runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2009-03-11:
Og det, vi har gjort i de år, har netop været at overhøre sirenesangen fra venstrefløjen, der sagde, at nu skulle vi bare bruge løs af overskuddet; nu skulle vi bare tage af kassen og øge aktiviteten og hælde en masse penge ud af statskassen.
Den sirenesang har regeringen lukket ørerne for og har til gengæld brugt de overskud, der har været i de gode år, til at nedbringe vores gæld, og det betyder, at vi er langt længere nede med gældsniveauet, end nogen havde forventet i 2001, da regeringen overtog.
Det betyder, at vi netop har muskler at stå imod med, også selv om vi i en periode her med dårlige økonomiske udsigter vil risikere at have underskud.
Derfor er det, at det er sund fornuft, at man lægger til side i de gode år for at have noget at tære på i de knap så gode år.
Det er også sund fornuft, at man, når man skal have sat gang i dansk økonomi igen med en skattereform, indfaser den underfinansieret, og, i takt med at der kommer fornyet gang i dansk økonomi, sørger for, at finansieringen bliver rendt hjem, sådan at reformen er finansieret fuldt ud krone for krone.
Det er den politik, som regeringen har lagt frem her, og det er også den politik, der er ført tidligere.
Det, der er afgørende, er, at vi netop har brugt de år, hvor der var overskud, til at nedbringe gælden og ikke lyttede til sirenesangen fra venstrefløjen om at omsætte de gode overskud i endnu større offentlige udgifter.
Frank Aaen (EL), 2009-03-11:
Det seneste skøn fra regeringen over underskuddet på statsfinanserne i år er 23 mia. kr.
Det er en forringelse på 80 mia. kr. siden sidste skøn.
Samtidig ved vi, at skattelettelserne, som primært bliver givet til de rigeste i samfundet, alene i år koster 40 mia. kr.
Det vil altså sige, at hvis ikke regeringen havde ført den skattepolitik, de har ført, så ville vi ikke have haft underskud på årets finanser, men et overskud - 17 mia. kr. i overskud i stedet for 23 mia. kr. i underskud.
Det vil sige, at vi er i gang med at gældsætte Danmark, og det går jo værre næste år, for der kommer der til at mangle 14 mia. kr. yderligere i forhold til det, regeringen lige har lagt frem som skattereform - igen penge primært til de rigeste.
Kristian Jensen (V), 2009-03-11:
Først og fremmest er det sådan, at den her reform er finansieret fuldt ud, og det betyder, at vi ikke bruger én krone af det økonomiske råderum, vi har.
Vi har altså groft sagt lige så mange økonomiske muskler til at sætte gang i aktivitetspakker, til at afholde offentlige udgifter, til at bevare det velfærdssamfund, vi kender, som vi havde, før vi aftalte en skattereform.
Det har ikke rykket sig én krone.
Det, vi har fået ud over det, er mulighed for at give en finanspolitisk aktivitetsforøgelse, i form af at skattelettelsen bliver underfinansieret til at starte med, og så skruer vi op for finansieringen, i takt med at finansieringskilderne starter.
Der er nogle af kilderne, der bliver indfaset for at mildne overgangen.
Det betyder altså, at vi her opretholder både det finanspolitiske råderum og muligheden for at skabe ny aktivitet, men også at vi skaber en masse privat aktivitet.
Jeg må sige, at jeg - også holdningsmæssigt - har det godt med, at der kommer mere privat aktivitet, men det kan være, at SF har et problem med det.
Jesper Petersen (SF), 2009-03-11:
Ja, man finder måske frem til en model med at hæve det kommunale anlægsloft i et års tid, som oppositionen foreslog, lang tid før regeringen kom på de tanker.
F.eks. stod man sidste år i Sønderborg Kommune og sagde: Lad os få lov til at energirenovere, lad os vinde nogle klimagevinster og sætte gang i beskæftigelsen.
Det kunne ikke lade sig gøre, regeringen var fuldstændig forstenet.
Nu fyrer man mennesker i stor stil samme sted, og nu kan man så allernådigst få lov til at bruge nogle af sine egne penge.
Men vi har stadig til gode at se, om regeringen kommer med nogle af sine penge, om den faktisk vil give kommunerne flere penge eller bare vil give dem lov til at bruge de penge, som de egentlig selv har.
