runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Corydon (S), 2013-04-30:
Jeg tror nu aldrig, at jeg har kritiseret Enhedslisten for ikke være konsistent.
Sådan på egne præmisser vil jeg egentlig mene, at synspunkterne hænger ganske godt sammen.
At jeg så er uenig i de præmisser og dermed også i mange af synspunkterne, har vi jo konstateret ved mange lejligheder.
Det er i øvrigt en historie, der ikke bare handler om mig og hr. Finn Sørensen.
Et af de punkter, der tit skiller os, er jo netop det der med realismen, for nogle af de forslag, som hr. Finn Sørensen lægger frem, anser vi som socialdemokrater ikke for at være realistiske i en økonomisk sammenhæng og i en lang række andre sammenhænge.
Men når det alt sammen er sagt, er det her med socialpolitikken jo noget af det, vi har evnet at samarbejde om og gøre noget ekstra for, også ud over hvad man har kunne finansiere i medfør af satspuljen.
Det gælder jo desværre ikke for det parti, der har rejst dagens forespørgsel.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-30:
Tak til finansministeren for fremlæggelsen og også tak for, at finansministeren har opdaget, at der er konsistens i Enhedslistens synspunkter.
Jeg takker da for komplimenten, hvad det angår.
Jeg er også glad for, at finansministerens hjerte er flyttet ud til venstre for midten.
Jeg hørte ellers for ikke så længe siden, at finansministeren gav udtryk for, at han ikke sådan havde ambitioner om at være venstreorienteret, men hvis det er noget, der slår igennem i politikken, er jeg jo rigtig glad for det.
Det synes jeg så bare ikke rigtig at det gør i det svar, finansministeren kommer med, for finansministeren siger, at der ikke er noget realistisk alternativ til den måde, tingene kører på i dag, hvad angår satspuljen.
Jamen der er da et alternativ; jeg står jo lige her!
Jeg er parat til sammen med finansministeren at gennemføre og realisere finansministerens partis beslutning fra 2008 om, at den her satspuljeregulering skal afskaffes, fordi vi jo dengang var enige om, at det er en uretfærdig og asocial måde at finansiere sociale projekter på.
Så jeg må altså dementere, at finansministeren ikke har mulighed for at gennemføre et realistisk alternativ.
Nu ved jeg godt, at det vil finansministeren ikke, så jeg skal ikke spinde sådan en længere ende over det, men jeg føler bare lige trang til at gøre det klart, at der er mulighed for et alternativ.
Det, jeg vil spørge om, er: Hvad har finansministeren gjort sig af tanker om, hvordan vi skal finansiere de sociale projekter, der løber ud, og de mange ansøgninger, der helt givet kommer?
Nu mener jeg jo ikke, at vi nødvendigvis skal finansiere alle ansøgninger, men erfaringen er jo, at der blandt ansøgningerne er mange til gode sociale formål og projekter.
Hvordan skal vi finansiere dem, hvis man ikke længere kan hente penge i satspuljen?
Bjarne Corydon (S), 2013-04-30:
Jamen jeg er rigtig glad for, hvis man faktisk på den måde, ting nu bliver indrømmet på i Folketinget, tager til sig, at det måske ikke har været en super god måde at debattere på.
Det er rigtigt, at der ligger nogle tal i et svar fra Finansministeriet.
De følger jo af de beregningstekniske skøn, der er for lønudviklingen i de kommende år.
Det er beregningsteknik.
Vi har en ret sikker idé om, hvad der sker i 2014, altså en teknisk fremskrivning af, hvad der vil ske i de kommende år.
Så er det jo heldigvis sådan med satspuljen, at den er akkumuleret til de 12,6 mia. kr., vi har talt om, og der er et vist tilbageløb til puljen, når nogle af de projekter, man har kørt på forsøgsbasis, løber ud.
Der har jeg bare den stille konstatering, at sådan som stillingerne står i dansk politik, så blev der sidste år aftalt sociale indsatser for 1,1 mia. kr. med Enhedslisten uden Dansk Folkeparti.
Karin Nødgaard (DF), 2013-04-30:
Og vi synes faktisk også, at vi har fået en hel del igennem på det sociale område.
Jeg vil så sige, at jeg anerkender, at ministeren ikke helt vil svare på det i forhold til socialministeren og de fremtidige forhandlinger, sådan må det jo være.
