runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2011-05-05:
Jeg kan jo høre, at ordføreren føler, der er ramt en øm tå et sted, og det var sådan set ikke meningen.
Men jeg må sige, at de undersøgelser, der er i gang nu, i høj grad handler om nogle enkelte banker, altså: Hvad skete der med Amagerbanken, hvorfor gik det galt?
Vi har tidligere haft en om Roskilde Bank, hvad var der los der?
Jeg synes bare, det er vigtigt at understrege, bare til forståelsen af vores forslag, at det her jo handler om en noget bredere analyse af den finansielle sektor og den risiko, den udgjorde for resten af verden, og en analyse af, hvordan vi så håndterede det i Danmark i de der dage, hvor det simpelt hen skulle gå så stærkt, om der er mere beredskab, om der er nogle diskussioner, vi er nødt til at tage, eller nogle beslutninger, vi er nødt til at træffe, inden vi, gud forbyde det, måtte stå i en lignende situation igen.
Det er bare for at sige, at der altså er forskel på at undersøge nogle helt bestemte banker, som det gik skidt for, eller som decideret krakkede, og så at tage sådan en større, bred undersøgelse.
Jeg synes lige så godt, vi med det samme kan slå til på den og sige, ligesom man har gjort i en række andre lande: Den har vi brug for, lad os få den.
Colette L. Brix (DF), 2011-05-05:
Nu bliver jeg nødt til at sige: Hvad er det for noget forbandet vrøvl?
Altså, det, der er blevet sagt, er, at der er to undersøgelser i gang, og dem forventer vi kommer på bordet, og så tager vi stilling til det.
Det er da fuldstændig forvrøvlet, hvad der bliver sagt.
Selvfølgelig vil vi da gerne have afdækket det, hvis der er nogle flere ting i det her; vi kunne ikke drømme om ikke at se på.
at det har været en meget, meget alvorlig krise.
Men vi vil bare gerne have, at de her papirer kommer frem, når de undersøgelser ligger der, og så tager vi stilling til, om der skal laves en kommission. Viser det sig, der skal laves en kommission, så er Dansk Folkeparti da med med det samme.
Vi vil bare gerne have, at undersøgelserne bliver gjort færdige, er der noget underligt i det?
Jesper Petersen (SF), 2011-05-05:
I forhold til de tidligere udtalelser, der er kommet fra hr. Peter Skaarup, om Dansk Folkepartis opbakning til sådan et forslag og sådan en kommissionsundersøgelse som den, vi lægger op til her, synes jeg, det er ærgerligt, at der nu bliver trukket i land.
Jeg havde egentlig håbet at høre en mere positiv melding fra Dansk Folkeparti i dag, for jeg synes jo, at når man ser på, hvor ufattelig store konsekvenser finanskrisen har haft for helt almindelige danskere og helt almindelige borgere i rigtig mange andre lande med arbejdsløshed, pensionsformuer, der går ned, og virksomheder, der går ned, så er det ikke noget, man kan tage let på.
Jeg må også sige, at det altså ikke er noget, man kan afklare med nogle spørgsmål i forligskredsen, og det er lidt det, der bliver lagt op til fra fru Colette L. Brix' side: Hvorfor stiller vi ikke bare nogle spørgsmål i forligskredsen?
Altså, det her handler jo om, hvordan vi som demokrati og som demokratisk velfærdssamfund blev rystet af en finanskrise.
Hvordan kan vi undgå, det sker igen, og er vi tilfredse med den måde, vi håndterede det på?
Det er der brug for en diskussion af, ikke bare for os, der har haft at gøre med det, men for hele Danmark som samfund, for at undgå, at det sker igen, og det kan hverken spørgsmål i forligskredsen eller undersøgelser af lige præcis Amagerbanken jo gøre.
Der er det jo sådan en samlet analyse, der må til, og den vil jeg godt høre hvorfor fru Colette L. Brix og Dansk Folkeparti nu ikke længere støtter.
Colette L. Brix (DF), 2011-05-05:
Nu vil vi gerne have, at de undersøgelser bliver gjort færdige.
Det er næsten altid sådan her i Folketinget, at der bliver nedsat mange undersøgelser sideløbende med hinanden, og så ønsker man altid fra oppositionen, at der skal nedsættes noget ekstra.
