runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-05-26:
Jeg tror, det er fremgået klart under den her debat, at i det øjeblik, man indgår nogle internationale aftaler, følger der også nogle forpligtelser og nogle muligheder med.
Det gør der i forhold til de gode gamle traditioner, vi har på det nordiske område, det gør der i forhold til EU
Der, hvor jeg synes, det er lidt mærkeligt, er, at hr. Simon Emil Ammitzbøll åbenbart med den der liberale indgangsvinkel, som jeg et eller andet sted forstår at hr. Simon Emil Ammitzbøll har, sammen med et flertal i Folketinget skulle være bedre til at vurdere de enkeltpersoner som danskere gifter sig med.
Man siger her helt åbenlyst, at der er nogle personer, som kommer fra nogle bestemte lande, dem vil vi give nogle bestemte privilegier, og folk, der kommer fra andre lande, må så føle.
Søren Pind (V), 2011-05-26:
Det er mærkværdigt at blive belært om lighed for loven af en fra et parti, som ønsker særlige kvindekvoter, og som vil lovgive særligt om afviste asylansøgere, og hvad ved jeg.
Altså, det er jo ikke rigtigt.
Enhedslisten og konsorter vil utrolig gerne lovgive om positiv særbehandling.
Det handler bare om alle mulige andre end f.eks. folk, som umiddelbart ville være letintegrerbare i Danmark.
Og det kan man jo sagtens mene, jeg har bare min frie ret til at være uenig.
Hvorfor skal de ikke bestå?
Det skal de ikke, fordi det her er det første signal om, at vi på objektiv basis og på objektive kriterier – og det kan fru Johanne Schmidt-Nielsen så være uenig i eller ej, i hvert fald i, om det er et sagligt kriterium eller ej, og det mener jeg selvfølgelig det er – skal gøre det nemmere for folk, der vil og kan Danmark, og om hvem vi har den forventning, at de er nemtintegrerbare, at komme hertil.
Derfor!
Kunne jeg udbrede de kriterier videre, gjorde jeg det gerne, og jeg kunne ønske mig, at det var det arbejde, man deltog i i stedet for.
Morten Østergaard (RV), 2011-05-26:
Når jeg tager ordet, er det ikke for at have en debat om selve indholdet i lovforslaget, for det overlader jeg trygt til ordførerne.
Men jeg synes, der er et problem, når integrationsministeren i dagspressen har givet udtryk for en dyb mistillid til Justitsministeriets jurister.
I sidste uge sagde ministeren til Politiken: »De politiske betragtninger skal man overlade til politikere.
Om embedsmænd har den ene eller den anden politiske holdning, kommenterer jeg ikke.«
I går sagde integrationsministeren til radioavisen, at: »Justitsministeriet igennem 10 år har haft et bestemt syn på udlændingepolitikken.«
Derfor er jeg bare nødt til at spørge – og jeg beklager, at man er nødt til at stille spørgsmålet: Er integrationsministeren enig med justitsministeren, som i dag til Politiken siger, og jeg citerer: »Embedsmændene i Justitsministeriet har ikke givet udtryk for nogen politisk opfattelse af denne sag.«
Det er et simpelt spørgsmål.
Er integrationsministeren enig med justitsministeren i, at embedsmændene i Justitsministeriet ikke har givet udtryk for nogen politisk opfattelse af den her sag?
Søren Pind (V), 2011-05-26:
Jeg er selvfølgelig enig med justitsministeren, lige så vel som justitsministeren selvfølgelig er enig med mig.
Morten Østergaard (RV), 2011-05-26:
Jeg tror, at enhver, der har fulgt debatten i den seneste uge, kan høre, at det sidste, integrationsministeren sagde, er noget notorisk vrøvl.
Men jeg er bare glad for, at det så trods alt er lykkedes i den her debat at få integrationsministeren til at trække sine grove anklager mod embedsapparatet tilbage og erklære sig enig i, at der ikke har været tale om, at embedsmændene i denne sag har politiseret.
Det har ikke været udtryk for, at Justitsministeriet har en bestemt holdning til udlændingepolitikken, som integrationsministerens egne jurister er lykkedes at snige sig rundt om eller noget af det andet, der har været antydet eller sagt direkte.
