runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2014-11-20:
De danske kyster og kystlandskaber er smukke og er unikke.
De skaber oplevelser, de skaber velvære, de skaber turisme, både indenlandsk og udenlandsk turisme.
Selv om Danmark er et lille land, har vi jo en meget stor tradition inden for den her sektor, og det skal vi holde fast i, men vi har også en sektor, hvor der er behov for udvikling.
Det går godt med dele af erhvervs- og storbyturismen, men når det gælder kyst- og naturturismen, hænger det lidt mere.
Det kan man selvfølgelig alt efter temperament græmme sig over eller glæde sig over, men i Socialdemokratiet ser vi gerne en øget bæredygtig turisme ved de danske kyster og kystlandskaber.
Kyst- og naturturismen har i en årrække jo ikke helt kunnet følge med konkurrencen fra nabolandene, og det er en udvikling, som vi skal forsøge at få vendt, og i det arbejde skal der være faciliteter og rammer, der er interessante for at bevare balancen imellem vores unikke kystnatur og turismen.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget og den foreslåede forsøgsordning med op til ti projekter på landsplan og vel at mærke efter kommunal ansøgning.
Vi bemærker også positivt de i forslaget tre nævnte kriterier, der skal være opfyldt for at nå op på de eventuelle ti projekter.
Der skal være potentiale for udvikling af kyst- og naturturismen – det skal være i projektet – og det skal også være sådan, at etableringen af projekterne sker i sammenhæng med øvrige turismemæssige aktiviteter i kommunen, og at projekterne indpasses arkitektonisk og opføres under særlig hensyntagen til den omkringliggende natur og landskabet. Vi har store forventninger til, at kommunerne nu lægger sig i selen og kommer med helt unikke og nyskabende projekter, der ikke er mere af tidligere tiders projekter, men rent faktisk lever op til det, som vi mener med det her, både turistmæssigt og i forhold til at være arkitektonisk nyskabende og i sammenhæng med naturen.
Socialdemokratiet bemærker også positivt, at forslaget ikke ændrer på beskyttelsesniveauet i beskyttede naturområder, hvilket jo sådan set også er logisk, da projekterne både skal være nyskabende og netop sikre mere turisme, men hvilket jo også kun kan lade sig gøre, i tilfælde af at der er noget unik natur at være turist i.
Socialdemokratiet støtter selvfølgelig forslaget, og vi glæder os til at se både kreativiteten og nytænkningen i de kommende projekter.
Jeg skulle også hilse fra Det Radikale Venstre, der tilslutter sig Socialdemokratiets bemærkninger.
Hans Christian Thoning (V), 2014-11-20:
Tak for det.
Det er jo igen en fornøjelse at få muligheden for at tale om dansk turisme og om, hvordan vi kan styrke indsatsen, så vi kan få udnyttet en endnu større andel af det potentiale, der er.
Potentialet er stort, og vi har forsømt dansk turisme i mange år.
Derfor er det yderst positivt, at vi nu kan blive enige om at styrke dansk turisme, nærmere betegnet dansk natur- og kystturisme.
Der står i lovforslaget, at miljøministeren har tilladelse til at give op til ti tilladelser pr. projekt.
Vi så gerne, at det tal var meget højere, og vi er sikre på, at miljøministeren nemt vil kunne finde de ti tiltag, der vil falde ind under de kriterier, der nævnes i lovforslaget, for ingen er interesseret i at etablere projekter, der ikke er bæredygtige eller i harmoni med vores smukke natur og landskaber.
Frygten for en guldkyst, som vi kender fra udlandet, er helt uden grund.
Kommunerne er naturligvis ikke interesserede i at ødelægge deres område, men de er interesserede i at skabe vækst og arbejdspladser.
Der eksisterer bl.a. et behov for tiltag, der kan styrke indsatsen mod affolkningen på de 27 små øer, som er omfattet af lovforslaget.
I Venstre håber vi, at loven kan bidrage til at fastholde den positive udvikling, som de nye tal fra VisitDenmark viser for dansk turisme.
Der er dog brug for mange flere projekter end blot de ti, men håbet er, at denne forsøgsordning vil blive en så stor succes, at ingen kan afvise fornuften i at udvide den.
Lad mig samtidig understrege: En liberalisering af planloven vil kunne løse mange af de udfordringer, kommunerne og turisterhvervet har i forbindelse med natur- og kystturismen.
