runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2016-03-31:
Det vil jeg da gerne kvittere for.
For der har jo været en diskussion i forbindelse med behandlingen af forslaget her i salen om, om man eventuelt kunne opbløde nogle af formuleringerne, sådan at Folketinget måske kunne udtrykke en hensigt om, at man i forbindelse med det arbejde, der foregår i ministeriet med en rapport, vil se positivt og grundigt på mulighederne for automatisk indberetning.
Og når vi nu lever i et kapitalistisk samfund, er det vel ikke et urimeligt krav at stille.
Jeg kan også konstatere, at der i debatten i dag er en uenighed mellem Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance, som ikke har den samme bekymring for disse lige konkurrencevilkår.
Men ville en blødere formulering eventuelt kunne være spiselig for De Konservative i forbindelse med det udvalgsarbejde, der kommer til at foregå?
Mette Reissmann (S), 2016-03-31:
Ja, det er jeg, men jeg er også bekendt med, at de f.eks. fra hollandsk side har sagt, allerede dengang man begyndte på Kommissionens arbejde tilbage i 2010, at de allerede tog det fulde skridt og bl.a. arbejdede ud fra den definition, som Socialdemokraterne mener man skal arbejde med, og det indbefatter også de unoterede selskaber, de kommunale og de statslige selskaber.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-03-31:
Jo, men jeg synes egentlig også, at det var det, jeg var inde på i mit ordførerindlæg, hvor jeg sagde, at det her lovforslag er mere komplekst end som så, fordi der er nogle ting, der taler helt åbenlyst for, at vi selvfølgelig skal indføre det.
Men omvendt er vi også nødt til at kigge på nogle af de kritikpunkter, der berettiget bliver nævnt.
Det er derfor, vi har tre behandlinger her i Folketinget.
Det er sådan en god skik, man har haft – også før vi blev valgt, både spørgeren og jeg – og den skal vi selvfølgelig også holde fast i.
Men det ændrer ikke på, er vi er nødt til at få de ting undersøgt i forbindelse med udvalgsarbejdet, selv om jeg er udmærket klar over, at der er nogle, som er glade for det.
Nu nævner ordføreren jo selv, at der er nogle, der har afgivet positive høringssvar.
Det har de måske også, fordi de selv har en rent kommerciel interesse i at beholde lovgivningen på det nuværende niveau.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-03-31:
I forhold til hvordan man gør i Norge, selv om de ikke er medlem af EU, hvordan man gør i Sverige, og hvordan man gør i Tyskland, vil jeg bare gerne have en bekræftelse af, at den definition, som regeringen med det her lovforslag lægger op til, svarer til det, man gør i vores allernærmeste nabolande, og som man har gjort i en årrække, hvor man har brugt de bestemmelser, der har været i de hidtil gældende direktiver, og hvor man har sagt, at det vil man køre videre med,
således at de nye skrappere krav, som lovforslaget jo implementerer direktivets bestemmelser om, alene gælder de virksomheder, som man hidtil har kørt med i de pågældende lande, og som regeringen lægger op til at vi skal køre med i Danmark.
Mette Reissmann (S), 2016-03-31:
Venstres ordfører begynder ligesom at blande æbler og pærer sammen, fordi Venstres ordfører ønsker at sammenligne det danske erhvervsliv og den struktur, vi har i Danmark, med bl.a. den erhvervsstruktur, der er i Sverige.
Til det kan jeg bare sige, at Danmark jo er karakteriseret ved, at vi har mange store unoterede selskaber, og at det samme ikke gør sig gældende i Sverige.
Så hvis man begynder at lave den sammenligning, tror jeg, man skal det spadestik dybere, end ordføreren fra Venstre umiddelbart er inde på her.
Samtidig kan vi også sige, at de store virksomheder, som vi har i Danmark, i stigende grad anvender det, der hedder de alternative uregulerede børser.
Dermed kommer vi også til at stå i en situation, hvor vi ikke kan sammenlignes.
Sverige har f.eks. haft 25 regulerede børsnoteringer i 2015, hvor Danmark kun har haft 2.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-03-31:
Jeg synes jo altid, det er helt fair at have den tilgang, at vi skal vedtage, hvad der er bedst for Danmark – det tror jeg er en ambition, vi er fælles om.
