runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2008-01-10:
Jeg har to spørgsmål til SF's ordfører.
Nu fik man jo under debatten her inden frokost sådan en opfattelse fra SF's ordfører af, at de private helst skulle holde sig så meget som muligt uden for sundhedsvæsenet, og derfor vil jeg gerne spørge SF's ordfører om, hvorvidt han mener, at vi også skal afskaffe borgernes hovedindgang til sundhedssektoren, nemlig de praktiserende læger, der jo alle sammen er private, eller om det kun er, når vi taler om hospitaler, at der i SF's optik er et problem.
Dernæst vil jeg også gerne spørge SF's ordfører, om han ikke synes, at det er en positiv udvikling, at privathospitaler nu begynder at uddanne både læger og sygeplejersker.
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-01-10:
Til det sidste spørgsmål om, hvorvidt det er positivt, at de private sygehuse også begynder at gå ind i det arbejde, der er med at uddanne læger, er svaret sådan set: Ja, det er det da, og det er da heller ikke for tidligt, når de nu i så mange år så at sige har undladt at være med til en del af opgaven.
Så i den udstrækning synes vi jo naturligvis, at det må være sådan.
Vores grundlæggende opfattelse er - og det er ikke, fordi vi går sådan benhårdt efter private - at når vi har et offentligt tilbud, ja, så ønsker vi jo altså, at det offentlige tilbud skal gives til alle på lige vilkår, og det gøres altså nemmest i én organisation.
Det er grundlaget for det.
Når der så bliver stillet et spørgsmål om de praktiserende læger, vil jeg sige, at jeg jo godt har hørt den lidt specielle sammenblanding, der har været i løbet af dagen, som om det skulle være i modstrid, altså de private sygehuse og det forhold, at de praktiserende læger og speciallægerne er et liberalt erhverv.
Der er jeg altså nødt til at gøre opmærksom på ud fra den virkelige verden, at der altså er en grundlæggende forskel, nemlig at når vi har et liberalt erhverv som de praktiserende læger, udfører de opgaven efter en overenskomst, der er indgået.
Det er sådan set grundlaget for det.
Sophie Løhde (V), 2008-01-10:
Jeg vil høre, om SF's ordfører ikke kan bekræfte, at hver gang vi bruger 1 kr. i offentligt regi på behandling af patienter i det private, bruger vi 100 kr. i det offentlige, herunder også om man ser nogle problemer i, at de praktiserende læger er et liberalt erhverv, eller om man helst så, at det blev afskaffet.
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-01-10:
Jeg er ked af, at spørgeren ikke forstod det sidste svar.
Der er altså ikke den sammenhæng, som spørgeren lægger op til, mellem det, at man har aftaler med private praktiserende læger, som udfører en grundydelse for samfundet, og det, at man har et konkurrerende system til sit eget, som de private sygehuse er, hvor man så at sige betaler mere for opgaven.
Det, der er vores grundlæggende problem i SF, og det, vi ikke synes er særlig klogt samfundsmæssigt eller menneskeligt, er, at hvis vi brugte pengene anderledes på de offentlige sygehuse, kunne vi faktisk få mere aktivitet ud af det.
Vivi Kier (KF), 2008-01-10:
For os Konservative
er et stærkt offentligt sundhedssystem med fri og lige adgang for alle en hjørnesten.
For os Konservative
Det er også os som politikere, der er ansvarlige for, at vi får mest mulig sundhed for vores penge.
Det udvidede frie sygehusvalg er med til at sikre en hurtigere behandling.
Det udvidede frie sygehusvalg er jo netop en patientrettighed, som uanset social status og uanset privat forsikring giver ret til at lade sig behandle på et privat sygehus, såfremt det offentlige sygehusvæsen ikke kan tilbyde en behandling inden for 1 måned.
Den stigende anvendelse af vikarbureauer i det offentlige sygehusvæsen kan jo godt undre.
Men for os er det en klar ledelsesopgave for de enkelte sygehuse og regioner.
Vikarbureauer er måske attraktive arbejdspladser grundet fleksible arbejdsvilkår, og jeg kan kun opfordre til, at man på de enkelte sygehuse og i den enkelte region gør sig nogle overvejelser om måden at tilrettelægge arbejdet for de ansatte på.
