runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Horn Langhoff (S), 2013-04-04:
Jeg er lidt ærgerlig over den latterliggørelse, som jeg oplever fra fru Merete Riisager af kampagnen, som skal bekæmpe vold mod kvinder.
Synes ordføreren ikke, at det er godt, og at det er prisværdigt, og at man i stedet for at latterliggøre det fra Folketingets talerstol burde anerkende den indsats, som en gruppe mennesker gør for at skabe fokus på den her problematik og for at bekæmpe den vold mod kvinder, som er så ødelæggende, ikke kun for de kvinder og de mænd, der bliver udsat for vold, men så sandelig også for de mange tusinde børn, som oplever, at den ene forælder slår den anden?
Fatma Øktem (V), 2013-04-04:
Ordføreren var inde på de emner, som jeg prøvede at sætte fokus på i min tale, netop de etniske minoritetskvinder og deres rettigheder, og ordføreren sagde, at den tidligere regering ikke havde gjort noget på området.
Man havde indført en 225-timersregel.
Må jeg ikke spørge ordføreren, om ordføreren ikke mener, at det var et redskab, som de her kvinder kunne bruge for at komme ud på arbejdsmarkedet i stedet for netop at være isoleret derhjemme.
225-timersreglen var et konkret redskab, mange af de her isolerede kvinder kunne bruge over for deres mænd, over for deres familie for at få, om det så bare var 5 timer om ugen, en lillebitte smule plads på arbejdsmarkedet og en arbejdsidentitet derigennem.
Er ordføreren ikke enig med mig i det?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2013-04-04:
Det er jo en ærlig sag, hvad man mener er prisværdigt.
Der er nogle kendte, der bruger hele indsatsen på at være i Paradise Hotel eller på det ene eller det andet, og så er der nogle, der bruger det, at de har et navn, til rent faktisk at være med til at tage et socialt ansvar og være med til at skabe fokus på en problemstilling i landet, der er så fuldstændig fundamentalt afgørende at vi får løst, nemlig at tusindvis af kvinder bliver udsat for vold hvert eneste år.
Jeg synes, at det er en prisværdig indsats.
Jeg har så stor respekt for det og for alle andre, som gør en indsats på det område.
Jeg synes faktisk ærlig talt, at det er en smule trist, at det skal latterliggøres på den måde.
Jeg har et ganske kort spørgsmål.
Vi har jo i Danmark haft øremærket barsel til mænd i vores barselslovgivning siden 1984, og vi beholdt den øremærkede barsel til mænd ved den seneste barselslovgivning i 2002 under den borgerlige regering.
Merete Riisager (LA), 2013-04-04:
Liberal Alliance mener ikke, at barslen skal øremærkes, hverken til kvinden eller til manden.
Så vil nogle måske sige, at det siger EU at vi skal.
Ja, men derfor kan det jo godt være Liberal Alliances holdning alligevel.
Vi mener, at det er fint at have en barselsperiode, men at den bør gives fri imellem manden og kvinden, sådan at de selv kan tilrettelægge det bedst.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-04-04:
Jeg havde faktisk ikke tænkt mig at blande mig i den her debat, men jeg bliver helt ærligt sur.
Fru Riisager siger, at der i Iran er folk, der bliver så mishandlet, at de ikke engang kan genkende deres egen krop.
Jeg har adskillige gange har holdt taler ved Irans ambassade på grund af en kvinde, der blev stenet.
Jeg var for en måned siden ude at holde tale i Malernes Fagforening om kvinder, der bliver undertrykt i Iran.
Hvor ved fru Riisager fra, at vi ikke blander os for at hjælpe de kvinder, der bliver undertrykt i Iran?
Merete Riisager (LA), 2013-04-04:
Det vil jeg da gerne rose Enhedslisten for.
Men jeg synes ikke, at regeringen blander sig ret meget i den debat.
Jeg hører ikke, at regeringen går ud og protesterer, når der sker overgreb i andre lande – i hvert fald ikke i en grad, så det kan høres.
