runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-05:
Nu blev det jo flere gange sagt, at det er et meget sympatisk beslutningsforslag.
Det synes jeg sådan set ikke.
For det, at man har været ude at bruge 80 mio. kr., finder jeg ikke særlig sympatisk i en tid, hvor vi har så store økonomiske udfordringer.
Jeg er jo ikke ordfører, men jeg vil læse vores erhvervsordførers holdning til forslaget op, i og med at hun, fru Carina Christensen, desværre ikke har mulighed for at være til stede her nu:
Med beslutningsforslaget opfordrer Socialdemokraterne regeringen til hurtigst muligt at tage initiativ til, at der kan optages yderligere 200 studerende på maskinmesteruddannelserne.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte beslutningsforslaget.
For det første har vi med finanslovaftalen sikret, at vi kan fastholde et optag på maskinmesteruddannelsen, som ligger over det i forvejen høje 2009-niveau, og som ligger langt over det niveau, som var aftalt i den brede uddannelsespolitiske aftale fra 2004.
Det er vi også tilfredse med.
For det andet er der blevet tilført 175 mio. kr. ekstra i perioden 2011-2014, og det betyder, at vi i de kommende år vil bruge flere penge på det maritime område end nogen sinde før.
For det tredje vil der i de kommende år blive færdiguddannet det højeste antal maskinmestre i årtier, og dermed bidrager de maritime uddannelser i høj grad til at opfylde regeringens uddannelsespolitiske målsætninger.
Sidst, men ikke mindst, følger der ingen finansiering med forslaget.
Man vil gerne bruge 80 mio. kr. ekstra, men man anviser ikke, hvor man vil finde pengene.
Det er klassisk socialdemokratisk politik, men det er hverken klogt eller hensigtsmæssigt.
Så alt i alt kan Det Konservative Folkeparti af alle de her mange årsager ikke støtte beslutningsforslaget.
Colette L. Brix (DF), 2011-05-05:
Men hr. Bjarne Laustsen ved jo godt, at man går ud og spørger, og så får man nogle svar.
Og hr. Bjarne Laustsen ved også godt, at lige så snart man går ind og rører ved et område, er der negative røster.
Hr. Bjarne Laustsen ved godt, at det vil være sådan, uanset hvilket uddannelsesområde vi tager.
Der vil være nogle røster, der er negative, fordi man rammer netop lige det her område – eller et andet område.
Det, vi gør, er jo, at vi siger, at pengene skal være der.
Hvis nogle gerne vil ind på et studium, så ønsker vi da virkelig, at folk kommer ind på det studium.
Men hr. Bjarne Laustsen ved jo også godt, at pengene skal være der.
Og hvis hr. Bjarne Laustsen har 80 mio. kr. i løse penge et eller andet sted, så kan han fortælle os det i udvalgsbehandlingen.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-05:
Vi har op imod 200.000 mennesker, der ingenting har at lave, og som vi betaler for ingenting at lave.
Tænk, her har vi et par hundrede mennesker, som gerne vil i gang med en uddannelse.
Javel, det er deres ønskeuddannelse, og man kan ikke få alt, hvad man peger på her i verden.
Men hvis der nu er en sammenhæng imellem det, de gerne vil uddanne sig til, og det, som vi skal leve af i fremtiden, hvorfor tager man så skyklapper på?
Hvorfor spørger man ikke Dansk Industri?
Hvorfor spørger man ikke Maskinmesterforeningen?
Det er jo de færreste folk, der vil uddanne sig til arbejdsløshed.
Jeg har jo breve fra folk, der spørger: Hvordan kan det være, at vi ikke allerede nu kan få at vide, at vi kan fortsætte med vores uddannelse til august?
Hvis det her ikke går igennem, så skal man modsat til at afskedige lærere og indskrænke på maskinmesterskolerne i Danmark, fordi man ikke kan optage dem, man gerne vil.
Colette L. Brix (DF), 2011-05-05:
Det, vi kan se, er jo, at det optag, man har på den her maskinmesteruddannelse, ligger højere end 2009-niveauet, og ikke mindst ligger det jo et godt stykke over det niveau, som vi har fastsat i den politiske uddannelsesaftale, vi lavede i 2004.
Så vi har sådan set set på tallene, set på, hvad der har været brug for i den tid der.
Og der bliver jo også sagt, at der sådan set er brug for optagelse af 200-300.
