runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2007-02-08:
Strategien er ellers meget klar.
Man går ud, ligesom SF også ønsker, og siger: Vi vil gerne have en revision af Euratom-traktaten som beskrevet i de fire første pinde, som fru Anne Grete Holmsgaard også er glad for.
Og så arbejder man for det.
Hvis det så ikke kan lade sig gøre at få tingene igennem, må man da overveje, hvad man vil gøre.
Og der vil jeg da sige, at jeg da ikke vil være med til at betale til en Euratom-traktat, hvis formål er aktivt at promovere atomkraft som energikilde.
Der vil jeg da sige, at så kan vores lidt over 80 mia. danske kroner altså bruges mere fornuftigt andre steder.
Jeg ved ikke, om jeg sagde milliarder, jeg mente selvfølgelig millioner.
De kan bruges mere fornuftigt andre steder.
Det kan jeg egentlig ikke forstå at SF ikke også kan synes, selv om jeg godt ved, at SF er meget glad for den fallerede EU-forfatning, som franskmændene og hollænderne har stemt ned.
Charlotte Antonsen (V), 2007-02-08:
Jeg tror ikke, som fru Holmsgaard lægger op til, at der er uenighed mellem Venstre og Konservative i det her spørgsmål – og heller ikke med regeringen for den sags skyld.
Det, der er realiteten, når vi taler optagelse af Tyrkiet, er, at det vil tage mange år, og først den dag, Tyrkiet lever op til de krav, der er for at komme ind i EU, kan vi tage stilling til, om man skal gennemføre en folkeafstemning.
Så vil jeg også gerne sige, som jeg har sagt det til flere ordførere, at der jo ikke er nogen tradition for det, og vi har jo ikke i Venstre hidtil ønsket folkeafstemninger, og jeg har måske også svært ved at forestille mig, at vi kommer i den situation, men jeg kan bare ikke i dag afsværge mig muligheden, fordi det faktisk ikke er mig, der skal træffe beslutningen, men et kommende Folketing.
Jesper Langballe (DF), 2007-02-08:
Jeg må konstatere, at jeg ikke fik noget svar på det første spørgsmål om, hvorfor fru Charlotte Antonsen ikke i det her spørgsmål kan følge Østrig og Frankrig.
Det håb, fru Charlotte Antonsen ser for Tyrkiet, er jo et fuldstændigt postulat.
Enhver ved, at det, vi har set i den seneste tid for Tyrkiets vedkommende, er tilbagegang – det er tilbagegang.
Vi har set, hvordan der overhovedet ikke er udsigt til, at Tyrkiet vil acceptere, at dissidenter i Tyrkiet peger på folkemordet på armenierne, og i det ene menneskerettighedsspørgsmål efter det andet er Tyrkiet faldet tilbage til sine gamle uvaner.
Så var det da rimeligere at spørge: Hvad skyldes det egentlig?
Skyldes det, at det måske er fuldstændig håbløst at ville omtrylle tyrkerne til at blive vesteuropæere, og er det egentlig overhovedet ønskeligt, at man begynder at omtrylle et helt folk på den måde?
Var det så ikke mere fair at sige: Tak for nu?
Charlotte Antonsen (V), 2007-02-08:
Jamen der er håb for Tyrkiet.
Der er håb for Tyrkiet; Tyrkiet er blevet kandidatland, det har vi sagt ja til i 1999, og hvis Tyrkiet lever op til de kriterier, der er opstillet, kan de blive medlem.
Jesper Langballe (DF), 2007-02-08:
Jeg kan godt undre mig lidt over, at fru Charlotte Antonsen ikke er i stand til på Venstres vegne at give et løfte om en folkeafstemning om Tyrkiets optagelse, når både Østrig og Frankrig har kunnet give sådanne tilsagn.
Det er et meget enkelt spørgsmål til fru Charlotte Antonsen.
Så vil jeg gerne føje et spørgsmål til.