Men at Enhedslisten gør det, synes jeg da er rigtig udmærket.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-04-04:
Nu skal jeg bare prøve at referere, hvad det var, fru Riisager sagde.
Hun sagde nemlig, at socialister ikke ville anerkende det med Iran og kvinder, der bliver undertrykt i Iran.
Jeg kalder mig selv for socialist, og jeg har i den grad blandet mig i det.
Så jeg synes bare, at fru Riisager skal prøve at tænke over, om hun rent faktisk mener det, hun sagde, eller om hun vil trække det tilbage.
Merete Riisager (LA), 2013-04-04:
Det var faktisk primært rettet mod regeringen, og jeg vil godt anerkende, at Enhedslisten faktisk gør noget på det her område.
Så ja, den credit vil jeg gerne give Enhedslisten.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-04-04:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge lidt op på det spørgsmål, som Socialdemokraternes ordfører stillede, nemlig i forhold til hvad Liberal Alliance mener om de nuværende 2 ugers øremærkede barsel til fædre.
Det er ikke noget, EU har bestemt.
Det er noget, det danske Folketing har bestemt.
Og en ting er jo, at vi skal rette os efter EU-lovgivningen, men hvis Liberal Alliance får magt, som de har agt, som den socialdemokratiske ordfører udtrykte det, vil man så afskaffe de nuværende 2 ugers øremærkede barsel til fædre, eller bakker man op om dem?
Merete Riisager (LA), 2013-04-04:
Jeg tror, at jeg sagde det meget klart.
Der er i dag dele af barselsorloven, der er øremærket til også kvinden.
Vi mener i Liberal Alliance, at det ville være bedst at have en barselsorlov, som man frit kunne tilrettelægge i familierne mellem manden og kvinden uden at øremærke noget til hverken kvinden eller manden.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-04-04:
Så kunne jeg godt tænke mig at vende tilbage til det, som ordføreren fra Liberal Alliance stod og latterliggjorde fra Folketingets talerstol, nemlig at nogle mennesker går rundt med en hvid sløjfe for på den måde at vise deres foragt for og skabe opmærksomhed omkring vold mod kvinder.
Nu blev Venstre tidligere i dag anklaget for at sige nej inden for ligestillingsområdet, men man må da sige, at Liberal Alliance så siger nej, nej, nej og langt overgår Venstre.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, for jeg synes, jeg hørte meget, meget lidt konkret om det, hvad det så er, Liberal Alliance gerne vil gøre ud over at hæve straffen for mennesker, som udøver vold.
Er det virkelig det eneste svar, man har i Liberal Alliance, altså højere straffe?
Merete Riisager (LA), 2013-04-04:
Først vil jeg gerne lige præcisere, at det ikke er de mennesker, der medvirker i kampagnen, men regeringen, jeg latterliggør.
For jeg mener, at hvis regeringen virkelig tror, at det at indkalde nogle kendisser og udlevere en sløjfe til dem kan løse problemet, så er det lidt latterligt; det er ikke de mennesker, der er latterlige.
I Liberal Alliance mener vi faktisk, at straf er med til at hjælpe.
Det er udvisninger også, hvis det handler om folk, som ikke er danske statsborgere.
I nogle af de etniske miljøer, hvor der er særlige ligestillingsproblemer, kunne vi godt tænke os, at regeringen satte sine dygtige embedsmænd til at kigge på, hvordan vi i højere grad kan tage fat i de her familier, og også på, hvordan vi kan straffe folk, som er medvirkende til vold, eller som passivt ser til.
Hvordan kan vi i det hele taget indkredse det her problem?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2013-04-04:
Hvis der er noget, jeg ikke vil have på samvittigheden, så er det at gøre fru Louise Schack Elholm rundtosset.
Det må jeg få gjort op med her med det samme.
Ja, lad os snakke mere ligestilling.
Jeg er med på den.
Vi kommer jo også til om ikke så frygtelig længe her i Folketingssalen at skulle diskutere et beslutningsforslag om købesex, nemlig om en 14 dages tid, og det er også noget, som sådan med jævne mellemrum blusser op i den offentlige debat.