Jeg ved ikke, hvor mange gange jeg har stået heroppe, hvor der er gjort tiltag til noget, og så synes man, at man lige skal gøre noget ekstra.
Jamen det er da fjoget.
Nu må vi holde os til, at der er nogle undersøgelser i gang.
Lad os få dem på bordet.
Lad os kigge på det materiale, der ligger, og kan man se, at der er grundlag for, at man gør nogle yderligere tiltag – noget, vi kan lære af, noget, vi kan bruge, nogle ekstra redskaber – så gør vi selvfølgelig det.
Jeg er helt sikker på, at ministeren også vil gøre det samme.
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-05:
Så vil jeg bare lige høre ordføreren om, hvad det er for nogle elementer, som ordføreren gerne vil have bliver belyst i de undersøgelser, der allerede er i gang på nuværende tidspunkt.
Er det f.eks. konsekvenser for kundeforhold og kundebeskyttelse, der skal være fuldt belyst?
Er det bankpakkernes indhold og effekt?
Er det konsekvenserne for det danske erhvervsliv og den danske beskæftigelse, herunder kreditklemme, nedskæringer og fyringer?
Er det de elementer, som Dansk Folkeparti gerne vil have belyst i det arbejde, der er i gang på nuværende tidspunkt, og er det så sådan, at hvis det ikke bliver fuldt belyst i de arbejder, der foregår på nuværende tidspunkt, så mener Dansk Folkeparti, at der er behov for at lave en analyse af de områder?
Colette L. Brix (DF), 2011-05-05:
Jo, men hvis hr. Benny Engelbrecht hørte rigtigt efter, hvad jeg sagde, ville han vide, at jeg sagde, at vi nu venter på, at der kommer et par undersøgelser på bordet, før vi tager endelig stilling til det her
Hvis de nu viser, at der overhovedet ikke er nogen grund til at lave nogen kommission, nedsætte flere udvalg, og jeg ved ikke hvad, så er der jo ikke nogen grund til det.
Så gør vi ikke det.
Viser det sig, at der kommer nogle nye ting frem og man kan se, at der skal gøres nogle ekstra tiltag, så er Dansk Folkeparti selvfølgelig da med til at få en ekstra undersøgelse af tingene.
Selvfølgelig er vi da det.
Alt andet ville da være mærkeligt.
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-05:
Jeg vil godt lige spørge fru Colette Brix, hvad der er ændret ved Dansk Folkepartis holdning, siden hr. Peter Skaarup udtalte følgende: Det ville være fint at få en undersøgelse, der sagligt gennemgår, hvad der er begået af dumheder og fejl under krisen.
I den forbindelse kan man ikke undgå at komme ind på bankernes rolle.
Jeg er sikker på, at regeringen også vil synes, at sådan en undersøgelse vil være en god idé.
Det er udtalt til Ugebrevet A4 den 21. februar 2011, hvor lige præcis den kommission, som vi ser på her i S og SF's beslutningsforslag, bliver omtalt.
Så jeg går også ud fra, at hr. Peter Skaarup har udtalt sig i henhold til en viden om, at netop dette beslutningsforslag ville blive fremsat.
Colette L. Brix (DF), 2011-05-05:
Beslutningsforslaget minder meget om to tidligere beslutningsforslag fra Enhedslisten, som vi behandlede her i salen i sidste folketingssamling.
Nu er det Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti, som fremsætter forslaget.
Det undrer os lidt, da de jo bl.a. har været med i både bankpakker og kreditpakker og derfor har været med til at beskytte indskyderne mod tab og spændt et sikkerhedsnet ud under danskerne og den finansielle sektor.
Vi drøfter jo løbende i forligskredsen, også kaldet Finansiel Stabilitet, hvad der er sket, og hvad der kan gøres.
Der er jo foretaget analyser forud for alle de tiltag, som har ført til bank- og kreditpakker samt opstramning i tilsynet af den finansielle sektor.
En ting er, at Enhedslisten, som ikke er med i nogen forlig og derfor ikke vil tage ansvar, fremsætter beslutningsforslag om nedsættelse af udvalg og kommissioner, det er ikke så mærkeligt, men at Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti gør det nu, forstår vi ikke helt.
