runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2009-04-22:
Jeg spørger ikke, om Dansk Folkeparti vil gribe ind over for kommunerne, jeg spørger, hvorfor hr. Bent Bøgsted og Dansk Folkeparti støtter et forslag om udlicitering for udliciteringens skyld, hvorfor hr. Bent Bøgsted og Dansk Folkeparti ønsker, at man skal straffes, hvis ikke man udliciterer.
Uanset om det er en økonomisk fordel for det samlede samfund, uanset om det er bedst for den arbejdsløse, uanset om det er bedst for at få folk i arbejde, så stemmer Dansk Folkeparti for et forslag om udlicitering for udliciteringens skyld, og det er det, jeg spørger hr. Bent Bøgsted om.
Hvorfor er Dansk Folkeparti så forhippet på privatisering, at man vil straffe kommunerne økonomisk, hvis ikke de privatiserer opgaverne?
Morten Østergaard (RV), 2009-04-22:
Jeg skal love for, at rollerne er byttet om.
Nu er det så Kommunernes Landsforening, hr. Bent Bøgsted mener ikke har tillid til kommunerne, og Dansk Folkeparti, som har en naiv tillid til, at kommunerne vil gøre lige præcis det bedste.
Det plejer normalt at være Dansk Folkeparti, der udviser mistillid - jeg tror, at hr. Kristian Thulesen Dahl på et tidspunkt efter en finanslovforhandling har truet kommunerne med en pumpgun - og ikke Kommunernes Landsforening.
Når jeg hænger fast i det her, er det jo, fordi hr. Bent Bøgsted sagde, at kommunerne kun skal gøre det, når de får noget ud af det.
Der er det min opfattelse, at det så må betyde, når de ledige får noget ud af det, altså hvis de ledige lettere kommer i arbejde.
Men med den måde, som det her system er lavet på, får kommunerne noget ud af det, uanset hvad resultatet er, fordi de én gang har fået penge til at lave en opgave, og hvis de udliciterer, får de halvdelen af udgiften refunderet, og dermed har de fået pengene en og en halv gang.
Derfor er det bare sådan, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted, at enhver økonomisk rationel kommune, der tænker på sine egne skatteborgere, vil udlicitere den her opgave, fordi de får 50 pct. refusion for noget, som de faktisk havde fået penge til i forvejen.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Nu når hr. Lennart Damsbo-Andersen stiller spørgsmål, kan man jo koncentrere sig om det, man vil spørge om.
Jeg forsøger at svare i den rækkefølge, som der bliver spurgt, og det synes jeg er rimelig nok.
Med hensyn til økonomien er det jo sådan, at der bliver lavet en udligningsordning på landsdele, og det er ikke et spørgsmål om en regional udligning.
Der ligger det helt defineret, hvordan og hvorledes økonomien bliver udlignet i de forskellige landsdele.
Det her er ikke et spareprojekt.
Det her er et projekt, der tager hånd om beskæftigelsessituationen i Danmark.
Det her er en styrkelse af det kommunale styre.
Jeg er meget bekendt med Dansk Arbejdsgiverforenings synspunkt i den her sammenhæng.
Det er selvfølgelig deres ret at fremføre deres argumenter og deres synspunkter, og det er jo selvfølgelig også noget, som betyder noget, når nu de også er en stor aktør i netop den sammenhæng her.
Men alligevel mener jeg, at Dansk Arbejdsgiverforening måske er en lille smule forsigtig i den her sammenhæng.
For jeg synes, som jeg sagde tidligere, at vi jo skal sigte på nuet, men vi skal selvfølgelig også sigte meget på fremtiden.
Og fremtiden er, at vi skal have et robust og gennemarbejdet system, der netop kan klare den øgede efterspørgsel efter arbejdskraften i fremtiden.
Derfor mener jeg, det er det rigtige tidspunkt at gøre det netop nu.
Eigil Andersen (SF), 2009-04-22:
Jeg ved ikke rigtig, om det var svar på det, jeg spurgte om, men jeg kan sige her, at Dansk Arbejdsgiverforening har nogle andre argumenter.
Den stigende ledighed vil give en ny og vanskelig opgave.
Langt flere ledige skal hjælpes med at vedligeholde deres kvalifikationer, med opkvalificering og omskoling for at skifte branche, og den ledige skal muligvis finde et job et andet sted i Danmark.
