runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Ja, argumentationen er sådan set den samme som den, hr. Eigil Andersen brugte for 2 år siden, nemlig at det betyder en generel forringelse af de tilbud, som kommunerne kan give som led i den aktive beskæftigelsespolitik, og det er vi ikke tilhængere af.
Vi er ikke tilhængere af at forringe kommunernes muligheder for at give gode tilbud til de ledige.
Vi er ikke tilhængere af at bruge det her som finansieringskilde til noget, som vi heller ikke bakker op om.
De to første elementer i lovforslaget synes jeg i og for sig er fornuftige nok, men kæden hopper af, når det handler om, hvordan det skal finansieres, og man så ovenikøbet griber så dybt ned i kommunernes lommer, at man finansierer hele pakken via en sænkning af det kommunale driftsloft.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
Men det, som bliver overset her af fru Ulla Tørnæs, er jo, at pengene stadig væk bliver brugt på arbejdsløse.
De bliver brugt til det uddannelsesløft, som vi har omtalt under den foregående lovbehandling, så det betyder jo, at pengene bliver inden for området og kommer de samme mennesker til gavn, men blot på en anden måde.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Jeg skal så sandelig love for, at det bliver på en anden måde, fordi det bliver jo ikke kommunerne selv, der kan afgøre, hvordan pengene kan bruges, for hr. Eigil Andersen har bestemt, hvordan kommunerne skal bruge deres penge, og det er vi ikke tilhængere af.
Vi er tilhængere af at fastholde, at det er kommunernes ansvar at tilrettelægge den kommunale beskæftigelsespolitik, fordi det er kommunerne, der er tættest på borgerne.
Det er kommunerne jævnfør bl.a. forslaget om jobrotation i den private sektor, og spørger man arbejdsgiverne, er det det kommunale jobcenters kontakt til virksomhederne, der kan bidrage til at udvide mulighederne for, at der sker jobrotation i de private virksomheder.
Det skal vi trygt overlade til dem, der har ansvaret for det, nemlig kommunerne.
Christian Juhl (EL), 2012-11-27:
Jeg forstår ikke helt, at en politik under den borgerlige regering var helt o.k., endda i storskalaformat, men at den ikke duer i øjeblikket, fordi man ikke selv har regeringsmagten.
Men det var noget helt andet, jeg ville spørge om, nemlig om DA´s kommentar.
Det kunne jo være en god idé, at man, hvis nogle ikke har bedt om nogen penge og måske helst vil have sig frabedt at få dem, så lod være med at give dem de penge.
Og der vil jeg høre, om det er Venstres ordførers idé at stemme for det, hvis vi lavede om på det og så tog pengene fra arbejdsgiverne.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Nej, bestemt ikke, vil jeg sige til hr. Christian Juhl, det får mig ikke til at stemme for selve lovforslaget, for det vigtigste for mig er sådan set spørgsmålet om sænkningen af det kommunale skatteloft
– at det skal finansiere hele den røde del af finansloven, der handler om arbejdsmarkedspolitik, vil vi ikke være med til.
Vi vil ikke være med til, at man på den måde finansierer de forslag, som hr. Christian Juhl jubler over, nemlig udvidelsen af kontanthjælpen, sådan at man sender kontanthjælp efter folk, som rent faktisk ikke har brug for kontanthjælp, men som kan forsørge sig selv.
Det mener vi er en rigtig, rigtig dårlig forvaltning af skattekronerne.
Vi mener, at det er en rigtig, rigtig dårlig måde at tilrettelægge vores velfærdssamfund på, at vi betaler til folk, som rent faktisk ikke har behov for det.
Så jeg vil sige til hr. Christian Juhl: Nej, det vil ikke gøre nogen forskel, at hr. Christian Juhl måske kan overtale beskæftigelsesministeren til, at de der penge behøver arbejdsgiverne ikke, jævnfør deres eget høringssvar.