Og som hr. Bjarne Laustsen selvfølgelig også er inde på, tager man jo nogle af dem i søfarten, og andre tager man på land; man tager nogle på land, og man tager nogle i søfarten, det er jeg fuldstændig klar over, men stadig væk mangler der altså nogle penge.
Vi kan ikke gå ud og sige til alle: Du kan få dit ønskejob, du kan få din ønskeuddannelse.
Det ved hr. Bjarne Laustsen godt.
Pengene skal være der.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-05:
Indledningsvis vil jeg sige tak for de pæne ord om, at det er et sympatisk forslag, hvis vi altså er enige om, at uddannelse er godt, og at det også er godt at bruge kvalificerede folk til de vækstområder, vi trods alt har i Danmark.
Det er jo en fælles opgave, vi har.
Den forsvinder jo ikke, bare fordi man er blevet enige om at lægge låg på nogle ting.
Men jeg vil gerne spørge: Hvor har Dansk Folkeparti fra, at der kun er brug for det antal maskinmestre, man er blevet enige om at uddanne?
Hvor ved man fra, at der ikke er behov for flere?
Er det rimeligt bare at spørge én organisation om niveauet for maskinmestre?
Når 80 pct. af alle maskinmestres arbejde i Danmark i dag ikke har det fjerneste at gøre med arbejde om bord på et skib, hvor ved man så fra, at det lige nøjagtig er det rigtige tal, man er nået frem til, og ikke det tal, som vi lægger op til her?
Vores tal er beregnet på baggrund af indberetninger, vi har fået fra skolerne og organisationerne om, hvad der vil være behov for i fremtiden.
Og det er jo de reelle tal.
Selvfølgelig koster det her noget, men der siger jeg bare, at hvis de her folk vælger en anden uddannelse, så koster det det samme for staten.
Hvis det er, fordi man synes, der skal pyntes lidt på økonomi- og erhvervsministerens budget, er vi da parate til at sætte os sammen i forbindelse med forhandlingen om globaliseringsmidlerne og finde de midler, der skal til, for vi synes, det er klogt at investere i fremtiden.
Colette L. Brix (DF), 2011-05-05:
Beslutningsforslaget om at oprette 200 flere studiepladser på maskinmesteruddannelsen er jo sympatisk, men hvor skal pengene komme fra?
Det er rigtigt, at det blev meget populært at søge ind på uddannelsen i 2009 og 2010.
I løbet af 3 år blev antallet af studerende fordoblet, i forbindelse med at adgangsbegrænsningen i 2008 blev ophævet.
Det betød, at man i efteråret 2010 stod med en ekstraregning på 380 mio. kr. de kommende 4 år.
Det fremgår af ministerens egne tal i forbindelse med samrådet i Folketingets Uddannelsesudvalg den 15. marts.
Derfor kom der adgangsbegrænsning svarende til antallet af optagede elever i 2009.
Det skal dog siges, at man samtidig fandt de her 175 mio. kr. ekstra for de kommende 4 år, så antallet af studerende er højere end i 2008, hvor adgangsbegrænsningen blev ophævet.
Niveauet i år er altså som i 2009.
Der har jo også før været adgangsbegrænsning, nemlig fra 2004 til 2008, men den blev ophævet i 2008, da dansk økonomi var så stærk, at alting kunne lade sig gøre.
Hvis der ikke var kommet adgangsbegrænsning, skulle pengene være hentet hjem ved drastiske nedskæringer i f.eks. taxametertilskuddene til skolerne, det vil sige, at der ville have været et langt mindre tilskud pr. elev til skolerne.
Det ville gå ud over de mindste skoler, som havde måttet lukke, og det ville især gå ud over skoler i mindre befolkningstætte områder.
Vi ved jo, at vi skal spænde livremmen ind, og det gælder også på området uddannelse til maskinmester.
Jeg vil dog foreslå, at vi i udvalgsbehandlingen får en nærmere analyse af de tal, som fremgår af beslutningsforslaget, og de tal, som ministeren har fremlagt i det tidligere samråd i Folketingets Uddannelsesudvalg.
Og så vil jeg sige til forslagsstilleren, at hvis det drejer sig om 80 mio. kr., så ved forslagsstilleren jo også godt, at de penge skal frem i lyset, før vi kan støtte det her.
Der er lavet en aftale, og den aftale holder man.
