runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2010-04-15:
Det er o.k., at ordføreren ikke har kendskab til det.
Det er sådan set bare at kigge på de ting, der ligger på sagen, så kan man sådan set se det, hvis man vil gå lidt i dybden.
Men hvis nu ordføreren går hjem og kigger i sagen og får et større kendskab til det og finder ud af, at det her måske senere bliver et problem, er De Konservative så klar til at kigge på det, eller er man bare ligeglad med det her?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-15:
Vi er altid parate til at kigge på hvad som helst.
Det er også noteret med tilfredshed, at ministeren gerne vil informere om reglerne, og selvfølgelig holder vi os også orienteret om den her problemstilling.
Vi mener ikke, at der er behov for en centraliseret styring og et lovindgreb, som der her er foreslået.
Line Barfod (EL), 2010-04-15:
Da vores ordfører på området, fru Johanne Schmidt-Nielsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige følgende: Enhedslisten støtter klart forslaget fra SF om at begrænse den private betaling i folkeskolen og få afdækket, hvor store problemerne med privatbetaling er. Det er sådan set forståeligt, at rigtig mange forældre er frustrerede over de tilstande, der hersker på mange af landets folkeskoler.
Og jeg har al mulig forståelse for, at danskere med en god lønindkomst synes, at det er åndssvagt, at de har fået flere tusinde kroner i skattelettelser, når de samtidig kan se, at deres børns skole forfalder, eller at der ikke råd til spændende ting som lejrskole, udflugter eller nye it-faciliteter.
Men vi er nødt til at slå fast, at folkeskolen skal give god undervisning for alle børn og ikke kun for dem, hvis forældre har råd til at give noget ekstra.
Det er derfor en rigtig god idé at få skabt klarhed på det her område og få sat nogle klare grænser, der sikrer, at alle folkeskolens elever kan deltage i den daglige undervisning.
Under den nuværende regering har vi jo desværre set, at der er langt flere familier, der lever i fattigdom.
Derfor må det stå hundrede procent klart, at tilbud som lejrskole, teaterbesøg og lignende ikke kun skal være for de børn, som har forældre, der har råd til at betale.
Spørgsmålet om private sponsorater er også et væsentligt spørgsmål.
Det er ligeledes en fristende mulighed for økonomisk pressede skoler at løse problemerne ved at invitere private virksomheder indenfor.
Men det er en virkelig kortsigtet løsning, for hvis vi åbner op for sponsorater til skolerne, giver vi samtidig det private erhvervsliv en uforholdsmæssig stor magt til at påvirke vores børn.
Skolerne i Danmark er offentligt finansierede og skal ikke fungere som reklamesøjler for enkelte virksomheder.
Vi skal ikke have Arla til at levere undervisningsmateriale om kost og ernæring eller Danske Bank til at undervise i privatøkonomi.
Derfor støtter Enhedslisten dette forslag, og samtidig opfordrer vi regeringen til at give kommunerne nogle ordentlige økonomiske vilkår, så landets skoler ikke skal stå i en situation, hvor de er afhængige af private bidrag eller sponsorater for at kunne give et anstændigt uddannelsestilbud.
Nu er jeg jo ikke uddannelsesordfører, så jeg kan ikke tallene på det her område udenad, men jeg er kommunalordfører, og jeg ved, at det, vi hver gang hører fra regeringen på alle områder, er, at der aldrig har været så mange penge, som der er nu.
Men udgifterne stiger jo altså også.
Det koster noget mere at have et moderne it; det koster med de mange børn, der har problemer på grund af alle de andre ting, der sker i samfundet.
Og det, vi kan se ude i kommunerne, er, at der for første gang nogen sinde er massefyringer af skolelærere, og vi kan se, at der er nedskæringer på en række andre områder.
Jeg tror ikke, det er, fordi de medlemmer af kommunalbestyrelserne, der sidder rundtomkring, er dybt uansvarlige og synes, at det er sjovt at fyre offentligt ansatte.
Jeg tror, det er, fordi de virkelig har store økonomiske problemer.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-15:
Det er helt o.k., at man ikke kan svare på det hele.
Derfor vil jeg da bare fortælle, at udgifterne pr. elev er steget med 9 pct. i faste priser de sidste 10 år.
Så der er altså kommet væsentlig flere penge, også pr. elev.
