runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2009-10-08:
Men vi skal jo forholde os til de forslag til vedtagelse, der bliver fremsat.
Der er to forslag, og jeg synes da, at det er rimeligt nok, at Tingets medlemmer får en vurdering fra dem, der er forslagsstillere, af, hvad indholdet i de forslag, der bliver fremsat, er.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-10-08:
Nej, jeg synes ikke, at ordføreren har ret.
Jeg synes, at vi meget konkret har meldt ud, at vi mener, der er behov for nogle klimainvesteringer.
Og jeg mener faktisk, vi har en opposition, som er seriøs på det her område, og som, i modsætning til regeringen, er ambitiøs.
Det synes jeg er sørgeligt, og jeg er glad for, at vi har en opposition, som tager det alvorligt, og som siger, at der er behov for, at vi ikke venter, men sætter gang i beskæftigelsen nu.
Og det kræver, at man er villig til at bruge nogle milliarder på det.
Om det er 36 mia. kr. eller 40 mia. kr., må vi tage en politisk drøftelse af, men vi skal gøre noget.
Jeg er faktisk rigtig ked af, at vi har en regering, som slet ikke forholder sig til, at over 100.000 mennesker er ledige, og at det kun går én vej med arbejdsløsheden, nemlig opad.
Hans Christian Schmidt (V), 2009-10-08:
Jeg tror sådan set, at fru Johanne Schmidt-Nielsen helt har misforstået mig.
Altså, jeg er ikke på vej til at kritisere det, og i virkeligheden skulle jeg måske bede fru Johanne Schmidt-Nielsen om at kigge på den anden dagsorden, der ligger der, for det er jo en dagsorden, der virkelig løser det hen ad vejen: Hver gang der kommer noget, forholder man sig til det og løser det konstruktivt.
Og i virkeligheden er fru Johanne Schmidt-Nielsen måske mere på bølgelængde med det end med nogen, der siger: Vi skriver bare en check på 36 mia. kr., og så er det problem løst.
Men jeg kan bare stadig væk ikke forstå, at man overhovedet ikke har været inde på at diskutere, hvad den her tekst mon skal dække.
Teksten har man altså fundet ud af, men ikke indholdet af den.
Jeg har sådan set ikke flere spørgsmål.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-10-08:
Det er derfor, vi protesterer, når I lader mennesker blive frihedsberøvet uden at lade dem komme for en dommer.
Vi bruger sådan set meget af vores tid på at forsøge at demokratisere det her samfund, ikke mindst som konsekvens af at I gang på gang indfører lovgivning, som indskrænker vores demokrati, som indskrænker borgernes retssikkerhed.
Jeg kan forstå, at det, ordføreren gerne vil tale om, er den civile ulydighed, som bl.a. bliver praktiseret, når jeg, og jeg vil da gerne gentage det, har udtalt, at jeg synes, det er en ganske god idé – jeg synes faktisk, det er direkte fornuftigt – at hjælpe med at støtte de afviste irakere.
Jeg ved ikke, om ordføreren ved så meget om civil ulydighed, men det er blevet praktiseret mange gange i vores historie, og det er jeg glad for.
Civil ulydighed er, når man kan se, at noget er så åbenlyst forkert, at man bliver nødt til at handle imod det.
Man skal selvfølgelig være villig til at tage sin straf for det, det er klart.
De sagde til de kvinder, som ikke havde nogen læge at gå til: Vi gør det.
Vi udfører den abort, selv om det er ulovligt.
Vi må så tage vores straf.
Der var mennesker, der nægtede militærtjeneste.
På den måde var de med til at udvide vores demokrati.
Og til sidst til det, hr. Tom Behnke siger om, at Enhedslisten skulle støtte terrororganisationer, vil jeg sige, at jeg er sikker på, at hr. Tom Behnke godt ved, at det er noget vrøvl.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-10-08:
Jo, men det var jo bare en fantastisk argumentation for, hvorfor man netop ikke skulle følge retsstaten, som fru Johanne Schmidt-Nielsen netop kom med, og det understreger jo fuldstændig hr. Tom Behnkes pointe.
Når jeg tager ordet, så er det egentlig først og fremmest for at sige, at det er fantastisk, hvordan den der gamle aktivistiske venstrefløj nu er blevet forvandlet til sådan en dikkende lammehale.
