runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pind (V), 2015-11-16:
Jeg har nu ikke sagt noget som helst om et flertal i et udvalg.
Jeg sagde: et flertal i Folketinget.
Og det behøver ikke nødvendigvis at være det samme.
Så jeg synes, at fru Ulla Sandbæk, når hun citerer mig, skylder at citere mig korrekt.
I forhold til spørgsmålet om landsstyret må jeg igen sige, at havde landsstyret sagt til os, at de ønskede sagen udsat, havde vi gjort det.
Det var ikke tilfældet.
Tværtimod ønskede man, at loven skulle træde i kraft samtidig med den mulighed, der i øvrigt åbnes i resten af riget for andre.
Det er sådan, landet ligger, og hvis man ønsker at skælde den danske justitsminister ud for det, må jeg jo leve med det, men det er sådan, tingene er.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-16:
Mange tak.
Ministeren sagde, at hvis et flertal i udvalget ønsker at udskyde behandlingen, kan man gøre det.
Men et flertal i Grønlandsudvalget kom jo netop med det ønske, at man skulle udskyde behandlingen.
Da vi så efterfølgende af ministeriet fik at vide, at man ønskede at behandle det desuagtet, insisterede vi ikke i Grønlandsudvalget.
Jeg prøvede faktisk at insistere lidt på, at vi skulle udskyde det under alle omstændigheder.
Så man har altså ikke fulgt et flertal i udvalget.
I det her tilfælde er faktorernes orden jo heller ikke helt ligegyldig.
Der var ingen, der havde bedt ministeriet om at kontakte Grønland og sige: Hør, hvorfor har I ikke overholdt jeres tidsfrist?
Hvad gør vi nu?
Kan vi nu ikke behandle det alligevel?
Man kunne vel have haft den kulance, at man simpelt hen bare ventede med at fremsætte lovforslaget.
Jeg synes, det ville klæde ministeren at sige, at det har man ikke i sinde at gøre igen.
Søren Pind (V), 2015-11-16:
Jeg kan garantere fru Aleqa Hammond for, at hvis landsstyret havde modsat sig fremsættelse, havde vi ikke fremsat det.
Derfor henstiller jeg igen til spørgeren, hvis man har en kritik at fremføre af det forhold, at man drøfter det med landsstyret i Grønland.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-11-16:
Det her er ikke et spørgsmål om, at jeg vil kritisere det grønlandske landsstyre.
De laver deres arbejde.
Lovforslaget er sendt til lovudvalget, og den er til behandling i lovudvalget.
Men det er den måde, det bliver taget op på her: at vi ikke engang har tid til at vente på den betænkning, der vil blive afgivet om lovforslaget i Grønland, at vi skal haste det igennem, vel vidende at vi har masser af tid.
Så jeg håber, at Det Nordatlantiske Kontor for justitsområdet i det mindste også vil have den egenskab at kunne lytte til og høre, hvad der bliver sagt deroppe først, inden det tages op til behandling her i salen.
Det her drejer sig om principper, og det her drejer sig om respekt for det grønlandske parlaments arbejde og om at høre, hvad de har at sige til et lovforslag, som er blevet fremlagt i dag til behandling.
Jeg synes, det ville være helt naturligt, at vores kollegaer i Folketinget også havde haft lidt indblik i, hvad det er for nogle punkter, der bliver taget alvorligt og seriøst oppe i Grønland, og som har en stor betydning for vores lovgivningsarbejde her.
Det her er ikke et spørgsmål om tid.
Det er et spørgsmål om respekt og principper.
Vi skal som lovgivende magt have lov til at have den tid, vi skal have, og lytte til hinanden for at sikre, at det er den bedst mulige lovgivning, der bliver lavet i begge parlamenter.
Jeg håber ikke, at der fra Venstreregeringens side bliver dannet præcedens for, at man lovgiver her uden at have hørt, hvad det grønlandske parlament har sagt til det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-11-16:
Mange tak.
Nu er det jo sådan, at en lang række af de 32 områder, som Danmark varetager på vegne af Grønland, hører under Justitsministeriet, så jeg synes, det vil være passende at tage stilling til det, ikke nødvendigvis i dag, men i hvert fald fremadrettet.