Line Barfod (EL), 2010-04-15:
Jeg er med på, at regeringen og regeringspartierne hver gang kommer med argumentet om, at der er flere penge end nogen sinde før, men der er også flere opgaver at tage sig af.
Det, der er interessant, er jo, om man sikrer, at der også er penge til de udgifter, der følger med de opgaver, som man kræver skolen skal tage sig af.
Det er muligt, hr. Rasmus Jarlov mener, at de mange politikere, der sidder ude i kommunerne, er fuldstændig elendige og uduelige, og at det er derfor, de fyrer skolelærere i massevis, skærer på ældreplejen, skærer på børnehaverne osv.
Jeg tror på, at det er, fordi økonomien simpelt hen ikke hænger sammen, fordi regeringen og Dansk Folkeparti har strammet så meget på kommuneøkonomien, at det er ved at gå fuldstændig galt i landets kommuner.
Tina Nedergaard (V), 2010-04-15:
Ja, for det er faktisk sådan, og jeg citerer den tidligere undervisningsminister
: Det udelukker ikke, at fremsigelse af bøn fra en anden trosretning end kristendom kan finde sted i forbindelse med et fællesarrangement som f.eks. morgensamling.
Det er på samme måde som afsigelse af fadervor selvsagt en forudsætning, at fremsigelse af sådanne bønner sker på en måde, der ikke er forkyndende, og at det er muligt at blive fritaget herfor.
Citat slut.
Det er sådan set retsgrundlaget.
Så er der jo det politiske i det, og det er, at jeg mener, at dette forslag med den måde, det er opbygget på, så tydeligt er vendt mod det, at der bliver bedt fadervor, og det finder jeg faktisk er problematisk i en skole, som er funderet på et kristent samfund.
Det andet spørgsmål rettede sig imod, om man ikke kunne ændre det til bekendtgørelser.
Til det må jeg svare helt lodret: Jeg agter ikke at ændre noget her, dels fordi jeg ikke mener, det skal ændres, dels fordi jeg i hvert fald ikke gør det ved en bekendtgørelse, når vi i 30 år har haft en retspraksis i det danske samfund om noget, som det egentlig bør være Folketinget, der skal pålægge at ændre ved en lovændring.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-04-15:
Jeg vil bare have en lille afklaring, og det er, fordi ministeren stod og reflekterede lidt over det der fænomen med rød blok og det her forslag – og nu synes jeg, at SF tilhører rød blok, det skal ikke være nogen hemmelighed – men ved ministeren noget om, hvordan SF stiller sig til det her forslag?
Christine Antorini (S), 2010-04-15:
Der er såmænd ikke nogen som helst tvang i det.
Det er en respekt for det, som også afspejler sig i faget kristendomskundskab, som ordføreren også selv var inde på.
Det er bare koldt og nøgternt at konstatere, at eleverne selvfølgelig skal lære om religioner, herunder at kristendommen skal fylde hovedparten af undervisningen i religion, fordi det er en del af vores kulturarv, men lige så snart det kommer over til forkyndelse, er det ikke en del af skolens virke.
Det er bl.a. derfor, at vi har præsterne.
Man kan gå til sin kirke, uanset hvilken trosretning man måtte høre til, og udøve sin religiøse praksis.
Jeg vil bare lige for at være helt sikker konstatere, at der er fuldstændig uenighed mellem Dansk Folkeparti og regeringen.
Det vil sige, at der i det flertal, som vi har i dag, er fuldstændig uenighed om, hvorvidt man skal tvinge alle børn til at bede fadervor, eller om man skal give fuldstændig frit slag, så en skole kan beslutte, at de skal bede en muslimsk bøn, en jødisk bøn, eller hvilken bøn de måtte beslutte.
Det, vi bare konstaterer fra Socialdemokraternes side, er, at bøn ikke hører til i folkeskolen.
Børnene skal lære om religioner og lære om bønner, men de skal ikke bede bønner.
Det er stille og roligt det, vi konstaterer.
Jeg vil gerne høre Dansk Folkepartis ordfører: Er det ikke korrekt, at der, hvor uenigheden er, faktisk er blandt regeringspartierne og regeringens støtteparti?
De er fuldstændig uenige om, om man skal kunne bede hvilken som helst bøn til morgensamlingen, eller om det skal være sådan, som Dansk Folkeparti vil have det, nemlig at det skal være en bestemt bøn, uanset om man tilhører den religion eller ej.