Det må hr. Christian Juhl ordne med beskæftigelsesministeren.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Ordføreren siger, at det her er som at tisse i bukserne, og det er jeg sådan set enig med ordføreren i.
Hvordan forholder ordføreren sig til de medarbejdere på jobcentre og til Det Økonomiske Råd og andre, som har været ude at sige, at hver gang man tager de her initiativer, skaber man en forventning om, at politikerne hele tiden griber ind, og at der dermed kommer færre i arbejde, fordi reformen ikke får lov til at virke?
Og det er jo godt, det er rigtig, rigtig godt.
Men hvordan forholder ordføreren sig til, at medarbejdere ude på jobcentre siger, at hver gang man tager de initiativer, skaber det en forventning om, at politikerne griber ind, og at nogle ledige så drosler deres søgning ned, ikke søger lige så bredt, som de ellers ville have gjort, fordi der nok kommer en løsning fra politisk side lige om lidt?
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
Ja, RUT-registeret kan visse ting, men det er jo helt utilstrækkeligt, at det kun skal være det, og derfor er Venstres opførsel jo meget underlig.
Men jeg forstår dog af sammenhængen nu, at Venstre er glad for de her udenlandske underbetalte arbejdere.
Og de bliver så tiljublet.
Det er for mig uforståeligt, og det tror jeg også det vil være for mange, som eventuelt måtte opleve den her debat.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Sagt til hr. Eigil Andersen: Reglerne er jo sådan, at hvis man er berettiget til kontanthjælp, kan man naturligvis få kontanthjælp, når ens dagpengeperiode ophører.
Kontanthjælpen – det går jeg ud fra hr. Eigil Andersen dog er enig i – er jo sådan sammensat, at det for det første er en midlertidig forsørgelse, og at der for det andet selvfølgelig tages højde for ægtefællens indkomst og formueforhold.
Vi kan ikke have situationer, hvor en ægtefælle, der er gift og har fælles formue med en direktør, kan oppebære kontanthjælp.
Det mener jeg ikke er rimeligt.
Det tror jeg heller ikke på SF og hr. Eigil Andersen mener er rimeligt.
Det er meget fornuftigt.
Det skal vi fastholde.
Så virkelighedens verden er jo, at man, hvis man er berettiget til kontanthjælp, i det øjeblik dagpengeperioden ordføreren naturligvis får kontanthjælp.
Må jeg så ikke bare sige – nu er min taletid desværre udløbet, kan jeg se – at det jo handler om, hvilken økonomisk politik man fører.
Det skal være attraktivt at oprette arbejdspladser i det danske samfund.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-27:
Det var bare sådan lige på grund af fru Ulla Tørnæs' kommentar vedrørende kontanthjælpsmodtagere.
Jeg vil bare lige høre, om fru Ulla Tørnæs kan sige noget om, hvor mange kontanthjælpsmodtagere der lige er gift med en direktør.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Jamen dem er der pr. definition ikke nogen af.
Men hr. Eigil Andersen vil jo have et system, hvor man, uanset om man er gift med en direktør eller ej, skal kunne modtage kontanthjælp.
Det er jo i øvrigt det, som det her lovforslag handler om.
Man kan det næste halve år, uanset hvad ens formueforhold er, uanset hvem man er gift med, eller hvad ægtefællen har af indkomst, få kontanthjælp.
Det er et fuldstændigt brud med de generelle kontanthjælpsbestemmelser, og det er vi selvfølgelig imod.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-27:
Men jeg synes egentlig, at det er sådan et lidt mærkeligt argument at tage med ind som en begrundelse for at sige nej til forslaget, altså det her med, at man skal tage hensyn til, hvis nu der er nogle, der er gift med en direktør.
Det ville bare være rart, hvis fru Ulla Tørnæs kunne komme og sige, at her er nogle eksempler, for her er en, der er gift med en direktør.
Hvis den her regel kommer, vil vedkommende kunne få kontanthjælp på baggrund af det her.
Og så snakker vi om udfaldstruede, der falder ud af dagpengesystemet.
