runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (S), 2012-02-29:
Nu har vi jo fået slået helt fast, at Dansk Folkeparti gerne vil hjælpe ministeren med at få renoveret kloakkerne.
Derfor er jeg også utrolig glad for spørgsmålet i dag, for det er sådan, at vi lige præcis arbejder på at ændre reglerne, så det nu bliver muligt at finansiere renovering af kloakkerne.
Det er bl.a. prisloftbekendtgørelsen, der skal ændres, og nu kan vi jo få Dansk Folkepartis tilslutning til, at vi kan det.
Med den ændring fjerner vi det likviditetsproblem, som nogle vandselskaber ellers risikerede at løbe ind i om nogle år, fordi der ikke er fuld overensstemmelse mellem lånets løbetid og afskrivningerne i forhold til prisloftet.
Når vi gør det, får alle vandselskaber mulighed for at investere i den helt nødvendige renovering og udbygning af kloaknettet.
Jeg er helt sikker på, at den her ændring vil blive hilst velkommen af vandselskaberne, der, så vidt jeg er orienteret, i nogle tilfælde har været tilbageholdende med at investere på grund af usikkerhed om netop den fremtidige likviditet.
Derudover planlægger jeg at fremsætte et lovforslag om miljø- og servicemål her i foråret.
Lovforslaget om miljø- og servicemål og den bekendtgørelse, som udarbejdes som opfølgning på lovforslaget, vil skabe mere klarhed om de finansieringsmæssige rammer for omkostningerne til miljø- og servicemål, f.eks. udbygning af kloakker, og vil dermed medvirke til at fjerne den usikkerhed, som vandselskaberne har oplevet de første år, hvor vi har haft det her prisloft.
Regeringens initiativer vil medføre, at vandselskaberne kan hente de nødvendige midler til kloakforbedringer via taksterne.
Dermed får vi bedre løsninger på klimaudfordringerne, vi får sat gang i investeringerne, og vi skaber ny vækst og flere arbejdspladser.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-02-29:
Jeg kan forstå på ministeren, at man ligesom ikke lige har læst spørgsmålet, der egentlig blev stillet her, fordi jeg spurgte om, hvor de milliarder, der blev lovet i valgkampen, blev af.
Vi vil gerne være med til at kigge på, hvordan vi kan finde nogle kroner til det her projekt, der ligger, med at få renoveret systemet, men vi har altså en situation, hvor S og SF har været ude at love i valgkampen, at der skulle flere milliarder til for at få renoveret kloaknettet.
Jeg kan så ligesom høre på ministeren, at det, man lovede i valgkampen, er man løbet fra, og nu vil man gerne finde nye måder at finde penge på, og det vil man gerne forhandle om.
Men er det ikke lidt mærkeligt, at f.eks. handels- og investeringsministeren før, det var i juli måned i en P1-debat, lovede et par milliarder til netop kloaknettet, som man ville afsætte på finansloven.
Der vil jeg bare spørge miljøministeren, om hun er enig med sin partifælle i, at det vil man så finde på finansloven, sætte ind i finansloven, sådan at man kan renovere nogle af de her kloakker.
Ida Auken (S), 2012-02-29:
Der er jo kun os til at betale.
Det vigtige er, at vi nu får givet de midler til kommunerne og til vandsselskaberne til at få lavet de her investeringer, til, at de kan få renoveret vores kloakker, så vi ikke oplever de enorme skader, der var efter nogle af de regnskyl, vi har oplevet, så vi ikke oplever en rotteplage som den, vi talte om lige før, og så vi ikke oplever nogle meget store omkostninger for folk, hvis biler bliver oversvømmet, hvis sommerhuse bliver oversvømmet, hvis kældre bliver smadret, og som ikke kan komme på arbejde.
Det er det vigtige, nemlig at vi får fundet de penge.
Det er sådan set det, vi gør lige nu, når vi begynder at sidde og kigge på prisloftsbekendtgørelse og miljø- og servicemål.
Selv om det lyder meget teknisk, er det det, der skal til, for at dem, der sidder med opgaven, nemlig vandselskaberne og kommunerne, kan løfte den.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-02-29:
Jamen jeg tror, mange private borgere sidder derude og siger: Jamen vi har jo betalt vores kloaknet en gang.
Nogle af de folk, der sidder og styrer pengene – det kan være i kommunerne eller i andre selskaber – har måske brugt nogle af de penge, som borgerne føler de i mange år har givet i bidrag, på at etablere nye områder i stedet for at holde det gamle kloaknet ved lige.
