forslag fra Enhedslisten er løsningen på det problem.
Derfor afviser Dansk Folkeparti forslaget.
Per Clausen (EL), 2008-12-02:
Det var nu bare, fordi hr. Kim Christiansen tog ordet populisme i sin mund.
Jeg skal bare spørge, om hr. Kim Christiansens synspunkt, når han er ude i landet og diskuterer infrastruktur og transportpolitik, ikke mest går ud på at sige, at hvis der lokalt er enighed om det her, må vi sørge for, at det bliver til noget.
Det er måske lidt tættere på at være populisme end at fremlægge sine egne forslag til, hvordan tingene skal indrettes.
Bertel Haarder (V), 2008-12-02:
Jeg vil medgive hr. Martin Henriksen, at i betragtning af, at folkeoplysningen altid har været et led i demokratiet, et led i myndiggørelsen af borgerne, så de kan deltage i demokratiet, kan det være lidt ejendommeligt at give støtte til en organisation, som sætter en ære i ikke at medvirke i demokratiet.
Det paradoks kan jeg godt se.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-02:
Fra Dansk Folkepartis side synes vi, at det er fint, at man kigger på, om man kan indrette det på en bedre måde, men det vil jeg komme ind på i min ordførertale.
Jeg vil komme ind på noget andet, bl.a. i forlængelse af at ministeren jo talte meget om det, der ligger bag tanken om folkeoplysning, demokrati osv., og henvise til en sag, som før har været omtalt i pressen og også har været behandlet her i Folketingssalen.
Det hænger sammen med, at Århus Kommune i 2006 efter folkeoplysningsloven udbetalte omkring 400.000 kr. til Foreningen Lighed og Broderskab, som anvendte midlerne til husleje, børne- og ungdomsaktiviteter og koranskole, og det på trods af at foreningens medlemmer opfordrede muslimer til ikke at stemme eller stille op til byråds- og Folketingsvalg, idet man henviste til fra foreningens side, at det er uislamisk.
Jeg vil høre, om ministeren vil lade den her problemstilling indgå i det arbejde, som skal til at foregå, og om de, der kommer til at sidde i kommissionen, får lejlighed til at overveje, om der skal strammes op på lovgivningen på det her område, så man ikke ser, at der sker noget tilsvarende i fremtiden.
Bente Dahl (RV), 2008-12-02:
Da den radikale ordfører ikke kan være til stede, er det mig, der skal gøre rede for De Radikales holdning.
Det kan gøres ganske kort, for på samme måde som ved det foregående beslutningsforslag har vi jo drøftelserne om de kommende infrastrukturinvesteringer lige om hjørnet, de starter om få dage, og derfor kan vi ikke drage nogen konklusioner på forhånd.
Så vi er imod det her beslutningsforslag fra Enhedslisten.
Henriette Kjær (KF), 2008-12-02:
Så er vi kommet videre på danmarkskortet, og sidst vi drøftede det her, tror jeg, det var nærbaner, der skulle køre på Fyn, og nu er det så i Trekantområdet.
Og jeg skal starte med at sige, at vi Konservative ikke kan støtte beslutningsforslaget, og det er ud fra de samme argumenter, som Venstre også fremførte om, at der ikke er skyggen af finansiering i det her eller nogen dokumentation for, at der er et behov for, at der skal køre nærbanetog i Trekantområdet.
Jeg mener så, at det faktisk er et af de områder, hvor det i højere grad end i dag kunne være interessant at se på en letbaneløsning eller en nærbane på længere sigt, og derfor er vi naturligvis klare på at få en vurdering af, hvordan et sådant behov vil se ud.
Men som forslaget ligger her, kan vi ikke støtte det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-12-02:
SF har meget sympati for letbaner, det er nok gået op for de fleste både i Folketinget og rundtomkring i Danmark.
Vi er helt enige i, at den kollektive trafik i Trekantområdet skal forbedres, men vi er skeptiske over for, om den måde, som Enhedslisten foreslår, er den rigtige måde at gøre det på.
SF synes, at der er brug for letbaner mange steder i Danmark og ikke kun i Trekantområdet.
Derfor ser vi helst en ordning, hvor de regionale trafikselskaber får pengene, så de kan prioritere investeringer i letbaner, der hvor der er mest brug for dem.
Her tænker vi bl.a. på letbane i Århus og letbane på Ring 3 i København, men det kunne også være en letbane i Odense eller for den sags skyld i Trekantområdet.
En af de muligheder, vi gerne vil have undersøgt nærmere, er en letbane fra Kolding til Billund, og hvis det kommer til en statsprioritering lige nu, står Århus og Ring 3 i København altså forrest i køen.
I Trekantområdet bør det første, man laver, nok være en model for hyppigere trafik, f.eks. kvarterdrift mellem Kolding, Fredericia og Vejle - og gerne op til Århus.
Det burde være muligt.
Det tror vi nemlig enten kan lade sig gøre lige her og nu eller også med meget beskedne investeringer.
