runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-19:
Må jeg så ikke prøve med et andet billede.
Hvis vi nu tager 3 år.
Inden for de 3 år får hr. Kristen Touborg løn.
Det første år får hr. Kristen Touborg så at vide, at vi river lønsedlen over, så han der kun får det halve i løn.
Men den anden halvdel får han altså udbetalt over de 2 næste års lønninger.
Giver det et mindre forbrug for hr. Kristen Touborg inden for de 3 år samlet?
Sådan er det.
Det, jeg egentlig vil spørge hr. Touborg om, er – selv om jeg har forstået, at man godt kunne tænke sige tallene på en lidt anden måde, man kunne godt tænke sig, at der kom lidt ind i en akse i stedet for en anden akse – om hr. Kristen Touborgs engagement i, at vi skal gøre noget for landdistrikterne, så stort, at han trods alt alligevel siger: Jo, der var nogle ting, jeg godt kunne tænke mig kunne have været anderledes, men nu stemmer jeg for det her, for det betyder også noget for mig, at der kommer udvikling i landdistrikterne?
Kristen Touborg (SF), 2007-01-19:
Jeg ved ikke, om hr. Kirk ikke vil eller ikke kan forstå mit svar.
Mit svar på de tidligere spørgsmål var helt klart, at man jo roligt kan sætte 900 mio. kr. af pr. år også til de første år, for de kan jo overføres til de efterfølgende år.
Så der vil sådan set ikke være noget som helst i vejen for at køre med fuld kraft, som hr. Kirk siger, lige fra starten.
Det ville bare indebære, at alle de mange mennesker, som længe har været skuffede over regeringens sendrægtighed, nu ville kunne få noget at se frem til, at de nu ville kunne regne med, at der nu var midler at gøre godt med.
Og det, at midlerne kan overføres fra det ene år til det andet i hele perioden, indebærer jo rent faktisk, at der ikke er det alibi, som hr. Kirk prøver at bygge op for, at regeringen har været så nærig over for landdistrikterne her, at der ingen hold er i det, når det kommer til stykket.
Jeg behøver ikke at bruge de landbrugsfaglige billeder for at svare på hr. Kirks spørgsmål.
Jeg kan kun henvise til, at sådan som jeg er orienteret, ville man kunne overføre pengene fra 2007 til efterfølgende år, og man ville kunne overføre pengene fra 2008 til efterfølgende år.
Derfor er det sådan set en rigtig dårlig undskyldning, når hr. Kirk siger: Man kan jo ikke sådan lige komme i gang med det samme.
Sådan set har hr. Kirk jo også sagt, at regeringen ikke rigtig kom ud af starthullerne, så der er jo strøget trekvart år, der egentlig ikke burde være strøget.
Det var ikke et citat, men det var nok alligevel indeholdt i det, der er blevet sagt fra regeringspartierne og Dansk Folkeparti her i dag.
Så det er svaret på det.
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Jeg kan ikke lade være med at spørge hr. Touborg, som jo også er en praktisk mand: Hvis hr. Touborg nu skulle gå fra en trefuret plov til en firefuret plov, ville han så køre med fuld hastighed lige med det samme?
Kristen Touborg (SF), 2007-01-19:
Det giver en anden fordeling af pengene, hvis man tilfører 300 mio. kr. mere til en akse, end den har i forvejen.
Derfor hænger de to ting uløseligt sammen, og det tror jeg også hr. Allan Niebuhr ville kunne se, hvis han prøvede at regne en lille smule efter og prøvede at anvende lidt procentregning.
Så tror jeg nok, det ville gå op for hr. Allan Niebuhr, at fordelingen dermed også ville blive ændret.
Hans Christian Schmidt (V), 2007-01-19:
Jeg vil også kvittere for det gode samarbejde, vi har haft; det er jo i dag, det hele sådan sættes plads, så det vil jeg gerne gøre.