Sagen er, at man vil vælge at støtte en regering, som, efter hvad vi har hørt, vil føre en politik, som man er tordnende imod.
Vi har fået ultimative udspil på udlændingeområdet fra Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti, vi har fået ultimative udspil på skatteområdet fra Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti med et indhold på de to områder, som man skulle tro at Enhedslisten var tordnende imod.
Man vælger selvfølgelig alligevel at støtte den mulighed for at få en alternativ regering, altså simpelt hen bare fordi man ikke har noget som helst alternativ.
Det er jo en aktivistisk venstrefløj, der er blevet en dikkende lammehale.
Det kan vi jo konstatere.
Det, der så var mit spørgsmål, relaterer sig så til det forslag til vedtagelse, som fru Johanne Schmidt-Nielsen har været med til at fremsætte.
Deraf fremgår det, at regeringen opfordres til at fremlægge en vækstpakke, og mit spørgsmål er helt konkret: Hvad er størrelsen af den vækstpakke, som forslagsstillerne foreslår her?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-10-08:
Ordføreren mener, at vi skulle være grundlæggende uenige med den øvrige opposition.
Nej, det er vi ikke, men der er fire forskellige partier i oppositionen, og det er ikke fire partier, der mener præcis det samme, ligesom jeg går ud fra, at V og K og DF ikke mener præcis det samme, ellers kunne de tre partier jo i hvert fald lige så godt lægge sig sammen og blive til ét – selv om det trods alt alligevel er en lidt skræmmende tanke.
Hvis vi starter med udlændingeområdet, så er der mange ting, jeg er uenig med Socialdemokraterne om, bl.a. 24-års-reglen og tilknytningskravet, men det er sådan på det her område, at selv bittesmå forbedringer, bittesmå forskelle faktisk betyder forskellen mellem liv og død.
Og det er sådan, at hvis vi kunne få gennemført det med, at man efter 6 måneder skal ud af asylcentrene og have ret til at arbejde, have ret til at gå i skole, have ret til at uddanne sig, så kan vi undgå, at mennesker bliver kørt ned, at mennesker bliver skadet for livet, fordi de sidder indelukket i centre uden muligheder for at deltage i et samfund.
Så selv om der er ting, jeg er uenig med Socialdemokraterne om, så vil jeg sige, at det bestemt går i den rigtige retning, og det, at der er forskel, betyder forskellen mellem liv og død.
Og så kan jeg måske svare på spørgsmålet om skatten i næste omgang.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-10-08:
Jo jo, man kan blive nøjsom, og det er jo i virkeligheden det, fru Johanne Schmidt-Nielsen giver udtryk for.
Altså, hvis man kan få bittesmå forbedringer, vil man søreme da være stolt, og hold op, hvor vi gungrer.
Det siger jo egentlig bare det hele om Enhedslistens rolle i dansk politik.
Selv hvis vi fik et regeringsskifte – og det er jo det, der er interessant – selv i den situation, accepterer man altså en rolle, hvor man håber at kunne få bittesmå forbedringer.
Det må vække glæde nogle steder.
Mit spørgsmål, som jeg vil koncentrere mig om nu for at give fru Johanne Schmidt-Nielsen tid til at svare på det, vedrører det, der fremgår af forslaget til vedtagelse, nemlig at regeringen skal komme med en vækstpakke: Hvad er størrelsen af den vækstpakke, forslagsstillerne foreslår her?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-10-08:
Vi sidder ikke med 90 mandater.
Det betyder også, at vi sammen med de øvrige partier i oppositionen hele tiden må diskutere, hvad det er, der skal være politikken.
Samtidig er det selvfølgelig sådan, at vi forventer at få indflydelse på politikken, og det er jeg også fuldstændig overbevist om at Socialdemokraterne er klare på.
Og jeg vil gerne understrege igen, at alternativet til en socialdemokratisk ledet regering er, at hr. Thulesen Dahl får lov til at fortsætte med at definere udlændingepolitikken i Danmark, at hr. Thulesen Dahl får lov til at fortsætte med at stemme for skattelettelser, som betyder, at bankdirektørerne bliver forgyldt, samtidig med at de, der faktisk har brug for et løft, bliver der skåret ned på.
Og til spørgsmålet om, hvor stor en vækstpakke skal være: Jeg håber da, at hr. Thulesen Dahl vil gå i dialog med os andre om det; der skal god gang i den, hvis vi skal have sat så meget gang i beskæftigelsen, at der kan blive rettet op på den laden stå til, man oplever.