Jeg går ud fra, at fru Charlotte Antonsen er enig med udenrigsministeren i det her velkendte, han har sagt: Det at begynde på optagelsesforhandlingerne er ikke det samme som at afslutte dem.
Og vi hørte fru Charlotte Antonsen sige: Det er et spørgsmål om 15-20 år.
Synes fru Charlotte Antonsen i grunden ikke, at det er unfair over for Tyrkiet at stille dem i udsigt, at de kan blive optaget, hvis de i løbet af ganske få år kan rette op på en årtusindlang kulturel udvikling?
Synes fru Charlotte Antonsen ikke, at det ville være fair at sige: Ærlig talt, kære venner, det her er så stort, det er så kæmpemæssige ændringer, der skal til, at der ikke er noget håb om, at I nogen sinde kan blive medlem?
Ville det ikke være rimeligere over for Tyrkiet?
Charlotte Antonsen (V), 2007-02-08:
Jamen det spørgsmål skal vi ikke tage stilling til i dag, det giver ikke nogen mening at sige, hvad vi vil gøre om 20 år – det giver ikke nogen mening.
Lone Dybkjær (RV), 2007-02-08:
Fru Charlotte Antonsen bruger ordene: Vi har ingen tradition for det.
Traditioner bliver jo lavet om.
Det er heller ikke et spørgsmål om, hvad Folketinget beslutter, det er et spørgsmål om, hvad Venstre vil.
Det er sådan set det, jeg går efter.
Vil fru Charlotte Antonsen i Venstre arbejde for, at vi ikke får – det har man ikke haft i de andre lande – en folkeafstemning om Tyrkiet?
Vil fru Charlotte Antonsen det?
Ikke alt muligt om, hvad Folketinget vil om hundrede år og en sommer, men hvad fru Charlotte Antonsen og Venstres nuværende ledelse vil arbejde for.
Charlotte Antonsen (V), 2007-02-08:
Jamen jeg har allerede ved flere lejligheder sagt, at vi ikke har nogen tradition i Danmark for at have folkeafstemninger.
Jeg kan bare ikke i dag stå og tale på et kommende Folketings vegne, og vi kan jo altså ikke vide, hvordan Folketinget ser ud om 20 år, og der kan være andre ting, der er kommet ind i billedet.
Så i dag kan vi ikke sige, at det er fuldstændig kategorisk udelukket.
Men som landet ligger i øjeblikket, ser jeg ikke noget grundlag for at gennemføre en folkeafstemning.
Lone Dybkjær (RV), 2007-02-08:
Jeg synes, det blev lidt uklart, hvad fru Charlotte Antonsen egentlig sagde om en folkeafstemning om optagelse af Tyrkiet.
Vi er jo nogle, der mener, at folketingsmedlemmer, uanset at det ikke er en beslutning, der skal træffes her og nu, også er med til at sætte en dagsorden og også er med til at fortælle offentligheden, hvad vi faktisk synes er rigtigt og forkert, fordi vi har nogle særlige forudsætninger i forbindelse med f.eks. Tyrkiet og forhandlinger med Tyrkiet.
Det gælder altså også, hvis det drejer sig om folkeafstemning.
Det er da rigtigt, at det ikke er dette Folketing, der skal vedtage, om vi skal have en folkeafstemning eller ej, så tæt ligger medlemskabet jo overhovedet ikke, men derfor er det dog vigtigt at få at vide, om fru Charlotte Antonsen vil arbejde for og i alle mulige udtalelser sige: Jeg og Venstre går imod en folkeafstemning om Tyrkiets optagelse.
Charlotte Antonsen (V), 2007-02-08:
Jamen vi har sagt – jeg sagde det i min ordførertale, vi har sagt det i Europaudvalget – at det ikke går hurtigt nok med demokratiseringen i Tyrkiet, og at det er forkert, at Tyrkiet ikke har anerkendt Cypern.
