runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2016-02-02:
Jeg tror, det er vigtigt at holde sig for øje, hvilke udfordringer det er, Danmark står over for.
Vi står midt i en regulær folkevandring, en meget, meget voldsom migrantkrise, som ikke er overstået endnu, og som man jo godt kan frygte vil tage fart igen, når vejret bliver bedre.
Derfor bliver vi simpelt hen nødt til en gang imellem at træffe nogle beslutninger, som vil have elementer i sig, som vi egentlig ikke bryder os om, men som simpelt hen er nødvendige af hensyn til landet og af hensyn til at kunne videregive et samfund til kommende generationer, som hænger bare nogenlunde sammen.
Det er derfor, vi har gjort det, som vi har gjort fra Dansk Folkepartis side.
Og helt overordnet set
må man sige, at det her er et rimeligt og et godt lovforslag.
Marcus Knuth (V), 2016-02-02:
Tak for det.
I dag følger vi op på den ændring, vi lavede i sommer, hvor vi indførte integrationsydelsen for alle nyankomne fra udlandet til Danmark.
Den indførte vi, fordi vi fuldt og fast tror på, at den bedste, hurtigste og mest effektive vej til succesfuld integration går gennem arbejdsmarkedet.
Man skal ikke sidde parkeret på høje sociale ydelser – så høje, at det nogle gange slet ikke kan betale sig at arbejde.
Set fra et menneskeligt synspunkt kan jeg udmærket godt forstå, at den nemme løsning – hvis man kommer til Danmark f.eks. som flygtning og ikke kan sproget, ikke kender kulturen, ser en ny verden og får så høje sociale ydelser, at der ikke er nogen særlig gevinst ved at tage sig et arbejde – selvfølgelig er at blive siddende på høje sociale ydelser.
Og det er jo det, vi vil ændre.
Man skal i stedet lære dansk, deltage i arbejdsmarkedet og skabe sig et netværk, så man kan få en god og indbringende tid i Danmark, samtidig med at man bidrager til samfundet på en konstruktiv måde.
Med det her lovforslag indfører vi integrationsydelse for alle, der bor i Danmark og modtager uddannelses- eller kontanthjælp, men som ikke har opholdt sig i Danmark i de sidste 7 ud af 8 år.
Det gør vi ud fra en betragtning om, at det er vigtigt at give herboende flygtninge og udlændinge og andre et øget incitament til at komme ud på arbejdsmarkedet.
Det er nemlig her, parallelsamfund opstår, og det er præcis det, vi skal modarbejde.
Det handler om bedre integration, og det handler om, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Kan det ikke det, er det åbenlyst, at mange så vil vælge den nemme løsning og vælge arbejdslivet fra – især hvis man kommer hertil fra en fremmed kultur og et fremmed land.
Det handler om at afstemme tingene, så vi får sendt et klart og tydeligt signal om, at hvis man tager et arbejde og gør noget aktivt for sin egen integration, så får man en højere indkomst, og man bliver en del af det danske samfund.
Regeringen har arbejdet sammen med et bredt flertal i Folketinget for at stramme reglerne, så vi får begrænset den tilstrømning hertil.
Nu gælder det så om at styrke integrationen af de mange, der allerede er kommet til Danmark.
Derfor kan det undre mig og ærgre mig, at Socialdemokratiet, som ellers har støttet vores asylstramninger og set fornuften i dem, tilsyneladende ikke også støtter et så centralt integrationstiltag som det her.
Vi i Venstre er meget enige i, at integrationsydelsen, som den blev vedtaget i efteråret, naturligvis også skal gælde for herboende, som ikke har opholdt sig i Danmark de sidste 7 ud af 8 år, og derfor stemmer vi for lovforslaget.
Jacob Mark (SF), 2016-02-02:
Tak for det.
Jeg har været lidt optaget af det her med midlertidige boliger og permanente boliger.
Noget af det første, jeg gjorde i min tid her i Folketinget, var at spørge Venstres minister på området, om ministeren syntes, det var godt med ghettoer og godt at placere flygtninge i udsatte boligområder.
Mit spørgsmål til ordføreren vil være: Når man nu halverer indkomsten for rigtig mange af de flygtninge, der allerede bor i Danmark, nærmest fra den ene dag til den anden, vil der så kommet flere flygtninge ud i udsatte boligområder, eller vil der komme færre, eller vil det være det samme niveau?