Søren Pind (V), 2009-10-08:
Der er jo intet som en ydre fjende.
Men jeg har et enkelt spørgsmål: Hvilket krav ville Enhedslisten stille til en eventuel S-SF-R-regering i en situation som den i Brorsons Kirke?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-10-08:
Jeg kan ikke forestille mig, at vi nogen sinde skulle kunne komme i en situation som den, vi har oplevet med Brorsons Kirke, i en situation, hvor vi har en socialdemokratisk ledet regering.
Og det er bl.a., fordi man i et nyt flertal, hvis oppositionen kommer til magten, aldrig nogen sinde vil tillade, at mennesker får lov til at sidde i op til 12 år i asylcentre, at børn får lov til at blive født og vokse op i Danmark for så derefter lige pludselig at blive sendt hjem.
Søren Pind (V), 2009-10-08:
Er Enhedslistens ordfører dermed så enig med mig i min vurdering af, at hvis der havde siddet en S-SF-R-regering, havde de pågældende fået lov til at blive her i Danmark?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-10-08:
Der har været mange fejl i sagsbehandlingen af de irakeres sager; det har adskillige advokater og menneskerettighedsorganisationer påpeget.
Der er efter min bedste vurdering mange fejl i vores integrationsministers måde at tildele humanitært ophold på.
Det er klart, at jeg forventer, at den praksis kommer der til at blive set på, når vi får et nyt politisk flertal.
Men det, jeg svarede ordføreren på, var sådan set i forhold til det der med: Skal man kunne sidde i et asylcenter i 12 år og blive mere og mere syg, blive så syg, at man faktisk ikke er i stand til at blive sendt hjem igen, når der er en situation, hvor man kan blive sendt hjem, fordi det politiske flertal i Danmark har placeret en i en situation, hvor man er blevet påført så mange skader, at man for evigt er nedbrudt?
Nej, det kommer da heldigvis ikke til at ske under en socialdemokratisk ledet regering.
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Jeg synes stadig væk, at vi egentlig mangler at få svaret i forhold til det her forslag til vedtagelse, som fru Johanne Schmidt-Nielsen har fremsat, for ideen med den slags vedtagelser er jo, at hvis de bliver vedtaget, pålægger de regeringen en opgave.
Og det er da ikke urimeligt at stille det spørgsmål: Hvad er det, der skal til, for at man har afbødet de negative effekter?
Det er ikke nogle af dem, det er ikke at mindske omfanget af dem, nej, de skal helt afbødes, kan jeg forstå, når jeg læser det her.
Men hvad er det så, der skal til?
Hvad er tallet?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-10-08:
Men jeg kan sige til ordføreren, at hvis vi f.eks. valgte at energirenovere vores bygningsmasse, kunne vi gå 80 pct. ned i forbruget af varme.
Det ville være fornuftigt økonomisk, det ville vi spare rigtig mange penge på.
Det ville betyde, at alle de mange ledige bygningsarbejdere, som lige nu går rundt og brænder for at få lov til at komme ud og bidrage på arbejdsmarkedet, kunne komme i gang med noget fornuftigt.
Det ville betyde, at de unge tømrerlærlinge, der ikke kan få en praktikplads, kunne komme ud og bidrage med noget fornuftigt.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor man ikke fra regeringens side sætter gang i de investeringer i klimaet, i velfærden, som altså for det første ville kunne oprette noget af den skade, regeringen har gjort på vores velfærdssamfund, og som for det andet ville kunne sætte gang i de helt, helt nødvendige klimainvesteringer, klimarenoveringer, der er behov for, hvis vi rent faktisk mener, at det her problem er noget, der skal tages alvorligt.
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Jamen det lyder, som om det slet ikke er noget, man har talt om mellem de forskellige partier, for det er jo ren snak, nærmest sniksnak, hvad der kommer som svar på et helt konkret spørgsmål.
Jeg ved, at Socialdemokratiet jo flere gange har sagt, at de har løsningen, nemlig at man skriver en check på 36 milliarder.
Så Socialdemokratiet har i det mindste ment, at det kan løses med en check.
Er Enhedslisten enig i, at det er 36 mia. kr., og så har vi ikke en eneste ekstra ledig i Danmark?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-10-08:
Nej, jeg er ikke enig i, at man bare kan sige 36 milliarder, og så er alle problemer løst.