Og ja, det er positivt, at der er blevet oprettet det her nordatlantiske kontor.
Noget af det, jeg efterlyser, er jo også, at man laver tidssvarende love, som hr. Christian Juhl også var inde på.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at høre, om man er villig til at lave en systematisk gennemgang af de gældende love med henblik på at kunne lave en handlingsplan for at kunne opdatere lovene, sådan at vi fremadrettet får rettet op på justitsområdet.
Søren Pind (V), 2015-11-16:
Jamen jeg har ikke nogen synspunkter vedrørende den forfatningsretlige sammenhæng imellem, hvordan den parlamentariske procedure foregår mellem Grønland, Færøerne og Danmark.
Det er, sådan som jeg umiddelbart husker det, et anliggende for statsministeren, og det vil være noget, som de grønlandske myndigheder, de færøske myndigheder og Statsministeriet i givet fald må drøfte.
Det er ærlig talt ikke noget, som jeg sådan umiddelbart vil gå ind i.
Jeg har til gengæld glædet mig over, at vi i Justitsministeriet nu har oprettet et kontor, der særskilt skal tage sig af grønlandske og færøske, dvs. nordatlantiske, anliggender, og at vi derved i højere grad kan få samlet og ensartet den tilgang, man har, og få løst de udfordringer, som der er i de pågældende områder, hurtigere.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-11-16:
Mange tak.
Men man kunne godt forestille sig, at vi stod med en sag, der var noget mere kompliceret, og der kan man sige, at det ville være et rigtig ærgerligt signal fra den danske regering at sende til det grønlandske samfund, at man ikke afventer en behandling i Inatsisartut.
Som jeg har været inde på tidligere – meget konstruktivt, synes jeg selv – er der jo alternativer.
Der er muligheder for, at man kan komme med udtalelser, og der kunne være en dialog med Inatsisartut om, at der lå en betænkning.
Så der er jo nogle forskellige alternativer, som der kunne peges på i forhold til at sikre en noget kønnere proces end den, vi ser her, så det kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens overvejelser om.
Søren Pind (V), 2015-11-16:
Jeg tror, at hr. Christian Juhl fuldstændig misforstår, hvad jeg siger, for det vil også være muligt her.
Det vil der være tid til i den proces, som er.
Det står i øvrigt et til enhver tid værende flertal i Folketinget frit for at udskyde lovforslag etc., hvis det er det, man har ønske om.
Så jeg forstår sådan set ikke helt, hvad det er, hr. Christian Juhl sigter til.
Hvis et flertal af Folketingets partier ønsker at udsætte den her behandling, kan man jo gøre det.
Christian Juhl (EL), 2015-11-16:
Nu er ministeren jo da trods alt medlem af partiet Venstre samtidig med, så det kunne da være, at han også der kunne overveje sine tanker.
Vi har for meget kort tid siden behandlet L 27, som handlede om arbejdsskadelovgivningen i Grønland.
Det viser netop, at man ved at tænke sig om og ved at give den tid, der er nødvendig, sagtens kan lave ting, der kvalitativt er bedre, og så ikke forholde sig bare til det formelle.
Christina Egelund (LA), 2015-11-16:
Liberal Alliance støtter lovforslaget og støtter generelt sidestilling i retsplejen på Grønland med den danske, vel at mærke når det er efter ønske fra det grønlandske parlament, hvilket vi i det her tilfælde dog endnu ikke har helt klarhed for.
Vi støtter lovforslaget under henvisning til samme begrundelse, som vi også støttede L 43, men vi anmoder om, at regeringen fremover respekterer Grønlandsudvalgets beslutning om, at lovbehandlingen i Folketinget først foretages efter afslutningen af behandlingen hos det grønlandske selvstyre.
Christian Juhl (EL), 2015-11-16:
Det er fuldstændig rigtigt, at det er beskrevet flere steder, og at vi også har besluttet tingene.
Men vi har jo også skrevet noget i udvalget, hvor et flertal så har sagt, at man har valgt at se bort fra det.
Det synes jeg ikke er acceptabelt, og det er derfor, jeg siger, at jeg gerne vil klage over udvalgsflertallets beslutning.
Jeg synes ikke, der findes nogen argumenter for ikke at udskyde behandlingen.