Her er det jo Dansk Folkepartis frygt, at man nu igen sender en ny regning til nogle af de borgere, som egentlig har betalt en gang.
Derfor vil vi gerne spørge ministeren om noget.
Før valget sagde man, at man ville komme med milliarder til renovering af kloaknettet, og efter valget kan vi nu høre, at det gør man ikke, men der kommer måske nye skatter og afgifter og nye gebyrer, eller hvad det nu er, regeringen finder på for at finde pengene til at betale for renoveringen af kloaknettet.
Derfor har Dansk Folkeparti jo den bekymring, at ministeren ligesom ikke kommer med de her initiativer, så vi allesammen kan se, hvad der skal ske på det område.
Ida Auken (S), 2012-02-29:
Jamen som sagt er der jo kun borgerne i Danmark til at betale for renoveringen af kloaknettet.
Jeg tror også, at rigtig mange godt ved, at vi i mange, mange år ikke har gjort det, vi skulle, og at vi har et efterslæb.
Sidste sommer og forrige sommer, da det regnede voldsomt, kunne man rigtig mange steder se, at vi måske nogle gange glemmer det, der ligger under jorden, og at det kommer til at betyde enormt meget for os, hvis vi ikke passer ordentligt på det.
Derfor så vi nogle af de oversvømmelser rundtomkring.
Det vil altså sige, at det er ekstremt vigtigt, at vi får renoveret vores kloakker, men også at vi tænker i intelligente løsninger.
Det kan være, det rent faktisk er billigere at håndtere vandet på overfladen ved f.eks. at lave en sø et sted eller bruge vandet til at vande med i sin have eller forskellige andre ting i stedet for at sende det i kloakkerne til rensning, hvilket måske er dyrere.
Lige nu arbejder vi på to forskellige ting, dels at sikre, at der er finansieringsmuligheder for dem, der sidder med opgaven derude – det vil sige vandselskaberne og kommunerne – dels at finde billigere og mere intelligente løsninger til at håndtere vandet på overfladen.
Jeg tror egentlig ikke, Dansk Folkepartis ordfører kan være så uenig med mig i, at begge dele er nødvendigt.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-02-29:
Jamen vi er heller ikke uenige i, at der skal gøres noget på det område.
Vi har også sagt, at vi gerne vil være med til at diskutere, hvordan vi kan skrue det sammen.
Men det, der bare bekymrer os lidt, er, at den ene dag står man og lover flere milliarder kroner, og den næste dag løber man fra de løfter, man gav i valgkampen.
Derfor vil vi jo gerne have mulighed for at spørge ministeren, om det er sådan, at de borgere, som ikke er en del af kloaksystemet, og som måske har deres eget nedsivningsanlæg, eller hvad ved jeg, kommer til at betale for de andre borgere, som skal ind i kloaksystemet.
Jeg tror, at mange folk, som ikke er en del af det her system, tænker på, hvordan situationen ser ud for dem, og om der kommer en kæmpe regning.
Dansk Folkepartis bekymring handler om, hvordan vi sikrer os, at vi får samlet alle de her skadelige stoffer – kvælstof og den slags, som vi leder ud i naturen – op.
Vi vil gerne spørge ministeren, om man har en samlet plan for, hvordan det bliver finansieret.
Ida Auken (S), 2012-02-29:
Nu er det jo ikke gratis at komme på kloaknettet.
Hvis man ikke har været det før, skal man betale et tilslutningsbidrag, for det er ikke sådan, at man bare kan komme ind i en klub, hvor nogle andre har betalt regningen.
Man får lov til også selv at betale.
Det vil sige – og det har hele tiden været min pointe – at uanset om vi finder pengene på finansloven, eller om vi finder dem ved hjælp af nogle takstforhøjelser der, hvor vi bliver nødt til at løse problemerne lokalt, så er der kun os til at betale regningen.
Hvis vi ikke vil betale regningen f.eks. i form af vandtakster, så kommer vi til at betale dem i form af højere forsikringspræmier.
Jeg tror, der er rigtig mange, der har oplevet, at deres forsikringer er steget voldsomt.
Hvis man bor i et område, der tit vil blive oversvømmet, kan man måske slet ikke få forsikret sit hus.
Vi kommer til at betale regningen i form af oversvømmede kældre og oversvømmede veje, tabt arbejdsfortjeneste og al den smerte, der følger med, når ens ting bliver ødelagt, som vi så det sidste sommer.
