runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stine Brix (EL), 2013-04-30:
, så når Dansk Folkeparti går ind og arbejder for at trække i den rigtige retning, så er det altså, ved at man tager penge fra kontanthjælpsmodtagere, man tager penge fra studerende, for at vi alle sammen kan få en billigere sodavand.
Og hvor mange job var det, det gav?
200 stk. Helt ærligt, kunne man ikke bruge sine mandater lidt mere til fordel for almindelige lønmodtagere?
Kunne man ikke i det mindste prøve at se på, hvordan vi så kunne stoppe den konkurrence, der tilsyneladende er i gang i forhold til selskabsskatten?
Jeg anerkender, at Dansk Folkeparti ikke har været med til at lægge stemmer til, at selskabsskatten sænkes, men kunne man ikke efterspørge bare en lille smule mere offensiv tilgang til det?
Lad os da forsøge at få stoppet det ræs mod bunden, f.eks. med det her forslag, vi fremsætter.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-04-30:
Modsat Enhedslisten har vi ikke tænkt os at sidde ude på sidelinjen og ikke bruge vores mandater til noget som helst.
Det eneste, Enhedslisten får ud af deres stemmer, er jo sådan set bare at holde regeringen oppe uden selv at gå ind og tage noget ansvar.
Vi synes faktisk, det giver god mening, at de penge, vi har været med til at finde i vækstpakke et – som den hedder, hvis man forestiller sig, at toeren er den med selskabsskatten – bl.a. bliver brugt på en boligjobordning, der gør, at der bliver skabt rigtig mange arbejdspladser.
Vi var med til at sænke grænsehandelsafgifterne, som gør, at der hives arbejdspladser tilbage til de danske detailvirksomheder, hvor det typisk er lavtuddannede folk, som arbejder i de forskellige butikker.
Det kan hr. Nikolaj Villumsens sidde og grine af, men det er altså nu engang rigtigt, at der bliver skabt arbejdspladser til folk, der typisk ikke har en høj uddannelse.
Vi synes, det giver god mening, at man, når man samtidig skal kigge på at finde nogle penge i en kontanthjælpsreform, så bruger pengene på at skabe arbejdspladser der, hvor det har en effekt lige nu.
Det gør sænkningen af selskabsskatten ikke, den virker på lang sigt.
De initiativer, vi er med i, er altså nogle ting, der virker her og nu og skaber rigtig mange arbejdspladser.
F.eks. er der den del, der handler om en kontanthjælpsreform.
Der er seks ud af otte partier, som ville gøre det meget værre, hvis Dansk Folkeparti ikke var med.
Det er det, Dansk Folkeparti har valgt at gøre, for vi har vurderet, at vi kan trække dem i den rigtige retning.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-30:
Altså, Dansk Folkeparti ville gerne tage penge fra dem, men de vil ikke være med til at dele pengene ud til erhvervslivet.
Der er rigtig mange, som, når de sidst på måneden har svært ved at få budgettet til at hænge sammen, vil glæde sig og tænke på Dansk Folkeparti.
Eller tror ordføreren selv på det, han står og siger?
Det tror jeg nemlig ikke er tilfældet.
Det, der undrer mig så meget, er, at når Dansk Folkeparti – altså efter at have taget fra de studerende, efter at have taget fra de arbejdsløse, efter at have taget fra de nedslidte – får en chance for at være med til noget, som kunne være medvirkende til, at der blev arbejdet i retning af, at det for en gangs skyld ville være de store, der også var med til at betale gildet, så siger nej.
Så finder man den ene tekniske detalje efter den anden som argument for ikke at kunne være med.
Altså, ærlig talt, jeg synes ikke, det er særlig socialt, og det undrer mig dybt, at det er et parti, som gang på gang farer rundt og påstår at være den lille mands parti.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-04-30:
Vi mener faktisk også, at virksomhederne skal være med til at betale deres del af gildet, og det gør de sådan set også, fordi de ikke kun betaler via en selskabsskat.
