runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2008-12-10:
Tak for det.
Jeg hæfter mig ved, at De Konservatives ordfører på et tidspunkt siger, at man ikke skal gøre finanskrisen til en generel økonomisk krise.
Og det er jo et tema, der har været gennemgående både hos Venstre og De Konservative i dag, nemlig at der nærmest ikke rigtig er en krise, kan vi forstå.
Og jeg tror, at mange af de danskere, der kan se frem til et 2009 med mørke tal, og mange af de danskere, der måske kan se frem til at miste deres arbejde, eller som er på en arbejdsplads, hvor kollegaer vil blive kastet ud i ledighed, har meget, meget svært ved at forstå, hvordan den politiske diskussion på Christiansborg stadig kan handle om, om der overhovedet er en krise.
Det er jo helt åbenlyst, det er helt åbenbart, at vi ikke alene har en finansiel krise, vi har også en økonomisk krise, og en af de allerallermest kedelige konsekvenser af det er, at næste år kommer arbejdsløshedstallene til at stige.
Derfor vil jeg spørge: Hvor er buddene fra bl.a. Det Konservative Folkeparti til at imødekomme de her store udfordringer?
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Nej, det kan man ikke.
Vi reagerede på en sag - en problemstilling, som vi i princippet var enige i.
Så har det senere vist sig, at det grundlag, vi havde, og som de allerypperste i Danmark havde givet os at træffe beslutning ud fra, åbenbart ikke er helt som fremstillet, så nu skal man arbejde videre med den problemstilling.
Så jeg mener ikke, at vi kunne have gjort tingene anderledes.
Frank Aaen (EL), 2008-12-10:
Det var da vist det, man kalder et udenomssvar.
Vi kender til masser af den slags studehandler.
De er mindre pæne og meget uskønne, men det er dog velkendt.
Men jeg har aldrig nogen sinde før i mit politiske liv set, at man kunne inddrage et enkelt menneske og i praksis sætte vedkommende i fængsel uden dom som led i en finanslovforhandling.
Jeg synes da egentlig, det kunne være interessant, hvis Det Konservative Folkepartis ordfører bare lige antydningsvis ville sige, at det måske ikke var så pænt - at det var en skandale.
Kan vi ikke få en indrømmelse af det?
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Jeg har fuld tiltro og tillid til de beslutninger, der bliver truffet af justitsministeren, integrationsministeren og regeringens top i den her sag.
Men da jeg jo nu lige fik stikordet om politiet, vil jeg bare sige, at jeg ikke i min finanslovtale fik talt om de helt fremragende initiativer, der ligger, hvor vi med 325 mio. kr. frigør 200 politifolk fra kontoropgaver og får dem ud i det danske landskab, så vi får lidt mere ro og orden.
Der bliver sat midler af til, at vi kan optage 150 nye politielever i henholdsvis 2009 og 2010.
Så jeg takker for, at jeg lige fik mulighed for at nævne det.
Men den borgerlige anstændighed har det udmærket.
Vi reagerede ud fra det grundlag, vi havde på det tidspunkt, og gjorde det, vi mente var rigtigt, og den problemstilling arbejder man jo videre med.
Frank Aaen (EL), 2008-12-10:
Det Konservative Folkeparti taler jo meget gerne om Gud, konge og fædreland og om politi, retssikkerhed og borgerlig anstændighed, og derfor er mit spørgsmål til hr. Mike Legarth: Hvordan har den borgerlige anstændighed det med i dag at skulle stå og forsvare en finanslov, som er skabt på det grundlag, at ét parti, nemlig Dansk Folkeparti, som forudsætning for at indgå en aftale om denne finanslov stillede krav om, at et menneske reelt blev fængslet uden dom?
Hvordan har den borgerlige anstændighed det med sådan et forløb?
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Det vil jeg gerne.
Jeg er f.eks. optimist, fordi jeg mellem linjerne hører, at hr. Morten Helveg Petersen og Det Radikale Venstre vil medvirke, at de anerkender, at det er meget vigtigt, at den økonomiske plan for 2015 holder.
Jeg tror så også, at det arbejdstøj, man tager på, godt kan blive lidt mere beskidt end det, man havde på, da man forhandlede i arbejdsmarkedsreformregi i forbindelse med finanslovforhandlingerne, hvor vi under de sidste forhandlinger lidt savnede medvirken fra Det Radikale Venstre, som jo ellers havde været rimelig hårde i filten, men som, da det kom til stykket, ikke rigtig ville noget alligevel.
