runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2009-03-18:
Jeg havde jo forudsat i spørgsmålet, at ministeren havde orienteret sig i dagspressen for at se, hvilke spørgsmål der har været oppe.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at det at servere et sundt måltid mad i daginstitutionerne er en fantastisk god idé.
Det er i øvrigt oprindelig et socialdemokratisk forslag, som regeringen så har fulgt op på.
Problemet her er bare, at der ikke er finansiering med til forslaget, altså at man alene skal have forældrene til at betale for det her.
Så hvor vi ellers har et princip i Danmark om universel velfærd, altså om, at vi alle sammen betaler vores skat og så er med til at sikre, at der er nogle fælles ydelser, er det altså her et spørgsmål om, at det alene er dem, der har børn i daginstitution, der skal betale for den her ordning.
Det får de konsekvenser, at det er svært for kommunerne at få pengene til at række.
Der er så et konkret eksempel fra Aalborg, som har været oppe i dagspressen, og det er sådan set det, jeg tager op i dag.
Altså, det er sådan, at når man har et barn i vuggestue i Aalborg Kommune og i øjeblikket betaler 3.020 kr., er det med mad.
Men der siger Aalborg kommune så: For at få pengene til at række er vi nødt til at øge forældrebetalingen med 800 kr., sådan at den kommer op på 3.805 kr.
Så får man mad med, men det havde man jo i forvejen.
Så det, der er hele problemet her, er, at man sådan set pålægger forældre, der allerede har en madordning, at betale 800 kr. mere for at få mad, de fik i forvejen.
Det virker da helt skørt.
Aalborg Kommune siger: Hvis vi overhovedet skal have penge i det her, hvis vi overhovedet skal få det til at hænge sammen og kunne finansiere det, det koster at lave madordning i børnehaverne, er vi nødt til også at hæve priserne for vuggestuer.
Det er sådan set ikke de store beløb, der bliver at lave madpakker for, kan jeg se.
Det er jo altså ikke de store gastronomiske øvelser eller økologisk mad, man kan lave for det beløb.
Men det er det, deres beregninger går på.
Det virker da som en dårlig ordning, at der ikke kommer penge med fra regeringens side, så man havner i at skulle tørre en regning af på nogle, der ikke får noget.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at loven om frokostmåltid i daginstitutioner nu tvinger kommunerne til at pålægge småbørnsfamilier ekstraudgifter, selv om de ikke får nogen ekstra service?
Skriftlig begrundelse
Af Berlingske Tidende den 8 marts 2009 fremgår det, at en rundspørge fra Berlingske Research blandt 76 kommuner har vist, at kun én ud af ti kommuner har valgt at få lavet maden lokalt på daginstitutionerne.
Karen Jespersen (V), 2009-03-18:
Spørgsmålet går på, om regeringens anlægsloft har forhindret kommunerne i at foretage de nødvendige investeringer i køkkenfaciliteter og uddannet personale.
I de henvendelser, jeg har fået - vi havde møde med KL i mandags - har man ikke peget på, at anlægsloftet skulle være noget, der hindrede kommunerne.
Vi sad netop og snakkede om, at den her nye udvidelse, som nu blev givet til kommunerne, ville give nogle forbedrede muligheder også for at investere i køkkener.
Og det må man så håbe.
Hvis der er nogen, der føler, at de ikke har haft mulighed for det, får de så en mulighed nu.
Dertil kommer jo, at der, selv blandt de, der har mulighed for det, jo er mange, der af andre grunde vælger en anden mulighed.
Det er jo det samme, kan man sige, på ældrecentre.
Der har man jo også valgt en produktion fra storkøkkener eller på anden vis.
Og en del af kommunerne har netop valgt at sige, at de har nogle gode køkkener, der laver rigtig god mad, andre steder i kommunen, så dem bruger man, i stedet for at man skal til at indrette et nyt antal køkkener.
Det kunne være, de skulle gøre det på et senere tidspunkt, men det er den måde, de har valgt at gøre det på.
Jeg har været ude at prøvespise noget mad, der blev produceret andetsteds i kommunerne, og det var supergod mad.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-03-18:
Jeg tror, at det er fuldstændig korrekt, at langt de fleste hjemvendte soldater gerne vil tilbage og have et almindeligt liv.
