runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-01-22:
Forslaget her er jo i virkeligheden en mindre del af en større forståelse omkring nogle udlændingepolitiske stramninger, som en række partier var tæt på at blive enige om før nytår.
Liberal Alliance har holdt fast i det udgangspunkt, nemlig at vi selvfølgelig står bag det, som partierne de facto var enige om, og derfor også dette forslag.
Der er sket en stigning i antallet af klagesager, som der ikke har vist sig at være en rimelig grund til at indlede, og derfor ændrer man reglerne på den måde, at der kun ydes retshjælp, hvis klager har en rimelig grund til at føre sagen.
Det er fuldstændig i overensstemmelse med de betingelser, der er for at få fri proces ved de danske domstole, og den parallelitet kan vi sådan set godt lide at der bliver skabt set fra Liberal Alliances side.
Samtidig er der jo givet mulighed for, at man kan klage, så man kan indbringe sagen for Procesbevillingsnævnet, hvis man ikke er tilfreds med, at man ikke har fået den retshjælp, som man gerne vil have.
Så vi synes, der er nogle ordentlige garantier for, at der, hvor det er nødvendigt at få retshjælp, kan man få det alligevel, hvis man bliver afvist på et usagligt grundlag, og dermed er sagen i den skønneste orden: at dem, der har brug for hjælp, kan få det, men at der ikke er et system, som der i dag er, der i alt for stort omfang i virkeligheden bliver misbrugt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-22:
Hvordan vil ordføreren definere »rimelig grund«?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-01-22:
Det vil sige, at jeg går ud fra, at det skal være på præcis samme måde, som det allerede er i dag.
Det ville være det forventelige, når man ser på forslaget.
Det er jo den parallelitet, der lægges op til.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-22:
Jeg bliver igen nødt til at spørge ordføreren, hvad definitionen på »rimelig grund« er, fordi det, vi diskuterer i dag, jo er retshjælp til internationale klageorganer, f.eks. FN-komiteerne.
Når jeg stiller det konkrete spørgsmål, er det jo, fordi Advokatsamfundet har påpeget, at de ikke synes, at det er defineret.
Så derfor må jeg igen spørge ordføreren, hvad definitionen på »rimelig grund«, som jo er ret essentielt i denne diskussion, er.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-01-22:
Det er klart, at hvis man stiller det samme spørgsmål, får man det samme svar, og det var jo det samme spørgsmål, som ordføreren jo selv sagde at man havde lyst til at stille igen.
Derfor kan jeg kun holde fast i, at der står, at det ville være ligesom under de betingelser, der er for at få fri proces ved domstolene, og derfor er svaret, at vi går ud fra, at der er en parallelitet i de to ting.
Men hvis der er ting, der skal udbores under udvalgsbehandlingen, som kan præcisere det yderligere, hvis der er tvivlsspørgsmål, så er jeg sikker på, at justitsministeren stiller sig til rådighed for det.
Josephine Fock (ALT), 2016-01-22:
Tak for det.
Lovforslaget indeholder en ændring af betingelserne for at få retshjælp til at indgive og føre klagesager mod Danmark ved internationale klageorganer.
Det sker med tilføjelsen af kravet om, at klageren skal have en rimelig grund til at føre klagesagen.
Det skal dog fremover være muligt at påklage et afslag fra Civilstyrelsen til Procesbevillingsnævnet.
Vi tilslutter os selvfølgelig det synspunkt, at retshjælpsmidlerne skal anvendes hensigtsmæssigt.
Derfor virker det også velbegrundet, at klager til menneskeretlige klageorganer må skulle opfylde de formelle klagebetingelser, før der kan modtages retshjælp.
Det er mit indtryk, at retshjælpsforordningen, som den fungerer nu, indebærer en risiko for, at den type klager, der ikke baseres på en rimelig grund, kan medvirke til at undergrave klagesystemet, da de simpelt hen overbebyrder systemet.
Det virker også naturligt, at vi må reagere på, at FN-komiteerne følger en anden praksis for screening af sager end den forventede i forbindelse med indførsel af retshjælpsforordningen.
Retshjælpsforordningen bygger på en forudsætning om, at de internationale klageorganer nærmere overvejer klagens genstand, og om klagebetingelserne er opfyldt, før regeringen anmodes om bemærkninger.
