runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2014-04-04:
Men pointen er jo så den, at hvis Venstre vil det her og taler for, at man gerne vil finde en alternativ model til finansiering, bliver man jo nødt til at forklare, hvad det er.
Vi må jo sige, at det, som ordføreren indtil nu har sagt, er lige så tyndt som det her stykke papir.
Der er jo intet i det, som man taler om i forhold til finansiering, som kan bruges til noget.
Derfor bliver vi selvfølgelig nødt til at handle derefter.
Venstre har haft måneder til at komme på banen og sige, hvad det er, de vil, hvordan det er, de har tænkt sig at finansiere den her model, hvis de skulle gå i en anden retning.
Indtil nu har det bare været tom snak.
Så med andre ord: Hvordan vil hr. Martin Geertsen forklare de utallige Venstreborgmestre rundtomkring i landet, som nu får timedrift, får forbedret togdrift til deres by, og hvordan vil han forklare borgmesteren i Esbjerg, at det ikke er Venstres politik, at vi skal forbedre togdriften i Danmark?
Kim Christiansen (DF), 2014-04-04:
Nu har jeg ikke involveret mig så frygtelig meget i den lokale debat.
I aftalen om Togfonden DK var vi jo netop enige om at lægge en beslutning om, hvorvidt det skulle være en jernbane til Billund Lufthavn eller en letbane, ud til de lokale, nemlig Vejle Kommune, Billund Kommune og Billund Lufthavn.
Som jeg læser forligsteksten, skal vi mødes her i april og høre, hvad den endelige konklusion er på det, og ud fra det beslutter vi os, og så har man i hvert fald hørt dem lokalt.
Bliver det en bane via Jelling, lever vi også med det i Dansk Folkeparti.
Lars Barfoed (KF), 2014-04-04:
Altså, hr. Rasmus Prehn hører åbenbart overhovedet ikke efter, hvad der bliver sagt.
Jeg ved ikke, om hr. Rasmus Prehn bare stillede spørgsmålene for at få lov til at stille spørgsmål, eller om det er for at høre svarene.
For jeg har jo sagt, jeg ved ikke hvor mange gange, at vi er stærke tilhængere af timeplanen.
Vi har selv lagt planen.
Det er finansieringen, der gør, at vi stemmer imod.
Vi havde gerne fortsat det gode samarbejde, også med den nye transportminister, som i øvrigt er startet rigtig uheldigt ved ikke at respektere indgåede aftaler og forlig; ved at bryde forlig om metroen.
Det er også uhørt.
Det er også et eksempel på, at Socialdemokratiet er begyndt at sætte en rigtig dårlig standard.
Man bryder afgåede aftaler og forlig.
Det er jo så også svært at se for sig, at man skal fortsætte det gode samarbejde, når ministeren starter sin gerning på den måde, han har gjort.
Det er så en anden side af sagen.
Rasmus Prehn (S), 2014-04-04:
Først og fremmest mange tak for de anerkendende ord om Socialdemokratiets medvirken i samarbejdet med den tidligere regering om at gøre noget godt for togdriften.
Det er noget, der så kan undre lidt.
Nu er det os, der har regeringsmagten, og vi havde også regnet med, at vi skulle fortsætte det gode samarbejdende folkestyre om at styrke trafikken og oven i købet indfri noget, som den konservative partileder selv har slået til lyd for, nemlig timemodellen – altså, det er jo plus, plus, plus, alt, hvad I vil have i forhold til at fortsætte det gode samarbejde.
Men så er I pludselig imod, for nu er I ikke i regering.
Altså, det der med, at finansieringen ikke skulle være i orden, og at man ikke kan regne med det, og at det er uretfærdigt og alt muligt andet, er jo blevet modbevist den ene gang efter den anden.
Når man kigger på olie- og gasindustrien og andet, ser man, at intet tyder på, at det her kommer til at få negative konsekvenser.
Så vi kommer altså i en situation, hvor vores investeringer i Togfonden DK vil skabe job, og hvor der samtidig også vil være vækst i Nordsøen.
Hvad er det, den konservative partileder piber over?
Vil I være med til at gennemføre noget af det, I selv har ønsket?
Hvorfor er I lige pludselig imod?
Er det, fordi I ikke er i regering længere?