Og i forhold til at gøre, hvad der er bedst for Danmark, så må det jo være at sikre, at vi ikke pålægger danske virksomheder byrder, som deres konkurrenter i vores nabolande ikke er pålagt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-03-31:
Altså, med al respekt er de virksomheder, som vi taler om her, og som måske glider ud af den nugældende revisorlov, jo nogle virksomheder, som har meget, meget store omsætninger og typisk også meget store overskud.
Derfor tror jeg ikke, at det er den her enkelte revisionsudgift, som er udslagsgivende for den ene eller den anden tilgang til det – der fylder det trods alt ikke så meget.
Jeg henholder mig til, som jeg sagde i starten, at vi jo gerne vil kigge på, hvad der er bedst for danske interesser, og der er det f.eks. sådan, hvis vi kigger på nogle af de høringssvar, vi har fået – også fra eksempelvis Danske Advokater – at de jo faktisk siger, at det er bekymrende, at erfaringerne fra den seneste finanskrise tilsyneladende er fortrængt.
Det er jo netop den her revision, som kan være med til at sikre, at der er en stor tiltro til de danske virksomheder, og der betyder revision altså noget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-03-31:
Jeg er glad for, at hr. Hans Kristian Skibby nævner det ene høringssvar, som er kritisk, for ellers er der jo en entydig tilbagemelding i de høringssvar fra erhvervsorganisationer, som har reageret på det her, som siger, at det er klogt af Danmark, at vi følger en minimumsimplementering.
Det kan vel ikke være den store overraskelse, at nogle, som har en interesse i at sælge rådgivningsydelser, forsøger at beskytte deres forretning.
Der er ikke noget odiøst i, at man forsøger at varetage sine egne interesser, det er helt legitimt.
Men kan Dansk Folkepartis ordfører ikke bare for god ordens skyld bekræfte mig i, at der generelt er en meget bred opbakning i høringssvarene til, at vi laver en minimumsimplementering, og at vi dermed giver danske virksomheder de samme vilkår, som gælder i vores nabolande?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-03-31:
Ja, som jeg nævnte, at der er to dimensioner i det.
Den ene dimension er, at vi vil gerne vil omfavne deleøkonomien, og den anden dimension er, at vi vil have lige konkurrencevilkår.
Og hvis det kan lade sig gøre på den måde, at der kommer en automatisk indberetning, hvis man f.eks. lejer sit feriehus ud gennem et eller andet feriehusudlejningsselskab og det kommer over et vist beløb, og hvis det kan lade sig gøre, uden at det virker hæmmende for konkurrencen, og uden at det virker hæmmende for udviklingen af deleøkonomien, så synes jeg da, det er en god idé.
For der skal være lige vilkår for alle aktører på markedet.
Jeppe Bruus (S), 2016-03-31:
Så tror jeg ikke, at LA er blevet misforstået, men så bakker man sådan set også op om at få styr på, hvordan det her passer ind, for det er jo rigtigt nok, at når man har et samfund og et fællesskab, så indretter man det efter nogle regler, som så efterfølgende skal overholdes.
Den sidste del er vi sådan set enige i.
Så er det spørgsmålet, hvad det er for nogle regler, vi så vil indrette det efter, og der er det jo traditionelt set Liberal Alliances synspunkt, hvis man f.eks. kigger på taxibranchen, at det gerne skal være et frit marked, hvor man kan undergrave hinanden og se, om man kan få de laveste lønninger.
Rune Lund (EL), 2016-03-31:
Jeg vil gerne præcisere over for ordføreren, at det jo ikke er et Airbnb-forslag, men at det er et forslag, som sigter på generelt at sikre, at alle virksomheder, der formidler udlejning, skal foretage automatisk indberetning.
Sådan som jeg har forstået det, og sådan som jeg har læst udtalelser fra Det Konservative Folkeparti i pressen, er man sådan set grundlæggende positivt indstillet over for mekanismen med automatisk indberetning.
Er det stadig sådan, at Det Konservative Folkeparti har den holdning?
Det kunne jeg godt tænke mig en præcisering af.
Merete Riisager (LA), 2016-03-31:
Vi kan næppe finde et samtaleemne, som tydeligere viser forskellen på Liberal Alliance og venstrefløjen.
I Liberal Alliance stiller vi os på borgernes side.
Vi mener faktisk også, det er borgerne, der i høj grad udvikler samfundet.