Denne forsøgsordning vil være et godt første skridt i denne proces.
På trods af at vi i Venstre mener, at man bør være endnu mere ambitiøs i sin tilgang, er det i første omgang den rigtige vej at gå.
Derfor kan Venstre støtte lovforslaget.
Morten Marinus (DF), 2014-11-20:
For ministeren siger jo, at man ikke bare kan lave hele systemet om.
Men man kan vel godt komme med flere tilretninger, og man kan vel også godt komme med flere ting, som gør, at systemet ikke understøtter menneskesmugling.
Daniel Rugholm (KF), 2014-11-20:
Den konservative ordfører, hr. Tom Behnke, kan desværre ikke være her, så jeg har lovet at læse hans tale op, og så er jeg helt sikker på, at han vil se frem til at fortsætte debatten ved en anden lejlighed.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Det er vigtigt, at danske myndigheder har mulighed for effektivt at forhindre alvorlige forbrydelser, herunder terror, i Danmark.
I den forbindelse kan samarbejde med andre landes myndigheder være af afgørende betydning.
Regeringen har igen og igen fastslået, at der ikke er anledning til at tro, at der foregår ulovlig overvågning rettet mod Danmark eller danske interesser.
Og vi har fastlagt regler for myndighedernes muligheder for at forhindre og bekæmpe kriminalitet – regler, som vi fra konservativ side støtter.
De regler skal naturligvis overholdes.
Myndighederne benytter overvågningen til kriminalitetsbekæmpelse, og det har vi fortsat tillid til vil ske i overensstemmelse med dansk lovgivning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-11-20:
SF er imod forsøgsprojekterne i den form, de er aftalt med de borgerlige i det appendiks, der blev lavet til aftalen om vækstplan for dansk turisme, som det fremgår af det foreliggende lovforslag.
Vi ser det som det seneste i en række af borgerlige projekter, som har til formål at åbne op for byggeri i beskyttede områder: udvidelse af sommerhusområderne, såkaldt huludfyldning imellem eksisterende byggeri langs kysten samt arbejdsgruppen med KL for at studere de begrænsninger, som kystbeskyttelsen giver.
Vi synes, det både er uoriginalt og forsimplet.
Dengang var Socialdemokraterne og Radikale enige med SF i at gå imod de borgerliges ideer om at bygge i beskyttede områder.
Det er ikke længere tilfældet.
Hvorfor skal vi ikke styrke kystturismen inden for den eksisterende lovgivning og på basis af det, der allerede er bygget og planlagt?
Hvorfor vil man partout sprænge rammerne for naturbeskyttelsen med en lovændring?
Spørger man kystturisterne, mener to ud af tre jævnfør Videncenter for Kystturisme august 2014, at bymiljøet er afgørende for kystoplevelsen.
Kritikken er ofte, at byen virker nedslidt og mangler sjæl, at bytrafikken er voldsom, og at der er ringe plads til fodgængere.
Og så savnes der noget grønt i centrum.
De problemer løser man jo ikke ved at bygge i naturen.
Kun 15 pct. af danskerne mener ifølge Gallup, at der er et behov for nybyggeri og udvidelse af kystbyggeri og anlæg ved kysterne.
89 pct. mener således, at det er vigtigt for landet, at vi beskytter de ubebyggede kyster og den frie kystnatur.
Tre ud af fire mener, at fri natur og fri adgang til kysten er det bedste middel til at øge turismen.
Hvad skal forsøgene gøre?
Skal de overbevise danskerne og kystturisterne om, at nedslidte bymiljøer afhjælpes ved at bygge nyt i naturen?
SF vil være meget positive over for projekter, som har til formål at forbedre kystturismen på basis af eksisterende byggeri og anlæg, og som gavner bymiljøet i kystbyerne, herunder naturligvis ved også at anvende dispensation, som den nuværende lovgivning allerede giver.
Men vi vil ikke være med til at give adgang til nybyggeri i naturen.
Det andet element i lovforslaget vil forhindre kommunerne i at udlægge områder til lavenergibyggeri, hvor bygherren f.eks. skal følge de krav, der er om lavere energiforbrug, i det frivillige bygningsreglement.
