Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-31:
For det første foreslår Enhedslisten sammen med bl.a. Radikale Venstre, Alternativet og SF, at det lovforslag, vi her hastebehandler, bliver delt i to.
Derudover er den ene lovændring, nemlig den, der handler om, at modtagere af integrationsydelse, som tidligere har været på kontanthjælp, skal have lov til at holde optjent ferie, yderst simpel.
Det er i øvrigt et forslag, som Enhedslisten støtter.
Den anden del af lovforslaget, nemlig den del, der handler om at forringe børns mulighed for at blive familiesammenført med deres forældre, er vældig kompliceret og bestemt ikke et forslag, som Enhedslisten støtter.
Jeg synes, det er en uskik, at så forskellige lovændringer bliver blandet sammen i et lovforslag.
Enhedslisten støtter en hastebehandling af den del af lovforslaget, der vedrører muligheden for at holde ferie for modtagere af integrationsydelse.
Det er en hasteopgave at sikre, at de får mulighed for at holde ferie, hvis de har opnået ret til ferie efter aktivloven.
Der er tale om et stykke dybt kompliceret lovgivning, der vedrører både menneskerettigheder og EU-regler.
Der er brug for en helt regulær lovgivningsproces, hvor vi bl.a. kan få lavet en ordentlig høringsproces, således at f.eks. Institut for Menneskerettigheder, Advokatrådet, Red Barnet og andre organisationer, som beskæftiger sig med det her område, kan komme med deres kvalificerede vurdering af lovforslaget.
Det er jo altså ikke bare for sjov eller for syns skyld, at vi foretager høringer, inden et lovforslag bliver fremsat.
Det er faktisk, fordi civilsamfundet vældig ofte har vældig relevante overvejelser eller indsigelser eller forslag, som vi politikere gør klogt i at lytte til.
Netop inddragelsen af civilsamfundet er jo et grundlæggende princip i vores folkestyre, både fordi det er demokratisk, men også fordi det simpelt hen sikrer bedre lovgivning.
Den her slags hastebehandling, som jeg faktisk synes der er begyndt at gå inflation i på udlændingeområdet, er respektløs over for vores folkestyre.
Så er der selve indholdet af loven.
Først er der den del, der vedrører integrationsydelsesmodtageres mulighed for at holde ferie, hvis de har optjent den ret efter aktivloven.
Altså, der er jo tilsyneladende tale om, at regeringen har haft alt for travlt med at stramme reglerne på udlændingeområdet, og i den forbindelse er der altså et forhold, man har glemt at forholde sig til.
Så kan man sige, at det i det mindste er godt midt i al den elendighed og fattigdom, som reglerne om integrationsydelse i øvrigt skaber, at der rettes op på det her.
Den del af lovforslaget støtter Enhedslisten.
Den anden del af lovforslaget, nemlig den, der vedrører børns mulighed for familiesammenføring, er jeg dybt bekymret over og uenig i.
I 2012 var Enhedslisten med til at lave en aftale med Liberal Alliance og den daværende regering om familiesammenføring med børn.
Vi lavede en aftale, som bl.a. betød, at der i praksis ikke skal foretages vurderinger af et barns evne til integration i Danmark, når et barn er yngre end 8 år.
Det blev altså opnået ved at indføre en grænse på 6 år.
Men da de 2 år kommer oveni, betød det altså reelt, at vi i dag ikke integrationsvurderer børn under 8 år.
Nu kommer vi også til at integrationsvurdere børn på 6 og 7 år.
Jeg anerkender fuldstændig, at EU-Domstolen med sin dom af 12. april 2016 siger, at 2-årsreglen ikke har noget med muligheden for vellykket integration at gøre, og at den risikerer at føre til usaglig forskelsbehandling.
Regeringens konklusion er så, at man i huj og hast gennemfører et lovforslag, som strammer reglerne for familiesammenføring med børn, så alle børn over 6 år som udgangspunkt skal integrationsvurderes.
For det første kan jeg ikke se nogen saglige argumenter for at haste det her igennem uden at få en ordentlig høringsproces.
Hvis der er et eller andet papir eller brev fra EU, hvor de siger, at vi ikke kan vente med at ændre loven til efter sommerferien, vil jeg meget gerne se det.
For det andet vælger regeringen altså at reagere på den her dom ved at konkludere, at alle børn, uanset om ansøgningen er indsendt inden for 2 år, nu skal udsættes for en integrationsvurdering.
Det vil sige, at loven betyder, at flere børn skal integrationsvurderes i forhold til i dag.
Det er Enhedslisten lodret modstander af.
Vi synes, det er urimeligt at påstå, at et barn på 6 år eller for den sags skyld 8 år eller 14 år ikke har udsigt til en vellykket integration.
Det er vel sådan, formuleringen i loven er.
Selvfølgelig kan et 6-årigt barn integreres.
Derudover mener vi jo faktisk, at det bør være et grundlæggende princip, at børn skal have ret til at være sammen med deres forældre.
Hvis man giver mor eller far lov til at være i Danmark, må man også lade de eventuelle børn, der er, få lov til at være her.
Så til det der med, at vi er nødt til at gøre det.
Jamen det er man da ikke.
Man kunne f.eks. have afskaffet det her med integrationspotentialevurderingen, eller man kunne have hævet aldersgrænsen for integrationspotentialevurderinger.