Det, som jeg egentlig tænker på, når jeg også spørger ind til det her med veteranhjem - jeg er sådan set glad nok for, at forsvarsministeren har gjort sig nogle overvejelser, og det vil jeg gerne kvittere for er, hvordan vi kan komme i en situation, hvor vi ligesom laver noget løbende, forebyggende arbejde, hvor både de soldater, der har det godt, og de soldater, der har det svært, på en mere jævn basis kunne have mulighed for at mødes og understøtte hinanden og hjælpe hinanden.
Hvor bygningerne så ligger, eller hvilke bygninger det er, er ikke det afgørende for mig, det afgørende er, at vi får et sted, hvor soldaterne får mulighed for i virkeligheden via civilsamfundet og civilsamfundsarbejde at kunne understøtte hinanden, og at det kan hjælpe til, at vi får nogle af dem, der har det svært, til måske at få det bedre, så vi måske på den måde kan gribe ind i tide, så vi ikke får nogle af de tragiske situationer, som vi senest har set på Nørrebro i København.
Søren Gade (V), 2009-03-18:
Tak for det, og tak for muligheden for at komme herned og diskutere det meget vigtige emne, det er, hvordan forsvaret og samfundet behandler de soldater, som har været udsendt i dansk tjeneste og har gjort en stor indsats, ikke alene for Danmark, men for verdensfreden.
Jeg vil sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at forsvaret har et meget omfattende tilbud til soldater både før, under og efter udsendelsen.
Det, der er vigtigt for mig at sige, er, at det ikke alene handler om psykologhjælp, men også om socialrådgiverbistand, og det er også vigtigt for mig at understrege, at der ikke er nogen udløbsdato på den hjælp, der tilbydes.
Får man et traume 10, 15, 20 år efter, man har været udsendt, så er man stadig væk dækket ind af de psykologer, som forsvaret har ansat.
Med hensyn til oprettelsen af veteranhjem er det ikke noget, jeg umiddelbart ser som en farbar vej, fordi jeg synes, det er vigtigt, at de danske soldater efter en udsendelse så hurtigt som muligt vender tilbage til et almindeligt liv fuldt integreret i det danske samfund.
Det betyder imidlertid ikke, at der ikke skal gøres noget, og at der måske kan gøres noget anderledes end det, vi gør i dag.
Det er således, at vi i øjeblikket har et projekt kørende, hvor hjemkomne soldater får en kontrakt med forsvaret, hvor de i løbet af en 12-ugers-periode ligesom bliver indsluset i samfundet igen, hvis ikke de skal blive i forsvaret.
Men når nu hr. Simon Emil Ammitzbøll har spurgt mig om det her med veteranhjem, har jeg alligevel givet det en tanke.
Jeg har haft en kontakt med soldaterhjemmene i Danmark, for man kunne jo godt forestille sig et system, hvor vi brugte det net af soldaterhjem, der er.
Vores udsendte soldater kender soldaterhjemmene fra den tid, hvor de var værnepligtige, da de var soldater.
De har mødt soldaterhjemmene i Kosovo, Irak, Afghanistan og er trygge ved den her model.
Måske kunne man på soldaterhjemmene på kvartalsvis basis eller andet lave nogle veteranaftener, hvor forsvaret så bistod - hvis der f.eks. var behov for en foredragsholder - med en, der har været ude, eller en psykolog eller en socialrådgiver, der kom og fortalte, at man altså prøvede at bruge det netværk, der allerede findes.
Der vil jeg prøve at tage initiativ til, at man samler interessenter, som synes, at det her er en god idé.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-03-18:
Hvordan stiller ministeren sig til, at der oprettes veteranhjem for tidligere udsendte soldater?
Skriftlig begrundelse
Efter den tragiske anholdelse den 10. marts i år må vi have mere fokus på, hvad der kan gøres for tidligere udsendte soldater.
Karen Jespersen (V), 2009-03-18:
Nu sagde hr. Rasmus Prehn faktisk også: Så kan de være nødt til i Odense … Jeg tror, der er tæt kontakt mellem kommunalpolitikere og borgere.
Det er jo netop en af fordelene ved det kommunale selvstyre.
Så man begynder ikke at lave mad, som for en større dels vedkommende bliver smidt ud, fordi børnene ikke vil spise den.
Med hensyn til frost og vakuumpakning er det sådan, at i den udmærkede kantine, vi har her, serveres der jo f.eks. ærter, og jeg er helt sikker på, at de har været frosne.
Jeg spiser selv tit rigtig mange ærter, som har været frosne, og i en god kantineordning indgår der jo også mad, som har været frosset.
