runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2010-03-02:
Nu er det jo velkendt, at Enhedslisten sådan har en god, særlig evne til at skabe sit eget, om jeg så må sige, billede af næsten indforståede konklusioner.
Dem skal jeg ikke komme nærmere ind på, så jeg vil simpelt hen afvise de her, om jeg så må sige, næsten i luften hængende påstande, som kommer.
Det, jeg forholder mig til, er jo lige præcis de mekanismer, der ligger, hvor staten går ind og laver nogle aftaler om økonomien og nogle klare ansvarsplaceringer af opgaverne, og så er det lige præcis det, vi forholder os til i den her eksamensproces, som jo sådan set foregår i øjeblikket.
Det tror jeg er ret klart.
Julie Skovsby (S), 2010-03-02:
I dag behandler vi et beslutningsforslag fra Liberal Alliance om nedlæggelse af regionerne.
Det er et forslag, som vi Socialdemokrater ikke kan støtte, da vi ønsker at udvikle og ikke at afvikle det regionale demokrati.
Regionerne har at gøre med borgernes sundhedsvæsen, som er en helt central del af vores velfærdssamfund.
Derfor fremsætter vi Socialdemokrater også vores eget beslutningsforslag, som giver Danmarks fem regioner langt større frihed samt politisk indflydelse.
Regeringen har udsultet de offentlige sygehuse og forgyldt de private hospitaler, uden at de regionale politikere har kunnet sige fra eller til.
Det skal ændres.
Ligeledes ser vi en regering, som er splittet på spørgsmålet om regionernes fremtid.
Sammen med støttepartiet, Dansk Folkeparti, ønsker Det Konservative Folkeparti regionerne nedlagt, hvorimod det andet regeringsparti, Venstre, officielt ønsker at bibeholde de fem regionsråd.
Hver gang regeringens dårlige økonomistyring på sundhedsområdet skaber overskrifter, som f.eks. når sundhedspersonalet på Herlev Sygehus, som har produceret 40 pct. mere end sidste år, straffes med en fyreseddel – lige i parentes bemærket: I bankverdenen får man en bonus, når krisen kradser – så truer statsministeren, Lars Løkke Rasmussen, og andre Venstrefolk med at nedlægge regionerne.
Årsagen til, at der lige nu bliver fyret sundhedspersonale, skyldes ikke, at vi i Danmark har et regionalt demokrati.
Problemet kan ikke løses blot ved at nedlægge regionerne.
Forskellen på et professionelt bestyrelsesmedlem og en folkevalgt politiker er demokratiet og den folkelige forankring.
Vi risikerer derfor, at den enkelte borger får svært ved at komme til orde, ligesom vi formentlig vil se en yderligere centralisering af vores sundhedsvæsen, hvis regionerne bliver nedlagt.
I den region, som jeg kommer fra, Region Syddanmark, har man forud for regionens samlede sygehusforlig haft en utrolig bred folkelig debat om fremtidens sygehusstruktur.
Regionsrådspolitikerne deltog i mange debatmøder rundt i hele regionen og var i god debat med faggrupper.
Der blev afholdt en stor folkehøring i Region Syddanmark med et meget, meget stort fremmøde.
Det kender man også fra andre regioner, og jeg tror ikke, man kan finde noget andet politikområde, der som sundhedsområdet kan samle så mange mennesker til en folkelig og politisk debat.
At regeringen bagefter med sit ekspertudvalg vælger fuldstændig at overrule en samlet regionsrådsbeslutning, siger så noget om, hvor højt regeringen og Dansk Folkeparti vægter det regionale demokrati.
Tak for ordet.
Henrik Brodersen (DF), 2010-03-02:
Nu skal man selvfølgelig ikke tage glæderne på forskud, men jeg er altså nu engang så spændt på at høre, om det beslutningsforslag, der ligger fra Socialdemokratiet, drejer sig om en yderligere vækst og en yderligere kompetence, som skal ligge i regionerne.
Hvordan vil man finansiere de områder, man så gør det med?
Julie Skovsby (S), 2010-03-02:
Vi ønsker især at styrke regionsrådspolitikernes arbejdsvilkår.
Det handler om den måde, som de arbejder på i ad hoc-udvalg.