Og så siger man, at den udfordring er de 91 kommuner og kommunale jobcentre alene på grund af deres begrænsede geografiske områder ikke de bedste til at løse, og at det er en anden opgave end den, man har haft over for kontanthjælpsmodtagerne.
Videre skriver man: Når den nuværende krise er overstået, er der grund til at se på erfaringerne for at vurdere, hvilken betydning det bør få for indretningen af beskæftigelsessystemet.
Og så understreger man, at det nuværende beskæftigelsessystem står over for en enorm opgave, men hvis den skal løses, samtidig med at man lægger den om, bliver det simpelt hen en svækkelse af den hjælp, som arbejdsløse får.
Hvordan forholder Det Konservative Folkeparti sig til det?
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Jeg forholder mig sådan til det, kan jeg sige til hr. Eigil Andersen, at den medarbejderstab, man har i dag, og som løser en opgave ganske perfekt, er præcis den samme arbejdsstyrke, som vi vil have, efter at det her lovforslag træder i kraft.
Det bliver en anden arbejdsgiver - en enkelt arbejdsgiver.
Med hensyn til bemandingen, med hensyn til funktionen, med hensyn til opklassificering, omskoling osv. vil det være præcis de samme instrumenter, vi har, og det vil være præcis den samme ydelse, man tilbyder, og der vil ikke ske en svækkelse overhovedet i den sammenhæng.
Det kunne meget vel være i en situation, hvor vi virkelig har brug for at skulle søge ekstra arbejdskraft, og hvor det vil være lige så besværligt som nu.
Så om man går over til et enstrenget beskæftigelsessystem i nedgangstider eller i opgangstider, er i og for sig det samme.
Torben Hansen (S), 2009-04-22:
Tak, fru formand.
Det er jo på en eller anden måde ganske fantastisk at høre den konservative ordfører sige, at det er rigtigt at gøre det netop nu, og at tiden er inde til det, når alle, der overhovedet beskæftiger sig med det her - arbejdsmarkedets parter, arbejdsmarkedsforskere, vismændene, Dansk Industri - siger, at det her ikke er gennemtænkt, det er ikke ordentligt, og det er for øvrigt også det helt forkerte tidspunkt at gøre det på.
Men nu nævnte ordføreren jo selv, fordi en anden spurgte til det, Dansk Arbejdsgiverforening.
Gør det slet ikke indtryk på den konservative arbejdsmarkedsordfører, at Dansk Arbejdsgiverforening i en beregning siger, at det her forslag vil medføre 6.500 flere ledige?
Hvad er det konservative svar til de 6.500, der nu bliver sendt på gaden?
Derudover kommer det til at koste 0,5 mia. kr. ekstra.
Hvor vil Det Konservative Folkeparti finde den halve milliard kroner?
Eigil Andersen (SF), 2009-04-22:
Jeg vil gerne først læse op af det brev, som Dansk Arbejdsgiverforening har sendt til regeringen den 23. marts.
Der står bl.a.: »Med denne samlede henvendelse vil dansk erhvervsliv opfordre regeringen til ikke på nuværende tidspunkt at overføre beskæftigelsessystemet til kommunerne i en situation, hvor ledigheden stiger kraftigt …«.
»Netop når vi har allermest brug for beskæftigelsessystemet, vil det være særdeles uklogt at kaste det ud i en omfattende omstrukturering.
Også de mange ledere på virksomhederne, som gerne vil hjælpe afskedigede medarbejdere videre på en god og professionel måde, har brug for at kunne spille sammen med et velfungerende offentligt beskæftigelsessystem.
Vi ved fra de hundredvis af erhvervsfolk, som ude omkring i landet hjælper de offentlige myndigheder med at få beskæftigelsessystemet til at fungere godt, at en omlægning vil give store administrative udfordringer.
Al erfaring viser, at enhver administrativ reform i en længere periode giver et markant fald i aktiviteten.
Det så vi i forbindelse med kommunalreformen, hvor der er skete et fald på 30 pct. i det antal jobsamtaler, som ledige fik.«
Hvad mener ordføreren om disse argumenter fra Dansk Arbejdsgiverforening?
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Tidspunktet kan man altid diskutere, og jeg har lige forklaret, at det jo, uanset på hvilket tidspunkt man gør det, altid er en proces, der skal omlægges.
