Karen Ellemann (V), 2009-05-04:
Jeg vil gerne indledningsvis takke forslagsstillerne for intentionerne bag det her forslag.
27 mindre øers befolkningstal er gennem de sidste 70-80 år blevet halveret.
Samtidig ved vi også, at de mindre øsamfund er påvirket af de grundlæggende samfundsmæssige tendenser, som jo altså også påvirker landdistrikterne, hvor der altså generelt sker en vandring fra land til by.
Jeg tror, vi alle sammen kan være enige om, at det liv og de værdier, der findes på de danske småøer, er noget, som vi bør værne om, og noget, vi skal bevare.
Det er tydeligt, at der på øerne findes et helt særligt værdifællesskab.
Det er værdier som frivilligt lokalt engagement, tillid, ansvar og gensidig forståelse, værdier, vi har brug for til at tage med ind i fremtidens velfærdssamfund.
Jeg vil derfor gerne understrege, at det ligger regeringen meget på sinde, at det fortsat skal være attraktivt at bosætte sig, arbejde og drive erhverv på landets småøer.
Derfor følger regeringen opmærksomt vilkårene for øerne og støtter en positiv udvikling gennem en bred vifte af indsatsområder.
Forslagsstillerne har nævnt nogle af dem i bemærkningerne til forslaget.
Først ønsker forslagsstillerne at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag, der vil give kommunerne mulighed for at nedsætte direkte eller indirekte valgte øråd og ansættelse af ørådskoordinatorer.
Disse råd og koordinatorer skal ifølge forslaget hjælpe med at administrere øtilskud.
De skal være administrativt ansvarlige for de områder af den kommunale forvaltning, som henlægges til ørådets varetagelse, eller ørådene skal i det mindste høres over de kommunale initiativer, som berører dem.
Jeg vil gerne straks slå fast, at kommunalbestyrelserne efter min opfattelse allerede i dag har mulighed for at nedsætte et organ, der imødekommer forslagsstillernes ønsker.
Kommunalbestyrelserne kan nemlig vælge at nedsætte såkaldte lokaludvalg.
F.eks. kan foreningerne på en ø indstille medlemmer, og der er intet til hinder for, at lokalsamfundet afholder en lokal afstemning for at finde ud af, hvem der skal indstilles.
Kommunalbestyrelsen kan beslutte, at et sådant lokaludvalg skal høres over de kommunale initiativer, som berører deres område.
Med kommunalbestyrelsens og min godkendelse kan lokaludvalg endvidere selvstændigt varetage opgaver med f.eks. at udstede og dispensere fra lokalplaner, opgaver, der vedrører trafik og veje, opgaver vedrørende dag- og klubtilbud til børn og unge og opgaver efter de såkaldte kommunalfuldmagtsregler.
Det sidste betyder, at et lokaludvalg f.eks. kan få til opgave at uddele støtte inden for kultur- og idrætsområdet.
Ud over lokaludvalg kan kommunalbestyrelserne i kommuner med småøer også vælge at involvere beboerne på en ø ved at nedsætte et såkaldt særligt udvalg.
Som ved lokaludvalg kan kommunalbestyrelsen udpege medlemmer blandt beboerne på øen.
Særlige udvalg kan nedsættes til at rådgive kommunalbestyrelsen om de særlige interesser og ønsker, som hverdagen på en ø giver.
Endelig vil jeg nævne, at der er enkelte tilfælde, hvor det i forbindelse med kommunesammenlægninger før den seneste kommunalreform blev fastsat som vilkår, at der skulle nedsættes øudvalg.
I forbindelse med kommunalreformen blev det sikret, at disse vilkår fortsat er gældende.
Jeg er klar over, at forslagsstillerne forestiller sig både direkte valg til øråd, og at et sådant øråd får adgang til selvstændigt at varetage opgaver, som kommunalbestyrelsen i dag ikke har hjemmel til at henlægge til lokaludvalg.
Det drejer sig ifølge forslaget f.eks. om opgaver vedrørende ældreområdet.
For så vidt angår spørgsmålet om direkte valg til et sådant øråd, mener jeg ikke, det vil være hensigtsmæssigt at indføre denne mulighed.
Hvis der indføres mulighed for direkte valg til de foreslåede øråd, vil det bl.a. betyde, at der i de berørte kommuner vil blive mulighed for formelt at etablere et nyt folkevalgt organ ud over de allerede eksisterende.
Så allerede dér synes jeg, der er grund til at stoppe op.
I forbindelse med den seneste kommunalreform blev de regionale og lokale folkevalgte niveauer gennemgået og netop reformeret.
Kommunerne blev større og fik yderligere opgaver, opgaver, hvor kommunalbestyrelserne står til ansvar over for vælgerne som et demokratisk valgt helhedstænkende organ.
Jeg synes, der er en meget bred buket af muligheder, lokaludvalg har mulighed for at varetage - det er nogle meget forskelligartede og ikke mindst spændende og vigtige områder.
Jeg kan derfor ikke støtte beslutningsforslagets del vedrørende nedsættelse af øråd.