Det er jo sådan i dag, at når et regionsråd vælger at have et udvalg, et ad hoc-udvalg f.eks. på sygehusområdet, som jo er helt åbenlyst, skal de, når der er gået 1 år, skrive et nyt kommissorium, og de skal lave en ny sammensætning af udvalgsmedlemmer, fordi man altså ikke må fortsætte i 4 år, som vi kender det eksempelvis i byrådene.
Henrik Brodersen (DF), 2010-03-02:
Jeg synes ikke, jeg hørte noget om, hvad der skulle tilgå regionerne.
Så kunne jeg bare tænke mig at spørge: Er det sådan, at man tænker, at regionsrådene også skulle have mulighed for selv at udskrive sine skatter på de områder, som de varetager, så man også kunne sidde der og regulere på den enkelte borgers ve og vel?
Jeg tænker på, at der jo altså var en enestående mulighed for at skrue på knappen, hvis man syntes, at der var flere kompetencer, som skulle i regionerne.
Julie Skovsby (S), 2010-03-02:
Altså, vi ønsker, at regionerne fortsat skal have at gøre med sygehusstrukturen som det allerallervigtigste område.
Så er der det regionale område, og der er det sociale område.
Det er ikke sådan, at vi påtænker eksempelvis at tage folkeskoleområdet eller andet til regionerne.
Med hensyn til skatteudskrivningsretten tænker jeg, at det er den typiske måde at forplumre den her debat på.
Det ligner den debat, vi kender fra kommunerne.
Der kan vi jo se, hvad kommunerne i dag har af muligheder for at udskrive skatter.
Den socialdemokratiske holdning er, at det fortsat skal være, som det er.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-03-02:
Jeg ved egentlig ikke, om man kan det, men det var i virkeligheden noget, som ordføreren sagde før til en anden ordfører, som interesserer mig mest, nemlig det her med, at statsministeren skulle have truet regionerne med, at hvis ikke de til stadighed kunne finde ud af at levere en ordentlig behandling til borgerne, kunne de blive nedlagt.
Jeg forstår faktisk ikke helt pointen.
Truet?
Det er jo borgeren, der får et tilbud om en bedre behandling.
Det skulle man da være glad for.
Det er da ikke nogen trussel, det er da et tilbud.
Det ville da være en glæde, om vi kunne komme af med det her unødige administrative led.
Hvorfor er det, man har en sådan særlig kærlighed til selve begrebet regioner i stedet for at gå op i behandlingsdelen?
Per Clausen (EL), 2010-03-02:
Når man er til eksamen, er det jo meget godt, at man ved, hvad det er, man bliver bedømt på.
Derfor skal jeg spørge hr. Erling Bonnesen, om det, han i virkeligheden mener, ikke er, at medmindre regionerne holder op med at kritisere de rammer, regeringen giver dem at arbejde under, så bliver de nedlagt.
Det er sådan set kritik, hr. Erling Bonnesen og regeringen ikke kan tåle.
Det er det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvad er det nu for nogle økonomistyringserfaringer, som staten har gjort med så store etater som militæret og politiet, der gør, at man mener, at staten skulle være bedre end regionerne til at styre sygehusenes økonomi?
Erling Bonnesen (V), 2010-03-02:
Jeg har ikke noget ønske om at forlænge eksamensperioden mere end højst nødvendigt, men også i saglighedens interesse skal vi sikre os, at vi lige præcis, om jeg så må sige, får et fuldt og et helt grundlag at bedømme det på.
Derfor er det jo også op til regionerne selv at få leveret varen, hvis man ønsker at bestå sådan ud i en god lang, fjern fremtid.
Konklusionen kunne også på et senere tidspunkt dreje en anden vej og vise, at man ikke tager det ansvar, som man er blevet tildelt.
Jeg har ikke noget ønske om at forlænge processen mere end nødvendigt.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-03-02:
Jeg skal komme med et ganske kort spørgsmål til hr. Erling Bonnesen, og det lyder: Hvordan synes hr. Erling Bonnesen at regionerne i øjeblikket klarer sundhedsvæsenet?
Erling Bonnesen (V), 2010-03-02:
Der er nogle steder, hvor de røgter deres opgave skidt, og det er jo i de regioner, hvor de ikke tager ansvaret for deres opgaver.
Så er der andre steder, hvor de røgter det godt, og derfor skal vi jo ikke ligge under for den allerførste, om jeg så må sige foreløbige vurdering af det, men få en helhedsvurdering ind.
