runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Jeg skal ikke kunne sige, om jeg ikke selv på et eller andet tidspunkt har deltaget i noget studiekredsarbejde i Venstres Ungdom eller til Ungdommens Nordiske Råd eller andet, hvor vi har formuleret politiske programmer med den, kan man sige, fristilstilgang til tingene, som vi ser i den her plan; det vil jeg ikke udelukke.
Men jeg vil sige, at jeg i forhold til, at det er et bud på at styre Danmark fri af krisen, og i forhold til, at det er en plan, vi kunne forestille os man skulle aflevere på bordet hos en fuldmægtig i centraladministrationen og bede vedkommende om at oversætte til virkelighed, ikke har set noget tilsvarende.
Altså, det er jo fristil op mod konkret økonomisk planlægning, og selvfølgelig er det sjovere og mere attraktivt at skrive fristile end at lave konkrete planer, for konkrete planer har jo det i sig, at de bliver til virkelighed.
Derfor må regeringen selvfølgelig også stå her og svare på en række beslutninger, som regeringen er i færd med at træffe, og som ikke er lige sjove alle sammen.
Men sådan er vilkårene nu altså bare engang; det hører med til det at være en ansvarlig regering.
Jo, jo, jeg forstår skam godt, hvad der bliver spurgt om, og derfor svarer jeg også på det.
Men jeg er nødt til lige at anfægte det der billede af, at vi ikke skulle samle regningen op.
Vi samler den fulde kriseregning op.
Så er vi tilbage på sporet, og frem til 2015 mangler der så et beløb på 5 mia. kr.
Fru Margrethe Vestager må jo glæde sig over, at det er regeringen, der styrer butikken – så længe i hvert fald – for ellers ville regningen jo være markant større.
For oppositionen vil jo slet ikke røre ved den lige nu og her.
Så laver vi en 2020-plan, og den vil vise, hvilke udfordringer Danmark har frem til 2020.
Og er jeg statsminister frem til 2020, vil jeg da her gerne give den garanti, at så bliver regningerne frem til 2020 selvfølgelig betalt, når de forfalder.
Det siger sig selv, for vi kaster ikke regningerne fra os, vi lader ikke rudekuverterne ligge uåbnede hen.
Per Clausen (EL), 2010-06-02:
Nu sagde statsministeren jo også i 2004 og i 2007, at regningen ville være betalt i 2010, så jeg ved ikke helt, hvor stor vægt man skal lægge på statsministerens løfter.
Jeg har forstået, at statsministeren trygt ser frem til det kommende valg, men af lutter godhed over for oppositionen, må jeg forstå, vil han udsætte det så lang tid som muligt.
Så sagde statsministeren også, at han gerne ville bruge det begreb, at alle bidrager til at betale regningen.
Men klogt nok undlod statsministeren at bruge hele den sætning, han brugte i starten, hvor han holdt pressemøde om, hvordan regningen skulle betales.
Ordene lige meget var væk, og det kan jeg godt forstå, for sandheden er, at man ikke betaler lige meget.
Jo mindre ansvar man har for krisen, og jo ringere ens økonomi er, jo mere skal man betale.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-06-02:
Altså, jeg fornemmer ligesom, at fru Pia Christmas-Møller gerne vil have, at jeg skal sige, at det her slet ikke kan svare sig, altså at det i virkeligheden kommer til at være en omkostning.
Det er også derfor, at jeg siger – det sagde jeg allerede på et tidligt tidspunkt – at jeg tror, at det her nok er noget af det, vi vil følge meget nøje, ligesom vi selvfølgelig følger alt det her, sådan som vi altid gør det i forhold til de lovforslag, der er, og i forhold til de forlig og aftaler, der er.
Men jeg må altså fastholde, at det er den samme ordning.
Det er meget ulykkeligt med et handicappet barn, men det er også ulykkeligt for den enkelte at skulle have en tabt arbejdsfortjeneste for at pleje nærtstående familiemedlemmer.
Det er den samme ordning, vi går ind på – der er ingen ændring – og det er stadig væk 231.000 kr. årligt.
Peter Christensen (V), 2010-06-02:
Det var jo sandelig en tale, hvor der blev lovet milde gaver til alle.
Det er helt, som vi kender SF, når de skal brillere og bilde danskerne ind, at pengene vokser på træerne.