Jeg kender ikke nogen eksempler, og jeg begår mig egentlig meget i kredse med almindelige arbejdere, men jeg har bare ikke hørt nogen eksempler på, at der er en, der er gift med en direktør, og som siger: Det er da også pokkers, at jeg ikke kan få kontanthjælp.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Nu tror jeg, vi lige skal være enige om, om vi taler om det samme.
Jeg beskrev de generelle kontanthjælpsregler, og dem ønsker jeg at holde fast i.
Dem bryder regeringen med det her lovforslag, fordi der gives mulighed for, at man kan få kontanthjælp, selv om man har formue, og selv om man har en ægtefælle, som har en høj indtægt.
Derfor kan jeg ikke støtte det her forslag.
Hvor mange der vil komme i en situation, hvor man er gift med en ægtefælle, som har en høj indtægt, og så kan modtage en ydelse via det her lovforslag, kan jeg jo af gode grunde ikke svare på i dag.
Det tror jeg faktisk ikke engang ministeren kan.
Men når der er gået ½ år, kan jeg forsikre hr. Bent Bøgsted om, at det er noget af det, jeg vil spørge om.
Det vil jeg bede ministeren redegøre for.
Hvor mange penge har vi smidt ud i den blå luft?
Hvor mange penge har vi smidt i halen på sådan en familie med det her lovforslag?
Det bliver interessant at høre, når der er gået ½ år, altså om man virkelig fordelingspolitisk mener, at det er den bedste måde at bruge danske skattekroner på.
Jeg synes det ikke.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-11-27:
Det her lovforslag omhandler netop alle dem, som første halvår af2013 opbruger dagpengeretten.
En del vil stå uden forsørgelsesgrundlag, idet den tidligere borgerlige regering med ønske fra DF netop forkortede dagpengeperioden fra 4 år til 2 år.
Aftalen gik igennem Folketingssalen i juni 2010, og konsekvenserne trådte så i kraft for de her mennesker den 1. juli 2012.
Så det vil sige, at da Socialdemokratiet kom til regeringsmagten, var det sådan set den nye regering, der stod med aben.
Der var ingen tanker, ingen ideer, ingen gode forslag til, hvordan man skulle få dem i gang – ingenting overhovedet.
Forskellen på hr. Lars Løkke Rasmussens regering og den nuværende er helt klart følgende: Hvis vi skal have en arbejdsmarkedspolitik, der virker, er det ikke nok at skære ned og lave besparelser.
Der skal meget mere til.
Derfor har vi gjort følgende: Vi har givet de mennesker, der falder ud af dagpengesystemet i andet halvår af 2012, ½ år mere på dagpenge.
Vi har lavet en ekstraordinær indsats for arbejdsløse, der risikerer at opbruge retten til dagpenge første halvår af 2013.
Vi har givet uddannelsesløft til de arbejdsløse.
Vi har lavet 12.500 akutjob til arbejdsløse, der opbruger retten til dagpenge første halvår af 2013.
Vi har lavet en akutpakke med særligt jobberedskab i a-kasser og jobcentre og bedre mulighed for jobrotation, ret til opkvalificeringsjob m.v.
Med andre ord fokuserer vi på det enkelte menneske.
Vi fokuserer på indsatsen.
Og vi gør alt, hvad vi overhovedet kan, for at hjælpe de arbejdsløse i job.
Alt det har Venstre og Dansk Folkeparti slet ikke nogen bud på, og havde vi ikke overtaget regeringsmagten, havde alle de mennesker ikke haft forsørgelsesgrundlag siden juli måned i sommer.
Det vil sige, at de ikke havde haft noget at leve af i 5 måneder.
Er det her nok?
Det ved jeg ikke.
Men vi vil følge udviklingen nøje, og vi vil bede alle ansvarlige parter om at deltage i arbejdet.
Det skal vi ikke gøre for vores skyld, men vi skal gøre det for alle de mennesker, der meget snart vil stå uden arbejde og stå uden forsørgelse.