Så der er kun dig og mig til at betale, og hvis vi ikke vil betale på den måde, hvor man kan gøre det billigst, mest intelligent og lokalt, så kommer vi til at betale en meget højere regning i form af stigende forsikringspræmier, ødelagte ting og tabt arbejdsfortjeneste.
Jeg synes, at vi i fællesskab skal gøre det på den billige, langsigtede og intelligente måde.
Thyra Frank (LA), 2012-02-29:
Hvad er ministerens holdning til, at en kommune har frataget en ældre medborger hjemmehjælpen, efter at vedkommende har fået en robotstøvsuger i julegave?
Hvad er ministerens holdning til, at en kommune har frataget en ældre medborger hjemmehjælpen, efter at vedkommende har fået en robotstøvsuger i julegave?
Karen Hækkerup (S), 2012-02-29:
Min holdning er naturligvis, at man som borger skal have den hjælp, man har brug for, og det, uanset hvad man har fået i julegave, og det vil jeg gerne slå fast med det samme.
Det er sådan, at en robotstøvsuger kan nogle ting, den kan støvsuge gulvet, men den kan ikke hoppe op i sofaen og tage puderne, den kan ikke ordne de andre ting, og når en ældre bliver visiteret til praktisk hjælp, er det jo tit, fordi der er mange forskellige ting, der skal tages hånd om, og i den forbindelse forekommer det også en smule mystisk, at en robotstøvsuger i sig selv kan være udgangspunktet for, at man ikke længere vurderes at have behov for hjælp.
En robotstøvsuger kan selvfølgelig nogle ting, men den kan ikke alt, og i det omfang man som borger har behov for anden hjælp, skal man naturligvis også have mulighed for det, og det, uanset hvad man har fået i julegave.
Lene Espersen (KF), 2012-03-01:
Jeg vil også gerne takke hr. René Christensen for ordførertalen og spørge hr. René Christensen, ligesom jeg stillede spørgsmålet til de tidligere ordførere, om Dansk Folkeparti vil være indstillet på at se på det forslag, der er kommet fra Danmarks Fiskeriforening, om at være med til at sikre flere praktikpladser på fiskeriskolen i Thyborøn og skipperskolen i Skagen og få det indskrevet i lovforslaget, så der bliver mulighed for, at skolerne kan have erhvervsmæssige fartøjer til at sikre praktikpladserne.
Camilla Hersom (RV), 2012-03-01:
For Det Radikale Venstre er det afgørende, at natur- og miljøhensyn vægtes højt i reguleringen af samfundet.
Det betyder, at den brug, der gøres af de naturmæssige ressourcer, altid må ske på en bæredygtig måde og under hensyntagen til fremtiden.
Denne tilgang har vi også, når det gælder fiskeri, og det er, hvad enten der er tale om fiskeri på kommercielt niveau eller fritidsfiskeri.
Det primære formål med ændringerne i den nærværende lov er som bekendt at beskytte fiskeribestanden mod overfiskeri og etablere et system af sanktioner over for dem, der overtræder fiskeriloven.
Sanktionssystemet, der foreslås, er opbygget som pointsystem, der efter gentagne grove overtrædelser vil kunne medføre, at fiskerilicensen bortfalder hos overtræderen.
I Det Radikale Venstre mener vi, det er rimeligt, at f.eks. direkte fiskeri efter en truet bestand, som der er udstedt fiskeriforbud mod, vil kunne medføre pointtildeling og i sidste instans bortfald af licensen.
Det sekundære formål med loven, nemlig præcisering vedrørende sammensætning af rådgivende udvalg, forvaltning af laksekvoter og ændrede priser på fisketegn, finder vi relevant at tage med i revision af loven, og det giver ikke umiddelbart anledning til kommentarer.
Der er så allerede her ved første behandling rejst nogle spørgsmål bl.a. om nogle retssikkerhedsmæssige betragtninger om, hvorvidt en klage skal have opsættende virkning ved behandlingen, og i det spørgsmål vil vi i udgangspunktet læne os op ad ministerens bemærkninger og sige, at der jo er en dansk retspraksis, som handler om, at hvis det, man har, alene er et økonomisk tab, bør en klage ikke have opsættende virkning.
Så det vil være vores udgangspunkt for diskussionen i udvalget.
Derudover er der spørgsmålet om praktikpladser, som Det Konservative Folkeparti har rejst flere gange.
