runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Baastrup (SF), 2010-04-28:
Så undrer det mig, at man nedlægger 100 stillinger i kriminalforsorgen.
Det forstår jeg simpelt hen bare ikke.
Og det undrer mig også, at man ikke fra socialministerens side i langt højere grad er opmærksom på efterværn, når et barn har været anbragt uden for eget hjem, altså at man så ikke sætter fokus på: Hvordan får vi så den her unge i gang med en ungdomsuddannelse uden for kriminaliteten?
For det, vi jo kan se nu, er, at Bandidos og AK81 rekrutterer utilpassede unge, som ikke har en tæt voksenkontakt til almindelige mennesker.
Det er jo et voldsomt problem, og der så vi meget gerne, at man i stedet for kun at bruge krudt og kugler – og jeg ved godt, at det gør den nuværende justitsminister ikke, men det gjorde den gamle – i højere grad fik fat i de her unge, før det gik så galt.
Men vi kan jo se, at der er en voldsom rekruttering, og den går fra AK81 og op hos de rigtig slemme.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-28:
Nu må man ikke misforstå det, jeg mener også, at der skal bruges krudt og kugler, når det er nødvendigt, men jeg synes, det bedste var, hvis vi kunne undgå det, altså hvis de slet ikke kom ud i kriminaliteten, for så kunne vi spare noget krudt og nogle kugler, og det er da det bedste.
Jeg var for nylig oppe i Oslo til en drøftelse med kolleger fra de nordiske og baltiske lande, og ved den lejlighed sagde jeg til mine kolleger, da vi drøftede ungdomskriminaliteten, at den bedste indsats, som de og vi kunne gøre mod ungdomskriminaliteten, var at sikre, at vi alle sammen havde et tæt samarbejde med vores socialministre i regeringerne, for det er i den kombination – og i øvrigt også i samarbejde med integrationsministre og beskæftigelsesministre – at vi først og fremmest kan gøre en indsats.
Der skal sættes ind i forhold til de unge, men der skal også sættes bedre ind – for der bliver jo også spurgt til det med fængslerne – i forhold til at få folk ud fra fængslerne på en god måde.
Derfor har regeringen også i sit arbejdsprogram besluttet, at vi nu laver en analyse af, hvordan vi kan gøre det endnu bedre med hensyn til at de, som afsoner en straf, bliver forberedt til tiden efter fængslet – og det drejer sig måske i høj grad om uddannelse – sådan at de kan komme i gang med noget fornuftigt, når de er færdige med at afsone deres straf.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-04-28:
Det er jo dejligt, at der er nogle ting i gang, og jeg er også rigtig glad for den ungepakke, der blev lavet, det må jeg sige.
Men problemet er der lige nu.
Vi ser, at banderne vokser år for år med en tredjedel eller mere, og det synes jeg er fuldstændig uholdbart.
Vi må bare anerkende, at den ungepakke ikke retter sig specifikt mod bander.
Jeg ved godt, man har et medansvar for selv at gøre noget for at komme ud af det, men der er nogle konkrete ting, man har behov for, f.eks. behovet for at kunne skifte identitet eller behovet for at kunne flytte langt, langt væk.
Han har simpelt hen behov for at skifte navn.
Kunne ministeren ikke sætte gang i sådan nogle konkrete initiativer med det samme?
Der er virkelig behov for det.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-28:
Jeg mener, det er en undervurdering af problemets omfang og dets kompleksitet, hvis man mener, at vi sådan lige med et snuptag kan gøre noget her og nu, og så får vi løst de her problemer.
Jeg er ikke enig i, at ungepakken ikke adresserer det her spørgsmål, for den adresserer jo grundlæggende utilpassede unge, hvor vi hurtigere skal identificere de unge, som risikerer at komme ud i kriminalitet – det kan være bander, og det kan være anden kriminalitet, selvfølgelig.
Jeg mener i høj grad, at ungepakken adresserer det, men vi har igangsat et arbejde, der skal skaffe os endnu bedre viden, så vi kan supplere med flere tiltag, men der er ikke nogen hurtige løsninger, der er ikke nogen nemme løsninger.
Det er dybt komplekse problemer, vi står over for, og derfor må vi løbende supplere.
Og det er da helt sikkert, at vi bliver klogere hele tiden.