Det er jeg nu helt tryg ved at danskerne ikke tror på.
Men i debatten om det, at Danmark har et for stort underskud, har jeg noteret mig, at SF flere gange har sat spørgsmålstegn ved, om vi overhovedet vil blive pålagt at skulle nedbringe vores underskud.
Det skal vi sådan set ikke bruge meget tid på, for det får vi jo at se allerede her i sommer.
Men mit spørgsmål er: Hvis vi får et pålæg om at nedbringe vores underskud med 24 mia. kr. over de næste 3 år, som er hele forudsætningen for den genopretningsplan, vi har gennemført, synes SF så, at vi skal leve op til den henstilling?
Det er sådan set meget enkelt: Skal vi følge spillereglerne, eller skal vi ikke?
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Der var nu en enkelt misforståelse i hr. Peter Christensens præmis, som jeg tror at vi er nødt til at få rettet på forhånd.
Det her var ikke en tale om milde gaver, det var en tale om at løfte – løfte i flok – i stedet for at sende regningen videre til nogle få grupper.
Så vil jeg sige om debatten om at overholde konvergenskravene: Selvfølgelig skal vi det.
Det har vi jo hele tiden sagt og aldrig rejst tvivl om.
Vi har syntes, at regeringen spillede et underligt spil i forhold til økonomikommissæren.
Når han kom med et svar gengivet i Financial Times, hvor han sagde, at vi for at skabe gang i den europæiske økonomi er nødt til at sikre, at de økonomier, som står stærkest, ikke er med til at lukke den europæiske økonomi fuldstændig, mens der selvfølgelig er store krav til de sydeuropæiske lande, så giver det sig selv.
Så er det et svar, der ikke passer finansministeren, og så ringer finansministeren og siger, at det måske er et svar, der ikke er så godt, og kunne vi ikke få et andet svar.
Altså, den type af forsøg på at påvirke EU gør jo også, at Venstre er med til at skabe en meget fjendsk stemning i forhold til det europæiske samarbejde ved at skubbe EU foran en upopulær beslutning.
Undskyld mig, det burde man selv sådan have bryst til at stå op imod.
Peter Christensen (V), 2010-06-02:
Vi kommer godt nok vidt omkring.
Men der var dog et klart svar om, at hr. Villy Søvndal faktisk synes, at den danske regering skal leve op til den henstilling, hvis man får den.
Men vil SF så også selv komme med et bud på, hvordan man kunne leve op til den henstilling, hvis vi får den?
Det står jo meget klart i » En Fair Løsning«, at den ikke giver noget svar på den korte bane.
Det er sådan set rimeligt nok, det vil jeg ikke kritisere, al den stund at man helt ærligt skriver det.
Men hvis vi får henstillingen: Kommer der så et nyt udspil?
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Ja, det kan vi ikke blive uenige om.
Selvfølgelig er det et problem.
Det er tal, der gerne skal bringes ned, og vi skal finde årsagerne til det.
Vi kender nogle af årsagerne, og der er også god oplysning om, hvordan folk kan undgå at blive infertile.
Men det er naturligvis et stort problem.
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Vi har jo lavet det arbejde, der skulle laves i » En Fair Løsning«.
Det er ganske interessant, at vel nok en af de mest fremtrædende bankøkonomer, vi overhovedet har, synes, at S og SF leverer det bedste svar.
Hvorfor det?
Fordi den store udfordring i dansk økonomi er den langsigtede udfordring med at sikre holdbarheden i dansk økonomi.
Det er jo den, vi sikrer i »En Fair Løsning«, og derfor har vi ikke behov for at fremlægge en ny plan.
Vi gør det både på det lange sigt, men vi tager også fat på det korte sigt.
Det er jo derfor, vi opkræver flere skatter fra de velhavende og fra bankerne og fra de multinationale selskaber.
Det er derfor, at vi beskatter det usunde.
Det er derfor, at vi også går ind og effektiviserer.
Jeg hørte, at fru Pia Kjærsgaard, da hun var ordfører før, slet ikke kunne forstå, at man kunne effektivisere forbrug af konsulenter.
Det er jo sådan set lidt underligt, al den stund at det er en del af regeringen og Dansk Folkepartis aftale, at det skal man gøre, og så synes de ikke, at det kan lade sig gøre.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-06-02:
Jeg vil godt bede hr. Villy Søvndal om en kommentar til Socialdemokratiet og Socialistisk Folkepartis plan, som blev sendt til vurdering i Finansministeriet, som jo sagde, at der ville være et gigantisk hul.