Gode ideer om, hvordan samfundet skal indrettes, og hvordan vi skaber velstand og fremdrift, kommer i høj grad fra borgerne.
Det er helt forkert opfattet og helt vendt på hovedet at sige, at man altid skal sidde herinde og finde på de geniale forslag.
Vi mener, at innovationen oftest sker ude i befolkningen, og vi skal sørge for at gøre det så nemt for borgerne som muligt at leve det liv, de gerne vil.
Rune Lund (EL), 2016-03-31:
Jeg synes nu ikke, ordføreren svarede på hr. Pelle Dragsteds spørgsmål om den frie og lige konkurrence, men lad nu det ligge.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge lidt ind til, hvordan Liberal Alliance vil sikre, at deleøkonomien, som Enhedslisten ønsker at fremme – og deleøkonomi er i vores optik ikke Uber; Uber er pirattaxakørsel på en digital platform – bliver hvid i stedet for sort.
Jeg kan jo konstatere, at Liberal Alliance ikke er specielt positivt indstillet over for beslutningsforslaget eller over for Enhedslistens intentioner.
Men jeg kan også konstatere i forhold til den debat, vi har haft i dag, at Liberal Alliance står alene med den holdning ikke at være positivt indstillet over for intentionerne og hensigten med forslaget.
Men hvad er Liberal Alliances bud på, hvordan vi fremadrettet sikrer, at deleøkonomien – den fornuftige del af den – bliver fremmet, samtidig med at vi sikrer, at det bliver en hvid økonomi og ikke en sort økonomi?
Merete Riisager (LA), 2016-03-31:
Det, at man fremsætter sådan et beslutningsforslag, som Enhedslisten har fremsat her, skyldes for mig at se, at man er så bange for, at staten går glip af noget.
Det er det første, man tænker, når borgerne går i gang med at gøre noget af egen drift: Åh nej, går staten nu glip af noget?
Det er det, der er hele tankegangen.
Det er ikke sikkert.
Det kan da sagtens være, at borgerne virkelig skaber vækst og fremdrift, og at det ikke er sort.
Hvis der så er noget, som ikke er efter gældende regler, og folk overtræder loven, ja, så skal myndighederne træde ind.
Men selve det, der er grundtanken i det her beslutningsforslag, er jo, at man er bange for, at staten går glip af noget.
Rune Lund (EL), 2016-03-31:
Jeg vil sige, at når vi i Enhedslisten tænker deleøkonomi, som vi er store tilhængere af, så tænker vi netop ikke i udgangspunktet sort.
Vi tænker grønt, vi tænker deleøkonomien som en helt central del af den grønne omstilling, som vi arbejder meget hårdt for.
Vi tænker, at deleøkonomien giver mulighed for at have en høj velstand, samtidig med at vi forbruger færre ressourcer.
Så vores udgangspunkt for i det hele taget at fremme deleøkonomi er jo, at vi ønsker den grønne omstilling og vi tænker grønt.
Men det er da rigtigt, at vi nok i forhold til Liberal Alliance har nogle andre holdninger til, hvor mange penge der skal bruges til at finansiere vores alle sammens velfærd.
Og det er rigtigt, at vi går op i, at der er nok pædagoger i børnehaverne, at vi har en ordentlig folkeskole, at der er en ordentlig ældrepleje, og at der ikke skal skæres ned der.
Og en af måderne, vi undgår at der bliver skåret ned på, er jo at sikre, at vi også i fremtiden med en voksende deleøkonomi har et ordentligt skattegrundlag.
Merete Riisager (LA), 2016-03-31:
Jamen tak for det.
På venstrefløjen tænker man meget i farvekoder: Er tingene sorte, er de hvide, er de grønne?
I Liberal Alliance byder vi al vækst velkommen uanset farven.
Der må gerne komme vækst i alle regnbuens farver.
Det er vi glade for.
Der må gerne komme grøn vækst, der må gerne komme blå vækst, der må gerne komme alle mulige former for vækst, så længe man ikke bryder loven.
Men vores udgangspunkt er et helt andet.
Vi er positive over for det, når mennesker af egen drift skaber velstand, skaber nye måder at løse problemer for hinanden på.
Og så antager vi ikke straks, at der må være noget galt.
Vi regner som udgangspunkt med, at det er godt.
Finder vi så ud af, at der er nogle, der bryder loven, så skal myndighederne selvfølgelig træde til.