Jesper Langballe (DF), 2010-04-15:
Fru Christine Antorini kan bruge nok så mange ord på at vise, at den tvang, som man vil indføre, skulle være frihed.
Det er jo noget nonsens.
Man vil simpelt hen forbyde skolerne noget, som visse skoler gerne vil.
Det er da, hvad jeg kalder tvang.
Så det er altså udenomssnak.
Så er der det om regeringen og Dansk Folkeparti, men regeringen og Dansk Folkeparti er grundlæggende enige om at afvise det her.
Når kristendommen har en særlig plads, også i grundloven, er det jo, fordi vi har en ganske bestemt historie, som vi ikke kan viske ud.
Respekten for den historie og den kulturarv er Dansk Folkeparti og regeringen enige om.
Men Dansk Folkeparti er ikke enig med den tidligere undervisningsminister i hans bemærkninger om jødiske og muslimske bønner.
Jeg forstår ikke, hvorfor man siger sådan noget, for det er jo fuldkommen hypotetisk.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-04-15:
Det rigtig positive ved det her forslag er, at det i virkeligheden handler om fællesskabet i folkeskolen.
I SF er vi meget optagede af, at man ikke ekskluderes fra folkeskolens fællesskab.
Faktisk synes vi, at det der med, at man kan fritages fra alt muligt, er en rigtig dårlig idé.
Vi synes faktisk ikke, at man skal kunne fritages fra andet end at være nøgne sammen i folkeskolen, der går vores grænse dog.
Vi synes faktisk, at det skal være sådan, at hvis der på en folkeskole er folk, der ikke bryder sig om, at der skal bedes fadervor, må man på den folkeskole afholde sig fra at bede fadervor.
Det der med, at folk så kan gå udenfor, virker ekskluderende, og det er ikke særlig hensigtsmæssigt.
Jeg kan faktisk heller ikke helt forstå, at regeringen har den holdning, at det er en god ting, at man bare kan stille sig uden for fællesskabet.
Det synspunkt, jeg omtaler nu, er også det, der ligger til grund for, at vi faktisk synes, at det er en fejl, at man kan fritages fra kristendomsundervisningen i folkeskolen.
Vi synes, at det skal være et obligatorisk fag i folkeskolen.
Det forslag har vi tænkt os at fremsætte sammen med Socialdemokraterne og De Radikale i den næste folketingssamling.
Hvem ved, måske sidder vi i regering til den tid, og så kan vi jo have flertal til at beslutte det.
Men når jeg taler om fællesskabet i folkeskolen, er det, fordi jeg synes, at det er utrolig vigtigt at påpege, at forkyndelse, som loven også siger, ikke på nogen som helst måde hører hjemme i folkeskolen.
Det kan der overhovedet ikke herske nogen tvivl om.
Forslaget her kommer ikke til afstemning, fordi Socialdemokraterne er en del af folkeskoleforligskredsen.
Men hvis det kom til afstemning, ville SF vælge at stemme hverken for eller imod.
Vi synes, at det er positivt at vægte fællesskabet i folkeskolen højt, men vi synes også, at er der en skole i landet, hvor alle er enige om, at det er helt i orden i forbindelse med morgensamlingen at bede fadervor, skal vi ikke her fra Folketingets side blande os og sige, at det kan man ikke.
Men er der som sagt enkelte forældre, der ikke føler, at de bliver inkluderet i fællesskabet, ved at der bliver bedt fadervor, må man tage konsekvensen, sådan som en skole i Vestjylland også har gjort, og ophøre med at bede fadervor.
Vi synes dog, at de pragmatiske løsninger på det her område må ligge ude i det lokale selvstyre i kommunerne.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-15:
De Konservative siger nej til det her kulturradikale forsøg på at rense den danske folkeskole for enhver rest af kristen kulturarv.
Det er selvfølgelig vigtigt at sige, at der ikke er nogen her, der har intentioner om at diktere, at der skal foregå morgenbøn ude på danske folkeskoler.
Det er ret få skoler, der gør det, og de steder, hvor de gør det, er det, fordi skolebestyrelserne har besluttet, at det er en god idé.
Og ligefrem at begynde at gribe til forbud mod dette virker som noget af en overreaktion.
