runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marion Pedersen (V), 2008-12-12:
I Venstre er vi stærkt optaget af fortsat at føre en ansvarlig og ambitiøs energipolitik.
Når det så er sagt, er det vigtigt, at vi ikke bliver så forblændede af at ville gøre Danmark grønnere, at ansvarlighed og bæredygtighed kommer i anden række.
Hvis det skal lykkes her og nu og langt ud i fremtiden at være foregangsland på klima- og energiområdet, er det vigtigt, at vi gør en samlet indsats for hele byggeriet, der både er bæredygtig, ansvarlig og ambitiøs.
Derfor har vi i regeringsgrundlaget skrevet, at nybygninger i 2020 skal bruge 75 pct. mindre energi end i dag.
Det er en ambitiøs og ansvarlig målsætning, som også indgår i den energipolitiske aftale, som regeringen lavede i februar i år - en aftale, som alle partier minus Enhedslisten står bag.
Af aftalen fremgår det således, som ministeren også nævnte det, at energiforbruget i nye bygninger skal være nedbragt med mindst 25 pct. i år 2010 og det samme i henholdsvis 2015 og 2020, altså 75 pct. senest i år 2020.
Som en del af aftalen er der et udredningsarbejde i gang, og der skal fremlægges en samlet strategi for reduktion af energiforbruget i bygninger inden marts 2009, når dette analysearbejde er tilendebragt.
Det er også værd at bemærke, at den allerede nævnte målsætning inden for byggesektoren, som er indeholdt i energiaftalen, vidner om en aftale, der på samme tid er både bæredygtig, ansvarlig og ambitiøs.
På den ene side bæredygtig og ansvarlig, fordi den medfører, at vi finder den rette balance, således at vi sikrer, at alle virksomheder i branchen når at tilpasse sig de skærpede krav, og på den måde får vi også i praksis nedbragt energiforbruget.
ikke vi bevarer den bæredygtighed og ansvarlighed i målsætningen, risikerer vi dårligere bygninger med problemer med indeklimaet og også med en langt mindre energireduktion end planlagt.
På den anden side er aftalen ambitiøs, fordi den indeholder en markant reducering af energiforbruget inden for byggeriet, samtidig med at vi med de allerede skærpede lovgivningskrav inden for området kan sikre, at branchen fortsat udvikler nye og bedre teknologier og produkter, der vil fremme Danmarks erhvervslivs konkurrenceevne inden for dette område.
Det fremsatte beslutningsforslag fra Enhedslisten vil efter vores vurdering undergrave den ambitiøse og ansvarlige energiaftale, som vi i Venstre har indgået med alle partier bortset fra Enhedslisten, og derfor kan vi altså ikke stemme for forslaget.
Per Clausen (EL), 2008-12-12:
Jeg er enig med fru Marion Pedersen i, at det er imponerende, at alle partier i Folketinget med undtagelse af Enhedslisten kan indgå en aftale, hvor de krav, man stiller til bygningers energirigtighed, af både byggebranchen og energiorganisationerne karakteriseres som uambitiøs og utilfredsstillende.
Det synes jeg er imponerende Gør det slet ikke noget indtryk på fru Marion Pedersen, at byggebranchen selv siger, at det er af afgørende betydning, at der stilles nogle klare krav, sådan at man bliver i stand til at konkurrere med udenlandske virksomheder i fremtiden?
Altså, jeg har været til adskillige konferencer, og der har ikke været en eneste fra byggebranchen, der ikke har sagt, at det er lige præcis det her krav, man skal stille, og derfor er jeg noget desorienteret over, at fru Marion Pedersen er villig til at sælge både miljøet og byggebranchen for at opretholde en eller anden aftale med nogle fodslæbende socialdemokrater - og SF'ere, må der jo være tale om.
Marion Pedersen (V), 2008-12-12:
Nu må jeg sige til hr. Per Clausen, at vi naturligvis er glade for, at alle andre partier end Enhedslisten er med i aftalen.
Og så må jeg også sige, at jeg også har hørt de protester, der har været fra nogle af organisationerne, men vi bygger jo op til den strategi, der skal lægges, og som bliver meget præcis, når vi når så langt, men vi skal altså have udredningsarbejdet tilendebragt, inden vi laver den strategi færdig.