Der ville være et tocifret milliardbeløb i underskud, som selvfølgelig ville betyde – det kan enhver regne ud – at renten ville stige, at boligejerne ville blive usikre, at erhvervslivet ville blive usikkert, og som jo langtfra ville betyde den fremgang for os i Danmark i forhold til økonomi, i forhold til arbejdspladser, i forhold til nedgang i ledigheden, der skal skabes.
Der vil jeg godt høre en kommentar: Er det noget, som Socialistisk Folkeparti tager alvorligt?
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Jeg synes altid, man skal lytte, når Finansministeriets folk siger noget.
Jeg synes ikke, man skal gå så langt som den tidligere Venstreformand, hr. Anders Fogh Rasmussen, gik.
Han holdt en meget stor, berømt grundlovstale i 2001 – jeg er sikker på, at nogle af de tilstedeværende er i stand til at huske den – hvor han advarede mod at tro på tal fra Finansministeriet.
Han talte om, at det er blevet så sammenvævet mellem parti og stat, at man slet ikke kan skille dem ad længere, og derfor sagde han på Venstres vegne på det tidspunkt: Vi tror slet ikke længere på de meldinger, der kommer fra Finansministeriet.
Gøre Det er jeg sikker på at fru Pia Kjærsgaard også kan huske, for det var jo lige før magtovertagelsen.
Jeg vil advare imod at sige noget så slemt om embedsmænd i et ministerium.
Det ville SF aldrig gøre.
Vi vil modsat sige, at de laver underlige ting i Finansministeriets udregning, nemlig slet ikke at tillægge det nogen vægt, at man uddanner flere.
Det har vi sat til en værdi af 5 mia. kr., og det vurderer Finansministeriet slet ikke har nogen betydning.
Undskyld mig, det her samfund har sagt i årevis, at vi skal uddanne vores unge.
Så er der et ministerium, der – tror jeg – for at komme en betrængt regering til hjælp, går ud og siger, at det slet ikke nytter noget at uddanne unge, det er næsten for enfoldigt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-06-02:
Det vil sige, at den udtalelse, som hr. Morten Bødskov fra Socialdemokratiet kom med, var helt hen i vejret, altså at det var politisk bestillingsarbejde.
Det synes jeg var en meget grov udtalelse, og det må jo så betyde, hvis hr. Villy Søvndal er uenig i den udtalelse, at de embedsmænd, som det så er min opfattelse, arbejder helt neutralt og seriøst og ordentligt i Finansministeriet, i tilfælde af, hvad jeg ikke håber på eller arbejder for, at hr. Ole Sohn skulle sidde som finansminister, kan blive eller bliver fyret.
For hvis det, de siger, er politisk bestemt, kan det jo ikke rigtig du.
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Det er rigtigt.
Det synes jeg var en meget ekstrem holdning.
Jeg ved ikke, hvordan fru Pia Kjærsgaard havde det med den udtalelse.
Der synes jeg at hr. Morten Bødskovs er langt mildere, nemlig at han sådan set ville blive lidt overrasket, hvis man kom i en situation, hvor regeringens egne embedsmænd – undskyld mig – gik ud og angreb regeringen og dens ministre.
Det tror jeg simpelt hen ikke kan lade sig gøre.
Der har embedsmænd jo så meget pli i Danmark, at de ved, at selv om det, de bliver bedt om, ser lidt umuligt ud, skal de forsøge at få det til at ligne hinanden.
Det er sådan set en del af embedsværkets opgave, når vi ikke skifter embedsmænd ved valg.
Men jeg synes bestemt, at hvis man ikke er enig med embedsmænd, skal man angribe dem konkret.
Vi har konkret undret os over, at man slet ikke tilskriver det nogen værdi, at unge uddanner sig.
Det tror jeg ikke er velovervejet i Finansministeriet.
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Jeg kan egentlig godt lide hr. Villy Søvndal, så derfor vil jeg godt hjælpe ham lidt i dag, for jeg kan da høre, at hr. Villy Søvndal er kommet helt galt af sted med hensyn til, hvordan det står til i den offentlige sektor.