Jeg ser meget gerne, at man i det offentlige tænker i nye baner, som gør det attraktivt at være ansat.
Private sundhedsforsikringer er for 90 pct. vedkommende tegnet af arbejdsgiverne.
Det vil sige, at også i det private erhvervsliv er fokus rettet imod, at ansatte ikke er sygemeldt længere end højst nødvendigt.
Sundhedspersonalet er den afgørende faktor for, at vi til stadighed kan fastholde og udvikle et stærkt sundhedsvæsen.
Derfor skal der være fokus på uddannelse af personale, opgaveløsning på nye måder, tidssvarende bygninger og faciliteter; alt sammen tiltag, der skal medvirke til at tiltrække og fastholde personalegrupper, og ikke mindst tiltag, der skal medvirke til en service af høj kvalitet for den enkelte bruger af vores sundhedssystem.
Enhedslistens forespørgsel tegner for mig at se et noget negativt billede af sundhedsvæsenet med særlig negativt fokus på private aktørers medvirken i behandlinger og tilbud.
Hovedindgangen i det danske offentlige sundhedsvæsen har igennem mange, mange år været de praktiserende læger, som alle er private udbydere, og der har ikke tidligere - mig bekendt i hvert fald - været kritik af denne indgang til sundhedsvæsenet.
For os Konservative er sundhed og forebyggelse en hjertesag.
Vi vil til stadighed have fokus på forebyggelse og på behandling.
Vi vil til stadighed tage fat på de udfordringer, der kommer inden for det her vigtige område, og vi vil til enhver tid støtte op om mulighederne for, at den enkelte patient får en så kvalitativ og hurtig behandling som overhovedet muligt.
Kamal Qureshi (SF), 2008-01-10:
Der har i den her debat været meget fokus fra De Konservatives og Venstres side på København og forholdene i København, så jeg vil egentlig bare bede den konservative ordfører om at bekræfte, at sundhedsborgmesteren i København hedder Mogens Lønborg og er konservativ.
Det vil sige, at det altså er en konservativ borgmester, der sidder som ansvarlig for sundhedsområdet i Københavns Kommune, som er den kommune, der blev refereret til havde en række problemer på sundhedsområdet.
Jeg vil bare gerne bede den konservative ordfører om at bekræfte, at det er korrekt.
Vivi Kier (KF), 2008-01-10:
Jeg kan godt bekræfte, at den konservative sundhedsborgmester hedder Mogens Lønborg.
Så får jeg lige lyst til at sige, at de problemer vedrørende København, der har været diskuteret meget i den her sal i dag, jo kom op på baggrund af et af oplæggene, hvor der blev sagt, at mange patienter lå på gangene, og at det også var for galt.
Kamal Qureshi (SF), 2008-01-10:
Jeg er sådan lidt forundret over det svar, at man ikke bygger plejeboliger på et eller halvandet år, for den konservative sundhedsborgmester var altså også sundhedsborgmester i den sidste valgperiode.
Så det er altså ikke en ny sundhedsborgmester; det er den selv samme konservative sundhedsborgmester, der har ansvaret for de problemer, som de borgerlige partier under debatten her har refereret til Københavns Kommune kæmper med.
Hvis man så, bare lige for at tage det med, siger, at det jo er overborgmesteren, der sidder med det økonomiske ansvar, og det kan sundhedsborgmesteren måske ikke have, er det jo fuldstændig samme problemstilling, som de sidder med i forhold til regeringen.
Kommunerne bliver jo nødt til at prioritere inden for de økonomiske rammer, der er.
Så jeg synes et eller andet sted, at det virker forunderligt, at de borgerlige partier trækker København frem, hvor der er problemer på sundhedsområdet, når det altså er en konservativ borgmester, der har været ansvarlig for det i ganske, ganske lang tid.
Vivi Kier (KF), 2008-01-10:
Ultrakort må jeg sige, at det er korrekt, at Mogens Lønborg er den nye sundhedsborgmester i København.