Jeppe Bruus (S), 2016-03-31:
Jeg forstår på den fortælling, som jeg nærmest opfatter at det var, eller historie, at Liberal Alliance sådan set hylder, at der er virksomhedskonstruktioner, hvor man deler, uden at man nødvendigvis involverer staten eller statskassen.
Så må jeg antage, at Liberal Alliance er fejlciteret i en artikel fra DR fra den 15. januar, som lige præcis handler om politisk pres på Airbnb, at de skal kontrolleres af SKAT, og der fremgår det simpelt hen, at både DF og LA bakker op, og der står så her, at man bakker op om, at der skal være ordnede forhold, og at der også skal være skattepligt for de her virksomheder.
Er man simpelt hen blevet misforstået af DR i den her forbindelse?
Merete Riisager (LA), 2016-03-31:
Det er det første, vi tænker.
Vi tænker ikke som det første, hvordan vi kan regulere yderligere.
Så det, vi er mest optaget af, er, hvordan vi kan hjælpe eksisterende brancher, og i det her tilfælde vil det jo så f.eks. være hotelbranchen.
Har de nogle ønsker til, hvordan de kan få mindre regulering, vil vi selvfølgelig gerne se på det.
Det er det, der er vores første tanke.
Jonas Dahl (SF), 2016-03-31:
Jeg vil også gerne kvittere for, at Enhedslisten rejser den her debat.
Jeg tror, det er en ekstremt vigtig debat at få, ikke mindst på grund af hele den diskussion, der er om deleøkonomi, og som kører i de her år, må man sige, for det er jo ikke en nyopstået problemstilling.
rejser det jo også spørgsmålet om, hvordan oplysninger om den indtægt, man får for i givet fald at udleje f.eks. sit hus eller andet, skal afregnes.
Derfor synes jeg da sådan set også, at det er fuldstændig på sin plads, hvad Enhedslisten foreslår i dag, nemlig at der kommer en indberetningspligt i forhold til virksomheder, men at der selvfølgelig også bliver taget hul på hele diskussionen om, hvad der påhviler den enkelte i forhold til indberetning.
Og derfor tror jeg også, at man er nødt til at se på, hvordan det bliver nemmere og simplere.
Det handler selvfølgelig i sidste ende også om at få virksomhederne involveret, så der kommer en automatisk indberetning, som i sidste ende sikrer, at det foregår nemt og smidigt, som det gør i dag med sommerhusudlejning og en lang række andre ting, hvor det jo foregår elektronisk via SKAT.
Jeg kan sagtens forstå, at der selvfølgelig kan være nogle udfordringer, når vi snakker om et udenlandsk firma.
Omvendt må man også bare sige, at når der nu er en dansk lovgivning, skal den selvfølgelig også håndhæves i Danmark, og derfor er man selvfølgelig også nødt til at prøve at forpligte de her udenlandske selskaber til at leve op til, at de skal overholde gældende dansk lovgivning.
Så jeg synes, at det er nogle helt berettigede problemstillinger, som rejses med beslutningsforslaget, og som det kun er godt at SKAT og Skatteministeriet bliver opmærksomme på, så de måske får lidt mere speed på, og så de også får set på, hvad det er for nogle løsninger, der kan gøre, at både udviklingen af det positive, der er i deleøkonomien, fortsætter, og det selvfølgelig sikres, at det ikke skal være sådan en gratis omgang, så man bare som privatperson kan stikke pengene i lommen, uden at man i øvrigt nogen sinde får afregnet det i overensstemmelse med gældende dansk skattelovgivning.
Vi synes, det er rigtig godt, og vi synes, det er godt, at der kommer fokus på også nogle af de – hvad skal man sige – mere lyssky dele af deleøkonomiens morads.
Merete Riisager (LA), 2016-03-31:
Det er så et klassisk begreb, som man bruger i Socialdemokratiet: ordnede forhold.
Vi kan så være uenige om, hvad ordnede forhold er.
Man skal overholde loven, og det har vi sagt, og det mener vi fortsat, og det har jeg også sagt i min tale, altså at borgere og virksomheder skal overholde loven.
Spørgsmålet er, hvor meget man skal kontrollere, og hvordan man skal kontrollere, og det kan være en diskussion.
Jeg kan ikke sige, præcis hvor vi kommer til at ende henne.
