runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2015-02-26:
Men den diskussion kan vi tage senere.
Det, jeg godt vil spørge Enhedslistens ordfører om, vedrører, at man ikke er optaget af at bruge landssvigerparagrafferne, og at man afviste regeringens forslag, som Venstre stemte for, i forhold til at tage passet fra syrienskrigerne, og det forslag, som Venstre fremsatte, i forhold til et egentligt indrejseforbud i nogle af de her zoner, hvor der er meget stor terroraktivitet.
Det er jo i begge tilfælde forslag, som jo med større eller mindre effekt – det kan vi diskutere – er et effektivt værn mod nogle af de her syrienskrigerne og danske statsborgere, der deltager i de her kampe.
Helle Løvgreen Mølvig (RV), 2015-02-26:
Tak for det.
Radikale Venstres ordfører kunne heller ikke være til stede her i aften, så derfor har jeg fået til opgave at fremlægge ordførerens tale.
Lovforslag L 139 bunder i, at der er blevet foretaget en evaluering friplejeboligloven.
På baggrund heraf ønsker regeringen at foretage nogle ændringer, og disse ændringer diskuterer vi nu.
Ligeledes er det godt, at der bliver gjort op med de centralt fastsatte takster.
Det nye afregningssystem sikrer, at der er en sammenhæng mellem den enkelte kommunes omkostningsniveau og afregningen mellem friplejeboligleverandøren og kommunen.
Noget andet, som Radikale Venstre er glade for, er, at kravet om, at omsorgen og plejen skal sættes i udbud hvert tiende år, nu fjernes.
Dette krav har skabt usikkerhed for alle de involverede parter.
Vi gør desuden adgangen til friplejeboligmarkedet nemmere, idet loftet for den årlige vækst af ikkestøttede friplejeboliger fjernes.
Derudover gør vi reglerne mere fleksible, i forhold til hvilke ejendomme der kan bruges som friplejeboliger, ved at friplejeboliger kan fungere i lejede lokaler, som bliver opkøbt af en friplejeboligleverandør, der efterfølgende ønsker at indrette dem som friplejeboliger.
Skal man have adgang til markedet i fremtiden, er det eneste krav således, at leverandøren har tilstrækkelige lokaler, samt at leverandøren skal være certificeret af Socialstyrelsen.
Vi ændrer dog ikke reglerne for, at der hvert eneste år kan gives støtte til 225 nye friplejeboliger.
Desuden støtter Radikale Venstre også de mindre ændringer, som er omfattet af dette forslag.
Det handler eksempelvis om forenklingerne af lovgivningen samt nogle administrative lempelser for ejerne af ikkestøttede friplejeboliger.
På den baggrund støtter vi samlet set lovforslaget.
Tak for ordet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-02-26:
Jeg skal meddele, at da Socialdemokraternes ordfører desværre ikke kan være til stede, har jeg lovet at læse ordførerens tale op, og den lyder sådan her: Med loven om friplejeboliger fra 2007 blev der åbnet op for, at private kan etablere og drive friplejeboliger.
Efter ordningen nu har kørt nogle år, er ordningen blevet evalueret, og det er på baggrund af den evaluering og regeringens ønske om ændringer, vi i dag skal behandle dette lovforslag om friplejeboliger.
Et af punkterne i lovforslaget, som jeg særlig vil fremhæve, er, at vi lægger op til at ændre afregningssystemet for friplejeboligerne.
I dag bliver taksten nemlig fastsat ud fra et landsgennemsnit, og det betyder, at nogle kommuner kommer til at betale en udgift, der er langt højere end udgiften til en borger i en af kommunens egne plejeboliger.
Det er ikke rimeligt, og derfor er Socialdemokraterne godt tilfredse med, at vi med forslaget lægger op til, at kommunerne og de private leverandører kan aftale en pris for de ydelser, som friplejeboligerne leverer, og hvor der kan tages lokale hensyn.
Et andet punkt i lovforslaget, som er værd fremhæve, er, at kommunerne kan indgå aftale om anvisningsretten af plejeboligerne.