Jeg har det sådan, at man må forholde sig til problemerne løbende, man må forholde sig til den politiske og økonomiske situation løbende.
Det er en af årsagerne til, at jeg synes, at regeringens skattepolitik er så tåbelig, som den er, fordi den er så ufleksibel; det er en af årsagerne til, at vi også har kritiseret S og SF's skatteudspil, fordi vi faktisk mener, at det er en ufleksibel måde at føre økonomisk politik på.
Men jeg kan fortælle ordføreren, hvad vi har behov for:
Vi har behov for en vækstpakke, som rent faktisk tager ledigheden alvorligt; vi har behov for en vækstpakke, som rent faktisk tager ungdomsledigheden alvorligt.
Og det kræver altså, at der, som jeg sagde tidligere, bliver sat gang i nogle forholdsvis store investeringer, dels i forhold til vores klima, dels i forhold til vores velfærd, og ikke mindst i forhold til vores ungdom og vores uddannelsessystem.
Hans Christian Schmidt (V), 2009-10-08:
Det er jo kun, fordi det udvikler sig helt grotesk.
Jeg ville jo ikke sådan have forstyrret Tinget her, men jeg må jo sige, at nu løftes sløret jo for, at det her er en fristil.
Det er slet ikke noget, man har overvejet.
Man skriver vækstpakke, fordi det kan være det hele.
Altså, kan vi slet ingen bud få på det, for der må vel være nogen, der har drøftet det her om at afbøde krisens negative effekter for Danmark?
Nogen må da have tænkt over det, for det skal både være klima, uddannelse, vækst og velfærd.
Nogen må da have gjort sig en tanke om, hvad vi taler om.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-10-08:
Det synes jeg faktisk er en useriøs måde at føre politik på.
Lad os starte og se, hvordan det går – 36 mia. kr. kan vi godt starte med, men jeg mener faktisk ikke, man kan forudsige økonomien på en måde, der gør, at vi på én gang herindefra kan sige, at når den beslutning er truffet, er der ikke mere at gøre.
Men jeg ville da ønske, at vores regering ville forholde sig til, om det ikke var på tide at få sat gang i nogle initiativer, så vi kunne få stoppet arbejdsløsheden, så vi kunne få stoppet ungdomsarbejdsløsheden, så vi kunne få skabt nogle flere praktikpladser.
Og den bedste måde at skabe praktikpladser på er jo altså ved f.eks. at sætte gang i forbedringen af vores skoler, i klimainvesteringer.
Jeg ville ønske, at man i regeringen ville tage det seriøst.
Tom Behnke (KF), 2009-10-08:
Det forstår jeg ikke helt, fordi i den måde, som Enhedslisten optræder på i praksis, er der noget, der tyder på, at man er ret træt af, at vi har demokrati, at vi har en retsstat.
Man gør faktisk alt, hvad man kan, for kontinuerligt at prøve at komme på tværs af de her begreber i den måde, man selv agerer på, når man f.eks. opfordrer til ulovlige aktiviteter som at hjælpe med at samle penge ind til en terrororganisation, at nægte at anerkende afgørelser, der bliver truffet i asylsager, f.eks. når nogle har søgt om asyl og fået prøvet deres sag igen og igen i nævnet, hvor der sidder dommere for bordenden osv.
Det ønsker man ikke at efterkomme.
Det er jo det, der kendetegner en retsstat.
Det er, at der er nogle mekanismer, der styrer, hvordan tingene skal være.
Men det er jo, som om det kniber lidt med selv at ville overholde de regler, vi har her i landet.
Det er derfor, jeg synes, det var interessant at høre lidt om det der demokratisk retsstat.
For mig lød det som noget helt fjernt i forhold til Enhedslisten.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-10-08:
Jamen jeg er jo meget tilbøjelig til at give fru Pia Kjærsgaard ret.
Det eneste, der skulle afholde mig fra det, var, at det ville cementere den der opfattelse af, at jeg ikke har nogen selvstændig mening overhovedet.
Villy Søvndal (SF), 2009-10-08:
Statsministeren synes ikke, at det har været så muntert, som det burde have været.
Nu kan man vel sige, at statsministeren selv startede sådan lidt ærgerlig ud, ærgerlig over, at det ikke i dag var lykkedes regeringen at sætte en dagsorden i debatten.