Derfor har vi, fuldstændig som jeg sagde det, i øvrigt også i overensstemmelse med, hvad hr. Messerschmidt lige har sagt, fastfrosset forhandlingerne i nogle af kapitlerne, i 8 ud af 35 kapitler.
Så vi har handlet, og vi har reageret, og vi er opmærksomme på, at de bulletiner, vi får, ikke blot fra Europa-Parlamentet, men også fra Kommissionen, viser, at vi skal være meget opmærksomme på det, der er i gang i Tyrkiet i øjeblikket, og vi er parate til at råbe op, så vi er med til at hjælpe Tyrkiet med at komme i den rigtige retning.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-02-08:
Jeg vil godt fuldstændig afvise, at Dansk Folkeparti har opnået det, vi ville, for det, fru Charlotte Antonsen siger, er jo ikke rigtigt, nemlig at forhandlingerne med Tyrkiet er stoppet.
Man har fastfrosset otte kapitler, og det vil sige, at man ikke kan afslutte nogen andre kapitler, før man kommer i gang med dem igen.
Men forhandlingerne kører jo videre, hvad angår alle de andre kapitler, som i den grad er centrale, og det er jo ikke et udtryk for, at man har stoppet processen.
Tværtimod kører den videre.
Men jeg vil gerne vende tilbage til, hvordan det kan være, at Venstre kan sige ja til en meget harsk holdning i Europa-Parlamentet, men nægte at sige ja til den i Folketinget.
Netop fordi fru Charlotte Antonsen formodentlig må antages at være enig i, at det er rigtigt, som Europa-Parlamentet og fru Karin Riis-Jørgensen og andre har sagt under bl.a. punkt F, at reformtempoet i Tyrkiet er for langsomt, at der er enormt store problemer med ytringsfriheden, at der er enormt store problemer med at erkende det armenske folkemord, bekæmpelse af terrorismen, minoritetsrettigheder osv. osv.
alle de ting går jeg ud fra at fru Charlotte Antonsen er enig med sine kolleger i Europa-Parlamentet i – hvorfor vil hun så ikke være med til at sige til Tyrkiet her fra Folketinget: Det er simpelt hen ikke godt nok, og hvis I ikke gør noget ved det, så hører I ikke til i EU-kredsen?
Charlotte Antonsen (V), 2007-02-08:
Venstre her til lands er altså også bekymret over udviklingen i Tyrkiet, som jeg har redegjort for.
Som også udenrigsministeren redegjorde for, er det ikke gået så hurtigt med demokratiseringsprocessen det sidste år, som det gik indtil 2006, og vi har et problem med Ankaraprotokollen, hvor Tyrkiet ikke anerkender Cypern.
Så vi er bestemt bekymrede.
Det, der var mit hovedargument med hensyn til at stemme nej til forslaget her, er, at det er passé.
Vi har på udenrigsministerplan vedtaget at sætte forhandlingerne med Tyrkiet i stå, fordi det ikke går stærkt nok i Tyrkiet, og fordi det er uacceptabelt, at Tyrkiet ikke vil anerkende Cypern.
Jeg kan da godt se, at man sådan set ikke kan bebrejde hr. Morten Messerschmidt det, for hr. Morten Messerschmidts beslutningsforslag blev fremsat før den beslutning, som udenrigsministrene traf.
Men så kunne hr. Morten Messerschmidt måske have overvejet at sige: Nu har vi sådan set opnået det, vi ville, så vi behøver måske slet ikke have den debat her i dag.
Så kunne man have gemt det til en anden passende lejlighed.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-02-08:
Jeg skal bare kort notere, at jeg synes, det kunne være spændende at holde en folkeafstemning om Tyrkiets optagelse, så skulle der være medlemmer af Venstres nuværende eller kommende folketingsgruppe, der deler de tanker, hilser vi det meget velkommen.