Da Radikale ikke kan være her i dag, skal jeg sige, at de også stemmer for.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Ordføreren sagde, at det her lovforslag retter sig mod dem, som vil stå uden forsørgelsesgrundlag, fordi de falder ud af dagpengesystemet.
Vil ordføreren ikke anerkende, at det er sådan i dag, at har man ikke noget forsørgelsesgrundlag, er man berettiget til kontanthjælp?
Leif Lahn Jensen (S), 2012-11-27:
Jo, og det er korrekt, at hvis man har en ægtefælle, der tjener mere, end man har i friværdi, har man ikke ret til kontanthjælp.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Det vil sige, at det er sådan i dag, at kan man ikke forsørge sig selv, fordi man ikke har nogen formue, fordi man ikke har nogen opsparing, og fordi man ikke har en ægtefælle, som har et job, og som dermed kan forsørge en selv og ens familie, så har man ret til kontanthjælp.
Så det, man gør med det her lovforslag, er, at man giver penge til folk, som godt kan forsørge sig selv.
Vil ordføreren ikke bare anerkende det?
Leif Lahn Jensen (S), 2012-11-27:
Jeg ved godt, at jeg snakker et sprog, som hr. Joachim B. Olsen har svært ved at forstå, for jeg snakker faktisk om hjælp til og en indsats for det enkelte menneske.
Jeg sørger for at give det enkelte menneske mere uddannelse, jeg sørger for at hjælpe dem i gang med uddannelse, med job.
Jeg gør noget helt andet end det, hr. Joachim B. Olsen ønsker, nemlig at lade dem stå derude og klare sig selv.
Jeg tror på, at hvis vi hjælper det enkelte menneske i gang, hvis vi hjælper det enkelte menneske i job, hvis vi hjælper alle dem, som har svært ved at få uddannelse, så får vi meget mere ud af dem i fremtiden.
Jeg ved godt, det er svært for hr. Joachim B. Olsen at forstå, men jeg vil gerne sige det igen og igen for Liberal Alliances skyld.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-27:
Det, der får mig til at spørge, er det, hr. Leif Lahn Jensen siger med, at Dansk Folkeparti ikke havde gjort noget, og at hvis ikke den her regering var kommet til.
Jeg vil blot minde hr. Leif Lahn Jensen om, at før valget sidste år, i 2011, var de første, der nævnte en forlængelse af dagpengeperioden, faktisk Dansk Folkeparti.
Det havde vi med der.
Er det ikke korrekt?
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Jeg sagde faktisk, at de 44.000 udenlandske arbejdstagere er særdeles velkomne i det danske samfund.
De bidrager rigtig, rigtig meget; de løser en lang række vigtige opgaver, som selvfølgelig er en forudsætning for, at det danske samfundsmaskineri kan løbe rundt.
Jeg synes imidlertid, det er et paradoks, at vi har 44.000 udenlandske arbejdstagere, som er med til at holde samfundshjulene kørende i Danmark, samtidig med at vi betaler mere end 160.000 danskere for at holde sig uden for arbejdsmarkedet.
Det synes jeg er et paradoks.
Man vil ikke være med til at bidrage til at gøre forudsætningerne for at kunne komme tilbage på arbejdsmarkedet bedre.
Så vil jeg bare sige om social dumping, at det faktisk var den tidligere regering, som tog det væsentligste skridt af alle i forbindelse med bekæmpelse af social dumping, da man etablerede RUT-registeret.
Og til min store glæde er det netop RUT-registeret, den nuværende regering har valgt at videreudbygge i sin bekæmpelse af social dumping.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
Venstres ordfører nævner 44.000 udenlandske arbejdere, og jeg opfatter det sådan, at det bliver nævnt som et problem.
Så må jeg spørge Venstres ordfører: Hvorfor har Venstre så stemt imod de initiativer, som regeringen allerede for et år siden tog imod social dumping?
Altså, initiativerne mod social dumping går jo ud på at sikre danske arbejdspladser og sikre, at de udenlandske arbejdere bliver aflønnet efter danske forhold.