Vi synes, det er yderst relevant at tage det med i udvalgsbehandlingen og se, om vi på nogen måde kan sikre, at det også kommer med i den her lov, ud fra en betragtning om at vi jo alle har en fælles interesse i, at der er de praktikpladser, der skal være, til de unge mennesker, som ønsker at ernære sig som fiskere.
Så vi kan som udgangspunkt støtte lovforslaget i sin helhed, men ser frem til udvalgsbehandlingen og de ændringer, vi sammen kan finde der.
Bjarne Laustsen (S), 2012-03-01:
Jeg kender ikke til noget retssystem, hvor der ikke foretages et skøn.
Det er selvfølgelig derfor, at det er vigtigt, at man både kan klage over den straf, man eventuelt får, og over den måde, tingene foregår på.
Det vil der altid være.
Jeg kender heller ikke nogen advokater, der ikke ville være i stand til at tjene penge på at rejse en kritik af et eller andet.
Men jeg synes, at det er fint, at der under udvalgsarbejdet bliver stillet nogle spørgsmål om det her, og så tager vi dem.
Vi er da selvfølgelig enige i, at hvis der er en overtrædelse, er det ligegyldigt, havde jeg nær sagt, hvem der har begået den.
Der skal straffes ens.
Det er også derfor, at man lægger op til, at forfølgelse og retskrav også skal gælde, hvis det er en dansker, der foretager sig nogle ting uden for landets grænser, så der bliver symmetri i det.
Det synes jeg er fint, og så må vi kigge på, om der er nogle spidsfindigheder i det.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-03-01:
Bl.a. udtrykker Advokatrådet jo nogle betænkeligheder i forhold til den vilkårlighed, der kan komme ind.
Der tænker jeg ikke udelukkende på strafudmålingen.
Jeg tænker også på den vurdering, der måtte forefindes af den pågældende forseelse.
Der er jo lagt adskillige forskellige point ind, afhængigt af om en forseelse er så og så grov.
Det vil jo bero på en vurdering, og vi kan allerede i dag se forskellige former for vilkårlighed, når vi ser på kontroller inden for det fødevaremæssige system.
Derfor er det naturligvis en væsentlig del at sikre, at den enkelte fisker i så alvorligt et spørgsmål ikke bliver udsat for en vilkårlighed.
Lene Espersen (KF), 2012-03-01:
Jeg vil gerne stille den radikale ordfører fru Camilla Hersom et spørgsmål om de retssikkerhedsmæssige betænkeligheder, som Advokatrådet er kommet med.
Jeg kan forstå, at Det Radikale Venstre i udgangspunktet har det synspunkt, at der ikke er noget i vejen med administrative beslutninger, så længe det alene har en økonomisk konsekvens.
Men det, som Advokatrådet jo her påpeger, er sådan set, om man kan bringe et fartøj og en fisker i en situation, hvor vedkommende i flere år må afvente en retssag, og hvor det jo sådan set har betydning for fartøjsejeren og for en lang række mennesker, der arbejder på det fartøj, hvis man uretmæssigt administrativt er frakendt retten til at drive virksomhed.
Derfor vil jeg gerne spørge Det Radikale Venstre, om Det Radikale Venstre under udvalgsbehandlingen vil være åben over for at gå grundigere ind i den problemstilling, som Advokatrådet rejser, og som jeg faktisk mener man ganske nemt kan løse fra ministeriets side ved at åbne op for en klageadgang til det klagecenter, der allerede i dag findes.
Så der er altså hverken i EU's pointsystem eller andre steder noget i vejen for, at man tager de retssikkerhedsmæssige hensyn.
Derfor håber jeg også, at Det Radikale Venstre vil være indstillet på at se på det under udvalgsbehandlingen.
Camilla Hersom (RV), 2012-03-01:
Det er noget, vi tager meget alvorligt, og det vil vi absolut være parat til at diskutere.
Mette Bock (LA), 2012-03-01:
L 93 er jo et lovforslag, der er fremsat for at sikre den fornødne og korrekte sammenhæng mellem EU-forordningerne og dansk ret, men det er for mig at se endnu et eksempel på et lovforslag, der rummer både positive og negative elementer, og derfor er det meget vanskeligt at skulle forholde sig samlet til det.
Vi vil derfor i Liberal Alliance forholde os afventende til den behandling, der skal foregå i udvalget.
