runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-26:
Altså, her har vi en lidt ulige debat, må jeg nok erkende: Jeg, som ikke var med i 2009, over for en mangeårig trafikpolitiker.
Der må jeg sige, at det bare ikke er sådan, jeg har opfattet aftalen fra dengang.
Men jeg må også sige, at det ikke er det interessante.
Altså, det interessante er, hvad vi mener i dag.
Jeg synes ikke, at det er illegitimt, at jeg siger i dag: Vi står ved en politisk aftale, det gør vi altid som parti, men vi vil også gerne have lov til at sige, at alle aftaler jo kan laves om, hvis aftalepartierne kan overtales til det.
Derfor lægger jeg min energi i at forsøge at overtale aftalepartierne til at lave aftalen om.
Og der synes jeg igen, at det er mere interessant, at Socialdemokraterne forsvarer den holdning, de har, i stedet for at hænge sig i, hvad der blev sagt i 2009.
Jeg synes, det er meget positivt, at ministeren taler ærligt om tingene og siger, at det her samfundsøkonomisk giver et underskud.
Så kan man godt vælge at prioritere det alligevel, hvis man synes, det er rart at have, og man er villig til at bruge en eller anden andel af vores velstand på at have den her letbane – det er jo en helt ærlig politisk prioritering.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om han deler den opfattelse, flere af ordførerne har givet udtryk for, nemlig at samfundsøkonomiske beregninger kan man bare sætte til side.
Og i samme boldgade: Kan ministeren så ikke også bekræfte, at der er andre projekter rundtomkring, som samfundsøkonomisk har et bedre regnskab, end letbanen har?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-26:
Her er det klart, at det er et forlig, der er indgået, og derfor kan man sige, at uanset om det falder ud med en minusvækst eller ej, er det jo det, vi gennemfører.
Det kan der også være andre argumenter for at gøre, men nu hører jeg spørgeren isoleret stille mig spørgsmålet om det rent økonomiske.
Og der må man jo sige, at Aalborg Letbane netop faldt, fordi der ikke var et forlig – det var noget, et meget, meget smalt flertal havde indgået aftale om i en finanslov, og derfor følte vi os jo på ingen måde forpligtet til at gennemføre et projekt i Aalborg, som helt klart ville betyde minusvækst for samfundet.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-26:
Mange tak for det.
Det er også et interessant indblik i den politiske proces, og man kan sige, at det ikke nødvendigvis er de projekter, som er mest påkrævet, som bliver gennemført, men at det også er et spørgsmål om, hvad de politiske partier vil være med til i Folketingssalen.
Så kunne jeg egentlig også godt bare tænke mig at høre ministeren, som har været med i trafikpolitik i rigtig mange år, om det ikke er rigtigt, at der, dengang aftalen blev indgået, var forskellige holdninger og forskellige ønsker til, hvilke projekter man anså som bedst, og at det her dermed også er udtryk for en meget stor samlet aftale, hvor forskellige partier har haft forskellige holdninger til, hvilke projekter der skulle favoriseres.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-26:
Det er mit helt klare indtryk, at sådan var det, altså at vurderingerne selvfølgelig var meget forskellige, og at der var nogle, der ønskede, at nogle projekter skulle med, uanset hvordan man nu vurderede dem.
Og jeg synes jo også, det er helt i orden – og det hører jeg heller ikke spørgeren have en anden opfattelse af – at man kan sige: Det er sådan, vi gerne vil have det, for det ønsker vi os politisk.
Det var det, jeg forsøgte at svare til hr. Henning Hyllested.
Så jo, sådan er det – der er nogle, der vil have nogle projekter med, og jeg tror, det er sådan ved alle forlig, man indgår.
Men det er ikke sådan, at man gjorde det, fordi man vurderede, at der var en stor økonomisk gevinst for samfundet.
Sådan kan jeg kun opfatte det.
Det kender jeg ingen beregninger der viser, det må jeg sige.
At det i sig selv skulle være noget, der havde betydning samfundsøkonomisk, kender jeg ikke til.
Jeg anerkender den holdning, at man gerne vil lave letbaner – og det er jo det, vi gør her – fordi man siger, at der er nogle ting, man gerne vil fremme med det.
Jeg kender ikke til beregninger, der samlet set skulle give en stor samfundsøkonomisk gevinst, men jeg vil gerne undersøge det og svare på det.