I stedet for skal bygherren følge de minimumskrav, der er i det gældende bygningsreglement – altså et stop for at give bygherren i et område muligheden for at afprøve fremtidens energikrav i praksis.
Et hus skulle gerne stå i 100 år, og det vil ligefrem afskære muligheden for at bygge fremtidsrettet og klimasikret.
I begrundelsen angives det, at det er besværligt for typehusfirmaer at indrette sig efter, at kommunerne har forskellige regler.
Omvendt vil regeringen og de borgerliges forslag afskære samme firmaer fra at afprøve fremtidens typehuse i praksis.
SF kan ikke støtte den del.
Men den tredje del om muligheden for dispensation, så kommuner kan tillade helårsudleje på småøer, har vi sympati for.
Alt i alt kan SF ikke støtte lovforslaget, men vi vil forsøge at påvirke indholdet under udvalgsarbejdet.
Kirsten Brosbøl (S), 2014-11-20:
Det er jeg så.
Morten Marinus (DF), 2014-11-20:
Nu hørte jeg jo godt, hvad ministeren svarede min kollega, men jeg må indrømme, at jeg stadig væk ikke forstår det.
Når ministeren anerkender, at der er noget galt med asylsystemet, som det er i dag, hvorfor er det så, ministeren ikke vil være med til at lytte til Dansk Folkeparti og indkalde til nogle forhandlinger, så vi kan få et helt nyt system, når vi jo kan se, at der er det her problem med systemet, som det er i dag, nemlig at det bliver udnyttet af menneskesmuglere?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-20:
Jo, men altså, jeg kan sådan umiddelbart godt blive bekymret over Dansk Folkepartis forslag om nybryd
Det var så nybruddet i dansk asylpolitik, og så svarede de kenyanske myndigheder, ikke overraskende, tilbage: Nej tak, Danmark, I må kunne klare jeres internationale forpligtelser på egen vis.
Så måske Dansk Folkeparti også, kan man sige, selv skal genoverveje realitetssansen og fornuften i nogle af de forslag, partiet kommer med på området her.
Jeg synes, man skal være ærlig om dilemmaerne.
Jeg synes ikke, der er nogen grund til på nogen måde at lægge skjul på, at der er en eller anden form for organisation og infrastruktur bag det, der sker på asylområdet.
Og det er da rigtigt, at nogle af dem, der kommer til Danmark, er nogle, der har haft mulighed for at rejse pengene til at komme hertil, og som måske har været heldige og er kommet med en bedre båd over Middelhavet end andre, og som er gået uden om de italienske myndigheder og er kørt op igennem Tyskland og nået til Danmark.
Alle de dilemmaer kan vi da lige så godt være ærlige med hinanden om.
Det ændrer bare ikke på, at vi lige nu har en situation i Mellemøsten, hvor rigtig mange mennesker er tvunget til at bringe sig selv på flugt, og nogle af dem vil søge vores beskyttelse.
Christian Langballe (DF), 2014-11-20:
Men det, jeg synes er problematisk i forhold til hele den her diskussion, er, at de folk, som vi i det her tilfælde hjælper, og som de her stramninger også gælder, jo er folk, der har råd til at betale en billet herop og betale menneskesmuglere for at komme herop.
Og ministeren har jo så gjort rede for, at der faktisk er en asylagtig infrastruktur, fordi det er de lande, som også giver de her meget favorable forhold, som vi bl.a. gør i Danmark, som folk søger mod.
Og jeg kan ikke forstå, hvorfor man, hvis man virkelig skal lave et markant nybrud inden for den danske asylpolitik, simpelt hen så ikke siger, at det er den midlertidige opholdstilladelse, man giver, og det er den, man fastholder, fordi folk, der er flygtninge, på et tidspunkt skal vende tilbage.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-20:
Jeg er sådan set enig i, at når man er flygtning, flygter man fra noget, og forhåbentlig skal man også på et tidspunkt vende tilbage til det land, man flygter fra.
Hvis man eksempelvis er systemkritiker og flygter fra et totalitært regime, kan der jo desværre gå ganske mange år, før situationen i hjemlandet er af en sådan karakter, at man kan vende tilbage.
Der er jo en del totalitære regimer tilbage på den her jordklode, som det er meget svært at se for sig at folk, der er flygtet fra, kan vende tilbage til.