Marcus Knuth (V), 2016-02-02:
Nu går vi i gang med to- og trepartsforhandlinger her ganske snart, hvor vi vil prøve at tage hånd om integrationen, så godt, som vi kan.
Vi ønsker ikke, at folk skal ud i udsatte boligområder.
Jeg kan svare for mit eget områdes vedkommende, Vordingborg, hvor jeg er valgt, og der har man indtil videre ikke synderlig store problemer med at få folk placeret rundtomkring i kommunen, på trods af at det er en kommune med både større byer og landdistrikter.
Jacob Mark (SF), 2016-02-02:
Jeg synes jo, at det her lovforslag er rigtig ærgerligt, fordi det vil medføre øget fattigdom i Danmark, men det tænker jeg ikke at bruge som argument eller som spørgsmål til ordføreren.
Til gengæld vil jeg spørge: Vurderer ordføreren, at det her forslag vil betyde, at andre danskere, altså studerende, ældre, enlige forsørgere, får lettere eller sværere ved at få en permanent bolig?
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-02-02:
Så ordføreren mener ikke, at det hænger sammen med den fuldstændig fejlslagne integrationsproces, som man havde dengang, hvor man lod folk sidde i asylcentre, hvor de ikke fik lov at lære dansk og ikke fik lov til at bidrage med noget som helst, men langsomt sad og forvitrede.
Og når de endelig langt om længe kom ud i kommunerne, var der heller ikke nogen særlig god integrationsindsats dér, så det er jo ikke mærkeligt, at de ikke er kommet ud på arbejdsmarkedet.
Jeg håber virkelig, at der kommer nogle tiltag, så det ikke kommer til at ske med de flygtninge, som kommer nu.
Marcus Knuth (V), 2016-02-02:
Jamen det er jo sådan set præcis det, vi er i gang med.
Lad mig kigge på danskdelen først: Vi så under den tidligere regering rigtig, rigtig mange, der ikke gik op og tog danskprøve 1, 2 og 3, og rigtig mange, som ikke gik hen i sprogcentrene.
Den her integrationsydelse inkluderer en sprogbonus på 1.500 kr. om måneden for at bestå danskprøve 2.
Derudover giver den et meget, meget stort økonomisk incitament, og så kommer der en lang række initiativer, som vi skal til at kigge på som en del af trepartsforhandlingerne.
Så det er jo præcis det, vi gør, for at bevæge os væk fra, at folk sidder parkeret på høje sociale ydelser, hvor der netop ikke er noget økonomisk incitament til at tage et arbejde.
Det er det, vi vil væk fra.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-02:
Jeg synes, det var endnu et indlæg fra De Radikale, hvor man er rigtig god til at problematisere det, som flertallet herinde gør ved at stramme op på udlændingereglerne og ydelserne, uden at komme med noget alternativ.
Altså, når vi har strammet op her, er det jo, fordi vi ikke ønsker, at Danmark skal være mere attraktivt at søge asyl i og komme til som flygtning end andre europæiske lande.
For så bliver vi sådan en flygtningemagnet, hvor vi får et antal, som er uoverkommeligt, og som vi ikke kan integrere, og som giver os massive sociale problemer.
Hvad vil De Radikale gøre, når man nu ikke vil være med til at stramme op på de områder?
Hvordan vil De Radikale så sikre, at vi ikke får et dybt opsplittet samfund med kæmpe sociale og kulturelle problemer, som vi ikke kan håndtere?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-02-02:
Jeg er ikke helt klar over, om hr. Rasmus Jarlov ved, at vi behandler Lovforslag nr. L 111, der handler om at nedsætte ydelsen for mennesker, der har været i Danmark i en lang årrække.
Er hr. Rasmus Jarlov helt klar over det?
For hvis hr. Rasmus Jarlov var klar over det, så ville han jo ikke tale om at nedsætte ydelsen for at forhindre mennesker i at komme til Danmark.
Det var i al fald ikke hr. Rasmus Jarlovs tidligere regeringspartikollegas argumentation for Lovforslag nr. L 111.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-02:
Jeg har ikke nogen kollegaer i regeringen, idet jeg ikke selv er minister, og jeg står kun til ansvar for konservativ politik.