Det betyder, at kommunerne bedre kan styre den samlede kapacitet af plejeboliger og dermed udnytte kommunens ressourcer bedst muligt.
For de private leverandører betyder det større sikkerhed i forhold til driften, og derfor har det været et ønske fra både kommunerne og leverandørerne.
Da lovforslaget om friplejeboliger i sin tid blev vedtaget, var det Socialdemokratiets bekymring, at man ikke fik den fornødne sammenhæng i tilbuddene til de ældre.
Det er positivt, at vi nu får rettet op på det forhold.
Desuden lægger lovforslaget op til, at friplejeboliger kan oprettes i lejede lokaler, at krav om genudbud hvert 10. år for friplejeboliger ophæves, og at der sættes et loft over, hvor meget der kan gives i statsgaranti til at opføre friplejeboliger.
Derudover kommer en række forenklinger og administrative lempelser.
Med lovforslaget fjerner vi altså nogle af de problemer, som både kommuner og leverandører har peget på.
Fra socialdemokratisk side er vi særlig tilfredse med, at vi får ændret på afregningssystemet og anvisningsretten.
Med de bemærkninger skal jeg meddele, at Socialdemokratiet støtter forslaget.
Søren Pind (V), 2015-02-26:
Regeringen vælger at besvare forespørgslen med tavshed efter indlæggene fra ordførerne.
Ikke en eneste sag er rejst – man venter.
Det er fastslået af en juraprofessor, at den ventetid, skader muligheden for at få dømt dem, der begår forbrydelsen.
Og så kan vi jo sidde her og vente, skønt regeringen siger, at alting er entydig klart, nemlig at der er tale om landsforræderi.
Det må simpelt hen være noget, den danske befolkning ikke kan forstå.
Men man kan måske lede efter svaret i regeringens eget forslag til vedtagelse, hvor der ikke står et ord om landsforræderi.
Det har selvfølgelig også skulle favne Enhedslisten, som ikke synes, at det der med landsforræderi rigtig er noget at bruge tid på.
Der skal være alt muligt andet.
Der synes vi jo at det er ærgerligt, at regeringen ikke har ønsket at fremme den her sag, for at man med fuld velsignelse fra en meget, meget stor del af Folketinget kunne få skåret igennem al tvivl for at få prøvet, om paragrafferne virkelig duer til at rejse en straffesag om landsforræderi og for at få den endegyldige afgørelse.
Og den falder ikke i Straffelovrådet; den falder under alle omstændigheder ved domstolene.
Det er en stor skam.
Jeg vil godt takke de øvrige borgerlige partier for at have været med til at fremme den her debat og for forslaget til vedtagelse.
Vi har ikke fået noget ud af det endnu, men det er mit håb, at det vil ske inden alt for længe.
Jeg kan i hvert fald garantere for, at det er en sag, Venstre vil forfølge.
Mike Legarth (KF), 2015-02-26:
Tak, fru formand.
I Det Konservative Folkeparti er der ikke nogen tvivl om, at vi skal straffe landsforrædere.
Og straffelovens § 101 og § 102, kaldet landssvigerbestemmelserne, gør det jo bl.a. strafbart at yde bistand til Danmarks fjender i forbindelse med krig og andre fjendtligheder.
Jeg mener, det er oplagt at gøre det strafbart at stå på IS' side mod Danmark og vores allierede i koalitionen.
Spørgsmålet er højaktuelt.
Vi har lige sendt F-16-piloter og med dem en række andre fra vores forsvar i krig, hvor de risikerer at møde unge mænd fra Danmark, som har bevæbnet sig og erklæret sig som hellige krigere i IS og som modstandere af Vesten – og jeg vælger at sige i IS i stedet for ISIS og ISIL og alt muligt andet.
Men vi er stadig efterladt med spørgsmålet: Mener den danske regering, at man forråder Danmark, hvis man som dansker rejser ned til Islamisk Stat og f.eks. skyder på danske kampfly og deres piloter?
Hvis regeringen mener, at der er tale om forræderi, så må vi se på, om lovgivningen er tilstrækkelig præcis, så de danske IS-krigere også kan blive dømt for det. Udenrigsministeren har forsøgt at bagatellisere sagen ved at sige, at det ikke betyder noget, for vi har jo en terrorlovgivning.