Det er jo med henblik på, at man ikke skal underminere danske job.
Hvad er så forklaringen på, at Venstre har stemt imod, at der skulle være en mere effektiv kontrol for at forhindre social dumping?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-27:
Igen vil jeg gerne starte med at påpege, at det endnu en gang er et forslag, hvor høringsfristen er ganske kort.
Her er det simpelt hen bare rent sjusk, at man kom for sent ud med et lovforslag og ikke har givet den fornødne tid til høringssvar.
Det vil jeg igen påpege at jeg synes er rigtig ærgerligt.
Det gik ud på, at man ville lave en digitalisering af køretøjersregistreringerne.
Opgaven med at registrere køretøjer og udlevere nummerplader flyttede man over til bl.a. synsvirksomheder og til nummerpladeoperatører.
Det var alt i alt en øvelse, som var rigtig god, fordi det gjorde, at man kunne spare nogle ressourcer i SKAT, samtidig med at det også for numerpladeoperatørerne blev noget mere effektivt, at de ikke skulle sidde og vente henne på skattekontorerne for at få udleveret nummerpladerne.
Alt i alt en god måde at gøre det på.
SKAT kunne som sagt spare nogle ressourcer, eller det var i hvert fald planen, for det, som det her lovforslag jo tydeligt viser, er, at man netop ikke kunne lave de fornødne effektiviseringer og spare de ressourcer, som man gerne skulle have gjort.
Ideen var jo netop, at man skulle spare nogle penge ved at give de private synsvirksomheder lov til at overtage de her opgaver og så i stedet give dem en kompensation på henholdsvis 200 og 100 kr.
Det var i øvrigt en kompensation, som var markant lavere end de udgifter, man havde selv internt i SKAT.
Hvad er det så, det her lovforslag betyder i praksis?
Ja, det er jo, at det bliver dyrere at være bilist i Danmark, når priserne bliver sat op.
Det kostede 60 kr. at afmelde et køretøj, og det kommer til at koste 480 kr. at lave et ejerskifte, hvor det i dag koster 380 kr.
Samtidig skal man have med i det, at synsvirksomhederne ikke får de tilskud på de 200 og 100 kr., som de gør i dag, hvilket betyder, at de sikkert vil putte et ekstra gebyr på over for forbrugerne.
Så igen bliver det dyrere.
Resultatet af den her lovgivning er, at det bliver dyrere for virksomhederne og det bliver dyrere at være bilist, fordi regningen som regel altid ender hos forbrugerne.
Det, der står tilbage, er, at det er en øget brugerbetaling eller en skjult skattestigning, eller hvad man nu vil kalde det.
Den oprindelige mening med digitalisering af Motorregistret var jo, at det offentlige skulle spare penge, og der må man sige, at det her lovforslag er den endelige falliterklæring fra SKAT, der som organisation ikke har formået at spare penge, på trods af at de private leverandører nu står for opgaven.
I stedet for bliver regningen nu bare sendt videre til bilisterne, og det synes jeg er utrolig ærgerligt.
Jeg synes også, det er en falliterklæring, at man, allerede 5 måneder efter at man har sat den her digitale motorregistrering i gang, nu er nødt til at ændre dramatisk på vilkårene, fordi man ikke har været i stand til at høste den her effektiviseringseffekt internt i SKAT.
Så det er et klart nej til lovforslaget fra Dansk Folkeparti.
Jesper Petersen (SF), 2012-11-27:
Lovforslagets første del handler om afskaffelse af den godtgørelse, som synsvirksomheder får ved registrering af køretøjer.
Det er en ordning, der er vanskelig at administrere og kontrollere både for virksomhederne og for SKAT, og vi må sige, at udgifterne er løbet løbsk på området, fordi SKAT jo betaler synshallerne for arbejdet.
Andre bilister får ikke gjort arbejdet i en synshal og betaler så for det, og det er så det, der kommer til at gælde for alle, nemlig at det koster noget at få registreret sit køretøj.