Det, vi ikke har problemer med at forholde os positivt til, er den del af lovforslaget, som vedrører sammensætningen af de rådgivende udvalg, og vi har naturligvis heller ingen problemer med, at der er et ønske om at få bekæmpet ulovligt fiskeri.
Der, hvor vi ønsker at udvalget skal behandle tingene nærmere, er i en række af de forhold, som også fremgår af de fremsendte høringssvar.
Det er først og fremmest den kritik fra Advokatrådet, som også flere af de øvrige ordførere har nævnt, nemlig vedrørende klageadgangen og vedrørende opsættende virkning i forbindelse med søgsmålet.
Her er vi inde i en retssikkerhedsmæssig problematik, som vi i Liberal Alliance mener er fuldstændig afgørende at få afklaret, da det at fratage mennesker retten til at udøve deres erhverv faktisk er en meget alvorlig ting.
Så den del af det vil vi meget gerne have belyst. Dernæst vil vi også meget gerne have drøftet en af de bemærkninger, der er kommet fra Danmarks Sportsfiskerforbund, som vedrører den geografisk sammenhængende tredjedel af det samlede vandsystem, hvor Danmarks Sportsfiskerforbund jo påpeger, at der kan være nogle definitionsmæssige problemer, som vi også meget gerne vil have drøftet i udvalget.
Endelig indeholder lovforslaget også en præcisering af gældende praksis vedrørende tildelingen af laksekvoter til beskyttede genetisk unikke laksebestande i visse vestjyske åsystemer.
Kvotetildelingen foreslås givet til sammenslutninger af fiskeriberettigede for at sikre en effektiv og enkel administration af kvotetildelingen, men som der også er klaget over i forbindelse med høringen, betyder det altså, at kvoterne ikke længere tilhører den enkelte lodsejer, men bliver givet kollektivt.
Det vil vi også meget gerne have drøftet i udvalgsbehandlingen.
Til slut vil jeg sige, og det er også i forlængelse af fru Lene Espersens kommentar, at vi i Liberal Alliance i den videre behandling meget gerne vil være med til at kigge både på lærlingeuddannelsen og på antallet af uddannelsespladser.
Så Liberal Alliance forholder sig afventende og ser frem til behandlingen i udvalget.
Lene Espersen (KF), 2012-03-01:
Jeg vil gerne takke fødevareministeren for den imødekommelse, som jeg hører ministeren give udtryk for, for så vidt angår nogle af de grundlæggende ting, vi har brugt dagens debat til at fokusere på – ikke mindst spørgsmålet omkring retssikkerhed.
Derfor vil jeg heller ikke gå så meget i dybden med det nu, det må vi gøre under udvalgsbehandlingen. Med hensyn til ministerens kommentar til spørgsmålet omkring praktikpladser osv., vil jeg gerne sige, at grunden til, at Danmarks Fiskeriforening har stillet forslag om, at det medtages i det her lovforslag, er jo, at man i forvejen er i gang med en omlægning af fiskeriets lærlingeuddannelse.
Og det, man jo tænker på, er, at i den første korte periode af uddannelsen vil man først og fremmest teste elevernes praktiske kunnen, altså praktisk fiskeri, og det er jo meget fornuftigt, at de starter med at komme ud på en båd for at finde ud af, om de synes, det er sjovt at være fisker.
Problemet er bare, at så skal man altså også have mulighed for at komme ud på en båd.
Sådan som jeg har forstået henvendelsen, er det faktisk en fælles henvendelse fra Danmarks Fiskeriforening og Fagligt Fælles Forbunds nedsatte lærlingeudvalg, der foreslår, at vi tager det med i det her lovforslag.
Så det er blot for at begrunde over for ministeren, at jeg faktisk synes, det er meget fornuftigt, at vi får det på plads nu og ikke først, når det hele ligger færdigt, hvor man så først skal have det i Folketingssalen, for at det kan effektueres.
Det varer jo ikke ret lang tid, før Folketinget har frist for fremsættelse af nye lovforslag, så derfor synes jeg og håber på, at ministeren vil være åben over for at tage den del med.
Mette Gjerskov (S), 2012-03-01:
Jeg er som sagt indstillet på at være fleksibel her.
Vurderingen var, at det var mere praktisk, at man fandt frem til, hvad det er, der er behov for i lærlingeuddannelsen, og at man så efterfølgende gik ind og gav dem de muligheder i fiskeriloven, som der så måtte være brug for, når man har draget en konklusion.