Men i de næste år frem til 2015 er der jo en massiv underfinansiering i et finanspolitisk råderum, der kunne være brugt mere effektivt.
Og kommer vi frem til 2019, som åbenbart er det år, som skatteministeren gerne vil forholde sig til - det andet kommer måske, når den statsminister, vi har nu, er på vej ud af landet - så viser tallene jo faktisk, at godt 300.000 danskere, helt almindelige lønmodtagere, vil tabe på skattereformen, i modsætning til hvad regeringen har lovet.
Kristian Jensen (V), 2009-03-11:
Nej, vi fjerner faktisk 7½ pct. i toppen.
Jeg synes lige så godt, at SF kan give os ros for hele den lettelse af marginalskatten, som vi gennemfører, for den er vi i regeringen faktisk stolte over at gennemføre.
Hvis vi skal styrke dansk erhvervsliv, hvis vi skal holde på de bedste hjerner, hvis vi skal skabe mulighed for, at vi udvikler os, og at vi bliver ved med at være et velstående samfund, mener vi nemlig, det er vigtigt, at vi så også har et attraktivt skattesystem, så de dygtige medarbejdere har lyst til at arbejde i Danmark.
Så det er faktisk 7½ pct., vi sænker den øverste marginalskat med, og det har jeg det rigtig, rigtig godt med.
Det er bare ikke rigtigt, at vi bruger det finanspolitiske råderum til at lave skattelettelser.
Skattereformen er finansieret i sig selv krone for krone, og det betyder, at vi ikke bruger én krone af det finanspolitiske råderum.
Faktisk styrker vi holdbarheden, for de adfærdseffekter, der kommer, af en værdi på 5,5 mia. kr. går netop til at hjælpe med at sikre den finanspolitiske holdbarhed.
Og som jeg sagde i min indledning, men som hr. Jesper Petersen ikke hørte, er der i dag møde mellem regeringen og KL om at øge de offentlige anlægsbudgetter.
Så det er både den private og den offentlige byggesektor, som vi er med til at holde hånden under med de initiativer, der ligger i forårspakken.
Jesper Petersen (SF), 2009-03-11:
Faktum er, at ud af det finanspolitiske råderum, som vi mener at måtte have, bruger regeringen næste år knap 14 mia. kr. til ufinansierede skattelettelser.
Det er så den medicin, regeringen vælger at bruge mod den krise, som vi står i; den medicin, vi ved overhovedet ikke er lige så effektiv som at foretage offentlige investeringer i skoler, ældreboliger og energirenovering af offentligt byggeri.
Jeg sagde offentligt byggeri, og her kommer den ideologiske blokering hos skatteministeren sikkert til sin ret, for løsningen må absolut ikke være, at man bruger penge på det.
Man lader kommunerne bruge nogle af de penge, de allerede har, og man ved ikke rigtig, om man kommer med nogle flere, men man giver et statstilskud til privat byggeri.
Det kan man godt, for man skal nemlig have mere gang i det private.
Man vælger den mindst effektive metode - ufinansierede lettelser næste år - og så kalder man det socialt afbalanceret at give massive lettelser i toppen.
6 pct. af skatten fjerner man i toppen og giver altså 100.000 kr. til hver af de 25.000 rigeste danskere.
Det er skævt.
Kristian Jensen (V), 2009-03-11:
Der var så mange faktuelle fejl i spørgsmålet, at det kan blive svært at nå dem alle sammen, men nu ser vi, hvor meget taletiden giver mig mulighed for.
For det første er skattelettelserne ikke ufinansierede.
De er underfinansierede i starten, og forskellen er, at hvis de er ufinansierede, henter man ikke finansieringen hjem, men det gør vi, for vi øger finansieringen, i takt med at vi ikke har behov for at stimulere dansk økonomi så meget, som vi har her i de første år.
Faktisk er der i dag et møde mellem regeringen og Kommunernes Landsforening for netop at aftale, hvorledes kommunerne kan øge deres anlægsinvesteringer i år.
Samtidig har vi som led i forårspakken - en af de få ting, som spørgeren havde ret i, var, at det ikke bare er en skattereform, men en samlet vækstpakke - planlagt at give boligejerne mulighed for at renovere og vedligeholde deres boliger med et statsligt tilskud for at sætte gang i byggesektoren.