Men så vil jeg gerne henlede opmærksomheden på det svar, som jeg har fået fra finansministeren i forhold til udviklingen, prognoser, som der så er.
Vi ved jo allerede nu, at 2011-2013 er passé, der var ikke nogen tilførelser til puljen.
Ministeren antager også, at der frem til 2017 ikke vil være nogen.
Er det ikke noget, der kan bekymre en finansminister?
Og så snakker vi ikke om hjerte eller noget som helst.
Men det var faktisk finansministeren, der selv kom ind på noget omkring, hvordan man skulle agere her i salen.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-30:
Den sidste bemærkning synes jeg måske var lidt utidig.
Nu har min kollega fra Socialistisk Folkeparti jo gjort mig den tjeneste at remse den lange liste op, som ligger i den sociale pakke, som vi lavede ved den sidste finanslov.
Og finansministeren har jo også mindet Venstre og de andre borgerlige partier om, at Enhedslisten startede med at fjerne nogle grimme fattigdomsydelser, som Venstre havde indført sammen med Dansk Folkeparti.
Så den sidste bemærkning var måske ikke sådan helt passende, kan man sige.
Så den vil jeg ikke skrive under på.
Men jeg vil gerne skrive under på, at alle Folketingets partier og regeringen benytter anledningen – den kedelige anledning der er, fordi det kniber med midlerne i satspuljen – til at få sat en grundig undersøgelse i gang af, hvordan den her satspulje egentlig hænger sammen.
Hvad er det, pengene bliver brugt til?
Hvordan fungerer det med de her mange projekter, som nu også er kommet med som faste bevillinger?
Hvordan evalueres der på projekterne osv.?
Det har vi i hvert fald tænkt os at gøre.
Vi er nok uenige om finansiering og ting og sager, men jeg tror, at vi alle sammen har en interesse i at få opklaret, hvordan det rent faktisk fungerer.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-04-30:
Jamen jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det da er klart, at nogle af de penge, der går ind til Socialministeriet, hvor embedsmændene sidder og administrerer de penge, selvfølgelig også kan bruges til og bliver brugt til at gøre noget for de udsatte grupper.
Det er helt klart.
Men jeg synes, at vi da har et projekt med at finde ud af det meget komplekse system, der er i satspuljen, altså det, som, når man spørger ind til det, bliver et overvældende bureaukrati af svar og alle mulige forklaringer og bortforklaringer på, hvor pengene er blevet af.
Så er det bare, jeg spørger: Hvis man nu får udredt det her, med den holdning, som jeg kan mærke der er i regeringen til det her område på udsatteområdet, hvordan tror ordføreren så, at det vil blive forbedret, hvis man, jeg havde nær sagt flyttede administrationen over på den store finanslov?
For det har jo noget gøre med holdninger.
Det har jo noget at gøre med holdninger til, hvordan de her penge, man sætter af til det her område, skal bruges.
Tror ministeren virkelig – nej, det er ordføreren ikke blevet endnu, men det kan jo være, at det kommer – tror ordføreren virkelig, at det vil blive bedre, hvis det kommer over på den store finanslov og skal vedtages af det flertal, som i øjeblikket ikke er interesseret i det her område?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-04-30:
Nu er jeg ikke psykiatriordfører, men som jeg har forstået det, har psykiatrien fået et permanent løft på 300 mio. kr.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-04-30:
Jeg vil gerne sige tak til ordføreren, for jeg synes, der var meget mere menneskelighed i det og en menneskelig tilgang til at ville drøfte de her ting, også indholdsmæssigt, i forhold til finansministeren og ordføreren for Socialdemokratiet, som egentlig bare hældte vand ud af ørerne og kom med nogle kommentarer, som de ikke kunne forsvare bagefter.
Derfor vil jeg bare stille et helt konkret spørgsmål til ordføreren.
Før valget sagde SF og i øvrigt også Socialdemokratiet, at man ville have psykiatri ud af satspuljen.
Hvorfor er det ikke sket?
Det, man kunne sige, var, at så ville der blive nogle flere penge til nogle af de andre grupper.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-04-30:
Jo, det er helt korrekt: Der blev lavet en skattereform, hvor beskæftigelsesfradraget f.eks. blev højere, og hvor der kom en ældrecheck på 5000 kr., og i den forbindelse blev stigningen i overførselsindkomsterne mindre
Det er helt korrekt forstået.