Per Clausen (EL), 2008-12-12:
Indimellem synes jeg, det kan være rimeligt at sige, at vi ikke har viden nok til at træffe beslutninger, men vi har jo masser af viden om det her; der er lavet masser af rapporter fra Teknologirådet, fra Dansk Byggeri osv., som understøtter det synspunkt, at vi har brug for at skærpe de krav, der stilles i bygningsreglementet. Så det er for mig fuldstændig ubegribeligt, hvorfor man ikke nu kan sige, at et af de krav, der skal stilles til et fremtidigt bygningsreglement, er, at det sikrer, at Danmark også fremover er i spidsen på det her område - af to grunde: for det første, fordi det er vigtigt, at vi går i spidsen for at reducere CO2-udledningen og have en offensiv klimapolitik også i Danmark, og for det andet for at sikre byggebranchens konkurrenceevne i fremtiden og sikre beskæftigelsen i Danmark.
Det er fuldstændig ubegribeligt for mig, hvad det er, der får regeringen og Venstre til at afvise det her forslag.
Thomas Jensen (S), 2008-12-12:
Socialdemokraterne vil arbejde målrettet på, at Danmark kommer tilbage i den førerposition, som vi var i under hr. Svend Auken i 1990'erne.
Derfor har Socialdemokraterne sat sig to ambitiøse mål for Danmarks klimaindsats.
For det første skal Danmark - som det første land i verden - være CO2-neutralt om 20 år, og for det andet skal Danmarks energisystem om 40 år være baseret 100 pct. på vedvarende energi og dermed være uafhængigt af fossile brændsler som kul, gas og olie.
Det er mål, der er realistiske, hvis vi har viljen og modet til igen at blive et reelt foregangsland på energiområdet.
For hvordan er det gået under VK-regeringen?
Derfor tog Socialdemokraterne ansvar, da vi i februar gik med i energiforliget for at trække målsætningerne og midlerne i Danmarks energi- og klimapolitik fra bunden af første division til noget, der begynder at ligne en oprykning til superligaen.
Da vi indgik forliget, tror jeg, at partierne bordet rundt mente, at vi var sådan ambitiøse og realistiske i vores målsætning om at reducere energiforbruget i nye bygninger med mindst 25 pct. i 2010, yderligere 25 pct. i 2015 og endelig yderligere 25 pct. i 2020, så vi i 2020 nåede op på en samlet reduktion på 75 pct.
Men vi skal være helt sikre på, at alle de forskellige boligtyper kan følge med kravene, så det ikke bare er teknisk, de kan følge med, men også rent økonomisk.
F.eks. er der i den almene boligsektor, hvor regeringen desværre har indført et byggestop, ikke inden for de nuværende finansieringsforhold mulighed for at leve op til de stramninger i byggereglementet her og nu.
Der skal derfor lyde en klar opfordring fra Socialdemokraterne til regeringen om at fremlægge en finansieringsreform for den almene sektor, så vi kan få sat gang i byggeriet inden for nogle energirammer, som gør de nye almene boliger fremtidssikrede på energiområdet.
Der skal ikke være tvivl om, at Socialdemokraterne er parate til at se på totaløkonomiske løsninger for den almene sektor, så det kan svare sig at binde an med et nybyggeri til en højere energistandard.
Og med den økonomiske situation med stigende ledighed inden for byggefagene vil jeg understrege, at det er bydende nødvendigt, at vi sætter gang i hjulene og dermed beskæftigelsen.
Her kan vi ud over at samle op på det offentlige vedligeholdelsesefterslæb sætte gang i energirigtigt byggeri i almindelighed og i den almene sektor i særdeleshed.
Socialdemokraterne kan ikke støtte forslaget i den konkrete formulering, men vi vil drøfte tiltag omkring bygningsreglementet i forligskredsen.
Det er et af de værktøjer, som kan være med til at sikre Danmark en stærk indsats for at bygge mere og mere energirigtigt.
Per Clausen (EL), 2008-12-12:
Jeg forstod så på hr. Thomas Jensen, at der var et særligt problem omkring finansieringen af de almene boliger.
Der vil jeg bare spørge hr. Thomas Jensen, om det ikke vil være sådan, at Socialdemokraterne vil bruge deres placering i energiforligskredsen til at kræve, at der dels bliver gennemført den nødvendige stramning af bygningsreglementet, dels selvfølgelig bliver gennemført de ændringer af lovgivningen i forhold til det almene boligbyggeri, som gør, at det almene boligbyggeri også kan være med.