Rasmus Prehn (S), 2009-03-18:
Meldingen fra den pågældende borger i Odense, Jens Tazarek, er, at man har været til et orienteringsmøde, hvor kommunen har fremlagt sine planer.
Det, kommunen lægger op til, er simpelt hen, at med de få midler, man har til rådighed, kan man altså blive tvunget ud i at købe maden eksternt, og den vil blive leveret to gange om ugen som frostvarer, der så skal tøs op.
Så vil man hellere smøre en frisk madpakke, som jo kan være lækker nok, om morgenen og give sit barn den med.
Jeg er enig med ministeren i, at en kold madpakke kan være udmærket, og mange gange benytter jeg mig også selv af det.
Men det, der er problemet her, er, at maden er vakuumpakket og har været frosset osv., og den har altså ikke den lækre kvalitet, vi som forældre gerne vil have vores børn skal have.
Husk på, at mange af vi forældre altså har en kantineordning på vores arbejdsplads; vi kunne godt tænke os, at vores børn fik samme lækre tilbud, og det var det, vi havde håbet på at få med den her ordning.
Men her har regeringen altså tilsyneladende snydt på vægten og ikke sendt pengene med.
Derfor får man en dårlig løsning her, og det synes jeg er skuffende.
Karen Jespersen (V), 2009-03-18:
Nu er det jo sådan set KL, der repræsenterer Odense og Aalborg Kommuner, som har sagt ja til, at finansieringen skal ske ved at hæve forældrebetalingen til 30 pct.
Det var der lidt diskussion frem og tilbage om, og det er godt, at hr. Rasmus Prehn bragte Odense op igen.
Det er rigtigt, at på grund af betalingsstrukturen vurderede Odense Kommune, at man ville skyde nogle ekstra penge ind i madordningen ud over den forhøjede forældrebetaling.
Derfor behøver borgeren ikke være bekymret for, at den mad, hans børn får, skal betales af det beløb, der blev nævnt.
Så vidt jeg er orienteret, arbejder man altså ret intenst i Odense Kommune med at finde en ordning.
Jeg ved ikke helt, hvad de er landet på, men jeg har forstået det sådan, at det betyder, at man selv har lagt nogle ekstra penge oveni.
Rasmus Prehn (S), 2009-03-18:
Nu fik jeg jo ikke lov til at gøre mit spørgsmål færdigt før, men det er altså Tina Thomsen fra forældrenævnet i Vesthimmerland Kommune, som siger: Hvis det er et så ynkeligt tilbud, vi får, vil vi hellere være fri.
Problemet er altså, at når man fryser en madpakke ned, og den skal ligge flere dage, før den bliver tøet op, synes forældrene ikke, at det er noget, deres børn skal have, og derfor er der altså brug for en anden finansieringsform end den, der er lagt op til fra regeringens side.
Vi hørte før, at Aalborg Kommune har sagt, at selv om man øger forældrebetalingen - til og med også i vuggestuerne, hvor der allerede er en madordning - og lægger alle pengene sammen, er der kun 11,40 kr. til mad pr. barn pr. dag.
Så kan vi jo nok regne ud, at det ikke er de helt store gastronomiske øvelser, man kan rode sig ud i, og den mad, man får, bliver jo nok næppe heller økologisk.
Derfor er ministeren altså nødt til at svare på: Er hensigten med lovforslaget, at man skal have vakuumpakket frossen mad i daginstitutionerne?
Er det det, der skal være det lækre nye ude i institutionerne?
Karen Jespersen (V), 2009-03-18:
Jeg har altså også smagt maden fra Hvidovre, og alternativet til den var noget varm mad, som jeg ville kalde superlækker.
Men der var altså flere af de forældre, der var til stede, som sagde, at deres børn sådan set hellere ville have madpakken, for der var flere ting i den, de ville synes rigtig godt om.
En madpakke er jo næsten pr. definition kold, så jeg synes ikke, man kan sætte lighedstegn imellem, at fordi maden er kold, er den ikke lækker.
Jeg kan også se af den artikel, som hr. Rasmus Prehn henviser til med et andet spørgsmål, at det er sådan, at f.eks. Hillerød Kommune siger, at man i første omgang prøver med en ekstern leverandør, og så vil man have mulighed for at vurdere på lidt længere sigt.