Derfor må jeg fortælle hr. Villy Søvndal, at den offentlige sektor aldrig har været større, end den er nu, og jeg bliver nødt til at bibringe hr. Villy Søvndal nogle fakta.
I 2010 har sundhedsvæsenet 21 mia. kr. mere til rådighed, end de havde, da vi overtog regeringsmagten i 2001.
Der er kommet 3.100 flere fuldtidsbeskæftigede læger, og 3.800 flere fuldtidsbeskæftigede sygeplejersker, og der bliver udført flere operationer.
På folkeskoleområdet er der blevet afsat 3,5 mia. kr. mere i 2010, end når vi sammenligner med 2001, og sådan kan jeg blive ved område efter område.
Den offentlige sektor beskæftiger nu 837.000 mennesker, og det er det største antal, der nogen sinde har været ansat i den offentlige sektor.
Hvordan kan det dog blive til en social massegrav?
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Først tak for omsorgen.
Det synes jeg altid er vigtigt i det politiske liv.
Man kan være meget optaget af offentlige budgetter, hvor regeringen jo har indført rigtig meget bureaukrati, som man bruger meget tid på derude, med at sænke en stor, bureaukratisk dyne ned over hele den offentlige sektor.
Det tror jeg også at selv regeringen erkender er blevet for omfattende.
Men jeg vil godt give fru Henriette Kjær et tilbud, som jeg tidligere har givet statsministeren.
Statsministeren vil jo ikke med rundt og kigge, for jeg tror, at han synes, at virkeligheden gør det svært at holde de samme taler om, hvor godt det går, når vi kommer derud.
Men jeg vil godt spørge fru Henriette Kjær: Skal vi ikke tage en tur?
Skal vi tage sådan en sparerunde i kommunerne og se, hvad det er, der sker i Nyborg, i Viborg, i Vejle, i Kolding osv.?
Pia Christmas-Møller (UFG), 2010-06-02:
Jeg har et meget simpelt spørgsmål, og det er: Hvor meget er det, at de her familier skal bidrage med?
Det andet har svævet i vinden, og min mailboks er simpelt hen ved at svømme over med mails fra folk, der er bekymrede.
Jeg er klar over nu – det har ikke været muligt ellers at få at vide, men i dag er det blevet klart – at folk, der er på ordningen i øjeblikket, ikke bliver ramt.
Men fremtidig vil der være tale om et loft på 19.000 kr. om måneden, og jeg vil gerne høre: Hvor meget regner man med brutto at spare på den her lille gruppe?
Og hvor meget regner man så med netto at spare, for det er jo måske nok så interessant?
Man skal ikke tro, at det her ikke ender med, at mange børn så kommer i institutioner.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-06-02:
Nu blev beløbet nævnt lige før, og jeg må sige: Ja, det er et led i genopretningsplanen.
Alt, hvad der er i den her genopretningsplan, handler om at finde X antal millioner; der er ikke nogen gaver.
Det er for en gangs skyld et hæfte udelukkende med besparelser.
O.k., så er der altså også noget til sundhedsvæsenet, til uddannelse osv., som vi også har måttet finde penge til, men det er så en anden sag.
Jeg tror, at jeg har svaret fyldestgørende ved at sige, at dem, der er i ordningen, fortsætter i ordningen, og at vi følger det her nøje, for selvfølgelig skal det ikke være sådan, at folk føler, at de er fuldstændig svigtet.
Men igen er det vigtigt at sige, at dem, der er i ordningen i dag, forbliver i den nuværende ordning.
Jeppe Kofod (S), 2010-06-02:
Men det, jeg gerne vil have en forklaring på af fru Pia Kjærsgaard, er, hvorfor det er de familier, der står i en meget, meget vanskelig situation, der fremover, fra 2011, skal betale for, at Dansk Folkeparti og regeringen har givet ufinansierede skattelettelser til de rigeste danskere som bankdirektøren og har lavet en genopretningsplan.
Hvorfor er det de familier?
Hvor er logikken, hvor er det socialt retfærdige i det?
Det har vi jo ikke fået noget svar på.
Så må man bare sige, at det jo er tankevækkende at se.
Det er nogle af de allersværeste situationer, en familie kan komme i, og så lægger Dansk Folkeparti her i 2010 stemmer til en så usympatisk ændring af nogle regler, der gør, som vi hører, at en moder ikke kan passe sit leukæmiramte barn, fordi hun går så meget ned i indkomst, at det ikke kan lade sig gøre.
