runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-03-02:
Vi kan se i bemærkningerne til forslaget, at pengene kan tages fra udviklingsbistanden.
Derfor er jeg bare sådan lidt nysgerrig på, om der sker en opdeling af de her penge, vi så sender ned, for når man kan se på handlingsplanen, at dele af de ting, der skal gennemføres, er en styrket kystvagttjeneste – det bliver der givet penge til – og at styrke samarbejdet med Bulgarien og Grækenland for at forebygge ulovlig indvandring osv., så ligger det ikke for mig lige naturligt som udviklings- eller humanitær bistand.
Så går de penge, vi giver, og som bliver taget fra udviklingsmidlerne, specifikt til det nødhjælpsarbejde, humanitære indsatser giver, og kommer pengene til nogle af de andre indsatser så fra andre områder, så vi ikke blander kasserne sammen?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Det fremgår af aftalen, at flygtningefaciliteten skal yde humanitær bistand, støtte flygtningenes udviklingsbehov og støtte de tyrkiske myndigheders håndtering af flygtningesituationen.
Den endelige udmøntning af midlerne skal koordineres af Kommissionen og medlemslandene i den såkaldte styringskomité, og det skal selvfølgelig sikre, at midlerne anvendes efter hensigten.
Der vil jeg bare sige, at Danmark lægger vægt på, at midlerne anvendes dér, hvor de har størst nytte for flygtningene og Tyrkiet, dvs. humanitær bistand, inklusion af flygtningene i det tyrkiske samfund og tiltag til at forhindre menneskesmugling.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-03-02:
Jeg vil så gerne spørge hr. Søren Søndergaard: Mener hr. Søren Søndergaard, at de 20-25 millioner kurdere i Tyrkiet bør kunne få asyl i Danmark?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-03-02:
Jeg skal sige, at vi støtter indstillingen.
Jeg synes, der er blevet sagt mange gode ting i debatten fra alle ordførerne.
Jeg synes også, at der fra begge sider er relevante pointer, men vi har det også, ligesom flere andre ordførere har sagt det, på den måde, at vi ikke bare kan tale om den her hjælp i nærområderne.
Den er nødt til at blive konkret.
Og her har vi så valgt at satse på et samarbejde med Tyrkiet.
Det kan man sætte en masse spørgsmålstegn ved, fordi der dér er en meget kedelig udvikling i menneskerettighederne.
Man kan også have sine store tvivl om, hvor meget man kan stole på Erdogan.
Men vi mener, at det er fornuftigt at forfølge det spor.
Hvis ikke Tyrkiet kommer til at spille med, får vi aldrig løst den her flygtningekrise.
Her vælger vi så at satse på et samarbejde, og så er der selvfølgelig ikke nogen hundrede procents garanti for, at det kommer til at gå godt, men vi støtter forsøget.
Vi synes, det er en fornuftig linje, regeringen har lagt, og er derfor enige i indstillingen.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-02:
To spørgsmål til ministeren.
For det første: De forpligtelser, som Tyrkiet skal opfylde, omhandler de også menneskerettigheder, herunder hvordan man behandler flygtninge?
Er det en af de forpligtelser, som Tyrkiet skal opfylde?
Og for det andet: Kan ministeren løfte sløret for, præcist hvor finansieringen skal komme fra?
Altså, hvilken konto har man tænkt sig at hente pengene fra?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Fra dansk side har vi jo lagt vægt på, at midlerne fra EU's budget finansieres via omprioriteringer fra andre EU-programmer, dog på en måde, så der ikke tages penge fra EU's øvrige nærområdeindsats.
Jeg kan i øvrigt oplyse, at Kommissionen har bekræftet, at midlerne fra EU's budget i 2016 ikke vil blive taget fra EU's eksisterende nærområdeindsats.
Midlerne finansieres i stedet fra andre programmer under udgiftskategori 4 – Globale Europa – bl.a. EU's naboskabsprogrammer og EU's førtiltrædelsesstøtte.
For så vidt den særlige udgift her er der jo tale om en udgift, som flere har været inde på, der vil have karakter af udviklingsbistand.
Regeringen er ved at se på, hvordan udgiften hensigtsmæssigt kan finansieres gennem de forskellige internationale bevillinger, der ligger i finansloven, og det vil på sædvanlig vis fremgå klart af aktstykket, hvordan udgiften præcist finansieres.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-02:
Betyder det, at den målsætning, som regeringen har, for, hvordan EU finder finansieringen, agter man også at gennemføre i Danmark, det vil sige, at de penge ikke på nogen måde bliver taget fra nærområdeindsatsen?
