runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2016-05-17:
Tak, formand.
Jeg vil indlede med at sige, at vi i Dansk Folkeparti afviser beslutningsforslaget fra Enhedslisten.
Og jeg må ærlig talt sige, at vi har undret os over, at Enhedslisten med beslutningsforslaget her åbner for, at kommuner skal kunne drive erhvervsvirksomhed med overskud, dvs. profit, for øje – et overskud, som skal gå ind og finansiere den øvrige kommunale drift, sådan som der reelt lægges op til.
Jeg er udmærket klar over, at intentionen med beslutningsforslaget er, at det kun er en begrænset del af de kommunale udgifter, der skal kunne dækkes af overskud fra driften af grøn energi.
Men for os er det en ret principiel ting, at der åbnes for, at det at drive kommunal forsyningsvirksomhed ikke længere er noget, der bare skal hvile i sig selv, men er noget, som man må begynde at finansiere andre udgifter i kommunens økonomi med.
I Dansk Folkeparti har vi det synspunkt, at kommuner gerne må drive forsyningsvirksomhed, herunder opsætte vedvarende energi-anlæg, men det må altså ikke være noget, som skal give overskud.
Det må hvile i sig selv og er altså ikke noget, som skal være med til at finansiere andre ting, sådan som jeg også har nævnt det.
Det mener vi af flere grunde.
Vi synes, det vil give unfair konkurrence, hvis kommuner kan gå ind og drive erhvervsvirksomhed.
Det er et felt, som vi skal lade private virksomheder operere inden for, og det skal offentlige myndigheder holde sig ude af.
Desuden er der det synspunkt, at når det offentlige – det være sig kommuner eller stat – skal finansiere sine serviceydelser over for borgerne, jamen så skal det ske med den størst mulige gennemsigtighed.
Og det er, ved at man opkræver skatter, som alle kan se taksterne på, og så alle kan se, hvad de betaler – og ikke ved at man sideløbende driver virksomhed, som også giver et afkast, som går ind i den kommunale økonomi.
Så også af hensyn til, at vi ikke ønsker den uigennemsigtighed, som det her kan føre med sig, afviser vi beslutningsforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-17:
Hvis ikke der bliver ændret på den her lovgivning, er vi jo i en situation, hvor en kommune reelt skal betale 40 eller 60 pct., hvis man tager et overskud ud fra et vedvarende energi-anlæg.
Jeg vil da godt høre, om ordføreren synes, at det er en rimelig selskabsbeskatning, i forhold til hvad virksomheder ellers betaler af et overskud fra et solcelleanlæg.
Mikkel Dencker (DF), 2016-05-17:
Det er jo en helt normal praksis, at kommuner kan leje et areal ud til private, som ønsker at bruge det til et formål, og det kunne også være solceller.
Men der er nu heller ikke noget i Dansk Folkepartis politik – det tror jeg spørgeren har misforstået – der siger, at kommuner ikke må sætte solceller op.
Det har vi bestemt ikke noget imod, og det sker jo mange steder allerede i dag.
Vi har heller ikke noget imod vindmøller.
Men vi har noget imod, at man vil drive virksomhed for at tjene penge på det til at finansiere den øvrige kommunale drift.
Det ønsker vi ikke at åbne for – i modsætning til Enhedslisten.
Jeg tror ikke, at vi kommer nærmere en enighed på det her felt.
Jeg kan høre, at Enhedslisten som noget helt nyt synes, at kommuner skal have lov til at drive erhvervsvirksomhed.
Det er vi bare uenige i i Dansk Folkeparti.
Christian Poll (ALT), 2016-05-17:
Men er det ikke smart, når nu vi har alle de her store tagflader på f.eks. skoler og fritidshjem, og hvad der er af offentlige bygninger, at man så kunne få skabt sådan en sneboldeffekt, hvor man får lagt anlæg op dér og så sørger for, at de kan køre overskuddet videre ud i de næste klimatiltag, de næste solcelleanlæg, og hvad der ellers er behov for?
Det er da egentlig en ret smart måde at drive den grønne omstilling på, er det ikke det?
Jens Joel (S), 2016-05-17:
Det vil jeg så takke for, og jeg vil se frem til udvalgsbehandlingen.
Mikkel Dencker (DF), 2016-05-17:
Jo, og det er der jo heller ikke noget der forhindrer kommuner i at gøre i dag.