Thomas Jensen (S), 2008-12-12:
Som Socialdemokratiets boligordfører kan jeg sige, at vi vil være meget offensive med hensyn til at få skabt en finansieringsreform, så vi kan få sat gang i det almennyttige byggeri, sådan at de almennyttige boliger også kan leve op til at være energieffektive.
Det skal være sådan, at der er håndværkere, der er uddannet til at kunne varetage de her energirenoveringer og energibyggerier, og det skal også være sådan, at alle de forskellige arkitekter og andre er fuldstændig opdateret med hensyn til, hvad det vil sige at leve op til de her energieffektiviseringskrav allerede fra 2010.
Derfor er der nogle praktisk gennemførlige ting, som det også har været nævnt af ministeren, som vi først skal have styr på, og når vi så ved, at det er praktisk gennemførligt, så kan vi gå i sving og måske skærpe bygningsreglementet.
Per Clausen (EL), 2008-12-12:
Jeg synes, det er spændende, at ministeren og den socialdemokratiske ordfører er bekendt med en masse tekniske og praktiske vanskeligheder, for når man snakker med byggefagforeningerne, når man snakker med byggeriets organisationer, så kender de ikke noget til de her praktiske og tekniske vanskeligheder.
Det, de kender noget til, er, at hvis man ikke i dag sørger for, at dansk byggeri kommer op på beatet på det her område, så taber man konkurrencekraft i forhold til udenlandske byggefirmaer, og så ender det med, at vi, når vi skærper kravene yderligere i 2015, bliver nødt til at importere arbejdskraft og firmaer fra udlandet.
Så jeg vil gerne høre hr. Thomas Jensen, om han er løbet ind i sådan nogle konkrete kritikpunkter fra byggebranchen og fra byggeriets fagforeninger, som han kan basere sine påstande, om at der skulle være nogle praktiske problemer, på.
Thomas Jensen (S), 2008-12-12:
Nu er hr. Per Clausen jo ikke den eneste, der taler med folk fra byggefagene.
Når jeg taler med dem, så har de også nogle betænkeligheder ved, om de virksomheder og håndværkere, der skal ud og gennemføre de her tiltag, også har det rette uddannelsesniveau og den rette oplysning.
Orla Hav (S), 2008-12-12:
Socialdemokraterne anerkender behovet for gode rammevilkår for erhvervslivet, men fastholder nødvendigheden af regulering, når det gælder om at varetage eksempelvis borgernes, de ansattes, forbrugernes, bankindskydernes, mindretalsaktionærernes, ja, kort sagt samfundets interesser.
Reguleringen skal efter vores mening ske effektivt og målrettet med forud fastsatte mål.
Det er borgerne bedst tjent med, og det er hensynet til samfundet bedst tjent med.
Med disse principielle betragtninger vil vi tilkendegive, at målsætningen i dagens forslag kan lyde enkel og besnærende, men virkeligheden er betydelig mere sammensat.
Ingen ønsker byrder for byrdernes skyld, ingen ønsker regulering for reguleringens skyld, ingen ønsker at plage erhvervslivet, men vi skal vedkende os, at samfundet er kompliceret og sammensat.
Folketingets og regeringens opgave er at sikre, at de nødvendige regler findes.
Findes disse ikke, risikerer man at ramme uskyldige interessenter.
Hvis ikke der findes regler om forbud mod sundhedsskadelige stoffer i legetøj, så rammer vi børnene; hvis ikke der er regler om færdsel til lands og til søs, så rammes uskyldige trafikanter; hvis ikke der er regler om sikkerhed i bankerne, så risikerer kunderne at miste deres penge - blot for at nævne nogle regler, som kunne opleves som byrder.
Ser vi på den aktuelle situation, ser vi flere eksempler på, at hvis nødvendige regler ikke findes, kan det få fatale konsekvenser.
De kvinder, der har fået indopereret et præparat, der viser sig at forvolde skader, efterspørger samfundets regler.
De aktionærer, der har mistet deres penge i Roskilde Bank, efterspørger regler, der kunne have sikret dem mod tab.
De mennesker, der har fulgt rådgivning fra sparekasser om at købe garantbeviser, efterspørger regler på grund af penge, som de har tabt, fordi de har status som ejerkapital i lighed med aktier, selv om praksis hidtil har været, at pengeinstitutterne tidligere altid har indløst til parikurs.