Der er bl.a. det med selskabsskattebasen.
Men selskaber betaler altså også rigtig mange afgifter, bl.a. energiafgifter.
De har rigtig mange medarbejdere, som også betaler skat i Danmark, så de er med til at bidrage til, at vi har et godt og velfungerende velfærdssamfund.
Jeg vil i øvrigt gøre opmærksom på, at vi i Dansk Folkeparti ikke var med i den del af vækstpakken, som sænkede selskabsskatten, og det var jo bl.a., fordi vi syntes, at det er fair nok, at selskaberne betaler deres del af gildet, men også, fordi vi tror, at det vil give meget mere, hvis man i stedet for brugte pengene på at sænke nogle afgifter, da man kan målrette dem mere præcist mod de brancher, som er udsatte og måske flytter ud af landet, altså de brancher som har en dårlig konkurrenceevne, som gør, at de måske flytter til Polen eller andre lande.
Så derfor er vi ikke med i den del af vækstpakken, som sænker selskabsskatten.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-30:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige tillykke til Dansk Folkeparti.
Man har jo formået at fortsætte den perlerække af interessante reformer, der er blevet gennemført i Danmark.
Først var det dagpenge, så var det efterløn, som man forringede og fjernede.
Senest har der så været reform af SU og kontanthjælp og indgrebet mod lærerne, der forringer deres arbejdstid.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre fra Dansk Folkepartis side, er: Hvorfor er det altid hr. og fru Jensen, der skal betale regningen for krisen?
Hvorfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte, når Enhedslisten kommer med et forslag, der for en gangs skyld ville kunne ende med at medføre, at også de store drenge kom til at betale?
Jens Joel (S), 2013-04-30:
Man har jo ikke hørt efter ordførertalen, hvis ikke man kan høre, at det også er en bekymring, som ligger Socialdemokraterne på sinde, at vi skal undgå det her ræs mod bunden.
Altså, hvis vi i udvalgsbehandlingen tager fat på, hvad det er, der ligger på bordet fra Europa-Kommissionen, er det noget helt andet, nemlig hvordan vi kan harmonisere det.
Det kommer vi faktisk til at diskutere i Europaudvalget over det næste lange stykke tid.
Det er en ret kompliceret diskussion, og derfor når vi den måske heller ikke inden for det her beslutningsforslags tidsramme.
Vi vil meget gerne diskutere det, men hidtil har Enhedslisten jo bare afvist, at man skulle harmonisere selskabsskattebasen og dermed sikre, at man ikke kan smyge sig udenom.
Det er der, jeg synes at Enhedslisten springer over, hvor gærdet er lavest.
Jeg kan bestemt ikke opfordre til, at man slukker for fjernsynet, næste gang finansministeren er på.
Det, som er budskabet, er jo, at det selvfølgelig betyder noget, hvor hårdt man beskatter virksomhederne i Danmark.
Hvis man gerne vil undgå en konkurrence med de andre lande, hjælper det ikke noget, at man kun kigger på procenten.
Man bliver også nødt til at kigge på, om de kan trække alt muligt andet fra.
Så jeg synes, de relevante spørgsmål til finansministeren, næste gang hr. Nikolaj Villumsen ser ham på tv, er om de forudsætninger og den selskabsskattebase, som er sammenligningsgrundlaget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-30:
Tak for det.
Det vil så sige, at næste gang jeg hører finansministeren sige, at det er meget vigtigt, at Danmark ikke har en for høj selskabsskat i forhold til andre lande og inddrager andre lande i den sammenligning, kan jeg godt bare slukke for fjernsynet, for det er en fuldstændig irrelevant sammenligning.
Sådan forstod jeg ordføreren.
Det tror jeg ikke er tilfældet.
Jeg tror faktisk, det er sådan, at det har en vis relevans, hvad der er det enkelte lands niveau, men der er sikkert også andet, som ordføreren også meget rigtigt peger på.