Og det er derfor, jeg prøver at tegne det billede, at vi i Venstre siger, at regionerne er til eksamen nu, og det betyder jo også, at når vi så på et tidspunkt når frem til den endelige vurdering, skal der anlægges en helhedsvurdering af det.
Så det er nu, man i regionerne har muligheden for at vise, at man både kan og vil tage ansvaret og sørge for styringen de steder, hvor vi kan se at det ikke rigtig sker.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-03-02:
Det er med et spørgsmål, der kan besvares med et ja eller et nej: Kan hr. Erling Bonnesen godt forstå, at den enkelte borger er meget frustreret, når man f.eks. ser, at der sker massefyringer på Herlev Hospital, og at det, man så ser i en TV-avis, er en regionsformand, der fortæller, at grunden til det simpelt hen er, at regionerne ikke får penge nok, og at det næste, man ser i samme indslag, er en sundhedsminister, der fortæller, at regeringen sådan set giver regionerne penge nok, og at udsendelsen så ebber ud?
Det eneste, der ikke er blevet gjort noget ved, er problemerne på det pågældende hospital.
Erling Bonnesen (V), 2010-03-02:
Jamen jeg kan fuldt ud forstå, at borgerne i det område, som her bliver beskrevet, kan have en frustration over det.
Derfor bliver det jo også meget spændende at komme til regionernes generalforsamling her om ganske få uger, for det er jo der, hvor man skal høre regionerne repræsenteret ved deres bestyrelse og deres samlede vurdering af, hvordan det går, og debatten om det.
Så det bliver sådan en af stationerne, hvor man har en mulighed for at danne sig et helhedsindtryk af, hvordan bestyrelsen i regionerne egentlig ser på lige præcis det spørgsmål, som bliver stillet her.
Villum Christensen (LA), 2010-03-02:
Jeg noterede mig, at ordføreren benyttede begreberne enkelhed og klarhed om den treleddede struktur, vi har fået opbygget efter kommunalreformen.
Synes ordføreren, der er tale om enkelhed og klarhed i den situation, som Region Sjælland f.eks. har været i, hvor man efter en meget, meget lang og intensiv politisk debat i regionsrådet med et hav af borgermøder bliver enige om at vedtage en sygehusplan på en ganske bestemt måde og så fremsende den til regeringen og bagefter få en lang næse og så være den eneste region, der endnu ikke har fået penge?
Er det udtryk for enkelhed og klarhed?
Og her tænker jeg på de politiske processer omkring det her, for det er jo egentlig det, der er tale om.
Det er jo det politiske led, der er det interessante.
Erling Bonnesen (V), 2010-03-02:
Det, jeg havde i tankerne, da jeg brugte ordene klarhed og enkelhed, var jo netop en præcisering af, at man har ansvaret for sygehusområdet.
Jeg tror ikke, der er nogen som helst, der er i tvivl om, at det daglige ansvar lige præcis på sygehusområdet ligger i regionerne, ligesom der med kommunalreformen var mange flere opgaver, der helt klart og tydeligt blev lagt i kommunerne.
Så til det konkrete, der bliver spurgt om til sidst, nemlig om processen: Jamen den er jo mere skøn nogle steder, end den er andre steder, og derfor bliver det jo også spændende nu at følge op på regionernes årsmøde med hensyn til, hvordan man vil forholde sig til det.
Det bliver også en af de mellemstationer, vi skal kigge på, for det er jo vigtigt, at man har en helhedsvurdering til sidst, så alle danskere kan være trygge ved, at de får den rigtige behandling, når de har behov for det.
Henrik Brodersen (DF), 2010-03-02:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, hvor længe han mener en sådan eksamen kan vare, og høre ordførerens bud på, hvad kriterierne for, at man består den her eksamen, er.
Erling Bonnesen (V), 2010-03-02:
Jamen i mit hoved kører den eksamen indtil det tidspunkt, hvor man så får muligheden for at danne sig en helhedsvurdering af f.eks. det med det nye danmarkskort, hvad angår de nye supersygehuse, hvor man får muligheden for samlet at vurdere den måde, regionerne røgter deres økonomiske ansvar på.
Der kan jeg så også referere til nogle af de svar, jeg har givet tidligere, og sige, at der både er nogle plusser og minusser i det.
Så det er ikke en proces, der kører på en ren slutdato, men det er, når der bliver mulighed for at drage en konklusion.
