Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Min dag startede rigtig godt.
Jeg drak morgenkaffe med gode venner fra 3F Industri og Service, men der var en mørk skygge, der hvilede over mødet.
Det var den debat, vi har gang i nu.
Der er tale om massive forringelser, og der bliver kun en amputeret rest tilbage.
Da efterlønnen blev indført i 1979, var der stor arbejdsløshed især blandt unge.
Efterlønnen gav mulighed for, at ufaglærte og faglærte arbejdere kunne trække sig tilbage på en værdig måde, inden de var så nedslidte, at de ikke kunne nyde deres otium.
Det gav plads til, at unge kunne komme ind på arbejdsmarkedet.
I dag er vi i den samme situation med høj arbejdsløshed og også høj ungdomsarbejdsløshed, og nu vil man så øge arbejdsløsheden med 20.000-30.000 flere.
Hvorfor det?
Jo, udbuddet af arbejdskraft skal øges, siger man.
Det betyder på dansk, at arbejdsløshedskøen skal være længere.
Vi kommer til at mangle arbejdskraft, siger man.
Afskaffelsen af efterlønnen vil øge beskæftigelsen med 65.000 i 2020, siger man.
Det er ren fiktion, og jeg tror også, at den her debat har vist det.
Krisen raser rundt om i Europa, og alle økonomer forudser en lang og dyb krise med økonomisk lavvækst.
Ingen seriøs økonom i Danmark finder det aktuelt at tale om mangel på arbejdskraft på denne side af 2020.
Vi mangler job, ikke flere arbejdsløse.
Det Økonomiske Råd beregner, at reformen vil betyde 25.000 flere arbejdsløse i 2020.
De offentlige finanser vil blive forbedret med 18 mia. kr., siger man.
De første år skal de, der ønsker det, have deres penge udbetalt.
Dertil kommer, at regnestykket forudsætter en forbedring af beskæftigelsen på 70.000 personer, og det regnestykke har vi jo lige konstateret ikke går op, så de indtægter kommer også til at mangle.
Så det der med økonomien er også ren fiktion.
Med krise og lavvækst vil fjernelsen af efterlønnen opvejes af udgifter til dagpenge, aktivering og førtidspension.
Det er helt ufatteligt, at man kan finde 18 mia. kr. til skattefri udbetaling af efterlønsbidraget i 2012.
De rige efterlønnere bliver forgyldt og kan på det offentliges regning holde fri og spille golf, siger man.
Det er også en fiktion.
Dækningsgraden i forhold til tidligere indkomster er kun mellem 50 og 60 pct.
, når en faglært eller en ufaglært går på efterløn.
Oveni er der stor forskel på efterlønnere og andre, når vi taler om muligheden for tidligere pensionering.
F.eks. har akademikere, som jo sjældent går på efterløn, 3-5 gange så stor en pensionsopsparing som en LO-arbejder.
Så er der seniorjobbene.
Ordningen med seniorjob kunne og burde være en løsning.
Det forudsætter, at loven ændres, så retten til seniorjob ikke skal være afhængig af efterlønsalderen, så man fortsat bevarer retten fra det fyldte 55. år.
Man vil endda ændre ordningen med tilbagevirkende kraft for de 55-57-årige.
De har i dag ret til seniorjob, men i 2012 mister de den ret, fordi der er mere end 5 år til deres forhøjede efterlønsalder.
Så er der pensionsmodregningen.
Den store forhøjelse af pensionsmodregningen, altså fra 60 til 80 pct. for opsatte pensioner og fra 54 til 64 pct. for løbende udbetalte pensioner, er helt uacceptabelt.
Endnu værre er det, at man fjerner bundfradraget på 14.200 kr. For dem, der i dag kan undgå pensionsmodregning, fordi de venter med at gå på efterløn, til de er 62 år, er der er tale om meget, meget store forringelser.
Men det værste er næsten fleksjobberne.
Alligevel siger man, at de skal arbejde længere, alligevel siger man, at de ikke skal fritages for det her.
De bør undtages den her lov.
Alt andet ville være uanstændigt.
Så vidt jeg kan se, er de mange smukke ord et skalkeskjul for, at man vil øge antallet af ledige, for at de kan trykke løn- og arbejdsforhold.
Ligesom fidusfirmaerne med underbetalt arbejdskraft fra bl.a. Østeuropa lægger et hårdt pres på danske lønninger, vil folk på kontanthjælp eller endnu værre folk helt uden indtægt gøre det samme.
Jeg har en formodning om, at det er den super liberalistiske tanke, der er drømmen, visionen, med de her lovforslag.
Men så sig det da for pokker i stedet for at smøre det ind i en hel masse andre ting.
For hvis ikke det er virkeligheden, kommer regnestykket om, at flere i arbejdsløshedskøen skulle betyde flere i arbejde, ikke til at gå op, og vi vil starte en nedadgående spiral, som vil ødelægge både det danske arbejdsmarked og vores velfærdssamfund.
Det skal man vist ikke være professor for at kunne se.
Det her lovforslag er et angreb på dem, der arbejder hårdest, når værdierne skal skabes i vores samfund.
Det er arbejdsmænd og -kvinder.
Det er håndværkere og folk med korte uddannelser.
Det er dem med et længere arbejdsliv end de fleste, med en lavere løn, også en lavere livsløn, med en højere risiko for arbejdsulykker, med højere hyppighed af hjerte-kar-sygdomme og kræft og med et kortere otium og et kortere liv generelt.
Et flertal her vil forringe forholdene for dem, der har sikret folketingsmedlemmerne deres gode lønninger og ikke mindst høje og tidlige pensioner her i Folketinget.
Dem vil man skabe utryghed for.
VKO har nu hele eftermiddagen og lidt af aftenen i deres kritiske spørgsmål til S og SF brugt deres taletid til at afsløre de problemer, der er, og det vil jeg gerne sige tak for.
Det er dejligt, at man selv vil være med til at afsløre det.
Det er klassekamp af værste skuffe.
Det er Overdanmarks svar på krisen: Lad de dårligst stillede betale for den, vi vil ikke.
Jeg håber, at jeg har gjort det forståeligt, at Enhedslisten stemmer nej til tilbagetrækningsreformen.
Det er et af de mest kyniske, mest uretfærdige og mest asociale lovforslag, vi har set i mange år.