runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2012-05-31:
Det er jo altid rart at få at vide af økonomi- og indenrigsministeren, hvordan vi skal forstå tingene, og at der ikke er nogen tvivl, og at vi ikke skal skabe myter.
Således korrekset
er der alligevel nogle af os, der tillader os at være i tvivl, både om indholdet og om proceduren.
For det her handler jo i høj grad om legitimitet, og hvis der er noget, der er underskud af i øjeblikket i hele processen omkring finanspagten og den måde, som EU udvikler sig på, så er det jo legitimitet.
Mener ministeren virkelig, at det, som ministeren gør i dag, nemlig ikke respekterer tre partiers helt venlige henstilling om at få al information oversendt, styrker den legitimitet, der er omkring finanspagten?
Margrethe Vestager (RV), 2012-05-31:
Jeg skal slet ikke motivforske i de tre partiers gøren og laden.
Jeg kan stå inde for det, som er regeringens ønske, og for tilrettelæggelsen af den her proces og for de svar, som er givet til Europaudvalget.
Vi har diskuteret finanspagten i meget lang tid, fra ideen i første omgang blev fostret.
Og mens den blev forhandlet som mellemfolkelig aftale har vi diskuteret: Hvad er dens indhold?
Hvordan vil den virke for Danmark?
Hvad vil det betyde i fremtiden, at vi faktisk gør det, vi siger vi gør, nemlig at når vi lægger et budget, så holder vi det til gavn for de borgere, der ellers skal betale regningen for en måske alt for stor gældsætning?
Det har været lagt fuldstændig åbent frem i hele processen, at det var det, det handlede om.
Det er en aftale, som er indgået mellem lande, det er en mellemfolkelig aftale, og dermed har den et helt særligt forhold til de europæiske traktater og til den måde, tingene kan foregå på.
Det kan man have forskellige holdninger til, altså om man synes, det er i orden, at der bliver lavet mellemfolkelige aftaler.
Jeg synes, det er i orden.
Jeg synes, det er godt, at man også kan lave mellemfolkelige aftaler, uden at det hele skal være inden for Unionen, og derfor mener vi fra regeringens side, at processen er helt legitim.
Merete Riisager (LA), 2012-05-31:
Ministeren siger her i dag, at vi jo blot vedtager noget, vi allerede har lovet, men hvorfor er det så, at vi skal vedtage det igen?
Hvorfor er det, vi skal skrive under, og hvorfor er det, vi skal ratificere, hvis vi blot vedtager noget, vi allerede har lovet?
Hvad er det, der forhindrer regeringen i at føre en fornuftig økonomisk politik?
Hvilke processer, hvilke partier, hvilke scenarier er det, som ministeren forsøger at undgå med finanspagten?
Hvad er det, vi skal have luget ud i for at kunne opføre os fornuftigt?
Hvorfor er det, at vi ikke af egen drift kan træffe de fornuftige valg, men har behov for, at EU sætter nogle skarpe rammer for os?
Margrethe Vestager (RV), 2012-05-31:
Vi er også EU.
Vi er en del af et fællesskab.
EU er ikke noget fremmed.
EU er ikke noget langt væk.
EU er her, lige præcis her.
Vi bruger mange gode debatter på at gøre ting, som er til gavn for Det Europæiske Fællesskab, også for national lovgivning.
EU er lige her.
Noget af det, der er den store glæde ved EU, er at være en del af noget – en del af noget, som vi også hører til.
Og jeg tror, det er meget tydeligt i den måde, vi debatterer det på, at det er i forskellen i det grundsyn om, hvorvidt EU er noget fremmed, der kommer og tager os, eller om EU er os, at den her debat har sin rod.
Jeg har en kritisk holdning til nogle ting, er i tvivl om andre ting og støtter nogle tredje ting – fuldstændig ligesom det gælder forslag, som i øvrigt bliver fremlagt her i Folketingssalen.
Sådan har jeg det med EU, og sådan har jeg det med demokratiet her.
Og det er måske det, der er den grundlæggende forskel, hvor fru Merete Riisager ligesom foregiver, at her skal alting være hugget i granit.