Jeg synes, at vi nu igen – og her gentager jeg mig selv, det er lidt et deja-vu – ser Socialdemokraterne gribe til en central styring og endnu et forbud, endnu en regel, som man vil lægge ned over den danske folkeskole.
På trods af at man ofte bryster sig af, at man kæmper mod en regering, som står for en central styring, er det endnu en gang Socialdemokraterne, der gør det.
Eleverne kan blive fritaget for det, hvis de ikke ønsker at være med, men for dem, der vil deltage, er det fint, at de stifter bekendtskab med denne danske kristne tradition.
Jeg forstår ikke, hvorfor venstrefløjen er så allergisk over for dansk kulturarv, at de vil gribe til forbud mod morgenbøn.
Er det virkelig så stor en trussel?
Er det virkelig så stort et problem?
Christine Antorini (S), 2010-04-15:
Jeg vil gerne spørge den konservative ordfører, om han anerkender, at der er forskel på, om man skal lære religiøse handlinger eller man skal undervises i religion, herunder kristendomskundskab.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-15:
Undskyld, kan jeg få spørgsmålet en gang til?
Ja, den skelnen kan man sagtens gøre.
Christine Antorini (S), 2010-04-15:
Og hvis den konservative ordfører anerkender det, og det kunne jeg se på nikket, vil jeg gerne spørge, hvorfor i alverden De Konservative så synes, at det er i orden, at der kan ske forkyndende handlinger, f.eks. på en morgensamling.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-15:
Det kan der jo heller ikke, og det er heller ikke det, der finder sted.
Det, der finder sted, er, at man stifter bekendtskab med den tradition, som er, at man beder morgenbøn, og det er ikke at betragte som forkyndelse.
Det har vi den her retspraksis for.
Socialdemokraterne mener så, det er tilfældet, men man synger jo også en masse danske salmer, hvor der indgår en masse lovprisning af Gud og ting, som i virkeligheden fremgår meget mere højreligiøst end de ord, som man fremsiger under et fadervor.
Igen vil jeg sige, at jeg ikke kan se, at der er nogen, der tager skade af det.
Jeg kan heller ikke betragte det som missionering.
Jeg tvivler meget på, at der er nogen, der er blevet omvendt fra en anden religion til kristendommen, ved at de eventuelt har fremsagt et fadervor på en dansk folkeskole.
Det tror jeg simpelt hen ikke finder sted.
Line Barfod (EL), 2010-04-15:
Da vores ordfører på området, fru Johanne Schmidt-Nielsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: Enhedslisten støtter Socialdemokraternes forslag om at gøre det helt klart, at religiøs forkyndelse ikke hører hjemme i folkeskolen. Det er ikke, og det skal ikke være folkeskolens opgave at indføre eleverne i en særlig trosretning.
Det betyder, at man ikke skal have religiøse ritualer som f.eks. fadervor som en del af den fælles tilrettelagte undervisning, og det betyder, at der ikke må forkyndes i undervisningen.
Det er ikke godt nok at give eleverne mulighed for at blive fritaget for den del af undervisningen, der indeholder bøn eller forkyndelse, for folkeskolen er et sted for alle elever, uanset om de er religiøse eller ej.
Derfor er det selvfølgelig også uacceptabelt, hvis fællesskabet tager udgangspunkt i en bestemt religion, uanset om det er kristendom, islam eller noget helt tredje.
Hvis man ikke kan lide principperne om, at der i folkeskolen skal være plads til alle uanset religion, så er man heldigvis fri til at finde en religiøs friskole eller til at oprette en ny, naturligvis inden for de rammer lovgivningen stiller op.
Egentlig er det ærgerligt, at der er behov for en opstramning af lovgivningen, men når selv den tidligere undervisningsminister har endda meget svært ved at finde grænserne for, hvad der er rimeligt, og hvad der ikke er rimeligt – om det er passende at bede kristne bønner som en del af skolegangen – ja, så er det jo åbenbart nødvendigt med dette forslag.
Jesper Langballe (DF), 2010-04-15:
Men det er jo det, jeg har bestridt.
Jeg har sagt, at der overhovedet ikke er tale om undervisning, og at der heller ikke er tale om en opøvelse.
Der er tale om et fadervor, som man siger for fadervorets skyld og ikke for opøvelsens.