Så vil jeg sige, at de tal vil jeg meget gerne være med til at fremskaffe, men hr. Christian H. Hansen har jo en pointe, inden vi får tallene, nemlig at det er klart, at hvis vi prøver at forestille os, at man vil sætte landbrugsproduktionen – og altså også dyreproduktionen – voldsomt tilbage i landet ved at give landbruget i Danmark nogle helt andre konkurrenceforhold i forhold til andre lande, så må vi i hvert fald love hinanden, at så vil vi ikke, når det er sket, bagefter undre os over, at der så også er behov for færre arbejdspladser på slagterierne og andre steder.
For det kan vi alligevel ikke byde de danske slagteriarbejdere, som måske – efter min mening i hvert fald – er verdens bedste.
Vi kan ikke byde dem i voldsom grad at nedsætte muligheden for at konkurrere i et landbrug, der producerer dyr, og så bagefter overraskes over, hvad der kommer til at ske af ting i følgeerhvervene.
Jeg skal gerne sende tallene over.
Men det er klart, at hvis det betyder, at dansk landbrug i den grad må geare ned, så betyder det selvfølgelig utrolig meget for følgeindustrien og i det hele taget for primærerhvervenes beskæftigelse.
Men vi vil gerne sende dem over.
Allan Niebuhr (KF), 2007-01-19:
Jamen så er vi nemlig på det rene, for så hedder det jo ikke, at der er en forkert fordeling mellem akserne, så hedder det, at de, der har skrevet det svar, siger: Der er simpelt hen afsat for lidt.
Og det kan vi jo så tage en diskussion om, den vil jeg meget gerne være med til at tage.
Vi har afsat det, der var råderum til, vi har afsat det, vi mente var det rigtige.
At andre så har en mening om, at der skulle bruges langt flere penge, men ikke har et finansieringssted, er så en helt anden sag.
Hvis ikke man vil flytte fra en akse til en anden, så er der simpelt hen bare for få penge.
Det er selvfølgelig en mening, man kan have, men så skal man også have en finansiering med i baghånden til den.
Kristen Touborg (SF), 2007-01-19:
Nu ligger det ikke så voldsomt meget til mig at være sur, så den form for spindoktorplan i forhold til netop det preller i nogen grad af.
Jeg vil godt lige kommentere hr. Christian H. Hansens konstatering af, at pengene jo er der i hele perioden.
Det er sandt, det er de, men det ændrer jo ikke ved, at man har udskudt udgiften i første instans, og det er vel, når alt kommer til alt, som jeg sagde i min ordførertale, et spørgsmål om, at når man har et skattestop, er det lidt vanskeligt at skaffe pengene til det her.
Vedrørende det andet spørgsmål: Jeg tror, jeg i mit indlæg kom med nogle kritikpunkter og kom med nogle forhold, som jeg mente var gode, og så endte jeg med at sige, at jeg nu ville indgå meget aktivt i udvalgsarbejdet.
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Det er dog en indrømmelse.
Der køres ikke med fuld hastighed.
Tror hr. Touborg, at vi, inden vi får det her godkendt i EU med lovgivning og det hele, så ikke er kommet et halvt år frem?
Det vil sige, at LAG'erne skal findes.
Det er ikke de samme LAG'er, som var der før.
Det er en politisk demokratisk proces, der skal i gang, en demokratisk proces om, hvordan vi får dem sammensat inden for kommunen eller flere kommuner sammen.
Der, hvor man vil sætte ind, tager det vel også noget tid.
Er hr. Touborg helt sikker på, at de ligger i skuffen alle sammen lige klar til at sætte i værk?
Ole Glahn (RV), 2007-01-19:
Jeg vil gerne sige tak til ministeren for fremlæggelsen her og for kommentarerne til debatten.
Jeg er meget enig med ministeren i, at det er vigtigt, at vi ikke herinde prøver at skabe en verden, som er meget forskellig fra den derude, hvor beboerne i landdistrikterne har deres dagligdag.
Der vil jeg stille ministeren et spørgsmål til det, som er skrevet i den pjece, som er sendt ud fra ministeriet, og hvori der står, og jeg citerer: Borgerne i landdistrikterne skal derfor have høj service og adgang til skoler, indkøbsmuligheder, internet og fritidsaktiviteter og andre kulturelle tilbud.