Der er jo rig lejlighed i forligskredsen til at stille alle spørgsmål, efterlyse notater og analyser, og det har vi jo fået i overflod, synes jeg, når man ser på alt det materiale, som vi i de seneste år har modtaget i forbindelse med møderne i Finansiel Stabilitet og i forbindelse med forberedelserne og evalueringerne af bank- og kreditpakker samt det skærpede tilsyn fra bl.a. Finanstilsynets side.
Med alle de artikler, rapporter og analyser, som er lavet af finanskrisen og sammenbruddet i den finansielle sektor, ville man kunne fylde hele Folketingssalen med bunker af papirer.
Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti kunne jo indkalde en masse eksperter til en høring, som de selv stod for.
Det er jo ganske gratis.
Ja, det kan faktisk ske lige nede i Fællessalen.
Men når det er sagt, ønsker Dansk Folkeparti selvfølgelig, at hver en sten bliver vendt i denne sag.
Derfor ser vi også frem til, at Rigsrevisionens undersøgelse og advokatundersøgelsen af Amagerbanken bliver fremlagt.
Så kan vi jo se, om der er behov for flere tiltag, og om der er noget, der kan gøres, og om det giver os nogle flere redskaber.
Men på nuværende tidspunkt, når der kører ekstra undersøgelser ved siden af, synes vi ikke, at der er grund til at gennemføre endnu en analyse af den finansielle sektor og at nedsætte en kommission.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-05-05:
Forskellen er, at vi handlede med det samme i Danmark.
Vi lavede bankpakke I i 2008, vi har lavet tre bankpakker, vi har lovgivet sammen om at sikre stabiliteten i den danske finansielle sektor.
Så det er sådan fuldstændig at sidde i baghånd, i forhold til at vi har reageret, og at vi har handlet.
Så er der lavet forskellige analyser internationalt, og der har været forskellige kommentarer herhjemme.
Jeg nævnte før, at Det Økonomiske Råd i en artikel skriver, at finanskrisen blev udløst af en nedtur på det amerikanske boligmarked, og samtidig peger rådet på, at den danske boligprisboble i midten af sidste årti var en af de mest ekstreme i verden.
Og jeg har ikke hørt andre forslag fra S og SF under de forhandlinger, jeg har ført med de to partier, om, hvad vi ellers skulle gøre, i forhold til at vi har lavet en aftale.
Så til det med at nedsætte en ny kommission vil jeg sige, at det vil koste en masse penge, og at det vil sætte nogle ting i stå, i forhold til at vi hele tiden er opmærksomme på, om ting kan gøres bedre i forhold til lovgivningen inden for den finansielle verden.
Carina Christensen (KF), 2011-05-05:
Formålet med det her lovforslag er, som flere har været inde på, at styrke offentlig-private partnerskaber og også at sikre, at der ikke er lovgivning, der forhindrer private virksomheders mulighed for eksport.
Det er jo sådan i dag, at udlandet ofte stiller krav til, at der skal være en offentlig dansk repræsentation i et selskab på f.eks. sundhedsog velfærdsområdet, hvis et selskab skal ind på et udenlandsk marked.
Reglerne ændres nu, så kommuner og regioner får større adgang til at deltage i selskaber, og det sikrer også, at sagsgangene lettes.
Det hilser vi velkommen.
De Konservative støtter naturligvis lovforslaget, som vi forventer vil blive til stor gavn, ikke mindst for danske eksportvirksomheder.
Karsten Hønge (SF), 2011-05-05:
SF ønsker at styrke mulighederne for fremstilling og mulig eksport af f.eks. sundheds- og velfærdsløsninger.
Det har været et problem, at den nuværende lovgivnings krav om offentlige parters direkte deltagelse og den øvre grænse med hensyn til omsætning til andre end kommuner og regioner har bremset dannelsen af offentlig-private selskaber, som kunne overføre knowhow til udlandet.
Det er nødvendigt at lette sagsgangen i forbindelse med behandlingen af dispensationsanmodninger, og det er nødvendigt at udvide mulighederne for at få dispensation fra kravet om, at maksimalt 25 pct. i et fælles selskab må stamme fra salg til andre end kommuner og regioner.