Altså, ministeren kunne jo i sidste ende bare rent praktisk gøre det i dag og så sige, at vi venter med at behandle de her ting, og så tager vi en førstebehandling, efter at grønlænderne er færdige.
Det ville jo ikke være noget stort problem.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-16:
De Konservative støtter også lovforslaget.
Vi er glade for, at videoafhøringer af børn i sager om seksualforbrydelser, incest og vold kan foregå, til barnet fylder 15 år i stedet for 13.
Karsten Hønge (SF), 2015-11-16:
Det kan være belastende og traumatiserende for børn, der i forvejen er særlig sårbare, at skulle vidne i retten.
Derfor støtter SF op om en ordning med videoafhøringer.
Med ændringen skåner vi børnene og letter det psykiske pres, der kan være i forbindelse med at vidne.
I fremtiden skal vi sikre børns vilkår bedre i retssystemet, derfor støtter SF forslaget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-16:
Tak, formand.
Også i Radikale Venstre bakker vi varmt op om det her lovforslag, som jo af gode grunde – på grund af betænkningsarbejdet – har været noget tid undervejs.
Det kommer til, tror jeg – også med opbakningen fra de mange organisationer på området – at hjælpe rigtig, rigtig mange børn og unge til at få en bedre proces, efter at de har været udsat for så forfærdelige forbrydelser.
Ligesom den forrige ordfører ønsker og håber vi i Radikale Venstre, at det her kan være første skridt til at bruge ny teknologi til også at tage samlet hensyn til de børn, som det drejer sig om, også i sager, som ikke er specifikt inden for paragrafferne.
Men fuld opbakning fra Radikale Venstre.
Josephine Fock (ALT), 2015-11-16:
Tak for ordet.
Formålet med lovforslaget er, som det også blev nævnt heroppe, at sikre en større hensyntagen til børn og unges sårbare situation, når de skal afgive vidneforklaring i retssystemet, og at dette hensyn sikres inden for rammerne af hensynet til den tiltaltes retssikkerhed og domstolenes mulighed for at træffe afgørelser på et ordentligt bevisgrundlag.
I Alternativet bakker vi fuldt op om forslaget, som kan forbedre sårbare vidners oplevelse af straffeprocessen og retssystemet og mindske den psykiske belastning for børn og unge.
Det er positivt, at hensynet kan tages uden at kompromittere den tiltaltes retssikkerhed og uden at gå på kompromis med princippet om bevisumiddelbarhed.
Vi tager også til efterretning, at en forbedret oplevelse af og forventning til retssystemet hos vidner kan bidrage til, at flere personer anmelder den forbrydelse, de har været udsat for.
Den tillid er fuldstændig afgørende for, at vi som samfund føler en tryg relation til retssystemet.
Forhåbentlig bidrager det til en øget anmeldelsestilbøjelighed, som er centralt i forhold til forebyggelse af kriminalitet.
Det lyder med samlet stemme fra organisationer, der har med disse sårbare børn og unge at gøre, at forslaget er et vigtigt skridt, når det kommer til børn og unges langvarige helingsproces og deres mulighed for at lægge begivenheden bag sig.
Derfor ser vi gerne ligesom bl.a. Børnerådet, Børns Vilkår og Børneteamet fra Rigshospitalet, som har været med til at give anbefalinger til dette forslag, at udvidelsen af videoafhøring bør omfatte alle børn og unge op til 15 år uanset forbrydelsens karakter.
Efter Strafferetsplejeudvalgets anbefalinger er ordningens område imidlertid først og fremmest straffelovens kapitel 24 om seksualforbrydelser.
Det samme gælder spørgsmålet om vold i familien, straffelovens § 237 om drab og § 244 om vold.
Vi er dog bekymret for, om der skabes tilstrækkelig hensyntagen til barnet med disse specifikationer.
Vi støtter os op ad flere børneorganisationers anbefaling om, at samme hensyn bør tages til barnet i sager uden for disse specifikke områder, f.eks. i tilfælde af voldsforbrydelser begået af en fremmed person.
En sådan begivenheds efterfølgende retsproces kan udgøre en lige så stor belastning for barnet og kan være direkte traumatiserende.