Jeg kan sige, at vi som udgangspunkt mener, at det er rigtig positivt, at der er nogle, der løser problemer for hinanden på andre måder, end man hidtil har set, og det første, vi tænker, er ikke: Uha, er der noget galt, går staten glip af noget?
Det er ikke det første, vi tænker.
Mette Reissmann (S), 2016-03-31:
Jeg vil starte med at takke ministeren og kvittere for, at han har lyttet til vores ønske om i en tættere dialog at komme frem til et brugbart resultat.
Men mit spørgsmål går nu på noget helt andet.
For en af de bekymringer, Socialdemokraterne har, vedrører det der med 70-procentsgrænsen.
Skatterådgivning udgør altså i dag den væsentligste rådgivningsydelse til virksomhederne, og man må jo, hvis Danmark skal udnytte den option, der lægges op til, om at tillade skatterådgivning, kunne forvente, at ministeren så også kan svare på, om tilladt skatterådgivning er omfattet af 70-procentsgrænsen.
Altså, skal tilladt skatterådgivning tælle med som en ikkerevisionsydelse, hvor honorar til revisor maksimalt må udgøre 70 pct. af revisionshonoraret?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-03-31:
Altså, jeg tror, at det der lange spørgsmål ville fortjene at få et skriftligt svar, og det vil jeg give.
Mette Reissmann (S), 2016-03-31:
Okay, jeg beklager, hvis det var for langt for ministeren, og selvfølgelig vil jeg fremsende det skriftligt.
Men jeg har så et andet spørgsmål, som måske er lidt lettere: Kan ministeren bekræfte, at en revisor for en virksomhed af offentlig interesse, dvs. en PIE-virksomhed, ikke samtidig kan repræsentere virksomheden som partsrepræsentant over for skattemyndighederne, såfremt der er rejst en sag, hvor revisorer jo normalt ville være rådgivere – idet forordningens regler om absolut forbud mod skatterådgivning har forrang for det danske lovforslag?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-03-31:
Altså, jeg tror – for at være helt sikker på, at jeg svarer fuldstændig korrekt – at jeg vil vælge at svare skriftligt på dette også relativt tekniske spørgsmål.
Og det ved jeg også vi kommer tilbage til, for jeg vil gerne kvittere over for Socialdemokratiet og sige, at jeg naturligvis også under en politisk forhandling vil tage en drøftelse med Socialdemokratiet om de bekymringer, som Socialdemokratiet har rejst.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-03-31:
Jeg vil jo så prøve at stille nogle spørgsmål, som jeg kan få et mundtligt svar på, for jeg orker simpelt hen ikke skrive alle de der skriftlige spørgsmål – jeg har andet at bruge tiden på, synes jeg.
Men jeg vil gerne spørge ministeren om noget helt andet, og det er med hensyn til det med de kommunale fællesskaber, som ministeren også var inde på i sin evaluering af den forhandling, vi har haft her i dag.
Der er jeg selvfølgelig også meget glad for de indrømmelser, der er kommet fra regeringens side, om, at man sætter de her regler ind om minimumsbeløb og balancesum osv. i forhold til de forskellige selskaber, der kan komme i den her situation.
Jeg vil gerne spørge til det med den bekendtgørelse, som ministeren skitserede vil komme i forbindelse med lovens tilblivelse.
Vil ministeren også der sikre, at der ikke kommer nogen ministerbemyndigelse i det lovforslag, således at man ikke efterfølgende under fremtidige regeringer og under nye ministre osv. har fået overdraget en ministerbemyndigelse?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-03-31:
Altså, udfordringen ved en bekendtgørelse er jo den, at den kan laves om hele tiden af den til enhver tid siddende minister, og det vil nok være svært at knæsætte et helt klart system, der gør, at det lige på det her område ikke kan lade sig gøre.
Men jeg tror jo, at den måde, man kan reflektere over det her på, både er ved, som jeg gør nu mundtligt, at besvare spørgsmål, men det er selvfølgelig også ved at give til kende, hvordan og hvorledes det skal være.
Det har jeg sådan set tænkt mig at gøre, fordi det, der er bekymringen i flere af de høringssvar, der er kommet, og som jeg også fornemmer at Dansk Folkeparti er optaget af, er, at hvis man nu vælger, som der er lagt op til i lovforslaget, at lade nogle af de her, kan man sige, elementer fra PIE-virksomhederne gælde for de virksomheder, der er over grænsen, der er fastsat i lovforslaget, hvor mange regler er det så, der kommer til at gælde, og under hvilke vilkår er det, at de kommer til at gælde?