Derfor vil jeg bare kvittere for, at ministeren nu slår fast – og jeg betragter det som en beklagelse over den mistanke, der har været rejst – at der ikke har været tale om nogen særlig politisk opfattelse, som er kommet til udtryk i de vurderinger, embedsmænd har lavet af det her lovforslag og ændringsforslaget i særdeleshed.
Søren Pind (V), 2011-05-26:
Jeg har ikke taget afstand fra nogen af de citater, hr. Morten Østergaard har fremlagt.
Så jeg forstår slet ikke polemikken.
Selvfølgelig kommenterer jeg ikke politiske betragtninger fra embedsmænd, hvis sådanne måtte forekomme.
Dernæst har Justitsministeriet selvfølgelig en tilgang til udlændingepolitikken, som man har haft i 10 år.
Og hvad så?
Er det at sige, at det er politisk?
Det synes jeg ikke.
Det, jeg må konstatere, er, at vi i dag har en debat om, at det skulle være den borgerlige regering, som havde en eller anden særlig holdningsundertrykkelse, mens man i selv samme dagspresse i dag kan læse, at en af de mest fremtrædende politikere fra det parti, som hr. Morten Østergaard ønsker i regering, vil undertrykke det frie ord.
Altså, det her er jo rent newspeak.
Jeg vil gentage, at det ikke er mig, der optræder i den offentlige dagspresse og vil undergrave nogen som helst på grund af særlige holdningstilkendegivelser, det er sådan set det største parti i oppositionen.
Den tilgang har vi ikke i det borgerlige Danmark.
Men som justitsministeren tilkendegav i det samråd, der var, da han blev forelagt det spørgsmål, er jura ikke en objektiv videnskab.
Derfor er der selvfølgelig plads til diskussion.
Derfor skal der også være plads til, at der tilkendegives tvivl, bl.a. fra Justitsministeriets side.
Jeg synes, at det godt, for det medfører den her debat.
Men jeg vil igen henvise til, at der var to andre forslag, som jeg godt ville have fremsat for Folketinget, og som jeg afstod fra at fremsætte for Folketinget.
Hvorfor?
Fordi Justitsministeriet var af den opfattelse, at de ville være i strid med de internationale konventioner.
Jeg henholder mig altså dels til, at Justitsministeriet ikke er kommet med den samme tilkendegivelse om det her forslag, dels til, at justitsministeren selvfølgelig stemmer for, så det er jo desværre ikke mig, der politiserer.
Karsten Lauritzen (V), 2011-05-26:
Der er noget, man kæmper for i fællesskab.
Der er jo en lighed mellem de lande, der er medlem af OECD eller er associerede.
Når man så fremfører den argumentation, at vi forskelsbehandler på en lang række områder, går de ind i en juridisk diskussion om, at vi forskelsbehandler på et sagligt grundlag i Norden, EU og i working holiday-aftaler, fordi det er baseret på traktater og juridiske aftaler.
Så går de ind i en juridisk diskussion.
Jeg er sådan set ligeglad med, om den her forskelsbehandling baserer sig på juridiske gensidige aftaler mellem to lande, eller om den baserer sig på nogle objektive kriterier.
Spørgsmålet er, om det er muligt for Danmark at indgå sådan nogle aftaler.
Marianne Jelved (RV), 2011-05-26:
Så fik vi dog det på det rene.
Der er ikke en gensidig aftale OECD-landene imellem, der forpligter på samme måde, som EU-traktaten gør, eller som traktaten om den nordiske pasunion gør, og så kan man ikke bruge det som argumentation, når man er for den særbehandling og diskrimination, som ministeren stiller forslag om.
Så kan vi høre, at det handler om, at der er nogle, der har nemmere ved at lære dansk.
Det var også det, hr. Karsten Lauritzen sagde i sit indlæg.
Så spørger jeg bare: Hvad er det, der gør, at amerikanere og japanere har nemmere ved at lære dansk, end f.eks. mennesker fra Filippinerne, Vietnam eller Kina har?