Med hensyn til at det vil skabe flere arbejdsløse: Vi har været meget opmærksomme på i regeringen at gennemføre nogle tiltag, der gør, at der kommer en øget beskæftigelse - f.eks. inden for husbyggeriet, med tilskud og mange, mange andre forskellige ting.
At der skulle komme 6.500 flere arbejdsløse som følge af det her, er en tænkt situation, for jeg kan sige, at det ikke vil finde sted.
Kommunerne har redskaberne til at gennemføre de projekter, der skal gennemføres, for netop at øge beskæftigelsen.
Det, som er hele omdrejningspunktet, for at vores ledighed skal bringes ned, er, at vi får eksporten i gang igen.
Torben Hansen (S), 2009-04-22:
Tak, fru formand.
Det kommer næsten til at lyde som en hel besværgelse: Det vil ikke finde sted.
Det korte af det lange - det var jo det, som ordføreren sagde - er, at Dansk Arbejdsgiverforening, som vel om nogen ved, hvor skoen trykker med hensyn til det her, er ude og sige i offentligheden, i Børsen i går, at dette som minimum vil betyde 6.500 flere ledige.
Det virker lidt som den gamle Venstremand, der på et tidspunkt sagde: Hvis det er fakta, så benægter jeg fakta.
Sådan kan man godt forstå det, den konservative ordfører står og siger lige nu.
Men det er det, jeg synes er pinligt og ærgerligt.
Hvad er svaret?
Der er 6.500 - det er Arbejdsgiverforeningen selv, der siger, at 6.500 flere mennesker bliver ledige på baggrund af det her makværk.
Hvad er Det Konservative Folkepartis svar til de 6.500 mennesker, der nu bliver sat på gaden på baggrund af regeringens makværk?
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Først og fremmest vil jeg gerne understrege over for spørgeren, at lovforslaget her på ingen måder er noget makværk.
Jeg vil påstå, at det er et gennemarbejdet lovforslag, et godt lovforslag, et fremadrettet forslag.
Jeg kan bare påstå, at det ikke er de beregninger, som jeg har lagt til grund for netop gennemførelsen af det her.
Der er ingen incitamenter, der gør, at det præcis skulle give 5.000 eller 6.000 flere arbejdsledige.
Men det er da muligt, at der kommer 5.000-6.000 flere arbejdsledige.
Det er også muligt, at der kommer 20.000 flere arbejdsledige.
Men vi har taget nogle initiativer for at bringe beskæftigelsen op alt det, vi kan, og vi hejser alle de sejl, som vi kan, og vi følger udviklingen hele vejen igennem.
Så derfor synes jeg ikke, at det er rimeligt, at hr. Torben Hansen siger, at der bliver sat 6.500 mennesker på gaden.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Den model, som hr. Morten Østergaard fremfører her, mener jeg i og for sig godt kan tåle, at man måske diskuterer den en gang mere, for så enkelt er det, som hr. Morten Østergaard prøver at forklare, ikke.
Der er selvfølgelig nogle parametre.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-22:
Det er ret spændende.
Ordføreren siger: Ingen problemer med økonomien, det skal ikke være en byrde for kommunen.
Så kan jeg godt spørge: Hvor ved man fra, om det bliver det eller ej?
Er ordføreren egentlig klar over, hvad dette forslag vil koste de forskellige kommuner?
Jeg tror det ikke.
Kan ordføreren så fortælle mig, om ordføreren er klar over det eller ej?
Man går altså med til et forslag her, de ikke kender konsekvenserne af ude i de enkelte kommuner.
Det er jo rent faktisk det, man gør.
For at bruge et ord, som ordføreren brugte over for den socialdemokratiske ordfører på et tidligere tidspunkt, vil jeg spørge: Er det ikke et makværk at lave noget, man ikke kender konsekvenserne af?
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Som jeg sagde til den socialdemokratiske ordfører, er der gjort rede for netop økonomien fra side 31 til side 39.
Der er lavet mange forskellige regneeksempler, og det er det, jeg henviser til, og det er det, der ligger i lovforslaget.
Skulle det så vise sig, at der er en stor virksomhed, der lukker i et område - og det vil altid ske, uanset om der er krisetider eller opgangstider - har vi jo hele tiden muligheden for netop at gå ind og hjælpe med til at løse den opgave.
Der er ingen i regeringen, der har planer om, at det her skal være en økonomisk byrde for nogen kommuner overhovedet.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-22:
Det lyder rigtig godt.
