runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2011-10-12:
Det, jeg har sagt i dag, er jo, at formålet med ordningen egentlig var at øge udlejernes incitamenter til at foretage en gennemgribende forbedring af de enkelte lejeboliger og dermed løfte kvaliteten.
Derfor skal der stadig væk være en § 5, stk. 2, men i virkeligheden vil vi gerne modernisere den, så den lever op til de moderne vilkår.
Jeg synes, der er en række lejere, der er blevet stillet over for helt urimelige vilkår her og er kommet til at betale for moderniseringer, som i virkelighedens verden ikke er foregået, og det skal vi selvfølgelig justere loven efter.
Intet er statisk – heller ikke § 5, stk. 2.
Louise Schack Elholm (V), 2011-10-12:
Som ministeren jo selv klargjorde, er det ulovligt at foretage de her istandsættelser, som ikke er ordentligt begrundede, og som ikke er rimelige, så hvad får man ud af at ulovliggøre det endnu en gang?
Carsten Hansen (S), 2011-10-12:
Jeg siger da gerne igen, at § 5, stk. 2, viser sig i en lang række tilfælde ikke at opfylde sit formål – vi kender alle sammen sager, og jeg tror også, at fru Louise Schack Elholm er blevet præsenteret for en række sager.
Derfor vil vi gerne give den del af lejelovgivningen et serviceeftersyn, og vi vil gerne indbyde til forhandlinger, også med parterne på boligmarkedet.
Men der bliver efter min opfattelse foretaget en række urimelige moderniseringer, som ikke står mål med det, der står i § 5, stk. 2, og det er vi nødt til at se på, og her er retsgrundlaget altså, at vi skal ind og kigge på det og have set på, om det absolut er de krav, der skal være der vedrørende moderniseringer af ejendomme.
Lad mig så pege på, at vi, når vi nu skal til at energirenovere så meget, som regeringen har lagt op til, i den private udlejningsmasse jo har et problem i forholdet mellem lejere og ejere med hensyn til, hvem der får gevinsterne, hvem der får forbedringspotentiale ud af det, og hvem der tjener på det her.
Det synes jeg også vi skal inddrage i den diskussion, når vi når derhen til.
Louise Schack Elholm (V), 2011-10-12:
Jeg håber da, at ministeren vil fastholde, at vi har § 5, stk. 2, som jo er med til at gøre, at det for udlejer kan betale sig f.eks. at installere et badeværelse i en lejlighed, der ikke havde et badeværelse i forvejen, og foretage de her istandsættelser, der gør, at vi kan få løftet nogle lejligheder fra noget, der minder lidt om noget slum, til ordentlige lejligheder, så folk kan bo i noget, hvor der ikke er toilet på gangen og eller bad i soveværelset.
Det, § 5, stk. 2, har som berettigelse, er jo, at udlejere kan få pengene igen, så det ikke bare er en omkostning for dem at foretage en istandsættelse af en lejlighed, men at det også er noget, der kan løbe rundt for dem.
Vil ministeren fastholde § 5, stk. 2?
Carsten Hansen (S), 2011-10-12:
Det er stigninger, som ikke altid modsvares af boligens reelle brugsværdi.
Samtidig ser vi nogle steder et misforhold mellem standarden i den enkelte moderniserede lejlighed og selve ejendommen, der ikke har fået forbedret dens forældede installationer efter energistandarden.
Jeg må i forbindelse med boliglovgivningen sige, at det i 1996 var målet med ordningen at øge udlejerens incitamenter til at foretage en gennemgribende forbedring af de enkelte lejeboliger og dermed løfte kvaliteten af de private lejeboliger.
Vi synes, vi skal give det en slags 15-års-eftersyn for at finde ud af, om ordningen opfylder sit formål.
Er der brug for justeringer?
Ja, det mener vi der er.
Louise Schack Elholm (V), 2011-10-12:
Nu er det i forvejen ulovligt at lave urimeligt høje huslejeforhøjelser ved istandsættelse, og det skal være begrundet, når man laver istandsættelser ifølge § 5, stk. 2, ligesom man heller ikke, når man skal istandsætte efter fraflytning, må lave urimelige istandsættelser, som ikke kan retfærdiggøres.
Så kan man klage over det.