Så det skal vi nok få lejlighed til at diskutere, ligesom alle de andre ting også skal diskuteres.
Spørgsmålet var konkret: Hvad er Socialdemokratiets holdning i forhold til købesex?
Holdningen er, at vi betragter prostitution som et socialt problem, og at vi skal gøre alt, hvad der står i vores magt, for at hjælpe kvinder ud af prostitution.
Det er det, der også er regeringens politik.
Så er det jo rigtigt, som der bliver refereret til, at der har været en diskussion om redskaberne, hvor Socialdemokratiet og andre har foreslået, at man kunne have et forbud og det ene og det andet.
Og det står sådan set ved magt.
Der er ikke noget ændret i forhold til, hvad der er Socialdemokratiets politik.
Men regeringen har truffet en beslutning, og den bakker Socialdemokratiet op om, og vi har store forventninger til, at de initiativer, der er på vej der, kommer til at hjælpe prostituerede ud af prostitution.
Merete Riisager (LA), 2013-04-04:
Nej, jeg synes, at der er al mulig grund til at latterliggøre det, når man gør noget forkert.
Der er jo ikke nogen her, der ikke mener, at vi skal gøre en indsats over for vold.
Det fremgår af perspektiv- og handlingsplanen, at regeringen ønsker et opgør med det kønsbestemte arbejdsmarked.
Tyg lige lidt på den: et opgør med det kønsbestemte arbejdsmarked.
For mig at se
Så hvad er det egentlig, den vil?
Skal flere mænd tvinges til at være sygeplejersker, selv om de ikke har lyst?
Skal flere kvinder blive jordog betonarbejdere, selv om de ikke bryder sig om det og hellere vil noget andet?
Jeg mener, at regeringen sidder fast i tiden en eller anden gang i 1970'erne i dens opgør med det kønsbestemte arbejdsmarked.
Så støder den panden mod en mur af sund fornuft i befolkningen, når den kører frem med sine ligestillingssager, og det er da også derfor, regeringen har måttet smide noget af sin politik på møddingen, herunder det bebudede forbud mod prostitution, da det jo rigtignok kun vil stille kvinderne ringere.
Den bebudede lov om kvindekvoter har fået en lidt udvasket efterfølger, og den øremærkede barsel skubber regeringen foran sig, fordi den udmærket er klar over, at befolkningens sunde fornuft igen tilsiger, at familierne godt selv kan finde ud af det der med, hvem der skal passe de små børn.
Jeg vil derfor opfordre regeringen til at tage et frontalt opgør med sine egne dogmer.
Lad dog kvinder og mænd selv vælge de job, de gerne vil have.
Lad kvinder og mænd om at bestemme, hvem der skal passe børnene, også de små børn, og accepter, at når headhuntere ikke kan finde nok kvinder til bestyrelsen, er det, fordi der ikke er nok kvinder endnu, der står parat til at indtage de poster.
Kvinder og mænd ved bedst selv, hvad det er, de gerne vil i deres liv.
Det gælder jo også regeringens egne ministre, der selv ved, hvem der skal passe de små børn i deres familie.
Er der da slet ikke nogen ligestillingsproblemer?
Jo, det er der.
Der er rigtig mange problemer i det store udland.
I Iran har kvinder ingen ret til at bestemme over egen krop og fremtid.
Der var engang, hvor socialister var nogle, der var solidariske med folk i andre lande.
Hvorfor hører vi ikke flere højrøstede protester, når kvinders rettigheder krænkes i andre lande?
Hvorfor dette navlepilleri?
Kønsundertrykkelsen importeres også til Danmark.
Vi har miljøer i Danmark, hvor kvinder og homoseksuelle ikke har samme rettigheder som alle andre.
Eller også indkalder ligestillingsministeren nogle kendisser, der skal spise middag og have en hvid sløjfe på reverset.
De skal ud at være kendte på den fede måde og på den måde kæmpe mod vold mod kvinder.