Det tror jeg er vigtigt at have med i diskussionen: Der er forskel på, hvad det er, der bringer mennesker på flugt.
Meget af det, vi ser der er lige nu i Mellemøsten, er jo et akut beskyttelsesbehov på grund af Islamisk Stats meget, meget voldelige, brutale og modbydelige fremfærd.
Og det er jo det, der gør, at regeringen opfordrer til, at vi arbejder mere med midlertidigt ophold.
Vi mener så, at vi gør det for den gruppe, som det bør gøres for, og dermed er vi jo her uenige med Dansk Folkeparti.
Christian Langballe (DF), 2014-11-20:
Det er jo et fantastisk godt forslag, Dansk Folkeparti fremsætter, og vi ville da ønske, at vi kunne overbevise regeringen om det.
Men det, som har været vores udgangspunkt, er selvfølgelig det helt generelle, at det at være flygtning – og det ligger sådan set i sagens natur – betyder, at man på et eller andet tidspunkt skal tilbage igen.
Det er sådan set forudsætningen for overhovedet at tale om flygtninge, for ellers kunne man lige så godt tale om indvandrere.
Men vi taler altså om flygtninge, og vi vil gerne hjælpe nede i nærområderne, for det er der, vi mener der bør hjælpes, ud fra det, at det er flygtninge.
Så synes jeg, det er underligt, at det ligesom bliver lanceret fra regeringens side, som om det er en stramning, og så måske alligevel ikke.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor man ikke simpelt hen tager det hele og så siger: Jamen udgangspunktet er, at de flygtninge – og det gælder både dem, der er krigsforfulgte, og dem, der er individuelt forfulgte – simpelt hen får en midlertidig status, sådan at de kan blive sendt hjem, når det er sådan, at forholdene byder det.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-20:
Nu bliver der jo stillet mange spørgsmål, og min intention var at besvare så fyldestgørende, som det overhovedet kan lade sig gøre inden for 1 minut. Hvad angår effekten af L 72 og ikke beslutningsforslaget, som jo så er det, jeg er blevet bedt om at adressere for nærværende, er vores vurdering, at det vil have betydning, kan man sige, på to niveauer.
Det ene er selvfølgelig, at når vi arbejder med et midlertidigt begreb, lægger vi jo til grund, at der vil være flere, der kun skal være midlertidigt i Danmark, i stedet for det, vi har set har været udviklingen på flygtningeområdet i en årrække, nemlig at det er meget, meget sjældent, at opholdsgrundlaget for flygtninge inddrages.
Så i det vil der være en effekt – der vil være en betydning.
Hvor stor en effekt det vil have i forhold til tilstrømningen, må blive en tros- og vurderingssag.
Men jo, vi tror, det her vil have en eller anden form for betydning.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
Det er jo et fint svar fra ministeren, men det var så ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte ministeren, om ministeren vil vurdere effekten af det her forslag.
Som jeg har forstået regeringen hidtil – det kan så være, at regeringen har skiftet holdning igen – så ønsker at man at begrænse tilstrømningen af asylansøgere til Danmark ud fra en betragtning om, at der er grænser for, hvor mange vi kan integrere i det danske samfund; der er grænser for, hvor stor en økonomisk byrde vi kan vælge at bære i forhold til asylindkvartering og andet, der løber op i milliarder.
Og der har jeg sådan set forstået regeringens forslag, som om det var regeringens bud på, at det ville mindske tilstrømningen til Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-20:
Jamen L 72 er jo det svar, vi ønsker at give fra regeringens side i forhold til den situation, vi står i lige nu.
For vi anerkender fra regeringens side vores internationale forpligtelser, og det er sådan, at hvis man flygter og er individuelt forfulgt, skal man have beskyttelse i Danmark, hvis det er Danmark, man kommer til.
Det samme gælder, hvis man kommer til Sverige, Tyskland eller Storbritannien.
Løser det alle de udfordringer, vi står over for på asylområdet?
Nej, det gør det ikke, for udfordringerne på asylområdet er mangfoldige.
Det her handler om – kan man sige – at få introduceret en måde at tænke på i asylpolitikken, som i højere grad understøtter, at flere flygtninge, når freden forhåbentlig sænker sig over deres hjemland, vender tilbage.