Når det gælder byrder, må vi undre os over den langsommelighed, der gælder indførelsen af den nye teknologi, der ellers kunne rationalisere og aflaste relationerne mellem borgere, erhverv og myndigheder.
Digitaliseringen af det danske samfundsliv går trægt, ofte fordi de nødvendige midler til at investere i udvikling og igangsætning ikke er til stede.
Her vil vi gerne støtte, så vi ikke pålægger nogen at arbejde hårdere, men giver mulighed for at arbejde smartere. Vi kan således ikke stemme for beslutningsforslag nr. B 29.
Marion Pedersen (V), 2008-12-12:
Jamen det er, fordi vi vil have en samlet strategi.
Vi har sagt, at der skal reduceres med 75 pct. til år 2020.
Det synes jeg er meget ambitiøst, og jeg håber virkelig, at vi kan overholde det på alle punkter.
Men der skal være en samlet strategi, og det skal være en strategi, som kommer alle virksomheder, der har med det her område at gøre, til gode.
Karsten Nonbo (V), 2008-12-12:
Med det her lovforslag giver Folketinget tilladelse til, at kredsen af personer, der kan sidde i en advokatbestyrelse, også kan omfatte andre end advokater.
Flertallet skal dog stadig væk være advokater, men nu er det altså muligt at indvælge økonomer, herunder revisorer, landinspektører, eller hvem man ellers vil vælge ind, der findes fagligt relevant.
Også pensionerede advokater kan forblive i bestyrelserne, og det er jo i det hele taget en styrkelse at have mentorer med, som har arbejdet med det før.
Sluttelig vil det give en udtrykkelig mulighed i retsplejeloven for, at justitsministeren kan - og her understreges kan - offentliggøre domme og kendelser vedrørende advokater, der er frakendt deres bestalling.
Venstre støtter lovforslaget, og vi bemærker, at også Danske Advokater og Advokatrådet er enige.
Karen Hækkerup (S), 2008-12-12:
Jeg synes jo, vi fik en meget god og præcis gennemgang af, hvad lovforslaget indeholder, og jeg kan meddele på Socialdemokraternes vegne, at vi støtter delene i lovforslaget.
Den eneste kritik, der overhovedet har været rejst fra høringsparterne, er en kritik fra Forbrugerrådet, som mener, at det måske kan blive forvirrende, at selskaber kan have lov at have flere titler.
De nævner så også en anden ting, som jeg synes Justitsministeriet giver et meget troværdigt og godt svar på.
Det handler om, at man ikke behøver at være medlem for at drive advokatvirksomhed.
Jeg kan bakke op om forslaget, som det ligger, og så synes jeg i øvrigt, at en utrolig god ting i forslaget er, at det nu kommer på skrift, hvordan offentligheden skal være omkring domme, hvor advokater har fået frataget deres bestalling.
Det kan vi selvfølgelig kun bakke hundrede procent op om.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-12-12:
Det af justitsministeren fremsatte forslag tilsigter en ændring af retsplejelovens § 124, der regulerer forholdene omkring drift, stiftelse og organisering af advokatselskaber.
Vi er i Dansk Folkeparti tilfredse med den balancering, der ligger i forslaget, hvor man åbner for en udvidelse af personkredsen - man siger simpelt hen, at man godt kan brede det lidt ud til, at der er flere med forskellige baggrunde, som kan sidde i bestyrelsen og i direktionen på forskellige advokatkontorer - lige så vel som det er fornuftigt at udbrede selskabsformen til også at omhandle selskaber med begrænset ansvar.
Det er klart, at den frihed, som hermed gives, også må have en konsekvens, og der synes vi, det er fornuftigt, at man vil cementere og udbygge den hidtidige praksis, hvor der skal være så meget offentlighed som overhovedet muligt om de domme og kendelser og andre afgørelser, som eventuelt måtte falde over advokater og advokatvirksomheder, som ikke magter at håndtere den frihed, som man altså giver med lovforslaget.
Det er helt afgørende for forbrugertilliden og trygheden ved at kunne gå til en advokat, at man ved, at de brodne kar er sorteret fra, og det kan man kun gøre ved at have så meget lys og fokus på dem, der overtræder reglerne.
Derfor synes vi, at forslaget er afbalanceret, og vi kan støtte det ved anden og tredje behandling.