Der er ting, vi ved om 1 år, som vi ikke ved nu – og så skal vi gøre noget mere.
Selvfølgelig gør vi ikke nok.
Det tror jeg heller ikke at vi gør om 1 år eller om 5 år.
Vi skal hele tiden supplere, efterhånden som vi bliver klogere, og efterhånden som kriminaliteten udvikler sig, for det gør den jo også.
Anne Baastrup (SF), 2010-04-28:
Nu vil jeg ikke nævne konkrete fængsler, men justitsministeren skal vide, at der er nogle lukkede fængsler, hvor det er fuldstændig umuligt at få udgang til at tage en uddannelse.
Så er der andre fængsler, hvor man i højere grad har en åbenhed omkring det.
Ministeren bør også vide, at et af de største problemer, man har, når man har afsonet, er straffeattesten.
Der så jeg meget gerne, om ministeren ville være med til at kigge på, hvordan vi kan nivellere straffeattesten på en måde, så man rent faktisk kan gå ud og få et job som flaskedreng.
Det er jo nogle af de problemer, som man løber ind i, når man skal i gang med at blive sluset ud fra Kriminalforsorgens åbne og lukkede fængsler.
Så til det næste: Et af de store problemer, man har som tidligere afsoner, er den gæld, man har fået i forbindelse med sin retssag.
Den gæld kan slå selv den stærkeste ud.
Har ministeren planer om at ændre på det?
Mener ministeren, at et igangsat forskningsprojekt, jævnfør Jyllands-Posten den 18. april 2010, side 8, er en tilstrækkelig omfattende og hurtigtvirkende indsats med henblik på at begrænse den massive tilgang, vi i dag ser, til bandemiljøet?
Lars Barfoed (KF), 2010-04-28:
Jeg har ikke fastsat noget bestemt tidspunkt.
Jeg synes, at vi skal have den målsætning, at vi ser, at tilbagefaldsprocenten falder løbende, men det ville jo være meget vilkårligt at fastsætte et eller andet tidspunkt, hvor man skulle have nået en bestemt procentdel.
Det kan man jo ikke gøre på en fornuftig måde.
Men jeg nævnte før køreplanen, og det er meningen, at den så skal følges op af en mere generel samarbejdsaftale mellem kriminalforsorgen og kommunerne.
For man skal være opmærksom på, at det her, som jeg sagde før, i høj grad drejer sig om koordination.
Derfor er det jo ikke kun et spørgsmål om den indsats, man gør i kriminalforsorgen.
Jeg har så bedt om, at den samarbejdsaftale også indeholder et element om bedre uddannelse, fordi vi ved, at uddannelse har en meget stor betydning i forbindelse med risikoen for tilbagefald.
Maja Panduro (S), 2010-04-28:
Det sidste glæder mig overordentlig meget.
For når 80 pct. af vores indsatte i dag ikke er i gang med noget uddannelsestilbud, er det jo ikke godt nok.
Når vi har 65 lærere, heraf 10, som er studievejledere, til alle vores 5.000 indsatte, så er det jo ikke godt nok.
Selvfølgelig handler det om at motivere de indsatte til at ønske en uddannelse – det vil ministeren sikkert sige næste gang – men det handler også om at give dem de rigtige tilbud og synliggøre de tilbud, der er.
Så det vil vi i hvert fald rigtig, rigtig gerne være med til at se på.
Så er jeg lidt ærgerlig over, at ministeren ikke vil fastsætte et tidspunkt og siger, at det ville være vilkårligt at gøre.
For man kan sige, at på alle mulige andre områder vil den her regering jo meget gerne måle og veje.
Ikke at ville fastsætte et tidspunkt er også lidt det samme som at sige, at nu skal vi løbe 200 m, men vi skal lade være med at tage tid på, hvor hurtigt vi kan gøre det.
Det ville da være til gavn for både den indsatte, som så kan komme i gang med et liv, hvor han kan være med til at bidrage til samfundet, og særlig da også de potentielle ofre, som så undgår at blive ofre for den gentagne kriminalitet.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-28:
Når der bliver et grundlag for at fastsætte nogle mere konkrete mål, der er lagt op på nogle tidslinjer, så gør jeg såmænd gerne det.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at det ikke er det, at vi sætter et mål, der i sig selv betyder, at vi får en bedre indsats.