Hvordan forholdene i København ellers har været personalemæssigt, og hvem der har været ansat, er en debat, jeg nødig vil gå ind i nu.
Jeg har forberedt mig på at diskutere det offentlige kontra det private sundhedssystem, og jeg synes, vi skal holde os til den dagsorden.
Ellers må vi tage en snak bagefter.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-01-10:
Måske skal jeg så bare lige gøre hr. Karl H. Bornhøft opmærksom på, at den diskussion, hr. Jens Peter Vernersen og jeg havde om de medicinske patienter, ikke drejede sig om, at de medicinske afdelinger på de københavnske sygehuse er klemt rent økonomisk.
Den drejede sig om, at Københavns Kommune som den eneste kommune i landet rent faktisk ikke lever op til den aftale, der er, om, at man skal kunne hjemtage færdigbehandlede medicinske patienter.
Det er sådan set Københavns Kommunes kæmpestore problem, for Københavns Kommune har valgt så sent som nu her at lukke tre plejehjem, fordi dem mener man sådan set ikke der er behov for.
Det er bare lige for at klargøre den problematik, der er omkring de medicinske patienter, som er færdigbehandlede, og som venter på at kunne komme hjem og få den pleje, som de naturligt har behov for, som de har ret til, og som de skal have.
Den problematik findes i hovedstadsområdet, den findes i Københavns Kommune, som med en socialdemokratisk overborgmester og med støtte fra SF rent faktisk ikke har formået at løse den og leve op til den aftale, som man i alle andre kommuner kan leve op til, nemlig at man hjemtager de færdigbehandlede medicinske patienter så hurtigt som muligt, og lige så snart man kan give et tilbud.
Københavns kommune kan ikke leve op til aftalen, og SF støtter Ritt Bjerregaard i den her sag i Københavns Kommune.
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-01-10:
Den skal forstås på den ganske enkle måde, at vi har et grundlæggende ønske - uanset om der er tale om 1, 2, 3, 4, 5 eller 6 pct. - om, at det skal være sådan, at når vi grundlæggende vil have, at der skal være fri og lige konkurrence, skal betingelserne også være til stede, uanset om det er på et stort eller lille niveau.
I den her sammenhæng er en af de ting, som vi i SF bekymrer os meget om, det faktum, at selv om det er en lille del, betyder det, at hver gang der er nogle mennesker, der bruger de her ydelser, tvinges man i regionerne til at spare på nogle af de områder, der ikke er belagt med garantier og krav fra centralt hold.
De bliver hårdere og hårdere trængt, og forebyggelsen bliver hårdere og hårdere trængt.
Det er resultatet af, at man vælger at prioritere sådan.
Til gengæld vil jeg trøste spørgeren med, at SF kommer med et beslutningsforslag om at sikre fri og lige konkurrence på det her område, og der har jeg da en forventning om, at når vi nu kan udvise en sådan grad af liberalt sindelag, at vi vil sørge for det, så er det også muligt, at de borgerlige vil være med til at diskutere det.
I SF - og det er formentlig ikke hr. Per Clausen ubekendt - er vi af den opfattelse, at hvis man skal sikre, at det offentlige sygehusvæsen er attraktivt i årene fremover, så skal der ske en kraftig forbedring af forholdene for de ansatte på vores sygehuse.
Det gælder, både hvad angår løn, og hvad angår nogle af de øvrige arbejdsvilkår.
Jeg vil gøre opmærksom på, at når jeg her i dag netop siger, at vi jo faktisk har et ønske om at modarbejde sundhedsforsikringer og udbredelsen af dem, så udtrykker det vores principielle holdning.
Det er det, vi vil forfølge.
Det er jo sikkert ikke det her Ting ubekendt, at der jo altså er taget skridt på vej mod sådan noget, hvor man må indgå i nogle aftaler, og hvor man kan sige at det jo ikke fjernes umiddelbart, men hvor man fastholder sigtet.
Og det er det sigte, som vi har.
Per Clausen (EL), 2008-01-10:
Jeg er meget glad for her i dag at få bekræftet, at SF arbejder målrettet på at få afskaffet fradragsretten for sundhedsforsikringerne, og at man selvfølgelig også arbejder på at overflødiggøre dem ved at sikre, at det offentlige sygehusvæsen bliver godt.