Man ser det for sig: En mand er ved at slå sin kone halvt fordærvet, og alt imens han er i gang med sit forehavende, ser han ud af øjenkrogen Nik & Jay med en hvid sløjfe på jakken, og så stopper han straks.
Regeringen skulle tage og hoppe ud af sit parallelunivers, hvor lyserødt LEGO og opstillinger af legetøj i Bilka forstyrrer sjælefreden i den røde lejr, og i stedet række hånden ud til de kvinder og mænd, der rent faktisk har virkelige problemer.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-04-04:
Nej, det er jeg ikke enig med Venstres ordfører i.
Det er et meget dårligt udgangspunkt for ligestilling, at man som kvinde er hundrede procent økonomisk afhængig af sin mand, så det er jeg bestemt ikke enig med ordføreren i.
Når nu der er en dialog, kunne jeg da vældig godt tænke mig at høre, om Venstres ordfører kunne svare på den del, der handler om nu at styrke mulighederne for de voldsramte kvinder med anden etnisk baggrund for at få ophold i Danmark, for det er noget, som det faktisk har undret mig at Venstre har lukket øjnene for i de 10 år, man har haft magten.
Altså, der har været nogle regler for opholdstilladelse her i Danmark, der har været så stramme, at kvindekrisecentrene igen og igen har advaret og sagt: Prøv nu at høre, regering,
Jeg synes, at det er så mærkeligt, at Venstre har accepteret det.
Det synes jeg bestemt ikke er at have fokus på minoritetskvinders rettigheder.
Fatma Øktem (V), 2013-04-04:
Selv om jeg været i Folketinget i halvandet år, er det første gang, jeg får et spørgsmål, mens jeg stiller spørgsmål, men jeg vil gerne svare på ordførerens spørgsmål.
Hvis man er i Danmark på grund af ægteskab eller familiesammenføring og det er grundlaget for, at man er her, så spørger jeg ud fra det samme ordføreren: Vil det sige, at fordi man har været udsat for vold, så skal det udløse en opholdstilladelse, i modsætning til hvis man ikke har været udsat for vold?
Det er så mit spørgsmål tilbage om det her.
Det er jeg ikke nødvendigvis enig i at det skal.
Det skal lige siges, at jeg også godt kender til området.
Jeg har som sagt talt med rigtig mange kvinder, også voldsramte kvinder, og det er frygteligt og hjerteskærende at se, at nogle af de kvinder står i den situation, at ikke nok med, at de har været udsat for vold, de skal måske også rejse ud af landet.
Det er selvfølgelig hårdt at se på, men hvis jeg kigger på det lovgivningsmæssigt, vil jeg som sagt spørge ordføreren: Kan det passe, at fordi man har været udsat for vold, så skal man kunne blive i Danmark, selv om ens grundlag for at være i Danmark, nemlig ægteskabet, ikke er der længere?
Men det var jo så et svar til ordføreren.
Jeg tror, at jeg stopper her.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-04-04:
To ting: For det første er noget af det, som kvindekrisecentrene peger på, at der jo altså også ofte er børn involveret i det her.
Det vil sige, at konsekvensen af, at man som mor bliver smidt ud af landet, ikke kun gør sig gældende for en selv, men også for det barn, som så har en far i Danmark og en mor et eller andet andet sted.
Det synes jeg er værd at tage med.
Det kan altså også være en medvirkende årsag til, at man ikke tør forlade sin mand, hvorimod muligheden for ophold i Danmark i den grad styrker kvindernes mulighed for at forlade deres mænd.
Jeg synes ellers ikke, jeg egentlig har særlig meget at rose regeringen for på udlændingeområdet, men lige præcis her synes jeg faktisk, at man tager et skridt i den rigtige retning.
Til gengæld er jeg meget, meget bekymret for det, som justitsministeren desværre har fundet på eller nogle i hans ministerium har fundet på, nemlig at man skal udvise evne og vilje til integration.