Og dermed er der blot det lidt ærgerlige, at det, der i dag kunne have været en substansdebat, blev til en proceduredebat med et formål, som jeg ikke skal kloge mig på, men som jeg sådan set ikke mener tjener formålet, nemlig at få frem, at vi fører en ansvarlig økonomisk politik i Danmark, og at det er til en gigantisk fordel for os, hvis det er billedet i hele Europa.
Christian Juhl (EL), 2012-05-31:
Ministeren ærgrer sig over, at der er gået procedure i sagen.
Procedure er jo en vigtig ting, hvis man diskuterer f.eks. afgivelse af suverænitet.
Jeg mener også, at procedurer er vigtige i den daglige sagsbehandling her i Folketinget, ellers ville det jo være vilkårligheder, der bestemte, hvornår man kunne det ene og det andet.
Så siger ministeren: Jeg skal ikke motivforske.
Og alligevel indledte hun med at påstå, at de tre partier har orkestreret og konstrueret en situation, som skulle skabe mistillid.
Det er sådan set op til ministeren selv at skabe noget tillid og noget fornuft omkring det her.
Jeg har set små lovforslag i den her sal blive sendt tilbage til udvalget for at blive tygget igennem en gang til, uden at nogen blinkede med øjnene, selv om vi godt vidste, at vi havde travlt.
Hvorfor er lige præcis det her så følsom en sag for ministeren, når man om andre sager godt kan sige, at – o.k. – dem tygger vi ordentligt igennem?
Hvorfor kan man vel ligefrem mærke på ministeren, at det dirrer, når hun snakker om de her ting?
Hvorfor kan man ikke stille og roligt sige, om det var rigtigt eller forkert, at den procedure blev fulgt, og så prøve at skabe tillid ude i befolkningen?
Margrethe Vestager (RV), 2012-05-31:
Jamen jeg står jo lige her med fødderne solidt plantet på talerstolen og klar til at svare på de spørgsmål, som Enhedslisten har stillet en række gange, for at give det svar, som vi nu engang kan give, nemlig at når det kommer til regnemetoden, er vi faste i overbevisningen om, at vi kan regne på en måde, som er retvisende, sådan at vi kan tilrettelægge en økonomisk politik, som der ikke bliver fiflet med eller manipuleret med, men som er ordentlig, og som er fast.
For det er til gavn for alle at have den stabilitet.
Vi har svaret, som vi nu engang kan svare, at det her er en mellemfolkelig aftale, og at den kommer man ud af, eller ind i, for den sags skyld, som man nu kommer ind og ud af mellemfolkelige aftaler.
Det gør Enhedslisten til et meget stort mysterium og et meget stort problem, at det forholder sig på den måde, men i givet fald må man jo sige, at det så må gælde for alle mellemfolkelige aftaler, at Enhedslisten ikke mener man kan ratificere dem, hvis ikke det entydigt angives, hvordan man kommer ud af dem.
Men da det jo er karakteren ved mellemfolkelige aftaler, er det sådan, det er.
Jeg tager det bare ad notam, at der åbenbart er forskel på, hvad aftalen indeholder, og hvor vigtigt det er, om der er en klar udgangsvej eller ej.
Det her er, som det er, når det kommer til mellemfolkelige aftaler.
Simon Kollerup (S), 2012-05-31:
Nu vil jeg jo gerne starte med at sige nogle pæne ord til ordføreren.
Jeg synes på ingen måde, at ordføreren minder om den slemme sherif fra Robin Hood-historierne.
Det være sagt som en ros til at starte med.
Vi har en tradition herinde for, at hvis der er flertal for regeringens finanslov, altså statens budget, stemmer vi bredt for den, fordi vi viser sammenholdet, vi viser, at vi bredt kan bakke op om sådan en aftale.
Mener ordføreren ikke i kraft af ordførerens egen baggrund, at det ville være et pænt træk over for landets kommuner, at vi gjorde det samme for kommunernes økonomi, som udligningen jo vedrører, altså konstaterer, at der er et flertal, og så stemmer det bredt hjem i fællesskab?
Mike Legarth (KF), 2012-05-31:
Nej, det synes jeg var en meget mærkelig argumentation at jeg skulle lægge navn og stemme til.
Der skal selvfølgelig være en forklaringskraft og en logik.