Jeg synes altid, at man skal give statsministeren ret, når han har ret.
Det er jo rigtigt, at det ikke på noget tidspunkt er lykkedes for regeringspartierne eller Dansk Folkeparti at sætte noget, der minder om en dagsorden i den her debat.
Det er selvfølgelig ærgerligt, når man har brændt fem store udspil af – som statsministeren redegjorde for – at de slet ikke kommer ind i debatten.
Men det er jo nok også, fordi det er et klogt Folketing, tænker jeg, for
Hvorfor gør et klogt Folketing det?
Det er, fordi det har øje for fremtiden.
Det kan jo godt se, hvad det er, der kommer til at ske i de nærmeste år.
At diskutere en lidt træt regerings udslidte, forudsigelige forslag, der især forsøger at skabe nogle signaldebatter, i stedet for at diskutere det egentlige, kan jeg da godt forstå at Folketinget ikke vil.
Det er i virkeligheden et udtryk for, at Folketinget har forstået, hvor verden bevæger sig henad.
Må jeg så i øvrigt komme med en sidste anbefaling til statsministeren.
Når han siger, at han ikke har hørt noget nyt i dag, og samtidig redegør for, at han altid propper to pegefingre ind i ørerne, monstro der kunne være en sammenhæng?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-10-08:
Velkommen tilbage
vil jeg sige til hr. Villy Søvndal, for nu havde vi lidt af den gamle Villy Søvndal.
Nu kom den sådan sarkastiske, muntre Villy Søvndal på banen igen.
Jamen altså, jeg tager det da helt afslappet, at det meste af dagen er gået med at finde ud af, at der faktisk ikke er nogen enighed i oppositionen om udlændingepolitikken og skattepolitikken.
Det tror jeg da er vigtigt for befolkningen også at have et indblik i.
Så vil jeg da sige i forhold til den dagsorden, regeringen har sat, at det tager jeg nu også rimelig roligt på.
Det er mit klare indtryk, når jeg følger debatten i samfundet – altså den, der finder sted, parallelt med at vi så har en debat her – at det tema, regeringen har sat om at gøre et godt sundhedsvæsen endnu bedre, er et tema, danskerne gerne vil diskutere.
Spørgsmålet om, hvordan vi bringer Danmark gennem krisen, uden at der kommer til at ligge så stor en regning i børneværelset, at det hæmmer vores fremtidige vækstmuligheder, er et tema, der interesserer danskerne.
Spørgsmålet om, hvordan vi får taget hånd om ungdomskriminaliteten, er et tema, der interesserer danskerne.
Det forhold, at der er få, men for mange, unge, der ikke kommer videre i livet efter 9. klasse, er et tema, der interesserer danskerne.
At det måske ikke interesserer hr. Villy Søvndal, må jeg jo lære at leve med, og så kan man sige, at det skal danskerne forhåbentlig ikke lære at leve med.
Villy Søvndal (SF), 2009-10-08:
Altså, man kan da sige, hvis man skulle sammenfatte dagens debat, at det nye i virkeligheden er, hvor lidt regeringen overhovedet har haft at byde på.
Det er sådan at se, synes jeg, panikken i øjnene på et menneske, man har tilbragt mange år i Folketinget med, med den der fornemmelse af, at tiden er ved at rinde ud.
Det er det, der præger debatten også ude i samfundet.
Det betyder, at vi har etableret et helt nyt tyngdepunkt i dansk politik; et tyngdepunkt, der drejer sig om social retfærdighed i stedet for det, regeringen og Dansk Folkeparti har præsenteret; et tyngdepunkt, der drejer sig om stærke fællesskaber i stedet for det, regeringen har præsenteret i en årrække med stærk appel til den enkelte om at klare sig selv – alene; og et tyngdepunkt om nye job og et bedre klima.
Det er jo det, der sådan er konklusionen på debatten i dag, det er der, den nye tyngde ligger i dansk politik.
Derfor kan jeg egentlig godt forstå, at statsministeren ser lidt trist ud.
Jeg tror, at statsministerens politiske fornemmelse er rigtig: Tiden er ved at rinde ud, fordi resultattavlen er så dårlig, som tilfældet er.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-10-08:
Altså, selvfølelsen fejler da i hvert fald ikke noget, og så er det vel ikke værd at kommentere mere på det.
