runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Poll (ALT), 2016-04-26:
Jamen så lader det til, at vi kan mødes i udvalgsarbejdet.
For det interessante er jo at få det skånsomme med.
Derfor har vi også nævnt andre mærker og de brede begreber som skånsomt fiskeri.
Det er simpelt hen for at få mulighed for i udvalgsarbejdet at gøre det helt skarpt, så vi får lige de ting med, der fremmer, at vi passer bedst på den havnatur, vi har for øjeblikket, og som er hårdt belastet af især skrabende fangstmetoder.
Tak for det.
Og det kunne man bl.a. gøre ved hjælp af den her løsning.
Jeg medgiver, at mit forarbejde i forhold til samarbejdet med andre partier sikkert kunne have været meget bedre.
Thomas Danielsen (V), 2016-04-26:
Det er sådan set også kun, fordi jeg synes – og det skal selvfølgelig ikke belaste ordføreren – at det lidt er en uskik, som jeg også nævnte, at vores kolleger i Enhedslisten fremsætter en lang række beslutningsforslag, hvor man kun har ændret et komma.
Jeg synes, vi skal have respekt for hinandens tid her i Folketinget, og der går desværre meget værdifuld tid, hvor man ellers kunne have lavet noget fornuftigt.
Derfor appellerer jeg sådan set bare til, at man i stedet samler en masse fiskeripolitik, og så får vi taget en drøftelse af det, i stedet for at man som enkeltparti fremsætter et beslutningsforslag, og så kan alle andre partier stemme det ned – altså at man i stedet opsøger nogle alliancer for at få sin politik igennem.
Christian Poll (ALT), 2016-04-26:
Det lyder som en glimrende idé at samle flere forslag i en pakke.
Det kan jeg også se er sket for nylig med en kemikaliepakke og en naturpakke, som vi har snakket igennem.
Så det vil jeg helt klart overveje fremadrettet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-26:
Men var ministeren inde på, at IPM-retningslinjerne kunne gøres lovpligtige?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-26:
Det gør ikke spor, at spørgeren stiller spørgsmål til noget, jeg har berørt.
Jeg vil gerne sige det igen: I forhold til IPM er det obligatorisk.
Det er obligatorisk at dyrke efter de otte IPM-principper, der indgår i rammedirektivet om bæredygtig anvendelse af pesticider.
Så det er obligatorisk i dag.
Simon Kollerup (S), 2016-04-26:
Beslutningsforslaget, som vi behandler her, vil pålægge regeringen at gennemføre fem tiltag, der har til formål at skabe et mere bæredygtigt forbrug af pesticider til gavn for vores miljø og til gavn for danskernes sundhed.
Konkret indebærer forslaget for det første, at pesticider med utilsigtet farlige egenskaber ikke skal godkendes i Danmark.
For det andet skal der indføres krav, der sikrer, at man anvender den bedste sprøjteteknik – det, der kaldes best available techniques.
Og i tillæg hertil ønsker forslagsstillerne en tidsplan for, hvornår ineffektive sprøjteteknikker forbydes.
For det tredje skal regeringen sørge for, at de retningslinjer, der lige nu findes for integreret plantebeskyttelse, ophæves til lov og dermed bliver obligatoriske.
For det fjerde skal der gribes ind i de tilfælde, hvor behandlingshyppigheden, altså det samlede pesticidtryk, stiger, selv om belastningsindikatorerne, hvad der kan oversættes til de skadevirkninger, vi i dag kender, falder.
For det femte ønsker forslagsstillerne, at grænseværdierne for pesticidrester i fødevarer skal håndhæves bedre, og at enhver overskridelse skal sanktioneres.
Der skal ikke være tvivl om, at Socialdemokraterne i lighed med SF ønsker, at brugen af pesticider ikke medfører, at helt almindelige danskere bliver syge.
Der skal heller ikke være tvivl om, at brugen af pesticider ikke skal belaste vores sårbare natur og miljø unødigt.
Det er sådan set en mærkesag for Socialdemokraterne.
I vores regeringstid sørgede vi – bl.a. sammen med SF – for, at Danmark fik en sprøjtemiddelstrategi.
Samtidig forbød vi sprøjtning og gødskning på de naturbeskyttede arealer.
Det betød to store skridt i den rigtige retning og to store gevinster for vores natur, for vores miljø og for danskernes sundhed.
Det er en kurs, som vi hos Socialdemokraterne ønsker, at vi skal fortsætte med.