For vi er naturligvis opmærksomme på, at der er en økonomisk krise i gang, og vi er nødt til at gøre en række tiltag for at sikre, at vi får holdt hånden under det danske arbejdsmarked.
Men jeg vil lige gribe fat i den ting, som egentlig var kernen i al den udenomssnak, der var, nemlig påstanden om, at skattereformen skulle være skæv.
Se, det er sådan, at de 10 pct., der tjener mest, i dag betaler 11 gange mere i skat end de 10 pct., der tjener mindst.
Efter reformen vil de 10 pct., der tjener mest, betale 10,9 gange mere i skat end de 10 pct., der tjener mindst.
Der er stort set ingen forskel.
Efter den her skattereform vil Danmark stadig væk målt i den tekniske Ginikoefficient være verdens mest lige samfund.
Så det, der er tale om, er sådan set bare, at arbejdstagere, skatteydere får lov til at beholde nogle flere af de penge, de tjener, til sig selv, og det synes jeg faktisk er rimeligt.
Jesper Petersen (SF), 2009-03-11:
Regeringen har valgt at kalde det for en forårspakke, og det siger noget om, at vi ikke bare snakker om skattepolitik her, men at det faktisk er et målrettet forsøg på at gøre noget ved den økonomiske krise, vi ser foran os.
Det er der god grund til - der bliver fyret 1.200 danskere om ugen, konkurserne ruller hen over landet, statsfinanserne er forværret med 80 mia. kr. siden august sidste år.
Inden nytår forventer vi, at der vil være 120.000 arbejdsløse, og svaret fra regeringen er altså en socialt skæv skattereform, som giver mere end 18 gange så stor gevinst til de 10 pct. rigeste husstande som til de 10 pct. dårligst stillede husstande.
Tal fra DJØF viser, at de 25.000 rigeste danskere kommer til at få over 100.000 kr. i skattelettelse, og det kalder regeringen for socialt afbalanceret.
Skattereformen er underfinansieret med knap 40 mia. kr. frem til 2015.
SF har fremlagt en jobpakke, andre partier i oppositionen gør det samme og siger, at investeringer i skoler, ældreboliger og energirenovering af offentligt byggeri vil give både klimagevinster og beskæftigelsesgevinster og være en effektiv måde at tage fat på den økonomiske krise, som vi står i.
Det er faktisk fem gange så effektivt at foretage offentlige investeringer som at indføre de her ufinansierede skattelettelser, som regeringen giver til de velstillede.
Hvorfor lader regeringen ideologiske blokeringer over for den offentlige sektor stå i vejen for den mest effektive håndtering af det her problem og lemper i stedet penge ud til skattelettelser først og fremmest til de velstillede?
Kristian Jensen (V), 2009-03-11:
Først og fremmest vil jeg sige, at det er lidt flot at sige, at det bare er teknik, at underfinansieringen er en integreret del af skattereformen.
Sagen er jo, at vi vil afbalancere skattereformen, sådan at erhvervslivet og de højtlønnede i høj grad kommer til at betale for deres egne skattelettelser, ved at vi netop fjerner de frynsegoder, der var i forbindelse med aktieoptioner og medarbejderobligationer, og ved at vi fjerner nogle af mulighederne for at skyde store pengebeløb ind på pensionsordninger, og det betyder, at de, der får gavn af skattelettelserne, i høj grad kommer til at betale dem selv, ved at man fjerner disse muligheder.
Carsten Hansen (S), 2009-03-11:
Alt det dér er teknik.
Men det er vel i virkeligheden sådan, vil jeg sige til skatteministeren, at det er utrolig skævt, og at de, der har, skal gives, som der står i Bibelen.
Hvorfor skal det være så skævt regionalt, og har regeringen i øvrigt tænkt sig at rette op på det her?
Det kunne man jo gøre med et beskæftigelsesfradrag, eller man kunne på anden måde rette op på kommunernes økonomi.
Det er da for galt, at de, der i forvejen er ramt ekstra hårdt af recession, nedgang og krise, nu yderligere skal rammes af den her utrolig skæve rødvinsreform.