Lovforslaget vil understøtte offentlig-privat samarbejde og på den måde styrke eksporten af bl.a. sundheds- og velfærdsløsninger.
Men som Danske Regioner skriver, vil det desværre kun være i begrænset omfang, at det samarbejde vil blive styrket, især fordi der skal være meget tungtvejende grunde til at få en dispensation, og Danske Regioner foreslår også to andre tiltag til fremme af offentlig-privat samspil.
KL foreslår at fjerne den nuværende bestemmelse om, at den forholdsmæssige kommunale og regionale andel af kapitalen og stemmerettighederne ikke kan ændres.
Det her skaber altså en helt unødvendig rigid struktur, hvis de eksisterende kommuner ønsker at skyde ekstra kapital ind i selskabet.
KF foreslår også, at de nuværende bestemmelser vedrørende en kommunes eller en regions bestemmende indflydelse ændres.
SF så gerne betydelig friere rammer for de offentlig-private selskaber.
Samlet set ser vi lovforslaget som et skridt – ganske vist et lille skridt, men dog et skridt – i den rigtige retning, så selv om vi burde gå langt videre, er SF forholdsvis positive over for lovforslaget.
Colette L. Brix (DF), 2011-05-05:
Det her er en sag, som vi særskilt tog op i januar i forbindelse med et forlig om noget helt andet, nemlig risikovillig kapital, og nu kommer der så en løsning.
Lovforslaget skal gøre det lettere at eksportere løsninger til udlandet, hvor en virksomhed eller flere og en myndighed eller flere går sammen i et selskab, der står for eksporten.
I dag kan det ikke lade sig gøre, og konkret har det jo betydet, at en større kommune i Jylland har opgivet et samarbejde med private virksomheder i selskabsform, hvor der skulle eksporteres rådgivningsydelser i forbindelse med planlægning af nye byområder i Kina.
I dag er det et krav i relation til den deltagende kommune, at kun 25 pct. af selskabets omsætning må stamme fra salg uden for kommunen, og det er jo gak i hovedet, når formålet er at eksportere.
Vi er glade for, at der nu åbnes op for mere eksport af bl.a. velfærdsog sundhedsydelser i selskabsform, hvor både virksomheder og offentlige myndigheder deltager.
Ofte er det jo sådan, at det er nødvendigt at have den offentlige bestiller med, når der i udlandet skal sælges f.eks. løsninger på byplanlægning, spildevandsanlæg, kloakering, organisering af ældrepleje eller sundhed.
Her skaber den offentlige deltagelse troværdighed og sikkerhed for, at løsningerne er brugbare.
Vi ser gerne, at der kommer nogle forenklinger i loven, og vi håber meget, at ministeren vil se på de to forslag, vi kommer med.
For det første kan en kommune f.eks. ikke ændre på kapitalindskuddet i selskabet, medmindre det også sker tilsvarende fra privat side.
Har en kommune f.eks. ved etableringen 15 pct. af selskabet, kan dette efterfølgende ikke ændres til 20 pct.
Kommunen er ganske enkelt låst fast, hvilke jo ikke virker særlig tillokkende.
Det gør det også meget besværligt, hvis f.eks. en ny kommune ønsker at deltage i selskabet.
Der skal ikke ændres ved, at mindst 25 pct. af kapitalen skal være på private hænder.
For det andet kan det være nødvendigt, at en kommune ved sin deltagelse i et eksportselskab opnår en bestemmende indflydelse.
Det kan ikke lade sig gøre i dag, og her bør der også under særlige omstændigheder kunne gives en dispensation.
Det handler jo i sidste ende om at få noget mere eksport til vores velfærd og om den viden, der er opbygget i den offentlige sektor.
Her er det oplagt, at vi også fremmer det offentlig-private samarbejde, selv om det er grænseoverskridende.
F.eks. vil det være oplagt at hjælpe danske virksomheder med sådanne partnerskaber.
Med disse bemærkninger skal jeg meddele, at Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Jens Christian Lund (S), 2011-05-05:
Jeg vil starte med at sige, at det var rart at høre Venstres ordfører sige, at det er positivt at få de offentlige myndigheder inddraget.
Det er da nye tanker fra Venstres side.
Det er positivt.
Vi synes også, det er positivt, at man giver mulighed for øget deltagelse af myndigheder, kommuner og regioner, når det er hensigtsmæssigt.
