runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-07-03:
[Lydudfald]
... Mikrofonen plejer være lidt mere medgørlig, formand.
Jeg undskylder mange gange.
Nu har jeg trykket mig ind.
Der er ikke fuld beskæftigelse i alle håndværkerfag i dag.
Vi synes, det her er en god idé, men det primære er jo at få udskiftet vinduer og få gang i den grønne omstilling, og det vil vi gerne støtte økonomisk.
Nogle har italesat det, som om man så også er ansvarlig for alle mulige grimme ting, som regeringen har tænkt sig at gøre på udlændingeområdet.
Det har vi ikke noget medansvar for, på samme måde som Enhedslisten, da SR-regeringen eksisterede og Enhedslisten lavede aftaler med den daværende regering, ikke nødvendigvis havde et ansvar for alt, hvad der var på finansloven. Så på den måde synes jeg, at vi skal diskutere det lovforslag, vi behandler i dag, som jo kun eksisterer i dets nuværende form, fordi det er en del af en samlet aftale om en grøn boligjobordning.
Enhedslisten plejer også at være med på den grønne omstilling, også når det koster nogle knaster.
Vi har lavet masser af aftaler, hvor vi giver støttekroner til økologi, grøn omstilling, klimasikring og alt muligt.
De penge kan jo heller ikke bruges til noget andet
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Hvis det er sådan, at der stadig væk er behov for at skubbe gang i håndværksfagene, og hvis man har 1 mia. kr., man gerne vil bruge til det, så synes jeg, at vi skulle bede de håndværkere, som fru Lisbeth Bech Poulsen gerne vil sende op og renovere nogle huse nord for København, om at tage ud og renovere vores skoler, vores børnehaver, vores hospitaler, i det hele taget noget, der ville komme hele befolkningen til gode, frem for at bruge dem på at sende håndværkerne ud med den sociale profil, at vi kan se, at det er de mest velhavende danskere, der får løst nogle opgaver, som de for flertallets vedkommende alligevel ville have fået løst, men nu får de bare en økonomisk støtte til fra alle sammen, også fra den store del af den danske befolkning, som ikke anvender den her ordning eller anvender den i meget lille grad.
Ja, vi skal understøtte grøn omstilling.
Det er f.eks. derfor, vi har lavet en grøn investeringsfond, som sådan set har de samme muligheder for at hjælpe både private boligejere og lejere i gang med klimarenovering.
Det er grønt, det er socialt balanceret, og det er langt mere bæredygtigt end det forslag, vi diskuterer i dag.
Louise Schack Elholm (V), 2015-07-03:
Jeg må indrømme, at jeg ikke står her med en stor statistik og kan fortælle, hvor mange der gør hvad.
Men det er fuldstændig rigtigt, at det er i uændret form, så den er ikke ændret i forhold til tidligere.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-08-21:
Tak for ordet.
Jeg er meget enig med de foregående ordførere.
Hele logikken i det her lovforslag er øjensynlig, at flygtninge kommer til Danmark for at nasse på samfundet.
Det er også det, som kommer til udtryk i hr. Martin Henriksens spørgsmål, sådan som jeg opfatter dem, altså at flygtninge kommer for at få del i danske ydelser.
Og jeg synes, at der i den her debat mangler en skelnen mellem flygtninge, herunder hvilke mennesker vi anerkender som flygtninge, og andre, som rejser fra deres land for at få bedre vilkår, og som vi jo alle sammen godt ved at det her ikke handler om, for dem bevilger vi ikke asyl.
Det her forslag om en lavere såkaldt integrationsydelse vil medføre fattigdom, isolation og marginalisering af de grupper, de flygtninge, som modtager ydelsen, og som vi alle sammen, tror jeg, ønsker skal få mulighed for at vende tilbage til deres land, men som vi også håber vi kan få i arbejde, når de er her.
Så jeg og Radikale Venstre er af den opfattelse, at den her ydelse ikke handler om integration, selv om man faktisk kalder det en integrationsydelse.
Så jeg synes sådan set, det er en hån at kalde det en integrationsydelse, og derfor stemmer vi selvfølgelig imod i Radikale Venstre.
Marcus Knuth (V), 2015-08-21:
Jeg er glad for, at vi er enige om, at integrationen bedst sker på arbejdsmarkedet.
Så er det også værd at bemærke i forhold til starthjælpen, at der med den her nye integrationsydelse er andre tiltag såsom som en sprogbonus, der skal gøre det endnu mere attraktivt at lære dansk og komme ud på arbejdsmarkedet.