Vi ønsker derfor en ny sprøjtemiddelstrategi, som kan erstatte den nuværende, der udløber ved årets udgang, som ministeren også fremhævede.
Vi mener, at en samlet aftale, hvor vi håndterer alle de udfordringer, der knytter sig til sprøjtemidler, er den rigtige vej at gå, og derved kan vi sikre, at alle initiativer kommer på bordet, og vi kan sikre, at vi i en samlet prioritering sætter ind der, hvor vi får mest ud af vores ressourcer.
Det er på den baggrund, vi ikke kan støtte SF's forslag på nuværende tidspunkt.
Når det er sagt, mener vi, at de initiativer, som SF har lagt frem her, sagtens kan indgå i fremtidige drøftelser om en sprøjtemiddelstrategi, og grundlæggende finder vi, at forslagene er sympatiske.
Socialdemokraterne vil i den her forbindelse opfordre regeringen til at indkalde til forhandlingerne om en ny sprøjtemiddelstrategi.
Det er vores håb, at regeringen vil være med til at indgå en bred aftale, der kan sikre en forsvarlig brug af pesticider, hvor vi ikke gambler med danskernes sundhed eller med vores miljø og natur.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-26:
Ordføreren må prøve at forklare mig, hvorfor man ikke kan støtte det her forslag, hvis det ikke er, fordi der er enkelte dele i det, man er imod.
Jeg kan ikke se, at det her forslag betyder, at man ikke sideløbende også vil tage en ny runde i forbindelse med sprøjtemiddelstrategien, som jo var et rigtig, rigtig godt tiltag, og som giver meget konkrete anvisninger til, hvordan man skal bevæge sig fremad de kommende par år – altså, det er jo en strategi, det her er lovgivning.
Så det er ikke for at erstatte en ny runde af strategien, at vi har foreslået det her.
Simon Kollerup (S), 2016-04-26:
Det er jeg også helt indforstået med, men den kommer jo og skal fornys fra årsskiftet.
Der mener vi bare at den rigtige sammenhæng at tage de her drøftelser i, uanset hvor sympatiske de her forslag måtte være, er at få et samlet blik på det her felt og så tage det, i forbindelse med at man forhandler en ny sprøjtemiddelstrategi.
Det er i hvert fald den metode, vi er mest tilhængere af, og det er derfor, at vi med henvisning til den debat, vi havde tidligere på aftenen, ikke vil gå hen og læse det sidste kapitel i bogen først, men ligesom prøve at få det hele på bordet og så foretage en samlet prioritering, en samlet drøftelse af, hvad der kan lade sig gøre.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-26:
Det her er jo en samlet drøftelse af pesticidområdet.
Simon Kollerup (S), 2016-04-26:
Tak for det.
Men der kan jo være enkelte tiltag, som man vurderer op imod helheden, og det har for os være tilfældet med randzonerne, som blev nævnt her, og andre tiltag.
Derfor mener vi også, at vi skal have det hele på bordet og så drøfte det samlet, når vi skal drøfte en ny runde i forbindelse med sprøjtemiddelstrategien.
Jeg tror bare, vi ser forskelligt på vejen hen til det mål, som jeg har indtryk af vi deler, og som jeg også har prøvet at skitsere i min tale.
Vi mener bare, at det er i forhandlingen om en ny strategi, man skal tage en samlet prioritering af hele det her felt.
Lise Bech (DF), 2016-04-26:
Det her forslag fra SF indeholder jo faktisk fem delforslag.
Det ene siger, at vi ikke skal godkende pesticider med utilsigtede farlige egenskaber.
Til det synes jeg bare lige jeg vil sige, at det gør vi jo heller ikke nu.
Vi har skrappe godkendelseskrav, der sikrer, at sprøjtemidler med særlig problematiske egenskaber ikke godkendes, hvis der er uacceptabel risiko for menneskers sundhed eller for miljøet.
I Danmark har vi særlige restriktioner vedrørende alle nedbrydningsprodukter, nemlig at de skal overholde en grænseværdi på 0,1.
I resten af EU skelnes der mellem relevante og ikkerelevante nedbrydningsprodukter.
Det specielle ved de danske krav gør jo, at en række plantebeskyttelsesmidler ikke kan godkendes i Danmark, selv om de er godkendt i andre lande.
Så vi har skrappere krav end andre.