Jeg synes, at det viser, at man ikke ved særlig meget om, hvad det vil sige at være voldsramt kvinde, for det er netop meget ofte en del af det at være voldsramt, at man bliver isoleret, og isolationen gør det altså svært at udvise evne og vilje til integration.
Så det har vi tænkt os at følge meget nøje.
Louise Schack Elholm (V), 2013-04-04:
Jeg synes, det var en meget positiv tale over for regeringen, og det er jeg ganske overrasket over, fordi jeg før sidste valg oplevede, at Enhedslisten stod skulder ved skulder med mange af de partier, der nu sidder i regering, og var enig med partierne dengang.
Nu har de nuværende regeringspartier så skiftet holdning, derfor overrasker den meget positive tone mig, og det giver mig anledning til at spørge om begrundelsen.
Jeg kunne forestille mig, at det enten kunne være, at man godt kan se, at det måske er mere fornuftigt at søge den anden linje, som jeg også er mere enig i, eller at det kunne være, fordi, som vi jo så kan forstå i dag, statsministeren har truet med et valg, hvis det var, man var for meget på tværs.
Jeg kan se, at ordføreren ser undrende ud.
Jeg kan læse, at i forbindelse med kommuneforhandlingerne sidste år skulle statsministeren have truet med valg, hvis Enhedslisten var for meget på tværs.
Sådan har jeg forstået det på aviserne, men det kan være, aviserne har misforstået det.
Det kan være, ordføreren kan opklare det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-04-04:
Jeg kan forstå, at Venstres ordfører læser Information, og det er også et udmærket dagblad, men den tror jeg vi må tage på et andet tidspunkt og ikke midt i ligestillingsdebatten.
Jeg kan afsløre, at den diskussion, der var om kommuneaftalen sidste år, ikke for mig hænger sammen med den debat, vi har i dag.
Men jeg kan næsten ikke tro, at Venstres ordfører ikke har hørt efter, mens jeg talte.
Det ville da være underligt.
For hvis Venstres ordfører havde hørt efter, mens jeg talte, ville Venstres ordfører have hørt, at vi i Enhedslisten er meget, meget utilfredse med en række af de ting, regeringen har undladt at gøre.
Det er jo så til gengæld noget, som Venstres ordfører er vældig glad for.
Men jeg synes, det er meget, meget bekymrende og underligt, at regeringen ikke har gennemført den øremærkede barsel endnu, og for mig at se er der ikke nogen tvivl om, at det er et af de allermest centrale redskaber, vi har, hvis vi vil styrke ligestillingen i Danmark, både i forhold til ligeløn mellem mænd og kvinder, i forhold til pensionsopsparing og i forhold til mænds mulighed for at være sammen med deres børn og sådan set også børnenes mulighed for at opleve både mor og far, hvis de har begge to, som den primære omsorgsperson.
Som sagt, hvis ordføreren havde hørt efter, ville ordføreren også vide, at der er en lang række andre punkter, hvor vi i den grad savner handling fra regeringens side.
Men jeg kan konstatere, at der heldigvis også sker noget rigtigt på det her område, og det er da positivt.
Louise Schack Elholm (V), 2013-04-04:
Jeg lagde nemlig mærke til, hvor god ordføreren var til at nedtone de negative ting og fremhæve de ting, man synes er positive, i redegørelsen, og det synes jeg i hvert fald er en noget anderledes stil end inden regeringsskiftet, hvor Enhedslisten plejede at fremhæve alle de negative ting først.
Derfor synes jeg, at regeringen må være rigtig glad for at have et støtteparti, der i den grad bakker op om regeringen, selv om man pointerer, at man selvfølgelig ikke er enig på alle punkter.
Så det vil jeg bare sige.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-04-04:
Altså, jeg kan forstå, at Venstres ordfører går meget op i min stil, og det synes jeg da er en spændende interesse at have, men jeg tror, at de fleste mennesker, som har hørt min tale, og som i øvrigt følger lidt med på det her område, ved, at regeringen og Enhedslisten – desværre, synes jeg jo – har store uenigheder på ligestillingsområdet i forhold til manglende handling.