Henrik Brodersen (DF), 2010-03-02:
Men i tilfælde af at der er et overordnet synspunkt, der siger, at regionerne simpelt hen ikke har leveret varen, bliver man vel nødt til at tage nogle nye skridt.
Og der må da være et tidsperspektiv på, hvor længe det skal køre.
Til gengæld kan man også sige, at skulle de nu gå hen og bestå med bravur, levere varen og det ene og det andet, vil jeg bare spørge, om den styreform ikke lige så godt kunne være på to led som på tre.
Altså, der er jo ikke noget, der forhindrer sundhedsvæsenet i at være en succes, selv om det ikke er regionerne, der styrer det.
Julie Skovsby (S), 2010-03-02:
Den debat, som jeg tror ordføreren refererer til, er debatten om, hvad hr. Erling Bonnesen har udtalt til Fyens Stiftstidende.
Helt konkret lød citatet sådan: Hvis regionerne ikke får styr på deres økonomi, kan de blive omdannet til selvejende institutioner under staten.
Det er jo en trussel, for uanset om man står her fra talerstolen og siger, at det er regionerne, der ene og alene har ansvaret for økonomien, er det regeringen og Dansk Folkeparti, der lægger den overordnede økonomiske ramme for regionerne.
Det er regeringen, der har det fulde ansvar for, hvad der sker, for, hvilke mekanismer man har valgt at styre sundhedsvæsenet med.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-03-02:
Med al respekt for hr. Erling Bonnesen vil jeg sige, at det var statsministeren og de svar, som blev givet til ledende politikere fra Socialdemokraterne og SF her i Folketingssalen for ganske nylig, som jeg refererede til, men lad nu det ligge.
Det, som er det interessante, er, hvad det er, man vil.
Hvordan kommer vi videre?
Jeg kan forstå, at Socialdemokraterne er mest optaget af at hjælpe regionerne.
Det, vi er optaget af i Liberal Alliance, er at hjælpe borgerne.
Det er derfor, vi foreslår, at man skal af med de her regioner.
Flere af regionerne kan ikke finde ud af at administrere tingene ordentligt.
Og selv om fru Julie Skovsby siger, at det her er et af de emner, der interesserer folk mest, havde vi nogle pinligt lave stemmeprocenter til regionsudvalget i efteråret.
Burde vi ikke bare tage og snitte det snit, der blev foretaget halvt for 5 år siden, rent og få nedlagt de regioner?
Hvad er argumentet imod det?
Henrik Brodersen (DF), 2010-03-02:
Ja, det kan jeg kun bekræfte.
Som jeg sagde før, var det kompromiset dengang, og det må vi så leve med, indtil der kommer en anden løsning.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-03-02:
Et ganske kort spørgsmål: Hvor lang tid er det siden, at den reform blev lavet?
Henrik Brodersen (DF), 2010-03-02:
Det ved hr. Christian H. Hansen lige så godt som jeg.
Det er nogle ganske få år siden, og vi gjorde det som et led i reformen, netop fordi kommunerne skulle have en vis størrelse.
At der så kom det her ekstra led på, var, som jeg sagde før, kompromiset dengang.
Julie Skovsby (S), 2010-03-02:
Eftersom vi har en regering, der sammen med Dansk Folkeparti skubber det politiske ansvar nedad til regionerne og i den sidste ende ned til den enkelte læge og sygeplejerske og social- og sundhedsassistent på afdelingerne, kan jeg ikke lade være med at tænke på, hvad Dansk Folkeparti vil sige til det, når vi ser nulvækst som en realitet ude i kommunerne og de også skal spare, eventuelt fyre borgernært personale.
Vil man så også sige: Nedlæg kommunerne, væk med dem, og så har vi løst alle problemerne?
Henrik Brodersen (DF), 2010-03-02:
Som jeg også sagde til den tidligere spørger, var vi positivt indstillet på, at kommunerne skulle have en vis størrelse, så de netop kunne tackle problemet.
Jeg mener ikke, at det på nogen måde har sin gang på jorden at sige: Hvad så?
Skal de så også nedlægges, eller har de ikke mulighed for at løse det?
Jeg mener netop, at de opgaver, der i dag er på tre led, lige så godt kan løses på to, og det tror jeg bestemt ikke det bliver dyrere af.