Så det er i forvejen ulovligt at gøre disse ting.
Hvad forventer ministeren at få ud af at ulovliggøre det to gange?
Carsten Hansen (S), 2011-10-12:
Der er jo ingen tvivl om, at der her nogle steder foregår nogle urimeligheder, og der bliver med jævne mellemrum i pressen bragt beretninger om lejere, der bliver udsat for ikke bare store, men helt usædvanligt store flytteregninger.
Hvis man har arbejdet med boligområdet bare et øjeblik, vil man få kontakt med de her ting .
Vi ser ganske ofte beretninger om huslejer, der efter forbedring af boligen stiger til et niveau, som samlet set i hvert fald ikke står i forhold til den brugsværdi, som forbedringen har tilført boligen.
Det er forhold, som også Lejerforeningen kan bekræfte, og derfor mener jeg og vi, at der er et behov for at se nærmere på, om den beskyttelse, som lejelovgivningen skal yde lejerne, er tilstrækkelig i sin nuværende udformning.
Jeg synes, det er helt oplagt også her at inddrage både udlejer- og lejerorganisationer til en drøftelse af mulige løsningsforslag.
Når organisationerne samtidig er involveret i et andet forhandlingsforløb, som vi jo har talt om før i forbindelse med enighedslisten, om forenkling og modernisering af lejelovgivningen, så synes jeg, det vil være helt naturligt at inddrage disse problemstillinger i forhandlingerne.
Louise Schack Elholm (V), 2011-10-12:
[Lydudfald]
... og jeg vil gerne spørge: Når Socialdemokraterne og SF har bakket op om arbejdet med regelforenkling af lejeloven, hvor parterne på området har forhandlet om en modernisering, vil regeringen så lade parterne fortsætte det arbejde?
Når Socialdemokraterne og SF har bakket op om arbejdet med regelforenkling af lejeloven, hvor parterne på området har forhandlet om en modernisering af lejeloven, vil regeringen så lade parterne fortsætte det arbejde?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-10-12:
Jeg har fuld forståelse for, at statsministeren ikke vil gå ind i den konkrete vurdering eller i, hvad PET's notat handlede om, eller i hr. Henrik Sass Larsens private forhold.
Det, jeg bare interesserer mig for, er jo, om procedurerne er ændret, om det virkelig er sådan, at den kommende statsminister ikke er den første, der bliver orienteret om, hvad PET's sikkerhedsvurdering indeholder.
Det vil være stærkt overraskende, hvis det er sådan, at det ikke er den kommende statsminister, der bliver forelagt PET's vurdering, da det jo er den kommende statsminister, der suverænt skal afgøre, om den pågældende lever op til værdigheden som minister eller ikke lever op til værdigheden som minister.
Derfor er jeg nødt til at sige, at konklusionen jo sådan set er krystalklar.
Det var jo så ikke rigtig, hvad fru Helle Thorning-Schmidt sagde den morgen den 29. september, for fru Helle Thorning-Schmidt var jo fuldt bekendt med indholdet af denne regel, medmindre procedurerne er ændret.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-12:
Som jeg også har svaret tidligere, så hverken kan eller vil jeg gå ind i de nærmere omstændigheder om sikkerhedstjek af ministrene.
Det håbede jeg egentlig også at hr. Claus Hjort Frederiksen havde haft forståelse for – det kan jeg forstå ikke er tilfældet – men det ærgrer mig egentlig lidt, at der ikke er forståelse for, at jeg ikke kan og ikke vil gå ind i den nærmere procedure for sikkerhedstjek.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-10-12:
Lad mig så spørge statsministeren: Fik statsministeren før den morgen den 29. september en orientering om den her sag, altså en orientering, før hr. Henrik Sass Larsen blev orienteret om indholdet af PET's sikkerhedsgodkendelse?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-12:
Jeg skal ikke kunne gøre mig klog på, hvad hr. Claus Hjort Frederiksen har fået indtryk af, da han så en tv-udsendelse den 29. september.
Det, jeg kan gøre mig klog på, er, hvad jeg har givet udtryk for, og det, jeg gav udtryk for den dag, var, at hr. Henrik Sass Larsen torsdag den 29. september meddelte mig, at han ikke længere stod til rådighed som minister for den regering, som jeg var ved at danne.