Altså, hvad er det for et samfund, vi får med det, som Dansk Folkeparti her lægger stemmer til sammen med regeringen?
Det synes jeg at man skylder offentligheden og Folketinget et klart svar på.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-06-02:
Moderen kan stadig væk passe sit leukæmiramte barn.
Sådan er det, og det skal man huske at fortælle, når folk med børn, der har et eller andet handicap, henvender sig til Socialdemokratiet.
Julie Skovsby (S), 2010-06-02:
Tak for det.
I går morges, da jeg stod på Odense Banegård, ringede en god ven til mig, og han undskyldte, at han ringede så tidligt, men han havde bare lige et hurtigt spørgsmål, og det spørgsmål vil jeg egentlig gerne stille videre til formanden for Dansk Folkeparti, fru Pia Kjærsgaard.
Det, han sagde, var: Det er om det her, som Dansk Folkeparti og regeringen nu har gang i, med dagpengeperioden; er det ikke rigtigt forstået, at når jeg nu om 3 uger, den 22. juni, altså inden den 1. juli, har min sidste arbejdsdag ude på Lindø, har jeg 4 års dagpengeperiode?
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-06-02:
Altså, jeg tror, jeg rent ud sagt vil have svært ved at gå ind i de enkelte tilfælde, men jeg kan bare sige, at en, der f.eks. pr. 1. juli har 5 måneder tilbage af sin 4-års-dagpengeperiode efter de gamle regler, fortsat vil have 5 måneders dagpengeret.
Jeg ved ikke, om det var det, der var spørgsmålet.
Julie Skovsby (S), 2010-06-02:
Nu er det en af mine gode venner, og dem svarer jeg ærligt, og jeg er egentlig glad for, at formanden for Dansk Folkeparti ikke er ven med mine venner.
Svaret er selvfølgelig: Nej.
Fra den 1. juli har han 2 år på dagpenge.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-06-02:
Jo, det er sådan set rigtigt.
Det citat har været fremme så mange gange, at jeg tror, at hr. Kristian Thulesen Dahl ville have protesteret, hvis det havde været forkert.
Det har jo også været bragt i Socialdemokratiets nære allierede, LO's, annoncer, så det har været fremme så mange gange.
Jo, det er fuldstændig korrekt.
Og der må jeg så bare endnu en gang sige det, som er sagt så mange gange, at situationen, som vi står i, er til, at hvis det skal gøres, er det nu, hvor vi ser, at ledigheden ikke stiger så meget som forventet, hvor vi bestemt regner med, at også den ven, som fru Julie Skovsby har omtalt, i løbet af en 2-årig periode vil kunne komme i arbejde.
Det er sådan set det, hele øvelsen går ud på.
Nanna Westerby (SF), 2010-06-02:
Tak for det.
Noget af det, jeg er meget ærgerlig over i forbindelse med den her genopretningspakke, er, at den særligt rammer nogle af dem, som i forvejen er allerhårdest ramt af krisen.
Hvis man f.eks. ser på de nedskæringer, der er på uddannelse, kan man se, at de går meget målrettet efter nogle af de unge, der i forvejen har ekstremt svært ved at tage en uddannelse.
Man halverer faktisk den månedlige ydelse til unge over 18 år, der er i skolepraktik eller på produktionsskole, og man gør det sværere at komme ind på produktionsskolerne.
Jeg vil sådan set bare høre formanden for Dansk Folkeparti, om man finder det retfærdigt, at man særligt beder de unge, der i forvejen er allerhårdest ramt af den her krise – de tømrerlærlinge, der ikke kan finde praktikpladser, de kontorelever, der ikke kan finde praktikpladser – holde for i den her genopretningspakke.
Synes ordføreren for Dansk Folkeparti, at det er en retfærdig social profil i den pakke?
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-06-02:
Vi har jo så tit diskuteret produktionsskoler her i Folketinget, og jeg kan da udmærket godt forstå, at man tager det op igen, når det er et led i den her genopretningsplan, at der sker nogle besparelser dér; det forstår jeg udmærket godt.
Men der må jeg så bare sige, at det jo altså heller ikke skal være økonomisk attraktivt at komme på en produktionsskole frem for at komme på en uddannelse eller i et arbejde.