Men det, jeg sådan set gerne vil spørge om, er, at når nu fru Charlotte Antonsen så klart afviser det forslag her, som jo fuldstændig rigtigt er en kopiering af en meget harsk erklæring over for Tyrkiet fra Europa-Parlamentet, hvordan hænger det så sammen med, at Venstres egne medlemmer af Europa-Parlamentet rent faktisk har stemt for den her erklæring i Europa-Parlamentet?
Jeg mener, vi står over for en af de største ændringer af EU’s sammensætning, hvis Tyrkiet bliver optaget, med en lang række negative konsekvenser til følge, som Europa-Parlamentet altså, herunder Venstres medlemmer af Europa-Parlamentet, har turdet pege på.
Hvorfor tør fru Charlotte Antonsen så ikke?
Svend Auken (S), 2007-02-08:
Spørgsmålet er vel ikke irrelevant.
Vi diskuterer her Tyrkiet, og om der skal der være folkeafstemning, eller om der ikke skal være folkeafstemning.
Det er da et nærliggende spørgsmål.
Men jeg vil da gerne sige tak for svaret.
Når jeg spurgte, er det jo, fordi det ikke er en hel normal udvidelse af Venstres medlemskreds; jeg tænker på løfter om opstillingskreds, forhandling med partiets ledelse og måske ministerposter.
Når man tænker på, at den pågældende forlod Folketinget i sin tid, fordi hun ikke kunne få medhold i, at der skulle folkeafstemning til, inden Tyrkiet i givet fald kunne blive medlem, så må det da være rigtigt at spørge Venstres ordfører, når vi har en Tyrkietdebat i dag.
Jeg vil gerne, selv om der var mange omsvøb, kvittere for svaret.
Det var et klart nej fra Venstres side til, at der skal være folkeafstemning om tyrkisk medlemskab af EU.
Charlotte Antonsen (V), 2007-02-08:
Nu får Venstre jo heldigvis mange nye medlemmer, men med det indgående kendskab, jeg har indtryk af hr. Auken havde til den pågældende, så er der nok tale om fru Karen Jespersen, som jo kommer fra Socialdemokratiet, og som vi er glade for i dag er Venstremedlem.
Jeg vil da godt sige med hensyn til fru Karen Jespersen – jeg synes nu ikke, det måske har så meget at gøre lige med beslutningsforslaget, for den sags skyld heller ikke med spørgsmålet om folkeafstemning – at vi i Venstre er meget glade for, at fru Karen Jespersen er blevet medlem.
Da Karen Jespersen var socialminister for Socialdemokratiet, var hun jo en af de meget, meget få ministre i den regering, der faktisk lavede nogle fornuftige liberale reformer med frit valg.
Men jeg synes, det er et sidespring, og jeg synes også, hr. Svend Aukens spørgsmål var et sidespring.
Jeg vil godt til sidst sige, at vi jo har taget stilling til en folkeafstemning ved tidligere lejligheder.
Det har jo ikke noget med det her beslutningsforslag at gøre, men jeg skal da gerne gentage, at der jo altså ikke er nogen tradition for, at vi har folkeafstemninger i Danmark om medlemskab.
Men det er overhovedet ikke noget, dette Folketing skal tage stilling til, og i øvrigt er Karen Jespersen slet ikke medlem af Folketinget endnu.
Tyrkiets mulige medlemskab, og hvordan man skal gribe det an, kan vi jo først tage stilling til den dag, Tyrkiet faktisk lever op til optagelseskriterierne.
Svend Auken (S), 2007-02-08:
Under stor opmærksomhed fik Venstre et nyt medlem i sidste uge.
Der er tale om meget grundige forhandlinger med partiets ledelse, og der blev lovet både opstillingskredse og måske også ministerposter.