Lovforslaget indgår som et element i finansieringen af regeringens initiativer i forbindelse med finansloven, det er med til at lukke et hul i statskassen, og det vil forenkle administrationen på området.
Man kan så også have en idé om, at det vil give bilejere, som i dag betaler, en lavere merudgift, når de registrerer deres køretøjer.
Anden del af lovforslaget er investeringer af mindstebeløbet for godtgørelse af registreringsafgiften ved eksport af køretøjer.
Mindstebeløbet, som vi justerer, er en beløbstilpasning til den almindelige prisudvikling fra 2008, og det retter på den måde op på en udhuling, der er sket som følge af prisudviklingen siden dengang, og det giver et mere korrekt og rimeligt nedslag.
Frank Aaen (EL), 2012-11-27:
Jeg skal gøre det kort, for der er redegjort for, hvad forslaget går ud på.
Vi støtter det.
Vi synes, at det er en uhensigtsmæssig erhvervsstøtte, der her fjernes, og vi synes, at det er helt reelt, at man regulerer en afgift, der ikke har været reguleret i mange år.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-27:
Lovforslaget indeholder to forskellige ting, som begge har med biler at gøre.
Den første handler om en særlig godtgørelse til synshaller ved registrering og omregistrering af biler.
Det er en godtgørelse, som private autoforhandlere ikke får, når de laver det samme arbejde.
Det forslag kan der siges noget positivt om, og det kan ikke udelukkes, at Liberal Alliance ville have syntes udmærket om det forslag, hvis det stod alene.
Men det kombineres med et andet forslag, som handler om, at der skal være en mindre tilbagebetaling af registreringsafgift, når bilejere eksporterer brugte biler fra Danmark til udlandet.
Det giver i vores optik ingen mening og er uretfærdigt.
Det er sådan, at når man importerer en bil fra udlandet, skal man betale registreringsafgift i forhold til myndighedernes vurdering af den bils værdi.
Det beløb kan man få tilbage – nøjagtig det samme beløb – hvis man tager den samme bil og eksporterer den igen, bortset fra at der fratrækkes 7.500 kr.
Der er altså en ubalance her: Når man får bilen ind i landet, skal man betale den fulde registreringsafgift; når man skal sælge bilen ud af landet igen, får man registreringsafgiften tilbage minus 7.500 kr.
Der er ikke den parallelitet i skattelovgivningen, som der burde være.
Derfor burde de 7.500 kr. slet ikke være 7.500 kr.
Det burde være 0 kr., og derfor støtter vi selvfølgelig heller ikke, at man hæver 7.500 kr. til 8.500 kr., uanset sniksnak om, at det følger prisudviklingen, for der burde slet ikke være et fradrag i det beløb, man får tilbage, når man eksporterer en brugt bil.
Der burde være 0 kr. i fradrag.
Så vi kan ikke støtte dette lovforslag.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-27:
Igen vil jeg sige, at der altså er tale om et rimelig begrænset lovforslag.
Vi er nu gået i gang med en meget kraftig modernisering af hele registreringsvirksomheden, og det synes jeg at vi skal være meget glade for.
Men det indebærer jo også en privatisering – og det synes jeg da sådan set at de borgerlige skulle være glade for at det gør – hvor en lang række private aktører får mulighed for at registrere biler, så det ikke kun er den offentlige myndighed, der gør det.
Men i betragtning af at vi jo ønsker, at flere og flere skal gå over til de almindelige private aktører på området og ikke nødvendigvis til synshallerne, så kan jeg ikke se andet, end at det her også vil blive betragtet som en fordel af de partier, der normalt går ind for, at private aktører får en stærkere betydning i vores samfund.
Så jeg synes sådan set, at det er en fornuftig ændring, vi foreslår her Hvad angår justeringen af mindstebeløbet for godtgørelse af registreringsafgift, er der tale om en simpel regulering af et beløb på baggrund af en prisudvikling, og andet og mere er der ikke i det.