Den motivation, der ligger bagved, at der er et flertal for at gennemføre den her lovgivning, er, at det her er en samlet pakke af udlændingepolitik – heriblandt også en politik for, hvilke ydelser man kan få – som er med til at sikre, at Danmark ikke er mere attraktivt end andre europæiske lande at søge asyl i og være flygtning i.
Og tingene hænger sammen: Hvis man har høje ydelser, bliver Danmark mere attraktivt.
Jeg håber, De Radikale også er i stand til at se den sammenhæng.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-02-02:
Jamen jeg er utrolig glad for, at ordføreren så klart siger, at også Lovforslag nr. L 111 handler om at skræmme mennesker fra at komme til Danmark.
For så vil de vide, at når de har været her i mindre end 7 ud af de sidste 8 år, vil de være på en integrationsydelse.
Den information er jeg sikker på går klart igennem.
Men i Radikale Venstre mener vi jo ikke, at det tjener et formål.
Vi mener ikke, at det nytter noget at skræmme ved at sætte ydelserne ned, når dem, det rammer, er de mennesker, der har været i Danmark i en lang årrække.
De bliver nu gjort fattige, og prisen bliver derfor højere.
I Det Radikale Venstre er vi rigtig optaget af reformer, der virker.
Vi er jo ikke reformforskrækkede, og det ville jeg måske nærmere anklage hr. Martin Henriksens parti for at være.
Helt generelt er vi ret optaget af, at mennesker får adgang til arbejdsmarkedet, bidrager og kommer hurtigt i gang med det.
Men vi er også optaget af reformer, som virker, og det her forslag handler om at gøre en stor gruppe mennesker, 21.000 personer, som har befundet sig i Danmark i en årrække, fattige, altså sætte dem under fattigdomsgrænsen, gøre deres børn fattige.
Hvad ved vi om det?
Vi ved, at det betyder, at risikoen for, at de her børn ender på netop overførselsindkomst, som er dyrt for det danske samfund, bliver større på længere sigt.
Det synes jeg ikke giver mening.
Martin Henriksen (DF), 2016-02-02:
Politik handler jo også om principper, og jeg synes egentlig ikke, at fru Sofie Carsten Nielsen svarede på spørgsmålet, som jo egentlig er ret ligetil: Hvorfor synes Det Radikale Venstre ikke, at det er rimeligt, at man siger, at hvis du kommer til Danmark, går der et stykke tid, før du har adgang til de sociale ydelser, som alle andre har adgang til?
Er det ikke et meget sundt og rimeligt princip?
Hvis ikke Det Radikale Venstre synes det, vil jeg gerne spørge, hvorfor de ikke gør det.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-02-02:
Det, som er et sundt og rimeligt princip, er, at man skal yde efter evne, og det mener vi bestemt at alle, der kommer til Danmark, skal.
De skal bidrage med alt det, de kan, fra første dag.
Det kræver, at de f.eks. har lov til at arbejde, men det er jo noget af det, ordførerens parti vil forhindre, og det giver på ingen måde mening for mig.
For det er da måden, man bidrager til et samfund på.
Men jeg mener ikke, at det giver mening at have som princip, at hvis man kommer uden forudsætninger og er flygtet fra krig, død og ødelæggelse, så skal man have en lavere ydelse end alle andre.
Det gør det ikke for Det Radikale Venstre.
Det skal give mening for, hvordan vi udvikler vores samfund bedst muligt.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-02-02:
Vi kan i sagens natur have uenigheder om, hvad vi synes er rimeligt.
En familie med to børn, som har opholdt sig i Danmark ½ år og er på integrationsydelse, vil efter husleje, skat, varme, el og daginstitution have 9.600 kr. til rådighed.
Efter 2 år vil de have 11.600 kr., altså efter skat, husleje, varme, el og daginstitution.
Jeg ved ikke, om det er urimeligt.
Men jeg kan garantere, at for rigtig, rigtig mange familier, der kommer fra Mellemøsten, vil det være en stigning i levestandard.
Man kan sikkert finde eksempler på nogle, hvor det vil være et fald, hvis man er højtuddannet osv. og ikke er kommet i arbejde efter så lang tid i Danmark – det må man håbe at man er, men det er en anden diskussion.