Men jeg kan høre, at det var dengang, og at der er et nyt sigte, og det er jeg glad for og positiv over for, så jeg glæder mig til det fortsatte samarbejde om at løse det problem.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-12-10:
Det er jo dejligt med optimisme - ikke mindst når skyerne måtte være lidt grå på himlen og finanskrisen måtte rase udenfor.
Men hvad har ordføreren at have sin optimisme i?
Når man ser tilbage på forløbet her i forbindelse med finansloven, hvad er det så, der gør, at ordføreren er i så godt humør?
Bevares, det er jo pragtfuldt, at folk er i godt humør, og optimisme er en god ting, men en smule realisme er vel også på sin plads her.
Så hvis ordføreren venligst ville redegøre for sin ukuelige optimisme, kunne det være, at smilene kunne brede sig til os andre også.
René Skau Björnsson (S), 2008-12-11:
Jeg kan forsikre hr. Dennis Flydtkjær om, at det her ikke er et drilleforslag.
Det er en oprigtig bekymring for den økonomiske situation for rigtig mange af vores pensionister.
Jeg kan sige, at lige nu, mens vi har debatten, tikker det ind med e-mails fra pensionister rundtomkring i landet, der følger debatten, og flere af dem skriver, at vi bliver nødt til at gøre noget.
Der er flere af dem, der oplever, at priserne stiger fra 1. januar på den mad, som de kan få bragt ud af kommunen.
Det er jo en af grundene til, at vi fremsætter det her forslag - for at få sat et loft over prisen på maden.
Vi er med på forslaget om at sætte loft over prisen på den mad, man får på plejecentre.
Vi siger bare, og det har vi sagt hele tiden, lige siden vi havde debatten her i sommer: Der skal også være et loft på prisen for den mad, der bliver bragt ud, for vi ser de samme store stigninger der.
Derfor forstår jeg ikke, hvorfor Dansk Folkeparti ikke kan støtte det.
Jamen først og fremmest er det jo en dårlig aftale, som man har indgået med regeringen.
Og det ville da være ærgerligt, hvis vores forslag om at lægge et loft på 2.400 kr. i stedet for de 3.000 kr. er det, der er afgørende for Dansk Folkeparti.
Vi kan sagtens finde ud af at lave et ændringsforslag sammen med Dansk Folkeparti og skrive ind i beretningen til det her forslag, at vi så kun tager udgangspunkt i den udbragte mad.
Så kan vi finde hinanden der?
Dennis Flydtkjær (DF), 2008-12-11:
Enten har jeg ikke gjort det klart nok, eller også har fru Line Barfod misforstået.
Det er udelukkende det her loft på prisen på maden på plejehjemmene - altså det loft på 3.000 kr., vi har fået sat.
Vi har ikke lavet nogen aftale om udbringning af mad.
Der har vi ikke lavet nogen aftale, og vi har ikke bundet os til, at vi i løbet af det næste år ikke må gå ud og kigge på det område og få sat et loft over prisen på den udbragte mad.
Så nej, det har vi ikke lavet en aftale om.
Jeg synes egentlig, det må være lidt pinligt for spørgeren.
Nu er jeg jo herinde som stedfortræder og har været herinde i 2½ uge nu, og så skal jeg forklare ham, hvordan det hænger sammen.
For spørgeren ved jo udmærket godt, at vi ikke bare, når vi har indgået en finanslovaftale, kan gå ud og sige, at vi gerne vil med på det her maksimum på 2.400 kr. nu.
Det må jo være lidt pinligt for spørgeren, at jeg skal stå her som stedfortræder og fortælle, hvordan det fungerer i Folketinget.
Men sådan er det jo.
Men jeg vil da godt sige, at vi også gerne ville have haft et loft på 2.400 kr. i stedet for de 3.000 kr., vi har fået nu.
Men det var altså det, vi kunne komme igennem med i år, og som jeg sagde i min tale, vil vi da helt klart følge op på det her.
Vi vil gøre, ligesom vi har gjort med ældrechecken, hvor vi har forbedret den år for år.
Det vil vi da også kigge på at gøre med det her.