Så hvis man kigger på mere nutidige anbefalinger i forhold til Rockwool Fonden, kan man se, at vi har Dansk Arbejdsgiverforening, der har været ude at anbefale det her lovforslag som noget, der vil øge integrationen, og noget, som vil få flere ud på arbejdsmarkedet.
Jeg vil høre, om fru Ulla Sandbæk er bekendt med Dansk Arbejdsgiverforenings anbefaling.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-08-21:
Ja, den er jeg i høj grad bekendt med.
Jeg var en af dem, som anbefalede, at vi fik nogle eksperter kaldt ind i udvalget.
Dansk Arbejdsgiverforening var en af dem.
Jeg hørte på deres argumentation, og det undrede mig, at deres argumentation var, at det skulle kunne betale sig at arbejde.
Det er jo ikke det, som er på spil her, altså om det kan betale sig eller ikke kan betale sig at arbejde.
Det, der er på spil, er, om en flygtning, som kommer til dette land, kan komme ud på arbejdsmarkedet, om der er en efterspørgsel på arbejdsmarkedet efter de kompetencer, som flygtningen kommer med, og om det er realistisk, at en flygtning kommer ud på arbejdsmarkedet.
Så at det, at det skulle kunne betale sig at arbejde, bruges som hovedargumentation for, at det her er et godt forslag, fatter jeg simpelt hen overhovedet ikke.
Rune Lund (EL), 2015-08-21:
Jeg vil gerne beklage, men der er kommet en ny knap, siden jeg var herinde sidst for 8 år siden.
Det, der jo er kommet frem, er det, som også blev klart ved førstebehandlingen, nemlig at det her er et lovforslag med en klar asocial profil, som omfordeler fra bund til top.
Det er jo sådan, at det er SOSU-assistenten, det er lagerarbejderen, det er butiksassistenten, som via skattebilletten skal betale, for at folk med højere indkomster kan få lavet renoveringer eller få rengøringshjælp.
Det er altså en asocial ordning.
Det er jo også sådan, og det var jo også klart ved førstebehandlingen, at 80 pct. af dem, der benytter den her ordning, er boligejere, og at fradraget har en markant social slagside, fordi det er sådan, at blandt de 3,5 millioner danskere med de laveste indkomster er det kun 8 ud af 100, der bruger fradraget, men blandt de 1.000 rigeste danskere er det 4 ud af 10.
Så den sociale slagside er stærk.
Det er også sådan, at det grønne element i aftalen, hvilket også er blevet klart i den debat, der har været mellem første- og andenbehandlingen, er meget lille.
Det var sådan, at det i 2014 kun var omkring 30 pct. eller mindre end 30 pct. af fradraget, der gik til energiforbedringer.
Der er så sket det interessante i debatten, at skatteministeren mellem den første behandling, der har været, og den anden behandling, vi har i dag, jo faktisk har været ude og indrømme, at det har været en dyr og ineffektiv ordning.
Det har skatteministeren både gjort i pressen og på det samråd, der har været afholdt i den her uge.
Det synes jeg egentlig godt at vi kunne forfølge lidt her i Folketingssalen i dag.
Det er jo dagen, hvor der er blevet indgået en regionsaftale, som kræver, hvis økonomien skal hænge sammen, at de ansatte skal løbe endnu stærkere, end de allerede gør i forvejen.
I den situation vælger man så fra regeringens side at sige: Vi vil bruge 1 mia. kr. på en asocial, ikkegrøn og jobineffektiv ordning, som skaber utrolig få jobs.
Det er samtidig med, at der ikke er nok penge, synes regeringen, til at prioritere vores alle sammens offentlige sundhedsvæsen.
Jeg synes ærlig talt, at det er meget beskæmmende, især når skatteministeren har været ude at indrømme, at det er en dyr og ineffektiv ordning, at skatteministeren så ikke i dag kommenterer på, hvorfor regeringen bliver ved med at opretholde støtten til den her ordning, når den ikke skaber jobs, når den ikke er grønt, og når den er asocial.
Jeg synes, at det kunne være rart, hvis regeringen, hvis man vil blive ved med at opretholde støtten, her fra Folketingets talerstol klart og tydeligt siger: Ja, den er dyr og ineffektiv; ja, det giver ikke mening; ja, vi kunne bruge pengene meget mere fornuftigt andre steder, men vi opretholder den alligevel, fordi ... Og det er så der, vi godt kunne tænke os, at skatteministeren kom med en forklaring.