Det medlem, som Venstre nu har fået, har jo haft tilknytning til de fleste af partierne her i Folketingssalen, og det pågældende nye Venstremedlem er jo kendt for sit markante ønske om, at der bliver afholdt folkeafstemning, inden Tyrkiet i givet fald kan blive medlem af Den Europæiske Union.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om det i de forhandlinger, der har været med det pågældende nye medlem, er indgået, at Venstre forpligter sig til at ændre holdning på det her område, således at det nu er Venstres opfattelse, at der skal være en folkeafstemning i forbindelse med et eventuelt medlemskab for Tyrkiet.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-02-08:
, fordi han var i gang med at snakke med nogle andre.
Det, jeg sagde, var, at Dansk Folkepartis politik på spørgsmålet om Tyrkiets mulige optagelse i EU kører med en udelukkelsesstrategi.
Det er jo fremgået klart både af hr. Messerscmidts, hr. Langballes og hr. Krarups indlæg her, som også har svunget sig op.
Jeg tror, hr. Langballe sagde noget i stil med, at man jo ikke kan rive folkesjælen ud af Tyrkiet, underforstået at tyrkere ikke kan blive demokrater.
Det er jo noget forbistret sludder.
Men det passer godt ind i den form for udelukkelsespolitik, som Dansk Folkeparti står for, som i korthed kan formuleres sådan: Mange af tyrkerne er muslimer, altså ønsker vi ikke, at Tyrkiet bliver medlem af EU.
Så enkelt kan det i virkeligheden siges, og det er det, jeg kalder en nationalistisk holdning, en udelukkelsesstrategi og en holdning, som jeg på ingen måde deler, som jeg tværtimod er stærkt imod.
Charlotte Antonsen (V), 2007-02-08:
Det var ikke et klart nej til, at der skal være folkeafstemning.
Det var en klar tilkendegivelse af, at dette Folketing ikke kan bestemme, om vi i givet fald skal have en folkeafstemning om 15 eller 20 år, hvis Tyrkiet nogen sinde lever op til optagelseskriterierne.
Men det var samtidig en tilkendegivelse af, at Venstres synspunkt som ved andre udvidelser selvfølgelig er, at det ikke er noget, vi har haft tradition for i Danmark.
Vi har ikke tidligere ønsket, at vi skulle have en folkeafstemning, men vi kan jo ikke sidde her i dag og sige, hvad et Folketing om 15 eller 20 år skal gøre.
Vedrørende de der forskellige ting om Karen Jespersen vil jeg sige, at jeg ikke synes, nogen af tingene har noget med beslutningsforslaget at gøre.
Hr. Svend Auken mener, at der er blevet givet en masse løfter, men det, jeg har kunnet konstatere, er, at Karen Jespersen har fået en opstillingskreds i Venstre, og det er sådan set en meget normal procedure.
Det vil jeg da glæde mig over, og jeg er sikker på, at vi i meget høj grad vil kunne se forskel i forhold til den socialdemokratiske kandidat i det pågældende Århusområde.
Jeg er sikker på, at der nok skal komme diskussioner, når de to kommer til at mødes i forbindelse med folketingsvalgkampen.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-02-08:
Jamen lakmusprøven for det her er jo: Vil Dansk Folkeparti gå ind for tyrkisk optagelse, hvis Tyrkiet lever op til de krav, der er stillet af EU?
Så enkelt kan det siges.
Ja eller nej?
Morten Messerschmidt (DF), 2007-02-08:
Jeg tror, der er en gammel sætning fra Monty Python, der lyder: Don’t disturb my arguments with your facts.
Det er sådan lidt det, som jeg hører hr. Rune Lund råbe, for udenrigsministeren har jo netop redegjort for, hvordan de midler, der anvendes inden for de her programmer, rent faktisk bliver berammet.
To tredjedele går til forskning i bl.a. ITER, som jeg går ud fra at hr. Rune Lund jo støtter på linje med, hvad vi andre i Folketinget gør, og en tredjedel går netop til at sikre sikkerheden på atomkraftværker og til nedbringelse af strålerisikoen, altså øget strålebeskyttelse.