Line Barfod (EL), 2008-12-11:
Betyder det, ordføreren siger, at Dansk Folkeparti i finanslovaftalen har indgået en klausul om, at Dansk Folkeparti i hele det kommende år ikke må stemme for forslag, som vil forbedre vilkårene for de ældre, og at Dansk Folkeparti ikke kan være med til at sætte et loft over prisen på den udbragte mad, selv om der ville være et flertal for det i Folketinget, fordi Dansk Folkeparti har forpligtet sig over for regeringen?
Det er da interessant at få oplyst.
Det er muligt, at ordføreren mener, det har noget at gøre med, om man er stedfortræder eller ej.
Jeg vil sige, at det har meget at gøre med, om partiet i finanslovaftalen påtager sig en sådan klausul eller ej.
Det er det ikke alle partier der gør.
Dennis Flydtkjær (DF), 2008-12-11:
Er det i orden, at jeg lige går ned igen?
Jeg har glemt min tale dernede.
Line Barfod (EL), 2008-12-11:
Men så kan Dansk Folkeparti vel godt stemme for den del af det her forslag, der handler om at sætte et loft over prisen på den udbragte mad.
Så laver vi et ændringsforslag på det her forslag, så det kun handler om den udbragte mad, og så kan Dansk Folkeparti være med, og vi kan få det vedtaget.
Vil ordføreren ikke være med til det?
Det ville være rigtig godt for de ældre.
Erling Bonnesen (V), 2008-12-11:
Nu kommer vi lidt tættere på den udbragte med og den prisforskel, der er der, men den hænger formentlig meget nøje sammen med, at man nogle steder får kold mad, nogle steder varm mad, og det er jo lige præcis en del af friheden i det kommunale selvstyre, at kommunerne kan tilrettelægge den madservice, som borgerne i lokalområdet ønsker, og så får sat prisen rimeligt i forhold til det.
Så har vi jo lige hørt fra redegørelsen før, at der tilsyneladende er en stor usikkerhed også med hensyn til opgørelsen af de her priser, så beslutningsgrundlaget for det, vi ser fra Socialdemokraterne her, synes jo at være endog meget løst.
Det er også derfor, at forligskredsen bag det forslag, som vi selv har fået vedtaget, med de 3.000 kr. på madordninger, vil følge op på det i det kommende års tid, så man kommer tættere på at have et mere sikkert grundlag for vurderingen af de spørgsmål, som andre partier også interesserer sig for.
Man skal have sikkerhed, inden man beslutter sig.
Karen Jespersen (V), 2008-12-11:
Nu kan vi jo diskutere det forslag, regeringen fremsætter, men der er jo forskellige ordninger, afhængigt af om det er på plejecentre, hvor der ikke er fritvalgsmodeller, eller om man får maden bragt ud i eget hjem.
Det er også igen en balance, fordi det her jo grundlæggende er en del af det kommunale selvstyre.
René Skau Björnsson (S), 2008-12-11:
Det er ikke mange år siden, at vi havde diskussionen om priserne på ældremad her i Folketinget, og der blev sendt nogle klare signaler til kommunerne fra regeringspartierne og fra regeringen.
Det der med, at signaler fra Folketinget er nok på det her område, tror jeg at man skal være meget skeptisk over for.
Det, vi har set indtil nu, er i hvert fald, at man ikke reagerer så meget på de signaler, der kommer fra Venstre og regeringen.
Jeg synes stadig væk, det er et problem, at Venstres ordfører ikke forholder sig til, at vi ser nøjagtig de samme store prisstigninger på den mad, der bliver bragt ud.
Nu lægger man et loft over prisen på maden på plejecentrene og plejehjemmene, men altså ikke over prisen på den udbragte mad.
Jeg har en udtalelse her fra en fra et ældreråd, der siger, at de høje priser for den udbragte mad betyder, at nogle melder fra, at andre nøjes med at få mad hver anden dag eller deler kosten med deres ægtefælle.
Er det rimeligt?
Nu kommer vi højst sandsynligt til at se endnu flere prisstigninger på det her område.
Jeg er selvfølgelig ked af, at ministeren ikke kan støtte forslaget.
Ministeren siger, at der fremsættes et forslag her til foråret - det er jeg også opmærksom på - hvor man vil lægge et loft over brugerbetalingen for den mad, man får, når man bor på plejehjem.
Det forslag, vi fremsætter her, går også ud på at lægge et loft over prisen på den mad, man får bragt ud.
