runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2015-04-29:
Vi skal jo ikke slås om 0,1 pct.
Det er sådan set heller ikke det, der er mit ærinde.
Jeg er egentlig glad for det svar, der blev givet, nemlig at der, hvis man har en nogenlunde uændret økonomiramme, en nogenlunde uændret økonomi til rådighed, nu med regeringens og ministerens egne ord er mulighed for – det er så det, ministeren siger allerede er sket, og det går jeg også ud fra vil gælde fremadrettet – at have en mindst lige så god service, som den vi kender.
Man kan måske også have en bedre service.
Det kan jeg så spørge om: Er det muligt, som ministeren ser det, at man faktisk med den samme økonomiske ramme også kan have en bedre service end den, man havde året forinden, hvis man simpelt hen tilrettelægger tingene anderledes, lærer af gode erfaringer osv. osv.?
Jeg forstår i hvert fald, og jeg er glad for det svar, der er blevet givet, at regeringen nu med to streger under resultatet, om jeg så må sige, slår fast med syvtommersøm, at man med den, med ministerens ord, stort set uændrede – om end den har været faldende, at der altså har været minusvækst, og det kan man så ikke løbe fra, men lad os bare lade være med at diskutere det i dag – økonomiske ramme godt kan have en service, som er mindst lige så god som den, man havde året forinden.
Er det sådan, jeg skal forstå svaret?
Morten Østergaard (RV), 2015-04-29:
Jeg kan jo godt høre, hvad det er, spørgeren kredser om, nemlig argumenter for, at man også med den nulvækst, der foreslås af spørgerens parti, i de kommende år vil kunne opretholde den service, vi kender.
Men man skal bare huske, at i den periode, vi taler om, har vi jo i gennemsnit brugt 3 mia. kr. ekstra om året på øget velfærd.
Det dækker jo bl.a. over, at vi på sundhedsområdet har haft ganske betragtelige merudgifter til vores hospitaler, fordi behandlingerne bliver dyrere og dyrere, apparaturet bliver dyrere og dyrere, og vi har haft brug for flere ansatte.
Derfor er det jo, at vi med den prioritering, vi har gjort, har kunnet løfte velfærden i Danmark samlet set, og med det udspil, vi er kommet med på det seneste, har vi også signaleret, at der bl.a. på sundhedsområdet vil være behov for at investere også i de kommende år.
Det forstår jeg jo at man i Venstre, i hvert fald et stykke ad vejen, er enig i.
Der fanger bordet jo bare, for så vil man være nødt til at hente de penge i landets kommuner, og så vil man ikke kunne opretholde den samme service.
Jacob Jensen (V), 2015-04-29:
Men jeg vil godt forholde mig til det spørgsmål, som jeg har stillet, nemlig at den økonomiske ramme, som kommunerne har haft – ministeren kalder den for næsten det samme, men jeg kalder det en minusvækst – er en mindre ramme og et mindre forbrug.
Ministeren siger nu i dag, at det i den periode, hvor det har været tilfældet, faktisk har betydet, at servicen ikke er blevet forringet.
Med andre ord: Hvis man også fremadrettet har den samme økonomiske ramme, vil man også med ministerens ord kunne have den samme eller endda bedre service, hvis man tilrettelægger tingene anderledes, end man gør i dag.
Er det sådan, jeg kan forstå det?
Morten Østergaard (RV), 2015-04-29:
Jeg synes ikke, at hr. Jacob Jensen lyttede rigtig godt efter min besvarelse.
Jeg sagde jo bl.a., at når vi nu får regnskaberne for endnu et kommunalt budgetår, vil vi jo se, at den ældremilliard, som vi havde aftalt, fordi vi ønsker at løfte den kommunale service over for de ældre, vil vise sig som en udgiftsvækst.
Derfor er det jo bare sådan, også i den kommunale og offentlige verden, at hvis man ønsker sig mere, kommer man også til at betale for det.
Det har vi gjort med ældremilliarden.
Det er jo det, vi kan, fordi vi prioriterer ressourcerne til det.
Så kan man selvfølgelig også modernisere den offentlige sektor.
Det har vi jo også planer for, og vi har også dokumenteret, at vi har resultater, men det ændrer jo ikke på, at hvis man vil prioritere ressourcerne til det, kan man selvfølgelig få mere velfærd, end hvis man ikke vil.