Tak for ordet.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-08-21:
Jeg vil godt tage det sidste spørgsmål om Rockwool Fonden først.
Rockwool Fonden gjorde jo udtrykkeligt opmærksom på, at der de første 2 år stort set ikke var nogen, der kom ud på arbejdsmarkedet.
Derimod var der kvinder, som forlod arbejdsmarkedet, og som aldrig nogen sinde kom tilbage på arbejdsmarkedet igen, så man marginaliserede gruppen af indvandrerkvinder, som ifølge deres traditioner i forvejen har svært ved at komme ud på arbejdsmarkedet.
Efter 4 år var der en lille stigning på 9 pct. af dem, der kom ud på arbejdsmarkedet.
Så jeg synes, at jeg kan bruge Rockwool Fondens undersøgelse til at komme med det modsatte argument af det, som hr. Magnus Heunicke bruger.
Spørgsmålet er så, om jeg er enig i, at det er godt at blive integreret via arbejdsmarkedet.
Det er jeg jo fuldstændig enig i, og derfor havde jeg sådan ønsket, at regeringen var kommet med nogle helt andre forslag til at få flygtninge ud på arbejdsmarkedet end at sætte en ydelse, som i forvejen var lav, ned, altså til en fattigdomsydelse.
Der er jo mange ting, man kan gøre for at få folk ud på arbejdsmarkedet.
Bl.a. har de på Bornholm meget gode erfaringer med at fordele flygtningene.
Man kan allerede, når de kommer i flygtningelejr, kompetencebestemme dem og sende dem derhen, hvor kompetencerne er.
I dag bliver flygtningene sendt hen til en kommune, hvor de overhovedet ikke bliver efterspurgt.
Man kunne jo lynhurtigt lave ekstrauddannelse, og man kan lave mange, mange andre ting for at integrere flygtninge på arbejdsmarkedet.
Og det vil jeg personligt prøve at komme med et forslag til.
Martin Henriksen (DF), 2015-08-21:
Tak for det.
Altså, hvis man skal op og have en ekstra bonus fra det offentlige, og man skal have sprogundervisning for nu at nå derop til, så skal den absolut være stillet gratis til rådighed.
Hvorfor skal det være gratis?
Er det ikke også sådan for socialister et meget rimeligt synspunkt?
Marcus Knuth (V), 2015-08-21:
Mange tak.
Jeg vil høre fru Ulla Sandbæk, om hun er enig i, at integrationen bedst sker på arbejdsmarkedet, og herunder om hun er bekendt med Rockwool Fondens forskningschef, Torben Tranæs', udtalelse om starthjælpen, som jo minder noget om den nye integrationsydelse, og som går på, at hvis man ser på den rene beskæftigelsesdel, må man sige, at det er en succes, at så mange flere er kommet ud på arbejdsmarkedet.
Martin Henriksen (DF), 2015-08-21:
Det var en fin tale.
Jamen jeg vil bare lige slå fast: Flygtninge har jo stadig væk ret til gratis danskundervisning.
Det bliver der jo sådan set ikke ændret ved med det her lovforslag.
Fru Johanne Schmidt-Nielsen vil så have endnu mere gratis danskundervisning.
Det er jo det, der er spørgsmålet, og der siger vi så, at de jo får noget i forvejen.
Der er ingen grund til, at man bliver ved med at gøre flere ting gratis i det danske samfund.
Hvorfor er det urimeligt?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Det er da et meget godt princip, og så lærer vi også de her mennesker, hvis de ender med at blive her – vi vil gerne sende dem tilbage, men hvis de ender med at blive her – at man faktisk skal gøre sig umage for at få noget ud af sin tilværelse i Danmark.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-08-21:
Man blev nødt til at lave fælles regler for at beskytte mennesker på flugt.
Vi har set, at det ikke altid er sådan, at den stat, som et menneske bor i, behandler et menneske godt.
Vi så desværre også, hvordan en række lande afviste de flygtninge, der kom fra Tyskland, med de voldsomme konsekvenser, som det nu engang havde til følge.
Derfor lavede man en flygtningekonvention og sagde, at hvis mennesker er på flugt, skal vi sørge for at behandle dem ordentligt.
Så jeg støtter i allerhøjeste grad, at vi tager vores ansvar på os i forhold til at beskytte mennesker på flugt.