Og derfor er det vigtigt, at vi arbejder videre med det.
Men der er ingen tvivl om, at ånden i forslaget, som jeg læser det, er, at det udelukkende tager hensyn til de private virksomheder.
Det der med, at man ikke kan konkurrere, når der er private virksomheder med i det, synes jeg er en lille smule besværligt.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at der er folk fra erhvervslivet, der har kontaktet os og sagt, at det her lovforslag giver for snævre rammer, og specielt det med de 25 pct. kan forhindre nogle gode OPP-projekter.
Vi synes, det er en god idé, at vi kan få lavet nogle OPP-projekter.
Men det vil være bedre, at vi skriver i lovforslaget, at det er af hensyn til Danmarks muligheder for at opnå nogle bedre resultater, at vi får både regioner og kommuner ind i det her.
F.eks. er der bemærkningen om, at dispensation gives, hvis væsentlige forhold taler herfor.
Det virker nærmest lidt religiøst.
Nu vil jeg ikke sige til ministeren, at han er religiøs, men det virker, som om vi egentlig ikke er så begejstrede for det, vi selv siger.
Der kan også være nogle, der er i tvivl om, hvad det er for nogle regler, der gælder for sådan et selskab, men det kan vi finde ud af under udvalgsarbejdet.
Og vi vil også gerne vide, om der er nogle specielle forhold for forsvaret og redningsberedskabet.
I det hele taget er det mit indtryk, at man i høj grad kun arbejder til gavn for den private virksomhed, og det er også fint for os, for vi vil gerne være erhvervslivets parti.
Derfor er det da fint, men vi så gerne, at man øgede mulighederne, så det blev til gavn for hele Danmark og ikke bare for den private virksomhed.
Det er vi glade for.
Så vi er relativt positive.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-05-05:
Jeg har egentlig skrevet en lang smøre om, at det her jo er endnu en del af udmøntningen af konkurrencepakken, som tjener en masse gode formål, men jeg har sagt det før, så måske skal jeg skåne tidsforbruget og blot glæde mig over, at konkurrence er godt, og over, at vi jo får noget mere af det med alt det, vi laver med konkurrencepakken.
Det her forslag drejer sig om, at vi skal give mulighed for at give dispensation med henblik på at styrke private virksomheders mulighed for eksport af f.eks. sundheds- og velfærdsløsninger.
Det sker simpelt hen ved, at der gives den her dispensationsmulighed til kommuner og regioners udførelse af opgaver for andre offentlige myndigheder og deres deltagelse i selskaber.
Forslaget ændrer ikke ved den eksisterende lovgivnings overordnede formål, nemlig at kommuner jo ikke skal være involveret i normale privatkapitalistiske virksomheder, hvor der i forvejen er fri og sund konkurrence, men det er simpelt hen for at sikre, at vi der, hvor der opstår muligheder for et offentlig-privat samarbejde med henblik på at udnytte de kompetencer og den viden, vi har i Danmark på velfærdsteknologiområdet og inden for sundhedsområdet, åbner op for, at der kan ske et større samarbejde.
Det er jo særdeles positivt, at vi giver bedre mulighed for, at nogle af de kompetencer, vi har i Danmark, kan udfolde sig også mere erhvervsmæssigt.
Det er ganske positivt, at vi sørger for at sikre, at lovgivningen ikke der, hvor vi har gode kompetencer, skal lægge hindringer i vejen, og derfor støtter vi selvfølgelig varmt, at vi nu giver den her mulighed for lidt mere arbejdsrum for en række virksomheder og også for kommuner og regioner.
Carina Christensen (KF), 2011-05-05:
Formålet med det her lovforslag er at sikre en mere effektiv anvendelse af Klagenævnet for Udbuds ressourcer til at håndhæve udbudsreglerne.
Målet er dels at reducere de forhindringer, der er for konkurrence om offentlige opgaver, dels at reducere sagsbehandlingstiden.
For os i Det Konservative Folkeparti er det afgørende, at de her ændringer bidrager til en forbedring af klageprocedurerne, og at virksomhederne ikke føler, at deres retssikkerhed svækkes, når klagenævnet i fremtiden ikke kan træffe en afgørelse, der går ud over de påstande, som parterne har gjort gældende, men det mener vi også er sikret med de nye regler.