Tyngden af argumenter skal holde for det, vi skal støtte, og det, der er lagt op til her, er en justering på 400 mio. kr., som ikke giver nogen mening.
Der er ikke hoved og hale i det.
Man kan ikke forklare, hvorfor man gør det.
Jeg vil da gerne tage hr. Simon Kollerup med ud til Esbjerg Kommune, til Varde Kommune, til Mariagerfjord og Jammerbugt, som altså er nogle af dem, der skal betale meget mere, og som jeg ikke synes kan betragtes som rige kommuner, og så kan vi jo spørge kommunalbestyrelserne derude, om de synes, at det er rimeligt, at de skal til at betale nogle flere penge i udligning, sådan at de må levere en dårligere service til deres borgere.
Det vil jeg gerne medvirke til.
Simon Kollerup (S), 2012-05-31:
Så må man jo næsten udlede det samme, som man kunne udlede af hr. Jacob Jensens kommentar, at så er det, fordi man vil ændre det her, hvis man får magten til det – at man vil ændre det, som regeringen lægger frem i dag.
Så synes jeg måske, at vi skulle hoppe i bilen og køre til f.eks. Vesthimmerland og forklare dem, at de penge, som de får ud af den her reform eller justering, er noget, som man som konservativ politiker her på Christiansborg ikke synes skal være længere.
Den historie kunne vi jo tage ud og fortælle i fællesskab.
Når man så vil have et andet system, som jeg forstår at man vil, skal jeg bare spørge til en enkelt detalje, som jeg hæfter mig lidt ved.
Den er ret central i det her spørgsmål.
Den handler om udligningsprocenten.
Vi hørte Dansk Folkeparti, der gerne vil have udligningsprocenten væsentligt op, jeg har hørt helt op til 70 pct.
Vil ordføreren støtte den målsætning om at hæve udligningsprocenten, eller mener ordføreren, at udligningsprocenten i Danmark skal ned?
Lars Dohn (EL), 2012-05-31:
Nu nåede ordføreren jo så ikke lige at få svaret på spørgsmålet.
Hvad kan man forvente fra De Konservative, når nu regeringen, gerne med Enhedslistens støtte, vil effektuere den del af regeringsprogrammet, der består i, at alle kommuner skal være med til at løfte boligsociale problemer?
Hvad kan vi forvente vil være De Konservatives reaktion på det?
Mike Legarth (KF), 2012-05-31:
Årsagen til, at jeg ikke svarede fuldstændig klokkeklart på det, er, at jeg ikke helt nøjagtig forstår, hvad det er for et spørgsmål, jeg bliver stillet.
Men send det skriftligt til mig, så skal jeg nok svare klokkeklart, når jeg har fundet ud af, hvad det er, det betyder.
Men vi er jo et folkeparti.
Vi er et landsdækkende parti.
Så vi går ind for udligning.
Vi går ind for ordentlighed.
Vi går ind for solidaritet.
Men vi går ikke ind for den der idé, som også og især kommer fra Enhedslisten, med at dem, der har lidt over et gennemsnit, skal pelses, og de skal bare betale noget mere – hvor man forsøger at sige, at det er udyrene, og det er dem, der bare skal betale noget mere til kasserne, sådan at andre, der ikke gider og ikke kan, kan få osv.
Den retorik går jeg ikke ind i.
Den gider jeg ikke deltage i, for jeg mener ikke, at den har et sandfærdigt grundlag.
Vi vil gerne levere et ordentligt grundlag for, at vi kan løse de kommunale opgaver, der er.
Vi har jo fremført et krav til, at vi kan fortsætte forhandlingerne, og det har vi også klart og tydeligt meddelt ministeren, og det er, at rådighedsbeløbet skal have en effekt.
Vi kan jo se, at CEPOS uafhængigt af Folketinget har lavet undersøgelser.
Penge & Privatøkonomi har lavet en undersøgelse, der viser noget om borgere i kommuner, der betaler mest – et eksempel var Frederiksberg Kommune.
Når de har betalt deres skat og deres boligudgifter, har de det halve til rådighed til leveomkostninger, end nogen af borgerne har i de kommuner, der ligger i yderområderne.
Det er da ikke retfærdigt.