Det er de konkrete tiltag, vi gør, som betyder, at vi kan nedbringe tilbagefaldsprocenten.
Derfor koncentrerer jeg mig lige i øjeblikket om det.
Hvis vi så på en fornuftig vis kan vurdere, at vi har en realistisk mulighed for at nå nogle bestemte mål på et bestemt tidspunkt, så synes jeg, at det er fornuftigt nok at sætte de mål, så vi har noget at holde os selv op på.
Det kan være ganske fornuftigt.
Men ud over de konkrete tiltag – samarbejdsaftalen og i øvrigt også den fokus, der er på gruppen af helt unge – så er det også sådan, at regeringen er på vej med en egentlig generel undersøgelse af, hvordan vi kan styrke den resocialiserende indsats i forbindelse med udslusning, både i forhold til kriminalforsorgen og i forhold til de sociale myndigheder.
Maja Panduro (S), 2010-04-28:
Nu fik ministeren ikke rigtig svaret mig på, hvornår man håbede på at opfylde den her målsætning, men det kan vi måske nå til i anden runde.
Ministeren får jo heldigvis chancen igen.
Jeg vil i hvert fald først og fremmest gerne kvittere.
Vi skal jo også huske at rose hinanden, og jeg vil meget gerne kvittere for, at ministeren rent faktisk nu har fastsat en målsætning om, at man skal nedbringe recidivet, altså tilbagefaldet til kriminalitet for dem, der har været indsat i fængslerne, til 20 pct.
Det har vi fra oppositionens side efterlyst i noget tid og ikke fået opbakning til, så jeg er rigtig, rigtig glad for, at justitsministeren også på det her område nu ligesom tegner en ny linje for regeringens politik.
Det ser jeg meget frem til.
I forhold til hvad det er, vi kan gøre, for at nedbringe recidivet, synes jeg stadig væk, at der er lidt plads til forbedring, hvad angår konkretiseringgraden.
For vi er jo meget enige om, at det her er et komplekst spørgsmål.
Vi har jo længe sagt, at en stor del af det her handler om koordinering, når den indsatte kommer ud, handler om også at forpligte den kommune, den indsatte skal ud til, og handler om at sørge for, at hele overleveringen fra fængsel til kommune fungerer i langt, langt højere grad, end den gør i dag.
Det har vi også nogle forslag til, bl.a. i vores udspil om straf, der virker, så det håber jeg da meget at ministeren har læst.
Ellers vil jeg opfordre ham til at gøre det, for der ligger nogle rigtig gode forslag der, hvis ministeren sådan skulle mangle ideer til, hvordan vi kan gøre det her.
Det er jo sådan, at når nu de her folk er i fængslerne, når vi har fat i ørerne på dem, så er det bare ikke godt nok, at en tredjedel af dem kommer igen, og at vi kan se, at 60 pct. af de indsatte, vi har i fængslerne, har været der før.
Jeg er ikke i tvivl om, at vores medarbejdere gør et stort og flot stykke arbejde, men de har trange vilkår, og derfor vil jeg igen gerne have, for det første at ministeren husker at svare på, hvornår man planlægger at have opfyldt den her 20-procents-målsætning, og for det andet hvad ministeren helt præcis vil være med til at vi gør, for at vi når ned på det.
Vi er meget enige om, at det er de konkrete tiltag, der betyder noget.
Det er også derfor, jeg bliver ved med at spørge ind til dem.
Vi har bare så mange gode ideer på det her område.
Derfor er jeg selvfølgelig meget ivrig efter, at vi kan komme i gang med at diskutere de konkrete tiltag, så vi kan komme i gang med det her nu efter mange år, hvor der ikke er blevet gjort så meget på det område.
Jeg er meget interesseret i at høre om, hvornår vi kan regne med, at den her resocialiseringsplan eller undersøgelse – jeg kan ikke huske, hvad det præcise ord var – som ministeren siger at regeringen på vej med, kommer.
Og vil ministeren sige lidt mere om omfanget af den?
For det kunne da være meget, meget interessant.
Jeg regner selvfølgelig med, at ministeren der vil være positiv og vil være med til at kigge på nogle ting, for det lyder, som om det er nogle af de tanker, som ministeren også selv går med.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-28:
Ja, nu får vi jo lejlighed til at diskutere det konkrete forslag, der er fremsat her i Folketinget.