Jacob Jensen (V), 2015-04-29:
Vi kan bare forholde os til det, som er sket.
Kommunerne, uanset om man kigger på rammen, som regeringen har stillet til rådighed, eller om man kigger på det reelle forbrug, har haft færre penge at arbejde med, har brugt færre penge under den nuværende regerings ledelse.
Det er et faktum, det kan man ikke løbe fra, og derfor er det, at jeg forholder mig til det, som ministeren nu siger, og jeg takker egentlig for svaret, nemlig at ministeren siger, at selv med minusvækst har man faktisk i kommunerne oplevet, at man kan levere den samme og oven i købet også i visse tilfælde bedre service.
Derfor tager jeg bare til mig, at med en uændret økonomisk ramme vil man selvfølgelig også fremadrettet kunne levere mindst den samme service, og måske oven i købet en bedre service.
Det må vel være logikken, at når man med færre penge med regeringens ord kan levere den samme eller bedre service, så vil man også med de samme penge fremadrettet kunne levere den samme eller bedre service.
Morten Østergaard (RV), 2015-04-29:
Det med logikken for Venstre tror jeg jeg overlader til Venstre, fordi jeg forstod, dengang man var i regering og man selv udgav publikationer om den offentlige sektors finanser, at det vistnok fremgik, at man også dengang mente, at nulvækst ville udhule servicen på sigt.
Det skyldes jo i hvert fald, at når folk – ikke politikere, men altså folk, der bare er vant til at sidde og regne på den slags – kigger på forskellen mellem det, vi har lagt frem, og den nulvækst, som Venstre foreslår, så drejer det sig jo samlet set om omkring 28.000 offentligt ansatte i 2020.
Om de så skal ansættes i kommunerne eller på hospitalerne eller lidt begge steder, må tiden jo vise, men forskellen bliver nok alligevel til at mærke for de fleste.
Jacob Jensen (V), 2015-04-29:
Spørgsmålet lyder: Er det ministerens opfattelse, at man godt kan få samme eller bedre velfærd inden for en uændret økonomisk ramme?
Morten Østergaard (RV), 2015-04-29:
Efter regeringens opfattelse kræver en fortsat udvikling af den offentlige og kommunale service og bedre velfærd i det hele taget, at vi har et råderum til at investere i det offentlige forbrug.
Ellers er det ikke muligt at give de områder, vi gerne vil opprioritere, ekstra ressourcer uden at skære ned på andre områder.
Men selvfølgelig er der effektiviseringsmuligheder, og den slags gevinster vil vi indhøste og lade dem gå til målrettede løft af velfærden.
Men det er vores vurdering, at uafhængig af effektiviseringsmulighederne vil der være brug for at skaffe ekstra midler til en vækst i det offentlige forbrug.
Det er nødvendigt, hvis borgerne skal opleve, at velfærden lever op til de forventninger, de har.
Vores forventninger bl.a. på sundhedsområdet er, at der er behov for mere, og vi har også afsat ganske betragtelige midler til løft på daginstitutionsområdet. Derfor må jeg nok bare også her skuffe hr. Jacob Jensen med, at heller ikke her får man det svar, at det er ligegyldigt, om man vil investere i den offentlige sektor eller ej.
Men selvfølgelig kan man da arbejde med at gøre tingene bedre, og det bør man da også, og det har vi også dokumenteret, at vi både kan og vil, men forskellen er bare, at vi bruger pengene på at forbedre velfærden, mens vi forstår, at de i Venstre skal bruges til at dække udgiftshuller andre steder.
Jacob Jensen (V), 2015-04-29:
Det er jo ikke helt rigtigt, at regeringen bruger dem.
Man lægger en plan frem, men det gjorde man jo også inden sidste valg.
Dengang lagde man også en plan frem.
Jeg husker, at det var noget i retning af, at man sagde, at nu skal der investeres i vores daginstitutioner.
Der skulle komme 3.000 ekstra pædagoger.
Det sagde man før sidste valg, for nu skulle det være velfærd eller skattelettelser.
Jeg tror nok, det var sådan, parolen lød.
Hvad er der så sket?
Ja, der er ikke kommet 3.000 flere.