Lars Barfoed (KF), 2014-04-04:
Jeg er glad for, at hr. Rasmus Prehn erkender, at timeplanen er en målsætning, som VK-regeringen har sat.
Det er ikke en målsætning, den her regering har sat.
Det er vores plan.
Det er jeg glad for.
Det var også os, som fik sat penge af i en aftale med Socialdemokratiet og andre.
Vi fik sat penge af til, at vi nu får nye signalanlæg på hele jernbanen i Danmark, hvilket overhovedet er en forudsætning for timedriften.
For timedriften er jo det sidste skud.
Der er andre ting, der skal til først.
Det er f.eks. signalanlæggene.
Det er en kæmpe investering.
Timeplanen kræver, at det kan finansieres, og det er der, det halter.
For den finansiering, som man påstår at kunne finde, kan man overhovedet ikke regne med, for det kommer helt an på, hvordan der bliver disponeret, for så vidt angår investeringer i Nordsøen.
Man laver simpelt hen en undergravning af det ved ikke at respektere, at man skal kunne sige til de selskaber, der investerer her i landet, at de kan regne med den beskatning, som de har fået stillet i udsigt.
Dermed undergraver man i det hele taget tilliden til at investere i Danmark.
Det er derfor, at vi ikke kan stemme for det her.
Det er ikke, fordi vi ikke går ind for timeplanen, for den har vi sådan set selv lagt grundstenen til.
Rasmus Prehn (S), 2014-04-04:
Jeg ved ikke, om der er tale om et angreb, men mere om nogle opklarende spørgsmål.
Vi har jo noteret os, at Det Konservative Folkeparti på mange måder har profileret sig selv på gerne at ville gøre noget for den kollektive trafik.
Derfor havde vi jo regnet med som det mest naturlige, at Det Konservative Folkeparti så også her i salen ville være med til denne festdag for kollektiv trafik og være med til at støtte det her forslag.
Men vi kan så forstå på den konservative partileder, som er mødt frem her – det er jo meget fornemt – at det vil man ikke.
Man er imod.
Og man benytter så også lige lejligheden til at skælde ud på sin kommende samarbejdspartner, Dansk Folkeparti, for at være uklog med hensyn til finansieringen og alt mulig andet.
Det virker jo meget lovende for det fremtidige regeringssamarbejde, at man allerede er så splittet på sådan et spørgsmål som det.
Jeg står her med en kronik fra den 8. december 2008, der hedder »En grøn transportvision«.
Umiddelbart tænker man, at der nok er et par halvlanghårede SF'ere, der har siddet og skrevet den der kronik.
Så kigger man nærmere efter, og søreme, om ikke det er hr. Lars Løkke Rasmussen og hr. Lars Barfoed, der har skrevet den.
Og de skriver så: »I fremtiden skal den kollektive transport løfte det meste af væksten i trafikken.« Så kommer det senere: »Flagskibet i den kollektive trafik bliver den såkaldte »timemodel« ...«.
Det er jo netop det, vi nu her står og behandler.
Er det, som den konservative partileder så har hastet herned i salen for at svare, at man stemmer imod, fordi den måde, de plejer at regne på i Finansministeriet, kan man lige pludselig ikke regne med længere, eller hvordan skal det forstås?
Lars Barfoed (KF), 2014-04-04:
Det Konservative Folkepartis ordfører, hr. Mike Legarth, kan ikke være til stede i dag, da han er forhindret på grund af møder i Jylland, som han ikke har kunnet tilsidesætte, da den her dagsorden blev fastlagt.
Det var egentlig ikke meningen, at jeg ville tage ordet, men da nu både ministeren og hr. Rasmus Prehn fra Socialdemokratiet har angrebet Det Konservative Folkeparti, på trods af at vi ikke er til stede med en ordfører, så har jeg besluttet mig til at gå herned.
For jeg forstår, at de to herrer beklagede sig over, at der ikke var lejlighed til at angribe Det Konservative Folkeparti.
Det skal de sandelig have lov til, så vær velkommen til at gøre det.
Men de skal være velkomne til at angribe, for nu er vi her altså.
Så I kan bare fyre løs.
Så vil jeg bare sige, at det her med tog, der er en time om at køre mellem store byer, sådan set er noget, der blev lagt som en plan og som en målsætning, da jeg var transportminister.