Derfor foreslår vi, at der i disse tilfælde bør kunne skønnes konkret i hvert enkelt tilfælde uanset forbrydelsens karakter, hvordan der tages tilstrækkeligt hensyn til barnet, og altså om dette inkluderer videoafhøring.
Endelig håber vi også på, at betænkningens kapitel 11 om, at sagerne bør behandles så hurtigt som muligt, følges op af konkrete og specifikke anvisninger til, hvordan problemet med lange ventetider kan løses, idet det vurderes som afgørende for barnets efterfølgende heling.
Christina Egelund (LA), 2015-11-16:
Med det her lovforslag foreslås det at udvide brugen af de såkaldte videoafhøringer, når børn og unge skal afgive deres forklaringer i retssystemet.
Det foreslås også, at voksne over 18 år kan benytte sig af videoafhøringer, såfremt de har alvorlige psykiske lidelser eller andre handicap.
Helt konkret betyder det, at barnet under en efterforskning afgiver en forklaring, der optages på en video og efterfølgende forevises som bevismateriale under retssagen, i stedet for at det unge menneske skal møde fysisk op og afhøres dér.
Formålet med forslaget er derfor at tage hensyn til disse unge mennesker, der møder retssystemet i forbindelse med en forbrydelse for formentlig første gang i deres liv.
Lovforslaget er derfor et kompromis mellem at undgå et traumatiserende møde med retssystemet og vores grundlæggende retssikkerhedsmæssige principper.
Det er Liberal Alliances opfattelse, at man har fundet en fin balance mellem de to hensyn.
Derudover er det vigtigt for os at pointere, at forslaget bygger på Strafferetsplejeudvalget anbefalinger.
Deres betænkning konkluderer, at brugen af disse videoafhøringer bør udvides, men samtidig begrænses til tilfælde, hvor hensynet til at beskytte barnet eller den unge er ekstraordinært.
Det er vores opfattelse, at brugen af videoafhøringer begrænses til særlige tilfælde, da det er ganske fundamentalt, at forsvaret gives mulighed for at stille modspørgsmål til et vidne, sådan som man plejer at kunne.
Derudover pointerer Strafferetsplejeudvalget, at vurderingen af, hvorvidt der skal foretages en videoafhøring af en person, i første omgang bør træffes af politiet og anklagemyndigheden i forbindelse med efterforskningen.
Den mistænkte og forsvaret kan efterfølgende være uenige i den vurdering og f.eks. gøre indsigelse mod bevisværdien af selve videoafhøringen.
Hvis en sådan uoverensstemmelse måtte opstå, er det op til den dømmende ret at vurdere den bevismæssige værdi.
Jeg har derfor positivt noteret mig, at justitsministeren har gjort sig lignende overvejelser ved udarbejdelsen af lovforslaget, og jeg skal i den forbindelse meddele, at Liberal Alliance støtter lovforslaget og ser frem til udvalgsarbejdet.
Pernille Skipper (EL), 2015-11-16:
Som det er blevet sagt, handler det her lovforslag om at ændre reglerne for, hvornår børn og unge kan blive videoafhørt, og det er resultatet af et meget grundigt udredningsarbejde, der er sket i Strafferetsplejeudvalget i Justitsministeriet.
Når man ændrer på regler for, hvem der skal eller kan videoafhøres i straffesager, foretager man jo en afvejning, som også Venstres ordfører var inde på.
På den ene side er der hensynet til det, vi kalder bevisumiddelbarhed, altså at bevisførelsen i en straffesag skal ske umiddelbart for den dømmende ret, så både dommer, anklager og forsvarer har mulighed for at få stillet og besvaret de spørgsmål, som de har lyst til.
På den anden side er der selvfølgelig hensynet til nogle særlig udsatte ofre og vidner, og i den forbindelse i særlig grad børn og unge, og da i særlig grad også, hvis de er ofre for nogle meget forfærdelige former for forbrydelser.
Derfor mener vi i Enhedslisten, at det kan være fornuftigt at udvide adgangen til videoafhøringer for i endnu højere grad, end det hidtil er sket, at beskytte børn og unge.
Og når de her to modstående hensyn er afvejet grundigt over for hinanden, kan vi også støtte lovforslaget.