Viser det sig under udvalgsbehandlingen, at det er mere praktisk at gøre det i en anden rækkefølge, så lad os drøfte det.
Altså, det er ikke noget kardinalpunkt for mig.
For mig handler det også om heller ikke at spilde Folketingets tid med at lave ændringer, som efterfølgende bare skal ændres en gang til.
Men lad os drøfte det, jeg er åben over for det.
Bjarne Laustsen (S), 2012-03-01:
Nu skal vi jo selvfølgelig kigge på selve systemet, som det er bygget op.
En af grundene til, at det er lavet, som det er, er jo, at når vi har en fælles fiskerilovgivning inden for EU, så skal der også være fælles regler, for at man kan sanktionere det.
Og som jeg forstår det, er det jo bl.a. derfor, at EU-systemet i det hele taget er blevet skabt.
Så jeg er ikke helt sikker på, at Venstres ordfører har ret i, at der er en vilkårlighed.
Men det er også noget, som jeg synes vi skal kigge på.
Hvis Venstres ordfører har nogle eksempler på, at der kan opstå vilkårlighed i forbindelse med udmåling og tildeling inden for pointsystemet, vil jeg selvfølgelig gerne høre om det.
Camilla Hersom (RV), 2012-03-01:
Retssikkerheden ligger jo selvfølgelig os på sinde, ligesom jeg går ud fra, at den ligger alle på sinde i den her sal.
Derfor tager vi det selvfølgelig også alvorligt, når Advokatrådet kommer med den slags indvendinger.
Men jeg vil også sige, at når jeg læser ministerens svar på netop det spørgsmål, virker det på mig, som om der er nogle hensyn her, i forhold til hvordan man gennemfører forordninger og nogle særlige krav, i forhold til at klager ikke må have opsættende virkning på, at pointsystemet kan fungere, og at der derudover faktisk er en dansk praksis for det her med de økonomiske interesser.
Det er så klart, at hvis det viser sig, at det kan have meget voldsomme konsekvenser, og at folk skal være i uvished i årevis, så er det jo selvfølgelig noget, vi må tage meget alvorligt.
Vi er absolut villige til at diskutere det grundigt i udvalget for at finde en løsning, som er tilfredsstillende for alle parter.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-03-01:
I forhold til det pointsystem og administrationen af det, som der lægges op til med lovforslaget, vil jeg spørge om, hvordan den socialdemokratiske ordfører forholder sig til den vilkårlighed, der kan komme i vurderingen af forseelser.
Bjarne Corydon (S), 2012-03-01:
Mange tak.
Jeg vil på foranledning af hr. Sjúrður Skaale gerne kort adressere de to spørgsmål, der er blevet rejst, og jeg tror, det kan gøres relativt præcist og relativt kortfattet.
Det betyder, at staten, Danmark, ikke længere har indflydelse på organiseringen af de pågældende sagsområder i Færøerne, at den danske stats medfinansiering af områderne er ophørt, og at der gives et generelt bloktilskud, som administreres af Færøernes hjemmestyre selv.
Det andet spørgsmål kan besvares næsten endnu klarere og endnu kortere: Det er ikke sådan, at der fra hr. Sjúrður Skaales side har været lagt pres på regeringen i den her sag.
Regeringen har formuleret sin holdning til spørgsmålet ud fra den opfattelse, der er gældende i regeringspartierne selv, og forhandlet, synes jeg, udmærket og respektfuldt med det færøske hjemmestyre på den baggrund.
Så det er svarene på de to spørgsmål.
Bjarne Laustsen (S), 2012-03-01:
Jeg kender ikke lige problemsættet i forhold til det lovforslag her og lærlingeindtag.
Jeg siger bare, at vi er optaget af at finde løsninger for de unge, der gerne vil ind i fiskeriet og gøre en karriere der, og det skal vi selvfølgelig have kigget på.
I forhold til Advokatrådet og opsættende virkning og den slags ting vil jeg sige, at vi jo igennem de senere år – jeg tænker også her på det område med fødevarelovgivningen, hvor vi har været nødt til at komme efter virksomheder, der ikke har kunnet finde ud af det – har strammet lovgivningen voldsomt i forhold til at kunne fratage dem retten til at have med virksomheder at gøre, hvis man ikke kan finde ud af det.
Derfor er vi selvfølgelig også parat til at kigge på det her, og hvis Advokatrådet har nogle betænkeligheder, er jeg helt sikker på, at det også er en del, vi kan kigge på under udvalgsarbejdet.