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-12:
Det drejer sig primært om, at ikkeuddannede nu også kan sidde i bestyrelser i advokatselskaber, hvis de har aktier i selskabet.
Årsagen er, at de også kan bidrage med vigtig viden til den daglige drift, og at det bliver nemmere at sammensætte en bestyrelse.
Så det er en form for tilpasning til virkeligheden.
Jeg synes, der er lagt nogle fornuftige sikkerhedsklausuler ind, således at uuddannede skal aflægge en prøve i advokatvirksomhed først, ligesom flertallet i advokatbestyrelserne fortsat skal bestå af advokater.
Dermed sikrer vi, at bestyrelserne fortsat består af kyndige folk, som ved noget om erhvervet.
Vi er også meget tilfredse med, at man i lovforslaget præciserer, at domme og kendelser, hvor advokater er blevet frataget retten til at drive advokatvirksomhed, nu bliver tydeliggjort.
Det er fornuftigt, fordi det rummer en forbrugerbeskyttelse mod uvederhæftige advokater.
Så SF kan støtte forslaget.
Tom Behnke (KF), 2008-12-12:
Jævnfør de øvrige ordføreres indlæg, så er der mest af alt tale om nogle tekniske justeringer og tilpasninger ikke mindst til virkeligheden, som det blev sagt af SF's ordfører, og det er nogle tilpasninger og justeringer, som vi fra konservativ side fuldt ud kan støtte.
Morten Østergaard (RV), 2008-12-12:
Nogle vil måske betragte det som en lempelse, jeg synes, at man på nogle stræk egentlig kan betragte det som en styrkelse.
Advokatfirmaer kan være ganske store forretninger, hvor det kan synes at være en styrke for en ledelse, en direktion og en bestyrelse, at der også er andre fagligheder til stede end den strengt juridiske - økonomisk faglighed og andre.
Derfor synes vi, det er en meget fornuftig modernisering, og samtidig er vi også meget tilfredse med den øgede gennemsigtighed vedrørende klager og afgjorte klager over advokater.
Der bliver altså en styrket mulighed for at følge med i, hvem der ansvarspådragende har misbrugt deres stilling, og derfor føler vi egentlig, at lovforslaget er ganske fornuftigt, og vi kan støtte det i sin helhed.
Frank Aaen (EL), 2008-12-12:
Da vores ordfører på området, fru Line Barfod, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre, at Enhedslisten ønsker at støtte det her forslag med en udtrykkelig lovhjemmel til, at Justitsministeriet kan offentliggøre oplysninger om domme og kendelser, hvor der er sket frakendelse af retten til at udøve advokatvirksomhed.
Der er en anden del, vi ikke er så glade for.
Vi er betænkelige ved, at der ikke længere skal stilles krav til, hvem der sidder i bestyrelse og direktion for et advokatholdingselskab - jævnfør det, Forbrugerrådet skriver i deres høringssvar.
Man behøver bare at tage en tur ned langs Nordhavnen og se, hvilke enorme advokatkontorer der ligger der, og jeg synes nok, at til ledelsen af sådanne kontorer bør man kunne stille krav til sammensætningen.
Selv om det bliver et holdingselskab, man taler om, og ikke et driftsselskab, vil jeg tro og håbe på - og sådan bør det vel også være - at et holdingselskab har stor indflydelse på driftsselskabet.
Derfor forstår vi ikke - og vil også rejse spørgsmålet i udvalgsarbejdet - hvorfor der ikke også skal være krav til sammensætningen af holdingselskabet, sådan som der skal være det af driftsselskabet.
Villum Christensen (LA), 2008-12-12:
Krav om uddannelse til de medvirkende i disse bestyrelser har været grundigt drøftet, som vi også lige har hørt, men her er det jo altså vigtigt at huske på, at et advokatholdingselskab ikke udøver advokatvirksomhed, men har til formål at eje aktier.
Her kunne det selvfølgelig være, at økonomer og revisorer kom på banen, og det skal de også have mulighed for.
Når man taler om økonomer og revisorer, kan man jo ikke i de tider, vi befinder os i, lade være med at tænke på, at det her med uddannelse ikke altid er det helt afgørende.
Vi har jo på det seneste fået bevis for, at man ikke altid har sikkerhed for, at de kære revisorer og økonomer læser hele regnskabet.
Det får mig til at sige, at det her med meget rigide uddannelseskrav ikke nødvendigvis er den vigtigste forudsætning for at finde en slagkraftig bestyrelse.