Men jeg synes faktisk, at de her beløb er ganske rimelige, i betragtning af at det er nogle mennesker, som ikke har været i Danmark før og ikke har været med til at betale ind over skatten.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-02-02:
Tak for det.
Med det her lovforslag udvides fattigdomsydelser til at gælde mennesker, der har været i Danmark i mange år, og danskere, som for en dels vedkommende har arbejdet i en årrække i udlandet og vender hjem til Danmark.
Det betyder, at flere børn nu vil blive fattige; det betyder, at familier vil blive sat ud af deres hjem den 1. juli; det betyder, at kommunerne nu får endnu større problemer med at finde boliger, som mennesker på fattigdomsydelse kan bo i; og så betyder det jo, at kommunerne – i al fald ifølge dem selv – nu skal til at administrere et hav af almissekasser, som mennesker så skal stille sig op i kø for at søge en efter en.
Jeg synes, det er interessant at se, hvad det så er for et samfund, vi skaber med den slags klientgørelse.
For mig er det ansvarligt at gøre alt, hvad vi kan, for, at mennesker, der står uden for arbejdsmarkedet, kommer i job, uanset hvem de er og hvor de kommer fra.
Alle skal bidrage; alle kan bidrage – nogle med lidt, andre med meget.
Med det her lovforslag gør vi familier fattige, og vi ved, at fattige familier har svært ved at få fodfæste på arbejdsmarkedet.
Men værst af alt vi ved også, at fattige børn har en langt større sandsynlighed for at vokse op i fattigdom og ende på overførselsindkomst end børn, der undgår fattigdom.
Hvis det fortsætter, har vi jo ikke bare spændt ben for en række mennesker, så har vi også gjort opgaven større og dyrere for os selv på længere sigt, og det giver ikke mening for mig.
Derudover påfører vi så kommunerne en enorm mængde bureaukratiske byrder i en tid, hvor vi vist alle burde være helt klar over, at netop kommunerne står med meget store opgaver i forvejen.
Jeg har ikke kunnet få svar på – men det kan være, at ministeren vil svare på det om lidt – hvad det vil koste kommunerne i administration at skulle gennemgå alle de sager, hvor mennesker nu skal sættes ned i ydelse.
Og jeg har netop for kort tid siden fået et svar fra ministeren på, hvor mange mennesker regeringen regner med at dette lovforslag rammer.
Det er 21.000 personer, og jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor mange af dem der er familier, og hvor mange børn der er iblandt.
Jeg har heller ikke endnu kunnet få svar på, hvad ministeren regner med at kommunerne nu skal afholde alle disse udgifter for.
Jeg håber i al fald, at ministeren kan komme med svarene.
Det kan være, at ministeren kan svare om lidt, men i hvert fald inden andenbehandlingen.
For man må gå ud fra, at regeringen som minimum kan redegøre for, at det her bliver en rigtig god forretning for staten på kort sigt.
Det må jo være en del af formålet, også selv om konsekvenserne så på langt sigt risikerer at gøre regningen større.
Radikale Venstre er imod dette lovforslag.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-02-02:
Nej, det kan fru Ulla Sandbæk ikke.
For BNP kan jo godt være meget lavere i et land, men leveomkostningerne er jo så også tilsvarende lavere.
Jeg boede selv en række år i Palæstina, og der er BNP jo vanvittig meget lavere, end det er i Danmark, men ikke desto mindre har folk altså et sted at bo, de har mad på bordet, de har til deres daglige fornødenheder.
Mange af dem finder oven i købet penge til at sende deres børn på universitetet, selv om det koster penge.
Så man kan ikke regne ud fra BNP, hvis man ikke tager alle de andre livsforhold med ind i sine betragtninger.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-02-02:
Liberal Alliance støtter det her lovforslag.
Det er også en del af den finanslovsaftale, vi har indgået, så det er jo sådan set meget simpelt med det.
I Liberal Alliance mener vi, det er et problem, at der kommer alt for mange mennesker til Danmark, som ikke er i stand til at bidrage til deres eget underhold.
Vi ønsker et samfund, der er åbent over for folk fra andre lande, og hvor folk, der har talent og evne, kommer og arbejder og uddanner sig i Danmark.
Folk skal være meget velkomne, hvis de har noget at bidrage med.