Vi har dog i høringssvarene hæftet os ved, at flere af de børnehuse, som behandler og hjælper børn, der er ofre for f.eks. seksuelt misbrug, påpeger, at flere videoafhøringer vil medføre et øget ressourceforbrug hos dem.
Det er jo sådan, at børn kan blive afhørt i de rum for at skaffe skabe nogle trygge rammer for dem og for at gøre oplevelsen med at skulle genfortælle, hvad de har været udsat for, lidt mere tålelig.
Men som udgangspunkt er vi altså positive over for lovforslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2015-11-16:
I dag gælder princippet om bevisumiddelbarhed.
Det vil sige, at alle beviser skal føres for retten, dvs. under hovedforhandlingen, så domsmænd og dommere kan overvære bevisførelsen og afhøre vidner osv.
Det princip har vi i dag brudt, for så vidt angår børn under 13 år.
De kan afhøres pr. video, og videoen kan senere afspilles i retten.
Den undtagelse udvider vi nu med forslaget her, sådan at børn, helt op til de bliver 15 år, kan afhøres på den her måde via video.
Jeg skal skynde mig at sige, at det gælder i sager om seksualforbrydelser, incest og vold i familien osv.
Det er et glimrende forslag, fordi det skåner børn og unge for at afgive forklaring tit og ofte – faktisk tre gange – første gang på politigården, anden gang måske i grundlovsforhør og tredje gang i byretten og måske ovenikøbet en gang i landsretten.
Det er der slet, slet ingen børn der kan være tjent med, så jeg synes, det er en glimrende idé, at man på den her måde udvider undtagelsesbestemmelsen.
Jeg skal bare lige understrege, at der jo er adgang til, at forsvareren kan overvære afhøringen i børnehuset og stille kontraspørgsmål osv. Så vi har ingen betænkeligheder ved forslaget og kan fuldt ud tilslutte os det.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2015-11-16:
Jeg skal starte med at meddele, at vi støtter et forslag som det her, der på afgørende punkter er meget fornuftigt.
Børn og unge, der udsættes for eller er vidner til disse forfærdelige, grove forbrydelser, vil med det her forslag blive fritaget for at skulle møde op i retten til noget, der kan være følelsesmæssigt hårdt og belastende, og vil fremover kunne afhøres på video, så de undgår den her oplevelse, der kan være forfærdelig for det enkelte barn.
Derfor tilslutter vi os det her forslag.
Det kan vi kun synes godt om.
Trine Bramsen (S), 2015-11-16:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, bygger på den betænkning, som blev iværksat på det her område med det klare fokus at sikre, at børn og unge får bedre vilkår, når de har været vidne til en kriminel handling, eller når de på anden vis er indblandet i sagen.
Jeg skal starte med at rose ministeren for at følge denne sag
til dørs.
Med lovforslaget sikrer vi, at disse meget sårbare vidner behandles så skånsomt som muligt, men at hensynet til den tiltaltes retssikkerhed samtidig vægtes, således at domstolene har det bedst mulige grundlag for at træffe konkrete afgørelser.
Det foreslås derfor at udvide brugen af videoafhøring, således at videoafhøring gennemføres hurtigst muligt efter politianmeldelsen og det altså foregår i trygge rammer i et af de børnehuse, hvor afhøringen foretages af særligt uddannede videoafhørere.
Anvendelsen af videoafhøring udvides, så der fremover altid vil kunne foretages videoafhøring af børn i alderen 13-14 år i sager om seksualforbrydelser, incest eller vold begået inden for familien.
Med de ord skal jeg meddele, at vi Socialdemokrater støtter forslaget.
Søren Pind (V), 2015-11-16:
Jeg vil gerne starte med at takke ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget.
Det er sagt mange gange, hvad formålet er, men det er altså ved en række mindre ændringer og tilpasninger af retsplejeloven at forenkle dele af strafferetsplejen på baggrund af myndighedernes erfaring med anvendelsen af de gældende regler i praksis.
Derved sikres der en mere hensigtsmæssig udnyttelse af politiets og anklagemyndighedens ressourcer og tilrettelæggelse af arbejdet, f.eks. ved at læger, der udtager blodprøver efter retsplejelovens regler om legemsindgreb, kan delegere opgaven til en medhjælp, og ved at anklager i videre udstrækning kan deltage i retsmøder om fristforlængelse via videoforbindelse.