Jeg forstår godt, at jeg ikke kan få fru Christine Antorini til at skifte mening, det havde jeg heller ikke ventet, men hun kan da i det mindste forholde sig til, hvad der bliver sagt af modparten.
Christine Antorini (S), 2010-04-15:
Men der er forskel på det og at praktisere religiøse handlinger.
Det er det, som der står så præcis, og som jeg så på baggrund af hr. Jesper Langballes spørgsmål er nødt til at læse op en gang til.
Der står nemlig: »Opøvelse i religiøs praksis er ikke en del af skolens virke.«
Det kan så være, at hr. Jesper Langballe ikke mener, at det, at man beder fadervor, er opøvelse i religiøs praksis, men det er nu faktisk det, der står meget tydeligt, og derfor sker den slags ikke, når man har faget kristendomsundervisning, og hr. Jesper Langballe bekræfter jo også, at det jo ikke skete, da man var inde at få undervisning i det, men så mener Dansk Folkeparti, at det er i orden, at det sker på morgensamling, og der er Socialdemokraternes holdning, at alt det, der sker, når man er på skolens grund, selvfølgelig er omfattet af det, der er folkeskoleloven.
Jesper Langballe (DF), 2010-04-15:
Da jeg hørte den udtalelse fra den tidligere undervisningsminister, korsede jeg mig.
Som jeg netop har gjort rede for i min ordførertale, er der tale om, at det, at man eventuelt beder et fadervor, er udtryk for, at vi lever i et kristent land.
Det står i grundlovens § 4.
Det er derfor også en ulidelig floskel at sige, at religion er en privatsag.
Er noget, der er omtalt i grundloven, en privatsag?
Det er rigtigt nok, at religion eller tro er en personlig sag, men det er sandelig da en personlig sag, som dækker vores historie og vores grundlov.
Endelig vil jeg sige, at det da er rigtigt nok, at der er enkelte forældre, der har klaget over det.
Hvorfor har de det?
Christine Antorini (S), 2010-04-15:
Forslaget udspringer jo bl.a. af, at der har været en række klager fra forældre, der oplevede det som et tyranni, at deres børn skulle bede en bøn og bekende sig til en tro, som de ikke var en del af.
Deraf kommer tyranniet.
Den skal man selvfølgelig have lov til at dyrke, men det er ikke en del af folkeskolens formål.
Jeg vil gerne høre Dansk Folkepartis ordfører, om han er enig med tidligere undervisningsminister Bertel Haarders udlægning af den her sag.
Jeg citerer fra et svar, som vi har fået i udvalget, nemlig at undervisningsministeren mener, at det er en lokal sag, som den lokale skolebestyrelse selv skal beslutte, og skolebestyrelsen må også beslutte, at der både er plads til muslimske, jødiske og kristne bønner som en del af morgensamlingen.
Deler Dansk Folkeparti den opfattelse, at man uanset hvilken bøn kan bede som en del af morgensamlingen?
Tina Nedergaard (V), 2010-04-15:
Ja, det har jeg da en fornemmelse af, fordi jeg jo har studeret historikken på området.
Men det, der er karakteristisk, er jo, at når vi drøfter – hvad skal man sige? – de etiske spørgsmål, de kulturelle spørgsmål omkring folkeskolen, så plejer Folketinget at dele sig i to.
Det er jo ikke nogen hemmelighed.
Og jeg synes, at jeg gerne vil bruge lejligheden til at slå fast, at det flertal, der er i dag, ikke sætter spørgsmålstegn ved det grundlag, som vores samfund bygger på, og heller ikke ved, at folkeskolen lokalt kan træffe en beslutning om, at man beder fadervor, og det er det, jeg konkret skal forholde mig til i den her sag.
Men det kan jo være, at SF har en helt anden stillingtagen i dag.
Den må jeg så afvente.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-04-15:
»En helt anden stillingtagen«
– jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår det.
Jeg vil bare høre, om ministeren ved noget om, præcis hvordan SF stiller sig til det her forslag, siden ministeren på forhånd i dag omtaler SF's holdning til forslaget?
Tina Nedergaard (V), 2010-04-15:
Nej, men altså, man kan jo sige det på den måde, at hvis det skulle være nogenlunde konsistent med det, SF i øvrigt mener på området, vil jeg tillade mig at antage, at SF stiller sig således.