Det gælder i øvrigt også, hvad angår miljøgevinsterne.
Dem kan jeg heller ikke genfinde, men jeg vil gerne svare på spørgsmålet, og så kan vi jo prøve at se på det og undersøge det nærmere.
Det vil jeg meget gerne.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-26:
Tak for det, og tak for de trods alt positive ord om forslaget.
Andet ville også have undret mig meget, når man nu selv har været med til at fremsætte det før valget.
Man kunne i Venstre tilsyneladende godt fremsætte et beslutningsforslag om det her uden at være vidende om Vejdirektoratets evaluering af det her forsøg, der kører.
Er det er anderledes, når det er et B-forslag, end når det er et lovforslag?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-26:
Nej, det er sådan, at når man er i regering og vi lige nøjagtig har en evaluering af det forsøg med at sætte det op fra 80 km/t. til 90 km/t., er det bare, at det giver mest mening at se den.
Med hensyn til det, der omhandler det, jeg lige nævnte, nemlig motortrafikveje, er det sådan, at de steder, hvor man har gjort det, sørger man så også for, at der trafiksikkerhedsmæssigt bliver fulgt op på det.
Det, jeg tror er forslagsstillerens pointe – sådan har jeg i hvert fald tolket det – er jo, som jeg forstår det, at forslagsstilleren måske godt kunne tænke sig, at der også var strækninger, hvor hastigheden kunne hæves fra 80 km/t. til 90 km/t., uden at man behøvede at investere meget økonomi i det.
Sådan har jeg i hvert fald tilladt mig at tolke det.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-26:
Så har ministeren tolket det rigtigt, for det her indebærer selvfølgelig ikke, at vi skal lave samtlige små biveje i kongeriget Danmark om til at have motortrafikvejstandard.
Det tror jeg egentlig også godt at ministeren ved.
Nu kan det her jo så blive en strid om at definere ordet landeveje.
Men jeg tror dybest set godt, at ministeren ved, hvad der her i forslaget menes med landeveje, for det er måske ovenikøbet nogle af de strækninger, som Vejdirektoratet i forvejen har kørt forsøg på.
Så har vi jo strækninger i Jylland, hvor man rent faktisk ikke kan se enden af vejen, selv om det er klart vejr.
Nu nævnte ministeren også, at nogle af de her landeveje faktisk ligger i byområder, og jeg håber, at vi er enige om, at vi, når vi er i bymæssig bebyggelse, er nede på 50 km/t., og så har det ikke noget med en landevej at gøre.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-26:
Men det var netop ligesom for at komme om ved den her negative samfundsøkonomiske effekt, som man nu mener kan påpeges.
Den synergieffekt, der kan ligge i at have et udbygget letbanenet, ligesom man jo har i en hel stribe store byer ud over hele verden, skulle netop kunne give en bedre samfundsøkonomisk effekt.
Bortset fra det er det, jeg siger, at betragtet som kollektiv trafik, som middel mod trængsel og som middel til forbedring af klima og miljø er det klart, at et sammenhængende net har en synergieffekt.
Jeg tænker jo på en letbane på Frederikssundsvej med forbindelse til letbanen på Ring 3, på en letbane måske ført videre ind ad Nørrebrogade, på en letbane langs vejen på brogaderne i hovedstadsområdet og mange andre steder.
Det skulle jo netop kunne give den der synergieffekt, som kan sikre, at de her projekter på et tidspunkt også falder positivt ud.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-26:
Nu ved jeg jo, at spørgeren kun har to muligheder for at komme med spørgsmål, så derfor vil jeg gøre, hvad jeg kan, for trods alt at svare på noget af det her.
Men det er ikke et præcist spørgsmål.
Hvis man går ind og kigger på projektet, kan man i hvert fald sige, at hvis det her skal være sådan et sammenhængende projekt, så er man nødt til at sige til sig selv, at så skal man have rigtig mange penge med hjemmefra.
For det her projekt er jo i den grad kendetegnet ved at give en minussamfundsvækst, og det vil altså sige, at det er meget dyrt for samfundet at lave sådan nogle projekter her.
Men det ved de fleste jo, når de har læst det igennem, for det kan man se.
