runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2008-01-31:
Nu skal jeg bestræbe mig på ikke at ødelægge den gode stemning og derfor starte med at sige, at Enhedslisten også kan stemme for det forslag, der ligger her.
Og det gør vi, selv om vi ikke er en del af velfærdsaftalen.
Vi deler heller ikke forligspartiernes holdning om, at det vigtigste i verden er at udvide arbejdsstyrken ved at svinge pisken over de arbejdsløse samt at presse folk hurtigst muligt gennem uddannelsessystemet.
Men det er jo ikke sådan, at vores principielle holdning til det her spørgsmål skal forhindre os i at se åbent på de konkrete lovforslag og de elementer i velfærdsaftalen, som løbende kommer til behandling.
Og her er vi positivt indstillet over for den oprustning af uddannelsessystemet, der er nødvendig for at opnå målet om, at mindst 95 af en ungdomsårgang afslutter en ungdomsuddannelse i 2015.
Helt grundlæggende er vi fuldstændig enige i, at det er vigtigt at anerkende praktiske færdigheder, hvilket er et vigtigt element i det her lovforslag.
Der er stadig væk et væsentligt problem, og det er ikke et problem, der er kommet til med denne lovændring.
Det er et problem, som ligger tilbage i det oprindelige lovforslag, hvor man jo indførte brugerbetaling.
Der står her, at lovforslaget ikke medfører ændringer med hensyn til deltagerbetalingen.
Det synes vi stadig væk er dårligt.
Vi synes, at det er forkert, at der er deltagerbetaling for en vurdering af ens kompetencer, også selv om det kun gælder for dem, der har en højere uddannelse end en erhvervsuddannelse.
Og vi vil bare endnu en gang gentage, at uanset hvordan man vender og drejer det, så fører deltagerbetaling til øget ulighed.
Samlet set kan vi dog støtte lovforslaget, da der efter vores mening at tale om en forbedring i forhold til den eksisterende lovgivning.
Der er så nogle enkelte ting, som vi synes det kunne være værd at beskæftige sig lidt seriøst med i udvalgsarbejdet for at gøre noget, der i udgangspunktet er meget fornuftigt, endnu bedre.
Der har i nogle af høringssvarene været nævnt, hvordan man måske kunne gøre indsatsen for at fastholde eleverne på de her uddannelser stærkere.
Der har været spørgsmålet om, hvordan man sikrer, at lærerne får den fornødne efteruddannelse og dermed kommer på et højt kvalifikationsniveau, hvad der jo er et vigtigt element i at skabe kvalitet i de her uddannelser.
Vi mener også, at det i forhold til de her elever ville være hensigtsmæssigt, hvis man ikke opretholdt det krav, der er stillet, om, at man skal starte på hf, umiddelbart efter at man har færdiggjort den almene voksenuddannelse.
Jeg har godt bemærket, at ministeren i sit svar på en sådan indvending har skrevet, at det kunne have afsmittende virkning, og det er selvfølgelig altid en stor risiko at løbe, at noget smitter.
Men efter vores opfattelse burde det nu nok være værd at overveje, om man ikke i forhold til den her særlige gruppe skulle tage et særligt hensyn.
Men i udgangspunktet er vi altså positive over for det forslag, der ligger her.
Bertel Haarder (V), 2008-01-31:
Jeg vil gerne takke ordførerne for denne helt overvældende tilslutning, og rosen fra Det Radikale Venstre kan jeg naturligvis ikke lade være med at labbe i mig.
Men jeg synes heller ikke, det er så dårligt, at Enhedslisten her får sit åndelige gennembrud og stemmer for lovforslaget sammen med alle os andre.
Det var kun som kirkeminister, at jeg oplevede det i sidste valgperiode, da fru Pernille Rosenkrantz-Theil var kirkeordfører.
Det er lidt af en historisk dag, for vi kan nu konstatere efter ordførerrækken, at almen forberedelseseksamen nu er blevet et begreb, som bliver indført i dansk uddannelsespolitik.
Det er en fagpakke, nemlig fem fag.
Dansk, engelsk og matematik på D-niveau og naturvidenskab samt et af fagene historie, samfundsfag, tysk eller fransk på mindst G-niveau.
Hvis man har den pakke, så har man almen forberedelseseksamen, og så har man adgang til hf.
Vi skal ikke have blindgyder, og denne nye almene forberedelseseksamen vil være med til at bygge bro for dem, som befinder sig uden for den slagne vej i undervisningssektoren.