Der bliver der sådan lidt mere tid til at diskutere det.
Jeg skal indrømme, at jeg ikke har læst den plan, som jeg forstår at Socialdemokratiet har fremlagt, men man kan jo sende mig et eksemplar af den.
Så skal jeg gerne læse den.
Jeg diskuterer altid gerne gode forslag.
Jeg synes da, at alle, som vil bidrage med forslag til, hvordan vi kan gøre indsatsen bedre, skal være velkommen.
Alle gode kræfter skal da forenes om det her.
Så hvis Socialdemokratiet har gode forslag, lytter jeg da selvfølgelig gerne til dem.
Som jeg antydede før, skulle det jo hellere være sådan, at vi i fællesskab slås med forbryderne, end at vi slås med hinanden om, hvordan man skal slås med forbryderne.
Maja Panduro (S), 2010-04-28:
Hvilke ændringer er ministeren parat til at foretage i forhold til Kriminalforsorgen, som i dag døjer med overbelægning, ressourcemangel og en fangesammensætning, der under de nuværende forhold besværliggør arbejdet hen imod at sænke recidivet?
Skriftlig begrundelse
Ifølge ministerens udtalelser til Jyllands-Posten er regeringens målsætning at nedbinge recidivet til 20 pct., jf. Jyllands-Posten, den 18. april 2010, side 8.
Det lyder: Hvilke ændringer er ministeren parat til at foretage i forhold til Kriminalforsorgen, som i dag døjer med overbelægning, ressourcemangel og en fangesammensætning, der under de nuværende omstændigheder besværliggør arbejdet hen imod at sænke recidivet?
Lars Barfoed (KF), 2010-04-28:
Der er flere faktorer, som har betydning for, om en, som er dømt og afsoner en straf, vender tilbage til en tilværelse uden kriminalitet, når straffen er udstået.
Derfor er det også, at jeg siger, at vi skal have fokus på at udsluse fra fængslerne på en god måde.
Nu har vi en debat i morgen under beslutningsforslag nr. B 201.
Der får vi jo lejlighed til at drøfte det noget mere, men kriminalforsorgen har altså indledt et stort samarbejde om at gennemføre det, der hedder køreplan for god løsladelse, som bl.a. fokuserer på myndighedernes rolle i hele planlægningen af den løsladtes liv efter strafudståelsen, fordi de undersøgelser og den viden, vi har indtil nu, viser, at det i høj grad er et spørgsmål om at koordinere bedre mellem forskellige myndigheder, når vi skal sikre, at folk kommer ud til en kriminalitetsfri tilværelse.
Det sker for ofte, at den løsladte ligesom er overladt til sig selv, og der må vi sikre, at der er en opfølgning på det, der sker.
Helt konkret – for jeg bliver jo hele tiden bedt om at være konkret – har jeg f.eks. i forbindelse med den pakke, jeg netop har lanceret, om indbrud, sagt, at nu må vi gøre mere for at sikre behandling af indbrudstyvene, også når de kommer ud af fængslerne, fordi det i høj grad er folk, som er afhængige af stoffer, der begår indbruddene.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-04-28:
Jeg bliver jo rigtig, rigtig glad, når ministeren siger, at uddannelsesindsatsen er noget af det, vi skal opprioritere i forbindelse med udslusning og sådan noget.
Det ved vi jo virker, og vi ved også, at uddannelsesniveauet er rystende, rystende lavt blandt de indsatte.
Så er det bare, at jeg slet ikke kan få det til at hænge sammen, for i Østjylland er det faktisk sådan lige nu, at der kun er 3 lærerstillinger, der er besat ud af normeringen på 11.
Og hvordan hænger det sammen med, at man nedlægger 100 stillinger i Kriminalforsorgen, hvoraf nogle også er lærerstillinger?
Der er socialrådgivere fra Vridsløselille, som siger: Vi har så meget arbejde, at vi simpelt hen ikke kan nå at gøre det godt.
Hvordan hænger det sammen?