Men da denne forudsætning ikke længere kan forventes at ligge til grund, er der altså opstået nye behov for, at klagens grunde vurderes som rimelige, før der kan tildeles retshjælp.
Det er desuden de samme betingelser, som stilles for at få fri proces ved de danske domstole.
Det siger sig selv, at vi skal være meget varsomme i den slags sager, således at der ikke kan herske tvivl om, hvorvidt retssikkerheden opretholdes.
Det er derfor afgørende, at retshjælpsforordningens oprindelige formål fastholdes, nemlig at yde hjælp til de borgere, der har en reel menneskeretlig klage.
Sorteringen af klager må på ingen måde ske på baggrund af Danmarks egne relevanskriterier, men på baggrund af, hvad de relevante klageorganer anser som egnet til realitetsbehandling.
I den forbindelse skal vi opfordre ministeren til særlig at tage den række af anbefalinger til udformning af lovforslagets bemærkninger, som Institut for Menneskerettigheder har udformet, til efterretning, f.eks. at det fremhæves i lovforslagets bemærkninger, at Civilstyrelsen og Procesbevillingsnævnet bør lægge klageorganernes praksis til grund for deres vurdering, og at retshjælp kun må afvises, hvis det er åbenbart, at klager ikke opfylder de formelle klagebetingelser.
Til sidst vil jeg gerne understrege vigtigheden af, at forslaget indeholder indførelse af en klageadgang til Procesbevillingsnævnet, således at afslag på retshjælp kan indbringes for en uafhængig instans.
Det er i vores øjne en meget positiv og også nødvendig foranstaltning, for at retssikkerheden ikke kompromitteres af ændringen i loven om retshjælp.
Overordnet stiller vi os i Alternativet positive over for forslaget og ser frem til i udvalgsbehandlingen at drøfte, om de bemærkninger, som særlig Institut for Menneskerettigheder er kommet med om en præcisering af bemærkningerne i lovforslaget, kan blive taget med.
Tak for ordet.
Jane Heitmann (V), 2016-01-22:
Tak for det.
Jeg vil bare gerne have lov at spørge ordføreren: Anerkender ordføreren, at den nuværende regering har prioriteret sundheds- og ældreområdet med 3,4 mia. kr., hvilket jo er langt mere end den tidligere regering?
Finn Sørensen (EL), 2016-01-22:
Ja, mig bekendt har vi ikke kritiseret regeringen for at gøre det, men vi tillader os at forholde os til helheden i en finanslov, hvor der var et langt større potentiale for at give hele sundhedsområdet og ældreområdet et markant og varigt løft, men de penge har man jo valgt at bruge på skattelettelser til erhvervslivet og aktionærerne.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-01-22:
Tak for det.
Med lovforslaget forpligtes kommunalbestyrelserne til – ja, okay, det er blevet sagt flere gange – at træffe beslutning om værdighedspolitikker for den kommunale ældrepleje.
Liberal Alliance synes, det er godt, at der kommer fokus på værdighed i ældreplejen.
De mange eksempler, som vi har set, på, hvordan ældre hverken behandles med respekt eller værdighed,
er ikke et velfærdssamfund værdigt.
Disse basale forhold burde slet ikke være noget, som vi taler om.
Det burde være selvfølgeligheder.
Heldigvis er der mange steder, hvor ældre har et godt liv.
Jeg har lige været på besøg på Plejecenter Thorshøj.
Det var en meget positiv oplevelse.
De ældre havde det rigtig godt, og der blev taget godt hånd om dem.
De fik god og sund mad.
De ansatte var glade, og mange havde været der i utrolig mange år.
Der var i det hele taget en virkelig god atmosfære.
Jeg håber meget, at man kan lære af hinanden, for når man nogle steder kan gøre det så godt, må det også være muligt, at man andre steder kan gøre det lige så godt og lære af det.
Den nye ældremilliard har fokus på værdighed, og der skal udarbejdes nye politikker med fokus på fem områder: Livskvalitet, selvbestemmelse, kvalitet og sammenhæng i plejen, mad og ernæring og en værdig død.
Imidlertid har der allerede været brugt tid og penge på at udarbejde politikker på området ude i kommunerne, som har udarbejdet kvalitetsstandarder, som også tilstræber værdighed, men uden at det alle steder afspejler de virkelige forhold.
Med forslaget kommer der nye penge, og der skal laves nye planer.