For det andet gentager jeg lige mit spørgsmål: Handler en af de forpligtelser, som ministeren flere gange gentog skulle opfyldes, om, at man behandler flygtninge på en anstændig måde, det vil sige, at man behandler dem i overensstemmelse med almindelige menneskerettigheder?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Beslutningsforslaget har, som det jo er fremgået af debatten her, til formål at opnå Folketingets samtykke til, at regeringen på Danmarks vegne kan underskrive det såkaldte bidragscertifikat.
Ved underskrivelsen af bidragscertifikatet forpligter Danmark sig til at yde et nationalt bidrag på 286 mio. kr.
Beløbet udgør 2 pct. af det samlede beløb på 2 mia. euro, som EU-landene bidrager med, og det er baseret på den samme BNI-nøgle som ved finansieringen af EU's budget.
Hertil kommer jo så 1 mio. euro fra EU's eget budget.
Jeg kan oplyse, at Folketingets Europaudvalg allerede har givet mandat til, at regeringen kunne tilslutte sig den fælleseuropæiske beslutning om at yde økonomisk støtte til Tyrkiets håndtering af flygtningeudfordringen.
Med beslutningsforslaget søger vi nu Folketingets samtykke til, at Danmark kan forpligte sin respektive andel af finansieringen til Tyrkiet.
Beslutningsforslaget forelægges, da regeringen skønner, at der er tale om en mellemfolkelig forpligtelse, som kræver Folketingets samtykke i overensstemmelse med grundlovens § 19.
Flygtningefaciliteten for Tyrkiet har til formål at styrke nærområdeindsatsen og afhjælpe den massive flygtninge- og migrationskrise, som vi oplever i EU og i Danmark.
Fra dansk side lægger vi vægt på, at vi hjælper i nærområderne.
Det giver derfor god mening at yde økonomisk støtte til Tyrkiets håndtering af flygtningesituationen.
Midlerne skal bl.a. anvendes til at yde humanitær bistand til de cirka 2,5 millioner flygtninge, der opholder sig i Tyrkiet, og desuden skal flygtningene uddannes og have adgang til det tyrkiske arbejdsmarked.
Samtidig skal Tyrkiet bidrage til at forhindre den ulovlige migration og menneskesmugling til EU.
Det skal f.eks. ske ved at styrke kystbevogtningen og sikre en bedre modtagelse og registrering af flygtninge.
Tyrkiet skal også styrke indsatsen i forhold til tilbagesendelse af migranter, der ikke har behov for beskyttelse.
Den økonomiske støtte og bistand til Tyrkiet er således baseret på gensidige forpligtelser og er betinget af, at Tyrkiet nøje lever op til sine forpligtelser.
Det fremgår klart af aftalen om flygtningefaciliteten for Tyrkiet.
Såfremt Folketingets samtykke opnås, vil Folketingets Finansudvalg efterfølgende blive forelagt et aktstykke.
Den konkrete finansieringsmodel vil fremgå heraf.
Hvis et flertal i Folketingets Finansudvalg tilslutter sig aktstykket, vil regeringen herefter underskrive bidragscertifikatet.
Jeg vil gerne takke et flertal her i Folketinget for tilslutningen til beslutningsforslaget.
Christian Juhl (EL), 2016-03-02:
Jeg vil gerne høre ordføreren, om ikke det her virker grotesk.
Man erkender, at der er meget, meget store problemer i nærområderne – nu inddrager man så også Tyrkiet, men i hvert fald i Libanon og Jordan – og FN siger, at de har penge til kun at give flygtningene det halve af det, de skal have for at kunne overleve.
Er det så ikke grotesk, at man i et rigt land som Danmark skærer 2,7 mia. kr. i år i udviklingsbistanden, som bl.a. går til sådan nogle ting?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-03-02:
Det ville jeg gerne, hvis min kalender tillod det, men det gør den ikke på fredag.
Der er to ting at sige.