Jeg vil også sige, at jeg er meget glad for, at hr. Karl H. Bornhøft sagde, at der også skulle ske et lønmæssigt løft til de ansatte i sygehussektoren, for det betyder jo, at SF er enig med Enhedslisten i, at sygeplejersker og en lang række andre medarbejdere på det her område har brug for et lønløft, og at man faktisk også er indstillet på, at det må der sikres midler til.
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-01-10:
Jeg er tilsvarende begejstret for, at hr. Per Clausen har forstået mig.
Birgitte Josefsen (V), 2008-01-10:
Jeg kan forstå på hr. Karl H. Bornhøft, at man i princippet næsten ikke skal have lov til at forsikre sig i det her land.
Så derfor vil jeg gerne spørge hr. Karl H. Bornhøft, når han siger, at SF vil have afskaffet sundhedsforsikringerne, om det så også betyder, at den allerførste sundhedsforsikring, som der sådan set blev åbnet op for i Nyrupregeringens tid, også skal afskaffes.
SF var jo med til at stemme igennem, at man må have lov til at få arbejdsgiverbetalt alkoholafvænning.
Det var sådan set den første sundhedsforsikring, der kom.
Det, der så skete, var jo, at man glemte at sige til borgerne, at når de kom tilbage, fik de lige et skattesmæk.
Men skal den også afskaffes, når de øvrige sundhedsforsikringer skal afskaffes?
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-01-10:
Vores tilgang til sundhedsforsikringerne er jo altså den, at der, hvor man taler om ting, som vi ønsker skal være sikret for alle som et offentligt tilbud, skal det være fuldstændig unødvendigt med sundhedsforsikringer.
Det er derfor, vi modarbejder dem.
Så vil der naturligvis være nogle andre områder, hvor samfundet ikke ønsker at gå ind og give et tilbud.
Det kunne jo være på forskønnelsesområdet og på andre områder, og der har vi da ikke noget problem med, at folk forsikrer sig, hvis det er det, de vil.
Men det, vi i bund og grund er imod, er, at vi ikke sørger for, at der er en ordentlig opdeling, og at vi ikke sikrer, at det tilbud, som det offentlige skal give til alle, er tilstrækkeligt på de områder, hvor vi synes det er en offentlig opgave.
Med hensyn til det første om alkoholbehandling er vores grundlæggende budskab jo altså, at vi vil arbejde for, at det offentlige giver det tilbud i fuldt og tilstrækkeligt omfang.
Det er grundlæggende det udgangspunkt, vi har.
Med hensyn til det andet spørgsmål fra fru Birgitte Josefsen er jeg nødt til at sige, at jeg måske kunne have en fornemmelse af, at fru Birgitte Josefsen taler mod bedre vidende.
Når der gives udtryk for, at den takst, der er fastsat, og som betales til en del af de private sygehuse, ligger 5 pct. under det offentliges, må jeg sige, at det ikke er rigtigt.
Der er tale om - og det kan jeg jo tillade mig at sige, fordi jeg sådan set har været med i forhandlingerne, dengang jeg sad i amtet at man har ønsket at få nogle andre aftaler med de private sygehuse; aftaler, der gik ned på 70 pct.
Det kunne rent faktisk ikke lade sig gøre, for den aftale kunne ikke indgås, og det betød så, at den tidligere minister greb ind og fastsatte de her priser.
Men når der bliver sagt, at det er 5 pct. under, betyder det, at det kun er under DRG- taksten, og så skal man være opmærksom på, at det offentlige faktisk kun får 70 pct. for meraktiviteten.
Men alt det ved jeg jo at fru Birgitte Josefsen godt kender til, når det kommer til stykket.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-01-10:
Jeg tror sådan set, at fru Birgitte Josefsen godt ved, at når det offentlige sundhedsvæsen leverer mere aktivitet efter aftale med regeringen, får de kun 70 pct. af DRG-taksten, altså 70 pct. af, hvad en operation egentlig koster.