Det er vi da nødt til at tage højde for.
Der må da være en vis retfærdighed i, at dem, der betaler mest, også kan forvente, at deres egen kommune har de samme penge til at levere offentlig ydelse og kommunal service.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-05-31:
Tak for det.
Det var også derfor, at Venstre og Konservative, da de selv sad i regering, netop nedsatte et Finansieringsudvalg, som løbende kunne se på kriterierne og se på at få gjort dem bedre og mere hensigtsmæssige.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvorfor ordføreren for Det Konservative Folkeparti pludselig med sine egne ord ikke længere kan se visdommen i Finansieringsudvalgets arbejde.
Lars Dohn (EL), 2012-05-31:
Jeg vil godt sige tak til ordføreren for klar tale, for efterhånden er det blevet sådan, at der er en forståelse af, at vi jo er en stor familie her i landet.
Der er faktisk ikke rigtig nogen rige tilbage, de er plukket osv., så der er ikke rigtig noget at komme efter.
Det var der faktisk et af regeringspartierne, der meldte ud forleden dag.
Derfor er det dejligt, når en er klar i mælet og siger: Jamen altså, de, der meget har, skal have lov at beholde det.
Jeg har så bare et spørgsmål: Når der står i regeringsprogrammet, at alle kommuner skal være med til at løfte boligsociale opgaver – altså, der kunne lige så godt have været skrevet, at nord for København især, selvfølgelig også enkelte andre steder, skal man også have almen bebyggelse og sørge for, at der kan bo mennesker med almindelige indtægter – hvordan vil De Konservatives holdning så være?
Skal disse kommuner også friholdes for sådan en belastning?
Leif Mikkelsen (LA), 2012-05-31:
Nu går jeg ikke ud fra, at vi forhandler forslaget her.
Jeg går ud fra, at virkeligheden er den, at der er et antal partier, der er mødt op her i Folketingssalen med det forslag, de har forhandlet for lukkede døre før og efter midnat, og siger: Det er det, der nu kan siges ja eller nej til.
Jeg går ikke ud fra, at det er en forhandling om, at vi kan flytte rundt med tingene i dag.
Mike Legarth (KF), 2012-05-31:
Det synes jeg jo var et godt svar, og det vil jeg så give ordføreren mulighed for at stikke med en ekstra trumf.
Hvis nu det var hr. Lars Dohn fra Enhedslisten, der havde været minister og skulle tage stilling til den her sag, ville ordføreren og Enhedslisten så ikke have betragtet det her som forligsstof og have ment, at det skulle behandles som forligsstof, når nu ordføreren, som er mægtig godt inde i sagerne, kender præmisserne?
Lars Dohn (EL), 2012-05-31:
Jeg har forstået, at der, inden vi gik ind i forhandlingerne, havde været lavet aftaler på kryds og tværs, og at man derfor ikke kunne udlede, at der var tale om en håndfæstning eller et forlig.
Det er med den forudsætning, at vi er gået ind i forhandlingerne.
Simon Kollerup (S), 2012-05-31:
Ordførerens deodorant må formanden jo så hjælpe med – han sidder lidt tættere på, i forhold til hvordan det forholder sig.
Nu brugte ordføreren ikke hele sin taletid, og så er det også svært at komme ned i substansen; det hørte vi slet ikke noget til, så jeg er jo lidt interesseret i at prøve at finde ud af at stykke sammen, hvad de partier, der nu ikke rigtig vil være med til at lave det her, mon i grunden mener.
For det, vi har fået at vide tidligere på dagen, er jo, at skulle regeringsmagten skifte i det her land, så bliver det her lavet om.
Og så kunne man godt – i hvert fald når man er borger ude i kommunen eller har med kommunalpolitik at gøre, hvilket ordføreren selv har prøvet – være interesseret i at vide, hvad der så kommer i stedet for.
Og i den sammenhæng kunne det måske være godt, hvis ordføreren lige gad at sætte et par ord på: Hvad er det inde i systemet, hvad er det nede i substansen af det her udligningssystem, man gerne vil have lavet om fra Liberal Alliances side
Hvilke kriterier er det, der skal ændres?