For hvad der er tyngdepunkt, og hvad der ikke er tyngdepunkt, afgør vælgerne jo altså på valgdagen.
Jeg tror, at man skal passe på med hybris og sådan noget, altså hvis man stiller sig op og siger: Jeg er det nye tyngdepunkt, jeg er den nye gave til danskerne.
Jeg har en meget mere ydmyg tilgang til det.
Jeg tilbyder helt praktisk, at vi tager hånd om nogle af de problemer, som kommer danskerne ved.
Vi har skabt et bedre sundhedsvæsen end det, vi overtog.
Det skal gøres endnu bedre.
Vi har skabt en historisk lav arbejdsløshed, 120.000 under det niveau, hvor den tidligere regering følte, at man måtte stoppe, at arbejdsløshedskurven knækkede længere ned, og følte, at man måtte lave et indgreb for at bremse tingene.
Vi ærgrer os over, at pilen aktuelt peger den anden vej, og derfor gør vi alt, hvad vi kan, og fører altså verdens mest ekspansive økonomiske politik for at dæmme op for det.
Det er det, jeg står for.
Om det så rækker til, at regeringen kan genvælges om 2 år, må vi se til den tid.
Jeg vil da anbefale hr. Villy Søvndal, at han får noget andet meningsfuldt at beskæftige sig med og holde taler om end alene den her udsigt til, at et eller andet materialiserer sig om 2 år.
Altså, det bliver 2 lange år.
Vi andre har tænkt os at arbejde i mellemtiden.
Margrethe Vestager (RV), 2009-10-08:
I Udvalget for Forretningsordenen har vi tit drøftelser af taletidsreglerne her i Folketinget, og vi har egentlig længe presset på for, at der skulle være tid til ordentlige debatter.
Jeg tror egentlig ikke, at vi opnår noget særligt ved det, for det, der kommer ud af det på det her tidspunkt, er jo bare personkarakteristikker, og det er, at der skal sættes et morsomt ansigt op, sådan at ingen kan beskyldes for at tage noget som helst alvorligt.
Der har været en diskussion i Folketingssalen i dag af dansk økonomi.
Dansk økonomi står i et historisk lavpunkt med et fald i væksten, som vi ikke har set mage til, med et fald fra et plus i statsbudgettet til et underskud, og samtidig med det særdeles urovækkende oplysninger om, at der grundlæggende er problemer, som er opstået i denne regerings tid – altså Rasmussen og Rasmussen, ikke SR-Rasmussen, men de andre – med konkurrenceevnen, fordi produktiviteten ikke har været i fokus, og dermed også noget, der gør, at det bliver virkelig svært at komme ud af den her krise.
At den alvor helt preller af på statsministeren, synes jeg da er tankevækkende, og måske skulle det have været på live-tv, dengang der stadig væk blev transmitteret, sådan at vælgerne kunne have oplevet, hvad det er for en uendelig lethed, statsministeren tager det med.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-10-08:
Der var i hvert fald en effekt på hr. Villy Søvndals humør før; den slår ikke igennem hos fru Margrethe Vestager.
Jeg tager ikke let på noget.
Lad mig da bare pege på, at det her spørgsmål omkring lønkonkurrenceevnen jo først og fremmest ikke er noget nyt spørgsmål, og det er i øvrigt et spørgsmål, som regeringen har trukket frem tidligere.
Vi tog det f.eks. frem med stor alvor og forsøgte at lægge en ordentlig klangbund omkring de offentlige overenskomstforhandlinger for nu halvandet års tid siden, mens andre altså lystigt – lystigt – advokerede for at lade propperne springe og bare lade lønnen gå opad.
Da sagde vi faktisk dengang, og det kan man se i de redegørelser, vi selv lavede – jeg var selv finansminister – at nu skal vi altså også lige have et øje for, hvad det er for en løndannelse, der er i det danske samfund.
Så jeg tager absolut ikke let på det.
Det ved jeg også at fru Margrethe Vestager ikke gør, og derfor tror jeg da også, at fru Margrethe Vestager og jeg jo i virkeligheden er enige om, at det ville være meget ærgerligt,
hvis de tanker, man gør sig i den anden del af oppositionen – om at lave ændringer af vores skattesystem, der trækker skævt i forhold til det her ved at øge byrderne på erhvervslivet og ved at øge topskatten i det her samfund – blev til virkelighed.