Vedrørende kravet om BAT for sprøjteteknik og det krav om at gøre retningslinjerne for IPM obligatoriske for primærproducenter har Danmark indført de der EU-krav om, at alt sprøjteudstyr skal synes inden november 2016.
Og vedrørende IPM er det allerede obligatorisk at dyrke efter de principper, der står i rammedirektivet om bæredygtig anvendelse af pesticider.
De sidste to delforslag, dels om at gribe ind, hvis behandlingshyppigheden stiger, selv om belastningsindikatorerne falder, dels om at styrke håndhævelsen af grænseværdier for pesticidrester i fødevarer, så der gives sanktioner ved enhver overskridelse, er ikke så relevante, da sprøjtemiddelstrategien for 2013-2016 jo har som mål, at sprøjtemidlers belastning af sundhed, natur og grundvand skal reduceres med 40 pct. – og det må være bedre end at se på behandlingshyppigheden.
I øvrigt har Aarhus Universitet jo beregnet, at behandlingshyppigheden i Danmark i 2007, f.eks. i forhold til hvede, var 2,6, mens den f.eks. i England var 6,7.
Så Danmark ligger absolut i den laveste ende.
Der skal vedtages en ny sprøjtemiddelstrategi for 2017-2020, og på det tidspunkt kan SF så komme med nogle forslag til ændringer, for SF er jo også med i aftalen om sprøjtemiddelstrategien.
Vedrørende sanktioner ved enhver overskridelse af grænseværdien for pesticidrester synes jeg fortsat, at det skal være Fødevarestyrelsens nuværende principper for kontrol og sanktionering, der er gældende.
Dansk Folkeparti kan derfor ikke støtte SF's forslag.
Thomas Danielsen (V), 2016-04-26:
Tak for det.
Ordføreren kan være helt sikker på, at vi elsker at diskutere fiskeripolitik og fremme en positiv udvikling for erhvervet.
Og det er jeg sikker på at ordføreren også har en intention om, også til trods for at vi bestemt ikke er enige om, hvordan man så når dertil.
Det, som alligevel får mig til at tage ordet, er egentlig det, som jeg spurgte efter i min tale, hvor ordføreren jo ganske rigtigt ikke svarede mig på mine spørgsmål.
Men de svar har jeg så mulighed for at få nu.
Og det, jeg fisker efter, er: Hvad er det, Alternativet vil med det her, eftersom man har udarbejdet det som et beslutningsforslag?
Men kan jo sagtens have den holdning i Alternativet uden at fremsætte beslutningsforslag.
Grunden til, at jeg spørger, er, at jeg lidt synes, det er en uskik blot at fremsætte et beslutningsforslag uden at afsøge nogle alliancer, altså det, jeg ville betragte som reel politik, ud fra et ønske om at opnå et reelt resultat.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren om, hvor mange henvendelser man i det her spørgsmål har rettet til ministeren på området for at se, om man kunne opnå nogle resultater, og hvor mange henvendelser man har rettet til alle vores kolleger i de forskellige partier for at se, om man kunne opnå noget opbakning eller nogle resultater.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Den slags ansvar ville jeg aldrig nogen sinde kunne finde på at pålægge kommunalbestyrelsesmedlemmer.
Det mener jeg – hvis der skulle træffes beslutning om det – skulle træffes på et højere niveau, måske endda på et endnu højere niveau end det Folketing, vi sidder i nu.
Andreas Steenberg (RV), 2016-04-26:
Ganske ofte, faktisk for ofte,
synes jeg, møder jeg mennesker rundtomkring ude i virkeligheden, som siger: Kan I ikke snart give os noget frirum til selv at beslutte nogle ting?
Behøver I styre det hele inde på Christiansborg?
Hvorfor skal jeg stille op til en børnehavebestyrelse, når I alligevel har besluttet alting?
Hvorfor skal jeg gå i gang med borgerinitiativer i min kommune, når I alligevel har besluttet alting inde på Christiansborg?
Hvorfor skal jeg sidde i en kommunalbestyrelse, når I har besluttet det hele inde på Christiansborg?
Hvorfor skal jeg overhovedet engagere mig i mit samfund, når I alligevel tror, I skal bestemme det hele ovre på Christiansborg?
Det er en rigtig god idé at skabe nogle rammer for, at kommuner, regioner, institutioner kan agere mere bæredygtigt.
Det er f.eks. lykkedes at få rigtig meget økologi i offentlige institutioner ved at lave nogle rammer, der gør det attraktivt.