Flere vil sige, at det er måsketal, og at det ikke er nogen, man kan satse på.
Jeg kan så spørge direkte: Giver ordføreren for De Konservative alle kommunerne i hele Danmark en garanti for, at det her ikke vil være en byrde for kommunernes velfærd og økonomi i fremtiden?
Giver ordføreren os den garanti?
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Jeg giver hr. Leif Lahn Jensen og kommunerne den garanti, som der ligger i beregningsgrundlaget i det lovforslag, som vi behandler i dag.
Hvis hr. Leif Lahn Jensen slår op på side 39, vil hr. Leif Lahn Jensen kunne se, at økonomien er fuldstændig udgiftsneutral for stat og kommune.
Det er det, jeg henholder mig til, og det er netop på det grundlag, vi gennemfører det projekt her.
Line Barfod (EL), 2009-04-22:
Men der er altså ingen grund til, at hr. Knud Kristensen på den måde prøver at forvride sandheden.
Diskussionen er jo ikke om, hvad det betyder for kommunerne under et - og det er det, hr. Knud Kristensen her forholder sig til.
Det afgørende er, hvad konsekvensen er for den enkelte kommune.
Der er konsekvensen altså, at den enkelte kommune kan risikere, at den har en højere arbejdsløshed end de andre kommuner i samme landsdel og derfor kommer til at stå og mangle penge, mange penge.
Og de penge kan man ikke få dækket andre steder end ved at skære på udgifterne til børnehaver, skoler og ældre.
Derfor vil det være rart at høre hr. Knud Kristensen, om han allerede nu kan sige, hvor han mener kommunerne skal skære henne, hvis arbejdsløsheden i en kommune stiger mere end i resten af landsdelen.
Hvad er det så for nogle områder, som De Konservative mener det vil være rimeligt at skære på for at finansiere, at De Konservative har stemt for et forslag om at få dagpengeindsatsen ud i kommunerne?
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Jeg vil sige til fru Line Barfod, at der ikke skal peges på nogen områder, hvor der skal spares; der skal ikke spares på andre områder.
Den her opgave med hensyn til beskæftigelsesindsatsen skal løses inden for den økonomi, der ligger i det enkelte kommunale regi.
Og så synes jeg også, at man skal vende den om og sige, at de kommuner, de jobcentre, der gør det godt, også har mulighed for at få en ekstra indtjening.
Man kan altså i og for sig tjene på systemet.
Så derfor er der ikke noget med, at man skal ind og spare på ældre, børn, veje og andre forskellige ting.
Line Barfod (EL), 2009-04-22:
Jeg synes jo, det ville være rigtig fornuftigt, hvis hr. Knud Kristensen havde ret i, at det var en fordel for jobcentrene at samarbejde.
Det er jo det, der er det indlysende rigtige, hvis vi gerne vil have en god arbejdsmarkedspolitik.
Men det er jo det stik modsatte, det her forslag går ud på.
Det her forslag laver jo stærke kommunale grænser rundt om hver kommune.
Det kan jo ikke betale sig for en kommune at samarbejde med nabokommunen, hvis det betyder, at folk i nabokommunen så kommer i arbejde, for så bliver kommunens økonomi dårligere.
En kommune vil tabe penge, hvis der kommer flere i arbejde i nabokommunen.
Det er jo en fuldstændig vanvittig økonomi at skrue sammen frem for at sikre, at man fælles samarbejder om hele det lokale arbejdsmarkedsområde og om at få så mange som muligt i området i arbejde.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at De Konservative er med til at lave et forslag, der i den grad laver stærke kommunegrænser rundt om hvert arbejdsmarked.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Kommunerne, jobcentrene, får netop den frihed til at rekruttere den arbejdskraft til de områder, hvor der er behov for arbejdskraften.
Så synes jeg, at vi skal kigge lidt mere overordnet på lovforslaget.
Vi ved, at vi i 2015 igen står og mangler meget arbejdskraft.
Nu forbereder vi hele vores arbejdsmarked til netop at kunne løse den fremtidige opgave inden for hele beskæftigelsesområdet, og hvis man ikke havde gjort det her nu, ville oppositionen i 2012 og 2013 spørge: Hvorfor har regeringen ikke sørget for at få vores beskæftigelsessystem slanket, smidiggjort og parat til netop at løse den fremtidige opgave?