Kristian Jensen (V), 2009-03-11:
Nu skal hr. Frank Aaens selvforståelse ikke være så stor, at den vil gøre Enhedslisten til den eneste repræsentant for venstrefløjen i Folketinget.
I min optik sidder der flere andre repræsentanter for venstrefløjen, og ved at se på, hvad venstrefløjen har foreslået, ser jeg, at det netop har været, at man skulle plukke af statens overskud og bruge det på en hel masse aktiviteter, man gerne ville have sat i gang, dengang der var overskud.
Jeg er helt sikker på uden at kunne alle tallene i hovedet, at hr. Frank Aaen har foreslået langt større skattestigninger end udgifter, for det ville ligge meget godt til hr. Frank Aaen at foreslå meget høje skattestigninger.
Men det, vi har hørt fra visse andre partier på venstrefløjen, har klart været, at vi skulle tage af overskuddet, og havde vi lyttet til de råd, vi havde fået derfra, ja, så havde vi ikke haft den stærke position, vi har i dag.
For vi har netop brugt overskuddene til at nedbringe gælden, og det er sund økonomi, det er borgerlig snusfornuft, og derfor er det godt, at det har været en borgerlig regering, der har siddet.
Jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at det, der er kernen i at indføre lavere skat på arbejde, er at fremme et større arbejdsudbud.
For selv om vi i øjeblikket står i en situation med stigende ledighed, hvilket jeg beklager, kan vi bare se på folks dåbsattest, og så vil vi se, at vi inden for de kommende år vil stå i en situation, hvor rigtig mange vil blive pensionister og ikke særlig mange vil komme ind på arbejdsmarkedet.
Og der har vi brug for, for at bevare velstanden i samfundet, at flere kommer i arbejde og ud på arbejdsmarkedet.
Frank Aaen (EL), 2009-03-11:
Skatteministeren bliver ved med sådan at opfinde sit eget univers og prøve at svare ud fra det.
Enhedslisten har ikke foreslået skattestigninger.
Vi har foreslået fjernelse af nogle skattefradrag, der er mest værd for de rige; vi har foreslået, at de multinationale selskaber skal betale skat; vi har foreslået, at der skal hentes flere penge ude i Nordsøen.
Det er på den måde, vi har finansieret det.
Det er ikke ved, at almindelige mennesker skulle betale mere i skat.
Så det er rent vrøvl - undskyld ordet - som skatteministeren kommer med.
Og jeg har stadig væk ikke fået noget svar, på trods af at det nu er tredje gang - jeg har ikke fået noget svar på, hvordan skatteministeren har det med at være ansvarlig for en skattepolitik, som øger gældsætningen, som forvandler et overskud til et underskud i statens finanser og dermed underminerer grundlaget for en fælles velfærd.
Karen Jespersen (V), 2009-03-11:
Ja ja, det er jo typisk, at det var fru Mette Frederiksen, der bragte det med skatten på bane, og det var jeg selvfølgelig nødt til at svare på; jeg kan da ikke bare lade sådan nogle beskyldninger hænge i luften.
Når det så gælder det andet, fru Mette Frederiksen talte om, så svarede fru Mette Frederiksen jo ikke på det om pålægget, hun selv har givet mig, med hensyn til at jeg aldeles ikke skal bryde mig om at komme med forslag på det her område, fordi det vil være i modstrid med de forhandlinger, vi har om »Barnets reform«.
Det afspejler jo, at vi for at skære ind til benet står med det problem, at der i realiteten er mange kommuner, herunder den socialdemokratisk ledede kommune København, der ikke magter det ansvar, de har fået.
Derfor er et af mine svar, at vi er nødt til at gå ind og stille nogle ret klare krav til kommunerne, med hensyn til hvordan de skal forvalte det ansvar, de har, til gavn for borgerne.
Det uddyber jeg meget gerne, og det er noget af det, man kan lancere under overskriften ansvarsreform.
Så det er ikke småting, vi snakker om.
Mette Frederiksen (S), 2009-03-11:
Det er faktisk utroligt, når en minister har 2 minutters taletid, at det kan lykkes samme minister overhovedet ikke at besvare et spørgsmål.