Jeg ved ikke helt, hvad spørgeren helt præcis gik efter, men i forhold til det med at lave flere af den slags projekter skal man altså huske, at ligesom projektet i Aalborg gav en betragtelig minussamfundsvækst, så gør det det også her i København.
Magnus Heunicke (S), 2016-01-26:
Jamen det gør vi også, vi stemmer jo for.
Og jeg kan forstå, at det gør Det Konservative Folkeparti også, altså trods alt stemmer for, selv om man har skiftet holdning siden da.
Jeg tror, at hvis man som vælger går op i den kollektive trafik, er man jo også optaget af, om man kan regne med det, der bliver sagt.
Jeg står her med en udskrift af debatten i Folketingssalen i sidste valgperiode, hvor det var Mike Legarth, der var transportordfører for De Konservative.
Det var dengang, hvor der var et forslag, L 65, om letbane på Ring 3, altså om præcis det samme.
Der er jo nogle etaper at komme igennem med sådan et forslag her.
Og jeg citerer Mike Legarth, som siger, at det er et godt forslag, for man får flyttet noget trafik væk fra gader og stræder, altså fra vejene.
Alene det er positivt, og den kollektive trafik bliver bundet meget bedre sammen.
Det sagde De Konservative før valget her.
Så det er jo vigtigt nok, at man som vælger ved, hvor man har sit parti, når så vigtige spørgsmål som en styrkelse af den kollektive trafik, et sted, hvor det virkelig også er påkrævet, drøftes.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-26:
Men jeg står altså ikke til regnskab for, hvad andre politikere har ment tidligere.
Jeg står til regnskab for, hvilke aftaler vi som parti har indgået, men jeg står ikke til regnskab for udtalelser af Lars Barfoed eller af Mike Legarth tidligere.
Jeg fortæller, hvad der er min holdning, og jeg fortæller, hvad der er Det Konservative Folkepartis holdning.
Og så står vi ved de aftaler, som har vi indgået.
Men jeg har også haft en snak med Mike Legarth, og jeg mener nu nok, at han har skiftet holdning, efter at han har set, hvor store problemer det her projekt giver, bl.a. ude i Lyngby-området.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-26:
Tak til ordførerne for modtagelsen af lovforslaget.
Staten deltager jo i letbaneprojektet sammen med de 11 kommuner, som letbanen berører, samt Region Hovedstaden.
Lovens formål er at få fastlagt letbanens linjeføring, og der er således tale om en anlægslov.
Projektet har jo en høj grad af lokal forankring.
Sådan har det været hele vejen igennem, og det har der også været lagt vægt på i den VVM-proces, der er gået forud for fremsættelsen af lovforslaget.
Det er således de lokale parter, der har besluttet linjeføringen, og linjeføringen er både i Ishøj og Lyngby-Taarbæk kommuner ændret, på grund af at der i høringen over VVM-redegørelsen var mange indvendinger mod den oprindelig foreslåede linjeføring.
De to kommuner valgte så at lytte til borgerne og anmodede derfor Hovedstadens Letbane om en ændret linjeføring.
Der blev herefter udarbejdet et tillæg til VVM-redegørelsen om ændringerne, som så efterfølgende er indarbejdet i grundlaget for lovforslaget.
Det er selvfølgelig ikke alle, der er glade for ændringer, men sådan vil det jo altid være med store anlægsprojekter, især projekter i tæt bebyggede områder.
Når der sker ændringer af infrastrukturen, bliver de nærmeste naboer berørt i et vist omfang.
Men vi har naturligvis ansvaret for arbejdet og for at begrænse påvirkningen.
Og så viser det sig heldigvis næsten altid, at når først et nyt anlæg er færdigt og taget i brug, bliver de fleste glade for den nye og bedre kollektive trafikbetjening.
Sådan håber jeg også det kommer til at gå med projektet på Ring 3.
Et andet eksempel på, at der er blevet lyttet til dem, der har haft indvendinger mod projektet, er, at projektets tidsplan er blevet ændret på baggrund af ledningsejernes høringssvar til lovforslaget.
Det fremgår af principaftalen mellem de 13 interessenter og ligeledes af den gældende lov, at den endelige beslutning om at gennemføre anlægget først træffes, når udbudsprocessen er afsluttet og alle interessenter har accepteret det vindende bud.