Det stod nemlig i den plan for den kollektive trafik, som jeg på VK-regeringens vegne fremlagde.
Det er ikke en opfindelse, som den her regering har gjort.
Jeg skal også sige, at der er to forskelle på den her regering og VK-regeringen på det her område.
Det vil jeg sige til den der bemærkning før fra hr. Karsten Hønges side, om, at vi var beskyttere af privatbilisme og oliekapitalisme.
Det er rigtigt nok, at vi også vil investere i veje.
Det er muligvis sådan, at Socialistisk Folkeparti ikke ønsker at gøre det, men det vil vi også gerne investere i, for vi synes også, at man skal have respekt for de mennesker, der kører i bil.
Men vi investerede langt flere ressourcer i kollektiv trafik end den regering, som SF lige har forladt.
Så den ene forskel er, at vi bruger flere ressourcer på kollektiv trafik end den nuværende regering.
Den anden forskel er, at vi havde pengene, før vi brugte dem.
Den her regering opfinder nogle penge, som den slet ikke ved om kommer i kassen, og så bruger den pengene, inden den har dem.
Det betyder også, at man skaber ændrede forudsætninger for olieselskaberne, hvilket skaber mistillid til overhovedet at investere i Danmark, og det undergraver Danmarks velstand på sigt og undergraver dermed også vores muligheder for at foretage sådan nogle investeringer som dem her.
Så det er meget uklogt.
Men med de indledende betragtninger har jeg så stillet mig til rådighed, så de herrer kan få lejlighed til at angribe Det Konservative Folkeparti, siden de har så stor lyst til det.
Værsgo.
Villum Christensen (LA), 2014-04-04:
Det kan man godt, for der er to centrale usikkerhedsmomenter i det her.
Det ene er, at vi jo ikke ved, hvor meget der kommer fra Nordsøen; vi ved ikke, hvordan man som olieselskab vil reagere, når man lige pludselig bliver brandbeskattet, og det ved de altså heller ikke ovre i Finansministeriet, skal jeg hilse og sige.
Det andet er, at man stort set heller ikke ved, hvor linjeføringerne skal ligge henne.
Der kan komme et utal af fordyrelser på det her område.
Vi ved jo også, at nogle af kalkulationerne lige har fået en gang i vridemaskinen i forhold til det, V og K var ude med.
Jeg tror, at man kunne lave en meget lang liste over store, store bekymringsområder, når det handler om økonomien, og det er økonomien, der er det afgørende i vores tilgang til det her.
Kan vi få klarhed over økonomien, og kan det hænge sammen, så vil vi gerne kigge på det her.
Det siger sig selv.
Rasmus Prehn (S), 2014-04-04:
Altså, der er ingen tvivl om finansieringen af det her projekt.
Finansministeriet har regnet det igennem på alle mulige måder, uvildige eksperter er enige om, at det her kommer til at holde, så lad os nu lade være med at bruge tid på det.
Det er jo set før i historien, at man, fordi man gerne vil være ambitiøs, så forhåndsdiskonterer nogle indtægter, hvilket gør, at man kan gøre noget, der er bedre for fremtiden.
Så siger Liberal Alliances ordfører, at der i det her lovforslag er både skidt og kanel.
Det er jo ikke rigtigt.
Her er der jo både tog og job.
Er tog og job ikke det, vi har brug for?
Hvordan kan man så stemme gult?
Villum Christensen (LA), 2014-04-04:
Jeg er sikker på, at den socialdemokratiske ordfører utallige gange har været i den situation, at han har skullet tage stilling til lovforslag, hvor der var både skidt og kanel.
Det er jo i hvert fald ofte sådan, det foregår.
Nu sambehandler vi i øvrigt også to lovforslag, hvor tingene bliver blandet lidt sammen.
Vi kan sagtens se, at der er nogle gode takter i noget af det her, men det helt grundlæggende er – sådan er politik jo – at pengene skal passe.
Og det var også derfor, jeg kom med den kommentar for lidt siden om, at nu jubler man på den røde side, for nu er der fugle på taget eller på boretårnene, som nogle har sagt, og man lader, som om pengene er der, og så trykker man den af.
Det er jo det, der er det interessante i det her.
Rasmus Prehn (S), 2014-04-04:
Tak for drilleriet.