Det er alt sammen godt nok, men kan man leve op til det ambitionsniveau her og dermed skabe en overensstemmelse mellem den verden, vi har herinde, og den verden, man har ude i landdistrikterne?
Kristen Touborg (SF), 2007-01-19:
Jeg ved ikke, om jeg skal sige tak for svaret, for det var jo så ikke nogen garanti; det var altså noget, man ville vurdere.
Men jeg har et andet spørgsmål til ministeren, og det er også på baggrund af de udtalelser, ministeren kom med tidligere her i dag – en smule polemisk, tror jeg man kan betegne det.
Jeg vil godt spørge: Er det efter ministerens opfattelse et christiansborgsk eller et folkeligt udsagn, når man udeomkring i landet lover 1,1 mia. kr. pr. år og man kun leverer det halve?
Hans Christian Schmidt (V), 2007-01-19:
Det er et spørgsmål, der er blevet stillet mig, og som jeg har svaret på den 22. december.
Jeg svarer: »Som bekendt er der på finansloven for 2007 og 2008 afsat 111 mio. kr. årligt til miljøbetinget tilskud og omlægning til økologi.
Såfremt det ved ansøgningsrunderne i 2007 og 2008 viser sig, at det ikke er muligt at imødekomme ansøgninger om omlægningstilskud inden for den afsatte ramme, vil Fødevareministeriet vurdere mulighederne for at overføre midler fra andre dele af landdistriktsprogrammet.
Det er det, jeg som minister gerne vil bekræfte.
Så sætter vi os sammen, de, der bærer ansvaret for den her landdistriktsaftale, og kender jeg ordførerne for forligspartierne ret, så finder vi en løsning.
Jeg må bare sige til hr. Per Clausen, at nu er det jo sådan, at nogle partier ikke kun kan sidde og håndplukke det, man gerne vil være med til, og når man så kommer til noget, hvor man skal tage et ansvar, fordi man er en del af det hele, så siger man: Dér er jeg ikke med.
Jo, nogle partier kan – det ved jeg nok at hr. Per Clausen har en erfaring med – men jeg siger bare, at det kan alle partier ikke.
Det er jo sådan, at når man forhandler, må man give, og man må tage.
Jeg må bare sige til hr. Per Clausen, at det her landdistriktsprogram er et fantastisk godt landdistriktsprogram, så vidt jeg kan se.
Vi lytter på de møder, vi er til udeomkring, og så ændrer vi i programmet alt efter, hvad vi hører.
En af de ting, som jo f.eks. er blevet afklaret, er, at vækstforaene jo ikke skal sidde og bestemme det her.
Per Clausen (EL), 2007-01-19:
Det er rart at høre, for så har vi måske ikke fuldstændig adskilte virkeligheder, og det kan jo være en god ting.
Så vil jeg bare spørge ministeren, om det ikke er rigtigt, at der sådan set er flertal i Folketinget for at lave en økologipakke, der er mere omfattende end den, Dansk Folkeparti har aftalt med regeringen, og at fødevareministeren er glad for, at det lykkedes ham at indfange Dansk Folkeparti, sådan at de ikke brugte det andet flertal, der er her i Folketinget, til at lave en mere omfattende økologipakke og måske endda forgribe sig på nogle af de landbrugsstøttemidler, som fødevareministeren gerne vil beholde til det almindelige landbrug, som vi jo godt ved ligger ham meget på sinde.
Jeg er meget glad for, at fødevareministeren i lighed med en række andre ministre benytter enhver lejlighed til over for de socialdemokratiske ordførere at påpege de fejl, de har begået tidligere ved at arbejde sammen med de borgerlige partier.
Jeg håber, at alle de socialdemokratiske ordførere lytter omhyggeligt til det, sådan at det ikke gentager sig.
Så er jeg også glad for, at fødevareministeren ligesom alle andre Venstreministre kun møder begejstrede danskere.
Der er andre magthavere, der før har prøvet det kun at møde begejstrede borgere; det kan få alvorlige konsekvenser, når begejstringen falder.