Christian Poll (ALT), 2016-05-17:
Men der er jo den hæmmende effekt, at når man modregnes i bloktilskuddet eller skal betale en meget stor andel i skat, så er det knap så god en forretning, og så holder man sig tilbage med at lave den investering, som kunne give starten på den her sneboldeffekt.
Er det rigtigt, at det er den mekanisme, der er lige nu?
René Gade (ALT), 2016-05-17:
Det samme gælder for Alternativet.
Min tale blev jo opfattet en lille smule mere kritisk, end den burde.
Den burde være blevet opfattet som nærmest jubelpositiv.
Det forsøgte jeg at sørge for, men Alternativets holdning er netop også: Lad os endelig få regeringen ind og spille med, hvis det kan lade sig gøre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-17:
Hvis det er sådan, at et privat selskab har et overskud og skal betale skat af det, så er det almindelig selskabsskat, som selskabet skal betale.
Jeg kan ikke rigtig forstå, hvorfor ministeren synes, som han gør, når det er en kommune, der ejer en vindmøllepark, hvilket vi jo har set med Samsø Vindenergi, som kommunen har en væsentlig ejerandel i, og vi står over for, at der f.eks. er HOFOR Vind, som Københavns Kommune kunne investere massivt i som en del af en bæredygtig omstilling.
For jeg har ikke noget problem med, at en kommune stiller solceller op på samtlige kommunale bygninger i en god planlægning, for så vil der jo ske det, at efter måske 10 år er den investering tilbagebetalt, og så ser det ud til, at kommunen kan få gratis strøm fra de anlæg i nogle år, som kan forbedre driften.
Altså, hvem har egentlig noget imod det?
Det kunne jo sådan set betyde, at den kommunale drift blev forbedret.
Så jeg ser frem til, at vi kan prøve at skrive på en beretning, som præciserer de ting og imødekommer ordføreren for Socialdemokratiet.
Rune Lund (EL), 2016-05-17:
Jeg kender Alternativets holdning, og jeg forstod også det, som ordføreren sagde heroppe fra, som lige præcis det samme, som ordføreren siger nede fra sin stol nu.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-05-17:
Jeg takker Enhedslisten for forslaget om ændring i modregning af kommunal brug af driftsindtægter fra kommunale vedvarende energi-anlæg.
Enhedslisten foreslår en ændring af elforsyningsloven og anden relevant lovgivning, så kommuner ikke modregnes i bloktilskud, såfremt kommunerne anvender driftsindtægter fra helt eller delvis kommunalt ejede vedvarende energi-anlæg til andre klimaforbedrende tiltag.
Enhedslisten begrunder forslaget med, at modregningsreglerne i elforsyningsloven ikke er tilpasset, således at de er tidssvarende i forhold til investeringer i vedvarende energi-anlæg og kommunernes deltagelse på dette område.
Enhedslisten mener, at overskuddet fra vedvarende energi-anlæg ikke som nu alene bør kunne bruges inden for det særskilte selskab, men også bør kunne anvendes til andre klimaforbedrende tiltag som f.eks. kommunale energibesparende tiltag.
Det er regeringens ambition på energiområdet, at Danmark frem mod 2050 skal blive uafhængigt af fossile brændsler.
Med energiaftalen fra 2012, som blev indgået af en bred kreds af partier, er Danmark rykket et stykke ad vejen mod uafhængighed af fossile brændsler.
Regeringen kan imidlertid ikke støtte Enhedslistens forslag, idet det vil betyde, at kommunerne får mulighed for at udnytte overskuddet fra eksisterende elproduktionsvirksomheder til andre øremærkede aktiviteter.
Ønsker kommunerne at finansiere klimaforbedrende initiativer, bør det ske som led i en almindelig prioritering af de skattefinansierede kommunale midler.
Derudover mener regeringen ikke, at en lempelse af modregningsreglerne skal bruges til at fremme kommunale investeringer i elproduktion fra vedvarende energi-kilder i konkurrence med private virksomheder.
I de nuværende regler er det allerede muligt for kommunerne at drive elforsyningsvirksomhed med vedvarende energi-anlæg.
Dog skal dette ske i et adskilt og udskilt selskab, og kommunerne kan ikke trække et overskud ud fra selskabet og anvende det til almindelig drift uden modregning i bloktilskuddet.
De nuværende regler tillader således allerede kommuner at have vedvarende energi-anlæg.