Og det er jo faktisk en meget, meget stor del af de ældre, der får bragt mad ud fra kommunen, og der skal der ikke være noget loft.
Hvad er grunden til, at ministeren ikke mener, vi skal have et loft over den pris - altså på den mad, der bliver bragt ud - men kun på den mad, som man får på plejehjem og lokalcentre?
Jeg spørger jo, fordi der er en meget stor forskel - også på den pris, som kommunerne tager for udbragt mad.
Ministeren var inde på, at der er enkelte kommuner, der tager rigtig mange penge, og at det er derfor, at der næste år fremsættes et lovforslag om den mad, man får på plejecentre og plejehjem.
Sådan som jeg lige kan se på tallene, er det jo næsten halvdelen af alle kommuner, der tager mere end det loft, ministeren planlægger at komme med næste år.
Det samme gør sig gældende i forhold til udbragt mad.
Der er meget, meget stor forskel fra den dyreste til den billigste kommune.
Jeg tror, det er i Greve Kommune, man tager 66 kr. pr. måltid - i Svendborg tager man 36 kr., altså kun næsten det halve.
Og der siger vi, at det simpelt hen er for stor en forskel i en ældres budget.
66 kr. pr. dag for et måltid mad er alt, alt for meget, og derfor har vi foreslået et loft på 45 kr., som er det, som vi andre - har vi regnet ud - sådan betaler for et måltid mad.
Og det vil være rimeligt at sætte loftet dér.
Når vi nu er i gang, og når ministeren nu selv gør tiltag næste år for at sætte et loft over prisen på maden på plejecentre, vil det være naturligt også at tage den udbragte mad med.
Karen Jespersen (V), 2008-12-11:
Nu er der jo altså forskellige årsager til, at priserne er forskellige.
Det er f.eks. et spørgsmål om, om man får bragt varm mad ud, eller det er kold mad, man selv skal varme op.
Og derfor er det jo også forskellige ting, der er brug for at se på i forhold til den mad, der bliver bragt ud i eget hjem.
Helt grundlæggende ville det jo være rigtig godt, hvis vi kunne finde nogle mekanismer, der sikrede, at maden blev produceret så billigt som muligt, når det vel at mærke er god mad, altså at god mad bliver produceret så billigt som muligt, og at der bliver forskellige valgmuligheder.
Derfor synes jeg, der er brug for at se på hele - hvad skal man sige - regelsættet for mad og ikke tro, at man løser den opgave alene ved at lave et loft.
Så vi har lagt op til, at vi nu starter med at få lavet et loft på plejecentre og plejehjem, og så vil vi for hele madområdet under et se på, om man kan gøre det mere effektivt for borgerne.
Erling Bonnesen (V), 2008-12-11:
Tak for det.
Forslaget her fra Socialdemokraterne virker noget skævt og efterlader en ufinansieret regning for madvarerne på køkkenbordet, og det synes vi jo ikke er særlig sympatisk over for dem, som Socialdemokraterne vil have til at betale den her restregning, en regning, der jo også synes at være lidt løs i det; man kan næsten spørge, om der er styr på den.
Man skønner sådan helt i runde tal en masse millioner, og regningen kunne meget vel vise sig at være endnu større.
Hvem skal egentlig betale den?
Man får da klart sådan fornemmelsen af, at Socialdemokraterne er kommet noget sent ud i den her sag og nu så blot forsøger at byde over, eller man kan måske snarere sige, at de byder under.
Derfor afviser Venstre naturligvis det her forslag fra Socialdemokraterne, og det gør vi også med baggrund i, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti og Liberal Alliance jo netop har vedtaget et maksimalt loft på 3.000 kr. om måneden for mad på plejehjem og i plejeboliger.
Det har vi jo gjort, fordi vi også i Venstre har den holdning, at prisen på de ældres madordning skal være rimelig, og prisloftet er jo så også derfor fastsat på grundlag af det gennemsnitlige prisniveau.
På den måde får vi jo fjernet de uacceptabelt høje priser, som der vil kunne findes eksempler på i nogle kommuner.
I Venstre tror vi på, at kommunerne har forstået det her signal, det her vink med en vognstang, således at kommunerne selv vil sørge for i fremtiden at sikre rimelige priser på madservice generelt, således at priserne afspejler det, som det koster at tilvejebringe maden, og kommunerne har jo så også fortsat friheden til at fastsætte prisen lavere end det maksimale loft på de 3.000 kr.