Det synes jeg er fornuftigt og godt, for det, der må være det vigtigste, når man flygter på grund af krig og konflikt, er, at man får den umiddelbare beskyttelse.
Betyder det så, som jeg sagde det før, at alle udfordringer er løst?
Nej, det gør det ikke, for vi står over for meget, meget store opgaver og udfordringer ude i kommunerne med et stort antal asylansøgere, og det adresserer forslaget her jo ikke.
Det skal håndteres i vores almindelige arbejde med flygtninge, som vi i øvrigt lige har haft samråd om i Folketingets Retsudvalg.
Martin Henriksen (DF), 2014-11-20:
Tak for det.
Jeg havde ellers den opfattelse, at Lovsekretariatet havde clearet det med Justitsministeriet, men det er godt, at der er styr på kommunikationen ovre i ministeriet –
det har der også været behov for.
Nå, men da regeringen lancerede sit eget forslag, troede regeringen selv, at det omfattede et flertal af de flygtninge, der kom fra Syrien – det troede regeringen jo selv.
Jeg går ud fra, at det var derfor, man lancerede det udspil og det forslag, som man gjorde.
Man ønskede at ramme flertallet af dem, der kom fra Syrien, med den stramning, som regeringen havde lagt frem.
Efterfølgende undersøgte regeringen tingene og fandt ud af, at sådan forholdt det sig ikke.
Og så ender vi med et lovforslag fra regeringen, som reelt rammer et mindretal i stedet for et flertal, som var den oprindelige ambition fra regeringens side.
Så hvad er egentlig begrundelsen for, at man så ikke ønsker at støtte Dansk Folkepartis forslag, når intentionen med Dansk Folkepartis forslag faktisk er den samme som den oprindelige intention fra regeringens side?
Det giver jo ikke helt mening.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-20:
Først og fremmest vil jeg gerne sige af helt kommunikativ karakter, at jeg ikke fremsætter lovforslag på asylområdet med henblik på at ramme nogen.
Jeg fremsætter et lovforslag på asylområdet med henblik på at understøtte og sikre, at vi har den balancerede asylpolitik, jeg mener Danmark bør have.
I forhold til spørgsmålet om, hvorvidt L 72 gælder – i den lidt forenklede taleform – flertallet eller mindretallet, tror jeg, det er vigtigt at understrege, at sammensætningen af de flygtninge, der kommer til Danmark, og deres indbyrdes beskyttelsesbehov, jo ikke er en statisk størrelse, det er ikke en fast parameter.
Det kan ændre sig, afhængigt af hvem det er, der søger asyl i Danmark.
Men det er rigtigt, at for nærværende er det den klare vurdering, at de fleste af de syrere, der kommer hertil, og det er den store asylgruppe, vil være at betragte som værende individuelt forfulgte, og at en mindre del af de flygtninge, der kommer hertil, vil være omfattet af det nye lovforslag.
Lad os tage det sidste først, for jeg er af den helt klare overbevisning, at langt hovedparten af de mennesker, der flygter, flygter med god grund.
Spørgeren og jeg har for nylig haft en ordveksling, hvor spørgeren brugte begrebet bekvemmelighedsflygtninge.
Jeg spurgte ved den lejlighed, om spørgeren besidder viden, som vi andre ikke gør, for det er ikke mit indtryk, når mennesker forlader Syrien lige nu, at man gør det på grund af bekvemmelighed.
Man gør det, fordi man er i fare, og fordi man ikke ønsker at være en del af Islamisk Stats terrorisering og et i øvrigt meget undertrykkende regime.
Men lige så vigtigt, det er at have den grundpræmis – den kunne jeg jo godt ønske mig at Dansk Folkeparti også havde i flere sammenhænge – lige så vigtigt er det da at lade være med at være naiv og romantisk i forhold til den måde, som asylansøgerne transporteres igennem Europa på.
For det er rigtigt, at der er lavet et ualmindelig kynisk netværk af menneskesmuglere, som transporterer asylansøgere fra land til land.
Jeg har sagt ved flere lejligheder, og jeg gentager det gerne i dag, at jeg ikke tror, at man skal være blind for de meget stærke markedsmekanismer, der gælder på det her område, og som er udtryk for en kynisme og en manglende medmenneskelighed.
Og det er det system, der ligger bag asylområdet i dag – det mener jeg er rigtigt.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
Men jeg kunne ikke lade være med lige at respondere på noget, som ministeren var inde på i sin indledende tale.