Jeg ved ikke, om forslagsstilleren har nogle løse penge, men vi har det altså ikke, så vi må afslå forslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-05-05:
Jeg tror, at økonomi- og erhvervsministeren sagde, at der var forskel på den regnemetode, som der blev anvendt fra Folketingets talerstol, og det, som spørgeren anviser, og det kan jeg kun bekræfte.
Enten har man nogle penge, der er helt konkrete, håndfaste, og dem kan man tage og føle på, dem kan man finansiere forslag med, eller også har man noget varm luft og noget snak.
Jeg må bare sige, at vi altså ser forskelligt på tingene.
Vi er i Venstre optaget af, at vi kan finansiere de løfter, vi kommer med, og derfor er jeg jo glad for – og jeg gentager det gerne – at vi med finanslovaftalen har løftet bevillingerne med 175 mio. kr. og sikret, at vi kan fastholde et højt aktivitetsniveau.
Nu går der nogle måneder, inden der er globaliseringsforhandlinger igen, men der står det da alle partier frit for at melde ind, hvad man har af ønsker og muligheder, men jeg vil ikke her stå og foregribe de forhandlinger, som skal finde sted til efteråret, hvis det følger planen, som det plejer.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-05:
Når man er ordfører, kan man bruge sin tid på meget.
Man kan også bruge sin tid, som hr. Rasmus Jarlov gjorde det, på at gentage de tal, som ministeren havde med i sin tale.
Det er en ret, man har, men det er jo dybest set spild af tid.
Det, der er interessant, er, at hvis de her 200 mennesker får lov at vælge noget andet – for de kan så ikke få en maskinmesteruddannelse, synes hr. Rasmus Jarlov, nej, det skal de ikke have –
betyder det så ikke det samme for statsbudgettet, hvis det er sådan, at de bare går hen og vælger en anden uddannelse, og den koster det samme?
Og hvis det endelig er sådan, har vi jo tilbudt, at vi kunne sætte os sammen og finde pengene blandt globaliseringsmidlerne fra 2006.
Altså, alle døre står åbne.
Er det bare, fordi man af ideologiske årsager er blevet enige om, at der altså skal være et loft over, hvor mange maskinmestre vi vil uddanne i dette land?
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-05:
Jeg vil da gerne tale en lille smule om ideologi og politik lokalt, for det, som det kommunale selvstyre indebærer, er jo bl.a., at man lokalt kan vælge, hvilken politisk vej man der vil gå.
Det er jo derfor, vi har kommunalvalg; det er jo derfor, vi har partier, der opstiller til kommunalbestyrelserne.
Man kan i den enkelte kommune vælge, hvilken vej man gerne vil gå, altså om man der vil gå den ene eller den anden vej, om man skal have en konservativ borgmester eller en SF-borgmester, eller hvad det nu skal være.
Det, der undrer mig, er lidt de her lovforslag, som tilsyneladende er ude på at fjerne de her ideologiske diskussioner i kommunerne, altså fjerne den ideologiske diskussion, som der er i en kommunalbestyrelse op til et kommunalvalg.
Jeg er jo bekymret for, hvad der skal ske med folkestyret, hvis man ikke i kommunerne kan diskutere politik, hvis man ikke som borger kan vælge en eller anden grad af ideologi for, hvordan ting skal foregå i den kommune, man bor i, og hvis kommunalbestyrelsen bliver sådan en slags administrator. Har ordføreren ikke nogen bekymringer for det kommunale selvstyre på den måde?
Er ordføreren indstillet på, at der ikke skal være ideologi i kommunerne, altså at de skal være rene administratorer af de regler, der er?
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-05:
Jo, det er jo et fremragende og et meget gammelt eksempel på, at det kan være glimrende at have private aktører inde over et område.
Der er hundredtusindvis – hvis ikke millioner – af børn i Danmark, der har haft glæde af at gå på private skoler.
Det synes jeg også at man må anerkende, nemlig at det da har været med til at sikre, at de har fået en bedre skolegang, end de ellers ville have fået.
Så det synes jeg er et rigtig godt eksempel.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-05:
Der vil jeg gerne spørge i forhold til sådan noget som udlicitering og konkurrenceudsættelse: Hvad med sådan noget som hele vores friskolebevægelse?
I Danmark har vi jo rigtig mange friskoler.
Når der lukker folkeskoler i en kommune, ser vi mange steder, at der bliver åbnet friskoler, hvor aktive forældre går ind og ved hjælp af taxametertilskud, grundbidrag, driver skolerne.