Derfor afviser regeringen Enhedslistens forslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-17:
Tak for det.
Jeg synes, det var et meget skuffende svar.
Den lovgivning, vi har, er jo rimelig nok i de tilfælde, hvor en kommune sælger sit elforsyningsselskab.
Det er derfor, man har lavet loven.
Det er jo en NESA-lov, som blev lavet, da Gentofte solgte sit elselskab.
Men hvad sker der så nu om dage?
Ja, nu er der en klar tendens til, at der er en række kommuner, som ønsker at deltage i den grønne omstilling og sådan set er parate til at investere i vedvarende energi-anlæg.
Når der så efter måske 10 år kommer en dag, hvor de har et overskud, de gerne vil trække ud og investere i noget andet, så kan de med den nuværende lovgivning kun investere i nye vindmøller eller solcelleanlæg.
Der synes vi altså at det ville være rimeligt, at man bredte det lidt ud, så det overskud, der kommer fra en kommunal vindmølle, kan bruges til at reducere kommunens energiomkostninger.
Jeg er skuffet over, at ministeren ikke kan se, at det at gøre kommunerne til en væsentlig aktør i den bæredygtige omstilling er noget, vi skal have fremmet.
Kan ministeren ikke se, at det kunne give mening at give kommunerne bedre rammer for at deltage i den bæredygtige omstilling?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-05-17:
Det kommer ikke bag på mig, at spørgeren er skuffet over svaret.
Her er der en ideologisk forskel.
Vi ønsker ikke at give kommunerne mulighed for at drive forretning, heller ikke inden for vedvarende energi, i konkurrence med private selskaber.
Der er i dag en klar afgrænsning af, hvilke muligheder der er for de kommunalt ejede selskaber, og skal man foretage investeringer i energi, skal det ske inden for det pågældende selskabs eget ansvarsområde.
Vi er af den opfattelse, at det ikke er en kommunal opgave at begynde at drive virksomhed i konkurrence med andre virksomheder, og det vil kunne blive tilfældet her.
Jens Joel (S), 2016-05-17:
Tak for det, formand, og tak til Enhedslisten for beslutningsforslaget.
Jeg tror, hvis jeg skal være helt ærlig, at vi kan komme til at diskutere i de kommende år, hvordan vi sikrer endnu bedre muligheder for at få kommunerne inddraget i den grønne omstilling.
Og i den ånd, kan man sige, er vi fra Socialdemokratiets side sådan set positivt indstillet over for at diskutere med Enhedslisten og med alle mulige andre, hvordan man egentlig kan sikre en sådan inddragelse.
Jeg vil så også sige, at vi ikke støtter det fremsatte beslutningsforslag, og jeg mener også, at vi er nødt til at tage den her diskussion i en bredere kreds, i energiforligskredsen, for der er nogle usikkerheder omkring det forslag, der er lagt frem her.
Enhedslisten skriver selv, at når man – i gåseøjne – tjener penge på nogle vedvarende energi-anlæg, kan der være god fornuft i, at de ikke kan bruges til alt muligt i kommunen, og så skriver man: Men de kan bruges til klimatiltag bredt forstået.
Jeg synes, det er en lille smule uklart endnu, hvor bredt det skal forstås.
Det andet er så også, at jeg synes, at hvis man går ind i den her diskussion om, at vi faktisk gerne vil understøtte, at kommunerne opsætter og udbygger VE-kapacitet, skal vi jo også diskutere i forligskredsen og andre steder, hvordan vi opnår den mest optimale energiplanlægning som samfund og ikke kun for den enkelte kommune.
Derfor tror jeg, at der sådan set, både hvad angår brugen af pengene på den ene side, og hvad angår indtjening, altså hvordan man opsætter vindmøllekapaciteten, eller hvad det nu kan være for en kapacitet, er brug for nogle rammer og nogle afklaringer.
På den baggrund støtter vi ikke forslaget, som det ligger her, men vi diskuterer selvfølgelig gerne, om man fremadrettet kan få gjort kommunerne til en større spiller i den grønne omstilling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-17:
Hvis nu ordføreren læser i slutningen af bemærkningerne til forslaget, kan han se, at der sådan set står: »Det foreslås, at ministeren i samarbejde med energiforligskredsen udarbejder en liste over konkrete klimatiltag, som fritages for modregning.«
Dermed er der jo sådan set lagt op til, at det, som ordføreren efterspørger, nemlig en lidt klarere liste, og at energiforligskredsen skal have indflydelse på det her, sådan set fuldt ud er taget med i beslutningsforslaget.