Man kan være bange for, at det bare bliver yderligere bureaukrati og endnu mere administration.
Men det er mit håb, at det fokus og de midler, som nu tilføres disse områder, ikke bare bliver planer for planerne skyld, men virkelig kommer de ældre til gavn i den virkelige verden, at de ældre kommer til at føle en forbedring i deres hverdag, og at pengene bliver brugt på varme hænder, som kan være noget for de ældre.
De ældre skal have mulighed for at fortsætte med det liv, som de selv ønsker, så tæt på det liv, som de hidtil har haft, som muligt og med størst mulig selvbestemmelse.
Hvis værdighedspolitikkerne skal skabe kvalitet og værdi for den ældre i virkelighedens verden og ikke blot på et stykke papir, er det vigtigt, at kommunerne omsætter det til konkrete indsatser, der skaber forandringer i praksis.
Det er kommunerne, som er tæt på borgerne og de aktuelle forhold og derfor er dem, der ved, hvordan man kan få mest og bedst service for pengene.
Derfor støtter LA også forslaget.
Jane Heitmann (V), 2016-01-22:
Tak for det.
Jeg vil bare gerne bede ordføreren bekræfte noget.
Men jeg vil måske lige starte med at sige tak for de positive tilkendegivelser – jeg tror, jeg starter der – særlig i forhold til tankerne om relationer, som jeg i øvrigt deler med ordføreren, nemlig at det gode liv i allerhøjeste grad er afhængigt af de relationer, man har.
Ordføreren nævner, at der er færre penge.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-01-22:
Når jeg nævner, at der er færre penge, så tænker jeg på omprioriteringsbidraget.
Det var sådan set det, jeg refererede til.
Med omprioriteringsbidraget vil kommunerne i hvert fald være nødt til at spare nogle penge, i forhold til hvad de har haft til rådighed tidligere.
Jane Heitmann (V), 2016-01-22:
Lige præcis, og det er der, jeg spørger: Vil ordføreren ikke bekræfte, at det ikke betyder færre penge til service i kommunerne i 2016, og at regeringen her har løftet sundheds- og ældreområdet med 3,4 mia. kr., og at det dermed ikke er korrekt, når man siger, at der er færre penge til service i kommunerne i 2016?
Vil ordføreren ikke bekræfte det?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-01-22:
Jeg vil gerne bekræfte, at der er kommet flere penge til sundheds- og ældreområdet.
Det har jeg heller ikke sagt der ikke er.
Min bekymring gik på udgifterne i kommunerne generelt, når de bliver ramt af omprioriteringsbidraget.
Borgmestrene derude blev sidste år i en rundspørge spurgt, hvad omprioriteringsbidraget ville komme til at betyde.
Alle borgmestre blev spurgt, og 89 pct. af borgmestrene sagde, at de mente, at omprioriteringsbidraget ville føre til forringelser af servicen, så det er da i min optik en stor forringelse af den kommunale service.
Karin Nødgaard (DF), 2016-01-22:
Jeg vil ikke sige, at jeg er forvirret, men jeg synes, at det var en tale, der ligesom var delt op i rigtig meget, der var imod og lidt negativt, og så noget, der var for.
Men jeg synes også, der er noget, som jeg ikke rigtig kunne blive klog på, og det vil jeg gerne have ordføreren lige uddyber.
Det er i forhold til det der med, at man er imod at øremærke nogle midler til området, for det mener man er forkert og går ud over det kommunale selvstyre.
Men vil ordføreren ikke anerkende, at det, regeringen og også os andre, altså Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Konservative, vil jeg gerne lige sige – det er jo ikke kun regeringen, der har lavet det her – egentlig gør med det her, er, at vi sikrer, at midlerne er øremærket til en værdighedspolitik, men at vi med respekt for det lokale selvstyre sikrer, at man lokalt kan beslutte, hvad man vil sætte fokus på i den enkelte kommune?
Finn Sørensen (EL), 2016-01-22:
Nu kan ordføreren ikke komme til at svare, så jeg må sige, at jeg forstår ordførerens svar på den måde, at når Dansk Folkeparti før valget talte om, at nu skulle de ældre have nogle rettigheder, de skulle have en minimumsret til x antal bade om ugen – jeg tror, at man overtrumfede Enhedslisten lidt der, det er fint nok – de skulle have ret til hjælp til at komme ud og gå en tur, de skulle have ret til at få skiftet sengetøj, og hvad man ellers kom med af ganske udmærkede krav, så var disse krav om rettigheder altså noget, man bare kom med, fordi man skulle have nogle stemmer ved et folketingsvalg, for jeg har ikke hørt en lyd om det efter valget.