Nu skal jeg se, om jeg kan huske alt, hvad der lå i den lange enetale fra hr. Finn Sørensen.
I forhold til reguleringen er det jo klart, at når man laver aftaler, må man stå bag dem.
Og vi har lavet en aftale om en skattereform, vi har også lige lavet en SU-reform.
Så husker hr. Finn Sørensen måske også, at vi lavede en socialpakke sammen med Enhedslisten på finansloven sidste år, altså finansloven for i år, på 1,1 mia. kr.
Så i forhold til at det antydes, at alle sociale tiltag i det her land ophører, fordi vi desværre har økonomisk krise og lønningerne ikke stiger, vil jeg sige, at det håber jeg virkelig ikke.
Det var jo den samme problemstilling, vi stod med sidste år, og der fandt vi 1,1 mia. kr. sammen med Enhedslisten til nogle rigtig gode sociale tiltag.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-30:
Det vil altså sige, at SF ændrer politik, i og med man kommer i regering.
Det var sådan set det, jeg gerne ville have afklaret, altså at det var en del af prisen for at komme i regering.
Man opgav sin hidtidige modstand mod, at det var mennesker på overførselsindkomster, arbejdsløse, pensionister osv., der skulle finansiere de sociale aktiviteter, de sociale projekter.
Så vil jeg bare spørge: Hvordan vil ordførerens parti forholde sig til den kendsgerning, at der ikke kommer flere penge i satspuljen de næste 4 år, hvis det går så galt, som finansministeren forventer?
Hvordan vil ordførerens parti så skaffe midler dels til de fornødne sociale projekter, som udløber, dels til de mange nye ansøgninger, som vi jo ved kommer hvert eneste år.
Er det på samme måde, som man skaffede penge til ældrechecken, nemlig ved at forringe overførselsindkomsterne yderligere, eller mener ordføreren det, som ordføreren sagde?
Jeg opfattede det som noget i retning af, at den der satspuljeregulering ligger meget godt, hvor den ligger.
Men er det ikke rigtigt, at ordførerens parti har været med til at forringe reguleringen af overførselsindkomsterne ganske drastisk i forbindelse med skatteforliget sidste år sammen med højrefløjen, hvor man jo forringede overførselsindkomsternes regulering yderligere med 5,1 pct.?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-04-30:
I forhold til satspuljen vil jeg sige, at da de tre regeringspartier lavede et regeringsgrundlag, blev det aftalt, at satspuljen skulle videreføres og reguleres på den måde, som det har været hidtil.
SF har ikke gået ind for, at satspuljen skulle afskaffes, men det er rigtigt, at vi tidligere har fremsat et forslag om, at finansieringen kunne komme fra energiafgifter.
Så det er helt korrekt, at der har været et forslag i 2008, vist af flere omgange, om at finansieringen skulle komme fra energiafgifter.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-30:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg hørte ordføreren sige, at ordførerens parti ikke har nogen planer om at ændre de nuværende regler.
Så er det bare, jeg gerne vil høre: Hvornår har Socialistisk Folkeparti ændret politik på det her område?
Jeg faldt over en artikel fra 2008, da man diskuterede satspuljen en hel del, bl.a. på Socialdemokratiets kongres, og der blev hr. Ole Sohn, den daværende ordfører, citeret for at sige: »Vi vil gerne sikre overførselsmodtagerne en fuld regulering af deres indkomster, bevare satspuljen og samtidig sikre en permanent finansiering.«
Det er jo en politik, der til forveksling lignede den, Enhedslisten stod for på det tidspunkt og stadig står for.
Så er det bare, jeg spørger: Hvornår har ordførerens parti ændret politik, siden man nu siger, at man ikke har nogen planer om at ændre på de nuværende regler, som jo betyder, at mennesker på overførselsindkomster finansierer satspuljen?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-04-30:
Der er selvfølgelig også projekter, som det ikke giver mening at putte på finansloven.
Det er jo en løbende diskussion, vi har, om, hvorvidt forskellige mindre projekter rundtomkring i landet skal på statens finanslov på den måde.
I kommunerne har de jo også forskellige diskussioner om f.eks. frivillige tiltag, det kan være hjemløseherberg eller andet – om det er noget, der kommunalt skal betales for eller ej.