Det var det, der var hændelsesforløbet.
Det er simpelt hen ikke korrekt, at jeg i samme interview skulle have givet indtryk af, at min første orientering om, at hr. Henrik Sass Larsen ikke fik sit sikkerhedstjek, kom fra hr. Henrik Sass Larsen selv.
Det er ganske enkelt ikke korrekt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-10-12:
Statsministeren oplyste i tv den 29. september, at hun kl. 8 om morgenen fik en telefonopringning fra hr. Henrik Sass Larsen, som orienterede hende om PET's vurdering.
Ifølge den almindelige procedure er det den kommende statsminister, som afleverer en liste over mulige ministeremner til Statsministeriets departementschef.
Han beder så PET vurdere de personer, der er på listen.
PET's vurdering afleveres tilbage til departementschefen, som i sin tur orienterer statsministeren.
Det er så op til den kommende statsminister at vurdere, om hun vil udnævne den pågældende til minister.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-12:
Det kan godt være, at hr. Claus Hjort Frederiksen synes, at formanden var hård ved ham ved at bede ham om at læse det korrekte spørgsmål op.
Jeg kan godt forstå, det kan være svært at hitte rede i, når man stiller det samme spørgsmål i en hel spørgetime.
Men som jeg også tidligere har sagt, ønsker jeg ikke at kommentere den procedure, der anvendes ved sikkerhedstjek af ministrene.
Jeg har også tidligere sagt, at det forholdt sig sådan, at hr. Henrik Sass Larsen den 29. september meddelte mig, at han ikke længere ville stå til rådighed for den regeringsdannelse, som jeg var i færd med på daværende tidspunkt.
Jeg har sagt, at jeg er rigtig ked af hele det her forløb, men jeg synes også, at det var en klog beslutning, hr. Henrik Sass Larsen tog den dag.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-10-12:
Mener statsministeren, at der er behov for at ændre hidtidig praksis, hvorefter PET i deres sikkerhedsvurdering hverken anbefaler eller fraråder udnævnelse af den enkelte minister, men at det er statsministerens suveræne afgørelse?
Mit spørgsmål er derfor: Kan statsministeren bekræfte, at PET's hidtidige sikkerhedsvurdering hverken anbefaler eller fraråder ...
I forbindelse med PET's sikkerhedsvurdering af hr. Henrik Sass Larsen fremstod det i pressen ...
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-12:
Det, der ikke er rigtigt, er det, hr. Claus Hjort Frederiksen har forstået ud af det interview.
For jeg bliver spurgt i dag, om jeg kan bekræfte udtalelser om, at statsministerens første orientering om, at hr. Henrik Sass Larsen ikke kunne sikkerhedsgodkendes af PET, kom fra hr. Henrik Sass Larsen selv.
Så siger jeg til ordføreren, at det ikke er korrekt, at jeg skulle have sagt det i det pågældende interview.
Det er ikke korrekt, at jeg sagde det.
Jeg har ikke sagt, at min første orientering om, at hr. Henrik Sass Larsen ikke fik et sikkerhedstjek, kom fra hr. Henrik Sass Larsen selv.
Det, jeg tværtimod sagde i det pågældende interview, hvilket også er det, der er korrekt, er, at hr. Henrik Sass Larsen kontaktede mig den 29. september for at meddele, at han ikke længere stod til rådighed.
Det sagde jeg så også jeg syntes var en klog beslutning, men det, han meddelte mig den dag, var, at han ikke længere stod til rådighed.
Inger Støjberg (V), 2011-10-12:
Hvorledes forholder statsministeren sig til, at hun forholdes oplysninger af afgørende betydning for hendes virke som kongelig undersøger, og dermed med risiko for også at blive forholdt oplysninger af afgørende betydning for hendes virke som statsminister?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-12:
Jeg vil, som jeg tidligere har sagt, ikke kommentere den procedure, der ligger for sikkerhedstjek af ministre, og jeg vil heller ikke kommentere den konkrete sag.
Inger Støjberg (V), 2011-10-12:
Jeg forstår fuldt ud, både inderst inde og på alle mulige andre måder, at statsministeren ikke vil udtale sig om personsager, der jo selvfølgelig er omgivet af fortrolighed.
Det har jeg fuld forståelse for.