Det, man får, er stadig væk højere end SU, og det vil det også fortsat være.
Jeg må så også sige, at der jo er en aftale med regeringen om at skaffe 5.000 flere praktikpladser.
Og det synes jeg er en investering frem for produktionsskoler, som jo ikke rigtig giver nogen kompetencer.
Nanna Westerby (SF), 2010-06-02:
Jamen jeg stillede sådan set ordføreren et spørgsmål om retfærdigheden i det, altså om, om man virkelig mener, at det er retfærdigt, at dem, der skal holde for i den situation, vi er i lige nu med den genopretningspakke, som regeringen har lavet, er de unge tømrerelever, der ikke kan finde en praktikplads, de unge kontorassistenter, der ikke kan finde en praktikplads, de unge metallærlinge, der ikke kan finde en praktikplads.
Fordi der er krise i samfundet lige nu, straffer man dem – oven i, at de har svært at finde en praktikplads – ved at halvere deres månedlige økonomi.
Jeg ved ikke, om ordføreren for Dansk Folkeparti kunne forestille sig, hvordan det ville være at få halveret sin månedlige indkomst.
Det er faktisk det, man gør sammen med regeringen lige nu.
Synes ordføreren, at det er retfærdigt, og at det er en tilskyndelse til de unge om at tage en uddannelse, som vi jo ellers så gerne vil have at de unge skal gøre?
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-06-02:
Jamen der er vældig meget i den her pakke, som gør, at mange mennesker føler sig uretfærdigt behandlet og føler, at det er uretfærdigt lige præcis for dem.
Vi har været inde på dem alle sammen, bl.a. børnefamilierne og dagpengemodtagerne, og nu bliver der nævnt dem, der skal på produktionsskoler.
Jeg må så bare sige, at det, man kan glæde sig over – for jeg synes altså også, at der skal være plads til lidt begejstring og lidt glæde en gang imellem – er, at der er en stor fremgang i antallet af praktikpladser.
Det er jo i virkeligheden det, det drejer sig om.
Der er faktisk indgået 12 pct. flere uddannelsesaftaler i de første 4 måneder af 2010 end i 2009, og det synes jeg da at man skal glæde sig over, for det er jo i virkeligheden det, der er meningen.
Altså, en produktionsskole giver ikke kompetencer.
Det allerbedste ville være at få folk ud i praktik og i uddannelse, og stadig væk får de mere, end de unge på SU får.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2010-06-02:
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis formand, hvor meget man forventer at de familier, der har et handicappet barn, skal bidrage med til genopretningen af dansk økonomi.
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
For mig at se taler fakta nu engang højere end fornemmelser og indtryk, og hvad man sådan føler, og fakta er, at antallet af ansatte i den offentlige sektor, der tager vare på vores ældre, syge, børn osv., er steget.
Der bliver givet flere penge til de her områder, og derfor er det uvederhæftigt, når hr. Villy Søvndal påstår, at den offentlige sektor fungerer dårligt, at der bliver skåret ned.
Det er ganske enkelt ikke rigtigt, og derfor bliver jeg nødt til at spørge hr. Villy Søvndal: Når den offentlige sektor nu er blevet større og større, hvornår er hr. Villy Søvndal så tilfreds?
Når den offentlige sektor udgør 100 pct. af bruttonationalproduktet eller 110 pct.?
Skal vi ud og låne, så den kan blive endnu større end det, bruttonationalproduktet er?
Det er altså, som om hr. Villy Søvndal ikke kan stille sig tilfreds.
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Så det har jeg også hørt en gang før.
Men pointen er jo, at jeg havde ret, nemlig at den der underfrankerede kommunalreform betød, at nogle af de mest udsatte grupper, vi har, har betalt en fantastisk høj pris.
Jeg påstod, at hjemmehjælpen var blevet dårligere, men det kan man slå op i en statistik og se efter er rigtigt, nemlig at den tildelte hjemmehjælp pr. ældre er faldet i den periode, hvor fru Pia Kjærsgaard og hr. Kristian Thulesen Dahl har kørt med klatten.
Og så kan man kigge på folkeskoleområdet og konstatere, at flere folkeskoler går ned på minimumstimetallet, og det er alt andet lige et udtryk for, at servicen bliver dårligere, ja.