Jeg kender i hvert fald til et par eksempler i Aalborg, hvor kommunen er gået ind og har sagt, at man her bidrager på det kommunale budget.
Men det er selvfølgelig – ikke mindst i så trængt en økonomi, som vi har, også ude i kommunerne – noget, som man må diskutere om der er plads til i budgettet kommunalt.
Karin Nødgaard (DF), 2013-04-30:
Faktisk er det svært rundtomkring i kommunerne for mange af projekterne at finde forankring.
Det må jeg så konstatere ud fra de tilbagemeldinger, vi får gennem Socialministeriet.
Derfor vil jeg egentlig gerne høre ordføreren kommentere lidt på, at vi står med nogle små projekter, som, nu bruger jeg udtrykket gør en forskel i mange menneskers liv, øger en livskvalitet hos den enkelte borger, hos en gruppe af borgere osv.
Min store bekymring ligger faktisk der.
For jeg har jo læst i finansministerens svar til mig på mit spørgsmål, at det faktisk ser sort ud fremadrettet.
Er SF ikke lidt bekymret?
Jeg kan i hvert fald fornemme, at fru Anne Baastrup fra Socialistisk Folkeparti, som er ordfører på socialområdet, er bekymret.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-04-30:
Jeg opdagede ikke, at ordføreren sagde det.
Til gengæld fik jeg jo også tiltalt den forkerte ordfører for Liberal Alliance før.
Sådan går det i dag med både socialordførere og finansordførere.
Det er rigtigt, at jeg tidligere har været kommunalordfører, og kommunerne har jo en række forpligtelser, både lovgivningsmæssigt og i henhold til kommuneaftale, på forskellige områder – psykiatri, indsats for hjemløse osv.
Der er der jo ikke alene de lovgivningsmæssige rammer – netop når vi laver kommuneaftalerne om økonomien, om budgetterne, så aftaler regeringen i skikkelse af økonomi- og indenrigsministeren økonomien med kommunerne.
Så kommunerne har helt klart en forpligtelse, og det er det, der bliver aftalt løbende.
Jeg ved også, at der er visse projekter, som ikke fortsætter i enkelte kommuner, hvor kommunerne har overtaget finansieringen af projekterne.
Det kan være bl.a. Grønlandhuse, som der er i nogle byer.
Der er nogle sociale projekter, som kommunerne enten overvejer eller har besluttet at videreføre på det kommunale budget.
Karin Nødgaard (DF), 2013-04-30:
Jeg synes, det var positivt at høre i ordførerens tale, at der måske kom lidt mere »menneske« med i det, der blev sagt om de udsatte grupper i vores samfund.
Det er sådan, at fru Anne Baastrup, der er socialordfører for Dansk Folkeparti, faktisk også har udtrykt sin bekymring for, at der ikke bliver tilført flere penge.
Fru Anne Baastrup har sagt, at hun forventer, at kommunerne holder hånden under de trængende.
Nu er ordføreren inde på noget med frikommuner osv., hvor der er nogle muligheder, men vi har jo mange kommuner, og der er udsatte borgere i alle kommuner, og derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre ordføreren, som jeg egentlig også tror har en nutid som kommunalordfører – er det ikke korrekt? – og som måske derfor kan komme lidt nærmere ind på det, hvad det egentlig er, regeringspartierne forventer af kommunerne på det her område, når nu man ikke længere kan få midler fra satspuljen.
Det andet er, at ordføreren er inde på nogle større områder, der er blevet tilgodeset.
Det er sikkert også fint nok med mange af de områder, som ordføreren er inde på.
Men satspuljen rummer jo mange små projekter, og hvordan vil deres fremtid være, hvis ikke der kommer flere midler i satspuljen?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-04-30:
Satspuljen har igennem årene sikret midler til mange gode projekter og tiltag.
Med puljen har det været muligt på tværs af partifarve at have et særligt fokus på vilkårene for både dem, der modtager overførselsindkomster, og svage og udsatte grupper i samfundet.
SF og regeringen har derfor ingen planer om at ændre på de nuværende regler.
Men omvendt er det også vigtigt at fremhæve, at satspuljen ikke står alene i forhold til at forbedre forholdene for dem, der har mindst – langtfra.
Og det har denne regering om nogen vist.