Men så bare to spørgsmål til ministeren.
Det ene er: Hvori består det vældig demokratiske i, at de regionale vækstfora skal have magt over landdistriktsmidlerne?
Der er jo tale om nogle udpegede organer, som vel ikke er særlig demokratiske.
Og det andet spørgsmål: Er det ikke rigtigt, at Dansk Folkeparti ved at indgå en aftale med regeringen om økologi fik den mindst tænkelige pakke, fordi Venstre sådan set systematisk arbejder på at gøre den pakke så lille som muligt?
Kristen Touborg (SF), 2007-01-19:
Jeg hørte i ministerens bemærkninger et delvist tilsagn om, at den økologi, der blev rejst ønske om, altså de hektarer, der blev rejst ønske om skal overføres til økologi, vil der også være dækning for, vil der også blive givet tilskud til.
Jeg er dog ikke helt sikker på, hvad det var, ministeren sagde, så jeg vil godt have et meget klart tilsagn om, at jeg har forstået det rigtigt: at hvis der bliver søgt om mere end det, der er lagt op til her, har ministeren her i dag sagt, at så vil man sikre, at der er penge, at der er midler til den omlægningsstøtte.
Hans Christian Schmidt (V), 2007-01-19:
Jeg beskriver bare den verden, jeg møder, når jeg igen og igen rejser ud og møder mellem 200 og 275 mennesker.
Det synes jeg jo er dejligt.
Jeg har før hørt hr. Jens Peter Vernersen stå her på talerstolen og sige: Den direkte støtte til landmændene er steget.
Og jeg vil da bare sige til hr. Jens Peter Vernersen: Ja, det er den, særlig under SR-regeringen.
Da steg den jo virkelig, den direkte støtte.
Da SR-regeringen overtog magten, hvor vi sluttede med at give direkte betalinger til landmænd på 1,4 mia. kr., skete der det i 1993, at den steg til 3,6 mia. kr., så skete der det i 1994, at den steg til 4,4 mia. kr., og så skete der det i 1995, at den steg til 5,3 mia. kr.
Så jeg må sige, at hvis der er nogen, der skal have stor ros for at have sørget for, at den direkte betaling til landmændene steg, er det Socialdemokratiet; det er noget, man virkelig har lagt sig i selen for.
Det er bare en mærkelig måde at diskutere på, for det, vi skal diskutere, er jo den samlede landbrugsstøtte.
Jeg ved godt, at hr. Jens Peter Vernersen bliver ved med det spørgsmål, jeg har svaret på, om den direkte støtte.
Det er jo sådan set meget enkelt, for landdistriktsprogrammet er jo en del af regeringens politik, og hvis der er noget, regeringen har gjort, er det at satse på velfærd.
Jeg tror også, at man kan se, at pengene til landdistriktsprogrammet indgår som en del af de mange milliarder, der er satset fra hele regeringens side, og som både kommer ud til landdistrikterne og til resten af landet.
Men jeg har noteret mig, at der var en enkelt forsker, der sagde, at når fødevareministeren præsenterer sit landdistriktsprogram, skal man tænke i veje og broer og skoler og institutioner og forbedringer af infrastruktur og alt sådan noget.
Må jeg ikke bare minde om, at vi da gerne gør det, men vi har sådan set 0,4 pct. af kommunernes budget, og kommunerne er jo også nødt til at bruge deres 99,6 pct. til et eller andet i forbindelse med de her ting.
Vi kan i hvert fald ikke løse alle deres udfordringer vedrørende infrastruktur og servicefaciliteter, men det er da klart, at overordnet indgår alt i et hele, og det er jo også derfor, at kommunerne har været tilfredse med den kommuneaftale, vi har lavet.
Ole Glahn (RV), 2007-01-19:
Nu er det tidligere under debatten her blevet foreslået – jeg tror, det var af hr. Christian H. Hansen – at vi skulle mødes om 1 år og se, hvordan det var gået.