Hvis ikke vi har nogen midler over for Tyrkiet, eksempelvis den her aftale, hvor vi kan lægge et pres, hvad er så alternativet til det
Og så må jeg også bare gøre opmærksom på den virkelighed, der er, nemlig at de flygtninge, vi taler om, faktisk fysisk opholder sig i Tyrkiet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-02:
Jeg vil sige det på den måde, at vi jo gerne bidrager til hjælp i nærområderne, multilateralt eller bilateralt, men dér, hvor der er tale om bilaterale aftaler, er det selvfølgelig afgørende, at vi har tillid til, at de lande, som vi indgår aftaler med, også honorerer aftalerne.
I forhold til den konkrete sag er der intet, absolut intet, der tyder på, at præsident Erdogan har tænkt sig at levere noget som helst.
Så vidt jeg har forstået det, har præsident Erdogan endog ment, at han ikke har forpligtet sig til noget som helst i forhold til EU.
Man skal jo også huske på, at de her penge jo ikke er penge, der falder ned i lommen på præsident Erdogan; det er jo penge, som ngo'er kan ansøge om.
Man ville gerne have dem ud at arbejde tidligt – hvornår kommer de ud at arbejde nu?
Jo, formentlig i slutningen af 2016.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-03-02:
Jeg tror ikke, at ordføreren hørte mit spørgsmål, fordi det er gået op for mig, at Dansk Folkeparti ikke har tillid til Tyrkiet og til, at man kan lave en aftale med Tyrkiet.
Det var derfor, jeg spurgte: Hvilke lande i nærområderne, som Dansk Folkeparti siger man jo gerne vil hjælpe i, er det så, man ville kunne lave aftaler med, når man ikke kan med Tyrkiet?
Altså, jeg håber, at spørgsmålet er forstået.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-02:
Jeg har stor tillid til spørgerens integritet og fornuft, og derfor kan jeg også betro spørgeren, at jeg skam forstod spørgsmålet udmærket første gang.
Jeg vil derfor også gentage, at det, jeg sagde, var, at vi gerne medvirker multilateralt; men er der tale om bilateral bistand, er det jo afgørende, at den part, som vi indgår aftaler med, er en part, som vi har tillid til – og vi har ikke tillid til den siddende regering i Tyrkiet.
Der er ingenting, der tyder på, at tyrkerne vil levere noget som helst på den her aftale.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-02:
Jeg deler jo sådan set rigtig meget af den kritik, ordføreren kommer med, af præsident Erdogans islamistiske og undertrykkende regime i Tyrkiet.
Så meget desto mere overrasket blev jeg måske også over en enkelt bemærkning, som ordføreren kom med, nemlig den bemærkning, der hed, at hvis først flygtningene var kommet over grænsen til Tyrkiet fra Syrien, var de i sikkerhed; så var de ikke længere i risiko for at blive forfulgt, og derfor kunne vi roligt lukke af for flygtninge fra Tyrkiet.
Er det et synspunkt, som ordføreren har tænkt igennem?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-02:
Jamen jeg kan i og for sig godt forstå, at hr. Søren Søndergaard stiller det spørgsmål, men der bliver man jo bare nødt til at sondre imellem forskellige ting.
Altså, hvis vi taler om kurdere, der kommer fra Syrien, så er der en risiko for, hvis de er meget politiske, hvis de har en politisk dagsorden, at de kan blive udsat for forfølgelse i Tyrkiet – det vil jeg ikke miskende.
Men hvis man kigger på sådan syrere generelt, der kommer fra Syrien og i virkeligheden ikke har nogen politisk dagsorden, så vil jeg sige, at der jo ikke i den forstand er nogen risiko for forfølgelse.
Så det er da rigtig nok, at der, for så vidt det angår en meget begrænset gruppe, kan være en udfordring, men ser man på helheden, mener jeg ikke den udfordring er til stede.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-02:
Jeg vil egentlig takke ordføreren for at bekræfte, at der kan være rigtig god grund til at flygte fra Tyrkiet.
Om det så er en lille gruppe?
Jeg vil sige, at en relativt stor gruppe af de syrere, der kommer til Tyrkiet, faktisk er kurdere – en relativt stor gruppe er faktisk kurdere.
Ja, faktisk behøver de ikke engang komme ind i Tyrkiet for at blive angrebet af tyrkerne; det bliver de sågar også i de kurdiske områder i Syrien, hvor tyrkerne sender bomber ind.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-02:
Jamen det er jo klart.
Altså, sådan er reglerne jo.