Det synes jeg da måske var meget rart at få at vide for borgerne og for kommunalpolitikerne i det her land.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-05-31:
Det var ikke formanden, der skulle blande sig i min brug af deodorant.
Det var ministeren, der undlod at invitere, så det er til hende, man må stille spørgsmålet om, hvordan det forholder sig med det.
Så vil jeg sige med hensyn til det med, om vi fik mulighed for at være med eller ej, at der har jeg vist slået helt fast, at muligheden for, at vi kunne gå ind i debatten eller i substansen for den sags skyld og påpege, hvad vi gerne ville have, ikke har været til stede.
Den mulighed har simpelt hen ikke eksisteret i det her forløb.
Sådan er det.
Og derfor vil jeg selvfølgelig heller ikke her rulle ud, hvad vi kunne tænke os, hvis vi fik den mulighed.
Der skal åbenbart et andet flertal til, for at vi får mulighed for det.
Jeg har peget på, at vi ønskede så gennemsigtigt og så forenklet et system som muligt, for jeg tror, at alle er enige om, at det er et meget indviklet system.
Hver gang man har fjernet en i det her forslag, er der kommet tre nye til, og det gør det ikke nemmere eller mere forenklet.
Så det er kun det, vi efterlyser.
Det var sådan set min indgangsreplik til det her, og det var den indgang, vi ville have.
Det fik vi ikke muligheden for at få, og derfor er der jo ingen mening i at pege fingre ad, at den her regering har valgt de og de elementer i et forslag, som vi aldrig kom i nærheden af.
Simon Kollerup (S), 2012-05-31:
Hvis folk sidder og følger med i den her debat og man måske er, lad os bare antage en borgmester, der skal lægge sit budget, og man måske sidder og planlægger lidt langt frem i tiden – det er der mange af vores meget ansvarlige kommunalpolitikere i det her land der gør – så kunne man måske godt have lyst til at vide: Hvad har vi egentlig i udsigt, hvis nu hr. Leif Mikkelsen og Liberal Alliance skulle lægge stemmer til en anden regering end den, der sidder nu?
For jeg forstår på Venstres ordfører, at så skal det her laves om, og at man vil gå tilbage til det system, der var før.
Så jeg fisker egentlig bare efter, om ordføreren ikke kunne oplyse os alle sammen en lille smule om, hvad det er, der skal ændres.
Man har jo godt kunnet deltage i debatten.
Alle medieplatforme har jo været åbne, og man har kunnet deltage i debatten.
Jeg tror også, at ordføreren er på Facebook, ellers er partiet det.
Man kan jo godt fortælle, hvad man gerne vil, for der er jo helt åbent for debat.
Kunne vi ikke få et lille bud på: Hvad er det for nogle kriterier, man gerne vil have ændret?
Hvor vil Liberal Alliance gerne hen med det danske udligningssystem?
Så kunne vi regne lidt på det, og så kunne kommunerne også se, hvor vi egentlig er på vej hen.
For jeg synes, at det, der sker i den blå side af salen, stritter i alle retninger.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-05-31:
Det er jo ret fantastisk – nu har hr. Simon Kollerup to gange i dag sagt: når og hvis vi får en blå regering, en ny regering, et andet flertal.
Det er interessant, at ordføreren for det største regeringsparti er så optaget af et andet flertal, her godt et halvt år efter at regeringsmagten er skiftet.
Så det kunne da tyde på, at man er meget usikker, og at man måske også er ved at lægge kimen til det ved at føre den her blokpolitik, der er så snæver, at man ikke evner at få andre med.
Og oven i den her række af løftebrud, der har været, kan det godt være, at hr. Simon Kollerup ser det billede fremadrettet meget tydeligt og klart.
Med hensyn til hvad borgmestre og kommuner kan regne med, vil jeg sige, at de jo kan regne med, at det her bliver vedtaget af de partier, der nu har været med i det, og at det gælder fremadrettet.
Og der går jeg ud fra at man laver nogle klare aftaler om, hvad det er, og at man er helt enige med hinanden om, om det nu er noget bindende, altså hvor der er forlig, og om man har vetoret eller ej, og hvor langt det rækker frem.
Det går jeg ud fra at man har afklaret fuldstændig i den kreds, som nu vedtager det her.