Så Venstre afviser B 34.
René Skau Björnsson (S), 2008-12-11:
Jeg vil starte med at sige, at vi jo ikke var specielt sent ude.
Vi var meget tidligt ude med at sige, at vi ville have et loft over prisen på ældremad.
Vi synes, at det er urimeligt, at der er nogle ældre, der skal betale op til 5.000 kr. om måneden for at få mad af kommunen, og at man for udbragt mad skal betale helt op til 3.000 kr. om måneden, og derfor sagde vi meget tidligt, at der skulle være et loft på 2.400 kr. om måneden for mad på plejecentre og ca. 1.300 kr. om måneden for den mad, der bliver bragt ud.
At regeringen så senere, efter at finanslovaftalen er indgået, lige pludselig finder ud af, at det vil man også gøre noget ved, er fint, men problemet er bare, at man nu laver en halv løsning.
Hvorfor skal vi se de store forskelle?
Hvorfor den her todeling?
Hvorfor tager man ikke vores forslag om udbragt mad med?
Erling Bonnesen (V), 2008-12-11:
Som jeg allerede har redegjort for i min ordførertale, har vi meget stor tillid til og tro på, at kommunerne forstår det signal, som ligger i, at vi har vedtaget det her loft på maksimalt 3.000 kr. for maden til ældre i ældreboliger, og at man så også ligesom får sat klart fokus på de steder, hvor man føler, at man har behov for det, så der er en fornuftig sammenhæng mellem den mad, der bliver bragt ud de steder, hvor det sker, og så den pris, der betales for det.
Og det er egentlig også svaret på, hvorfor der er forskellige prisniveauer for den udbragte med.
Vi tror på, at man lokalt kan tage sig af det.
Det er jo lige præcis derfor, at vi har en frihed i det lokale selvstyre, så det skal bestemt have en chance til.
Og med det forslag, som vi har vedtaget om loftet på de 3.000 kr., får vi jo lige præcis fjernet de uacceptable og meget høje prisstigninger, som var begyndt at dukke frem.
Dem får vi jo væk nu, så vi synes sådan set, at det balancerer meget godt på nuværende tidspunkt.
Lad mig så afslutningsvis sige, at det her så også vil blive fulgt, fordi man jo i løbet af det næste års tid følger op på, hvad udviklingen i det her rent faktisk bliver.
Dennis Flydtkjær (DF), 2008-12-11:
Nu er jeg som sagt ny herinde, men så vidt jeg ved, er det jo en del af arbejdet i udvalgene, at man prøver på at møde hinanden og finde ud af, hvordan man kan finde sammen om forskellige ting.
Men jeg kan kun sige, at vi som udgangspunkt stemmer klart nej til det her, for vi ser det som et gratis overbudsforslag, hvor man egentlig bare prøver på at gå ud og sige, at man egentlig ville noget andet.
Jeg kan faktisk komme med et godt eksempel på overbudspolitik: Tilbage i år 2005 foreslog vi i Dansk Folkeparti et løft til førtidspensionisterne på 1 mia. kr., og da var der en artikel i Politiken den 4. august 2005, hvorfra jeg gerne vil citere hr. Henrik Sass Larsen, og jeg citerer: Vi vil først gerne se nogle forbedringer, det er en god tanke, men hundedyrt.
Citat slut
Det var simpelt hen hundedyrt.
En måned senere kommer man så med nøjagtig det samme forslag, og i Berlingske Tidende den 5. september 2005, altså cirka en måned efter, står der: Først krævede Dansk Folkeparti, at der skulle afsættes 1 mia. kr. på finansloven til førtidspensionisterne, og nu kræver Socialdemokraterne, at der skal afsættes 3 mia. kr. til præcis samme formål.
Altså, det illustrerer jo meget godt den problemstilling, vi også har i dag, at det simpelt hen bare er et eller andet overbud, hvor man er kommet for sent, og så prøver man på at redde det på den måde.
René Skau Björnsson (S), 2008-12-11:
Jeg er i hvert fald glad for den imødekommelse så langt hen ad vejen, at man kan støtte, at der skal være et loft.
Hvornår kan vi så regne med det loft?
Jeg synes jo, at vi allerede nu har nogle grelle eksempler på, hvor dyrt det er.
I Greve Kommune, som jeg nævnte før, betaler man 1.980 kr. om måneden for den udbragte mad - 66 kr. pr. måltid.