Man har muligheden for at søge asyl, hvis man er forfulgt og skal have beskyttelse – ikke nødvendigvis i det land, man søger asyl, men i et andet land – hvis det er sådan, at man er forfulgt.
Det kan jeg kun bekræfte, sådan er det.
De er ikke mine bedste venner, og jeg har også den opfattelse, at de heller ikke er hr. Søren Søndergaards.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-03-02:
Tak for det.
Jeg skal bare forstå det, altså at Dansk Folkeparti gerne vil hjælpe i nærområderne, men kun i de lande, hvor man har tillid til, at man kan lave en aftale med den pågældende regering.
Kan vi så få at vide, hvilke lande det er i nærområderne, som Dansk Folkeparti har tillid til, og som man ville kunne lave aftaler med efter Dansk Folkepartis opfattelse?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-02:
Tak for spørgsmålet.
Altså, det, der får os til at tro, at Tyrkiet vil levere, er, at Tyrkiet har indgået en aftale med EU, og at det sådan set også fremgår af retningslinjerne, at hvis det er, de ikke overholder de betingelser, som er stillet, så kommer der heller ikke nogen penge.
Det må man jo løbende overveje.
Altså, hvad er ligesom forslagene?
Når vi diskuterer, om Danmark skal tage imod flere flygtninge, siger Dansk Folkeparti, at det ønsker man bestemt ikke at vi skal gøre, at der skal komme så få som muligt, at vi hellere skal hjælpe i nærområderne.
Når vi diskuterer, hvor meget mere vi skal hjælpe i nærområderne, og om vi kan finde nogle flere penge, så vil man ikke være med til det.
Når vi så diskuterer, at vi så er nødt til at gøre noget ved vores ydre grænser – som det her jo i virkeligheden handler om – så vil Dansk Folkeparti heller ikke være med til det. Altså, hvad er Dansk Folkepartis forslag til at afhjælpe den her flygtningekrise – at lukke øjnene og glemme, at den eksisterer?
For mig at se er det ikke en mulighed.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-02:
Nu var der jo en masse spørgsmål fra ordføreren til spørgeren, og jeg vil tillade mig at sige, at nu er det mig, der er spørger, og så kan ordføreren jo blive spørger til mig på et senere tidspunkt, for jeg vil komme tilbage til de ting, som ordføreren rejser.
Men jeg fik bare ikke noget klart svar på, hvad det er, der skulle gøre, at tingene ændrede sig, og det er jo sådan set det, det handler om.
Tyrkiet mener ikke, at de har forpligtet sig til at tilbageholde asylsøgere på tyrkisk territorium.
Og hvis Tyrkiet ikke mener, de har forpligtet sig til det, hvorfor alverden skulle de så gøre det?
Christian Juhl (EL), 2016-03-02:
Tak for det.
Ordføreren sagde, at han gerne hjælper i nærområderne og gerne bidrager dertil.
Ville det så ikke være en god idé også at gøre det i praksis i stedet for at snakke om det?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-02:
Jeg ved ikke, hvorfra spørgeren har, at Tyrkiet ikke selv mener, at de har forpligtet sig.
For det andet skal en væsentlig del af de her midler jo gå til at finansiere de meget store udgifter, som bl.a. Tyrkiet – også en række andre lande for den sags skyld, men især Tyrkiet – har på grund af de flygtninge, som man har taget imod i nærområdet.
Det er ligesom vores udgangspunkt.
Og jeg kan heller ikke garantere over for Dansk Folkeparti, at flygtningekrisen forsvinder, hvis vi gør det her.
Men det er jo et blandt rigtig mange redskaber, som vi har til at forsøge at gøre i hvert fald et eller andet.
Christian Juhl (EL), 2016-03-02:
Og den fungerer upåklageligt.
Og der vil jeg sige, at det jo er ganske enkelt.
Der skal en våbenhvile til nede i området, og der er da heldigvis initiativer i gang.
Der skal nødhjælp ind i Syrien.
Der skal hjælp i nærområderne.
Libanon og Jordan er ved at segne og ved at ødelægge deres egne skrøbelige samfund.
Det er jo simpelt nok.
Men det er også reelt nok at sige, at når vi vil have nærområderne til at hjælpe, skal vi også være kritiske over for de lande og sige: Hvordan er det, I håndterer menneskerettighederne?