Når regeringen med skattereformen f.eks. forhøjede ældrechecken med 5.000 kr., forbedrede vi de økonomiske forhold for folk på overførselsindkomster, ud over hvad der ligger i satspuljen.
Det samme var f.eks. tilfældet, da vi afskaffede kontanthjælpsloftet, starthjælpen osv. Det psykiatriske område er også et område, der er blevet løftet gennem satspuljen.
I 2013 er der øremærket 300 mio. kr. til området gennem aftalen med regionerne om deres økonomi.
Det er alt sammen penge, der er bevilget ud over satspuljen.
Med finansloven for 2013 lavede regeringen sammen med Enhedslisten en social pakke på 1,1 mia. kr., som omhandlede bl.a. gratis tandbehandling til de økonomisk dårligst stillede i det her land; børnecheck til flygtninge; et særligt børnetilskud til eneforsørgere; et sundhedstjek af flygtninge for at tjekke, om de havde været udsat for tortur; hjælp til økonomisk trængte lejere, der stod for at blive smidt ud af deres lejebolig; og en ændring af optjeningsprincippet for flygtninge, så de ikke skal optjene retten til børnepenge først.
Så der er en række gode tiltag på socialområdet ud over satspuljen.
Regeringen forsøger også at finde nye veje i den kommunale opgaveløsning via frikommuneforsøg, regelsanering, evaluering af kommunalreformen, psykiatriudvalg m.m., så vi på den måde kan finde nye og bedre måder at hjælpe socialt udsatte på.
Men satspuljen har været begrænset i de senere år, og det skyldes den lavere lønudvikling på arbejdsmarkedet.
Det er trist, at der er færre penge at fordele, men samtidig er det også strengt økonomisk betragtet et udtryk for, at en mindre regulering af overførselsindkomsterne får mindre reel betydning.
Med disse ord kan SF ikke støtte DF's forslag til vedtagelse.
Andreas Steenberg (RV), 2013-04-30:
Finansministeren har redegjort for regeringens holdning til denne forespørgselsdebat og den tekst, der er blevet fremlagt som forslag.
Vores finansordfører, fru Sofie Carsten Nielsen, kan ikke være her i dag, og derfor har jeg fået til opdrag at læse hendes ordførertale op, og det vil jeg gøre nu.
Formålet med ordningen er at sikre en rimelig balance mellem hensynet til overførselsmodtagernes og svage gruppers indkomst, tilskyndelse til at finde et arbejde og selvfølgelig hensynet til de offentlige finanser.
Satspuljen finansieres ved, at der årligt afsættes en procentdel til puljen.
Afsættelse af et beløb forudsætter, at den gennemsnitlige årsløn stiger med mere end 2 pct., da den er grundlaget for fastsættelse af satsreguleringsprocenten.
Hvis stigningen i årslønnen er mindre en 2 pct., afsættes der ikke noget puljebeløb.
Det har været tilfældet siden finanskrisen.
Det er netop den sikring, som satspuljen giver.
Udover det vil vi gøre opmærksom på, at regeringen har taget en række andre initiativer for at forbedre socialt udsattes vilkår, bl.a. da vi som det første afskaffede fattigdomsydelserne i den første finanslovsaftale med Enhedslisten.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-04-30:
Nej, det er ikke ordførerens logik, vil jeg sige til hr. Joachim B. Olsen.
Det, der var logikken, var, at vi fjernede kontanthjælpsloftet.
Vi har jo ikke forhøjet kontanthjælpen på den måde, tværtimod har vi lavet en kontanthjælpsreform.
Derfor kan man ikke lave den logik.
Der springer kæden altså fuldstændig af.
Det, der var pointen, var jo, at vi fjernede kontanthjælpsloftet.
Det var en del af det, vi kaldte de såkaldte fattigdomsydelser, og de går jo bl.a. til udsatte grupper.
Og det er jeg glad for at vi fjernede.
Det fjernede vi sammen med Enhedslisten i den første finanslov, vi lavede.
Derfor er det jo underligt, at Venstre så slår sig op på at være de socialt udsattes beskytter, når Venstre i virkeligheden var dem, der indførte fattigdomsydelserne.