Derfor er mit spørgsmål ene og alene om proceduren, altså om proceduren er blevet ændret.
Jeg vil spørge statsministeren: Er proceduren blevet ændret, eller ligger der f.eks. et telefonnotat ovre i Statsministeriet fra PET til en eller flere af medarbejderne i Statsministeriet?
Det må statsministeren enten kunne sige ja eller nej til her i dag.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-12:
Jeg har ikke yderligere kommentarer til hændelsesforløbet.
Jeg tror egentlig, at fru Inger Støjberg inderst inde godt forstår, at jeg ikke kan udtale mig om det her hændelsesforløb.
Inger Støjberg (V), 2011-10-12:
Jeg tror ikke, vi har hørt det forkert, vil jeg sige til statsministeren.
Nu er det jo sådan, at statsministeren under hele valgkampen igen og igen sagde: Vi lægger tingene åbent og ærligt frem – vi lægger tingene åbent og ærligt frem.
Jeg synes ikke, det virker særlig åbent eller ærligt, når statsministeren i dag prøver at tale udenom i den her sag om den manglende sikkerhedsgodkendelse.
Det, som statsministeren sagde den dag ude foran Crowne Plaza – ganske vist uden at tale under ministeransvar, men det gør statsministeren i dag – var: Vi er alle sammen meget overraskede over denne sag.
Og statsministeren sagde også: Det er helt nyt, det her.
Hvordan forholder statsministeren sig til det i dag?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-12:
Jeg er faktisk utrolig glad for den her lejlighed til at opklare den her situation.
Jeg blev stillet nærmest det samme spørgsmål af hr. Claus Hjort Frederiksen før, og det er jo ganske enkelt ikke korrekt, at jeg under det pågældende interview med TV 2 News den 29. september skulle have sagt, at min første orientering om, at hr. Henrik Sass Larsen ikke kunne sikkerhedsgodkendes af PET, skulle være kommet fra hr. Henrik Sass Larsen selv.
Det er ikke korrekt.
Det håbede jeg egentlig kunne opklare sagen – men jeg tvivler på, at det blev hørt rigtigt.
Det, jeg gav udtryk for den dag, var, at jeg den 29. september fik en henvendelse fra hr. Henrik Sass Larsen, og han meddelte, at han ikke længere stod til rådighed som en del af et ministerhold i den regering, vi på daværende tidspunkt sad og var ved at danne.
Så jeg tror egentlig, man har hørt det lidt forkert, for det er simpelt hen ikke korrekt, som det gengives her i dag.
Inger Støjberg (V), 2011-10-12:
Jeg henviser til den diskussion, vi har haft før, om hr. Henrik Sass Larsen, for statsministeren gav jo både i dag og foran Crowne Plaza den 29. september udtryk for, at de oplysninger, der gør, at hr. Henrik Sass Larsen ikke kunne sikkerhedsgodkendes, kom fra hr. Henrik Sass Larsen selv.
Hvis det er korrekt, må man jo sige, at procedurerne netop er blevet lavet om, for det ville være meget, meget mærkeligt, hvis det var hr. Henrik Sass Larsen selv, der skulle have ringet til statsministeren for at sige, at han ikke længere stod til rådighed for en kommende regering.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-12:
Jeg må sige, at jeg ikke er klar over, hvilke oplysninger fru Inger Støjberg mener jeg er blevet forholdt.
Fatma Øktem (V), 2011-10-12:
Jamen jeg glæder mig til det videre arbejde.
Men jeg er bare nødt til at få et konkret svar på, hvad regeringens holdning til kvoter er.
Nu har ministeren nævnt, at den tidligere regering har gjort flere tiltag på området, herunder »Operation kædereaktion«, og det er jo dejligt at høre, at man vil fortsætte det her initiativ.
Der står i regeringsgrundlaget, at man vil indlede en dialog med erhvervslivet, men det er vi jo i gang med allerede, kan man sige, så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad man vil, hvis ikke man bliver tilfreds med den dialog, der har været indtil videre.
Vil man så gribe til lovgivning og eventuelt indføre kvoter?
Dertil vil jeg også godt lige oplyse ministeren om, at jeg i fredags var i debat med ordføreren fra Socialdemokratiet, hr. Rasmus Horn Langhoff, der mente, at man skulle fortolke regeringsgrundlaget på den måde, at det nok ender med kvoter.