Der er tværtimod kommet 3.000 færre pædagoger.
Derfor kan man jo godt stå nu og igen komme med fine løfter til danskerne, men jeg tror med al respekt, at det vil blive modtaget med nogen skepsis, når vi nu af historien kan se, hvordan det er gået.
Jeg nævner bare børneområdet som et eksempel – jeg kunne nævne mange andre områder.
Vi bliver selvfølgelig skoset for igen og igen, fordi vi har tænkt os at holde niveauet for en af verdens største offentlige sektorer, at det skulle være udtryk for, at det hele vil ramle sammen.
Så noterer jeg mig bare, at der under den nuværende regerings ledelse har været færre penge til kommunerne, der har været færre ansatte i kommunerne, rundt regnet 14.000 fuldtidsstillinger, herunder mit eksempel med 3.000 færre pædagoger, og med ministerens ord har det ikke betydet ringere velfærd i kommunerne.
Det synes jeg dog trods alt er en bemærkning, som er værd at skrive sig bag øret, når vi nu formodentlig snart skal ind i en valgkamp.
Morten Østergaard (RV), 2015-04-29:
Det er jo lidt særligt at skulle føre den diskussion med hr. Jacob Jensen, al den stund at det, der jo er sket under den her regering, er, at når vi bevilger en ekstra krone til velfærd, bliver der brugt omtrent en ekstra krone til velfærd.
Det er i gennemsnit 3 mia. kr. ekstra om året på de forskellige velfærdsområder.
Dengang hr. Jacob Jensens parti var i regering, var det en ukontrolleret vækst i den offentlige sektor.
Når man bevilgede en ekstra krone, blev der brugt 1½ kr. Der er jo en årsag til, at vi nu har fået bedre balance mellem udgifter og indtægter, og at vi nu med sikkerhed kan sige, at når vi i gennemsnit vil bruge 3 mia. kr. ekstra om året, også frem mod 2020, er det fuldt finansieret, fordi vi har en 2020-plan, der hænger sammen.
Man kan selvfølgelig tage et område ud som børneområdet, hvor der har været faldende børnetal og derfor selvfølgelig også færre pædagoger, men samlet set har vi prioriteret 0,75 mia. kr. ekstra til kommunernes økonomi, så der kan være flere voksne sammen med børnene.
Man kan godt tage et område ud, men man kan jo ikke løbe fra, at det generelle billede frem mod 2020 er, at alene på grund af demografien og de flere ældre, vil der være et stigende udgiftspres på den offentlige sektor, og det får man problemer med at finansiere, hvis ikke man har råderum til det.
Det er derfor, vi synes, at det mest ansvarlige er at sikre, at vi har sådan et.
Jeg kan godt forstå, at ministeren, som jo også er radikal leder, ikke bryder sig om, at jeg minder om det løfte, man gav som radikal leder – den nuværende leders forgænger – om, at der skulle komme 3.000 ekstra pædagoger.
Der er så kommet 3.000 færre.
Men vi kan så tage et andet område.
Jeg kan jo spørge: Er der kommet flere lærere ude i skoleklasserne, end der var dengang, den nuværende regering tog over?
Min vurdering er, at der er kommet færre lærere ude i klasserne, så jeg kan spørge: Er det udtryk for, at der så er blevet ringere service i folkeskolen nu, hvor der er færre lærere, end der var, dengang regeringen overtog magten?
Karin Nødgaard (DF), 2015-04-29:
Tak, og tak for besvarelsen.
Og vi ved, at der er store kommuner, hvor der kan være større bunker, der skal behandles.
Så det er jo egentlig et spørgsmål om, at hvis den her problemstilling opstår flere gange – og jeg er så bekendt med, at den er opstået et sted – vil jeg gerne have ministeren til ligesom at redegøre for det, sådan at der bliver fuldstændig klarhed over, hvad reglerne egentlig er.
Ministeren har jo ud over så at være kommunernes minister også, kan man sige, siddet med hele området omkring universiteterne og det med, at vi gerne vil have unge til at tage til udlandet og tage dele af deres uddannelse der.
Det, der sker, er jo sådan set, at man som lovlydig borger går hen og melder, at man nu skal ud af landet, og spørger, hvad man så nu skal gøre.