Ledningsejerne gjorde opmærksom på, at der derfor ville kunne opstå en situation, hvor ledningsejerne havde brugt meget store beløb på at omlægge ledninger helt unødvendigt og forgæves, hvis udbudsprocessen førte til, at projektet måtte opgives.
Det er jo nemlig sådan, at ledningsejerne skal betale for at omlægge ledninger, der ligger som det, man kalder gæst i vejen.
Og eftersom den situation ville kunne medføre et stort økonomisk kompensationskrav mod interessentskabet, valgte ejerkredsen at lytte til ledningsejerne.
Derudover havde ledningsejerne en række andre bekymringer, som vi ligeledes har lyttet til.
Der er således nedsat et hurtigtarbejdende udvalg, der skal se på de problemstillinger og komme med en afrapportering, der vil blive sendt til Transport- og Bygningsudvalget.
Målet er, at afrapporteringen kan indgå i lovbehandlingen.
Med disse afsluttende bemærkninger vil jeg håbe på en velvillig behandling af lovforslaget, og jeg er selvfølgelig rede til at svare på udvalgets spørgsmål.
Rasmus Prehn (S), 2016-01-26:
Fra socialdemokratisk side kan vi ikke lade være med at glæde os over, at regeringen er med på det her forslag, at man midt i det her mørke af anlægsprojekter, der er sat på standby, hvor ingenting skal ske, trods alt på det her område er med på at løfte den kollektive trafik til gavn for klima og miljø og bekæmpelse af trængsel.
Det er meget, meget positivt.
Så stor cadeau til transportministeren for at være med på det her projekt.
Jeg nævnte i min ordførertale, at der var nogle bekymringer for Herlev Kommune, hvor den dygtige og engagerede borgmester hr. Thomas Gyldal Petersen har været ude at stille spørgsmål om den hastighed, man skulle køre igennem Herlev med i forhold til trafiksikkerhed og andet.
Er det noget, ministeren vil være med til at kigge på sammen med os fra socialdemokratisk side?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-26:
Jamen jeg synes da, at vi skal se på alle de ting og bemærkninger, der kommer ind, så det vil jeg da også gerne gøre her.
For mit vedkommende vil jeg sige, at jeg da helt klart synes, at det er en god idé, at vi gør det.
Villum Christensen (LA), 2016-01-26:
Jeg er faktisk også så gammel i gårde, at jeg var med i forhandlingerne for 7 år siden, og jeg er ret sikker på, at da man foreslog det her projekt, var der ikke ret mange, der vidste, at det ville give en så elendig samfundsøkonomi, og at der absolut ingen klimaog miljøgevinster var.
Det tror jeg ikke der var ret mange der vidste.
I relation til den debat, som hr. Rasmus Jarlov har bragt op, kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren – for vi har jo lov at blive klogere: Er det praktisk muligt at stoppe projektet på det her tidspunkt?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-26:
Det er jo svært at give en vurdering af det, og jeg vil gerne – og sådan kender jeg også ordføreren – have det skriftligt, så jeg også har en mulighed for at undersøge det.
Men hvis man ser på projektet i den sammenhæng, at man også anerkender, at der har været nogle udgifter – det har der jo – må jeg umiddelbart sige, at man godt ville kunne stoppe projektet.
Ja, det tror jeg man kan.
Villum Christensen (LA), 2016-01-26:
Jeg kan selvfølgelig godt stille det her som et skriftligt spørgsmål, men har ministeren en fornemmelse af, hvad der er brugt indtil nu?
Nu er der sikkert rigtig mange, der er blevet klogere, og vi har jo set meget modstand mod det her projekt.
Har ministeren et skøn over, hvad der er brugt indtil nu?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-26:
Så bliver det sådan noget med, at jeg har en fornemmelse af det, men jeg forstår godt, at spørgeren spørger ind til det, og det behøver spørgeren så ikke at gøre mere ud af nu, for jeg har allerede noteret det ned.
Vi sender gerne et svar over, sådan at udvalget i forbindelse med behandlingen af forslaget her kan blive oplyst om, hvilke midler der er brugt.
Jeg vil også gerne, hvis det er det, spørgeren ønsker – og sådan må jeg forstå det –
uddybe, under hvilke konditioner man kan stoppe det.
For jeg er jo af den opfattelse, at man selvfølgelig skal have svar på det, man spørger om, og det opfylder jeg meget gerne her, hvis det er det, spørgeren ønsker, og det kan jeg se det er.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-26:
Jeg vil såmænd bare spørge til ministerens visioner på det her område.