Oven i det er de stadig forpligtet til at forske, at uddanne læger, sygeplejersker, social- og sundhedsassistenter og mange andre ting, som også løber på som udgifter i det samlede billede, når man skal se på, hvad en sundhedsbehandling egentlig koster.
Det, jeg egentlig vil spørge om, er de rigtig gode ting, som SF's ordfører nævnte i sin tale omkring effektivitet, altså at vi har et ekstremt effektivt sundhedsvæsen, og at vi har fået det, fordi vi har sat fokus på produktivitet, produktivitet, produktivitet.
Men er ordføreren ikke også enig i, at der indimellem har været meget lidt fokus på kvalitet, og at amterne og især sundhedspersonalet, der arbejder udeomkring, netop har presset på for, at der også skal være plads til at se på, hvad det er for en kvalitet, vi yder i det danske sundhedsvæsen?
Det er jo ikke nok at sige, at man skal have flere behandlinger for de samme penge, hvis ikke man får mere sundhed for pengene.
Hvad synes ordføreren om, at regeringen f.eks. nu siger, at den her danske kvalitetsmodel er noget, regeringen har opfundet, når jeg tror, at både ordføreren og jeg udmærket godt ved, at det var amterne, der i sin tid tog initiativ til at tale med staten om det her?
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-01-10:
Jeg vil starte med at sige, at det faktisk er uden for enhver diskussion, at de krav om øget effektivitet, som der i høj grad er fra centralt hold, og som der kan være mange gode grunde til, har resulteret i, at fokus er så rettet mod det, at fokus ikke i så høj grad kan rettes mod nogle af de andre elementer, og der er kvaliteten jo et af de vigtige.
Det er så også derfor, at vi gerne vil være med til at skabe en udvikling, hvor man sørger for, at der bliver plads til den del af udviklingen, nemlig at der både tages hensyn til den kvalitet, der skal gives, og at det også foregår effektivt, for det har vi jo alle sammen en fælles interesse i.
Jeg vil så lige til sidst knytte en bemærkning til det, fru Sophie Hæstorp Andersen siger om fru Birgitte Josefsens bemærkninger, nemlig den enkle, at vi altså i det her helt specielle felt med betalingsordninger har en meget særlig form for argumentation fra Venstres ordfører, der går noget i retning af, at på lige præcis det her område må man godt tage hensyn til leverandørens særlige betingelser.
Jeg tror da, at hverken fru Birgitte Josefsen eller andre borgerlige mennesker ville være indstillet på at betale en overpris for noget, hvis de kunne få det lidt billigere i Netto, men det er jo rent faktisk det, vi gør her.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-01-10:
Jeg forstår af det forslag til vedtagelse, som SF er med til at fremsætte, at der er et punkt, som hedder, at private sygehuse ikke skal begunstiges på bekostning af offentlige sygehuse, og jeg kunne sådan set godt tænke mig, om SF's ordfører ville uddybe det.
Betyder det, at SF's ordfører mener, at den ene procent af de omkostninger, vi har på sygehusvæsenet i Danmark, og som bliver anvendt på private sygehuse, er for meget?
Eller hvordan skal den sætning forstås i SF's optik?
Birgitte Josefsen (V), 2008-01-10:
Jamen jeg kan så forstå, at alle de hundredtusindvis af alkoholikere, der har et problem, der bliver så massivt, at de ikke kan passe deres job, så også skal have annulleret den sundhedsforsikring, som SF var med til at stemme igennem i Nyrupregeringens tid.
Så vil jeg gerne spørge, om ikke hr. Karl H. Bornhøft er enig i den analyse, som blev udarbejdet af Dansk Sygehus Institut, der påpegede, at den takst, man betaler til privathospitalerne fra regionernes side, ligger 5 pct. under det, som de offentlige sygehuses ydelser står til, og om ikke også det er korrekt, at de offentlige sygehuse hverken har problemerne med at skulle finansiere købemoms, lønsumsafgifter, afskrivninger osv., og at der derfor er en række elementer, som man skal huske at lægge oveni den pris, som privathospitalerne skal inkorporere i deres takster, og som det offentlige ikke har.
For mig betyder det jo, at prisen kommer meget, meget tæt på at være den samme, uanset om man befinder sig i offentligt eller privat regi.