Altså, vi har her en velfærdsminister, der bruger sin dyrekøbte taletid i Folketinget på at tale om 1990'erne.
Vi står i år 2009.
De problemer, der er i Danmark i dag, skal jo ikke løses med 1990'ernes værktøjer eller mangel på samme, de skal løses i dag af dem, der har det politiske ansvar i dag.
Og når ministeren så bevæger sig væk fra 1990'erne, så er det eneste, vi hører, velkendte forslag og så et udvalgsarbejde.
Det er jo her og nu, at alle kan se, at vi har en masse drenge og en masse unge mænd, og hvis ikke vi sætter ind, og hvis ikke vi gør noget resolut, så er det måske dem, der er fremtidens kriminelle. Så kunne ministeren ikke bevæge sig ud af 1990'erne og lade være med at tage historiske diskussioner, i hvert fald lige her og nu, og så åbenbare, ikke alene for undertegnede, men også for den danske befolkning, hvad ministerens svar på de udfordringer, vi står over for i København lige nu, er.
Karen Jespersen (V), 2009-03-11:
For det første vil jeg sige omkring skattereformen, at hvis man skal måle den med fru Mette Frederiksens alen, så er den jo ikke halvt så skæv som de skatteændringer, den socialdemokratiske regering lavede i 1990'erne, hvor man afskaffede formueskatten, man sænkede topskatten, og man lavede en række andre ændringer i skattesystemet, som kom de mest velstillede i samfundet til gode.
Det tror jeg såmænd ikke var, fordi man var helt vild med at gavne de mest velstillede, men det var jo ud fra en filosofi om, hvad det er, der skaber vækst og beskæftigelse.
Så hvis man kalder den her skattereform skæv, så er der virkelig noget selvkritik, der skal øves i forhold til den politik, der blev ført i 1990'erne.
Det synes jeg personlig ikke der er grund til, for jeg mener helt uideologisk, at man selvfølgelig skal se på, hvad det er for mekanismer, der gavner vækst og beskæftigelse.
Det har jeg også altid troet var en mærkesag for Socialdemokratiet, nemlig at spørge: Hvordan kan man få mennesker i arbejde?
Og sådan som jeg husker indledningen til de forhandlinger, så blev det bl.a. af fru Mette Frederiksen bøjet i pap og neon, at det jo nu så var en forudsætning, at regeringen ikke begyndte på egen hånd at tage nogle initiativer i forhold til de her unge. Det har jeg i høj grad lyst til at gøre, for jeg oplever, at Socialdemokratiet snorksover, når det gælder nogle af de allervigtigste årsager til det her, og det er forældrenes ansvar for at opdrage børn og unge.
Når vi f.eks. ser på sådan noget som forældrepålæg, altså at man pålægger forældrene initiativer i forhold til deres børn og unge, så har Socialdemokratiet jo ikke kunnet snøvle sig sammen til at stemme for det, men ville heller ikke stemme imod det i sin tid.
Så jeg er ret spændt på, hvad man gør nu, hvor der er et forslag om at skærpe det.
Det er jo en af de ting, der er.
På den anden side glæder det mig, at fru Mette Frederiksen selv har været inde på noget af samme tankegang, når det gælder børn i vuggestuer og børnehaver.
Så jeg ser det som en fælles opgave, som vi egentlig er i gang med.
Mette Frederiksen (S), 2009-03-11:
Tak for det.
Nu går vi så fra et problemfelt til et andet, for vi står jo ikke alene i Folketingssalen lige nu, men også i hjertet af København, og igennem den seneste tid har der udspillet sig en aldeles grim konflikt på gader og stræder, både på Amager og ikke mindst på Nørrebro.
Jeg tror, at alle danskere er bekendt med, at det, jeg her gerne vil tale om, er den verserende konflikt mellem rockere på den ene side og bander primært bestående af unge med etnisk minoritetsbaggrund på den anden side.
Helt uskyldige ofre er blevet skudt, vuggestuer på Nørrebro taler nu om at installere specielt plads i vuggestuernes vinduer, for at der ikke skal skydes på børnene.
Mange mennesker føler sig usikre, og i det hele taget har vi jo nået en situation, som er aldeles uholdbar.
Vi danskere ønsker ikke, at der skal skydes i gaderne, og vi ønsker ikke, at man skal være utryg ved at færdes i vores hovedstad.