Der har vi jo bl.a. kunnet se en kommune som Lejre, som tilfældigvis er ledet af en SF-borgmester, som gik til valg på at bevare folkeskolerne, men som nu har sat sig i spidsen for at nedlægge en række folkeskoler.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Synes ordføreren ikke også, at der er nogle ting, hvor konkurrenceudsættelse faktisk er en positiv gevinst, f.eks. når det drejer sig om uddannelse?
Vi kan jo se, at netop vores friskolebevægelse udspringer af ønsket om frivillighed og ønsket om at have frihed, og at det faktisk tit kommer af, at man stiller nogle krav.
Er det ikke rigtigt?
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-05:
Jamen det vil jeg gerne svare på, for det skal der ikke for enhver pris, og det skal der ikke i enhver udstrækning.
Det er ikke sådan, for nu bare at tegne det lidt skarpt op, at man vil have lov til at indføre kommunisme ude i en kommune, hvis man har lyst til det.
Det er ikke sådan, at man kan have lov til at have en fuldstændig anderledes ideologi end den, som Danmark bliver styret efter.
Det er ikke meningen.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-05:
En eller anden dag – hvis ikke ved det her valg så ved et af de andre – vil der jo komme en rød regering igen i Danmark, og så er jeg spændt på at høre, hvad bl.a. Det Konservative Folkeparti mener om det kommunale selvstyre, altså om kommunerne ikke skal have lov til at have en anden ideologi end den, som den regering, der sidder på Christiansborg, har.
Jeg har umiddelbart et hurtigt gæt på, at så vil man igen tale om kommunalt selvstyre, og at kommunerne skal have lov til at gøre noget andet end det, regeringen synes er godt.
Men det kan vi tage til den tid, så kan vi snakke om det en gang til.
Det, jeg snakker om, er jo ikke, at vi skal øge udgifterne.
Altså, SF synes jo heller ikke bare, at kommunerne frit skal kunne bruge løs, eller at den offentlige sektor bare skal vokse.
Det har vi også nogle rammer for, selv om det bliver ignoreret godt og grundigt, når ordførere fra Venstre og Det Konservative folkeparti snakker.
Det, jeg snakker om, er, om kommunalbestyrelsen inden for en bestemt økonomisk ramme skal have lov til at bestemme selv, om de penge skal bruges på en privat leverandør eller på en offentlig leverandør; om man skal bruge mere eller mindre tid på den ene eller anden sektor; om man vil afbureaukratisere eller man ikke vil.
Jeg kan godt forstå, at det ikke er en særlig sjov diskussion at tage i dag, hvor man står med et tvangsforslag om kommunerne, men jeg er da nødt til at gå ordføreren lidt på klingen for at høre, om ordføreren mener, at man skal have lov til at have ideologiske forskelle i kommunerne, altså om der skal være plads til det i forhold til den regulering, vi laver på Christiansborg.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-05:
Jeg synes, der er en ganske god dokumentation for, at tankegangen om, at det offentlige bare skal suge flere og flere opgaver til sig, og at man ikke på nogen måde skal overveje, om private kunne løse opgaverne billigere, er en usund tankegang, som selvfølgelig også er dyr.
Jeg beklager, at jeg ikke fik svaret lige før, men hr. Rasmus Prehn stiller så mange spørgsmål, at jeg ikke kan nå at svare på dem alle, før formanden har rejst sig fra stolen.
Vi har tillid til vores kommunalpolitikere, vi har også meget stor tillid til deres dømmekraft, og det er nogle meget dygtige mennesker, der ønsker at gøre det bedste for deres kommune, som sidder i vores kommunalbestyrelser rundtomkring, og især i borgmesterstolene rundtomkring.
Uanset hvor god man er, er det meget vigtigt, at man har de rigtige incitamenter.
Der er ingen mennesker her i denne verden, som yder deres bedste, hvis ikke de har en god ramme at agere inden for, og hvis ikke de har nogen gode mål, som forklarer, hvad det er, der er deres opgave.
Og det, som Folketinget skal gøre over for kommunerne, er at afskaffe meget af detailreguleringen og bureaukratiet.