Julie Skovsby (S), 2010-03-02:
Jeg tror ikke, det giver nogen mening at snakke om kommunalt selvstyre, når vi taler om regionerne, men det gør det da trods alt stadig væk i kommunerne.
Kan ordføreren afvise, at Dansk Folkeparti ikke, når vi begynder at se, hvad konsekvenserne af regeringens og Dansk Folkepartis skattelettelser virkelig er ude i kommunerne, ude i forbindelse med den borgernære service, blot vil gå ud og sige: Nedlæg kommunerne, og vi løser det hele?
Henrik Brodersen (DF), 2010-03-02:
Nu kan det godt være, at jeg ikke har forstået spørgsmålet, men jeg synes ikke, at det giver nogen mening at sammenligne, at borgerne skulle få flere penge i lommerne, som de frit kan bruge af lige præcis, som de vil , med at nedlægge kommunerne.
Vi har bare peget på, at vi ser, at der er mere perspektiv i at have to led i det administrative arbejde frem for de nuværende tre led.
Flemming Bonne (SF), 2010-03-02:
Vi ønsker udvikling af det danske decentrale demokrati.
En nedlæggelse vil forringe det regionale demokrati og den regionale nærhed.
Hvis staten kommer til at stå for regionernes opgaver, vil der være tale om yderligere en voldsom centralisering, hvor Christiansborg i endnu højere grad kommer til at diktere alt.
I SF synes vi f.eks., at borgerne og politikerne i Vestjylland selv skal have bøvlet og udfordringerne med, om det nye sygehus skal ligge i Gødstrup eller i Aulum.
Resten af deres sygehusstruktur skal de også selv have lov til at bokse med.
Det behøver vi ikke at diktere herindefra.
Der er brug for, at regering og Folketing respekterer det regionale selvstyre – i gåseøjne.
Det var derfor også pinligt at se, hvordan de seneste finanslovforhandlinger endte i en diskussion om en konkret sygehusplacering.
Det var heller ikke kønt at opleve en statsminister i en presset situation underløbe sin egen kommunalreform med sine indirekte trusler om statslig overtagelse af sygehusene.
Derudover synes jeg egentlig også, at det er lidt mærkeligt, at man nu vil nedlægge en rimelig succes, der i de første 5 år af sin levetid de facto har holdt sig pænt inden for de økonomiske rammer, som regering og Folketing har udstukket, samtidig med at de stort set har levet op til de målsætninger på behandlingsområdet, som regering og Folketing har udstukket.
Jeg ved så godt, at man for tiden slås med nogle besparelser og deraf følgende fyringer på en række sygehuse, men det skyldes udelukkende, at man har sat sygehusene i en helt umulig situation, hvor styringen er præget af to helt modsatrettede hensyn, nemlig rammestyring over for efterspørgselsstyring.
Det er at blæse og have mel i munden på samme tid, og det går ikke.
Men det skyldes også, at man ikke vil betale, hvad det koster at skabe verdens bedste offentlige sygehusvæsen.
I SF synes vi, at vi i stedet for skulle give regionerne noget arbejdsro og måske gøre dem lidt mere fri, så de selv kan tilrettelægge deres arbejde og udvalgsstruktur.
Det behøver vi ikke blande os i herinde på Christiansborg.
Vi tror, at de derude selv har bedre forstand på det.
Regionerne fungerer desværre alt for ofte som regeringens syndebuk, når noget går galt i sundhedsvæsenet.
Det hylekor gider vi ikke deltage i.
Så herfra: nej til forslaget.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-03-02:
Det Konservative Folkeparti kan ikke stemme for dette beslutningsforslag, selv om vi også gerne så regionerne nedlagt.
Men der ligger et forlig på dette område, og det har vi naturligvis tænkt os at holde.
Der er nu gået ca. 4 år, siden vi var igennem vel nok Danmarks største fusion, nemlig kommunalreformen.
Rigtig mange ting er gået godt.
F.eks. er samarbejdet mellem kommunerne og regionerne blevet væsentlig bedre, end da man havde amterne.
Andre ting skal forventelig have tid til at falde på plads for regionerne, heriblandt åbenbart også økonomistyringen.
Det er da også med baggrund i denne dårlige økonomistyring, at dette forslag om nedlæggelse af regionerne fremsættes, hvorfor det foreslås alternativt, at regionernes opgave skal fordeles mellem kommunerne og staten for at få en klar ansvarsfordeling.