Ikke mindst af hensyn til det danske samfund er det så fornuftigt, at vi tager integrationsopgaven alvorligt, herunder den opgave, det er at sørge for, at de lærer dansk.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-08-21:
Tak, fru formand.
Jeg har været præst i 35 år, og derfor er jeg jo faktisk tvunget til at tro på mirakler, og det er derfor, jeg tager ordet i dag.
Der er også en anden grund til det.
Ved førstebehandlingen havde vi jo endnu ikke fået nogen høringssvar.
Det har vi så fået her ved andenbehandlingen.
De høringssvar sætter alle sammen et meget stort spørgsmålstegn ved hele det fundament, som dette lovforslag hviler på, nemlig at hvis man laver en meget lav integrationsydelse, så kommer folk ud på arbejdsmarkedet.
Jeg havde jo gerne set, at regeringens dokumentation af, at folk rent faktisk kommer ud på arbejdsmarkedet, ville være lige så grundig som den dokumentation eller i hvert fald de antagelser, vi ser i høringssvarene, om, at den lave integrationsydelse ikke vil få folk ud på arbejdsmarkedet.
Regeringen er uenig i alt det, som høringssvarene siger.
Regeringen siger, at folk kommer nødvendigvis ud på det danske arbejdsmarked i det øjeblik, man sætter integrationsydelsen ned.
Nu går regeringen vel ikke ud fra, at det er hundrede procent af flygtningene, som kommer ud på arbejdsmarkedet, så der vil i hvert fald være en hel del mennesker, som vil komme ud for det, som alle høringssvarene påpeger, og som jeg også påpegede i førstebehandlingen, men som høringssvarene nu underbygger, nemlig det, at det vil blive meget svært med integrationen af flygtninge, hvis de altså ikke kommer ud på arbejdsmarkedet, hvad man ikke må gå ud fra at hundrede procent af flygtningene gør.
Der vil blive lavet ghettodannelser, fordi flygtningene kun vil kunne bo ganske bestemte steder med den meget lave ydelse.
Flygtningene vil ikke kunne komme til danskundervisning.
De vil simpelt hen ikke få råd til at betale en busbillet.
De vil skulle bruge al deres tid på at finde den billigste mad.
Ikke engang mad i supermarkeder, som er meget billige, vil de kunne købe for de penge, de får, og det vil især gå ud over deres børn.
Børnene vil komme til at leve i fattigdom.
Alle disse ting, siger regeringen, kommer ikke til at ske, fordi folk kommer ud på arbejdsmarkedet.
Det er sådan set en fordel for børnene, for når forældrene kommer ud på arbejdsmarkedet, får de jo råd til at give børnene alle de ting, de har brug for.
Men der er det så bare, jeg spørger: Hvis man nu ikke kan regne med, at hundrede procent af flygtningene kommer ud på arbejdsmarkedet – og jeg tror ikke engang regeringen vil regne med, at alle flygtninge kommer ud på arbejdsmarkedet –
hvad har man så tænkt sig at gøre ved de marginaliserede børn?
Hvordan har man tænkt sig at integrere de mennesker, som ikke kommer ud på arbejdsmarkedet?
Det vil jeg egentlig gerne have et svar på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-08-26:
Jeg forstod spørgerens første spørgsmål på den måde, om man, når man laver politiske aftaler, nogen gange skal indgå et kompromis.
Og ja, det skal man jo nogen gange, og det her er et resultat af det, ligesom så meget andet er det.
Det er ordførerens parti jo også bekendt med.
Til det andet spørgsmål: Vi bliver indkaldt til forhandlinger – vi har en vetoret – sammen med Alternativet for nærmere at fastlægge, hvad de her grønne løsninger er.
Det skal være klokkeklart; der skal ikke være noget mudder.
Det er det, vi bliver indkaldt til forhandlinger om.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-08-26:
SF har indgået en aftale med regeringen, Alternativet, Dansk Folkeparti og Konservative om at bruge af nogle reserver til at forlænge boligjobordningen, sådan som den er her i 2015, og i 2016 skal boligjobordningen bliver rigtig, rigtig grøn.
Til gengæld har man ikke aftalt, hvor pengene skal komme fra.
Vi kender jo de forskellige partier, der har indgået den her aftale.
Dansk Folkeparti vil formentlig sige, som de plejer, nemlig at det er ulandshjælpen eller asylpolitikken, der skal betale for den, og SF og Alternativet vil formentlig sige noget om en transaktionsskat eller lignende.