For en ting er jo letbanen på Ring 3.
Den har haft en svær fødsel, må vi jo sige; der er i hvert fald gået mange år, som den radikale ordfører tidligere var inde på.
Jeg spørger selvfølgelig, fordi vi i bedre og billigere-forligskredsen jo afsatte penge til analyser, som ministeren så fjernede.
Så kom de tilbage igen, men de er i hvert fald blevet beskåret, så jeg ved ikke rigtig, hvad det bliver til.
Men ser ministeren det her som en vision om og en begyndelse på et sammenhængende letbanenet i hovedstadsområdet?
Dan Jørgensen (S), 2016-01-26:
Jeg kan bekræfte, hvad jeg har sagt en del steder, tror jeg efterhånden, at vi selvfølgelig skal være meget opmærksomme på traumer, ikke kun for den specifikke gruppe, vi taler om her, men i det hele taget for mange af de flygtninge, der kommer til Danmark, og på, at den nuværende situation med hensyn til behandling ikke er tilfredsstillende.
Men lad mig så også gentage, at jeg synes, det er utrolig letkøbt, når SF's ordfører siger: Vi tror ikke på kortsigtede løsninger, så derfor kan man kun forfølge de langsigtede.
Nej, når det er klart, at alle og enhver ved, at uanset hvad vi gør i Danmark og hvad vi stemmer i dag, er det jo ikke det, der afgør, om der kommer flygtninge fra Syrien.
Det er heller ikke sådan, at der ikke vil komme nogen i morgen.
Men selvfølgelig kan man lave opstramninger, som får indflydelse på antallet, der kommer til Danmark.
Alternativet, bliver jeg nødt til at sige til ordføreren, er altså, at vi bliver ved med at se en stigning, og at vi så ender som Sverige, medmindre ordføreren har et alternativ, som han ikke har fremført endnu.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-26:
Jeg er helt enig med ordføreren i, at det er hamrende svært, og at det i allerhøjeste grad er op ad bakke at få internationale løsninger igennem, men jeg mener, det er det eneste realistiske, vel vidende, at det virkelig er svært.
Jeg mener, det er det eneste realistiske svar på den her flygtningekrise, som verden står i.
Det at konkurrere i et strammerkapløb udligner hinanden, og flygtningene taber.
Mette Bock (LA), 2016-01-26:
Tak for det.
Det kan vi sådan set godt blive enige om.
Men indtil det sker, indtil vi internationalt får truffet nogle beslutninger, hvad forestiller Enhedslisten sig så skal ske?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-26:
Først: Jeg mener det, når jeg siger, at jeg ikke tror på, at der findes en dansk løsning på det her.
Beklager, jeg tror ikke på strategien.
Jeg tror, det er ligesom at tisse i bukserne.
Det varmer i ganske kort tid, og så udligner de her stramninger hinanden.
Så er der også den anden del, som hedder: Hvad kan vi leve med?
Jeg kan ikke politisk forsvare, at man siger til børn: Desværre, det varer 3 år, før du kan set din far igen.
Det synes jeg ikke er en ordentlig måde at agere på i en flygtningekrise.
Det element hører selvfølgelig også med.
Så er der noget, som jeg synes vi diskuterer meget lidt, og som handler om, hvordan vi så rent faktisk får den integrationsopgave, der er i Danmark, til at fungere.
Det er svært.
For søren, det er svært at tage imod flygtninge.
Jeg tror, man skyder sig selv i foden med det her.
Jeg tror, at man gør integrationsopgaven endnu sværere.
Mette Bock (LA), 2016-01-26:
Jeg prøver igen.
Min partifælle stillede to spørgsmål.
Jeg har foreløbig stillet et, og nu stiller jeg et mere.
Indtil vi får etableret disse internationale løsninger, hvad skal Danmark så gøre?
Og forestiller ordføreren sig, at Danmark i 2, 3, 4, 5 eller 6 år frem kan tage mellem 20.000 og 30.000 flygtninge, som så skal have familiesammenføring efterfølgende, og at vi kan få integrationen til at fungere?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-01-26:
Jeg har taget teflon på, så al det polemiske vil jeg lade prelle fuldstændig af, og jeg vil fortsætte med at bede om et egentligt svar på det spørgsmål, jeg stillede.