Vi kan godt støtte forslaget og mener, at det er en oplagt modernisering i forhold til den tid, vi lever i.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-12-12:
Jeg vil godt indlede med at takke de partier, som i dag har været positive over for regeringens lovforslag.
Der er, som det jo også er fremgået af bemærkningerne fra Folketingets talerstol, tale om meget begrænsede og lidt tekniske ændringer af navnlig retsplejelovens regler om advokatselskaber.
Som man vil kunne se af høringssvarene og den kommenterede høringsoversigt, er ændringerne blevet meget positivt modtaget, og jeg er selvfølgelig glad for at kunne konstatere, at det samme gør sig gældende i Folketinget.
Som der er redegjort for i lovforslagets bemærkninger, foreslås der af hensyn til reglernes overskuelighed gennemført nogle lovtekniske ændringer af reglerne om advokatselskaber.
Det betyder, at mange af de foreslåede bestemmelser er en gentagelse af allerede gældende ret.
Endnu en gang vil jeg gerne takke de ordførere, der er positive over for lovforslaget.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen af lovforslaget, og Justitsministeriet stiller sig naturligvis til rådighed, hvis udvalgsarbejdet måtte give anledning til opklarende spørgsmål.
Karsten Nonbo (V), 2008-12-12:
Det her lovforslag, som vi nu skal drøfte, handler om at gennemføre EU’s rammeafgørelse om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager.
Deri lægges op til, at justitsministeren kan udstede en bekendtgørelse med nogle retningslinjer, som strammer op på det samarbejde.
Jeg ved godt, at nogle måske kunne have ønsket, at disse retningslinjer var kommet ind i et lovforslag, men jeg vil drage en sammenligning med færdselsloven, som jo også lægger op til en masse bekendtgørelser, der er f.eks. en kørekortbekendtgørelse, der er en udstyrsbekendtgørelse, og der er en vejafmærkningsbekendtgørelse osv.
Alt kan jo ikke lægges ind i en lov.
Så jeg vil sige, at vi fra Venstres side er helt trygge ved at bemyndige justitsministeren til at udstede en sådan bekendtgørelse.
For en sikkerheds skyld vil jeg sige, at det her jo er et område, der handler om grænseoverskridende kriminalitet, og at grænseoverskridende kriminalitet kræver grænseoverskridende efterforskning, og som led i et efterforskningssamarbejde med andre lande er man jo også nødt til at udveksle oplysninger, og det er vi helt trygge ved at man gør.
Jeg vil sige om det, der i forslaget handler om egenacces, altså det om, at man kan få lov til at gå ind og se, hvad man har stående i registeret, at mit håb jo er, at det vedbliver at være noget, der sker inden for kriminelle domme, og at der ikke gives mulighed for egenacces til efterforskningen, men det tager jeg som en given ting.
Venstre støtter lovforslaget.
Karen Hækkerup (S), 2008-12-12:
Allerede i forsommeren gav vi jo mandat til, at regeringen kunne gå videre med at forsøge at lave en aftale, som handler om lige præcis det, vi står med nu, nemlig en opfølgning, hvor man forbedrer den måde, vi udveksler data med hinanden på i Europa.
Det her lovforslag er derfor også en opfølgning på B 79, og vi har allerede i juni måned haft en rammeafgørelse, hvor man er gået ind og har diskuteret datakvalitet, behandlingstid og tilsyn, domstolsprøvelse, erstatning og sanktioner.
Jeg vil gerne sige, at vi fra Socialdemokraternes side selvfølgelig bakker varmt op om, at det her nu er udmøntet som et lovforslag.
Og der vil jeg bare sige, at vi fra Socialdemokraternes side ingen problemer har med, at det ligger som en betænkning, for der er jo givet det mandat, at det er præciseret, at der kun må indskrives nye regler, som er en styrkelse af de retssikkerhedsmæssige garantier og altså en styrkelse af persondataloven om menneskers rettigheder.
Derfor kan man sige, at det, der nu kommer til at stå, er, at vi får forbedret de muligheder, vi har for at udveksle data.
Vi har i den danske persondatalov i dag ikke samme beskyttelse, som der nu bliver lagt op til, så reglerne bliver faktisk forbedret, og det kan vi jo selvfølgelig kun være tilfredse med, og vi har egentlig ikke yderligere kommentarer til forslaget.