Og det er jo heller ikke blevet indfriet i det lovforslag, vi har her i dag.
Karin Nødgaard (DF), 2016-01-22:
Jeg vil gerne lige slå fast, at Dansk Folkeparti sådan set ikke har ændret holdning til noget.
Vi er faktisk rigtig glade for, at vi er kommet med i en finanslov, hvor vi har fået sat nogle markante aftryk, både på sundhedsområdet, på ældreområdet og også på politiområdet.
Det var faktisk de tre største områder, vi gik ind til forhandlingerne med noget til, og det fik vi igennem.
Når det så er sagt, vil jeg gerne høre: Anerkender hr. Finn Sørensen ikke, at de fem områder, som nu er skitseret, er områder, som faktisk også kunne trænge til et løft, og at der er behov for en kulturændring i kommunernes tilgang til arbejdet på ældreområdet?
Så taler hr. Finn Sørensen omkring det der med normering og minimum osv., men der har vi netop også hørt fra flere organisationer, at vi skal prøve at se lidt mere på det, som de så kalder for relationer frem for f.eks. antal af et eller andet minutter osv.
Det pålægges kommunerne at få udfærdiget en værdighedspolitik, og det er det, vi har stor tiltro til.
Vi har faktisk tillid til det kommunale selvstyre i forhold til, at det kan de lave, og det er det, vi skal arbejde videre ud fra, når vi kigger på det her område.
Jeg har læst høringssvaret, og jeg har også læst, hvad der er blevet skrevet i det, som hr. Finn Sørensen også nævner.
Men der må jeg altså bare sige, at det her også drejer sig om tillid, og vi prøver at sætte en ny kultur i gang.
Jeg synes, det er så vigtigt, at man prøver at have den indfaldsvinkel til området i stedet for at have den der negative hat på og sige: Det her kommer aldrig til at virke.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-22:
Tak, og tak for et dybt engageret indlæg.
Jeg kan forstå, at ordførerens omsorg for de ældre er så stor, at den nærmest driver ned ad talerstolen.
Det synes jeg er flot.
Men hvorfor har man så ikke lyttet til de høringssvar, der klart siger, at hvis man virkelig vil det og vil den omsorg – og det tror jeg ordføreren gerne vil – hvorfor har man så ikke indført nogle forpligtelser for kommunerne?
Hvorfor har man ikke fulgt Ældre Sagens forslag om, at alle de steder i lovforslaget, hvor der står »bør«, skal man skrive »skal«.
Et lille beskedent forslag kunne være, at kommunerne skulle forpligtes til, at de her værdighedspolitikker skal omsættes i et løft af kvalitetsstandarderne, sådan at vi ikke skal høre alle de her historier om, at ældre skal ligge 4 uger i det samme sengetøj eller mange timer i den samme ble.
Hvorfor har ordføreren ikke benyttet lejligheden til at skærpe forpligtelserne for kommunerne?
Jane Heitmann (V), 2016-01-22:
Jeg vil gerne sige, at jeg har læst de mange høringssvar med stor interesse.
Jeg har glædet mig over de mange positive høringssvar, bl.a. fra FOA og Dansk Sygeplejeråd, og jeg vil gerne sige, at for os er det vigtigt, at vi giver kommunerne mulighed for, at man i hver enkelt kommune kan diskutere, hvad der netop i den enkelte kommune er en værdig ældrepleje; at man altså får taget snakken om mad, om en værdig død, om, hvad det er for nogle særlige udfordringer, som hver enkelt kommune har.
Kommuner er forskellige, og jeg er sikker på, at der også vil være forskellige prioriteter i de forskellige kommuner.
Der synes jeg det er rigtig vigtigt, at vi her på Christiansborg giver kommunerne den frihed til, at de kan tage snakken.
Og de er jo velkomne til at udvide i forhold til de fem forslag, som vi her har lagt frem med lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-22:
Nu bliver jeg da helt forvirret.
For hvad skal vi så med lovforslaget?
Ordføreren må vel bekræfte, at den frihed har kommunerne i dag.