Vi ønsker også, at det skal være nemmere for folk i beskæftigelse at få familiesammenføring, end det er i dag – fordi vi ønsker et åbent Danmark.
Men vi har reelle problemer med de asylansøgertal, som vi ser i de her år.
I 2014 fik vi 15.000 asylansøgere.
I 2015 fik vi 21.000 asylansøgere.
I år budgetterer regeringen med 25.000 asylansøgere, og jeg bliver nødt til at sige, at jeg ikke en dag tror på det tal med de 25.000.
Jeg tror, det bliver langt, langt højere.
Der kan lige så godt komme både 35.000 og 45.000 asylansøgere til Danmark i år, hvis ikke der sker noget drastisk.
I Liberal Alliance har vi foreslået det, vi kalder et humant asylstop.
Det vil sige, at vi skal sige nej til, at man kan søge asyl i selve Danmark.
Til gengæld vil vi tage lidt flere kvoteflygtninge fra FN's flygtningelejre, og så vil vi hjælpe massivt mere i Syrien og Syriens nabolande.
Det er der mange herinde der har afvist, og det kan jeg også godt forstå, for nogle gange kan det der med nytænkning være svært.
Der er nogle, der har sagt i debatten: Jo, men det gælder jo også danske statsborgere, der vender hjem.
Og det synes jeg sådan set er helt fair, altså at hvis man ikke har været med til at bidrage til det danske samfund i en årrække og vender hjem, så må man lige, jeg vil sige købe billet til festen, før man modtager igen.
Det synes jeg sådan set er helt fair and square – et system, vi måske endda kunne udbrede endnu mere i forhold til vores generelle indvandringspolitik.
Der er ingen tvivl om, at det vil have positive effekter i forhold til beskæftigelsen for den gruppe, som vi taler om, fordi der er flere, som vil få en gevinst ved at tage et arbejde, og fordi flere vil blive presset ud i beskæftigelse.
I virkeligheden kunne vi jo sagtens have en meget mere åben asylpolitik, end vi har, og end vi lægger op til, hvis bare man var parat til at se endnu kraftigere på ydelsessystemet.
Og jeg tror sådan set også, at det ender med – ikke i den her folketingssamling, men i den her valgperiode – at vi kommer til at se på ydelserne en gang til, inden vi skal til folketingsvalg.
Det vil jeg slet, slet ikke afvise kan blive resultatet, hvis vi bliver ved med at se de store mængder af asylansøgere, som vi ser i øjeblikket.
Så Liberal Alliance går ind i det her med åbne øjne, og vi synes, det er en god idé, at man vælger at vedtage det her lovforslag, som vi jo heldigvis på forhånd allerede ved at der er flertal for.
Så med begejstring stemmer vi for forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-02:
Det er ikke så længe siden, jeg håber ikke, det bliver et tilbagevendende problem.
Men jeg kan i hvert fald bekræfte, at det er hr. Simon Emil Ammitzbøll, der står deroppe, og at jeg gerne vil stille et spørgsmål til hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Det handler om den måde, som ordføreren jo byggede sin argumentation op på, hvor det her med afskrækkelsen, hvis jeg må sige det kort, spillede en ret stor rolle, også som begrundelse for det her lovforslag.
Men som vi alle sammen er klar over, drejer det her lovforslag sig jo om mennesker, der er her i forvejen.
Så handler det om, at man vil afskrække dem til at rejse ud af landet igen, eller hvordan hænger det egentlig sammen med det her afskrækkelsesargument?
De er jo kommet her, vi har givet dem opholdstilladelse.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-02-02:
Først og fremmest skal jeg give en uforbeholden undskyldning til hr. Finn Sørensen.
For det var faktisk mig, der havde snuppet hr. Finn Sørensens plads lidt tidligere, hvorefter han satte sig bagved, så jeg var sådan set skyld i forvirringen.
Det var ikke min hensigt.
Når det er sagt, vil jeg gerne svare på spørgsmålet.
For det første er det igen det med, at hvis man ikke laver det her humane asylstop, som jeg taler om, hvor man kan hjælpe flere, men færre i Danmark, så er vi nødt til at sende nogle signaler ud over landets grænser, og det tror jeg også man kommer til ved at udvide gruppen.
For det andet er der selvfølgelig et andet element, som også er positivt, nemlig at det vil presse folk ud i at søge arbejde og dermed vil det få en beskæftigelseseffekt for den her gruppe.