Det er rigtigt, at Socialdemokratiet er begejstret, når vi gør noget godt for danske togpassagerer, når vi er med til at skabe arbejdspladser, når vi gør noget, der er godt for miljøet og klimaet, når vi sikrer, at vi skaber en bedre fremtid – ingen tvivl om det.
Derfor var jeg da noget forundret over den lille kommentar, der kom fra Liberal Alliances ordfører før, om konklusionen på hele det her.
For det lød, som om ordføreren sagde: Ja, jeg tror, det ender med, at vi nok stemmer gult.
Er det virkelig Liberal Alliances svar til de mange tusinde togpendlere, der i dag sidder ude i de danske tog og oplever, at vi i Danmark har et togsystem, som ikke er tidssvarende?
Her har vi en historisk ambitiøs plan, der vil bringe dansk togdrift i synkroni med den tid, vi lever i, og så er Liberal Alliances svar: Ja, jeg tror nok, vi måske stemmer gult.
Det vil sige, at man ingen holdning har.
Er Liberal Alliance holdningsløsetidende, når det kommer til kollektiv trafik?
Villum Christensen (LA), 2014-04-04:
0Tak for det.
Liberal Alliance er som bekendt ikke med i forliget om Togfonden DK og vil derfor forholde sig mere pragmatisk til de indholdselementer, der ligger i de to lovforslag.
Grundlæggende er vi naturligvis imod, at man vedtager et meget stort infrastrukturprojekt uden at kende finansieringen – eller rettere uden at vide, om der kommer penge nok fra Nordsøen – hvilket igen betyder, at skatteborgerne naturligvis må stå for skud.
Det er også den forklaring, vi har hørt.
Selv om vi betaler dyrt for billetterne i den kollektive trafik, er det stort set kun halvdelen af den faktiske pris, mens resten, over ca. 6 mia. kr., hentes fra skatteborgerne.
De sidste minutter, man tjener på denne øvelse, er altså rasende dyre.
Det siger sig selv, og det har også været fremme her i dag.
Omvendt ser vi også nogle fornuftige moderniseringer i det samlede program, herunder elektrificeringen, ligesom retsbeskyttelsen i forbindelse med erhvervelse af jord synes forbedret – sådan læser vi det i hvert fald – idet de projekterende myndigheder får mulighed for at overtage hele ejendommen, hvis de får en anmodning fra lodsejeren.
Ved sådanne store projekter vil der altid opstå stor usikkerhed for de berørte ejere, og den nyskabelse synes vi er central.
Den sidste refleksion, jeg har lyst til at komme med, er lidt foranlediget af debatten tidligere, hvor jeg hørte den socialdemokratiske ordfører op til tre og fire gange gøre det til en meget historisk situation.
Jeg tror, han sagde, at det er politik, når det er bedst.
Det ville næsten ingen ende tage.
Uden at skulle blande sig i de socialdemokratiske skærmydsler så tænkte jeg: Det var dog lige godt sørens.
Vi har jo haft en løftebrudsdiskussion, som alle kender eksistensen af.
Den kom jo, fordi man lige inden valget sneg en lille passus ind og lynhurtigt indførte et forsigtighedsprincip – jeg er sikker på, at man kan huske det – og det var, efter at man havde lovet guld og grønne skove, herunder en nedsættelse af prisen for en busbillet med 40 pct., altså alle de her ting, som vi kan huske.
Derefter kom der et forsigtighedsprincip om, at man kun gjorde noget, hvis pengene er i kassen.
Det har man sådan set forfulgt.
Og det har så betydet, at vi fik alle de her løftebrud, for pengene var jo ikke i kassen.
Nu ser vi den omvendte situation, og derfor kommer begejstringen: Nu er pengene ikke i kassen, så gennemfører vi det, og så kan vi blive begejstrede.
Så nu er vi tilbage ved Socialdemokratiet classic, nemlig at bruge pengene, inden man har dem.
Det er da en tanke værd og i hvert fald en nyskabelse.
Som sagt skal jeg ikke blande mig i alle skærmydslerne i forhold til partiets fremtid, men det er da interessant, at begejstringen vokser, når man er i en situation, at man kan vedtage noget, hvor pengene ikke er i kassen.