Per Clausen (EL), 2008-01-10:
Jeg skal beklage, hvis jeg var en lille smule langsom, men det gik.
Jeg vil gerne sige to ting.
Det er så bare ærgerligt, at det synspunkt ikke har fundet plads i det forslag til vedtagelse, som fru Lone Dybkjær har været med til at stille, men det er der jo givetvis gode forklaringer på.
Det, jeg i grunden vil spørge fru Lone Dybkjær om, er, om det ikke er rigtigt, at når man kigger på lande, der i stor udstrækning benytter sig af private hospitaler - som f.eks. USA, men også Frankrig, som jo generelt set har et noget bedre ry end USA, hvad angår sygehusvæsenets kvalitet - så er der tale om, at det er meget dyrere, end det er i Danmark.
Anders Samuelsen (NY), 2008-01-10:
Jeg må klart opponere mod påstanden om, at jeg deltager i et forsøg på at tegne et glansbillede.
Alle de ting er væsentlige at diskutere - det andet bliver let en ståen på stedet og kommer i bund og grund til at forhindre, at vi får gjort noget ved de områder, hvor der er for lange ventelister, hvilket jeg er helt enig i at der er.
Line Barfod (EL), 2008-01-10:
Jeg er også enig i, at vi skal gøre noget ved de områder, hvor der er uacceptabelt lange ventelister, at vi skal gøre noget ved de mange medicinske patienter, der ligger på gangene, at vi skal gøre noget ved de store problemer, der er.
Men derfor er det jo også væsentligt at diskutere, hvordan vi organiserer sundhedsvæsenet, for når man som denne regering og Dansk Folkeparti og nu også Ny Alliance mener, at det er utrolig vigtigt at fremme private hospitaler og at fremme en konkurrencetankegang og en markedstankegang, så styrer man ud fra nogle snævre tanker om, hvad der kan betale sig på kort sigt for lige den kasse, man står med, frem for at se på, hvad der samlet set kunne være fornuftigt.
F.eks. var man, inden man fik de her reformer om, hvordan sundhedsvæsnet skal ledes, i gang med nogle overvejelser om, at det faktisk er bedre både for patienterne og for samfundsøkonomien at behandle en række patienter i deres eget hjem frem for at skulle behandle dem på sygehuset, men det udløser bare ikke de samme penge til afdelingerne, for man kan ikke konkurrere på den måde; det er forskellige kasser man så skal se under et.
Så den tankegang, hvor man tænker i patienter og i den samlede samfundsøkonomi, ødelægger man ved at have markedsstyring som det væsentlige.
Der vil jeg bare høre, om hr. Anders Samuelsen alligevel mener, at den hellige konkurrence er meget vigtigere end at se samlet på, hvad der er bedst for patienterne og samfundsøkonomien.
Anders Samuelsen (NY), 2008-01-10:
Det ved vi jo netop fra Frankrig.
Dér kan man have et godt system, selv om der i høj grad er privat initiativ inde over området.
Jeg hørte også, at Enhedslisten i et tidligere spørgsmål selv var inde på, at det måske også er et spørgsmål om, hvor mange midler man vil bevilge til området, og hvordan man organiserer det generelt.
Det er jo ikke sådan, at vi har en forfærdelig fysioterapi i Danmark, selv om den er privat, eller at speciallægerne fungerer helt ad hekkenfeldt til, selv om det er et privat område.
Det er ikke sådan, tingene hænger sammen.
Vores tandlægesystem er privat, og det er jo ikke, fordi det giver os kæmpemæssige problemer.
Det er et andet sted, der er problemer, jævnfør en af de diskussioner, som vi måske skal have lidt senere, om: Hvad er det for dele, der skal være gratis, og hvad for noget skal være brugerbetalt?
Line Barfod (EL), 2008-01-10:
Det, at man har brugerbetaling på tandlæger, gør jo, at der er et kolossalt problem med hensyn til ulighed; der er mange mennesker, der overhovedet ikke får den tandbehandling, de har behov for.
Den måde, man har organiseret tingene på i Frankrig, er også en anden måde end den, man har organiseret dem på i Danmark.