Klagenævnet vil fortsat kunne kræve enhver oplysning, som er nødvendig for afgørelsen.
Man skal fortsat vejlede parterne i fornødent omfang på samme måde som domstolene i civile sager, og Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen og erhvervsorganisationerne kan fortsat anlægge sager ved klagenævnet og dermed sikre lige vilkår for små virksomheder.
Vi mener derfor ikke, at retssikkerheden vil blive svækket.
Vi har heller ingen problemer med, at afgørelser fremover som udgangspunkt skal træffes af et medlem fra klagenævnets formandskab og så et sagkyndigt medlem.
Formanden kan jo stadig beslutte at udvide antallet af sagkyndige, hvis det skønnes nødvendigt, og vi mener, at lovforslaget også her har den rigtige balance mellem på den ene side hensynet til en effektiv sagsbehandling og på den anden side hensynet til en tilstrækkelig faglig kompetence i afgørelserne.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2011-05-05:
Med det her lovforslag står vi samtidig i en proces, som vi vel nærmest kan kalde lovsjusk.
Det er galt nok, at bl.a. Den Danske Dommerforening skriver, at den korte høringsfrist gør, at de ikke har kunnet behandle lovforslaget på sædvanlig vis, værre er det, at de mener, at de foreslåede ændringer kan være i strid med almindelige forvaltningsretlige principper og kun bør gennemføres efter et grundigt forarbejde.
Kommunernes Landsforening anfører, at lovforslaget er udtryk for politisk hastværk, der også samtidig vil få det resultat, at de ønskede effekter vil udeblive.
Danske Regioner skriver, at de ligger inde med flere forslag til forbedringer, der vil kunne smidiggøre nævnets procedure.
Derfor vil SF opfordre til, at lovforslaget tages af bordet og der sættes en ny proces i gang, hvor alle parter får bedre mulighed for at bidrage til arbejdet med at forbedre sagsbehandlingen i klagenævnet.
SF er tilhængere af forenklinger og forbedringer i klage- og overvågningssystemet om offentlige udbud og udliciteringer, men vi er skeptiske over for lovforslaget, som ganske vist indeholder små skridt i den rigtige retning, men som samlet set både er noget sjusk og ikke indeholder de nødvendige forbedringer, som både Kommunernes Landsforening og Danske Regioner anbefaler.
Colette L. Brix (DF), 2011-05-05:
Det her lovforslag giver mulighed for en mere effektiv sagsbehandling ved Klagenævnet for Udbud, hvor sagsbehandlingstiden i de seneste år er steget meget voldsomt.
I starten af 2008 var den gennemsnitlige sagsbehandlingstid på ca. 4 måneder.
I slutningen af 2010 nærmede den sig 7 måneder.
Lange sagsbehandlingstider er en meget stor hindring, når offentlige opgaver skal i udbud.
Det gælder for den myndighed eller kommune, der udbyder, som måske ikke kan få opgaven løst, før der er en afgørelse, men også for virksomheden, som har vundet udbuddet og venter på at komme i gang, er det både dyrt og besværligt at vente på en afgørelse.
Ideelt set burde sagsbehandlingstiden gennemsnitligt ikke være over 3 måneder.
Vi vil gerne høre, om ministeren er enig i dette.
Vi støtter derfor, at Klagenævnet for Udbud i sin behandling af en klage kun kan tage udgangspunkt i klagens ordlyd og ikke af sig selv tage andre aspekter op fra en sag.
Samtidig skabes der mere fleksibilitet, når færre personer fra klagenævnet involveres i forbindelse med en afgørelse.
Vi vil dog samtidig gerne høre, hvad ministeren ellers vil gøre for at få sagsbehandlingstiden kraftigt reduceret, da det i den grad er en barriere for offentlig-privat samarbejde.
Vi ser gerne, at der kommer flere forslag til at reducere sagsbehandlingstiden i Klagenævnet for Udbud og ser meget gerne, at ministeren tilkendegiver, at han vil arbejde for det ud over vedtagelsen af dette lovforslag.
Med disse bemærkninger skal jeg meddele, at Dansk Folkeparti støtter forslaget.