Henning Hyllested (EL), 2014-04-04:
Hr. Lars Barfoed er nervøs for tilliden, i forhold til at det her skulle gå ud over investeringer i olie- og gasudvinding i Nordsøen.
Jeg vil gerne vide, om det har noget på sig i virkeligheden.
Er der tegn i sol og måne på, at de investeringer, som adskillige firmaer har planlagt for olie- og gasudvinding i Nordsøen, bliver droppet eller går ned?
Jeg har i hvert fald hørt det modsatte: De stå nærmest i kø stadig væk for at kunne komme til at investere og for at kunne komme til at udvinde.
Så jeg forstår ikke helt, hvor bekymringen kommer fra.
Lars Barfoed (KF), 2014-04-04:
Jo altså, vi er bekymret ved det, for vi mener, at når vi ændrer forudsætningerne for investeringer, er der altid en stor risiko for, at de investeringer ikke bliver ved, og at nye selskaber vil være tilbageholdende med investeringer, fordi de ikke ved, om de kan regne med, at beskatningen vil vedblive at være sådan, som de får stillet i udsigt.
Jeg mener også, at der var et tyskejet oliefirma – jeg kan ikke huske navnet på selskabet – som faktisk, kort efter den her aftale blev indgået, meddelte, at så ville man ikke længere være interesseret i at byde ind på investeringer i Nordsøen.
Så jeg mener egentlig, at det allerede nu er en realitet, at man kan se, at der er den kæmpestore risiko for, at man ikke får pengene hjem.
Martin Geertsen (V), 2014-04-04:
Vi kan godt tage det med finansieringsmodellen og så komme hjem engang på den anden side af midnat, men nu var jeg faktisk lige optaget af det her konkrete element, som handler om, hvor tidligt det er i fasen.
Det, jeg bare skal spørge ministeren om, er: Er ministeren indstillet på i udvalgsarbejdet at forsøge at præcisere, hvad der menes med nogle af de her bestemmelser og fremrykninger?
Magnus Heunicke (S), 2014-04-04:
Jeg vil gøre et forsøg, ellers vil jeg sige, at vi selvfølgelig er meget åbne over for at få skriftlige spørgsmål osv. Jeg kan ikke undgå at bemærke i en lillebitte parentes, at jeg godt kan forstå, at man fra Venstres side siger, nok om finansieringen for nu, for vi har ikke fået nogen svar, og jeg forstår godt, at det er ubehageligt at tale om det, så lad os nu tale om det her konkrete spørgsmål, nemlig hvor tidligt man kan begynde at ekspropriere.
Der er det jo en vurdering af, hvor nøjagtig man er.
Hvis vi ikke får den lov her, skulle man jo vente, indtil VVM var færdig og alt var projekteret og klart.
Man havde simpelt hen loven vedtaget og var klar med gravemaskinerne, og derefter kunne man ekspropriere.
Der har vi ladet os inspirere af det, man gør på vejområdet – der er to forskellige love på vejområdet – og det er de principper, vi nu overtager.
Det vil sige, at det bliver tidligere i processen.
Konkret vil vi jo nu og her sætte gang i VVM, og min vurdering er, at man ikke skal vente til VVM'en er helt færdig, altså i 2-3 år, men at man tidligere kan sige: Hvordan ser det her ud?
Hvor skal det ligge henne?
Men det er min vurdering, og jeg kan ikke stå her og sagsbehandle konkrete ting.
Det er så tidligt som overhovedet muligt, men man skal selvfølgelig vide, hvor linjen skal ligge, før man kan sige, hvilke huse det er relevant for.
Martin Geertsen (V), 2014-04-04:
Jeg har et spørgsmål, som drejer sig om lovpakkens lillebror, altså L 173, som måske i virkeligheden i den her proces kan vokse sig til at blive storebror, for det er i sandhed omfattende.
Djævelen ligger som bekendt i detaljen, og en af de ting, som jeg godt vil spørge om, hvis ministeren allerede kan svare på det, er, hvordan det med tidligt i fasen egentlig skal forstås, for så vidt angår fremrykket ekspropriation.