Det synes jeg sådan set er rigtig godt.
Det er klart, at man må håbe på, at de andre lande på et eller andet tidspunkt finder en mulighed for at have andre energikilder, sådan at de kan løsrive sig helt fra at bruge atomenergi, altså fissionsenergi, men indtil det er tilfældet, har vi da en naturlig interesse i, at de værker, der ligger rundtomkring i Europa eller i vores nabolande, er af en sådan karakter, at de er så sikre, at skulle der ske et uheld – førsteprioriteten må selvfølgelig være, at der overhovedet ikke sker et uheld – så har man alle til rådighed værende midler for at indkapsle problemet og få minimeret skadevirkningen.
Rune Lund (EL), 2007-02-08:
Når nu hr. Morten Messerschmidt har det sådan, synes hr. Morten Messerschmidt så ikke, at der er et principielt problem i, at vi i Danmark bruger penge på udvikling af atomkraft i Euratomtraktaten, når vi er imod?
Jeg er principielt modstander af atomkraft.
Det er en dødsensfarlig energikilde.
Vi har alle affaldsproblemerne.
Det er en potentiel fare.
Et hvilket som helst atomkraftværk er en potentiel fare, også i forbindelse med et terrorangreb og mange andre ting.
Derfor er jeg principielt imod, at Danmark overhovedet bruger danske skatteborgeres penge på at udvikle atomkraft som energikilde.
Men sådan har hr. Morten Messerschmidt det ikke – eller hvad?
Morten Messerschmidt (DF), 2007-02-08:
Jeg forstår ikke, hvordan hr. Svend Auken kan have fået den opfattelse.
Jeg har forsøgt at give klart udtryk for, at jeg ikke er tilhænger af, at vi skal have atomkraftværker i Danmark.
Svend Auken (S), 2007-02-08:
Når man hører hr. Messerschmidts tale, kan man godt få det indtryk, at hr. Messerschmidt personligt gerne så, at vi fik atomkraft i Danmark, og hvis det indtryk er forkert, vil jeg gerne give ham lejlighed til at fjerne det.
Er det hans egen opfattelse?
Hvis man nu ser væk fra forhistorien og alt det andet, og man ser, om jeg så må sige, nøgternt på den danske energisituation, vil han så være tilhænger af, at vi bruger atomkraft, eller vil han være imod det?
Morten Messerschmidt (DF), 2007-02-08:
Jeg bed mærke i, da udenrigsministeren talte, at et af de væsentligste argumenter for ikke at genåbne Euratom-traktaten var, at det ville skade processen for forfatningen.
Og man kan sige, at det jo er et argument, som faktisk burde tale for, at jeg står og bliver lidt småblød i knæene, for hvis det kunne skade forfatningen, burde det være noget, der lyder attraktivt for mig og Dansk Folkeparti.
Men vi er alligevel nødt til at se nøgternt og rationelt på tingene, og jeg vil sige, at jeg grundlæggende er enig i de synspunkter, der er blevet fremført af de tidligere ordførere.
Det er jo sådan, at en række lande rundtomkring i EU har valgt at anvende atomkraft som energi, fuldstændig uafhængigt af hvad vi måtte mene i Danmark.
Det skulle da i øvrigt også lige mangle andet – selvfølgelig skal andre lande da ikke kunne diktere, hvad det er for en energipolitik, som de enkelte EU-medlemslande anvender.
Der er overhovedet ikke nogen tvivl om, at i Danmark ønsker vi ikke atomkraft.
Det har ikke været på dagsordenen i mange år.
Jeg tror, hr. Svend Auken nævnte, at det var 35 år siden, at det sidst havde været fremme som en seriøs debat.
Derefter har der været konsensus i Folketinget om, at vi selvfølgelig ikke skal have atomkraft.