Det handler altså kort sagt om, at vi følger med tiden og lytter til de erfaringer, som myndighederne gør sig.
Med de bemærkninger vil jeg endnu en gang takke ordførerne for de forskellige indlæg.
Jeg ser frem til den videre behandling her i Folketinget, og jeg står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, herunder de spørgsmål om retssikkerhed, som bl.a. Det Radikale Venstre, Alternativet og Enhedslisten har rejst, under udvalgsarbejdet.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-16:
Det er efter vores opfattelse fornuftigt, at andre end læger kan få lov at tage blodprøver, og at de andre tiltag, som er indeholdt i forbindelse med retsmøder via videoforbindelse og mulighed for at bestemme, hvor tolke skal befinde sig under retsmøderne, også giver god mening.
Vi ser det også som noget helt naturligt, at der foreslås en forenkling og modernisering af reglerne om anklagemyndighedens påtalekompetence.
Så vi synes, det er et godt forslag, og vi stemmer for.
Karsten Hønge (SF), 2015-11-16:
Det er et godt forslag, da det forenkler praksis uden konsekvenser for retssikkerheden.
Vi noterer os dog, at der bliver sat spørgsmålstegn ved kvaliteten af tolkenes arbejde under videoafhøringer.
Vi vil derfor gerne stille nogle spørgsmål omkring, hvordan ministeren vil sikre, at retssikkerheden ikke kommer under pres som følge af videoafhøringer.
Vi mener ikke, at det er problematisk at uddelegere udtagelsen af blodprøver, da sygeplejepersonalet har en høj faglig standard.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-16:
Nu synes jeg, at forslaget er blevet gennemgået ganske glimrende af de foregående ordførere.
Vi stiller os også positivt i Radikale Venstre.
Vi har lidt de samme bekymringer, som jeg kunne høre både Enhedslistens ordfører og Alternativets ordfører har, men vil meget gerne have uddybet det i forhold til tolkenes placering og ser frem til svar på spørgsmål under udvalgsbehandlingen om dette.
Min opfattelse både af høringssvarene, men også af andre eksperters udsagn, er, at det faktisk også indimellem kan fremme kvaliteten af tolkningen at kunne have adgang til videotolkning, i og med at der er, som tidligere ordførere har understreget, problemer med kvaliteten af tolkningen, og at man derigennem kan få adgang til højere kvalitet.
Men det ser jeg frem til at ministeren kan uddybe under udvalgsbehandlingen.
Josephine Fock (ALT), 2015-11-16:
Ja, men det er mig, der er ordfører, også i dagligdagen.
Men ellers var det, fordi vi troede, at vi ikke kunne nå det på grund af et andet møde.
Tak for ordet.
Til forslaget til lov om ændring af retsplejeloven har vi ingen bemærkninger, hvad angår bestemmelserne 1, 2 og 4 om henholdsvis udtagelse af blodprøve, anklagemyndighedens deltagelse i retsmøder via videokommunikation samt anklagemyndighedens påtalekompetence.
Vi er derfor positivt indstillet over for disse bestemmelser.
Så er der bestemmelse 3 om tolkens placering under fristforlængelsessager i retssalen.
Der er vi mere forbeholdne, og det er vi, fordi det af Advokatrådets høringssvar til lovforslaget fremgår, at dette forslag kan indebære en forringet retssikkerhed for den sigtede.
Disse ting kan ifølge Advokatrådet risikere at gå tabt ved videotolkning.
I Alternativet har vi den grundliggende holdning, at retssikkerheden bør vægtes meget højt, og derfor er det også vores umiddelbare holdning i dette tilfælde, at det bør være den sigtedes ønsker, der udgør det primære beslutningsgrundlag for, hvor tolken skal være placeret, også selv om det i nogle tilfælde kan betyde nogle mindre besværligheder, også selv om det kan betyde, at vi til tider går glip af ressourcebesparelser.
Der skal selvfølgelig være plads til undtagelser, hvilket vi også mener der er med den nuværende ordning, men det bør forblive undtagelser, således at vi også fremover vægter den sikredes retssikkerhed højest.