Så får man at vide, at er det et studieophold på over 6 måneder, er man faktisk fraflyttet landet, og man har dermed heller ikke den almindelige sygesikringsdækning.
Det var den ene del af det.
Det andet er, at ministeren så siger, at man, umiddelbart efter at man er hjemkommet, skal have tildelt det her sygesikringskort, og man skal kunne registreres på en folkeregisteradresse.
For mig vil det være, at borgerservice, lige så snart man faktisk melder sin ankomst i borgerservice, siger, at det er fint, at de har alle oplysninger og kan se, at man har været bosiddende i Danmark, man er født og opvokset her – og det kommer også lidt i det andet spørgsmål.
Derfor skulle der jo sådan set ikke kunne opstå nogen problemer.
Det, jeg egentlig også er lidt interesseret i at høre, er, om ministeren så egentlig tror, at vidensniveauet i kommunernes borgerservice er tilstrækkeligt i forhold til det her, eller om der egentlig er nogle ting, der skal præciseres, sådan at man aldrig vil være i tvivl om det, når der kommer en udvekslingsstuderende og henvender sig til kommunen om, at vedkommende nu er kommet tilbage, og at man siger, at det bare er en simpel ekspeditionssag.
Jacob Jensen (V), 2015-04-29:
Er det ministerens opfattelse, at man godt kan få samme eller bedre velfærd inden for en uændret økonomisk ramme?
Mener ministeren, at der er sket serviceforringelser som følge af den økonomiske minusvækst, som kommunerne har været udsat for i de seneste 3 år?
Karin Nødgaard (DF), 2015-04-29:
Tak, det er fint nok.
Jeg vil gerne have, at ministeren også prøver at kommentere det, jeg spørger om, altså om vidensniveauet hos borgerservice måske egentlig er tilstrækkeligt, eller om ministeren som minister på området tænker, at det godt kan være, der er nogle ting, vi skal præcisere her om det her, fordi vi jo netop gerne vil have, at de unge tager ud og kommer tilbage, og så kan de bare fortsætte deres studie, som de nu er i gang med, og skrive de opgaver, som de også skal.
Om det der med fast opholdssted er det jo sådan, at man kommer hjem, og hvis man har været ude længe, har man jo nok ikke betalt husleje det samme sted i alle månederne, og så skal man jo sådan set finde sin adresse meget hurtigt.
Derfor kan man også hurtigt henvende sig.
Morten Østergaard (RV), 2015-04-29:
Ja, lige præcis spørgsmålet om sygesikring er jo så sundhedsministerens område.
Men ikke desto mindre vil jeg bare sige, at det selvfølgelig er afgørende, at man kan blive indregistreret med det samme, når man opfylder betingelserne.
Og det er også min oplevelse, at det er det, man kan.
Jeg synes jo i øvrigt, at vi har gjort os store bestræbelser på at digitalisere mest muligt, så tingene kan foregå nemt og bekvemt og uden de store transaktionsomkostninger, hverken for borgerne eller borgerservice, sådan at man kan koncentrere kræfterne der om dem, der har brug for vejledning.
Det håber jeg da også at spørgeren er enig i er godt, altså at vi flest mulige steder digitaliserer, sådan at borgerne ikke skal spilde tid på papirarbejde, der bare handler om en simpel registrering.
Karin Nødgaard (DF), 2015-04-29:
Det kunne så blive en længere debat om digitalisering.
Der tror jeg også godt, ministeren er klar over, hvad Dansk Folkepartis holdning er, altså at for nogle er det udmærket, men der er også andre grupper i samfundet, hvor vi synes, det faktisk er et stort problem, men lad det ligge.
Men jeg vil så egentlig gerne sige, at netop med den her type af sager vil man ikke bare kunne gå på nettet og udfylde noget, for det kræver faktisk, at man henvender sig på kommunens borgerservice, at man personligt møder frem, og man kan jo trods alt ikke møde frem, før man er landet i Danmark igen.
Jeg ved godt, at ministeren ikke er ressortminister med hensyn til sygesikringskort, men alligevel tror jeg godt, at ministeren kender noget til området.
Jeg har faktisk også tidligere stillet spørgsmål til det der med, hvordan man er dækket, fra man lander, og indtil man måske efter et par uger, hvis der går det, faktisk bliver registreret i folkeregisteret.