Men jeg synes bare ikke, vi bidrager særlig meget, når vi skaber et fuldstændig falsk billede af de reelle forhold, og jeg synes specielt ikke, ministeren gør det, når han går ud med sådan en formulering her, for det er jo en kamp at få den minimale service, der er tale om.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-01-19:
Det er sådan med fødevareministeren, at når han har en dårlig sag, har han en altid en indledning til sin tale, der lyder: Det er en mærkelig måde at diskutere på.
Det var kun for at lave en sammenligning, så man kunne se, hvor lidt der sættes af til disse 700.000 mennesker, der bor i de tyndt befolkede områder.
Der er jo ikke nogen som helst tvivl om, at folk er så optagede af det, at de møder op, fordi de er under pres i en række af disse områder i kraft af kommunalreformen, hvor de ser, at biblioteker bliver nedlagt, en masse institutioner bliver nedlagt, købmanden må lukke, man lukker plejehjemmet osv. osv.
Der er ikke noget at sige til, at folk bliver bekymrede og siger: Hvad gør vi så for at tage vare på vores eget liv?
Jeg vil godt sige, at med hensyn til høringssvarene, også fra landdistriktsfolkene, er det jo ikke sådan, at de oser af begejstring.
Og når man ser høringssvaret fra Dansk Naturfredningsforening, kan man se, at det jo nærmest er mistrøstigt, hvordan de ser på det, der ligger her.
Det er jo noget, der er skrevet, det står til at læse, og jeg vil da ikke tro, at ministeren kan være frygtelig glad, når han har læst disse høringssvar.
Der er vel ikke nogen som helst tvivl om, at når der er dynamik ude i en række landdistrikter, er det, fordi man derude i øjeblikket er under langt større pres, end man har været på noget tidligere tidspunkt, med den centralisering, som der sker i og med kommunalreformen.
Det er vel det, der gør, at masser af mennesker, der bor ude i tyndt befolkede områder, siger: Nu må vi selv forsøge at gøre noget.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at mange regnede med, at det i forbindelse med den rundtur, ministeren tog på i første omgang, var det dobbelte beløb, altså 1.100 mio. kr.
Det blev så kun det halve.
Men der er jo ingen tvivl om, at dynamikken fuldt ud skyldes, at man kan se, hvordan det går, hvis ikke man gør noget.
Det er jo rigtigt, at der hidtil på det, der hedder akse 3 og 4, har været afsat 75 mio. kr., og at det så herefter bliver 110 mio. kr. pr. år, og at det er et større beløb.
Men spørgsmålet er jo, når man ser, hvad der ellers er i omløb, hvor meget det flytter på de store områder.
Bare til sammenligning vil jeg spørge: Når vi taler om de 500 mio. kr., er ministeren vel enig i, at målt op imod f.eks. landbrugsstøtten, som er på 7.000 mio. kr., så er det meget, meget lidt, der bliver tilbage til de ca. 700.000 mennesker, der bor i mere tyndt befolkede områder?
Allan Niebuhr (KF), 2007-01-23:
Jeg vil godt indledningsvis sige, at jeg synes, det er gode intentioner, der ligger bag beslutningsforslaget fra Enhedslisten.
Jeg synes, der ligger mange gode tanker i det, og jeg vil da heller ikke på noget tidspunkt afvise, at det kan blive en rigtig god idé.
Jeg vil, som andre også har sagt, holde fast i, at Det Dyreetiske Råds udtalelser har været baggrund for, at justitsministeren har nedsat den arbejdsgruppe.
Det synes jeg er en rigtig god måde at gribe tingene an på – ikke for at skubbe problemstillingen i trillebøren, som fru Mette Gjerskov så malende beskriver det, men, som jeg også nævnte det under det foregående punkts behandling, for at træffe vores beslutninger på et oplyst grundlag.
Jeg har sådan en holdning til eller en følelse af, at oppositionen nogle gange gerne vil vise handlekraft, og så skal det altså med djævlens vold og magt ske med en sådan hastighed, at det ikke virker særlig gennemtænkt og det ikke virker særlig motiverende for, at man i hvert fald får lov til at få undersøgt det af nogle mennesker, der måske er klogere end os.