Og hvad bygger hr. Karsten Lauritzen det på?
Hvorfor har en japaner nemmere ved at lære dansk, end en kineser har?
Karsten Lauritzen (V), 2011-05-26:
Det siger jo sig selv, at hvis man kommer fra et land, hvor graden af analfabetismen er lav, hvor der er mange, der gennemfører en lang videregående uddannelse og i det hele taget uddanner sig, har man lettere ved at tilegne sig ny viden, og så har man lettere ved at lære sproget.
Det siger også sig selv, at hvis man taler engelsk f.eks., er det lettere at begå sig i Danmark og blive integreret, end hvis man f.eks. taler kinesisk, alene af den årsag, at der er betydelig flere danskere, der taler engelsk, end der er danskere, der taler kinesisk.
Hvis man har nogle sproglige kvalifikationer, som kan bruges i Danmark, er det selvfølgelig lettere at integrere sig i det danske samfund. Men det er ikke et af de tre kriterier.
De tre kriterier er Human Development Index, visumfriheden, som jo allerede i dag er en forskelsbehandling, og så er det medlemskab af OECD.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-05-26:
Jeg vil gerne bede ordføreren redegøre for forskellen på positiv særbehandling og diskrimination.
Karsten Lauritzen (V), 2011-05-26:
Positiv særbehandling er i visse tilfælde lovlig, så længe den baserer sig på nogle objektive, saglige kriterier.
Det er så det, der er diskussionen, nemlig om de her kriterier er objektive og saglige, og det mener vi i Venstre at de er.
Vi synes, at der er sund fornuft i det ændringsforslag, som ligger, alene af den årsag, at man gør det samme i Tyskland, og at man gør det samme i Holland.
Der har man lignende ordninger, man har lignende kriterier.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-05-26:
Hvad er det saglige argument for – det saglige argument for – at en kvinde fra Argentina efter 3 måneder skal bestå en svær danskprøve, ellers ryger hun ud?
Jeg har tidligere diskuteret det her med ordføreren, og jeg ved, at ordføreren mener, at forudsætningen for at kunne blive integreret i Danmark er, at man består den her prøve.
Et sagligt argument, for hvis der ikke er noget sagligt argument, er det også ifølge ordførerens egen argumentation diskrimination.
Karsten Lauritzen (V), 2011-05-26:
Når fru Johanne Schmidt-Nielsen og andre fra oppositionen nævner, at det, der binder det nordiske samarbejde sammen, er lighed i vores sprog, kan man jo stille præcis det samme spørgsmål i forhold til Island, hvor man må sige, at der ikke er så stor sproglig sammenhæng med de nordiske lande, som der er mellem Danmark og Norge og Danmark og Sverige.
Man kan stille præcis det samme spørgsmål.
Grunden til, at man har en nordisk pasunion og et nordisk samarbejde, er, fordi landene ligner hinanden, vi ligger ved siden af hinanden sådan geografisk, en lang række kriterier, som har gjort, at man har et særligt samarbejde.
Vi vælger så nu at tage nogle objektive kriterier, som ikke er baseret på sprog, men er baseret på, hvor veludviklet landet er, Human Development Index, hvorvidt der allerede i forvejen er visumfrihed til Schengenlandene, altså et anerkendt kriterium, og hvorvidt man er medlem af OECD, som jo siger lidt om, hvordan landet står i forhold til demokrati, respekt for grundlæggende menneskerettigheder.
Det synes vi er nogle fornuftige, saglige kriterier, alene af den årsag, at man har valgt nogle af de samme kriterier i Tyskland og i Holland, som har lavet præcis den samme ordning.
Marianne Jelved (RV), 2011-05-26:
For første gang i lang tid er jeg begyndt at tvivle på folkeskolens undervisning, nemlig når jeg hører hr. Karsten Lauritzen.
Vi hører hele tiden om alle de lande, som vi har aftaler med: Norden, EU, Schengen.
De bygger jo på nogle traktater, som vi har skrevet under på, som er ratificerede, som det hedder så fint, som vi har forpligtet os på.