Derfor undrer det mig, at regeringen åbenbart har tænkt sig at afvise Enhedslisten i det her spørgsmål.
Vi kunne jo i en god udvalgsbehandling få tilføjet et par punkter, sådan at forslaget blev sådan, at vi arbejdede for en mellemstatslig aftale internationalt – gerne med så mange lande som overhovedet muligt og ideelt set globalt – hvor man mellemstatsligt forpligtede sig til at lave en minimumsgrænse, så vi dermed fik sat en effektiv stopper for det ræs mod bunden, som er dybt problematisk, og hvor virksomhederne får en mindre og mindre byrde, mens byrden for almindelige mennesker stiger og stiger.
Det burde være god socialdemokratisk politik, og derfor er det underligt, at man er afvisende over for at samarbejde på det her punkt, når vi i al beskedenhed kommer med et lille forslag.
Jens Joel (S), 2013-04-30:
Jeg kan bekræfte, at man faktisk fra regeringens side også tror, at det har en betydning, hvor meget man beskatter selskaber.
Det er jo en af baggrundene for, at man har gjort, som man har gjort med »Vækstplan DK«.
Det, jeg bare i alt beskedenhed siger, er, at når man sammenligner med andre lande, er det ikke meget værd f.eks. at få en række andre lande med på, at det skal være 25 pct. i selskabsskat, hvis vi ikke er enige om, hvad de skal betale skat af.
Derfor er det bare lige lovlig smart og at springe over, hvor gærdet er lavest, når Enhedslisten gør satsen til det eneste interessante.
Jeg synes, vi skal starte med at diskutere, hvad man egentlig skal betale skat af, så vi kan sikre, at man ikke kan smutte udenom, ved at lukke de huller, som der er, og så kan vi da sagtens diskutere en minimumsbeskatning.
Det har jeg da også selv sagt at vi støtter varmt op om, hvis man altså kan lave en minimumsbeskatning.
Men en minimumsbeskatning beregnet på satsen er ikke noget værd, hvis vi ikke også har en sikring mod, at folk snyder på vægten med det andet.
I forhold til om vi gør noget på internationalt plan, er det jo faktisk i al beskedenhed regeringen og ikke Enhedslisten, som arbejder med de forslag, som der ligger fra Europa-Kommissionen om rent faktisk at gøre op med de her ting.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-30:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Altså, nu er jeg helt overbevist om, at ordføreren godt ved, at der er forskel på at støtte EU-harmonisering på skatteområdet og støtte mellemstatslige aftaler mellem lande.
Det er to vidt forskellige ting, og derfor er der selvfølgelig også forskel på det, som hr. Per Clausen afviste for et par år siden, og det, som Enhedslisten nu foreslår.
Det er jeg helt overbevist om at ordføreren er med på.
Jeg forstår ikke helt regeringens og ordførerens afvisning af, at det her med selskabsskatteniveau skulle have nogen som helst betydning.
Hvis det skal give mening at sænke selskabsskatten herhjemme, bør det vel være, fordi det har en betydning, hvad selskabsskatten er.
Hvis regeringen synes, det er fuldstændig ligegyldigt, forstår jeg ikke, hvad der er ideen bag vækstplanen.
Så hvis ordføreren kan gøre mig klogere på det, må ordføreren selvfølgelig gerne det.
Men jeg må også sige, at det virker en smule hult, at man åbenbart ikke har foretaget sig noget fra regeringens side for at få sikret, at man får stoppet det her internationale ræs mod bunden, men derimod bare hopper i og deltager i det.
Det synes jeg er en smule bekymrende.
Trine Bramsen (S), 2013-05-02:
Nej, det gør det ikke.
Vi mener ikke, at man, som det er sket de seneste 10 år, skal blande alle mennesker sammen og lade de afviste asylansøgere og de kriminelle sidde i de samme asylcentre som dem, der godt ved, hvordan man opfører sig.
Så det, vi opretter, er et udrejsecenter for folk, der skal ud, og for kriminelle asylansøgere.