Der står i bemærkningerne til lovforslaget: »Selvom der er givet transportministeren bemyndigelse til at projektere et givent anlægsprojekt enten via projekteringslov eller via en politisk aftale, vil bestemmelsen« – altså fremrykket ekspropriation, må det forstås – »dog først kunne benyttes, når der er udarbejdet et detaljeret anlægsprojekt.«
Det forekommer mig at være ret sent i forløbet.
Kan ministeren bringe klarhed over det?
Magnus Heunicke (S), 2014-04-04:
Det er ikke korrekt.
Det er ikke korrekt.
Det, der er sagen, er, at det projekt, som hr. Lars Barfoed selv gjorde meget ud af, og det forstår jeg godt, for det er også noget, man kan være stolt af, var et projekt, som han selv fremlagde, da han selv var minister, det var et projekt, man selv sammen med hr. Lars Løkke Rasmussen skrev kronikker om og sagde: Det her er flagskibet.
Det er det projekt, flagskibet, som nu bliver til virkelighed.
Og så er det jo, at hvis man ikke vil stemme for det på grund af finansiering, må vi jo bare spørge: Hvad er så den alternative finansieringsmodel til at få det her flagskib ud på skinnerne?
Og det har vi ikke hørt noget svar på endnu, og det vil jeg meget gerne have at vi kan få ud af det i dag: Hvad er jeres alternative finansiering?
Henning Hyllested (EL), 2014-04-04:
Det er jo en kæmpe gevinst ved det.
Ud over selve Togfonden DK er det jo en kæmpe gevinst, at vi nu beskatter lige nøjagtigt olieselskaberne.
Dem har vi jo haft et godt øje til i mange år, og vi kan da ærgre os over, at det ikke er lykkedes at komme igennem med en endnu skrappere beskatning af DUC og selskaberne bag DUC i Nordsøen.
Det kunne så ikke lade sig gøre i den her omgang.
Det var heller ikke emnet.
Men vi har i hvert fald taget fat på alle de – hvad skal vi kalde dem – små olieselskaberne.
De er nu ikke så små, i hvert fald ikke efter danske forhold
Dem har vi jo fået fat i og har inddraget nogle af deres penge.
Og som jeg siger: De går til grøn transport.
Det kan ikke være bedre set ud fra Enhedslistens synspunkt.
Og jeg tror altså, at regeringen deler det her synspunkt.
Lars Barfoed (KF), 2014-04-04:
Men jeg vil sige til ministeren: Når vi nu havde den forståelse, at vi skulle have den rækkefølge, at vi lavede de rapporter, de analyser og så besluttede, hvordan det hele skulle hænge sammen, hvordan kan det så være, at inden den politiske dialog har fundet sted, som vi aftalte det dengang, så disponerer man i forhold til en timeplan?
For tingene hænger jo sammen.
Det kan så være, at det viser sig, at de er hinandens forudsætninger, som ministeren siger, det er muligt, så kan man konkludere det.
Men er det ikke korrekt, at ministeren sammen med nogle partier her i Folketinget har konkluderet på det her – igen uden at respektere en aftale – uden at respektere den aftale, der var i det gamle forlig om, at vi sammen skulle se på sammenhængen mellem trafikken mellem landsdelene og så timeplanen?
Lars Barfoed (KF), 2014-04-04:
Jeg synes også, man kunne diskutere, at man på et senere tidspunkt kunne have etableret den ligestilling i beskatningen.
Jeg mener, det bliver fremrykket på en måde, som undergraver tilliden til, at man kan investere i Danmark ud fra de forventninger, man havde, da man startede.
Henning Hyllested (EL), 2014-04-04:
Bayerngas brokkede sig længe og inderligt, men sådan som jeg er informeret, har de nu ikke droppet deres investering.
Der blev jo rent faktisk også lavet en overgangsordning, så de investeringer, de havde foretaget, blev beskattet efter de gamle regler.
Men der er jo tale om, at den nye beskatning, man nu pålægger de pågældende olieselskaber, skaber ligestilling i forhold til den beskatning, der foregår i øjeblikket i forhold til DUC-selskaberne.
Hvorfor det skulle være den helt store katastrofe – også set fra Det Konservative Folkepartis synspunkt – at man ligestiller beskatningen i Nordsøen og så i øvrigt bruger noget af det indvundne provenu til investeringer i grøn transport og i den timemodel, som hr. Lars Barfoed også støtter, kan jeg ikke rigtig se.