Og ja, det har vi, men gør det en forskel?
Anklagemyndigheden vil kunne nedlægge påstand om overtrædelse af både terrorparagraffen og § 101 og § 102, og hvis Islamisk Stat-krigerne ikke kan blive dømt for terror, er det vel godt, at vi så kan få dem dømt for landssvig.
Meget har ændret sig siden 1952, hvor paragraffen om landssvig sidst blev ændret – også tilgangen til krig.
Og hvis det er nødvendigt at præcisere, at paragrafferne om landssvig også gælder de såkaldte væbnede konflikter, så lad os da se på det.
Det kræver blot, at regeringen er enig i, at man forråder Danmark, hvis man tager Islamisk Stats parti og skyder på danske soldater eller på dem, som vi er i koalition med.
Med de ord støtter Det Konservative Folkeparti det forslag til vedtagelse, som er fremsat af Venstres ordfører.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-02-26:
Tak for det.
Det er et væsentligt emne, og jeg tror egentlig, befolkningen forventer, at et enigt Folketing fordømmer det, hvis der er danske statsborgere, der deltager i krig mod vore egne soldater.
Og så vidt vi kan konstatere, er det sådan set et enigt Folketing, der fordømmer det.
Det er jo det glædelige, og derfor er det måske meget godt, at Venstre har rejst den her forespørgsel, som jo både er et retsspørgsmål og et forsvarsspørgsmål.
Det er også derfor, der er to ministre til at besvare den forespørgsel.
Så hvis vi er enige om, at vi fordømmer det, hvis der er danske statsborgere, der tager til Syrien og kæmper mod de soldater, vi har sendt ud i verden for at forsvare vore værdier og demokratiet osv., så er det sådan set et godt afsæt.
Så er det store spørgsmål, og det er der, vandene åbenbart skiller: Hvad gør man så ved det, når nu vi ved, at der rent faktisk er en række danskere, der gør det?
Vi er endda i den situation, at vi forholdsmæssigt er det land, der leverer allerflest af den slags, der har en adfærd, som bør påkalde sig den allerstørste afstandstagen.
Det er så der, vandene skiller, og det er sådan set et lidt ærgerligt signal at sende til den befolkning, der gerne altid skal stå bag vores soldater, når vi sender dem ud, at vi faktisk ikke sådan er helt klare på, hvad vi så gør med de her mennesker, der svigter og i bund og grund begår landsforræderi.
Har vi en regering, der tør tage de ting i brug, der skal til for at nå til en situation, hvor vi kan sige, at de mennesker, der gør det, altså kan dømmes for deres handling?
Og når man foretager en sådan handling, som her er skitseret, vil det i min optik altid ende ét sted, nemlig at det er at opfatte som landsforræderi.
Derfor har vi brug for at få afklaret: Kan folk, der foretager en så afskyelig handling og vender tilbage til Danmark, så dømmes?
Det er sådan set det, forespørgslen går på, altså hvad regeringens syn er på det.
Vi kan konstatere, at der i hvert fald ikke er sket noget indtil nu, og der er kommet nogle hjem.
Når man ikke har klar tale, redder det jo ikke noget, at der er to ministre, der besvarer forespørgslen.
Derfor er hovedspørgsmålet, som stadig væk står ubesvaret, om vi har en regering, der i bund og grund ikke vil tage de skridt, der skal til for at sikre, at de her personer kan dømmes for landsforræderi.
For deres virke er landsforræderi, det er der ingen tvivl om.
Derfor støtter vi det af Venstre fremsatte forslag til vedtagelse.
Pernille Skipper (EL), 2015-02-26:
Altså, undskyld, men det er simpelt hen noget mystisk noget at sige.
Vi er alle sammen interesseret i at få stoppet de mennesker, der har den afsindige tanke at rejse ned og støtte en morderisk, fascistisk organisation som ISIL.
Og vi er i Enhedslisten ekstremt optaget af at få dømt dem for de handlinger, de eventuelt begår, hvis de tager af sted.