Sådan nogle findes der nemlig også.
Og jeg synes, det er en god idé, at vi får undersøgt det her til bunds og får et godt grundlag til at træffe den endelige beslutning på.
Så vil jeg gerne slutte med at sige, at når vi snakker hastværk eller ikke hastværk, vil jeg ikke afvise, at det resultat kan betyde, at vi vil stemme for et lovforslag på området, men jeg vil samtidig gerne have lov til at fastholde, at det bør ske med en tidsramme, der tilgodeser, at der altså er nogle mennesker ude i landet, der har investeret i nogle staldbygninger med løsdriftstalde og alt muligt med nogle kæmpestore værdier, og at vi ikke bare kan gå hen og trække en beslutning ned over hovedet på dem.
Det kan godt være, det her viser sig at være en god idé, men det kan ikke og må ikke være sådan, at det på et kort øjeblik betyder, at de investeringer, som den enkelte landmand har foretaget i en god mening og i god tro til den politik, der har været gældende, ikke også i fremtiden skal være en lovlig måde at have sine køer på.
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-23:
Jeg vil sige, at i Dansk Folkeparti kan vi faktisk godt støtte intentionerne i det her forslag, der kommer fra Enhedslisten.
Det Dyreetiske Råd kom som nævnt i beslutningsforslaget i februar 2006 med en udtalelse omkring malkekvæg.
Her blev omtalt forskellige tendenser til større lidelser i klove og ben samt yverbetændelse osv., som jo også er ridset op i beslutningsforslaget.
Derfor fastslår rådet, at man mener, at det som udgangspunkt skal være således, at køer bør have mulighed for at komme på græs.
Det er jo naturligt, at køerne kommer ud på græs, sådan har det været tilbage i tiden.
Så er der opfundet nogle andre ting af os mennesker, som gør, at nu er det ikke sådan længere, og så kommer vi ind i en lang debat om konkurrence osv., men det skal vi jo slet ikke i dag.
Egentlig havde jeg her i mit talepapir skrevet sådan i små stikord, at jeg ville opfordre regeringen til at nedsætte en arbejdsgruppe.
Det behøver jeg så ikke længere at opfordre regeringen til, for det har den allerede tilkendegivet at den vil gøre.
Og så må jeg jo sige, at det bakker vi op om i Dansk Folkeparti.
Men jeg vil også godt sige, og det er ikke på baggrund af den debat, der har været her i dag, men det står faktisk også i mit talepapir, og nu må jeg hellere citere det ordret, selv om det egentlig kun var stikord: Det må godt være det, man forstår ved en hurtigtarbejdende arbejdsgruppe.
jeg nævner det, er det, fordi som regel når man siger hurtigtarbejdende, så er det stadig væk langsomtarbejdende, men alligevel lidt hurtigere, end hvis man ikke havde sagt hurtigtarbejdende.
Det er altså en opfordring til Justitsministeriet om, at det her ikke skal være noget, der bare trækker i langdrag, det skal ikke være sådan, at vi mødes til næste år, i 2008, til en ny debat, fordi den her arbejdsgruppe ikke er kommet frem til noget.
Lad mig slutte med de bemærkninger og så sige, at vi i Dansk Folkeparti sagtens kan støtte intentionerne i beslutningsforslaget, og vi ser så frem til, at ministeren nedsætter en arbejdsgruppe, som kommer i gang med at kigge på den her problematik.
Må jeg så ikke godt sige, at Enhedslisten måske nok, da de skrev beslutningsforslaget skulle have tænkt lidt over det, man skriver i starten, nemlig at køerne skal uden for stalden og luftes dagligt.
Der kan altså være nogle, der tænker sådan lidt: Luftes, er det så ligesom en hund i snor?
Og så siger jeg bare, at så er der nogle problemer, hvis vi snakker om 279 malkekøer, der skal have en snor på hver dag og en tur ned i engen og tilbage igen.
Men ellers er det et rigtig positivt beslutningsforslag, og jeg ser frem til, at justitsministeren hurtigt kommer med nogle gode initiativer på det her område.