Morten Østergaard (RV), 2009-04-22:
Der har været meget kritik af den her reform.
Det har været fra arbejdsmarkedets parter, altså fra LO og fra DA og fra DI, og der har også været mange uafhængige både arbejdsmarkedsforskere og vismænd, der har kritiseret reformen, men ét sted har regeringen i sagens natur kunnet hente støtte
det er jo fra Kommunernes Landsforening - og dog!
For der er jo et lille punkt, som jeg også tidligere har været inde på i debatten, hvor Kommunernes Landsforening siger, at der er et problem.
Det handler om finansieringen i forbindelse med udlicitering af driften til private aktører.
Der vil jeg bare spørge hr. Knud Kristensen, om Det Konservative Folkeparti er opmærksom på, at der i KL's høringssvar er en ikke ubetydelig advarsel, som jeg nu vil citere - det er fra side 3 i høringssvaret: »Ordningen vil tillige indebære risiko for at drive de samlede offentlige udgifter i vejret.
En anden aktør vil nemlig kunne være en del dyrere end kommunen selv og alligevel betyde en besparelse for kommunen.«
Er hr. Knud Kristensen klar over, at hvis man vedtager det her uændret, vil der med KL's egne ord være en ikke ubetydelig risiko for, at de samlede offentlige udgifter til det her drives i vejret, uden at man får en bedre indsats for pengene?
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Jeg synes, vi har været meget opmærksomme.
I selve arbejdet omkring udformningen af lovforslaget her har vi været meget opmærksomme på de forskellige situationer, der har været, og vi har været meget opmærksomme på de advarsler, der er kommet fra de forskellige organisationer osv., men alligevel er jeg sikker på, at det lovforslag, som vi gennemfører her, har en rigtig vægt, det har en rigtig vinkel, og det har også et rigtigt mål.
Så kan man jo stille nogle økonomier op og sige, som KL gør her, hvor de kommer med en advarsel om, at det her vil drive økonomien i vejret.
Altså, der kan måske være nogle gråzoner, og det vil der altid være, uanset hvilken lovgivning man gennemfører, men det her er ikke bare et spørgsmål om økonomi i forhold til det, KL siger, det her er også et spørgsmål om, at kommunerne netop får mulighed for at udlicitere noget og få andre aktører til at hjælpe med at løse den opgave, man har fået.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-22:
Hr. Knud Kristensen har jo selv ikke ubetydelig kommunalpolitisk erfaring, og jeg går ud fra, at da man her har spundet et sindrigt net af incitamenter i forhold til den konkrete indsats, er det, fordi både hr. Knud Kristensen og regeringen i almindelighed har en tro på, at det betyder noget, hvordan man indretter refusionsordninger, fordi kommunerne agerer efter det.
Derfor vil jeg bare spørge kommunalpolitikeren hr. Knud Kristensen, hvordan han tror det vil gå ude i kommunerne, når man siger til dem: I får nogle penge til at løse en opgave, og hvis I får nogle andre til at løse den her opgave, får I penge en halv gang oveni.
Altså, til den opgave, man har fået penge til, får man 50 pct. oveni, hvis man får nogle andre til at løse den, fuldstændig uanfægtet af, om det kan gøres bedre.
Jeg vil gerne sige til hr. Knud Kristensen, at enhver ansvarlig kommune da vil vælge at gøre det, hvis man kan få penge halvanden gang for en opgave.
Eigil Andersen (SF), 2009-04-22:
Nu er jeg ikke helt klar over, hvordan Dansk Folkeparti ser på kommunal aktivering, som den foregår i dag.
Min mening er, at der er noget af det, som er fornuftigt; men der er søreme også utrolig meget, som er meget ufornuftigt og på ingen måde tager højde for den enkeltes baggrund, erfaringer og uddannelse.
Nu bliver det så sådan, at hvis en arbejdsløs er i aktivering i kommunen, så får kommunen 75 pct. refusion af dagpengebeløbet.
Hvis den arbejdsløse ikke er i aktivering, får kommunen kun 50 pct.
Det er klart, at kommunerne jo vil gøre alt, hvad de kan, for at holde de her millioner kroner hjemme, og så vil de lave aktivering.
Hvad mener Dansk Folkeparti om det?