De kan da bare sætte sig ned og snakke om værdighedspolitikker, og de kan skrive det op på 2, 4, 5 A4-sider, de kan skrive, hvad de vil.
Den frihed har kommunerne i dag, så hvad skal vi så med lovforslaget?
Skal vi ikke bare se i øjnene, at det her lovforslag, som jo er godt, fordi det pålægger kommunerne en ting, nemlig at diskutere værdighedspolitik, ikke har nogen substans i forhold til at sikre de ældre en bedre pleje?
Jane Heitmann (V), 2016-01-22:
Jeg glædede mig virkelig den dag, da vi vedtog finansloven, for dermed sikrede regeringen sammen med andre partier et historisk løft på 3,4 mia. kr. på sundheds- og ældreområdet.
Vi prioriterer værdighedsmilliarden, som den jo hedder, til lige præcis at give kommunerne mulighed for at tage en diskussion af, hvad værdig ældrepleje, hvad værdig pleje ude i de enkelte kommuner er.
Det prioriterer vi med 1 mia. kr., og det synes jeg faktisk er en lille historisk begivenhed.
Karin Nødgaard (DF), 2016-01-22:
Jeg var ikke i tvivl om, at hr. Finn Sørensens tale næsten ville lyde sådan, som den kom til at lyde.
Jeg havde selvfølgelig håbet, at der havde været lidt mere ros af det, som det her lovforslag egentlig drejer sig om, nemlig at man skal lave en værdighedspolitik i kommunerne.
Det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at høre ordføreren om, er, at ordføreren faktisk siger, at man gerne vil have øremærket, hvad den her værdighedsmilliard præcis skulle gå til i kommunerne.
Vil det sige, at Enhedslisten er modstander af, at vi har det kommunale selvstyre, og at der faktisk, som der jo er skrevet i lovforslaget, er forskelle i kommunerne lokalt, med hensyn til hvad man vil prioritere?
Det er Enhedslisten ikke interesseret i at være med til?
Finn Sørensen (EL), 2016-01-22:
Altså, nu er der jo ingen grund til at rose noget for en hel masse, som ikke findes i det.
Det var sådan set bare det, jeg ville præcisere i min tale.
Så det er samme sted, Enhedslisten står, som Dansk Folkeparti stod.
Og hvis det skulle være et indgreb i det kommunale selvstyre at give borgerne nogle rettigheder, så tror jeg nok, vi er ude i nogle fortolkninger af begrebet kommunalt selvstyre, som er helt ude i hampen.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-01-22:
Jo, og tak for det spørgsmål, som jeg faktisk synes er rigtig vigtigt i forhold til den her debat.
Det var sådan set også det, jeg prøvede komme ind på.
I Alternativet går vi ind for at sætte de offentlige institutioner fri, men det er jo klart, at vi alle sammen vil stå i situationer, hvor der er særlige indsatsområder, som vi brænder for, og særlige værdier og holdninger, som ligger bag det, vi gerne vil.
Så der vil altid være nogle, kan man sige, tendenser, som vi er inspireret af.
Det er også derfor, jeg her prøvede sige, at vi i princippet sådan set ikke er glade for, at man går ud og øremærker midler.
Men vi har sådan set også respekt for, at man, hvis man har nogle særlige værdier, der bærer ens politik, så peger på dem.
Jeg har nemlig ikke sagt specifikt i forhold til det her lovforslag – og det synes jeg også er vigtigt i den her debat – at jeg synes, at man strammer det for meget for kommunerne.
Jeg anerkender faktisk, at de fem indsatsområder er rigtig gode, og jeg synes, der er en frihed til, at kommunerne inden for de fem indsatsområder kan definere deres politikker, som de finder det bedst.
Så det er sådan set bare en anerkendelse af det konkrete lovforslag.
Karin Nødgaard (DF), 2016-01-22:
Det er jeg sådan set rigtig glad for at høre.
Nu tror jeg, at ordføreren måske fik præciseret det lidt i forhold til talen.
Så det er rigtig godt for rigtig mange.
Jeg vil da også sige, at Dansk Folkeparti også er meget optaget af, at de her penge bliver brugt på det, de skal bruges på, altså på værdighed, på relationen til de ældre og ikke på en masse bureaukrati.
Det er vi helt enige i.
Så er der selvfølgelig også det, som jeg egentlig synes er præciseret i forslaget, nemlig at netop lokale interesseorganisationer, f.eks. ældreråd og pårørenderåd, kan inddrages i at formulere den her værdighedspolitik.