Det kan måske også godt kræve en station eller to mere.
Så SF er imod B 42, som det ligger nu, men vi mener, at det er vigtigt, at vi får forbedret den kollektive trafik i området, og det vil vi selvfølgelig også forfølge i udvalgsarbejdet og tage med ind i investeringsdiskussionen, som vi får senere på ugen eller måske i næste uge, eller hvornår den nu kommer.
Der er ingen tvivl om, at SF er enige i Enhedslistens intentioner, men det konkrete forslag er vi imod.
Kim Christiansen (DF), 2008-12-02:
Jamen det er jeg da fuldstændig enig med hr. Per Clausen i, men det er også derfor, jeg siger, at jeg ikke har opfattet, at der skulle være hverken et lokalt behov eller et lokalt ønske om netop denne måde at etablere infrastruktur på i Trekantområdet.
Per Clausen (EL), 2008-12-02:
Nu har meget af den her diskussion jo handlet om nødvendigheden af at gennemføre nogle prioriteringer ud fra nogle nationale hensyn, og jeg troede sådan set også, at hr. Kim Christiansen i hvert fald under det foregående beslutningsforslag sagde, at det var det, det handlede om.
Der er det ikke nok, at der er et stærkt lokalt ønske formuleret af nogle i virkeligheden ganske få, meget højttalende mennesker; der må det vel handle om, hvorvidt en analyse af situationen viser, om der er et behov eller ej, og om det behov så er så vigtigt, at det skal gå foran andre behov.
Det er vel det, de kommende forhandlinger om infrastrukturen kommer til at handle om.
Kim Christiansen (DF), 2008-12-02:
Jeg ved ikke lige, hvad hr. Per Clausen sigter til, men det kunne jo være en tredje Limfjordsforbindelse, der kunne ligge i den hentydning.
Og det er korrekt, at der er et lokalt ønske om at lave en bestemt linjeføring på den, og det bakker vi op om.
Hvis der kommer en meget markant ønske fra Trekantområdet om at indføre letbaner på nogle strækninger, så er vi også positive over for det, men i det her forslag fra Enhedslisten ligger der jo ikke noget som helst, der er underbygget af lokale ønsker.
Anders Samuelsen (LA), 2008-12-02:
Jeg siger ja tak til at få ordet og beklager misforståelsen.
Vi mener, at det er dybt beklageligt, at de ikke vil gøre det, for hvis der er noget, som man skal respektere, er det private borgeres ønske om og berettigede forventning om, at hvis de siger nej tak til bestemte forsendelser, kan det også blive respekteret.
Det er der tilsyneladende nogle som ikke ønsker at gøre, på trods af at der indgået en frivillig aftale, og så er der sådan set ikke nogen grund til at vente for at se, hvordan det kommer til at fungere.
Man kan så lige så godt ophøje den frivillige aftale til lov og selvfølgelig stadig væk lade branchen betale for de omkostninger, der måtte være i forbindelse med ordningen.
Men da branchen som sådan har været med til at indgå en aftale og har sagt, at den her kan de leve med, og så er der nogle enkelte brodne kar i systemet, som ikke vil, så vil det være sådan for vores side, fra Liberal Alliances side, at vi vægter hensynet til den enkelte borger højere i den her situation end det, at der på det her område er indgået en frivillig aftale.
Jeg synes lige så godt, at vi kan slå to fluer med et smæk og tage den frivillige aftale, som er lavet, og gøre den til lov, når det alligevel har været intentionen, at man ville overholde den aftale, som er indgået, men at der så tilsyneladende er nogle, som mener, at det føler de sig for gode til.
Det vil de ikke.
Så vi støtter forslaget fra Enhedslisten.
Bente Dahl (RV), 2008-12-02:
Vi har et beslutningsforslag om sikring af retten til at få respekteret et nej tak til uadresserede forsendelser til behandling i dag.
For mig at se
er respekt et kernebegreb her.
Respekt for, at vi som borgere har ret til at forhindre visse forsendelser - de forsendelser, vi ikke ønsker - i at komme ind i vore private hjem.
Vi har ret til at afvise noget.
Det er respekt for, at vi ikke kun er forbrugere og kunder, og respekt for privatsfæren.
Der er indgået frivillige aftaler, men de frivillige retningslinjer kunne godt se ud til at begynde at vakle, fordi der er nogle af firmaerne, som skulle overholde de her aftaler, der proklamerer, at de ikke vil overholde dem.
Så ser vi også nogle nye tiltag, såsom at postvæsenet deler adresseløse forsendelser ud i et adresseret omslag.
Der er sådan forskellige måder at springe over gærdet, hvor det er lavest, på.
Derfor er vi nødt til at diskutere de her ting.
I Det Radikale Venstre ser vi helst, at de frivillige aftaler kommer til at fungere, men i værste fald - hvis frivilligheden ikke fungerer - er vi klar til at lovgive, så borgerne får ret til at sige nej tak.