Det gælder alle de lande, der er med i det nordiske samarbejde og den nordiske pasunion; det gælder alle de lande, der er med i EU med arbejdskraftens fri bevægelighed osv., Schengenaftalen m.v. Hvad i alverden har det med OECD at gøre?
Hvad er det for en aftale, OECD-landene har?
Hvad er det for en traktat, OECD-landene har, som forpligter alle OECD-landene til at behandle hinanden efter nogle bestemte regelsæt?
Hvad er det for en aftale?
Den vil jeg meget gerne kende.
Hvordan kan hr. Karsten Lauritzen blande OECD sammen med EU, Norden og Schengen?
De har intet med hinanden at gøre.
Der er ikke en OECD-aftale, der forpligter landene i OECD til at gøre noget bestemt i fællesskab og til at behandle hinandens statsborgere på en bestemt måde – ellers vil jeg meget gerne kende den.
Karsten Lauritzen (V), 2011-05-26:
Nej, det gør det ikke.
Det bekymrer mig ikke; jeg deler ikke den bekymring, som fru Astrid Krag har.
Og jeg synes, fru Astrid Krag i stedet for at dække sig ind under juristerne i Justitsministeriet skulle deltage i den politiske debat, og dér er det jo reelt og fair nok at sige, at man ikke vil den udlændinge- og integrationspolitik, som lovforslaget her som helhed lægger op til, og som ændringsforslaget så er en videreførelse af.
Det er jo en udlændinge- og integrationspolitik, der baserer sig på, at vi stiller nogle objektive krav til folk, der ønsker at blive familiesammenført til Danmark, nogle faglige, saglige krav, og i forhold til ændringsforslaget vælger man på baggrund af nogle faglige, saglige krav at lave en positiv særbehandling, en privilegeret adgang til at komme til Danmark, hvor man slipper for indvandringsprøven, fordi de pågældende personer, der bor i de her lande, vil have lettere ved at integrere sig i det danske samfund.
Det siger sig selv, at en person, der kommer fra et demokrati, og som er vokset op i et demokrati, vil have lettere ved at gennemføre sin integration i det demokratiske Danmark, end en person, der er vokset op i et land, hvor der er udbredt analfabetisme, hvor man har haft en autoritær diktator som magthaver i ganske mange år, og hvor man ikke har nogen demokratisk forståelse.
Selvfølgelig er der forskel på, hvor hurtigt og effektivt man vil kunne blive integreret.
Vi udelukker ikke nogen, men vi giver nogle en særlig privilegeret adgang på baggrund af saglige kriterier.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-05-26:
Den skuffelse er til at bære.
Jeg kan bare sige, at det her jo vidner om et grundlæggende ukendskab til, hvad det betyder at indgå internationale aftaler.
Det er et grundlæggende ukendskab, som hr. Simon Emil Ammitzbøll her fremstiller.
Vi har for mange år siden med Helsingforsaftalen lavet nogle klare aftaler om det nordiske samarbejde, og i 1972 stemte den danske befolkning ja til, at vi ønskede at være med i det europæiske samarbejde.
Det giver nogle privilegier, når man gør det, og det giver nogle pligter, når man gør det, og deraf følger der nogle ting.
Det er altså nogle beslutninger, vi har taget.
Her tager ministeren og åbenbart et flertal i Folketinget nogle lande mere eller mindre tilfældigt ud og siger: I skal have en forskelsbehandling.
Der er i øvrigt ikke andre argumenter i det, vi har ikke noget specielt samarbejde omkring det her, der er ikke noget specielt omkring det her, og andre skal behandles uden diskrimination.
Det er jo det, der er det afgørende, og det er det, hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke vil forstå, og det er her, problemet ligger.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-05-26:
Jeg vil gerne spørge hr. Karsten Lauritzen, om vi kan være enige om, at den aftale, der er omkring de nordiske lande, gælder alle nordiske lande, og om vi kan være enige om, at de aftaler og privilegier, der er i forhold til EU-landene, gælder alle EU-landene.
Og derfor er mit simple spørgsmål til hr. Karsten Lauritzen: Hvad har hr. Karsten Lauritzen imod de andre OECD-lande?