Vi er fuldstændig enige.
Der er nogle bevisproblemer, og det tror jeg ikke er noget, vi sådan lige kan lave om på med et snuptag i dansk lovgivning, men kunne vi, så så vi gerne på det.
Det, der er uenighed om, er, hvordan vi gør det bedst muligt.
Derudover har vi en række andre forslag til, hvordan man kan forebygge, at folk faktisk tager sted, hvilket vi synes er noget af det vigtigste.
Og jeg holder min mund nu, da jeg er løbet tør for tid.
Karsten Lauritzen (V), 2015-02-26:
Tak for det svar.
Enhedslistens svar er så bl.a. at styrke en international organisation eller anklagemyndighed.
Jeg tror for at være helt ærlig, at der skal mere til.
Og det undrer mig meget, at Enhedslisten siger, at vi skal retsforfølge de her mennesker, men ikke er nået frem til den konklusion, som selv regeringen er kommet til, nemlig at dansk lovgivning på nuværende tidspunkt måske ikke slår til.
Jeg må spørge Enhedslisten: Vil man helt udelukke, at man vil være med til at se på dansk lovgivning, når nu Straffelovrådet kommer med sine udtalelser?
Man skal jo huske på, at også kendte kriminelle i bandemiljøet, f.eks. Store A, er rejst til Syrien.
Og jeg tror, at de fleste danskere kan se et behov for måske at stramme dansk lovgivning lidt, så vi kan sikre, at det, de laver i Syrien, rent faktisk er noget, som de kan dømmes for.
Pernille Skipper (EL), 2015-02-26:
Altså, nu nævnte jeg et eksempel i min ordførertale, som jeg er sikker på hr. Karsten Lauritzen hørte.
Han ville bare lige teste, om jeg stadig væk selv kunne huske det.
Det var, at vi meget gerne vil være med til at styrke Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet, sådan at man måske kan forbedre muligheden for at løfte nogle af de her bevisproblemer, der er.
For vi synes, det er et kæmpemæssigt problem, at man ikke kan retsforfølge folk, som har været med i eller støttet ISIL; det mener vi.
Derudover har vi jo også foreslået, at man f.eks. går ind og støtter nogle af de demokratiske kræfter, der faktisk kæmper i Syrien og Nordirak, direkte fra den danske stats side, og at man også ad diplomatisk vej forsøger at rejse den her sag over for Tyrkiet, som angiveligt skulle være Danmarks rigtig, rigtig gode ven, men stadig væk har en grænse, der står pivåben for syrienskrigere, der rejser fra Europa ind i Tyrkiet og så passerer den tyrkiske grænse ind til Syrien og Nordirak for at tilslutte sig ISIL.
Der kunne man måske så at sige bruge noget af den kapital, vi har, over for Tyrkiet.
Lars Barfoed (KF), 2015-02-26:
Jeg vil også sige tak til ministeren for fremkommeligheden her.
Jeg synes, det er godt, at vi kan blive enige om, at sådan bør det være fremover.
Det er jo både den tidligere og den nuværende regering, som ikke har haft sådan et »skal«, men når vi ser, hvordan tingene udvikler sig på det EU-reguleringsmæssige område, er det vigtigt, at der er så stor gennemsigtighed som muligt, og at Folketinget også i så høj grad som muligt er inddraget og vidende om, hvad der foregår.
Det er altså derfor, vi har fundet, at der bør stå »skal« og ikke »bør« i vejledningen.
Så er det lidt mærkeligt, at ministeren siger, at ministeren ikke kan skrive »skal«, men at ministeren godt kan skrive, at »bør« betyder »skal«.
Det er jo så i sidste ende det samme.
Kunne man ikke forestille sig, at man på et ministermøde om tirsdagen fik statsministeren overtalt til at sige til regeringen, at der skal skrives, når der er overimplementering?
Det er vel sådan, at statsministeren godt kan instruere alle ministre om at skrive »skal«, og så kan justitsministeren skrive i vejledningen, at som statsministeren har besluttet, skal man gøre det, og så er den jo klaret.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-02-26:
Tænk sig, jeg synes faktisk, der er meget lidt, der hører hjemme i satspuljekredsen.