Jeg mener, at ansvaret for regionernes opgave og den nu kendte dårlige økonomiske styring er helt klar: Ansvaret ligger i regionerne.
Regionerne har måttet erfare og erkende, at regionernes økonomi ikke kan topstyres fra centralt hold.
Der skal være tæt styring på de enkelte sygehuse for at kunne drive hovedopgaven, nemlig at drive effektive sygehuse.
Politisk skal der tages ansvar.
Der skal budgetteres efter nye principper, hvor regionerne må affinde sig med, at de ikke er skatteudskrivende som tidligere.
Regionerne bør lære, at nærhed er et nøgleord.
Når man f.eks. satser på produktivitet, skal man også vide, om man har det rette personale og ikke har mennesker ansat, som man reelt ikke har brug for.
Regionernes politiske ledelser må også se i øjnene, at regionerne ikke blot er en videreførelse af de gamle amter.
Derfor skal styringen, hele målsætningen og opgaveløsningen også være anderledes end tidligere for at gøre vores sygehusvæsen mere effektivt og for at få mest muligt ud af de rigtig mange ressourcer, som der rådes over.
Derfor mener jeg, man burde give sygehusene selvstændige budgetter og gøre dem selvstændigt ansvarlige for disse, eventuelt med lokale bestyrelser.
Det undrer da også mig, når jeg hører fra Region Hovedstaden, at antallet af ubesatte stillinger svarer til det antal, der nu er afskediget.
Så jeg vil opfordre regionerne til at tage deres ansvar seriøst og holde op med, hver gang der er problemer, at forsøge at kaste aben videre til regeringen, fordi man ikke er skatteudskrivende.
Derfor mener Det Konservative Folkeparti, at regionerne skal nedlægges.
Men der er heller ingen tvivl om, at regionerne har haft svært ved at omstille sig efter kommunalreformen, og derfor vil vi da også løbende følge regionernes udvikling og tage de nødvendige konsekvenser, såfremt man ikke ønsker at påtage sig opgaven at drive Danmarks største virksomhed, vores hospitaler.
Julie Skovsby (S), 2010-03-02:
Det, der mangler i hele den her debat, som jeg også var inde på i min ordførertale, er, at uanset hvordan man indretter sundhedsvæsenet, om man gør det her ved hjælp af selvejende institutioner og private foretagender med en professionel bestyrelse, eller om man gør det via regioner, så er der en regning, der skal betales.
Spørgsmålet er, hvad Liberal Alliance egentlig foreslår som alternativ.
Sådan et beslutningsforslag her fylder en lille side, og der er ikke meget uddybning af, hvad det er, man ønsker sig.
Man tror, at bare det, at man nedlægger regionerne, løser alle de problemer, der er i sundhedsvæsenet, hvor sundhedspersonale lige nu bliver fyret, så de ikke kan behandle patienter.
Erling Bonnesen (V), 2010-03-02:
Tak for det.
Nu er vi midt i regionernes eksamensperiode, og vi kan jo konstatere, at regeringen har sørget for mange flere penge regionerne, mulighed for mange flere hænder til regionerne, flere læger, flere sygeplejersker.
Hvis vi så prøver at stille skarpt på, hvordan det går, er det så ikke underligt at se, at der f.eks. i én region, med Herlev Sygehus, simpelt hen er en elendig økonomistyring?
Der er kort og godt rod i det, og når man så skal stå for skud, sender man ansvaret fra sig.
Er det ikke skidt?
Er ordføreren ikke enig i det?
Julie Skovsby (S), 2010-03-02:
Jeg er fuldstændig enig i, at det, der sker på Herlev Sygehus lige nu, er meget, meget uheldigt.
Det kan da ikke være rigtigt, men sådan er det skruet sammen.
Det handler om de her meraktivitetspuljer, også kaldet Løkkepuljer – stavet med ø ligesom vores statsministers efternavn.
Der er et loft over de puljer, og det, der sker, er, at når man producerer mere, har en merproduktion, så får man først måske 70 pct. ekstra, så får man 50 pct., og til sidst får man altså ikke nogen penge for de ekstra behandlinger, som sundhedspersonalet udfører eksempelvis på Herlev Sygehus.
Og dermed ender man med at skulle afskedige sundhedspersonale.
Det er ikke noget, som Region Hovedstaden har besluttet skal være sådan.
Det er noget, som det her flertal inde i Folketinget har besluttet.