Hvad forestiller fru Lisbeth Bech Poulsen sig, at den brogede forsamling af partier skal blive enige om skal finansiere den 1,1 mia. kr., som boligjobordningen koster?
Der var jo ikke mange forslag til, hvordan man skal finde 1,1 mia. kr.
Der var ét forslag og samtidig en konstatering af, at det nok ikke kan blive til noget.
Står vi så i den situation, at hvis de partier, der laver finansloven for 2016, ikke rummer SF og Alternativet, men nogle andre partier, og hvis de partier ikke er begejstrede for at finansiere en grøn boligjobordning, falder den bare til jorden, fordi de partier, som har aftalt, at de rigtig gerne vil bruge pengene i 2016, ikke kan blive enige om, hvor de skal finde pengene?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-08-26:
Det må vi jo finde ud af.
Nu er ordføreren jo selv fra et parti, der indgår i en koalition, der er noget broget, så derfor har ordføreren også erfaringer med, hvad der skal til for at opnå en relativ enighed.
Men jeg kan da godt sige, og det er jo også offentligt kendt, at SF for et halvt års tid siden foreslog, at vi skulle lave en grøn boligjobordning, som skulle finansieres ved at tilbagerulle selskabskattelettelserne, som vi synes er sådan lidt spredte og ufokuserede.
Det her vil både være en hjælp til erhvervslivet, nemlig til dem, der skal udføre det, og vil også bidrage til den grønne omstilling.
Det var vores finansieringsmodel.
Det forestiller jeg mig ikke at der bliver flertal for her, men det må vi jo finde ud af.
Rune Lund (EL), 2015-08-26:
Så har vi da i hvert fald fået det klarlagt.
Det er måske en del af aftalen, som ikke ligefrem er SF's kop te.
Det var i hvert fald det, der tidligere var en diskussion om mellem ordføreren og Socialdemokraternes hr. Jesper Petersen, for så vidt angår selskabsskatten.
Vi har altså at gøre med en aftale, hvor man har sagt ja til noget, der ikke er SF's kop te, for at få noget andet.
Og mit andet spørgsmål er så: Hvad er så det andet?
Måske kan ordføreren løfte sløret for, hvad det grønne indhold vil være i aftalen i 2016, og hvor finansieringen til dette eventuelle grønne indhold vil komme fra?
Jeppe Bruus (S), 2015-08-26:
Er det efter SF's opfattelse korrekt, at da Venstres formand, den nuværende statsminister, og da Venstres nuværende skatteminister under valgkampen turnerede rundt og sagde, at det ville koste 5.000 job, hvis vi afskaffede den her ordning, var tallet forkert, og at det rigtige tal, jævnfør Skatteministeriets egne beregninger, snarere ligger på omkring 600?
Rune Lund (EL), 2015-08-26:
Så bliver jeg bare nødt til at spørge: Den del af aftalen, der vedrører 2015, som er den gamle ordning, er det også SF's politik?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-08-26:
Det må spørgeren tage med ministeren.
Det har ikke noget med mig at gøre.
Jeg var med til at afskaffe den gamle ordning, fordi vi ikke syntes, at den var god nok, da den var ufokuseret.
Vi sagde, at hvis den får et grønt sigte, ville vi gerne forhandle om det.
Det er det, vi har gjort.
Vi viderefører ordningen i 2015.
Det var en del af aftalen, for at vi kunne få en grøn boligjobordning i 2016 og 2017.
Det andet fnidderfnadder må spørgeren tage med ministeren.
Jamen sådan er livet jo nogle gange og også i politik, nemlig at man bliver nødt til at nå til enighed.
Nu laver vi den her aftale, og så skal vi finde pengene.
Og jeg er sikker på, at hvis Alternativet og SF ikke havde sagt, at vi gerne vil gennemføre vores egen politik, trods det at der sidder en rigtig grim Venstrestatsminister for bordenden, var han sikkert kommet til hr. Ole Birk Olesens parti og havde sagt: Ligesom vi gjorde i forbindelse med Folketingets formand, vil vi gerne give jer en luns; nu har I fået formandsposten i Finansudvalget, og vi vil gerne tilbyde jer nogle topskattelettelser eller noget andet.
Så på den måde finder man jo altid løsninger; stilen er bare lidt forskellig.