Så kender borgmestrene præcis de præmisser, og derfor gælder det jo, indtil den dag, det flertal ikke eksisterer længere.
Og jeg håber, det bliver snart, men det er noget helt andet, og det synspunkt deler vi nok ikke.
Men så skal vi meget klart fortælle, hvad det er, vi vil røre ved.
Jeg har sagt her, at et forenklet og mere gennemsigtigt udligningssystem vil være godt for alle kommuner i Danmark.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-05-31:
Tak for det.
I går under afslutningsdebatten berørte vi jo kort ordførerens kollegas holdning til det her med udligning, og hr. Joachim B. Olsen har skrevet følgende
: »Så har alle de ineffektive og i forvejen møg forkælede snylter kommuner fået endnu flere penge! Håber du får Café latten galt i halsen Margrethe!«
Leif Mikkelsen (LA), 2012-05-31:
Det må man jo spørge hr. Joachim B. Olsen om.
Nu er virkeligheden den, at mit partis folketingsgruppe jo ikke fik anledning til at forholde sig til det her forslag, fordi vi ikke var en del af hele forløbet.
Hvis vi havde været en del af det, havde der været en klar partiholdning til spørgsmålet, men det er der selvfølgelig ikke nu, og derfor må enkeltpersoner gerne forholde sig til, hvad de mener, ud fra hvor de er henne og hvad de kender til spørgsmålet.
Så det spørgsmål skal stilles til hr. Joachim B. Olsen.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-05-31:
Jamen så prøver jeg igen.
Min socialdemokratiske kollega, hr. Simon Kollerup, prøver jo også ihærdigt at få at vide, hvad Liberal Alliance politisk substantielt synes om det forslag, der er fremsat nu.
Det er jo sådan set forhandlinger om dette forslag, vi har gang i her i salen, og det ville jo være dejligt, hvis de ordførere, der var sat på forslaget, faktisk også havde en politisk holdning til det, der foregik, fremfor til noget christiansborgfnidder, som er sådan noget, der foregår uden om det egentlige politiske arbejde. Så synes jeg også, at citatet fra hr. Joachim B. Olsen bærer præg af, at man tilskriver det her lovforslag, at det rammer fuldstændig tilfældigt, og at tallene bare er hevet ud af den blå luft, og det er jo ikke det, der er tale om; det er faktisk et finansieringsudvalg, som er nedsat af den tidligere regering – en regering, som ordførerens parti har tænkt sig at støtte, såfremt der kommer et regeringsskifte.
Derfor kunne jeg bare godt tænke mig at få at vide, om man egentlig har tillid til, at udligningen er båret af nogle bedre kriterier nu, og om man har tillid til det arbejde, som finansieringsudvalget har udført, og hvordan man forholder sig til hele spørgsmålet om udligning, såfremt regeringsmagten skulle skifte.
Det synes jeg sådan set er meget rimeligt at ønske et svar på.
Mike Legarth (KF), 2012-05-31:
Jeg kan meget vel se visdommen i det, vi gjorde.
Vi konstaterede, at der var ting, der ikke virkede, og det var det, jeg henviste til.
Vi kunne jo se, at den udligning ikke virkede helt præcis sådan, som vi gerne ville have den til at virke.
Derfor blev der nedsat et Finansieringsudvalg til at se på, om de kunne komme med et oplæg, der kunne forbedre det.
Det er så ministeren, der kommer med et oplæg.
Jeg har jo klart og tydeligt tilkendegivet, hvad det er, vi gerne vil have, og hvordan modellen skal være.
Det er det, vi gerne vil forhandle om.
Men vi har nogle krav for at indgå i de forhandlinger.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-05-31:
Så kunne jeg godt tænke mig bare lige at spørge sådan lidt mere konkret ind til det.
For det blev også sagt fra talerstolen i går af Det Konservative Folkepartis politiske ordfører, at de foreslåede ændringer virker helt vilkårlige.
Og det er de jo ikke.
Ændringerne bygger netop på Finansieringsudvalgets foreslåede ændringer.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre sådan helt konkret – ja eller nej kan der egentlig svares med – om ordføreren er enig eller uenig i, at de foreslåede ændringer medvirker til et mere retvisende udligningssystem.