Og det er også helt korrekt, at antallet af flygtninge i verden er det højeste siden 2003.
Jeg har Dansk Folkeparti lidt mistænkt for at være sådan lidt misundelige over, at vi har fundet på den her løsning med udrejsecentre, for man må jo sige, at det er en aftale, der først er blevet til, efter at den nye regering er kommet til.
Det er jo ikke noget, Dansk Folkeparti hverken foreslog eller fik igennem, da de selv havde muligheden for det.
Så må jeg sige: Nej, vi har ikke lempet mulighederne for at få asyl i Danmark, det er jo ikke korrekt.
Der er ikke ændret et komma i forhold til mulighederne for at få asyl i Danmark, siden den her regering kom til.
Så når ordføreren spørger, om vi vil rulle lempelser tilbage i forhold til muligheden for at få asyl i Danmark, må jeg bare spørge: Hvad er det for lempelser, for vi har ikke ændret noget som helst i forhold til det?
Zenia Stampe (RV), 2013-05-02:
Forslagsstillerne er meget optaget af kriminelle asylansøgere.
Det er vi faktisk også.
Det er vi, fordi de skaber utryghed i asylcentrene.
Det er et sted, hvor nogle af de allermest udsatte mennesker bor.
Det er mennesker, der er flygtet fra forfølgelse, død og ødelæggelse, og det er jo ikke meningen, at det helle, som de finder i Danmark, skal forvandles til et helle for kriminelle.
Vi er også optaget af kriminelle asylansøgere, fordi de skaber en generel mistillid til og modvilje mod asylansøgere.
Det er synd for alle de uskyldige asylansøgere, for dem er der altså flest af.
Når vi alligevel ikke kan støtte forslaget, er det, fordi regeringen og myndighederne i forvejen har fokus på problemet og efter vores overbevisning også har nødvendige og tilstrækkelige redskaber til at håndtere det.
Men vi er også imod, fordi forslaget bryder med grundlæggende retsprincipper og vores internationale forpligtelser.
For os at se er det fuldstændig afgørende og den svære, men nødvendige kunst at kunne håndtere den her type uundgåelige problemer inden for retssamfundet og ud fra retsstatens grundlæggende principper.
Vi, det vil sige Det Radikale Venstre, kan derfor ikke støtte forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2013-05-02:
Det tror jeg da godt at nogle af de fredelige asylansøgere vil være glade for, så de slipper for at bo side om side med sådan nogle kriminelle asylansøgere.
Det tror jeg sådan set de bliver meget glade for.
Men det, som ordføreren også bekræfter i sit svar, er jo, at de ikke bliver isoleret, selv om ordføreren sagde det modsatte i sin ordførertale.
De bliver jo ikke frihedsberøvet, så de kan jo stadig væk rende frit omkring i det danske samfund og begå kriminalitet.
De får et center for sig selv; de kan så bare gå ud af centret.
Det synes jeg jo er lidt problematisk for nu at sige det mildt.
Så når nu ordføreren ikke vil være med til den strammere kurs, der ligger i Dansk Folkepartis beslutningsforslag, vil ordføreren så begrænse problemet på den måde, at man simpelt hen bare generelt begrænser den asylpolitik, som man i øvrigt har lempet, ved simpelt hen at gøre det vanskeligere at komme til Danmark, ved simpelt hen at gøre det mindre økonomisk attraktivt at komme til Danmark, søge og få asyl, for så vil problemet jo blive mindre?
Sidste år kom der det højeste antal asylansøgere i 10 år.
Rigspolitiet siger, at tallet i år bliver højere end sidste år.
Så vil man generelt stramme den asyl- og udlændingepolitik, som man jo – uanset hvad man siger – har lempet?
Jeg går ud fra, at ordføreren er opmærksom på, at der jo allerede i dag er bestemmelser i lovgivningen, der giver mulighed for, at man administrativt kan frihedsberøve, og at man administrativt kan udvise.