Men vi skal sætte nogle gode incitamenter og gode rammer op for at dyrke kommunal virksomhed, og det er det, vi gør, også med det her forslag.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-05:
Jeg kan stadig ikke forstå, hvorfor det er, Det Konservative Folkeparti ikke har tillid til, at f.eks. deres egne borgmestre kan vurdere, hvornår det giver rigtig god mening at sende noget i udbud, når de kan se, at der er aktører, der helt sikkert vil byde ind, og der er en chance for, at de kan få en billigere pris ud af det.
Men hvis der er en borgmester og en kommune, der siger: Prøv og hør!
Altså, der er slet ikke nogen aktører i miles omkreds, der kan byde ind på det her, det giver ikke nogen mening at sende det her i udbud, for vi har en meget, meget klar vurdering af, at det her bare vil betyde mere bureaukrati, hvorfor er det så, at Det Konservative Folkeparti død og pine vil tvinge dem til at gøre det?
Det forstår jeg ikke.
Så til det med dokumentationen: Det bedste, den konservative ordfører dukkede op med, var jo det her spørgeskema fra Kommunernes Landsforening, hvor der så var 45 pct., der havde sagt, at de havde fået en billigere pris ud af det.
Men er der så 55 pct., der har fået det modsatte, altså en højere pris ud af?
Der er jo ikke nogen dokumentation.
Jeg synes, det svæver lidt i luften med det, som Det Konservative Folkepartis ordfører klamrer sig til.
Der er jo ikke nogen ordentlig dokumentation.
Det er også det, hr. Carsten Greve fra CBS har påpeget op til flere gange: Dokumentationen mangler.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-05:
I forhold til det om de billige valgplakater må jeg sige, at der for Socialdemokraternes ordfører i hvert fald er tale om nogle billige point, og så lader vi bare det ligge.
Jeg har nævnt et par eksempler som dokumentation for, at konkurrenceudsættelse fungerer.
Konkurrencestyrelsen, hvis faglige evne til at vurdere tingene jeg også antager at hr. Rasmus Prehn har en vis respekt for, har bl.a. konkluderet, at der i Danmark i gennemsnit er ca. 4 pct. at spare ved konkurrenceudsættelse.
Jeg synes også, det er meget vanskeligt at forestille sig, at konkurrenceudsættelse ikke skulle have nogen positiv effekt.
Det er jo rigtigt nok, at der selvfølgelig er noget arbejde med at sørge for at få lavet en udliciteringsrunde.
Det er klart.
Når man skal indhente tilbud, ligger der selvfølgelig noget arbejde i det.
Men det er også indlysende, at det, at man ikke indhenter tilbud, er en usund praksis: at man ikke går ud og spørger, om der er nogen, der kan løse opgaverne billigere, end man selv og dem, som man samarbejder med, kan.
Det er meget skægt med venstrefløjen, nemlig at når det handler om at få sikret, at vi får en endnu større offentlig sektor, så er man meget indstillet på, at der skal være frihed til det.
Der er jeg altså ikke enig.
Jeg synes heller ikke, at der skal være frihed til, at man eksempelvis bare kan hæve skatterne.
Der er vi nødt til som Folketing at sætte nogle rammer op for vores kommuner.
Jeg vil godt prøve på at forklare igen – jeg synes, jeg har gjort det rigtig mange gange som kommunalordfører – hvad der er vores politik.
Det er altså, at vi sætter nogle mål op for kommunerne.
Forudsætningen, for at vi kan afskaffe detailstyring og bureaukrati og en masse regler, er, at kommunerne har de rigtige incitamenter, sådan at vi kan være sikre på, at kommunerne løber i en hensigtsmæssig retning.
Der er en fare for, at kommunerne ikke fungerer, hvis ikke de har de rigtige mål.
Vi går ikke ind i detaljer og dikterer, hvordan det skal foregå.
De beslutninger lægger vi ud til kommunerne, og derved har vi faktisk mulighed for at give mere frihed og mere beslutningskraft til kommunerne.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-05:
Ministeren sagde det jo næsten selv her til sidst: Der findes en frivillig vej, og der findes en ufrivillig vej.
Og det her forslag handler jo netop om at bane vejen for, at ministeren kan gennemtrumfe en ufrivillig vej.
Så kan det godt være, at ministeren foretrækker noget andet, men det er jo kun, hvis kommunerne makker ret, retter ind og gør, som ministeren siger.
Ellers er det den ufrivillige vej, der kommer til at gælde.