Jeg tror såmænd nok, at vi er nogenlunde enige om at anerkende, at problemerne eksisterer.
Det er jo så et skridt i den rigtige retning, kan man sige, i forhold til den tidligere regering.
Men der er ikke nogen tvivl om, at der i den grad mangler handling, og det tror jeg at de fleste, måske med undtagelse af Venstres ordfører, har opfattet efter den tale, jeg har holdt.
Ellers har Venstres ordfører jo mulighed for at gå ind og læse den på internettet, for det er jo sådan, at alt, hvad vi siger her i Folketingssalen, bliver skrevet ned.
Pia Adelsteen (DF), 2013-04-04:
Tak for det.
Grunden til, at jeg lige vil stille et spørgsmål, er egentlig, at fru Johanne Schmidt-Nielsen i forbindelse med det her med øremærket barsel siger, at det også vil styrke ligelønnen, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge, hvad ordføreren har at have det i.
Altså, hvorfor tror man det?
Jeg stillede tilbage i 2012 et spørgsmål om Norge og Sverige netop i forbindelse med ligelønnen og deres øremærkede barsel, som de jo har haft i en ret lang periode, og jeg kan fortælle, at i Norge udgør kvinders løn 85 pct. af mændenes løn, og det har været ganske stabilt i hele den periode, hvor der har været øremærket barsel til mænd.
Og jeg kan fortælle, at i Sverige blev der indført øremærket barsel til mænd i perioden 1995-2002, og der var lønforskellen både i 1992 og 2008 16 pct.
Så hvorfor tror ordføreren, at det vil forbedre ligelønnen?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-04-04:
Der er lavet en større undersøgelse i Sverige, som viser, at det påvirker kvindernes lønninger set i et livsperspektiv positivt, at de to parter deler barslen.
Jeg vil med glæde finde artiklen fra dagbladet Information på Infomedia og videresende den til fru Pia Adelsteen.
Pia Adelsteen (DF), 2013-04-04:
Det ser jeg frem til.
Det er altid godt med ny information, ikke?
Det skal man aldrig kimse ad.
Men jeg spørger jo netop, fordi jeg faktisk havde forventet, da jeg stillede spørgsmålet til beskæftigelsesministeren, at netop fordi de har haft øremærket barsel til mænd i så lang en periode, ville den lønforskel mellem mænd og kvinder, som vi i Danmark påpeger er omkring 18 pct., være formindsket i netop de to lande, og det er den altså ikke.
Så kan det godt være, at i et livslangt perspektiv – og jeg ved ikke hvad, og jeg skal komme efter dig – gør det måske en forskel, men det kan jo altså ikke være den store forskel, hvis lønforskellen alt andet lige bliver ved med at være den samme.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-04-04:
Det er nu som sagt sådan, at der er lavet en større undersøgelse i Sverige, som viser, at det påvirker lønnen positivt, at man i højere grad deler barslen, men jeg vil som sagt meget gerne finde undersøgelsen til Dansk Folkepartis ordfører og sende den.
Derudover vil jeg også gerne sige, at der jo er flere årsager til, at vi i Enhedslisten mener, det ville være vældig fornuftigt, hvis man fik en mere ligelig fordeling af barslen.
For én ting er, at det kan have en positiv betydning for kvinders lønniveau og pensionsniveau, men noget andet, som jeg synes er meget centralt, er altså også, at det er vældig fornuftigt, at børn oplever, at både mor og far – eller mor og medmor, hvad man nu har – kan være den primære omsorgsperson, altså at man som barn tidligt i livet oplever, at det ikke bare behøver være mor.
Det er også en årsag til, at vi i Enhedslisten mener, at det her i den grad er et vigtigt forslag.
Som det tredje synes jeg også, det handler om mænds rettigheder, altså at mænd i dag har ringere rettigheder til barsel, end kvinder har, fordi man jo har langt mere øremærket barsel til mor end til far.
Jeg synes sådan set, vi trænger til noget ligestilling i forhold til fædrenes ret til barsel.