Så med den svada, som ordføreren kom med der, må man jo også antage, at Socialdemokratiet og regeringen mener, at de allerede gældende bestemmelser er i strid med grundlæggende dansk retspraksis.
Det ville jo være ret vildt, hvis man ville til at rulle det tilbage – det håber jeg ikke at man vil.
Jeg bemærkede, at den socialdemokratiske ordfører sagde, at kriminelle asylansøgere skal isoleres, og så vil jeg høre, om det skal forstås sådan, at regeringen vil udvide bestemmelserne om administrativt at kunne frihedsberøve kriminelle asylansøgere.
Trine Bramsen (S), 2013-05-02:
Det er simpelt hen ikke korrekt.
Eksemplet med TV 2-dokumentaren, som spørgeren nævner, er jo netop et eksempel på, at vi konsekvent gik ind og strammede op på adgangsforholdene på asylcentrene og lavede razziaer, hvor der var handel.
Det er da helt korrekt, at vi ikke kan undgå, at der vil være nogle mennesker, der ikke ved, hvordan man opfører sig.
Der vil altid være nogle brodne kar, der ikke kan finde ud af at overholde rigets regler.
Men lige præcis på det her punkt har vi altså sat en massiv indsats i værk for at jagte de kriminelle folk, der ikke ved, hvordan man opfører sig her, for at deres sager kan blive behandlet, så de kan blive sendt tilbage, hvor de kom fra, hvis det er det, der er udfaldet.
Men jeg må også sige, at det her handler om noget andet.
Det handler jo om, hvorvidt Dansk Folkeparti mener, at vi skal have et retssamfund i Danmark, hvor der gælder retssikkerhedsprincipper for alle mennesker, der opholder sig i Danmark.
Det mener vi Socialdemokrater, og derfor er vi altså ikke villige til at gå på kompromis, hvad angår lige præcis de elementer, som Dansk Folkeparti foreslår.
Christian Langballe (DF), 2013-05-02:
TV 2 har i hvert fald dokumenteret det modsatte i – hvad hedder det nu? – de optagelser, der var om handel med stoffer og alt muligt andet ude i Center Sandholm.
Jeg vil bare advare ordføreren imod at bilde sig selv ind, at regeringen har strammet på noget som helst område.
Det er jo altså helt fuldstændig ude i skoven at sige det.
Starthjælpen blev afskaffet, og kontanthjælpsloftet blev afskaffet, hvilket nu betyder, at der er en øget tilstrømning til Danmark af folk, der søger asyl.
Jeg ved ikke, hvor ordføreren har det fra, at man skulle have strammet.
Det har været en slap omgang af lempelser.
Trine Bramsen (S), 2013-05-02:
Den eneste illusion, der lever, er vist den hos Dansk Folkeparti, der konstant beskylder regeringen for at lempe udlændingepolitikken.
Der er ikke ændret et komma i forhold til muligheden for at få asyl i Danmark, og det ved spørgeren også godt.
Det er altså korrekt, lige meget om spørgeren prøver at benægte det, at vi har sikret forbedrede adgangsforhold på asylcentrene, så det kun er dem, der bor der, der kan komme ind.
Vi har strammet sagsbehandlingen, så det er langt hurtigere at få behandlet sager, der vedrører kriminelle asylansøgere.
Vi har indført et øget antal razziaer, og vi har ikke mindst indgået en aftale, der sikrer oprettelse af udrejsecentre.
Det er altså os, der har strammet politikken over for de mennesker, der kommer til Danmark og begår kriminalitet.
Jeg ved godt, at spørgeren gerne vil opretholde den her illusion om, at vi har en regering, der lemper udlændingepolitikken, men der er ingen tvivl om, at vi har strammet markant op, når det kommer til kriminelle asylansøgere.
Christian Langballe (DF), 2013-05-02:
Det lyder jo sådan meget indladende, og jeg kan egentlig også godt lide, når ordføreren siger, at regeringen har strammet og strammet.