Det er jo den gruppe, hf er skabt til.
Der har været rejst spørgsmål om specialundervisning, og det indgår, som det er nævnt, i det udvalg om diskrimination på grund af handicap, som sidder i øjeblikket.
Der vil det blive overvejet og set i sammenhæng med dels de omkostninger, der er ved det, dels de andre foranstaltninger, der overvejes, samt også i sammenhæng med regeringens forventede ratifikation af FN's konvention om handicappedes menneskerettigheder.
Hvad angår placeringen af it i undervisningen, kan jeg oplyse, at tendensen i øjeblikket er - og det er en rigtig tendens - at vi går væk fra, at it er et fag.
Vi går over til, at it er noget, der kan sammenlignes med bøger og tavler og kridt og computere.
Det er med andre ord ikke noget, vi underviser i, men noget, som vi underviser med.
Når der alligevel fortsat er tale om it-fag, så er tanken, at det skal være en hjælp, sådan at de, der ikke har it-forudsætninger, kan få et it-kørekort og derved blive i stand til at bruge it som et redskab i fagene.
Det er derfor, det er beskrevet, som det er, men det er noget, vi meget gerne vil uddybe i et svar til udvalget, og så tager vi en dialog om det.
Jeg mener, at udviklingen er rigtig, men om det ene udelukker det andet, det er jeg ikke på stående fod klar til at svare på.
Med disse ord vil jeg sige tak for, at et enstemmigt Folketing i dag har sanktioneret nyskabelsen almen forberedelseseksamen som en vej til en hf og til en videregående uddannelse for dem, som ikke er gået den slagne vej.
Det er en rigtig god højskoletanke, at der skal være sådan en vej for dem, der ikke er gået den sædvanlige vej, og det er også en god social tanke.
Derfor tak for støtten.
Kim Christiansen (DF), 2008-01-31:
Nu synes jeg, det er fint nok, at man har et ønske om at holde mig længst muligt heroppe på talerstolen.
Jeg står her også gerne og svarer på de samme ting gang på gang.
Hr. Flemming Møller siger, at det her er en overskudsforretning.
Det ved hr. Flemming Møller jo lige så lidt om, som Dansk Folkeparti gør, eftersom forretningen ikke er påbegyndt endnu.
Så det synes jeg måske er en lidt vovet udlægning.
Man kan sige, at det jo ikke genererer flere penge at genforhandle aftalen, men at det bare vil fordele risikoen, og det er det, det hele handler om.
Flemming Møller (V), 2008-01-31:
De penge til udgifter, der er blevet afholdt i forbindelse med forundersøgelser osv., kan vi jo i hvert fald ikke få fat i igen, for de er brugt.
Så dem kan jeg ikke se at vi kan omprioritere til nogle andre trafikprojekter i landet.
På den måde kan vi i hvert fald ikke hente ret meget.
Men jeg undrer mig over, at man virkelig kan finde nogle penge ved at lave en ny forhandling med tyskerne.
Det tvivler jeg meget på man kan, og jeg kan jo høre på de andre ordførere, at der oven i købet er overskud på den her forretning.
Så derfor undrer jeg mig meget over den bemærkning, der indgår i de skriftlige bemærkninger.
Klaus Hækkerup (S), 2008-01-31:
Det er til bemærkningen om, at der er andre steder, midlerne kan genereres hen.
Der er her tale om, at vi laver et projekt, der lånefinansieres.
Der er altså ikke tale om, at vi henter penge ud af den investeringssum, den danske stat sætter af på infrastrukturområdet.
Der er her tale om, at brugerne betaler, og derfor har jeg sådan set to spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører.
Forestiller man sig så, at det er borgerne, der skulle betale, eller forestiller man sig, at det er staten, der skulle betale?
Hvis ikke man har en forestilling om det, er det argument, vi her fik præsenteret, jo intet værd.
Kim Christiansen (DF), 2008-01-31:
Jeg tror ikke, man kan gå ud på samme måde og lånefinansiere ikkebrugerbetalte anlæg.
Det, der er pointen i at sige, at man kunne generere de penge til noget andet, er jo netop - og det er grunden til, at vi overhovedet har rejst her - at der er en risikovurdering, altså at man på sigt kommer til at betale, fordi den ikke er brugerbetalt.
Det er jo derfor, vi rejser debatten; ellers var der jo ingen grund til det.