Jeg synes, vi skal frem til, at vi skal have kommunerne som medspillere i langt højere grad.
Det her forslag kunne jo gavne det, som HOFOR Vind er i gang med på vegne af Københavns Kommune.
Man går efter en strategi med at investere i møller med en kapacitet på 350 MW og er altså med i et af de tre konsortier, som er prækvalificeret til at byde på de kystnære møller.
Det er jo et konkret eksempel på, at kommunerne går ind på lige vis og er en aktør i den bæredygtig omstilling.
Jens Joel (S), 2016-05-17:
Først til det konkrete: Jeg har selvfølgelig også læst til slutningen af beslutningsforslaget og har også set, at man ønsker, at energiforligskredsen skal sætte navn på, hvilke klimatilpasningsting det skal gælde.
Det, der egentlig er min forespørgsel, er: Hvorfor er det, at Enhedslisten gerne vil begrænse det til det, og er det en diskussion om, at det også kan bruges endnu bredere?
Altså, der ligger i beslutningsforslaget en begrænsning i, hvad man kan bruge pengene til, og jeg synes i virkeligheden, at den diskussion er ufuldstændig her.
Så er der det, som der ikke bliver svaret på i det her beslutningsforslag, og som er min primære anke, nemlig det der med, hvordan vi sikrer, at det ikke bliver den enkelte kommunes behov for at skaffe nogle penge til et andet område, som får betydning for, hvordan vi får udbygget med vedvarende energi.
For vi vil gerne understøtte, at kommunerne bliver mere aktive spillere i omstillingen, men vi vil også gerne kunne planlægge som på andre områder af energisystemet, sådan at det ikke bliver den enkelte kommunes behov for at skaffe nogle nye penge, som afgør, hvad for en energikapacitet der bliver opstillet, og hvor den bliver opstillet.
Det er den, kan man sige, inputside af det, som er meget, meget lidt belyst i det her beslutningsforslag.
Mikkel Dencker (DF), 2016-05-17:
Sådan som jeg kender reglerne, må kommuner gerne reinvestere i nye solceller.
Det, vi diskuterer her i dag, er, om man skal kunne trække et driftsoverskud ud af sin solcelleforretning og køre det ind i den, kan man sige, normale kommunale drift.
Og det er det, som vi i Dansk Folkeparti er imod.
Thomas Danielsen (V), 2016-05-17:
Tak for det, formand.
I forbindelse med behandlingen af beslutningsforslag B 95 om ændring i modregning af kommunal brug af driftsindtægter fra kommunale vedvarende energi-anlæg stemmer Venstre imod forslaget.
Med beslutningsforslaget henviser Enhedslisten til at lempe modregningsprincippet, og det er Venstre naturligvis imod, da det ikke er hensigtsmæssigt at lade kommunerne anvende et eventuelt overskud til aktiviteter øremærket andre formål.
Finansieringen til klimaforebyggende initiativer bør fortsat ske i en prioritering af de kommunale skattefinansierede midler, og lempes modregningsprincippet, øges kommunernes motivation til at investere i vedvarende energi-anlæg.
Disse anlæg vil gå i direkte konkurrence med private udbydere af vedvarende energi-anlæg, og det er vi ganske enkelt ikke interesserede i i Venstre.
Vi skal have fair forhold for alle parter.
Den gældende lovgivning indikerer, at det i dag allerede er muligt for kommunerne at have vedvarende energi-anlæg, så længe overskuddet herfra bliver inden for det kommunale forsyningsselskab.
Men selvfølgelig skal kommunerne ikke kunne udnytte overskuddet herfra til andre formål uden modregning i bloktilskuddet.
Derfor er det Venstres overbevisning, at modregningsprincippet sikrer lige forhold for alle, og det er vi ikke til sinds at lave om på.
Mikkel Dencker (DF), 2016-05-17:
Jeg har siddet her under ordførerens fremlæggelse og undret mig over alle de her udtryk om, at det er godt med investeringer, overskud, profit og sådan noget.
Jeg synes ikke rigtig, det rimer med det, som Enhedslisten plejer at sige, nemlig sådan noget med kapitalisme, som jeg troede at Enhedslisten som erklærede socialister var meget imod.