Det er sådan noget, der bare ved, at det bliver sagt, bliver sandt i sig selv.
Altså, jeg vil sige, at hvis der er nogen, der virkelig har slækket og lempet, så er det da regeringen på alle områder, hvad angår flygtningeog integrationspolitikken.
Der er en illusion, der trives i Socialdemokratiet, fordi man jo godt ved, at statsministeren, før statsministeren blev statsminister, sagde, at der overhovedet ikke ville blive lempet.
Men så har man ikke lavet andet siden end at lempe og atter lempe.
Der siger vi bare, at vi gerne vil imødegå problemet med de kriminelle asylansøgere, ved at der indføres en ordentlig og kontant lovgivning på området, så de folk, der kommer herop for at begå kriminalitet, holder sig væk, og så de folk, der begår kriminalitet, kommer ud af vagten så hurtigt som muligt.
Det er sådan set ...
Trine Bramsen (S), 2013-05-02:
Tak for det.
Forslagsstillerne ønsker med dette beslutningsforslag at sikre en konsekvent linje over for asylansøgere, der begår kriminalitet i Danmark.
Det er et område, som vi Socialdemokrater tager dybt alvorligt.
Vores asylsystem er til for mennesker, der er personligt forfulgt, ikke for mennesker, som kommer for at begå kriminalitet.
Når mennesker, der opholder sig i Danmark som asylansøgere, handler med narko eller begår anden kriminalitet, så går det ud over dem, der reelt har et beskyttelsesbehov, og som godt ved, hvordan man skal opføre sig.
Intentionen i forslaget om en konsekvent linje over for asylansøgere, der begår kriminalitet i Danmark, deler vi derfor til fulde i Socialdemokratiet.
Der skal sættes hårdt ind over for kriminelle asylansøgere, og der bliver sat hårdt ind over for kriminelle asylansøgere med en meget konsekvent politik fra regeringens side.
Værd at bemærke er jo, at Dansk Folkeparti ikke ønskede at være en del af den aftale, der netop sikrer dette udrejsecenter.
Som nævnt er der sket en markant opprioritering af indsatsen over for kriminelle asylansøgere, og set med socialdemokratiske briller er beslutningsforslagets initiativer til yderligere stramninger dybt problematiske.
Grundlæggende vil retssikkerheden for asylansøgere nemlig svækkes i en grad, der ikke er et retssamfund værdigt, og flere elementer i forslaget strider direkte imod Danmarks internationale forpligtelser.
Det gælder særligt for forslaget om flerårig frihedsberøvelse uden domstolsafgørelse; det gælder for den manglende ankeinstans for asylansøgere; og det gælder for forslaget om, at selv mindre forseelser skal kunne udløse flerårig frihedsberøvelse.
Det synes altså at stride imod proportionalitetsprincippet.
Vi skal føre en hård og konsekvent linje over for asylansøgere, der begår kriminalitet, og som dermed udnytter den danske velvilje til at hjælpe personer, der er forfulgte.
Fatma Øktem (V), 2013-05-02:
Det glæder mig da, at ordføreren er enig med sin partifælle og synes, at forslaget er godt.
Det synes jeg er rigtig godt, og det er den, der har fremsat det, sikkert også meget glad for.
Hvis det er sådan, der er nogen, der kommer til Danmark og begår kriminalitet, er det helt klart også Venstres holdning, at så skal de for en dommer, og så skal de have en udvisning, i det omfang det er muligt.
Jeg tror ikke, der er nogen, der er interesseret i, at vi skal have nogen i landet, som systematisk begår kriminalitet og kun er her for at begå kriminalitet.
Det er ikke kun en hån imod Danmark, det er det også over for de mennesker, som er her på en reel baggrund.
Så vi er helt enige i det.
Hvad er det Venstre gerne vil?
Vi vil gerne være med til at holde ministeren op på, at der konstant bliver fulgt op på de her sager, og at vi ser, hvordan lovgivningen virker, når den bliver håndhævet.