Og det tab, man eventuelt ville få på det tidspunkt, kunne da i hvert fald genereres ud i den øvrige infrastruktur.
Klaus Hækkerup (S), 2008-01-31:
Det andet, jeg godt vil spørge ind til, er, at der blev sagt, at der kommer en øget transittrafik gennem Danmark, som danskerne skal betale for.
Er Dansk Folkepartis ordfører ikke bekendt med, at udenlandske vognmænd, der kører på de danske veje, betaler til Danmark for at køre på vejene?
Er Dansk Folkepartis ordfører ikke bekendt med, at de lastbiler, der skal køre over Femern Bælt-forbindelsen, skal betale for køre over Femern Bælt-forbindelsen?
Er Dansk Folkepartis ordfører ikke bekendt med, at de jernbanetog, hvad enten det er gods- eller personbefordring, der kører på Banedanmarks net, skal betale for at bruge nettet?
Hvori ligger påstanden så om, at det er danskerne, der skal betale for, at andre landes borgere eller andre landes gods transporteres gennem Danmark?
Kim Christiansen (DF), 2008-01-31:
Jeg er så også helt bevidst om, at det ikke altid er tilfældet, at de betaler.
Så det er jeg klar over.
Når jeg så alligevel siger, at det er danskerne, der kommer til at betale, er det, fordi de kommer til at betale, når de kommer for sent på arbejde, fordi de sidder nede på motorvejen og hænger i en transittrafik.
Og på alle mulige måder kommer vi til at betale for det her.
Det vil give en ekstrem belastning af det sjællandske vejnet, så kommer vi ikke til at betale det direkte over skattebilletten, kommer vi i hvert fald til at betale det i mistet tid og irritation.
Men jeg er også ganske overbevist om, at den relativt beskedne afgift, der bliver betalt, slet ikke vil være nok til at klare vedligeholdelsen af de sjællandske veje med den transittrafik, vi kommer til at opleve.
Vibeke Grave (S), 2008-01-31:
Når man lytter til ordføreren, kan man godt være i tvivl om, hvordan det er, trafikken skal planlægges i Danmark.
Det ene øjeblik tror man fra Dansk Folkepartis side åbenbart på prognoser, i hvert fald når det gælder Sjælland og Jylland, men når vi kommer til prognoser, som gælder det sydlige Danmark, tror man ikke, at det kan lade sig gøre, og så bliver man ved med at tale om, at det er de danske skatteborgere, der skal betale.
Der kunne jeg godt tænke mig at vide: Hvad er det egentlig, der er så anderledes ved de her forbindelser i forhold til andre brugerfinansierede forbindelser?
Hvad er det, Dansk Folkeparti synes er så anderledes?
Ordføreren har flere gange undervejs sagt, at det er de danske skatteborgere, der skal betale.
Der bliver vi nødt til hele tiden at holde fast i, at det her faktisk er brugerfinansieret.
Kim Christiansen (DF), 2008-01-31:
Jamen lad os nu slå fuldstændig fast, at naturligvis er det her projekt brugerfinansieret, hvis brugerne er til stede - fru Vibeke Grave må da medgive mig, at det er en klar forudsætning.
Og så tror jeg heller ikke, at jeg tager helt fejl, når jeg siger, at hvis brugerne ikke er til stede, så er det skatteyderne, der skal betale.
Og det er jo netop det, der er vores pointe med, at vi gerne vil have fordelt risiciene.
Det kan ikke være så vanskeligt.
Når så fru Vibeke Grave kommer ind på, hvorfor Dansk Folkeparti ikke prioriterer en Femern Bælt-bro i forhold til andre broer, vil jeg sige, at der er en væsentlig forskel på, om vi skal forbinde os med Tyskland i et eller andet - for vores vedkommende i hvert fald - unødvendigt projekt, eller om vi skal bruge nogle penge på at binde Danmark bedre sammen og styrke infrastrukturen i Danmark.
Det synes jeg da der er en væsentlig forskel på.
Jeg kan godt forstå, at den danske infrastruktur til Lolland-Falster ligger fru Vibeke Grave meget på sinde.
Det, der ligger mig på sinde, er hele Danmarks infrastruktur.
Med hensyn til, hvorvidt der skal være en ordentlig betjening af Lolland-Falster inden for jernbanetrafikken, inden for vejtrafikken, vil jeg sige, at det jo intet som helst har at gøre med en Femernbro.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-31:
Det kan være sundt med en naturlig skepsis, specielt når vi taler om så store projekter, som tilfældet er her.