Manu Sareen (RV), 2011-10-12:
Der var en del spørgsmål.
Det ene handlede om dialogen med erhvervslivet.
Jeg synes ikke, det ene udelukker det andet.
Vi kommer til at fortsætte «Operation kædereaktion«, som er rigtig, rigtig god, og vi kommer til at bygge videre på det med at gå i dialog med de forskellige firmaer, der er med, og forhåbentlig får vi også udvidet det.
Samtidig med det vil vi kigge rundtomkring i Europa og se, hvad det er for nogle forskellige tiltag, man har sat i værk for at få flere kvinder ind i bestyrelser.
Præmissen er, at vi gerne vil have flere kvinder, men om det bliver på den ene eller den anden måde, er jo det, vi skal finde ud af, det er det, vi skal lære.
Men det, der er det vigtigste, er, at det sker på det mest fornuftige grundlag, og at det sker på et oplyst grundlag.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-10-12:
Nu vil jeg ikke skamrose den foregående regering, jeg synes heller ikke, den havde særlig godt styr på økonomien.
Men den gik dog også til valg på at ville have balance på de offentlige finanser i 2020, og det er så det, der nu også er kommet ud af det regeringsgrundlag, som ministeren har været med til at forhandle.
Så tilbage står jo stadig væk spørgsmålet: Vil ministeren sidde det helt overhørigt, at han af Socialdemokraterne og SF beskyldes for at gøre den danske økonomi, de offentlige finanser, mindre ansvarlig, mere ufinansieret?
For det var nemlig det, der skete her under åbningsdebatten: Socialdemokraterne og SF sagde, at det var De Radikale, som havde trukket regeringsgrundlaget i retning af mindre ansvarlighed, mindre finansiering.
Vil ministeren sidde det helt overhørigt, eller ønsker ministeren at tage til genmæle over for sine regeringspartnere, der således sætter ministerens parti i et dårligt lys?
Jan E. Jørgensen (V), 2011-10-12:
SF er kommet ud af hængekøjen og har meldt sig ind i rækken af ansvarlige partier.
Derfor må man vel også som vælger have en eller anden forventning om, at der kommer nogle vælgerløfter, som i hvert fald har en eller anden form for mulighed for at blive gennemført efter valget.
Det kan umuligt være kommet bag på ministeren, at man fra Det Radikale Venstre side var meget stærk tilhænger af tilbagetrækningsreformen.
Og der har ikke været en eneste meningsmåling i løbet af valgkampen – nu ved jeg godt, at vi kun læser meningsmålinger, når de går den rigtige vej – som bare tilnærmelsesvis har kunnet opfylde ministerens drømme om et flertal til venstre uden om Det Radikale Venstre.
Så jeg bliver nødt til at spørge igen: Hvorfor har man udstedt denne type valgløfter, som ikke har haft nogen som helst mulighed for at blive til virkelighed efter et valg?
Ole Sohn (SF), 2011-10-12:
Jeg tror da, at de fleste partier, om ikke alle, har en idé om, at de forslag, man fremlægger, vil man gerne have tilslutning til – således også SF.
Men virkeligheden er den, at når man går til valg, går man til valg ud fra sine politiske ideer og ønsker, og når vælgerne så har afsagt deres dom, finder man sammen med den række af partier, som man mener at man har mest til fælles med, og så tilrettelægger man et regeringsgrundlag.
Det er en ganske almindelig gængs procedure, at man tilrettelægger en politik på baggrund af det resultat, som valget har givet.
Det synes jeg faktisk er en ganske god tradition.
Jan E. Jørgensen (V), 2011-10-12:
Det fornemmer man jo nærmest er et mantra for regeringen, altså at valgets resultat ikke gav partierne S og SF, og jeg går ud fra, at man måske også tæller Enhedslisten med, 90 mandater, og at man derfor ikke kan gennemføre alle de mange, mange ting, som man lovede i valgkampen, hvoraf det forslag, som jeg her spørger om, kun er et ud af mange.
Men lad mig spørge ministeren, om man i Socialistisk Folkeparti havde regnet med, at man ville få et flertal, som gjorde, at man efter valget ville være i stand til at gennemføre sine mange valgløfter.