Det der med at samle op i forhold til ofrene osv. hører måske hjemme i satspuljekredsen.
Men statistikkerne, bistandsadvokaten, måden, man afhører på i politiet, om der skal være mulighed for lyd- og videooptagelser, er da alt sammen Retsudvalgets område, og det er da også forhold, som Folketinget kan tage stilling til.
Så vidt jeg husker, var Venstre ude med et sagsbehandlingsloft i forhold til straffesager, men man er ikke interesseret i at gøre noget på det her område, hvor man ovenikøbet har målsætninger.
Det har jeg bare meget, meget svært ved at forstå.
Det her er faktisk forhold, som kan hjælpe de her mennesker.
Jeg har holdt en lang række møder med organisationer, som arbejder med det her område, og det her er ting, som de peger på.
Mette Frederiksen (S), 2015-02-26:
Det afgørende er vel, om det bliver tydeligere, hvordan vi implementerer og i nogle henseender overimplementerer EU-stoffet.
Hvis vi kan finde en fælles forståelse af, at det er nødvendigt at præcisere og understrege det, som forslagsstillerne ønsker, så håber jeg jo, at det kan være en gangbar vej.
Julie Skovsby (S), 2015-02-26:
Det er rigtigt, at antallet af fødsler og børnetallet heldigvis er på vej op igen, og at det så småt begynder at være stigende.
Vi synes jo, det er rigtig vigtigt, at vi fik fjernet den her brugerbetaling på fertilitetsbehandling, og det er ikke kun af hensyn til, at vi ved, at der var færre, der ville få børn på grund af den brugerbetaling, men det er også, fordi vi rent principielt ikke synes, at der er mennesker, der skal tage deres betalingskort med for at betale for sygehusbehandling på de danske sygehuse.
Så for os var det rigtig vigtigt.
Så i forhold til debatten om finanslovsforslag: Som sagt synes jeg, at det, der bliver sagt fra Venstres side, står i skærende kontrast til det helt konkrete forslag, der er fremlagt her i salen, hvor man altså vil hive mere end 360 mio. kr. ud af regionernes sundhedsbudgetter – penge, der jo netop skal bruges til det her område.
Jane Heitmann (V), 2015-02-26:
Ifølge de sidste tal, jeg har set, er der i 2011 født 58.998 børn og i 2014 56.870.
Men ordføreren kan jo lige sige, hvad det korrekte er.
Ordføreren spurgte tidligere ind til Venstres finanslovsprioriteringer.
Socialdemokraterne lovede jo før valget 2 mia. kr. til psykiatrien, og at psykiatrien skulle på finansloven.
Julie Skovsby (S), 2015-02-26:
Tak for det.
Alle børn skal have en tryg start på livet, og alle forældre skal have en så god oplevelse som muligt med fødslen.
Det er en socialdemokratisk mærkesag at kæmpe for, at alle får lige muligheder her i livet.
Ingen skal være bagud på point fra fødslen, og det skal slet ikke starte allerede på fødestuen.
Mange har sikkert set »DR2 Undersøger«, som blev sendt i efteråret.
Tv-udsendelsen handlede netop om travlhed på fødeafdelingerne, og udsendelsen tegnede et billede af en meget travl fødegang.
Men hvordan står det så egentlig til på de danske fødeafdelinger?
Jo, hvis man spørger de fødende kvinder selv, er de faktisk godt tilfredse.
Den seneste landsdækkende undersøgelse af fødende kvinders oplevelse på sygehuset viste faktisk, at 91 pct. af kvinderne har haft en positiv oplevelse.
Når vi har en debat som den i dag, er det også vigtigt at se på, hvordan nøgletallene har udviklet sig på fødeområdet.
Nærmere bestemt har der i perioden 2009-2014 været en stigning på 34 pct. i antallet af jordemødre på vores fødeafdelinger, eller hvad der svarer til 259 flere fuldtidsstillinger på 5 år.