Men jeg vil gerne lige høre, om ordføreren ikke er enig i, at der i dag faktisk er et stort behov for, at man sætter mere fokus på relationer, frem for at vi altid skal måle osv.
Lotte Rod (RV), 2016-01-22:
Det vil det være for nogle.
Pernille Bendixen (DF), 2016-01-22:
Er ordføreren ikke enig i, at velfærd kan være meget andet?
Ældres værdighed og livskvalitet hænger ikke nødvendigvis sammen med, hvor mange varme hænder der er.
Det kan være meget andet, man kan bruge nogle midler på, også selv om man ikke nødvendigvis skulle have dem.
Jeg skal lige sige, at jeg ikke ved det, men hvis man ikke har pengene, kan man jo anvende dem på noget andet end varme hænder.
Lotte Rod (RV), 2016-01-22:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Karin Nødgaard (DF), 2016-01-22:
Jeg synes da, det er beklageligt, at Radikale Venstre ikke vælger at støtte det her forslag, som jo netop drejer sig om at få mere værdighed ind i ældreplejen i Danmark.
Men jeg vil da gerne høre ordføreren, om man ikke kan anerkende og sige ja til, at der er tilført flere midler nu.
Det er sådan, at de kommuner, der har valgt at bevare den tidligere ældremilliard på ældreområdet og nu få tilført nogle ekstra midler, faktisk har mulighed for at fokusere på det, der hedder en mere værdig ældrepleje.
Bl.a. kan de fokusere på de fem punkter, der står i lovforslaget. Når man siger sådan noget som øget livskvalitet, mere selvbestemmelse, kvalitet, sammenhæng, mad og ernæring og også det, der hedder en værdig død, vil jeg gerne høre, om ordføreren synes, det er noget, der kunne være fostret i Radikales Venstres have på en eller anden måde.
Pernille Bendixen (DF), 2016-01-22:
Tak for det.
Ordføreren snakker om, at vi skal tænke velfærd på en ny måde.
Det er jeg fuldstændig enig i, men er at tænke velfærd på en ny måde så at ansætte flere, så der bliver flere hænder ude i kommunerne?
Karin Nødgaard (DF), 2016-01-22:
Jeg tror, det var omvendt.
Jeg ville gerne have haft svar på et spørgsmål, jeg stillede.
Jeg behøvede ikke at få spørgsmål nu.
Det kunne jeg have fået tidligere, da jeg også fik spørgsmål, men bare ikke fra den radikale ordfører.
Men det kunne man jo have valgt at gøre der.
Når det er sagt, vil jeg sige, at jeg egentlig synes, at ordføreren mangler at komme lidt ind på det, som fru Jane Heitmann også var inde på.
Er det ikke korrekt, at der faktisk med den her finanslov er sket det positive, at vi har fået sat flere midler af til sundheds- og ældreområdet?
Vi vil faktisk nu kunne se en fremgang i forhold til den tid, hvor ordførerens parti sad i regering, og hvor vi faktisk så, at det gik den anden vej og vi havde minusvækst osv.
Lotte Rod (RV), 2016-01-22:
Der må jeg være spørgeren svar skyldig.
Jeg ved det simpelt hen ikke.
Hvad angår det omprioriteringsbidrag, som regeringen lægger ned over kommunerne, som tvinger kommunerne til at skære ned på vores daginstitutioner, på vores skoler, i ældreplejen, bliver jeg nødt til at se de endelige tal for, hvor man har skåret ned, for at kunne vurdere, om det i sidste ende giver færre eller flere penge.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-01-22:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvorfor ordføreren siger, at man tvinger kommunerne til at skære i udgifterne til daginstitutioner og skoler og ældrepleje.
Vi ved jo fra Produktivitetskommissionen, hvilket enormt effektiviseringspotentiale der er i kommunerne, hvis de mindst effektive kommuner gør som de bedste kommuner.
Lotte Rod (RV), 2016-01-22:
Der er jo muligheder for at gøre forskellige ting.
Men lad os se det.
Lad os tage diskussionen, når vi har de konkrete tal fra kommunerne.
Jo, vil jeg sige til det sidste.
Det kunne det.
Hvor meget tror Dansk Folkeparti man når at inddrage de mennesker, det her rent faktisk handler om?