Det bedste ville være, at FN overtog hjælpen til flygtninge i nærområderne, også i Tyrkiet, men Tyrkiet har jo vægret sig ved, at FN går ind.
Så derfor vil jeg gerne spørge endnu en gang: Er det ikke vigtigt, at vi også stiller nogle moralske krav til de lande, vi arbejder sammen med, samtidig med at vi står midt i det her kaos?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-02:
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at det, der er alternativet til hjælp i nærområderne, at det, der skal til, er en våbenhvile i Syrien.
Det er, at FN får adgang både til de internt fordrevne og til lejrene og reelt kan hjælpe.
Og det er, at kriserne ophører.
Selv hvis det rent faktisk skulle lykkes – hvilket jeg desværre ikke tror det gør – at man opnåede fred i Syrien i morgen, så ville man jo stadig væk have en lang række meget, meget anspændte situationer andre steder i regionen.
Man har Libyen, man har en anspændt konflikt mellem Saudi-Arabien og Iran, som på en eller anden måde fører stedfortræderkrig i Yemen, hvorfra folk flygter til Somalia.
Altså, man har det rimelig skidt, hvis det er, man flygter fra Yemen til Somalia.
Der er stadig væk borgerkrigslignende tilstande i Irak.
Der er stadig væk folk, der er på flugt fra Taleban i Afghanistan.
Min pointe er bare, at selv hvis det lykkes med de fredsforhandlinger, der er i gang om Syrien, betyder det ikke nødvendigvis, at flygtningestrømmen stopper.
Ja, jeg er enig med spørgeren i, at det her må og bør være et signal, også til regeringen, om, at man må stille nogle krav til Tyrkiet, og at man i EU-systemet, når man mødes med sine ministerkolleger, må sørge for hele tiden at holde et årvågent øje med menneskerettighedssituationen, om menneskerettighederne bliver overholdt.
Christian Juhl (EL), 2016-03-02:
Jeg vil bare sige til hr. Peter Hummelgaard Thomsen, at vi jo ikke er uenige i, at der skal ske noget.
Det er bare vigtigt, at der bliver stillet nogle krav.
F.eks. har det undret mig, at Tyrkiet ikke direkte siger: Okay, kan FN komme ind og styre tingene i vores land i de flygtningelejre?
Det er det, det også er vigtigt at efterlyse i sådan en alvorlig situation som den her.
Så mener jeg også, man burde sige, at Tyrkiet ikke bør formidle oliehandel via Tyrkiet fra ISIL til Israel f.eks.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-02:
Jeg vil bare sige, at jeg er enig med spørgeren, både i, at det er uacceptabelt, at Tyrkiet sådan set er mellemstation for ISIL's ulovlige oliehandel, og i, at den bedste og mest optimale løsning ville være, at det var FN, der stod for den her indsats.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-02:
Ja, det er jo så ikke helt korrekt.
Altså, sagen er jo den, at nærområdeindsatsen er blevet løftet med ca. 500 mio. kr. i finansloven.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-03-02:
Mange tak for det, og jeg kan i hvert fald sige, at jeg ikke tror, at man sagde lyttelapper for 50 år siden, så noget er der da sket.
Men det, vi står over for i dag, er jo, at vi har en flygtningekrise Europa.
Det kan ikke være forbigået nogens opmærksomhed, og det gør, at ikke bare Danmark, men hele Europa er under et ekstremt pres ved vores ydre grænser.
Et historisk stort antal flygtninge og migranter strømmer i disse dage ind i Europa, og vi er derfor nødt til at handle.
Vi er nødt til at handle nu, og vi er nødt til at forsøge at få dæmmet op for tilstrømningen.
Det er ikke nogen let opgave.
Det er en udfordring, som vi må løse ved at arbejde ad mange forskellige spor.
Og et af de spor er den aftale, som EU i oktober blev enig med Tyrkiet om.
Aftalen er en fælles handlingsplan om håndteringen af flygtningesituationen, og den indeholder en række konkrete tiltag, som er i gang med at blive udmøntet og udrullet.
Hovedfokus i aftalen retter sig mod dels humanitær bistand og styrkelse af flygtningenes situationen i Tyrkiet, dels en styrket indsats for at bekæmpe illegal indvandring og menneskesmugling.
Aftalen omfatter et løfte fra EU til Tyrkiet på i alt 3 mia. kr., og den danske del af det udgør 286 mio. kr.