Men jeg beklager naturligvis, hvis jeg har taget noget for givet, som ikke er tilfældet.
Det vil jo så vise sig, når ordføreren fra SF kommer herop.
Det ændrer dog imidlertid ikke ved min pointe, for hver eneste gang vi har en debat om noget beslægtet, f.eks. i den offentlige debat i aviser og andet, er der jo ikke grænser for de særhensyn, man skal tage, hvor mit udgangspunkt er, at der skal tages hensyn til alle – også de børn og de forældre, som nu har valgt en skole eller har en distriktsskole, hvor man vælger, at det er i orden at bede fadervor, og hvor de enkelte elever, som så måtte ønske ikke at være med, kan blive fritaget herfor.
Det er det udgangspunkt, jeg har, og det plejer bare ikke at være et udgangspunkt, der deles af SF.
Jesper Langballe (DF), 2010-04-15:
Det er som opfølgning på ministerens meget klare redegørelse: Jeg kunne godt tænke mig at spørge om det, at fru Christine Antorini nu spørger ind til retspraksis.
I min ordbog, og jeg vil høre, om ministeren har det ligesådan, er en retspraksis noget, man har der, hvor der er et retsligt konfliktstof.
Ellers har man jo ikke brug for en retspraksis.
Er der noget retsligt konfliktstof her?
Altså, der er jo så uendelig mange ting, der er tilladt i folkeskolen.
Man kan jo ikke lave et cirkulære om dem alle sammen – man må godt flyve med drager, man må gerne lege med hønseringe osv. – det ville jo blive helt uoverskueligt.
Men man kan derimod skrive, sige noget om, hvad man ikke må i folkeskolen.
Nu vil oppositionen altså gerne have, at det skal indføres, at man ikke må bede fadervor.
Men altså, sådan som den eksisterende tingenes tilstand er, hvilket behov er der så for en retspraksis?
Tina Nedergaard (V), 2010-04-15:
Man kan i hvert fald sige, at uanset hvad man kalder situationen i dag, er jeg tilfreds med den.
Per Bisgaard (V), 2010-04-15:
Venstre kan ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Denne taleindledning, som man traditionen tro ofte hører, vil jeg gerne gøre til min i dag.
Fadervor har gennem generationer været en fast del af hverdagen på mange danske folkeskoler, således at man virkelig kan tale om en erklæret tradition.
Som socialdemokrat ønsker man ikke at bevare denne tradition, og man ønsker direkte et forbud mod, at fadervor bliver oplæst i skolen.
Forslagsstillerne hævder, at denne fremsigelse af fadervor er forkyndelse, som ikke bør finde sted i folkeskolen.
I Venstre er vi meget godt tilfredse med den udlægning, som er blevet fastholdt siden 1978, hvor Undervisningsministeriet, som det også er blevet nævnt, på baggrund af høringer i Kirkeministeriet og ved de teologiske fakulteter, udsendte en pressemeddelelse med følgende indhold, og det citerer jeg lige:
Det er dog en forudsætning, at et barn efter anmodning kan fritages for deltagelse i fællesbønnen.
Citat slut.
I Venstre er vi, som undervisningsministeren også fremhævede, glade for, at det er op til en lokal beslutning, om elever og lærere skal bede fadervor i folkeskolen.
I det baggrundsmateriale, der har ligget til grund for det her forslag, kan man jo se, at der stadig væk i Danmark er stor forskel på, om man nu bor i Vestjylland – der er specielt nævnt Nørre Nissum Skole – eller om man bor i det københavnske område, hvor der også er nævnt nogle skoler, og der er meget stor forskel på, hvordan man tilrettelægger den daglige undervisning.
Det giver altså den enkelte skole mulighed for at tilrettelægge sine morgensamlinger og fællessamlinger, som der nu er tradition for på den pågældende skole.
Hvis man ikke ønsker den traditionelle form med fadervor, kan man jo netop undlade at inddrage det.
Er der enkelte eller for den sags skyld flere, som ikke ønsker at deltage, gives der jo mulighed for fritagelse – en rettighed, som ikke bare gælder eleverne, men også lærerne.
Ordningen har virket fint i mange år, ja, som sagt i flere årtier, og vi synes ikke, der er noget behov for at lovgive på det her område, så Venstre kan altså ikke støtte beslutningsforslaget.