Er det udtryk for en sammenhængende retspolitik, vil jeg gerne spørge ministeren.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-28:
Jamen jeg er da ked af, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt ikke kan få det til at hænge sammen, men jeg må beklageligvis meddele, at jeg ikke lige har forberedt mig på at vide eksakt, hvorfor der kun er tre ud af jeg ved ikke hvor mange normerede stillinger, der lige præcis er besat i et bestemt område af landet.
Det kan jeg ikke lige svare på her og nu.
Det er sikkert et interessant spørgsmål, og svaret er måske endnu mere interessant, men det kan vi så få belyst ved en eller anden lejlighed, måske ved et skriftligt spørgsmål, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt jo ikke holder sig tilbage for at stille.
Så kan vi få det belyst, men det kan jeg altså ikke svare præcist på her og nu.
Vi har en sammenhængende og afbalanceret retspolitik, der går ud på, at vi med den ene hånd forebygger, og det skal vi løbende blive bedre til, og at vi med den anden hånd strammer, og der vil også blive stramninger fremover på en række områder, ingen tvivl om det.
Men jeg tror, at man får de største gevinster på den forebyggende side, og så gør vi bl.a. ved politireformen det, at vi hele tiden styrker politiets indsats.
Så der er en sammenhængende retspolitik.
Vi skal forebygge, men man skal også vide, at hvis man på trods af alle de tilbud, vi giver, alligevel kommer ud i kriminalitet, så falder hammeren.
Politiet skal nok fange en, og man bliver straffet, når man begår kriminalitet, og man bliver straffet hårdt.
Det er den anden side i den balance, så der er sammenhæng i tingene.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-04-28:
Jeg er meget enig i, at hammeren skal falde, når man begår kriminalitet.
Selvfølgelig skal man have en straf, og man skal også i fængsel, hvis det er det, dommeren bestemmer.
Jeg undrer mig bare over, at man nedlægger 100 stillinger i Kriminalforsorgen, og at man fra ministeriets side kan leve med, at der kun er 3 lærerstillinger ud af 11, der er besat.
Det er det, jeg ikke kan få til at hænge sammen.
Så vil jeg gå videre med et andet spørgsmål, og det drejer sig om familiebehandlingspladser, fordi vi nemlig ved, at børn af indsatte har tre til fire gange så stor en risiko for selv at ende i kriminalitet.
Der er det altså afgørende, at vi får nogle flere familiebehandlingspladser.
Der er fem af dem på nuværende tidspunkt, og de ligger på Sjælland.
Det er alt, alt for lidt.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-28:
Man skal aldrig give tilsagn om noget på et tidspunkt, hvor forhandlingerne ikke engang er begyndt.
Det er dårlig forhandlingstaktik.
Igen vil jeg sige, at med hensyn til de 3 ud af, det var vist 11 normerede stillinger, der er besat, og hvorfor de andre ikke er besat, tør jeg ikke sige præcis, hvorfor de normerede stillinger ikke er besat.
Men hvis det er normerede stillinger, er det jo ikke besparelsesgrunde, men andre grunde, der ligger bag, at de ikke er blevet besat, for jeg forstår, at det i det konkrete eksempel drejer sig om stillinger, der er normeret.
Anne Baastrup (SF), 2010-04-28:
Jeg kan betro ministeren, at det er besparelser, der er grunden til, at man ikke har besat de stillinger.
Når ministeren kommer ud med sådan et fremragende interview, må ministeren også forvente, at han bliver hevet i salen og bliver evalueret på, om der er hold i det, eller om det bare drejer sig om at få en stor overskrift.
Jeg kender ministeren, og jeg har faktisk indtryk af, at ministeren er o.k., når det drejer sig om forebyggelse, det handler bare om, at ministeren sidder i den forkerte regering.
Så det, vi bare kan konstatere, er, at ministeren nu har lært, at der er uddannelsesproblemer, der er problemer med at få uddannelse i fængslerne.
Ministeren har også lært, at der er problemer med at få arbejde, hvis man har en beskidt straffeattest.
Og der er problemer med at få lov til at afsone i et særligt fængsel, hvis man har meldt andre.
Der er faktisk rigtig store problemer, før ministeren kan komme frem til den her overskrift: »Det giver store gevinster i det forebyggende arbejde«.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-28:
Jeg er glad, hvis fru Anne Baastrup synes, at hun har lært mig noget.