I Socialdemokratiet vil vi gerne kigge meget fordomsfrit og åbent og imødekommende på det forhold, at man kan konkurrenceudsætte.
Vi synes, at det kan være rigtig fint at prøve af, om der er aktører på det frie marked, som kan løse de her opgaver billigere og mere effektivt osv.
Det er vi helt åbne over for.
Det er jo heller ikke det, den her debat handler om.
Der synes jeg, at det er lidt ærgerligt, at ministeren er så meget i defensiven rent ideologisk, at ministeren er nødt til at tale om alt muligt andet end det, som forslaget handler om.
Forslaget her handler jo ikke om, at der skal være konkurrenceudsættelse, men det handler om, at man vil tvinge sig til konkurrenceudsættelse.
Kan ministeren ikke bekræfte, at det her er et spørgsmål om, at ministeren kan sætte trumf på og tvinge noget igennem, som hidtil har været frivilligt?
Bertel Haarder (V), 2011-05-05:
Det har jeg ikke det mindste imod, men jeg vil godt understrege, at når det er aftalt med Dansk Folkeparti, så gælder det, uanset om vi skriver det alle mulige andre steder.
Det vil jeg gerne holde fast i, for vi er heldigvis gode til at holde aftaler her i Folketinget, og det synes jeg også vi har været i det, som man kalder blå blok.
Så det er jeg helt åben over for.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-05:
Jeg vil sådan set lige stille et spørgsmål af afklarende karakter.
For som jeg også nævnte i min ordførertale tidligere, har jeg bidt mærke i, at hvis man kigger på den skriftlige fremsættelse og også i bemærkningerne til det her lovforslag, kan man se, at der står det her med, at ministeren skal kunne stille det her ekstra krav til kommuner og regioner.
Men der står sådan set i vores aftale, »Aftale om Konkurrencepakken« fra den 12. april, netop på side 6: »Hjemlen vil blive anvendt efter aftale med forligspartierne.«
Der vil jeg gerne stille det afklarende spørgsmål til indenrigsministeren, om ikke ministeren vil sørge for, at det også bliver skrevet ind i de her lovgivningsmæssige papirer, så vi er sikre på, at vi også har den side af aftalen med.
Bertel Haarder (V), 2011-05-05:
Jeg kommer lige fra to konferencer, hvor jeg har forklaret om offentlig-privat samarbejde inden for sundhedssektoren, som er et helt oplagt område.
Under overskriften »Sund Vækst« har vi jo startet et vækstprogram i sundhedssektoren, som har rige perspektiver, og som i øvrigt på mange måder kan sammenlignes med »Grøn Vækst«-programmet.
Derfor har jeg også døbt programmet »Sund Vækst«.
Så jeg er meget optaget af offentlig-privat samarbejde.
Jeg er også glad for, at fru Meta Fuglsang i sit første spørgsmål til mig nævnte vækstproblematikken, for den er meget relevant, og den er nævnt i lovforslaget.
Og når fru Meta Fuglsang nu spørger, om det er det eneste, vi kan finde på til fremme af offentlig og privat vækst, kan jeg forsikre, at det ikke er det eneste.
Vi har lige haft et møde med alle mulige parter på sundhedsområdet.
Det bliver fulgt op af endnu et møde.
Jeg har også selv ved en tidligere lejlighed haft tilsvarende møder, så jeg kan forsikre, at vi er optaget af et vækstprogram for at fremme vækststrategien.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-05:
Jamen så kan det være, at det næste gang bliver fru Meta Fuglsang og andre, så kan det være, at det er hr. Rasmus Prehns tur til at reagere på det.
Det, der er min pointe i det her, er, at der er ideologi i det, og at ideologien går på, om vi er ved at skyde det kommunale selvstyre ned, om vi er ved at fjerne det kommunale selvstyre.
Det er fuldstændig den samme problematik, som hr. Rasmus Prehn har rejst, nemlig om man er parat til at sige, at kommunerne ikke længere selv skal bestemme, for vi alene vide, hvad der er bedst for kommunerne.
Den anden del af det er jo så, hvordan man får det her offentlig-private samarbejde om, hvordan man udvikler den offentlige sektor.
Der synes jeg, at det her er for uambitiøst.
Jeg vil da gerne høre ministerens kommentarer til, om det her er det mest offensive, regeringen kan præstere, når det handler om at udvikle offentlig-privat samarbejde, for det ville jeg da synes ville være en falliterklæring.