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-22:
Skatteministeren sagde, at han ikke vil garantere på sine kollegaers vegne, men nu er skatteministeren jo øverste chef for SKAT, så derfor burde skatteministeren være den eneste, der kan udstede garantier for, hvilket arbejde der bliver udført i SKAT.
Så jeg håber da, at skatteministeren vil garantere mig, at der ikke kommer til at foregå nogen af de ting - som mange sikkert har mistanke om har foregået - med, at der bliver frasolgt aktiver til langt under markedsprisen.
Jeg vil i hvert fald garantere skatteministeren, at Dansk Folkeparti vil holde et vågent øje med, at de her ting kommer til at foregå korrekt.
Og skulle der opstå den situation, at det konstateres, at regeringen mangler instrumenter til at kunne forfølge de her mennesker, skal jeg da gerne garantere, at vi i Dansk Folkeparti står til rådighed med hensyn til at udstyre SKAT's folk med de nødvendige redskaber til at håndhæve ret og rimelighed.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-22:
Jeg læser lige spørgsmålet op: Hvilke planer har ministeren konkret for at hjælpe med at bekæmpe fattigdommen?
Kristian Jensen (V), 2009-04-22:
Jeg kan ikke udstede et løfte på mine kollegaers vegne og deres tilsynsmyndigheders vegne om, hvad de måtte interessere sig for.
Men jeg kan i hvert fald sige, at for SKAT's vedkommende er det her et område, som vi er meget interesserede i, og hele den, jeg vil nærmest kalde det en bølge af ejendomshandler, som vi har set igennem de seneste år, har netop været et område, som SKAT allerede for et par år siden har fået særlig opmærksomhed på og fokus på, for at sikre, at de handler, der er foregået, er foregået til de rigtige priser og på et ordentligt grundlag og ikke på et grundlag, som har haft til hensigt at unddrage eksempelvis skattemyndighederne for den skyldige skat.
Så det er et felt, som vi følger nøje, og jeg tror også, jeg kan sige, at SKAT vil være meget opmærksom på nogle af de meget spektakulære konkurser, som foregår lige i øjeblikket.
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Det er blot vigtigt for mig igen at slå fast, at folk jo ikke skal vente i flere måneder.
Det er rigtigt, at der har været problemer bl.a. i ASE's a-kasse, men det er der nu blevet rettet op på.
Det er det, som jeg har fået oplyst at der er, og det synes jeg også at hr. Bjarne Laustsen må anerkende.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-22:
Er ministeren totalt tonedøv?
Man sætter sig ned og lader tingene ske.
Man sørger ikke for at give de mennesker et ordentligt svar på, hvor de i den periode, indtil den pågældende a-kasse har fået taget sig sammen til at udbetale understøttelse, kan få alternativ understøttelse.
I det her tilfælde er der ikke mulighed for bare at flytte.
Der er nogle bestemte regler.
Jeg ved godt, at ministeren har den opfattelse af, at det kan man bare altid.
Man kan måske flytte hen til en anden tværfaglig a-kasse, men man kan ikke flytte tilbage til den gode a-kasse, som man kom fra, f.eks. Metals a-kasse, fordi det ikke er 5 år siden, man er dimitteret.
Det, som det handler om, er, at folk, der uforvarende kommer ud i ledighed, også skal kunne få deres understøttelse.
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Jeg er sådan set ikke uenig med hr. Bjarne Laustsen i, at man selvfølgelig skal have sin sag behandlet.
Det har jeg sagt i dag, og det svarede jeg sidste onsdag på et tilsvarende spørgsmål, så det kan hr. Bjarne Laustsen da i hvert fald ikke være i tvivl om.
Jeg vil blot lige sige, at Arbejdsdirektoratet jo netop har været i kontakt med ASE - nu forstår jeg, at det specielt er ASE, som hr. Bjarne Laustsen er interesseret i, og så også visse andre a-kasser - og der er blevet rettet op på de her problemer.
Og skulle der ikke være det, kan jeg love, at Arbejdsdirektoratet holder øje med situationen.
Det er også sådan, at man, når man hører hr. Bjarne Laustsens spørgsmål, jo nærmest fornemmer, at det her er et massivt problem, at det er et meget, meget stort problem.
Jeg kan bare oplyse, at siden den 1. januar 2009 har Arbejdsdirektoratet modtaget fire klager over, at ASE ikke har behandlet en ansøgning om dagpenge inden for rimelig tid, i alt fire klager, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.