Det er klart, at det selvfølgelig ikke skal fastlægges i en bekendtgørelse, men det skal være klarlagt, inden lovforslaget bliver vedtaget – det siger sig selv – eller i det omfang, man kan nå næsten dertil.
Det er klart, at jeg ikke bare vil give carte blanche til, at man så efterfølgende, uden at det er kendt for Folketinget, skal lave en bekendtgørelse om, hvordan og hvorledes indholdet i den bekendtgørelse skal være.
Den bekymring forstår jeg sådan set også meget godt.
Den havde jeg også selv givet udtryk for, hvis jeg var i opposition.
Altså, jeg prøvede faktisk at svare; jeg er ked af, at det blev lidt langt.
Jeg sagde, og det vil jeg gerne slå fast, at bekendtgørelser, og det ved hr. Hans Kristian Skibby fra Dansk Folkeparti også godt, jo kan laves om af en minister hele tiden.
Men det er klart, at hvis det er vigtigt for Dansk Folkeparti at sikre, at der ikke er ministerbeføjelser, som fremadrettet kan laves om, så må vi jo diskutere det.
Jeg lægger ikke op til, at der skal være ti andre store bemyndigelser, som ligesom skal rulles ud.
Så hvis det er den bekymring, der er, så kan jeg i hvert fald sige, at den er jeg selv opmærksom på.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-31:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministerens kommentar til den debat, der har været tidligere her i salen om den særlige danske erhvervsstruktur.
Altså, er det ikke korrekt i forhold til en række af de store selskaber, som vi har i Danmark, som er familieejede og fondsejede, at hvis man sammenligner med nogle af de lande, som ministeren sammenlignede med, så vil de være børsnoterede, fordi det mere er reglen i de lande, og at vi dermed, med den her afgrænsning, faktisk vil få færre af dem, man kunne kalde nøglevirksomheder i Danmark, som vil være omfattet af de her krav, end i de lande, som ministeren selv stod og sammenlignede os med?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-03-31:
Men jeg synes sådan set, at Venstres ordfører, hr. Torsten Schack Pedersen, på mange måder meget pædagogisk forklarede det i et svar på et spørgsmål, som fru Ida Auken stillede om den danske erhvervsstruktur, hvor han sagde: Ja, der er en anden erhvervsstruktur i Danmark end i nogle af de lande, som vi sammenligner os med, men det betyder jo ikke, at vi ikke kan være interesseret i at lave en fornuftig implementering af de regler, der gælder.
Og jeg mener, det er vigtigt at slå fast, for der blev ligesom i debatten her lagt op til, om man så overhovedet kan være sikker på, at de her virksomheder overhovedet bliver drevet fornuftigt.
Og der vil jeg gerne sige at der jo allerede i dag er en lang række krav, der gælder, i forhold til hvordan revisionen af de her selskaber er.
Det er jo ikke sådan, at det er wild west-regler, der gælder.
Det tror jeg også at spørgeren ganske udmærket ved. Så jeg mener ikke, at vi kommer i en situation, hvor de virksomheder, der ikke er PIE-virksomheder, kan sætte det danske samfund under pres i forhold til en potentiel kommende finanskrise, som jeg i hvert fald hørte at hr. Pelle Dragsted var meget optaget af.
Det mener jeg bestemt ikke at man overhovedet kan frygte med den definition, der nu er lagt op til.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-31:
Det synes jeg måske er en lidt modig udtalelse fra ministeren med tanke på den udvikling, vi har set.
Jeg er helt med på, at det ikke er wild west-tilstande, men det behøver det heller ikke at være, før tingene kan gå galt.
Men jeg synes faktisk ikke, at det svar, fru Ida Auken fik fra Venstres ordfører, var så klart.
Jeg savner stadig væk en anerkendelse af det, der lå i mit spørgsmål
, nemlig at fordi vores erhvervsstruktur er anderledes end i de lande, ministeren selv nævnte, så vil den måde, vi implementerer på i forhold til den måde, de implementerer på, medføre, at færre af vores nøglevirksomheder er omfattet af de her PIE-krav end i de lande, som ministeren sammenlignede os med.