Så kan fru Anne Baastrup gå hjem fra Folketinget i dag og sige: I dag har jeg gjort en god indsats, en god gerning, og justitsministeren er blevet klogere, fordi jeg har trukket ham herned i salen og har stillet spørgsmål til ham.
Og jeg kan forstå, at Socialistisk Folkeparti kender svarene på de spørgsmål, de stiller.
Så er det, jeg igen spørger: Hvorfor stiller man egentlig spørgsmålene, når man godt kender svarene?
Det er nok mere, fordi man vil bruge lejligheden til sådan at hakke lidt på ministeren, og det er man bestemt også velkommen til.
Jeg bliver så nødt til at skuffe en lille smule.
Jeg er godt klar over, at der er problemer.
Jeg er godt klar over, at den forebyggende indsats skal styrkes i de kommende år.
Det er derfor, jeg siger det til Jyllands-Posten, som jeg siger.
Så jeg er bestemt klar over, at vi kan gøre tingene bedre.
Jeg skal bare sige, at uanset hvem der er justitsminister om 5 år, håber jeg, at også den justitsminister på det tidspunkt står og siger: Vi kan gøre det bedre.
For man kan altid gøre det bedre.
Maja Panduro (S), 2010-04-28:
Skriftlig begrundelse
Ifølge ministerens udtalelser til Jyllands-Posten er regeringens målsætning at nedbinge recidivet til 20 pct., jf. Jyllands-Posten, den 18. april 2010, side 8.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-28:
Nej, det har jeg ikke nogle konkrete planer om at ændre på, men jeg er opmærksom på, at der er en problemstilling dér, man kan diskutere.
Hvis jeg må rose nogen her, vil jeg sige, at det faktisk er fru Karina Lorentzen Dehnhardt, som har gjort mig opmærksom på, at den problemstilling var noget, man kunne se på, så jeg er opmærksom på det.
Jeg er også opmærksom på spørgsmålet om straffeattester, det har Ungdomskommissionen jo også peget på som et element.
Med hensyn til manglende uddannelsesmuligheder i visse fængsler vil jeg sige, at det bl.a. er noget af det, som vi må se på i den analyse, som vi nu har sat i gang, og hvor jeg netop har bedt om, at man har fokus på uddannelsesindsatsen rundtomkring.
Det kan så være, at analysen afslører, at der er steder, hvor der ikke er de uddannelsesmuligheder, som der burde være, og så er det nok noget af det, vi skal forbedre.
Så jeg står ikke her og siger, at alt er, som det skal være.
Der er jo ikke grund til at sætte analyser i gang for at forbedre indsatsen, hvis alt er perfekt.
Folketinget har jo haft en debat om det for nylig, nærmere betegnet den 28. januar i år.
Da havde vi en forespørgselsdebat, nr. F 16, hvor alle de her problemstillinger, de udfordringer, som Kriminalforsorgen står over for, jo blev drøftet.
Vi ved jo, at der er en stigende belægning i institutionerne, og der er også nogle sikkerhedsmæssige udfordringer, som blev vendt her ved nogle spørgsmål for lidt siden, som vi skal adressere, ikke mindst de udfordringer, som indsatte fra rocker- og bandemiljøet skaber i fængslerne og i vores arresthuse.
Der blev vi jo så bl.a. enige om – der blev i hvert fald vedtaget et forslag om at udvide fodlænkeordningen ved den lejlighed – at styrke sikkerheden i Kriminalforsorgens institutioner.
Konkret drejer det sig om, at 30 åbne pladser i statsfængslet ved Horserød bliver omdannet til lukkede pladser.
Jeg har fremsat et lovforslag om udvidelse af fodlænkeordningen, og hvis det forslag bliver vedtaget, betyder det, at dømte med op til 5 måneders fængsel vil kunne afsone i fodlænke, hvor grænsen i dag er 3 måneder.
Den udvidelse vil jo frigøre fængselspladser, og den vil samtidig betyde, at der er nogle, som måske lettere kan fastholde en kontakt til samfundet og dermed komme tilbage til samfundet uden kriminalitet.
Julie Rademacher (S), 2010-04-28:
Hvorfor mener ministeren ikke, at sms-fyringer skal gøres ulovlige, og hvad mener ministeren så, der skal gøres ved problemet med sms-fyringer?