Kan hr. Karsten Lauritzen ikke godt se, at der er en principiel forskel mellem, at man går ind i et internationalt samarbejde, at man har nogle aftaler, og at dem følger man, og at man så plukker vilkårligt blandt nogle lande, som hr. Karsten Lauritzen og regeringen her beslutter sig for?
Hvad har man imod alle de andre OECD-lande?
Det vil jeg spørge hr. Karsten Lauritzen om.
Karsten Lauritzen (V), 2011-05-26:
Jamen jeg synes da, at debatten bevæger sig, og jeg fornemmer lidt på hr. Henrik Dam Kristensen, at han er uenig, hvad angår nogle af de lande, der er valgt.
Men det der med at have nogle kriterier kan jo være fint nok.
Og vi kan godt diskutere kriterierne, og vi kan godt diskutere, hvilke lande der boner ud, efter hvilke kriterier man stiller op.
Jeg synes, det er nogle fornuftige kriterier, og det er jo ikke nogen kriterier, der er taget ud af den blå luft, det er objektive, saglige kriterier, ligesom man bruger de selv samme objektive, saglige kriterier i Holland i forhold til at undtage visse grupper fra at skulle bestå den hollandske indvandringsprøve.
Det er sådan nogle aftaler, som Danmark laver med et land, om, at man har en særlig lempelig adgang til at komme til Danmark for at være turist og arbejde lidt i op til et år.
Der har vi en lang række Working Holiday-aftaler med en lang række lande.
Der har man jo ikke oplevet hverken hr. Henrik Dam Kristensen eller den øvrige opposition råbe vagt i gevær og sige, at det er i strid med internationale konventioner.
Det er vel også positiv særbehandling.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-05-26:
Jeg er sikker på, at hvis hr. Henrik Dam Kristensen havde forstået ordet liberal rigtigt, var der meget, der havde set anderledes ud, men det er så en anden side af sagen.
Den gode gamle tradition i forhold til det nordiske er ligesom argumentet for, at det er o.k. at diskriminere der.
Det var svaret fra hr. Henrik Dam Kristensen.
Det er en god gammel tradition, den hygger vi os lidt med, vi ved, at vi med det nordiske er lidt bedre end de andre.
Det er Socialdemokratiets politik, kan vi forstå.
Det må vi jo så tage som udgangspunkt, men det, vi siger, er jo, at der er nogle helt objektive kriterier for, hvor vi igen giver nogle særlige muligheder for folk fra nogle bestemte lande, ja, ligesom man gør med folk fra Norge eller fra Island.
Og hvis det er sproget som i høringssvaret fra Institut for Menneskerettigheder, der er så pokkers afgørende, vil det så sige, at det for folk fra Norge og fra Island, der har en anden kulturel baggrund og måske har svært ved de norske og islandske og dermed nordiske sprog, så faktisk også er forkert, at de er undtaget de regler, der gælder i dag?
Pas nu på med ikke at overkomplicere det.
Det her er et elendigt lovforslag.
Socialdemokratiet har sammen med SF en elendig politik, også på det her område.
Alle de her pointsystemer er vi imod i Liberal Alliance.
Det ved jeg godt at man ikke er i Socialdemokratiet.
Det er en fair sag.
Men hvis vi kan gøre det bedre, hvis vi kan gøre det lidt nemmere for nogle mennesker, så skal vi da gøre det, og det vil vi gøre hver gang.
Det er jeg skuffet over at Socialdemokraterne ikke vil være med til.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-05-26:
Jeg betragter jo det svar som hr. Karsten Lauritzens accept af, at man ikke kan bruge sammenligningen med den nordiske aftale og aftalen med EU, for det er noget helt andet, det er noget forpligtende.
Jeg må bare sige til hr. Karsten Lauritzen, at det, der jo sker her, er, at hr. Karsten Lauritzen, regeringen og Dansk Folkeparti gør sig til overdommere med hensyn til, at der er nogle, der er bedre end andre.
Der er også et begreb, som hedder lighed for loven.
Jeg ved ikke, om hr. Karsten Lauritzen lægger noget i sådan et vigtigt begreb som lighed for loven; det tyder det sådan set ikke på med den argumentation, der er her.