Men netop fordi andre lande anvender energiformen, er det helt naturligt, at vi har en interesse i – når vi tænker på, hvilke katastrofer der er sket, og hvor store problemer der kan være i forbindelse med forskellige risikospørgsmål og forureningsspørgsmål – at sørge for, at andre lande selvfølgelig bliver holdt på en ordentlig kurs, har nogle produktionsvilkår, som er opdateret og er gode, og derfor må vi fastholde det samarbejde, der findes.
Jeg synes, det er vigtigt, at man forsker i alternative og nye energiformer.
Det er afgørende, at vi med tiden får løsrevet os fra den afhængighed, vi i dag befinder os i i forhold til Mellemøsten, som jo i den grad er en ustabil faktor både i verdensøkonomien og også på den politiske scene, og hvis vi kan udvinde nye energiformer, som kan gøre os endnu mere uafhængige af olien – det være sig inden for ITER-forskningsprogrammet, men altså også for almindelig vedvarende energi – hilser jeg det meget velkommen.
Men på den baggrund kan Dansk Folkeparti ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Svend Auken (S), 2007-02-08:
Fordi der er et enkelt element i et forslag, som er sympatisk, og vi i øvrigt er enige om hovedformålet, er det jo ikke det samme som, at det konkrete forslag er fornuftigt.
Det er ikke fornuftigt.
Det er ikke fornuftigt, at Danmark bruger sine kræfter på at slås med andre omkring ændringer af Euratom-traktaten og andre ting.
Det, vi skal bruge vores kræfter til – og det skal vi faktisk gøre i de kommende uger – er at fremme energieffektiviseringen i EU, og det er at fremme vedvarende energi.
Der har Danmark spillet ud synes jeg på en meget fin og markant måde, og det er lykkedes os at fastholde regeringen på, at det udspil, der er kommet fra Kommissionen, skal forbedres – det støtter vi i grundtanken, men det skal forbedres og gøres mere konkret, navnlig med hensyn til vedvarende energi osv.
Endelig har vi opnået en enighed i Danmark om, at EU skal arbejde på at sænke sine klimagasudslip med hele 30 pct. Så vi er godt tilfreds med den der konstruktive måde at arbejde på.
Vi skal ikke til at starte en tosset krig om Euratom.
Rune Lund (EL), 2007-02-08:
Nej, der skulle have stået elprisen.
Men det ændrer sådan set ikke ved det, som er hovedformålet med forslaget.
Nu var hr. Svend Auken lidt mere konkret, og det er jeg egentlig meget glad for.
Pind et er vi enige om.
Med hensyn til pind to, at arbejde for en beslutning i EU om at lukke og afvikle atomkraft, vil jeg spørge: Hvorfor kan man ikke fremføre den slags synspunkter på møder i EU?
Det ville jeg da synes ville være en god og fornuftig og progressiv dansk holdning på møder i EU, hvor de her ting bliver diskuteret.
I forhold til sikkerhed står der jo netop, at pengene skal gå til sikkerhed, men det skal ses i et afviklingsperspektiv.
Problemet er, at når man forbedrer sikkerheden på et atomkraftværk, forlænger man jo atomkraftværkets levetid.
Det vil sige, at man kan bruge undskyldningen om sikkerhed til at forlænge atomkraftværkers levetid mange, mange, mange år ud i fremtiden – det går jeg ikke ud fra at hr. Svend Auken er enig i.
Hvis man skal diskutere det her i EU, skal der jo være en regeringskonference, hvor emnet kan diskuteres.
Så jeg står lidt tilbage med fornemmelsen af, at hr. Svend Auken egentlig synes, at det her er en rigtig god idé, det er bare ikke hr. Svend Auken, der selv har fået den.
Hvis det er det, der er hr. Svend Aukens holdning, kan jeg godt leve med det.
Så lad os diskutere videre i Folketingets Europaudvalg, og de diskussioner glæder jeg mig så til.