Enhedslisten vil gerne have internationale kvotefordelingsløsninger.
Det forstår jeg er svaret.
I FN vil jeg slet ikke turde gætte på hvor lang tid det tager.
I EU har det nok et længere perspektiv – år, måske årtier, om nogen sinde.
Hvad, hvis vi ikke får de løsninger, Enhedslisten helst vil have andre lande laver sammen med os?
Altså, hvis der slet ikke findes et nationalt svar, skal vi så bare vente i årevis og se på, at der kommer 100.000-200.000 mennesker til Danmark, uden at vi overhovedet kan regulere det?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-26:
Det, at man ikke får det svar, som man selv synes er det rigtige svar, er ikke det samme, som at man ikke får svar.
Integrationsopgaven er svær.
Det siger sig selv.
Så må hvert enkelt parti gøre op med sig selv, hvilken politik man synes er mest realistisk.
For jeg har ikke hørt nogen sige: Bom, jeg har et quick fix på flygtningekrisen.
Jeg tror, at det, jeg her taler for, er det absolut mest realistiske, nemlig at erkende, at den vej, der hedder, at vi forsøger at gå forrest i strammerkapløbet, ikke fører nogen steder hen.
Stramningerne kommer til at ophæve hinanden, fordi vi bare smitter alle de andre.
Og det er som sagt kombineret med, at jeg faktisk tror, at det her gør integrationsopgaven i Danmark sværere.
Jeg tror, at det bliver sværere at integrere de mennesker, der kommer til at sidde ude i kommunerne, og som ikke ved, om deres børn og koner er i sikkerhed.
Dan Jørgensen (S), 2016-01-26:
Jeg vil gerne spørge lidt ind til det her med de internationale løsninger, for hvad forestiller Enhedslisten sig, hvis det skal være på henholdsvis EU-niveau og FN-niveau, man laver sådan en fordeling?
Skal det være bindende regler for de lande, der deltager, eller skal det være et frivilligt samarbejde, hvor alle, der har lyst, kan tage nogle, og dem, der ikke har lyst, så kan lade være at tage nogen?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-26:
Jeg tror absolut mest på den frivillige vej, og det er der flere årsager til.
Den primære er, at jeg meget nødig vil være den flygtning, som sendes til et land, hvor både befolkningen og hele det politiske lag har sagt: Nej, nej, vi vil ikke have dem.
Jeg er meget bekymret for, hvilke konsekvenser det vil få internt i landet og for de flygtninge, der kommer til.
Så jeg tror på, at de enkelte lande frivilligt skal tilslutte sig, ligesom vi ser det med FN's kvoteflygtningesystem i dag.
Til gengæld synes jeg, det ville være rigtig, rigtig fornuftigt at forsøge at presse på ved hjælp af forskellige økonomiske incitamenter.
Det parti, som vi samarbejder med i Sverige, har jo sagt: Prøv at høre, Sverige betaler et meget stort kontingent til EU hvert eneste år.
Samtidig bidrager svenskerne – det ved vi alle sammen – med en, synes jeg, urimelig stor indsats i forhold til at give flygtninge beskyttelse.
Dan Jørgensen (S), 2016-01-26:
Så det, man må forstå, er, at vi altså skal vente på, at alle lande i verden går med til frivillige ordninger, og at den eneste måde, hvorpå man kan presse på, er ved at true med at lade være med at indbetale sine kontingenter til de fællesskaber, man er en del af.
Hvad er så sanktionsmulighederne i forhold til FN-løsningerne?
Er det så, at man lader være med at betale til de FN-organisationer, man betaler til nu?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-26:
For det første: Nej, hvorfor skulle man dog vente, til alle lande i verden havde tilsluttet sig en eller en form for fordeling?
Det ville da være dumt.
Selvfølgelig kan de lande, der vil, samarbejde.
For det andet: Jeg ved godt, at hr. Dan Jørgensen, som ellers er meget begejstret for i EU-samarbejdet, forsøger at få det til at fremstå, som om den der tanke om, at lande kan samarbejde, er fuldstændig sådan på månen-urealistisk.
Jeg tror faktisk, at det eneste realistiske svar, hr. Dan Jørgensen, på den internationale flygtningekrise, verden står i, er, at vi samarbejder.