Alt imens vi stort set alle sammen har været optaget af den her alvorlige problemstilling, så har der været forbavsende stor tavshed fra velfærdsministerens side.
Der er ingen tvivl om, at når der skydes i gaderne, så er det rigtige svar at give, at der skal mere politi på gaden, at der skal sættes mere aktivt ind i forhold til at bekæmpe kriminaliteten, men når røgen begynder at lægge sig, så er der også grund til eftertanke, og så er der grund til at diskutere, hvordan vi som samfund kan undgå, at unge mennesker bliver involveret i kriminalitet og ødelægger ikke kun deres eget liv, men også vi andres liv, og derfor et helt åbent og konkret spørgsmål til ministeren: Velfærdsministeren har ikke tidligere villet åbenbare, hvad ministerens svar på de problemer, vi bl.a. ser i København, er - vil ministeren gøre det her i Folketingssalen?
Kristian Jensen (V), 2009-03-11:
Se, det er jo svært at diskutere med hr. Magnus Heunicke, for hver gang jeg er færdig med at svare, udlægger hr. Magnus Heunicke mit svar på en anden måde end det svar, jeg egentlig har afgivet.
Så derfor ville det egentlig være rart, hvis jeg bare kan svare på hr. Magnus Heunickes spørgsmål uden bagefter at skulle til at rette de udlægninger, der kommer.
Jeg har sagt som eksempel, at med reformen her kommer der flere i arbejde, og det er med til at skabe - når man laver den her beregning - en større forskel mellem dem, der er i arbejde, og dem, der er uden for arbejde, og dermed en stigning i Ginikoefficienten.
Det betyder groft sagt, at hvis man ønsker at holde fast i det der ulighedsmål i forbindelse med Ginikoefficienten, skal man egentlig forhindre, at flere kommer i arbejde.
Men er det god samfundsøkonomi?
Nej, vel?
Enhver vil da sige, at det at få flyttet folk fra arbejdsløshed til arbejde er godt, også selv om det får som konsekvens, at den teoretisk målte ulighed stiger.
Så derfor er spørgsmålet: Skal man styre efter den her teoretiske måling af ulighed?
Nej, man skal styre efter, at velstanden vokser.
Jeg har nemlig det formål, at vi ikke skal bekæmpe rigdom i Danmark; vi skal bekæmpe fattigdom.
Det er glædeligt for dansk økonomi og for den danske befolkning, at Socialdemokraterne ikke har været i regering, med den måde, man fører økonomisk politik på, for der er ikke 14 mia. kr. at bruge på andre aktiviteter.
Den underfinansiering, der er i skattereformen
, og den aktivitetsvirkning, det får for dansk økonomi, kommer jo alene, fordi der er en skattereform.
Alternativet ville være, at man skulle hæve skatterne med 14 mia. kr. for at kunne bruge pengene på offentlige aktiviteter.
Gad vide, om det egentlig er det, Socialdemokraterne pønser på, for vi har jo ikke kunnet få at høre, hvad Socialdemokraternes skatteplan er.
Det, der er regeringens skatteplan, og det, der er aftalt med Dansk Folkeparti i forårspakke 2.0, er jo bl.a., at vi bruger de adfærdseffekter, der kommer, de 5,5 mia. kr. i velstandsstigning og øgede statslige indtægter, til netop at styrke velfærden, til at sørge for, at der er råd til at betale for skoler, sygehuse, veje, institutioner - velfærd i hele landet, uanset om det er på Langeland eller i andre skønne dele af det her land.
Magnus Heunicke (S), 2009-03-11:
Hvis jeg skal forstå det, ministeren siger, rigtigt - for det er jo meget centralt her - fremlægger ministeren det således, at der kun kommer mere ulighed, hvis der kommer flere i arbejde som følge af reformen her.
Jeg vil helst være fri for at skulle udlægge regeringens politik om ulighed - det synes jeg jeg har rigelige problemer med at gøre - så derfor kunne det jo være meget rart, hvis ministeren selv helt klart kunne forklare: Hvad er regeringens mål omkring lighed og ulighed i det danske samfund?
I har lige lavet en skattereform, som I selv indrømmer giver mere ulighed.