Dernæst ønsker forslagsstillerne, at der skal ske en evaluering af øernes økonomi, herunder færgedriften, øernes indvirkning på kommunernes økonomi og de særlige øtilskud.
Færgebetjeningen af småøerne blev med kommunalreformen entydigt et kommunalt ansvar.
Omlægningen skete på baggrund af, at der med kommunalreformen er sikret større og mere bæredygtige kommuner.
Færgebetjeningen af de mindre øer er altså med kommunalreformen et entydigt kommunalt ansvar, som staten yder tilskud til.
Det tilskud udgør i 2009 79,6 mio. kr., og jeg går så selvfølgelig ud fra, at kommunalbestyrelserne er bevidste om deres ansvar for øsamfundene.
Men netop fordi udgiften til en ny færge kan være en stor økonomisk belastning for den enkelte kommune, er jeg glad for, at der er oprettet en særlig færgepulje under Indenrigs- og Socialministeriet på 20 mio. kr. årligt i perioden fra 2008 til 2010.
Jeg vil også minde om, at der netop til investeringer og vedligeholdelse af færger og færgelejer er automatisk låneadgang for kommunerne, så udgiften kan spredes ud over en årrække på op til 25 år.
Endelig vil jeg minde om, at der under Transportministeriet er en ordning, der skal sikre gratis person-, cykel- og invalidebiltransport til og fra småøerne.
Ordningen gælder for beboere med folkeregisteradresse på den enkelte ø og kan på den måde modvirke fraflytning fra øsamfundene.
Så der er altså rigtig gode, statslige støtteordninger til færgebetjeningen af småøerne.
Hertil kommer så alle de øvrige støtteordninger, der retter sig mod fastholdelse og udvikling af bosætning og erhverv på småøerne.
Under Indenrigs- og Socialministeriet er der f.eks. en pulje til forsøgsvirksomhed i landdistrikterne og de små øsamfund på 21,1 mio. kr. årligt, hvoraf 1,1 mio. kr. årligt er øremærket til Sammenslutningen af Danske Småøers Sekretariat på Strynø.
Som eksempel på et støttet projekt vil jeg nævne, at Småøernes Aktionsgruppe gennemfører en fælles bosætningskampagne for de 27 småøer - et projekt, der støttes med 400.000 kr. i 2009.
Under Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri hører Landdistriktsprogrammet og Fiskeriudviklingsprogrammet, og her er der oprettet særlige aktionsgrupper for småøerne, som indstiller projekter til fremme af levevilkår eller nye arbejdspladser på øerne inden for en årlig ramme på 2,7 mio. kr., og under samme ministerium er der også en arealstøtteordning, hvor landmænd på de 27 småøer og Læsø, Samsø og Ærø årligt modtager i alt 12 mio. kr.
Endelig vil jeg nævne de regionale vækstfora, der har en forpligtelse i forhold til de særlige vækstudfordringer, som er i yderområderne.
Regeringen har besluttet, at 35 pct. af de strukturfondsmidler, som Danmark modtager fra EU, skal komme yderområderne under et til gavn, herunder også småøerne.
Som eksempel vil jeg nævne, at man på Orø er i gang med at etablere en ny Dagli'Brugsen med 4,3 mio. kr. i støtte fra EU efter indstilling fra Vækstforum Sjælland.
Jeg forstår så på forslagsstillerne, at de ønsker en undersøgelse af samtlige tilskud direkte eller indirekte rettet mod ørerne, men en sådan undersøgelse vil efter min mening blive ganske omfattende og i virkeligheden måske for ufokuseret.
Jeg tror ikke, det er det, småøerne har brug for.
Mit indtryk er, at småøerne faktisk er glade for de mange forskellige ordninger, der eksisterer.
På færgeområdet var det imidlertid en stor omlægning, der fandt sted i forbindelse med kommunalreformen, og nu har reformen så virket i 2-3 år.
Jeg vurderer derfor, at en undersøgelse af fordele og ulemper ved den eksisterende organisering og belysning af mulighederne for andre organiseringsformer er relevant, herunder også af øtilskuddet efter § 20 i lov om kommunal udligning og generelle tilskud til kommunerne.
Jeg synes også, man skal inddrage erfaringerne fra andre nordiske lande, uden at det dermed er sagt, at deres model nødvendigvis er den rigtige for os i Danmark.
Men jeg kan her tilkendegive, at jeg da i hvert fald gerne vil tage spørgsmålet op om en færgeundersøgelse med KL nu her til sommer.
Kort opsummeret, så mener regeringen altså, at kommunalbestyrelserne allerede har de værktøjer, der kan sikre, at de særlige interesser, beboerne på en småø har, bliver inddraget, eksempelvis ved at nedsætte særlige udvalg eller lokaludvalg med inddragelse af beboerne på småøerne.
Endvidere er det regeringens indtryk, at de forskellige støtteordninger, rettet mod småøerne, fungerer efter hensigten, hvorfor der ikke er behov for en generel øundersøgelse.