Det er lykkedes at få rigtig mange kommuner til at investere i grøn energi, fordi man har lavet nogle rammer, der gør det attraktivt.
Det er lykkedes at få rigtig mange kommuner til at investere i grøn transport, gasbiler, brintbiler, elbiler, alt muligt, fordi man har skabt nogle rammer for det.
Man har skabt rammer for grøn omstilling – ikke tvang til grøn omstilling.
Det er det, Alternativet vil med det her forslag.
Hvis nu der er en kommune, der tænker, at de gerne vil bidrage til grøn omstilling og sætter gang i en folkelig proces med virksomheder, borgere, institutioner, fagforeninger, foreninger, og hvad der nu er i kommunen, og så finder ud af, at de vil investere i at få flere elbiler, og har skabt folkelig opbakning til det i deres kommune, så synes jeg, det ville være så ærgerligt, hvis Folketinget kom og sagde: Nej, nej.
Det, I skal bruge jeres penge på, er at købe fisk lidt dyrere, fordi vi nu har besluttet, at det er den måde, I skal gøre det på, uanset hvad I selv finder ud af.
Derfor er vi uenige i det her forslag, som vil tvinge kommuner til at købe fisk ind på en bestemt måde.
Så går der altså fisk i det kommunale selvstyre.
Der går fisk i den offentlige og folkelige opbakning, og der går fisk i rigtig mange af de ting, der allerede foregår.
Allerværst kunne man jo frygte, at der gik fisk i at købe fisk: at de offentlige institutioner simpelt hen dropper at købe fisk, fordi man har gjort det besværligt med en masse bureaukrati herindefra.
Så vi siger nej til det her beslutningsforslag, men ja til at diskutere, hvordan man kan skabe nogle rammer for et mere bæredygtigt samfund i bred forstand.
Christian Poll (ALT), 2016-04-26:
Er det generelt De Radikales holdning, at offentlige grønne indkøb ikke er vejen frem?
Det kan jo både være økologi, det kan være produkter mærket med Svanen eller Blomsten, det kan være skånsomt fiskeri.
Er det generelt sådan, De Radikale stiller sig?
Andreas Steenberg (RV), 2016-04-26:
Det tror jeg var sådan en lidt spændende udlægning af det, jeg sagde.
Det, jeg siger, er, at vi går ind for et decentralt Danmark, et Danmark, hvor man inddrager borgerne, et Danmark, hvor man har lokale beslutningsevner, og der går man jo i øvrigt sammen i Kommunernes Landsforening, hvor man så kunne lave noget politik for det.
Det er selvfølgelig en rigtig god idé at bruge de offentlige indkøb til at fremme bæredygtig udvikling, nye virksomheder, iværksætteri, alt muligt.
Det er helt oplagt en god idé.
Spørgsmålet er bare, om vi skal bestemme herindefra i detaljen, hvordan man skal gøre det.
Der er vi altså uenige med Alternativet.
Der har vi en mere decentral tilgang til det, og vi synes ikke, at staten behøver at skulle bestemme det hele.
Christian Poll (ALT), 2016-04-26:
Men det er jo derfor, vi refererer til anerkendte ordninger som f.eks. MSC-mærket, ligesom man kunne vælge at referere til Svanen og Blomsten som miljømærker, fordi så sætter man jo netop den ramme, som gør, at vi selv kan vælge hvilken fisk, vi vil have, den skal bare have det her mærke, så vi sikrer en vis kvalitet og en vis skånsomhed over for miljøet, naturen, i det her tilfælde havmiljøet.
Er det ikke et rimeligt værktøj at give sådan overordnet, som alligevel giver en masse spillerum til de lokale beslutningstagere?
Andreas Steenberg (RV), 2016-04-26:
Hver gang jeg møder offentligt ansatte, der siger: Hvor kommer alt det der kontrol og bureaukrati fra?
Jeg synes, at det er rigtig fint at have en ordning for bæredygtigt fiskeri og en mærkning for det.
Spørgsmålet er bare, om vi skal pålægge kommunerne at dokumentere, at al den fisk, de serverer, køber ind, lever op til den mærkningsordning.
Så skal der sidde nogle her i København og kontrollere, at kommunernes kontrollanter har kontrolleret korrekt, og så har vi så fået ansat nogle flere mennesker til at kontrollere hinanden, i stedet for at man rent faktisk har købt noget fisk til de mennesker, der gerne skulle have noget fisk.