Ole Sohn (SF), 2011-10-12:
Nu var vores forslag et alternativ til tilbagetrækningsreformen.
Vi ville hellere bruge de godt 20 mia. kr., det koster at gennemføre tilbagetrækningsreformen, til at styrke erhvervslivets muligheder for straksafskrivninger.
Den mulighed blev ikke tilgængelig, fordi bl.a. spørgerens parti var imod det, og vi respekterer jo vælgernes dom.
Eftersom vi har en politik om også at overholde EU's konvergenskrav, har vi tilrettelagt en stabilitetsorienteret finanspolitik, og det giver ikke mulighed for at gennemføre straksafskrivninger og samtidig overholde EU's konvergenskrav.
Derfor har vi på baggrund af valgets resultat og de muligheder, det har givet, tilrettelagt en erhvervs- og vækstfremmende politik, som dels bygger på en kickstart, dels på en lang række reformer, som skal være med til at styrke dansk erhvervslivs konkurrenceevne.
Jan E. Jørgensen (V), 2011-10-12:
Når jeg tager en tale, som ministeren holdt på SF's landsmøde i 2011, hed det dengang sådan: Vi foreslår også, at virksomheder frem til udgangen af 2012 skal kunne straksafskrive indkøb af nye maskiner, ny teknologi og nyt produktionsudstyr.
Det vil give et større incitament til at investere, og det giver nye private job.
Det var en melding, som man faktisk i flere dele af erhvervslivet tog positivt imod.
Jeg har fundet en udtalelse fra en afdelingschef i Håndværksrådet, han hedder Frank Korsholm, og han har udtalt følgende til Ritzaus Bureau: Mange af vores virksomheder ligger nede i et dybt, sort hul, men havde set frem til mere arbejde med det investeringsboom, som helt sikkert ville være kommet med de hurtigere afskrivninger.
Og derfor er han skuffet.
Der står endda her, at man raser i Håndværksrådet over, at det forslag, som S og SF gik til valg på, altså ikke bliver til noget alligevel.
Som jeg umiddelbart ser forslaget om straksafskrivninger, ville det i hvert fald på sigt være udgiftsneutralt, for de afskrivninger, man giver til virksomhederne her og nu, ville de jo alligevel have fået over de kommende år.
Der kan være en likviditetsmæssig udfordring i forslaget, det kan jeg godt se, men på sigt vil det jo være mere eller mindre udgiftsneutralt, i hvert fald i princippet.
Hvorfor skulle man ikke kunne gøre begge dele på samme tid?
Ole Sohn (SF), 2011-10-12:
Det korte svar er, at valget jo gav et flertal for at gennemføre tilbagetrækningsreformen, og vores forslag om at gennemføre straksafskrivninger var et alternativt vækstinitiativ som erstatning for tilbagetrækningsreformen, men valget faldt ud på en sådan måde, at tilbagetrækningsreformen bliver gennemført med de omkostninger, det har, og da begge forslag ikke kan gennemføres ud fra det synspunkt, at vi ønsker at have en stabilitetsorienteret politik, har vi måttet prioritere, og vi har prioriteret på baggrund af det resultat, som valget gav.
Derudover kan jeg sige, at det er en helt grundlæggende ting for regeringen, at vi får skabt øget vækst i samfundet, fordi vi står over for nogle enormt store udfordringer.
Vi har tabt over 170.000 arbejdspladser gennem de seneste år.
Det skal så følges op af en række reformer, som kan være med til at sikre en bedre konkurrenceevne for erhvervslivet.
Jan E. Jørgensen (V), 2011-10-12:
Mit spørgsmål lyder: Hvorfor er forslaget om straksafskrivninger ikke kommet med i regeringsgrundlaget?
Hvorfor er forslaget om straksafskrivninger imidlertid ikke kommet med i regeringsgrundlaget?
Skriftlig begrundelse
Vi skal sætte gang i væksten - ikke bare sidde og vente på den, som det hed i de store annoncer.
Et af de mere konkrete forslag, der skulle sætte gang i væksten, var forslaget om, at virksomheder skulle have mulighed for straksafskrivning ved investeringer i produktionsapparatet.
Forslaget blev mødt positivt af store dele af erhvervslivet - bl.a. Håndværksrådet.