Men alligevel synes jeg, det er nødvendigt, at vi baserer vores debat på kendsgerninger og ikke på nogle myter, der måske får lov til at brede sig.
Jeg noterede mig, at hr. Kim Christiansen nævnte, at der her var tale om, at man kvit og frit, hvis man var svensk eller tysk vognmand, kunne køre ned igennem Danmark.
Jeg vil også bede ordføreren bekræfte, at det dermed ikke konkurrerer med andre trafikale projekter, som vi skal til at i gang med.
Kim Christiansen (DF), 2008-01-31:
Jeg er nødt til endnu en gang at understrege over for hr. Kristian Pihl Lorentzen - som jeg også har sagt til andre ordførere - at det er rigtigt, at det her selvfølgelig er brugerfinansieret, hvis der er brugere nok.
Men det er jo det, vi stiller os tvivlende over for.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-31:
Anerkender hr. Kim Christiansen, at man i det økonomiske grundlag, der er beregnet for hele projektet, har anlagt yderst forsigtige forudsætninger, bl.a. i forbindelse med trafiktallenes udvikling og EU-tilskud osv. - altså at der i høj grad er tale om et forsigtighedsprincip?
Det er det ene, jeg vil spørge om.
Det andet, jeg vil spørge om,
er: Anerkender ordføreren, at vi jo lever i en globaliseret verden, og at transport og handel over landegrænser derfor er noget, der har meget stor betydning for et land som Danmark?
Kim Christiansen (DF), 2008-01-31:
Jeg anerkender sådan set begge betragtninger.
Naturligvis har vi brug for at være forbundet med den øvrige del af Europa; det er vi også, bl.a. ved den jyske motorvej og ved to færgeforbindelser på Lolland-Falster.
Så jeg mener jo ikke, at det er sådan, at vi har isoleret os fra den øvrige verden, og jeg mener i hvert fald ikke, at vi bliver bedre forbundet med den øvrige verden med en ensporet jernbane og en tosporet vej nede på den tyske side.
Så jeg har lige umiddelbart svært ved at se, at det her skulle være nogen løsning på det.
Med hensyn til prognoser er det netop, vi siger: Jamen holder det her?
Holder det her vand?
Hvis det gør det: Jamen tillykke med det.
Så har det jo været en succes, og Dansk Folkeparti vil da gerne være med til at fremavle succeser, men vi har også en sund skepsis og siger: Hvad nu, hvis det her går galt?
Og så vil vi godt have, at der er nogen, der er med til at bære risikoen.
Flemming Møller (V), 2008-01-31:
Inden den her debat kom på, undrede jeg midt lidt over, hvad den egentlig gik ud på, og tænkte på, hvorvidt man i Dansk Folkeparti i det hele taget havde styr på, hvad der var garantistillelse, hvad der var finansiering, og hvad der var brugerfinansiering.
Og jeg må indrømme, at jeg ikke er blevet meget klogere af debatten.
Jeg kan forstå, at man ligesom har fundet ud af, der kan være nogle penge at hente et sted, og det er ikke kun i ordførerens tale, jeg har hørt det.
Jeg kan også se, at der i bemærkningerne til forslaget står, at de menneskelige og pengemæssige ressourcer, der sættes ind i opførelsen af Femern Bælt-forbindelsen, med fordel kunne sættes ind i løsningen af andre påtrængende trafikproblemer i Danmark.
Der vil jeg egentlig gerne vide, hvad det er for nogle penge, og hvor mange der er af dem.
Kim Christiansen (DF), 2008-01-31:
Vi ved stort set ikke, hvad det her koster, vil jeg lige sige til hr. Flemming Møller.
Der er nogle ideer om, hvad det vil koste, men det er jo anlæg, og det er lånefinansieret.
Når vi også taler om andre menneskelige ressourcer og andre økonomiske ressourcer, ved jeg ikke, om hr. Flemming Møller har en eller anden tro på, at hele det her forarbejde og alt, hvad der foregår op til, at man skal til at lave dent lånefinansierede del, er noget, der har været fuldstændig gratis.
Men jeg er sikker på, at Transportministeriet nok kan komme med nogle beregninger af, hvad det har kostet.
Vibeke Grave (S), 2008-01-31:
Så er det da pragtfuldt, at det her projekt egentlig gør begge dele, skulle man mene.