Så på den måde er der både det, som jeg talte mest om, men der er også et integrationsmæssigt aspekt, som jeg synes man skal glæde sig over.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-02:
Det, man så må forstå ved afskrækkelsen, er, at det skal være et massivt signal til flygtninge i hele verden om, at når de kommer til Danmark, bliver de behandlet dårligst muligt i forhold til de standarder, vi normalt har i Danmark, for, hvordan vi behandler arbejdsløse og for den sags skyld syge mennesker.
Det må jo være det, der er pointen.
Hvad det her med at skaffe flere mennesker i arbejde angår, hænger det jo kun sammen, hvis man har en opfattelse af, at hvis man tager pengene fra en hel masse arbejdsløse mennesker, er man med til at skærpe konkurrencen, om man så må sige, på arbejdsmarkedet, hvilket vil presse lønningerne nedad, ud fra en liberalistisk filosofi om, at jo lavere lønningerne bliver, jo flere kommer der i arbejde.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-02-02:
Jeg kan bekræfte over for hr. Finn Sørensen, at jeg står her som repræsentant for et liberalt parti.
Og det er klart, at der så er nogle væsensforskelle fra et marxistisk parti som det, som hr. Finn Sørensen repræsenterer.
Vi tror på de erfaringer, der allerede findes, der viser, at der kommer flere mennesker i beskæftigelse, når man sætter ydelsen ned.
Det ved vi kommer til at ske.
Det ønsker hr. Finn Sørensen så ikke af andre grunde, men vi ved, at det har et godt resultat.
I forhold til det her med afskrækkelsen vil jeg sige, at Danmark står over for et valg mellem tre veje.
Den ene er hr. Finn Sørensens, hvor grænserne står åbne og enhver, der har lyst, kommer ind.
Den anden er et humant asylstop, som Liberal Alliance har foreslået.
Og indtil vi kommer dertil, er det der med at gøre sig lidt uattraktiv desværre den eneste vej frem.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-02:
Fru Ulla Sandbæk brugte vendingen, at der var nogle flygtninge, der blev ramt af integrationsydelsen.
Og det får det jo til at lyde, som om [Lydudfald] mod flygtningene.
Kan man ikke stadig væk sige, at Danmark gør dem en meget stor tjeneste ved, at de får lov til at tage ophold i Danmark, og at de får den her ydelse?
For udgangspunktet er, at de kommer fra noget helt andet, og nu giver vi dem jo stadig væk en levestandard, som må siges at være rimelig i forhold til det, de kommer fra.
Så er det ikke dermed urimeligt at fremstille det, som om vi gør noget negativt over for dem?
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-02-02:
Nu kan man jo ikke sige, at en levestandard er rimelig et sted, fordi man måske får lidt flere penge i Danmark, end man fik der.
Det afhænger jo ganske af, hvad leveomkostningerne er i det land, man kommer fra.
Mange syrere kommer jo ikke fra fattigdom.
De kommer fra krig nu, men mange af dem har jo været læger eller sagførere og har levet i store huse.
De lever i adskilligt større huse – det har jeg i hvert fald set, når jeg har rejst i Mellemøsten – end dem, vi lever i i Danmark, og har biler og ferierejser.
De kommer ikke fra fattige kår.
Men det ændrer jo ikke ved, at det, man byder dem her i Danmark, er en ydelse, som ligger under fattigdomsgrænsen, og som sammenlignet med det, som vi andre har, er meget, meget ussel.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-02:
Kan fru Ulla Sandbæk bekræfte, at levestandarden i gennemsnit i Syrien er langt lavere, end den er i Danmark?
Altså, hvis man kigger på det gennemsnitlige BNP, er det meget højere i Danmark, end det er i Syrien, og derfor må vi jo antage, at hvis flygtningene udgør et eller andet gennemsnit af befolkningen dernede, så vil de i gennemsnit være vant til en langt lavere levestandard, end vi har i Danmark. Kan fru Ulla Sandbæk bekræfte det?
Martin Henriksen (DF), 2016-02-02:
Tak for det.
Jeg vil bare spørge ind til den politiske holdning.
Hvorfor er det synspunktet?
Kan fru Sofie Carsten Nielsen ikke følge logikken i det synspunkt?