Og i de senere år er antallet af fødsler som sagt faldet fra godt 63.000 fødsler i 2007 til knap 55.000 fødsler i 2013.
Her skal det i parentes bemærkes, at Dansk Folkeparti sammen med den daværende VK-regering i den grad har sørget for at udvise rettidig omhu, når det kommer til at mindske travlheden på landets fødeafdelinger.
Det var et voldsomt indgreb, der betød, at antallet af fødsler raslede ned.
Dansk Fertilitetsselskab har vurderet, at VKO's brugerbetaling betød, at der kom 900 færre danske børn til verden i 2011, end der ellers ville have gjort.
Som en af sine første gerninger efter valget i 2011 afskaffede den nuværende regering dog VKO's brugerbetaling på fertilitetsbehandling, og nu er fødselstallet også på vej opad igen – det synes jeg vi alle sammen skal glæde os over.
Så i den forbindelse er den her forespørgselsdebat jo en ren tilståelsessag, og sagt med et smil på læben, ja, så er det jo den her regering, der i modsætning til Dansk Folkeparti og Venstre har været med til at øge travlheden på landets fødeafdelinger.
Men vi har ikke tænkt os at løbe fra regningen, eller kaste den ind på fødestuen.
Derfor har vi også for få måneder siden sat midler af i finanslovsforhandlingerne til et løft af kvaliteten på landets fødeafdelinger.
Nærmere bestemt har vi sat 35 mio. kr. af i indeværende år, og fra næste år stiger det beløb til 75 mio. kr. årligt.
Derudover har vi taget en stribe af andre initiativer, der kommer fødende kvinder og nystartede familier til gode.
Vi har startet projektet »Sikre fødsler«, der har til formål at halvere antallet af børn, der får for lidt ilt under fødslen.
Endelig vil jeg også gerne fremhæve de 175 mio. kr. som regeringen og de øvrige partier bag finansloven for 2015 har sat af til en styrket indsats i sundhedsplejen over for børn af udsatte og sårbare forældre.
Tak for ordet.
Jane Heitmann (V), 2015-02-26:
Jeg kan i allerhøjeste grad bekræfte, at Venstre afsatte 1 mia. kr. til sundhed i 2015.
Det forslag har vi lagt frem, og det står vi ved.
Så har vi også fra Venstres side talt for et udgiftsstop, og det betyder jo i virkeligheden bare, at man kan købe det samme i morgen, som man ville kunne købe i dag, hvis vi stod med nøglerne til Statsministeriet.
Julie Skovsby (S), 2015-02-26:
Jamen jeg ønsker sådan set bare, at Venstres ordfører forholder sig til Venstres finanslovsforslag.
Er det rigtigt, at man deri vil hente 1,5 mia. kr. i kommunernes og regionernes budgetter, og at det, som Økonomiog Indenrigsministeriet har beregnet, er mere end 360 mio. kr. på sundhedsområdet i 2015.
Er det rigtigt, eller er det forkerte tal?
Altså, kan Venstres ordfører bekræfte, at det er Venstres finanslovsforslag?
Jane Heitmann (V), 2015-02-26:
Jeg synes faktisk, det er en lille smule løjerligt, at netop Socialdemokraternes ordfører rejser problemstillingen om den økonomiske prioritering af sundhedsvæsenet, for enhver ved jo, at vi fra Venstres side havde prioriteret sundhedsområdet med 1 mia. kr. i 2015.
Julie Skovsby (S), 2015-02-26:
Tak for det.
Jeg glæder mig også over, at vi på finansloven kan afsætte midler til at give et løft af kvaliteten på fødeafdelingerne, og det er jo noget, vi kan, fordi vi ikke har nulvækst.
Det fører mig over til spørgsmålet: Når nu man i Venstres finanslovsforslag havde en finansieringskilde på 1,5 mia. kr. fra kommuner og regioner, hvor man altså ville ind og genåbne bl.a. regionernes budgetter, anerkender ordføreren så, at hvis nu Venstres finanslovsforslag var blevet vedtaget, ville det betyde, at man skulle hente mere end 360 mio. kr. i regionernes budget på sundhedsområdet for 2015?