Jesper Petersen (S), 2015-08-26:
Jeg vil egentlig bare spørge fru Lisbeth Bech Poulsen, om man i forhandlingsforløbet blev oplyst om, hvad beskæftigelseseffekten ville være af ordningen, som den bliver både i år og for de næste 2 år – om det var nogle tal, der var på bordet i forbindelse med forhandlingerne.
Pelle Dragsted (EL), 2015-08-26:
Det forslag, vi behandler i dag, vedrører jo kun 2015, og det, vi vedtager i dag, er jo at bruge 1 mia. kr. på en ordning, som jeg så kan forstå ordføreren ikke mener er SF's politik.
Der er så indgået en aftale, som har en række forudsætninger.
Det er i meget høj grad nogle fugle på taget.
Sagen er bare den, at det jo er kommet frem siden, at hele den her boligjobordning jo altså er blevet serveret til vælgerne på et forkert grundlag.
Skatteministeren var jo, synes jeg, næsten pinligt ærlig, da han sagde: Det her handler ikke så meget om jobeffekten; det handler om, at vi har givet nogle valgløfter, og dem bliver vi nødt til at indfri.
Det virker, som om, synes jeg, at SF og Alternativet er blevet spændt for en vogn med nogle løse løfter, som måske bliver til noget, og det koster altså så vores samfund 1 mia. kr., som efter min mening kunne have være investeret langt klogere.
Hvad er ordførerens kommentar til det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-08-26:
Når vi tredjebehandler det her forslag i dag og jeg står heroppe, så er det jo i forhold til den samlede pakke.
Det synes jeg at jeg har sagt mange gange.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor det skal være så svært eller mystisk.
Der er lavet en samlet pakke, hvor kompromiset for, at SF og Alternativet kunne få vores grønne politik gennemført, var, at boligjobordningen i dens daværende form skulle videreføres i 2015.
Så er det ikke sværere.
Det er det, vi behandler i dag.
Men jeg ville jo ikke stå og være for det lovforslag, hvis det ikke var, fordi det var en del af en samlet pakke, nemlig den grønne boligjobordning, som vi skal have i 2016 og 2017.
Vi har en aftale om, at vi skal mødes med de andre partier og definere, hvordan den her grønne boligjobordning nærmere skal se ud.
Stine Brix (EL), 2015-08-26:
Må jeg bare starte med at minde om, at ordføreren lige for et kort øjeblik siden bekræftede, at det, vi stemmer om her, ikke er SF's politik.
Så kunne jeg forstå, at der stadig er et udestående omkring finansieringen af den ordning, som SF så håber på at få igennem senere hen, når nu man gør regeringen en tjeneste med at bære det her lovforslag igennem.
Ordføreren for SF nævnte et par eksempler på, hvor SF forestillede sig at man kunne finde en finansiering.
Det kunne være tilbagerulning af skattelettelserne, det kunne være en skat på finansielle transaktioner eller en afgift på forurening.
Har ordføreren for SF en forventning om, at det er noget, man kan opnå enighed med Venstreregeringen om, og hvis man ikke kan det, er SF så klar til at droppe den aftale for 2016 og 2017, der så ligger ude i fremtiden et eller andet sted, hvis man ikke kan finde en finansiering i samarbejde med Venstreregeringen?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-08-26:
Der er ingen, der med sikkerhed kan vide, hvad den grønne ordning kommer til at give i jobeffekt, for den er ikke defineret nærmere endnu.
Det er det, vi skal forhandle om.
Den gamle ordning gav ikke det, som vi gerne ville have ud af den, i forhold til hvad den kostede, og det var jo derfor, vi havde afskaffet den.
Men hr. Jesper Petersen kom til – jeg ved ikke, om det var en fortalelse – at afsløre, hvad det her i virkeligheden handler om, for det handler jo om mere end bare bruge nogle penge på at understøtte grøn omstilling.
Jesper Petersen sagde, at nu hjalp vi statsministeren med at indfri et løfte.
Vi er da ligeglade med, hvem vi hjælper.
Vi vil gennemføre vores egen politik.
Det her handler jo ikke om, at vi lige pludselig havde fået en rød statsminister.
Hvis vi ikke havde lagt stemmer til det her, var spørgsmålet da bare, hvad prisen skulle være til Liberal Alliance.
Igen, det er Christiansborgfnidderfnadder, at det handler om, at vi har jo hjulpet statsministeren.
Nej, vi laver de politiske aftaler, der skal til, for at få vores politik opfyldt i videst muligt omfang.