Det er derfor, at vi afholder os fra de her statslige kontrolordninger.
Christian Poll (ALT), 2016-04-26:
Tak for det superspændende input, og jeg glæder mig selvfølgelig til at drøfte det i udvalget.
Skal jeg forstå ordføreren sådan, at der simpelt hen er et behov for et nyt mærke, der både dækker det med det skånsomme kystfiskeri og selve bestandtilgangen?
Er det det, og har vi brug for et helt nyt mærke?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-26:
Man skal jo altid passe på med det her med, at det gode bliver det bedstes værste fjende, og jeg synes, at det er en stor sejr, at tre ud af fire af de fisk – tror jeg det er – der bliver solgt i Danmark, efterhånden er MSC-mærkede.
Men hvis man forleder forbrugeren til at tro, at det så ikke er fisket med bundtrawl osv., så er det jo et problem, og vi har igen og igen sagt, også til den tidligere regering: Lad os nu give kystfiskerne den mærkningsordning, som de gerne vil have.
Det betyder jo ikke, at vi – hvad skal man sige – skubber det konventionelle fiskeri ud, men vi gør det meget mere klart, hvad rigtigt bæredygtigt fiskeri er.
Jeg vil jo ikke sige det sådan, at hvis det bedst opnåelige er at bruge de mærkningsordninger, der eksisterer, så skal vi ikke bruge det, men jeg mener ikke, at vi i dag har et mærke, som danskerne kender, og som for alvor er bæredygtigt.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
De Konservative stemmer imod beslutningsforslaget.
Vi har forståelse for, at man gerne vil gøre noget for at sikre et bæredygtigt fiskeri rundtomkring i verden, men vi er ligesom de andre partier nok også noget tilbageholdende over for at lave alt for meget detailregulering af, hvordan kommunernes indkøbspolitik skal være.
Vi er ikke så meget til meget central og statslig politisk kontrol, som Alternativet i hvert fald lægger op til i det her tilfælde.
Det kommer selvfølgelig lidt an på, hvad formålet med det er, altså om det er at lave en politisk markering, eller om formålet er reelt at få noget igennem.
Men jeg antager selvfølgelig, at det er det sidste, og derfor vil jeg anbefale, at man måske kunne tage det op på et møde med ministeren, og så er jeg sikker på, at han gerne vil tale videre om, hvad man kan gøre på området her.
Men forslaget, som det ligger, kan vi ikke støtte.
Christian Poll (ALT), 2016-04-26:
Tak for det.
Nu har jeg hørt det flere gange, og jeg vil godt beklage, at jeg ikke har gjort forarbejdet godt nok på det forhandlingsmæssige plan, men det kan jeg lære noget af, for jeg er ny i Folketinget.
Tænker ordføreren ikke – som jeg i hvert fald selv gør – at noget af det, der kan gøres ved at stille krav i forbindelse med offentlige indkøb, er, at man kan skabe et stort marked for det, man gerne vil have, altså i det her tilfælde et mere skånsomt og bæredygtigt fiskeri, hvilket så også kan smitte af på det private marked og på den måde skabe noget, som også skaber vækst derude, hvor der f.eks. bedrives skånsomt fiskeri?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Nej, det tænker vi ikke.
Vi mener egentlig, at statens hovedformål, når den foretager indkøb, må være at få så gode og billige produkter som muligt, og det mener vi også man har en forpligtelse til, når man er en offentlig institution, og det gælder selvfølgelig også for kommunerne.
Det tror jeg vi skal passe meget på med i forhold til den offentlige sektor.
For den bliver meget, meget ineffektiv, hvis der hele tiden skal være alle mulige politiske hensyn og krav om at opføre sig politisk korrekt, som skal styre dens handlinger.
Christian Poll (ALT), 2016-04-26:
Men som det grønne parti i blå blok kunne man jo tage den position, at man siger, at vi for vores skattekroner da skal fremme den udvikling, vi gerne vil have i en grøn omstilling.
Var det ikke en god tilgang?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Det er jo bestemt en ledig position blandt de blå partier – det er jeg enig i – men det er ikke ensbetydende med, at vi så ønsker at tage den.
Vi synes, det vil være ufornuftigt, så vi kan ikke støtte det.
Vi er et grønt parti – det er rigtigt, og tak for anerkendelsen af det – men vi er også et parti, som går ind for markedsøkonomi, og vi er ikke et parti, der går ind for, at det offentlige hele tiden skal styres i detaljer fra Christiansborg med hensyn til indkøbspolitik og alt muligt andet.