Så hvordan hænger det sammen?
Er det, fordi det lige her handler om et lille isoleret område, som Enhedslisten godt kan lide, hvor der så godt må drives den form for kapitalisme, som man ellers plejer at kæmpe så hårdt imod?
Er ordføreren ikke enig med mig og Dansk Folkeparti i, at der skal være gennemsigtighed i de offentlige kasser, altså enig i, at det er bedst, at borgerne kan se, hvor pengene kommer fra, og at det derfor er mest gennemskueligt, at det er gennem skatteopkrævninger, at man finansierer de offentlige udgifter, og ikke gennem erhvervsvirksomhed?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-17:
Altså, Enhedslisten er meget for, at der laves kommunale investeringer, og vi vil sådan set også gerne åbne for, at der var bedre muligheder for kommunal produktion, og så også gerne, at det var en kommunal produktion, som gav et overskud, og som kunne reinvesteres i kommunen og gøre gavn for borgerne, for serviceniveauet osv.; det har vi sådan set ikke noget problem med.
Vi er sådan set også med på, at pensionsselskaber kan investere og få et vist rimeligt afkast af deres investeringer, som kan være med til at sikre, at vi har pensionsopsparing, når vi bliver lidt ældre.
For os er det meget vigtigt, at der er en gennemsigtighed; det vil der også være, og det er der sådan set også nu.
I de kommunale aktieselskaber, som ejer elproduktionsanlæg, er der jo sådan set offentlige regnskaber, som man kan se på.
I visse tilfælde er der også nogle kommunalbestyrelsesmedlemmer, som er udpeget til at sidde i de selskaber.
Der er sådan set fuld gennemsigtighed omkring de her kommunale investeringer i den vedvarende energi, så det kan ordføreren være ganske tryg ved.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-05-17:
Tak, formand.
Som jeg har fremhævet mange gange, er Parisaftalen et historisk vendepunkt for den globale omstilling til lavemission, og den sætter rammen for vores fremtidige internationale klimasamarbejde.
Med aftalen forpligter alle verdens lande sig til at udarbejde nationale klimaplaner for at reducere deres udledninger.
189 lande har allerede fremlagt deres planer, som dækker over 95 pct. af de globale udledninger.
Derfor støtter regeringen fuldt ud op om Parisaftalen.
I EU stod man sammen.
Vi arbejdede målrettet for en ambitiøs klimaaftale, og det lykkedes at sikre en række af vores prioriteter.
Det er jeg stolt af.
Så sent som for 4 uger siden havde jeg selv fornøjelsen af at underskrive aftalen på Danmarks vegne i FN's hovedkvarter i New York sammen med 174 stats- og regeringsledere og andre ministre.
Parisaftalen skal nu ratificeres af såvel EU's medlemsstater som EU samlet.
Regeringen har hele tiden klart meldt ud, at vi vil ratificere Parisaftalen hurtigst muligt, og at det under ingen omstændigheder bliver Danmark, der forsinker EU's samlede ratifikation.
Det er der ikke noget nyt i.
Derfor vil jeg heller ikke imødekomme Alternativets beslutningsforslag.
Jeg ser ingen grund til, at der fremsættes et beslutningsforslag, som pålægger regeringen at ratificere snarest muligt.
Det er jo et punkt, som der er enighed om over hele linjen.
Regeringen har tilmed fremlagt en klar tidsplan for dansk ratifikation.
Regeringen støtter som sagt op om Parisaftalen og lægger vægt på, at den kan træde i kraft hurtigst muligt.
Derfor håber jeg, at vi ved at fremlægge en konkret tidsramme også kan være med til at presse på, for at EU og dets medlemsstater ratificerer aftalen hurtigst muligt.
Vi skal huske, at Danmark først og fremmest kan blive part til aftalen, når de andre medlemslande og EU som helhed har ratificeret aftalen.
Det betyder selvfølgelig også, at selv om vi har gennemført vores nationale ratifikationsproces, skal vi stadig vente på, at resten af EU gennemfører deres, før vi kan blive part til aftalen.
Indtil videre er Frankrig, så vidt jeg ved, det eneste land i EU, som har meldt klart ud, hvornår man vil ratificere.
Jeg vil derfor også arbejde for, at EU melder en klar tidsplan ud for EU's ratifikation af Parisaftalen.
Det vil sende et stærkt og klart signal om, at EU vil ratificere aftalen hurtigst muligt.