Der kan være et eller andet tidsrum der, hvor man faktisk ikke er dækket af noget, men det kunne være, man kunne tage det op i regeringen – hvis det er, det er sådan, det forholder sig.
Finder ministeren det rimeligt, at en dansk udvekslingsstuderende, som er dansk skatteyder, er født og opvokset i Danmark og har dansk pas, efter mere end 6 måneders udveksling på et universitet i udlandet ved hjemkomst til Danmark ikke straks kan tilmelde sig folkeregisteret og få en adresse og dermed f.eks. få et sygesikringskort, ret til at låne bøger på biblioteker til brug for sit videre studie og mulighed for f.eks. at købe og oprette en telefon, og mener ministeren, at disse forhindringer er befordrende for, at unge mennesker ønsker at leve op til regeringens ønsker om, at unge studerende skal tage en del af deres uddannelse i udlandet?
Morten Østergaard (RV), 2015-04-29:
Som nævnt kender jeg jo ikke omstændighederne i den sag, som har givet anledning til spørgsmålet, og derfor er det også lidt vanskeligt at afgøre, om det er rimeligt, hvis indrejseregistreringen ikke er sket straks.
Men som nævnt er det altså min opfattelse, at registreringen af indrejse i CPR af danske statsborgere foregår umiddelbart og hurtigt, og jeg har ikke kendskab til, at der skulle være lange ventelister eller ventetider.
Men der kan være omstændigheder, der gør, at det ikke bare er en ekspeditionssag, men at kommunen går ind i en sagsbehandling.
Det var det, jeg nævnte var for at tjekke, om betingelserne er opfyldt, altså om det er et ophold, der kan ventes at vare over 3 måneder, og om der er tale om en fast bopæl eller et fast opholdssted.
Så jeg kan jo ikke berige svaret yderligere end at sige, at det kan og det bør foregå fuldstændig smertefrit, medmindre kommunen finder anledning til at undersøge sagen nærmere.
Tak for den nye variant af det samme spørgsmål.
Svaret bliver jo også derefter.
Det er altså sådan, at vi er optaget af, at der ikke er unødige hindringer, men at der er ordentlige og smidige løsninger i den gode offentlige service, og når en dansk statsborger genindrejser her i landet efter et udlandsophold over 6 måneder, så skal vedkommende opfylde indrejsebetingelserne.
Som sagt: Hvis opholdet er over 3 måneder og skal være det, er betingelserne opfyldt.
Det ligger nok uden for mit ressort lige at afklare forsikringsdækningen i forhold til sundhed.
Men det, jeg til gengæld kan sige, er, at min oplevelse er, at kommunernes borgerservice i den her tid er under kraftig forbedring.
Jeg har selv for nylig oplevet – og det er jo rart nok også at prøve at være almindelig borger – både at skulle have nyt kørekort og skulle have pas til et af børnene, og jeg vil bare sige, at det foregår utrolig smertefrit.
Man kan endda bestille tid, så man er fri for at stå i kø hos borgerservice, i hvert fald i nogle af de store kommuner, som jeg har benyttet mig af.
Derfor tror jeg egentlig, man skal passe på med ikke at bære ved til et bål, der handler om, at så snart det foregår i kommunen, er det nødvendigvis langsomt og umoderne.
Sådan er den moderne borgerservice heldigvis ikke de fleste steder.
Karin Nødgaard (DF), 2015-04-29:
Jeg er rigtig glad for at høre, at det er ministerens holdning til det, for det er også min egen, nemlig at det bare skal være så smidigt som overhovedet muligt.
Det her er jo det, vi skal bygge vores fremtid på, nemlig at vi også har nogle unge mennesker, der egentlig bredt ønsker at tilegne sig viden osv. Nu siger ministeren godt nok, at det er en ny variation af spørgsmålet.
Det er det også, men der er en nuanceforskel, for i det her spørgsmål vil jeg egentlig gerne lidt ind på det med at være studieaktiv, for det er dér, hvor man kan sige, at mulighederne jo kan blive reduceret.
Jeg ved godt, det måske lyder skørt, når man lige læser det, hvor der står noget med at købe en telefon, for betyder det så meget?
Ja, det gør det, for det er den måde, man faktisk kan kommunikere på, kan være på nettet, kan få skrevet sine opgaver.