Så vi vil nok vælge nogle andre redskaber i forhold til at fremme målsætningerne om et bæredygtigt fiskeri.
Christian Poll (ALT), 2016-04-26:
Tak for det.
Vi har i dag et fiskeri, som langtfra er bæredygtigt.
Vi har en stor brug af skrabende redskaber, vi har stor bifangst, vi har kvoterne på færre og færre hænder og havne, der bliver affolket, og hvor fiskeriet dør ud, og derfor er der i Alternativets øjne behov for, at vi fremmer det mest skånsomme og det mest bæredygtige fiskeri i Danmark.
Vi har med det her forslag fremhævet mærkerne MSC og ASC.
Vi er godt klar over, at de mærker ikke er perfekte, men vi har også indtryk af, at der er et vist volumen, og at det kan skabe nogle store fremskridt, hvis man fremmer fiskeriet inden for de her mærker, og vi mener også, at det er fornuftigt at lade det offentlige gå foran.
Det er rimeligt, at vores skattekroner går til de mindst belastende løsninger, og når vi på den måde stiller krav til offentlige indkøb, kan vi være grønne og bæredygtige.
Ved at skabe offentlige indkøb på det her felt vil vi jo kunne skabe et markedsvolumen, som skaber en større sikkerhed for afsætning for de fiskere, der gør det på den gode måde, og når man har et mere stabilt marked, vil det på sigt skabe lavere priser og dermed også et grundlag for et større privat marked.
Så det er grundlaget for, at vi har fremsat det her forslag om indkøb af bæredygtige fisk og skaldyr i det offentlige.
Så vil jeg gerne takke for en god debat i dag.
Jeg hører, at der er forskellige ønsker til, at man skal specificere lidt nærmere, hvad det er for ordninger, vi har med at gøre her, og at der er lidt forvirring om, hvad »naturskånsomt« og »økologisk« egentlig betyder.
I den her sammenhæng har vi med »økologisk« selvfølgelig ment økologiske dambrug, for man kan jo ikke snakke om økologisk fanget fisk.
Men det er alt sammen ting, vi meget gerne vil specificere nærmere i udvalgsarbejdet.
Så tak for en god debat, og jeg ser frem til udvalgsarbejdet.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-26:
Det ved jeg faktisk ikke rigtig om jeg er enig i, det må jeg indrømme.
Der er børnehaver, der køber ind og laver fælles mad, og der er børnehaver, hvor forældrene selv giver børnene madpakker med.
Det har man besluttet derude lokalt, og det synes jeg er rigtig godt.
Når man er en offentlig institution og skal stå for at købe ind, er der mange kriterier, der skal følges – vi laver store indkøbsaftaler osv. osv. – og det er ikke nødvendigvis dem alle sammen, jeg synes er lige gode.
Man kan stille en masse kriterier op, men det er ikke nødvendigvis dem alle sammen, jeg synes er lige gode.
Jeg er helt klart af den opfattelse, at det, at biologer fra EU sidder og deler fiskekvoter ud til de forskellige lande ud fra et biologisk synspunkt – ganske vist også via forhandlinger – gør, at de fisk, uanset hvor vi så køber dem henne, eller hvordan de er mærkede, er blevet tildelt ud fra et bæredygtighedsprincip.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-04-26:
Jeg forstår ikke, hvorfor Socialdemokratiet vil skabe en modsætning.
Vandet skal jo på et eller andet tidspunkt ud i havet, for ellers vil jeg da gerne høre, hvad Socialdemokraterne har tænkt sig skal ske med det vand.
Skal det bare stå og forsumpe i terrænet?
Vandet skal vel ud i havet, det er det, der er meningen med vandløb.
Men med den præmis kan vi ved hjælp af moderne og intelligente metoder finde en bred vifte af virkemidler, så de to hensyn går hånd i hånd.
Hvorfor skal der absolut køres en front op om det her?
Lad os nu få den rapport, der kommer, på bordet, så skal vi nok finde nogle fornuftige løsninger, for uanset hvad skal vandet jo væk, medmindre man ønsker, at store dele af det danske terræn forsumper og oversvømmes med deraf følgende store tab, og det tror jeg egentlig ikke Socialdemokraterne er interesserede i.
Jeg kender i hvert fald mange borgere ude i landet, der måske kunne finde på at stemme socialdemokratisk, som ikke er interesseret i det.