Det kunne selv Dansk Folkeparti jo være glade for, for i stedet for at man skal sidde ude på motorvejen og spilde sin tid, bliver der jo altså en lidt bedre jernbanedrift, hvis man bor på Sjælland; det er dog en del af det.
Det er også derfor, jeg spørger: Hvad er det, man skal gøre i trafikplanlægningen, hvis man skal opfylde Dansk Folkepartis kriterier?
Skal det ikke accepteres, at det egentlig er sådan, at når man forbedrer nogle sammenhænge, skal det også anerkendes?
Hvordan skulle der blive flere sjællandske motorveje af den grund?
Er det, fordi man vil til at indføre brugerbetaling på dansk side på motorveje, uanset om vi får forbindelsen eller ej.
Eller hvad er det, der bliver sagt?
Tak for talen.
Jeg kunne forstå, at ordføreren var bekymret og syntes, at der fortsat var en del udestående problemer i forhold til Femernforbindelsen.
Der er vist ikke ret mange forbindelser, der er blevet undersøgt mere end den forbindelse, som man snakker om her.
Jeg kan forstå af det sidste, som der blev svaret på, og som jeg er meget enig i, at det jo ikke behøver at forøge lastvognstrafikken.
Det kan jo netop være, at det kunne forbedre miljøet, ved at der kommer mere over på skinner.
Der er faktisk ret mange forbedringer, der kunne laves her.
Så hvad er det, der er i bekymringsfeltet nu?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-31:
Jamen jeg er da helt enig med hr. Kim Christiansen i, at det kan bekymre os at få flere lastbiler i Danmark.
I dag er det sådan, at gods på lastbiler udgør 80 pct. af det gods, vi ser transporteret rundt i Danmark.
Men det er jo ikke det, den her debat handler om.
Den handler jo ikke om, hvorvidt vi skal have Femern Bælt-forbindelsen eller ej.
Den handler om, hvordan finansieringsmekanismerne kan være, og der vil jeg gerne have en bredere diskussion.
Så vil jeg også om Femern Bælt-forbindelsen sige, at jeg har noteret mig - og det er noget, jeg vil tænke længere over - at den måde, man har lagt op til udbygningen af Femern Bælt-forbindelsen på, jo vedrører jernbanen, med en styrkelse af jernbanen fra Ringsted og hele vejen ned over det sydlige Sjælland og Lolland.
Det er noget, som vores folk på Lolland i hvert fald er begejstrede for.
SF er jo - indtil videre i hvert fald - ikke begejstrede for Femern Bælt-projektet, og på den måde kan vi dele synspunkter med Dansk Folkeparti, men det er ikke det, der er til debat her.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-31:
Vi skal naturligvis træffe nogle valg, når vi skal prioritere vores ressourcer.
Der, hvor staten skal satse sine ressourcer, er, som jeg siger, på de lange togstrækninger, det er i pendleroplandet til de store byer.
Det er der, vi skal sikre fremdrift i den kollektive trafik og sikre, at den er et attraktivt alternativ.
Så har vi tilliden til, at den enkelte familie sagtens kan træffe et valg; nogle har måske et barn, der skal afleveres i en daginstitution et stykke vej væk, og så er det praktisk at tage bilen forhåbentlig hen til den nærmeste station, hvor man så uden bøvl finder en parkeringsplads og kan springe over i et tog, der kommer til tiden.
Det er den vision, vi ser for os.
Derfor føler jeg egentlig ikke, at der er så stor forskel på vores vision og den vision, jeg hørte
SF's ordfører komme med her.
Men forskellen på os og andre er måske, at vi ikke vil brandbeskatte bilisterne over i togene, vi har tillid til, at borgerne selv nok skal træffe det valg, hvis der er et attraktivt alternativ.
Per Clausen (EL), 2008-01-31:
Der er en vis mulighed for, at jeg er enig i det, hr. Kristian Pihl Lorentzen siger, så jeg stiller et nyt opfølgende spørgsmål.