Karsten Lauritzen (V), 2011-05-26:
Vi lægger meget stor vægt på lighed for loven.
Og vi kan jo spørge hr. Henrik Dam Kristensen og nogle af de øvrige partier på venstrefløjen, hvordan man kan fremsætte sådan en påstand, når man i 1993 her i Folketingssalen fremsatte forslag til en palæstinenserlov, hvor man havde en særlig gruppe, som fordi de havde besat en kirke og de havde råbt op, skulle have en særbehandling, altså hvorfor den gruppe skulle have en speciel behandling, og om det kan være lighed for loven.
Jeg bliver nødt til at sige til hr. Henrik Dam Kristensen, at man godt kan tage den juridiske diskussion, at man godt kan gøre politik til sådan et spørgsmål om juristeri, men det er altså et faktum, at der er særlige regler.
Der er en særlig lempelig adgang til Danmark for nordiske statsborgere, der er en særlig lempelig adgang til Danmark for europæiske statsborgere, og der er en særlig lempelig adgang til Danmark fra Argentina i forhold til Working Holiday-aftalen.
Nu kommer der så en særlig lempelig adgang til Danmark i forhold til en række lande på baggrund af nogle objektive kriterier, altså at de ikke skal bestå en indvandringsprøve.
Det er forskelsbehandling, det er saglig forskelsbehandling, og det er ikke noget nyt.
Astrid Krag (SF), 2011-05-26:
Jeg tror, jeg bliver nødt til at understrege igen over for ordføreren for Venstre, at min protest falder, fordi vi netop ikke har haft en lovgivningsproces, hvor det har været muligt for os at få klarhed over, om de her regler er objektive og rimeligt begrundede.
Jeg kan høre, at ordføreren for Venstre siger det, og jeg kan høre, at integrationsministeren siger det, men jeg kunne også høre på samrådet i tirsdags, at det vil Justitsministeriet altså ikke sige klart.
Jeg kan læse i en skriftlig henvendelse fra Institut for Menneskerettigheder, at det mener de ikke kriterierne er.
Og det er jo her, det springende punkt er, nemlig at der er tale om ulovlig forskelsbehandling, diskriminatorisk forskelsbehandling, hvis ikke de her kriterier er objektive og er rimeligt begrundede.
Det er det, vi anfægter; det er det, Justitsministeriet ikke har villet tage klar afstand fra; det er det, Institut for Menneskerettigheder står på mål for at de her kriterier skal være.
Og det er da et problem.
Så jeg vil gerne bede hr. Karsten Lauritzen om over for mig at bekræfte to ting om de kriterier, man har i Holland.
For det første vil jeg gerne bede hr. Karsten Lauritzen bekræfte over for mig, at der kører en sag ved EU-Domstolen omkring de hollandske kriterier.
Karsten Lauritzen (V), 2011-05-26:
Jeg kan læse op fra betænkningen fra Udvalget for Udlændinge- og Integrationspolitik, hvor der står på side 4 under bemærkningerne til ændringsforslaget: »… hvortil kravet om bestået indvandringsprøve er knyttet, om landets borgere er visumfri i forhold til Schengen, om landet er OECD-medlem, om der er omfattende økonomisk samhandel mellem Nederlandene og det pågældende land og gensidige investeringer, om landet er politisk og økonomisk stabilt, BNP og velstand i landet, samt om der er lille eller ingen risiko for ulovlig indvandring fra landet til Nederlandene.«
Der siger jeg så, som jeg sagde i min ordførertale, at spørgsmålet om, om landet er OECD-medlemsland, er et af de kriterier, man har lagt vægt på, og om der er visumfrihed i forhold til Schengen er også et kriterium, vi har lagt vægt på, og det sidste kriterium, som vi lægger vægt på i det ændringsforslag, som integrationsministeren har stillet, er jo så Human Development Index, og det er jo en opsummering af, om landet er politisk og økonomisk stabilt.
Så de kriterier, vi i Danmark vælger at lægge til grund, er de samme kriterier, som man har brugt i Holland og i en række andre lande.