Det har ikke noget at gøre med hverken den ene eller den anden effekt, det er bare en kold konstatering af, at det er lidt underligt, at man som parti slår sig op på at ville værne om de udsatte grupper og så i virkeligheden har lavet nogle regler, der lige nøjagtig rammer de udsatte grupper.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-04-30:
Det kan godt være, at ordføreren ikke er så meget inde i det og ikke kan svare på det, men jeg vil bare spørge om, hvorfor det ikke er sket, når det var det, man argumenterede for og gik til valg på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-04-30:
Så vidt jeg ved, er der netop sket en permanent forøgelse på 300 mio. kr.
Permanent betyder jo, at den er vedvarende, forhåbentlig, ellers skal ordet have en ny betydning.
Men sundhedsministeren har jo netop gjort det her til et af sine kerneområder: punkt 1, at psykiatrien skal ligestilles med fysiske sygdomme, og punkt 2, at der skal være et ekstra fokus på psykiatrien også økonomisk, og det er her, det med den permanente forhøjelse på de 300 mio. kr. kommer ind i billedet.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-30:
Jeg har selv tænkt mig i nær fremtid at stille nogle spørgsmål til finansministeren for at få opklaret, i hvilket omfang det eventuelt kunne være tilfældet.
Jeg synes ikke, at jeg umiddelbart bare vil svare ja.
Det, vi kan konstatere, er, at en større og større del af den samlede satspulje er blevet det, man kan kalde faste bevillinger, og at en mindre og mindre del går til projekter, altså er midlertidige bevillinger.
Jeg tror, at vi er oppe på, at omkring 90 pct. af den samlede satspulje på de 12,6 mia. kr. er faste bevillinger; det kan finansministeren så måske be- eller afkræfte, hvis han kan gøre det sådan på stående fod.
Vi kan også konstatere, at en stor del af de penge er lønkroner.
Jeg tør ikke sige, hvor stor en andel det er, det er noget af det, vi må spørge til.
Men derfra og så til at slutte, at pengene ikke kommer de udsatte grupper til gavn, er der et stykke.
Det tror jeg vi er nødt til at undersøge lidt nærmere, for det er da ikke helt utænkeligt, at nogle af de her embedsmænd udfører et godt stykke arbejde med at hjælpe de udsatte grupper.
Så jeg håber, at ordføreren kan fange den skelnen.
Men det er rigtigt, at en meget stor del af satspuljen er faste bevillinger, og det er jo kritisabelt, synes jeg.
For så er det jo netop, diskussionen burde rejse sig.
Den burde rejse sig, hvis det er sådan, at det er faste bevillinger og ikke til nogle konkrete projekter, hvor man siger: Lad os lige prøve noget af og binde nogle penge i halen på dem.
Efterhånden som vi ser, hvor mange faste bevillinger der er, er det jo netop, at diskussionen om, at det bør finansieres via finansloven, har langt større aktualitet.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-04-30:
Det fremgår jo ganske klart, at Venstre og Enhedslisten ikke er enige om finansieringen af satspuljen.
Jeg forstår også, at det bl.a. er derfor, Enhedslisten ikke er med i satspuljen.
For man kan diskutere størrelsen, man kan diskutere finansieringen osv., men uanset hvordan de penge, der så er, findes frem til finansiering, om man har det på finansloven eller det sker på den måde, vi finder finansieringen på nu, er det primære vel, at pengene kommer ud til dem, de er tiltænkt: de udsatte grupper?
Så mit spørgsmål er helt kontant: Er ordføreren enig i, at der kommer en meget, meget lille del af de beløb ud til de udsatte grupper?
Finn Sørensen (EL), 2013-04-30:
Det er fuldstændig rigtigt forstået.
Enhedslisten anerkender ikke, at størrelsen af overførselsindkomsterne har indvirkning på, hvor mange der er i beskæftigelse.
Hvor mange der er i beskæftigelse, er et spørgsmål om, hvor mange arbejdspladser – rigtig levende arbejdspladser og ikke luftig snak om arbejdsudbud – der udbydes.
Nu har jeg været en hel del år længere på arbejdsmarkedet, end ordføreren har
Jeg har sammen med resten af befolkningen gennemgået et par økonomiske kriser.
Jeg har også gennemgået perioder med økonomisk opsving, og jeg kan forsikre ordføreren om en ting: at hver eneste gang udbuddet af arbejdspladser har været der, så har den fornødne arbejdskraft også været til stede.
Så derfor er jeg slet ikke bekymret for de økonomiske teorier, som Enhedslisten bygger på.