Jeg vil spørge hr. Kristian Pihl Lorentzen, om han så er enig med mig i, at når det handler om investeringer i forhold til pendlerområder i nærheden af storbyerne, og når det handler om investeringer i forhold til at sikre den langtrækkende trafik, er det af afgørende betydning at de investeringer sikrer, at det fremover bliver betydelig mere attraktivt at køre i tog, og at det kræver en prioritering af vores investeringer, der gør, at nogle af de motorvejsprojekter, som enkelte, også lokalpolitikere, synes er livsnødvendige for nationens velbefindende, måske skal droppes til fordel for, at man fokuserer på jernbane.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-31:
Altså, vi håber, at det lykkes ved fælles hjælp at skaffe noget mere finansiering til investering i den trafikale infrastruktur, og det gælder både vej og bane.
Der er det ikke sådan, at vi skal satse ensidigt på jernbanen, som jeg noterer mig Enhedslisten er talsmand for i vid udstrækning.
Næ, vi vil satse på et både-og, og vi vil udpege de projekter, bl.a. i hovedstadsområdet, som sikrer, at vi får det attraktive valg, og et eksempel herpå er S-banen til Hillerød, hvor der er brug for mere kapacitet og tempo.
Så må vi jo få defineret et projekt og få løst det problem.
Sådan vil vi udvælge projekter.
Men jeg vil også gøre klart, at vi ikke kan få det hele på en gang, og vi kan heller ikke få alle motorvejsprojekterne på en gang.
Vi er nødt til at prioritere over tid.
Jeg håber, at det ud fra et helhedssyn lykkes at lave en langsigtet plan, så vi rækker langt ud i fremtiden.
Det er ikke mindst vigtigt af hensyn til borgerne, det er også vigtigt af hensyn til de virksomheder, som skal investere i tillid til, at deres medarbejdere kan komme på arbejde let og ubesværet, og at de kan få deres varer transporteret på en effektiv måde.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-31:
Jeg noterer mig, at ordføreren siger, at der nu er ord nok, nu skal vi have handling.
Jeg kunne ikke være mere enig med ordføreren i det der.
Derfor stiller jeg mig også en lille smule undrende over for det forslag til vedtagelse, der fremsættes.
I forslaget til vedtagelse er der ingen konkrete forpligtelser, der er ikke nogen kobling til, at man vil i gang med f.eks. at lave nybygningsløsningen Ringsted over Køge til København, eller at man skal i gang med letbanebyggerier.
Hvis der nu er den her enighed mellem SF og ordføreren bag det forslag til vedtagelse, som ordføreren lægger op til, hvorfor var det så ikke muligt for regeringspartierne at indskrive konkrete forpligtelser i det forslag til vedtagelse, så vi kan komme videre, og så vi kan skride til handling i stedet for flere ord?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-31:
Jeg synes jo - ikke så mærkeligt - at vores forslag til vedtagelse er genialt, fordi det jo netop henviser til de mange gode forslag, der er kommet fra Infrastrukturkommissionen.
Det henviser til, at regeringen er i fuld gang med at lave en investeringsplan, hvor partierne også får mulighed for at komme med indspil, og på et tidspunkt skal vi forhandle om den.
Vi har altså kun 150 ord i sådan et forslag til vedtagelse, og der er mange gode ting, man kunne have nævnt der.
Men vi har tillid til, at regeringen nu kommer med et visionært udspil til investeringer i den trafikale infrastruktur, og så er vi klar til at forhandle ud fra det.
Vi behøver ikke at nævne alle de gode konkrete forslag.
I øvrigt kan jeg henvise til Venstres trafikoplæg, hvor fru Pia Olsen Dyhr kan finde de mange gode forslag.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-31:
Ja, jeg skal beklage, at min gestik ikke er så god.
Jeg vil gerne følge op på det, hr. Kristian Pihl Lorentzen nævner om, at vi nu må vente og se den her investeringsplan.
Grunden til, at SF har stillet den her forespørgsel, er jo netop, at vi mener, at politikere også skal være med til at bestemme tendensen med hensyn til, hvor vi skal prioritere.
Skal vi prioritere den kollektive trafik frem for flere motorveje?
Derfor har vi valgt at sætte fokusset her.
Vi har jo ting, som man allerede i dag har midler til og mulighed for at gå i gang med, såsom stationsåbninger: Der er brug for en ved Herning Messecenter; der er brug for nogle omkring Århus; der er brug for en ny station mellem Hillerød og Allerød, som kan lave opkobling til resten af Nordsjælland.
Der er masser af stationsbyggerier, som man f.eks. kunne starte med, eller park og rejs-anlæg, som man også kunne starte med.
Har ordføreren tænkt sig, at alle investeringer i den kollektive trafiks infrastruktur skal vente, til investeringsplanen ligger færdig?