I den allerbedste af alle verdener så vi helst, at det blev en tilvalgsordning, sådan at forbrugerne kunne meddele, hvad for nogle reklamer og anden uadresseret post de gerne ville have, og ikke som det er i dag, hvor det er omvendt.
Alt i alt er vi positive over for Enhedslistens forslag med de indvendinger, jeg nu har talt om.
Henriette Kjær (KF), 2008-12-02:
Det vil jeg helst ikke, men nu synes jeg heller ikke, vi skal gøre uenigheden større, end den er, for jeg tror, at de fleste er glade for den frivillige aftale, der er indgået, og håber, at den kan fungere.
Det er også vores udgangspunkt.
Så er det selvfølgelig altid sådan, at hvis vi har store altoverskyggende problemer i det danske samfund, så skal vi prøve at løse dem, og det kan blive gennem lovgivning.
Men jeg vil meget nødig ud i lovgivning på det her område.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-12-02:
Nu tror vi jo i SF på det frie valg.
Man skal have lov til at sige ja eller nej til den konkrete ting, og det synes vi egentlig også forbrugeren skal have lov til i den her situation.
Ordføreren siger godt nok, at det jo ikke er det store problem, for folk kan jo bare smide det ud.
Jamen hvis man bor på femte sal i en lejlighed på Vesterbro og er pensionist, og hvis man får telefonbøger, kataloger og reklamer, så er det ikke små mængder materiale, vi snakker om, som man selv skal ned med og smide ud. Og det er netop den slags forbrugere, vi taler om vi gerne vil beskytte. Derfor vil jeg gerne høre, om der kan være en lille åbning eller et lille vindue eller et eller andet hos ordføreren i forhold til, at vi på et eller andet tidspunkt, hvis det her ikke virker – vel at mærke hvis den frivillige aftale ikke virker - kan diskutere lovgivning.
Vil De Konservative så være åbne over for at diskutere lovgivning?
Henriette Kjær (KF), 2008-12-02:
Vi er selvfølgelig altid parate til at diskutere, hvad man kan gøre, hvis der virkelig er et problem, der nager og plager mange mennesker.
Men problemet ved det her er jo, at det bliver svært at dokumentere, at man har fået noget ind i sin postkasse, som man ikke skulle have haft.
Det bliver svært at løfte en bevisbyrde.
Derfor synes jeg jo, at det bedste er, at man laver frivillige aftaler.
Så vil det altid gå galt et eller andet sted.
Der er nogle, der får nogle reklamer, de ikke skulle have haft.
Det kan være voldsomt irriterende, men så er problemet jo heller ikke større, end at man kan smide dem ud.
Nu skal man jo heller ikke gøre det her til noget på størrelse med omsorgssvigt eller andet.
Det er meget irriterende, hvis man får noget, man ikke vil have, og det er ressourcespild, og det er miljømæssigt helt forkert at bruge materialer og ressourcer på mennesker, der ikke vil have dem, men så synes jeg heller ikke, at problemet er større.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-12-02:
Jeg er sådan set ikke uenig med ordføreren i, at vi skal se, om den frivillige ordning virker.
Jeg synes egentlig, det kan være udmærket med frivillige ordninger.
Jeg er egentlig også enig i, at vi ikke behøver at lovgive om alting herinde.
Det har nu grebet voldsomt om sig under den her regering, men lad det nu ligge.
Hvis vi skal diskutere det her med, hvad vi gør videre i forløbet, så vil jeg gerne høre ordførerens indstilling, hvis det viser sig, at den her frivillige ordning ikke fungerer – erhvervslivet respekterer den ikke, forbrugeren kommer til at stå sagesløs - vil De Konservative så være positive over for at kigge på andre virkemidler?
Henriette Kjær (KF), 2008-12-02:
Årsagen til de mange drøftelser, vi har haft i Transportministeriet tidligere, var jo de mange gratisaviser, som nu er en saga blot.
Der er ikke længere én gratisavis, der lander i postkassen hjemme hos nogen mennesker om morgenen.
Det var jo det, der var begyndt at være generende for mange, og derfor skulle der findes en løsning.
Nu er vi tilbage til den tidligere situation, hvor det er reklamer, ugeaviser og andre ting, som skal reguleres, og det mener jeg er en ganske anden sag end den nye situation, der var, da vi havde et væld af gratisaviser.
Benny Engelbrecht (S), 2008-12-02:
Nu husker jeg da i hvert fald tydeligt, at vi i det tidlige forår brugte meget tid sammen med den daværende transportminister omkring lige præcis det her spørgsmål, hvor det ærlig talt også var noget, som fyldte tiden herinde på Christiansborg ganske meget.
Jeg tænker da nok, at der har været en vis sammenhæng mellem den interesse, som Christiansborg har udvist for, hvad der skete på nej tak-området - og også mediernes interesse for det naturligvis - og så det, at det nu er lykkedes at skabe en frivillig aftale.
Det går jeg da ud fra at ordføreren også er enig med mig i.