Det er rigtig mange penge for ældre, der kun får deres folkepension.
Vivi Kier (KF), 2008-12-11:
Nu synes jeg ikke, jeg hørte, at jeg sagde, at jeg også kunne støtte et loft over den betaling, der er, når man bor i eget hjem.
Jeg sagde, at den udvikling vil jeg meget gerne følge, og jeg er villig til at gå ind og kigge på, om det skulle være muligt.
Så jeg har ikke sagt, at jeg ville støtte det.
Der er jo nogle valgmuligheder, når man bor i eget hjem.
Jeg har ikke sagt, at jeg umiddelbart kan støtte det, men jeg er altid villig til at indgå i en dialog.
Marianne Jelved (RV), 2008-12-11:
Det er et på mange måder sympatisk forslag om loft over betaling for ældremad, som Socialdemokraterne har lagt frem, men alligevel kan vi i Det Radikale Venstre ikke støtte det.
Efter vores mening er det et kommunalt ansvar at sikre, at de ældre medborgere har et godt og sikkert liv i deres alderdom, og ikke mindst når de ældre bliver afhængige af den hjælp, som kommunen skal levere, jævnfør den lovgivning, vi har på området.
Det betyder også, at en kommune visiterer de ældre borgere til bl.a. plejehjem og plejecentre og til den mad, som leveres i den sammenhæng, men også til den mad, der bringes ud til de ældre i deres eget hjem.
Og her må vi alle sammen kunne forvente, at en kommune kun tager den helt nødvendige pris, som alene dækker de omkostninger, der er forbundet med den ydelse, de leverer de ældre, og her er det til et sundt måltid mad.
Endelig må man også kunne forvente, at kommunerne bestræber sig på at give det billigst mulige tilbud og bringer opgaven i udbud med jævne mellemrum, for vores skyld gerne f.eks. en gang hvert år - vi vil gerne være skrappe med den slags ting.
Til allersidst er det principielt dybt bemærkelsesværdigt, at der kan være så stor forskel på den pris, de ældre skal betale, hvilket vi jo har hørt om her i løbet af ordførernes forskellige indlæg, og det er jo efter min opfattelse først og fremmest udtryk for mangel på gennemsigtighed i det, kommunen leverer.
Derfor burde man lave forslag, der stillede krav om, at der skal være total gennemsigtighed og dermed sammenlignelighed mellem den samme type ydelser, nemlig madlavning til de ældre, og der skulle være forventning om, at kommunerne udviser ansvarlighed over for deres egne borgere.
Jeg anerkender, at Socialdemokratiets beslutningsforslag bestræber sig på et finde et omkostningsbestemt niveau, og det har jeg dyb respekt for, men vi mener, at kommunerne skal holdes fast på, at det er deres ansvar, og Det Radikale Venstre er imod, at Folketinget sag for sag afskaffer det kommunale selvstyre.
Det er den gale vej, det er den gale metode - vi bør stille nogle andre typer krav til kommunerne, f.eks., som jeg nævner her, gennemsigtighed i de ydelser, de leverer, så der er sammenlignelighed, og så må vi have offentlighed om, hvorfor der kan være så kolossal stor forskel fra den ene til den anden kommune, også selv om de endda ligger i det samme område af landet.
Jeg synes virkelig, at regeringen burde sætte ind dér i stedet for at begynde en nedtrapning af det kommunale selvstyre.
René Skau Björnsson (S), 2008-12-11:
Jeg forstår udmærket bekymringen i forhold til det kommunale selvstyre, og jeg deler også bekymringen et stykke hen ad vejen.
Men jeg vil gerne bede fru Marianne Jelved om at bekræfte, at en af årsagerne til, at kommunerne er i den situation - en ting er jo gennemsigtighed og de her ting - jo er kommunernes økonomiske situation og den skruetvinge, som regeringen sammen med Dansk Folkeparti har sat kommunerne i.
Det er jo årsagen til, at vi ser flere og flere områder, hvor der bliver skåret dybt, og hvor kommunerne drejer på de knapper, de kan dreje på.
Og der er ældremaden en af knapperne.
Er det ikke det, der gør det?
Det er jo en af grundene til, at vi fremsætter det her forslag; vi er simpelt hen nødt til at gøre noget som modreaktion på det, der sker lige i de her år i kommunerne i forhold til den brugerbetaling, der er.