Det skal bl.a. bruges til at understøtte Tyrkiet i at yde humanitær bistand til de mange tusinde flygtninge, som lige nu opholder sig i Tyrkiet, og samtidig skal det forhindre ulovlig migration til Europa.
Den aftale er Danmark en del af, og Danmark yder derfor naturligvis også sit bidrag hertil.
Derfor støtter Venstre beslutningsforslaget om flygtningefaciliteter til Tyrkiet.
Det er fornuftigt, at vi bidrager med støtte i nærområderne, for her ved vi, at pengene rækker længere og gør mere gavn.
Vi plejer at sige, at en tommelfingerregel er, at vi kan hjælpe 10-15 gange så mange for de samme penge ved at yde hjælpen i nærområderne frem for her i Danmark.
Det er dog meget vigtigt i denne sammenhæng, at vi fra EU's side holder et vågent øje med, at Tyrkiet også lever op til forpligtelserne i aftalen.
Tyrkiet har leveret tiltag, men der er behov for, at der iværksættes yderligere tiltag fra aftalen med EU, for at vi sikrer færre ulovlige migranter med kurs mod Europa.
Det er Venstres håb, at aftalen med Tyrkiet kan blive en vigtig brik i løsningen af den store udfordring, som lige nu sætter Europa på en hård prøve, og jeg er glad for og stolt af, at vi i dag kan sætte handling bag ordene om, at vi hjælper bedst i nærområderne.
Jeg bemærker også, at begge yderfløje herinde er modstandere af beslutningsforslaget, og så har vi måske fundet en meget god balance.
Men det ærgrer mig da lidt, at det gamle ordsprog om, at det bedste er det godes værste fjende i den grad bliver dokumenteret her.
Enhedslisten peger på nogle reelle problemstillinger, der er med overholdelsen af menneskerettighederne i Tyrkiet, men, som der også er blevet spurgt til: Hvad er alternativet?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-02:
Tak for det.
Jeg tror sådan set, at jeg kunne nævne 100 lande, hvis det var det, der skulle til.
Vi kan godt starte fra en ende af, men det mener jeg ikke at man skal spilde Folketingets tid med.
Derimod vil jeg spørge ordføreren, hvad det er, der gør, at ordføreren tror, at det her initiativ får en effekt i forhold til Tyrkiet.
Jeg ved ikke, om ordføreren er bekendt med det, men der findes faktisk allerede i dag en bilateral aftale mellem Grækenland og Tyrkiet, der forpligter Tyrkiet til at hjemtage flygtninge, der kommer til Grækenland.
Den har vist ikke rigtig holdt, så vidt jeg lige kan vurdere.
Det er vist ikke så mange asylsøgere, som Grækenland har haft held til at sende tilbage til Tyrkiet, så jeg vil bare spørge ordføreren: Hvad i alverden er det, der får ordføreren til at tro, at den her aftale kommer til at holde?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-03-02:
Det har jeg ikke hørt nogen bede om.
Et enkelt land kunne vel være tilstrækkeligt eller måske endda to lande, det tror jeg godt vi kan nå.
Jeg tror ikke, at nogen har bedt om, at vi skulle have navnene på 100 lande, et enkelt land eller to ville sådan set stille mig tilfreds.
Jamen hvad får os til at tro, at den aftale vil blive overholdt?
Altså, som jeg også sagde i min ordførertale, skal vi jo overvåge det, vi skal være efter tyrkerne, det er jeg med på, men vi indgår selvfølgelig ikke en aftale om så stort et beløb, hvis ikke vi har en tro på, at Tyrkiet vælger at overholde vilkårene i den aftale.
Sådan er det jo altså, når vi taler om folkeretten.
Der har vi at gøre med andre lande, hvor vi jo altså ikke har nogen umiddelbare magtmidler.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-02:
Jeg synes bare, at det er pudsigt, at vi står i en situation, hvor Tyrkiet har kunnet afpresse sig til at få indrømmelser fra EU i forhold til eksempelvis at åbne nye kapitler i optagelsesforhandlingerne med EU.
Kunne man forestille sig, at andre lande på den måde kunne presse sig til at få indrømmelser fra EU, når man direkte foretager sig ting, der strider imod Københavnerkriterierne, men alligevel får man altså adgang til at åbne nye kapitler?
Er det den måde, vi skal forhandle med nye optagelseslande i EU?