Jeg håber, at I alle vil være med til at bakke op om den ambitiøse tilgang, som regeringen har fremlagt.
Tak for ordet.
Christian Poll (ALT), 2016-05-17:
Tak for det.
Ministeren var, som ministeren selv nævnte, i sidste uge ude at sige, at regeringen ønsker at ratificere Parisaftalen hurtigst muligt.
På den måde er vi jo sådan set enige.
Det, som er grunden til, at vi ikke trækker forslaget, og at det stadig er relevant, er, at vi i udvalgsarbejdet gerne vil dykke ned i – og jeg håber også, at ministeren gerne vil dykke ned i det sammen med Folketinget – hvilke skridt der ligger i sådan en ratifikationsproces, og hvilken tidsplan for den man kan blive enige om.
Det er jo rigtigt, at vi har hørt, at det skal ske efter sommerferien, men meget mere detaljeret var den tidsplan ikke.
Venstres ordfører, Thomas Danielsen, sagde forleden i Deadline, at denne regering har besluttet sig for at stemme for beslutningsforslag, de er enige i.
Mener ministeren stadig det, som ministeren sagde i debatten i torsdags, nemlig at vi skal ratificere aftalen hurtigst muligt, så det måske kan falde sammen med det her forslag?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-05-17:
Tak for spørgsmålet.
Ja, vi vil ratificere aftalen hurtigst muligt, og derfor mener jeg også, at det her beslutningsforslag er helt overflødigt.
Vi arbejder på at gøre det hurtigst muligt, ligesom vi også er indstillet på at fremlægge en tidsplan for ratifikationen i forhold til EU, hvor vi også presser på, for at EU får en så hurtig og effektiv ratifikation som overhovedet muligt.
Christian Poll (ALT), 2016-05-17:
Forventer ministeren, at sådan en tidsplan vil kunne sikre, at Danmark bliver et af de første lande, der ratificerer?
Jeg forstår, at f.eks. Frankrig netop i dag også har en første behandling, og vi kan forvente, at andre lande også vil forsøge at komme først i mål.
Forventer ministeren, at sådan en tidsplan vil kunne sikre os en god plads med hensyn til førertrøjen?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-05-17:
Det håber jeg så ganske bestemt, men afgørende for Danmark er ikke, om vi er det første, andet eller tredje land.
Afgørende for os er, at EU får fart på ratifikationen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-17:
Med hensyn til ratifikationen i EU synes jeg jo, at det er godt, hvis Danmark er med blandt de allerførste.
Men jeg vil godt høre, om ministerens sidste kommentar skal forstås sådan, at vi i Danmark først kan komme i gang med at udføre handlingerne, når det sidste land i EU har ratificeret aftalen.
Rune Lund (EL), 2016-05-17:
Det kan jeg bekræfte.
Formålet med at fremsætte det her beslutningsforslag er udelukkende at få sat skub i processen og sætte fokus på, at et enigt Retsudvalg for 1 ½ år siden faktisk sagde: Vi vil gerne styrke datasikkerheden i Danmark.
Siden har der været meget tavst, og ministerens svar til beretningen går ikke ind og kommenterer de enkelte forslag konkret nok, synes jeg.
Og man bliver i tvivl om, hvorvidt der egentlig er blevet grebet fat om det, og om det bliver taget alvorligt nok i regeringen.
Det er baggrunden for fremsættelsen af beslutningsforslaget.
Så jeg vil sige, at hvis der kommer en løsning, hvor man fra regeringens side tydeligt viser, at man agter at følge op på alle de anbefalinger og de konkrete punkter, der ligger i beretningen, herunder de seksten, der trækkes frem her i beslutningsforslaget, så er det klart, at det vil have haft en effekt.
For så har alene det, at vi har haft debatten, og at der bliver truet med en rykker her fra Folketingets side, været med til at sætte skub i tingene.
Og det opfatter jeg som en sejr.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-05-17:
Der er jo sådan, at det er min opfattelse, at vi indleder en proces, og det forventer jeg i løbet af den kommende folketingssamling, helst så tidligt i den som muligt.
Her skal opgaven med at fordele de 40 pct. CO2-reduktion i 2030 fordeles mellem landene.
Danmark fører jo i forvejen en meget aktiv klima- og energipolitik, så vi er godt i gang med at opfylde de krav, som vi bliver stillet over for frem mod 2030.