Når man skal have et sygesikringskort i hånden, så er det, fordi det er det, der gør, at man faktisk så kan gå på statens biblioteker og kan låne bøger osv. for at kunne lave sine opgaver, som man jo er nødt til, da vi også ved, at hvis man står foran nogle prøver eller sådan et eller andet, er det jo urimeligt nødvendigt, for man har jo ikke det hele i hovedet. Man skal også ud og tilegne sig det og låne nogle ting.
Så det er egentlig for ligesom at få den nuance med, så ministeren kan forholde sig til det.
Jeg er glad for, at ministeren har nogle positive oplevelser med borgerservice, det er jeg sikker på at der er rigtig mange der har, men der er så også nogle, der åbenbart ikke har en lige så positiv oplevelse.
Agter ministeren måske at præcisere noget, når man sidder til møder med KL osv., sådan at man nu er sikker på, at der er styr på det her?
Det er også lidt a la det, vi talte om før omkring uddannelsesniveauet.
Morten Østergaard (RV), 2015-04-29:
Jamen altså, jeg sagde indledningsvis, at de betingelser, der er for danske statsborgere, er, at opholdet i landet skal have en varighed på over 3 måneder, og at den pågældende skal have bopæl eller et fast opholdssted.
Når de betingelser er opfyldt, kan man blive indrejseregistreret i CPR.
Som sagt synes jeg, at min oplevelse er, at man arbejder utrolig seriøst med netop borgerservice, altså det, at det skal være let for borgerne at blive ekspederet i de sager, som også kræver et personligt fremmøde, og at man kan få hjælp, hvis man møder op, fordi man ikke kan finde ud af at klare det digitalt.
Netop på uddannelsesområdet er der sket rigtig meget.
Det er jo folk, der er vant til at håndtere de digitale løsninger.
Derfor er der jo gode muligheder for at bruge de ting.
Vi diskuterer hele tiden med KL, hvordan tingene kan blive bedre.
Et af de områder, vi har fokus på, handler om, hvordan man også kan sørge for, at dem, der kommer hertil, og som ikke har dansk pas, men udenlandsk pas, kan få deres papirer på en ordentlig og hurtig måde.
Det skal vi have fundet ud af, så de særlige internationale servicecentre, der er, også fortsat kan betjene vores udenlandske besøgende.
Karin Nødgaard (DF), 2015-04-29:
Ministeren siger så også noget om det her med det digitale osv., så jeg vil gerne lige gentage det, jeg sagde før: Her er det bare et krav om, at man møder op på borgerservice, så man kan ikke gå ind og gøre det digitalt som sådan.
Ministeren siger også, at man straks kan registreres, og så har jeg sådan set et meget simpelt spørgsmål.
Nej, men det er så fint nok.
Nu ved jeg jo faktisk, at ministeren af og til har møder med KL.
Det her er jo bare en del af det, der bliver lavet i kommunerne, men vi ved, at der har været udfordringer i forhold til borgerservice og sådan noget, og det ligger i ordet borgerservice, at der derfor også skal følges op på tingene sådan løbende; man skal ikke bare sige: Jamen nu kører det meget godt, vi har hørt det og det, og jeg har selv haft nogle gode personlige oplevelser osv.
Er det noget, man har en dialog om, når ministeren mødes med KL?
Hvordan fungerer det?
Er vi sikre på, at det med uddannelsesniveauet er tilstrækkeligt?
Det handler om selve ordet service.
Er den i orden?
Morten Østergaard (RV), 2015-04-29:
Jamen som sagt har jeg med interesse forberedt mig til spørgerunden her i dag, fordi jeg selvfølgelig er optaget af, om det dækker over en eller anden generel problemstilling, men jeg kan fornemme, at der ligger en sag bagved.
Hvis spørgeren ønsker det, kigger vi selvfølgelig gerne nærmere på, om der er et særskilt problem i den pågældende kommune.
Jeg må bare sige, at det ikke er mit indtryk, og jeg får ellers henvendelser om mangt og meget, at lige præcis det her spørgsmål er et, som forsinker borgerne unødigt i almindelighed, og derfor har jeg heller ikke sådan lige nye initiativer i tasken til at løse problemer, som jeg i hvert fald ikke indtil videre er overbevist om er der.