Jeg synes, jeg hørte ministeren sige, at man afviste Dansk Folkepartis forslag, fordi man mente, at ens eget forslag, altså L 72, var langt bedre, og at det var det, der skulle til, synes jeg jeg hørte ministeren sige, for at håndtere den situation, Danmark står over for.
Martin Henriksen (DF), 2014-11-20:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at det ikke er en statisk størrelse, om end man over tid har kunnet se, at langt størstedelen af dem, der er kommet til Danmark og har fået ophold, jo netop har været individuelt forfulgte.
Så det er jo ikke nogen overraskelse.
Det tager Dansk Folkepartis beslutningsforslag jo sådan set højde for, fordi vi siger, at dem, som man rammer med regeringens forslag – eller dem, som regeringens forslag kommer til at omfatte – også bliver omfattet af Dansk Folkepartis forslag, plus dem, som regeringen oprindelig også ønskede at omfatte, nemlig flertallet, som også bliver ramt med Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Så jeg synes, at ministeren leverer nogle glimrende argumenter for, hvorfor ministeren bør støtte op om Dansk Folkepartis forslag i stedet for at fremsætte det der lille forslag, som regeringen har lagt frem, og som i realiteten ikke kommer til at rykke alverden.
Så kunne jeg også godt tænke mig at stille et andet spørgsmål, og det er: Synes ministeren grundlæggende ikke, at asylsystemet er noget underligt noget, altså at man har et asylsystem, som understøtter en masseindustri, hvor kriminelle bagmænd tjener styrtende med penge på at smugle mennesker til Europa, nogle gange i faldefærdige både?
Er det ikke mærkværdigt, at vi i Danmark, hvor vi bryster os af at være humane og humanistiske og altid gør det rigtige, understøtter et sådant system?
Det kunne også være, man skulle have asylcentre i nærområderne.
Det kunne også godt være en helt tredje løsning for den sags skyld.
Men skulle vi ikke begynde en drøftelse af, hvordan vi kan omlægge asylsystemet, så det ikke understøtter en masseindustri, som tjener penge på, at mennesker har det skidt?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-11-21:
Men I har stillet en forespørgsel, der går på regeringens digitaliseringspolitik generelt, og det omhandler jo flere ting end bare lige præcis digital post.
Men lad nu i hvert fald det ligge.
Så lad mig spørge ind til digital post specifikt, for jeg synes faktisk, at vi mangler at få nogle fakta på banen her i debatten.
Vil fru Pia Kjærsgaard ikke anerkende, at hvis man har kognitive funktionsnedsættelser, som gør det svært at bruge digital post, fysiske funktionsnedsættelser, som gør det svært at bruge digital post, hvis man har manglende adgang til computer, hvis man er udrejst af Danmark, hvis man ikke har fast bopæl, hvis man har sproglige barrierer, hvis man har problemer med at skaffe NemID på grund af udlandsophold, eller hvis man bor i et område med dårlig internetforbindelse, så er der muligheder for i dag at blive undtaget?
Finn Thranum (V), 2014-11-21:
Nu kan jeg næppe huske det, for dengang havde jeg jo ikke det ærefulde hverv at være medlem af Folketinget.
Jeg ved, at Venstre selvfølgelig hylder frihedsprincippet, men her er det jo også frivilligt, at man kan melde fra, og det har vi altså valgt at gå ind i i forbindelse med det her.
Vi synes, det er en god idé.
Vi har set andre eksempler på steder, hvor vi ynder frivilligheden, f.eks. inden for organdonation, og der kan vi jo se, hvad der sker, når vi laver det til et tilvalg i stedet for et fravalg, nemlig at vi får nedsat antallet af organer.
På den måde kan man egentlig bruge det som et spejlbillede på den her sag.
Vi ønsker at gå ind i den her digitaliseringsproces.
Vi synes, det er vigtigt.
Vi mener, det er det, samfundet bygger på nu og fremover.
Vi skal bare tage højde for de utrygheder eller bekymringer, som jeg omtalte før, og de er jo ligesom indeholdt i dette fælles forslag til vedtagelse, som alle os, der er sammen om det, kommer med.
Så jeg føler mig egentlig helt tryg ved det, også på vegne af Venstre.