Det er jo typisk en ret stor ny ordning, man skal til at indføre, og derfor er det da klart, at der kan være en overgangssituation, hvor kommunerne skal tilpasse sig.
Rasmus Prehn (S), 2009-03-18:
Jeg tror, at det, vi alle sammen har drømt om, da vi talte om den her madordning for vores børn i daginstitutionerne, jo var, at man kunne stå i børnehaven og tilberede den her med, så det duftede i institutionen.
Børnene kunne måske være med som et pædagogisk tilbud osv.
Det er jo det, man forbinder med det, så de får frisk og sund og nærende mad, som børnene er med til at fremstille.
Og der er det jo altså, at den ene kommune efter den anden - det må ministeren altså være bekendt med - har sagt: Vi har ikke tilstrækkeligt med køkkenfaciliteter til det.
Anlægsloftet har forhindret os i at renovere vores køkkener, så de lever op til de standarder, der skal til, så vi er tvunget ud i at skulle købe vores mad et andet sted.
Der er eksempler fra den ene kommune efter den anden, hvor man siger, at med det lille beløb, der er, når kommunerne selv skal finansiere det ved at øge forældrebetalingen, betyder det altså, at man ikke engang kan få leveret mad hver dag, men kan få leveret mad f.eks. to gange om ugen, som så ankommer og skal fryses ned.
Jeg har så været i dialog med mange forskellige mennesker, og det seneste nye i dansk politik er jo at bruge Facebook.
Og der er det altså sådan, at jeg har lagt en opfordring ud til folk om at komme med konkrete kommentarer.
Der er så en kommentar her fra Jens Tazarek Dinsen i Odense Kommune.
Han siger: Er der nogen mulighed for at få dem til at glemme denne ordning?
Det latterligt lille beløb, der er afsat til ordningen, sikrer kun mit barn vakuumpakket plastikbægermad, der er pakket for 2 dage siden, og som sikkert opfylder flere krav i kostpyramiden, men som er dybt uinspirerende.
Det tror jeg altså at mange vil kunne skrive under på, hvis det, de får, er vakuumpakket mad.
Og da sagde vi, at det er rædselsscenariet at komme derhen, hvor det, vi får, er sådan noget flymad, som har været frosset ned, og det er det, vores børn skal have.
Så er der mange forældre, som siger: Så vil vi faktisk hellere smøre maden selv.
Det var fremme i Nordjylland, hvor man i Vesthimmerland havde en borgergruppe med engagerede forældre, der sagde: Vi går til kamp for madpakken, for hvis alternativet er, at vi får sådan noget vakuumpakket mad, vil vi altså hellere smøre den selv.
Det er simpelt hen for trist og for dødssygt med de der vakuumpakkede ting.
Så der er altså en kvinde her i Vesthimmerland, der siger...
Bjarne Laustsen (S), 2009-03-18:
Er det klogt, at regeringens og Dansk Folkepartis skatteaftale rammer den danske fiskemelsbranche, herunder virksomheden FF Skagen, med mellem 30 mio. og 35 mio. kr., når branchen kun har tjent 24,5 mio. kr. efter skat i 2008, når vi samtidig ved, at eksporterhvervene er hårdt ramt?
Karen Jespersen (V), 2009-03-18:
Regeringen har jo fået vedtaget et forslag, som handler om, at der nu skal serveres et sundt måltid mad i alle børnehaver.
Det er jo et fantastisk godt forslag, fordi vi ved, at nogle børn kommer i børnehave uden at have mad med, og at det kan gå ud over ikke bare deres velbefindende, men også hele deres mulighed for at lære noget og være sammen med andre børn.
Vi ved også, at det, at man har en social situation omkring det at spise sammen, er meget nyttigt.
Så der er rigtig mange gode hensigter med og konsekvenser i det forslag - også det, at man får sund mad.
Nogle børn har jo mad med, der måske ikke er sådan specielt indholdsrig på næringsstoffer, vitaminer osv.
Så det er jo baggrunden.
Spørgsmålet går så på: Er der nogle, der ligesom bliver tvunget til at betale penge for noget, som de ikke får noget for?
Det er jo forældrebetalt, i den forstand at kommunalbestyrelsen må hæve forældrebetalingen til 30 pct., men der, hvor man allerede har en madordning, er det jo ikke noget, de skal.
Så på den måde bliver de jo ikke tvunget til det.
Omvendt forhindrer vi dem ikke i det, hvis de siger, at de vil tage samme pris overalt.
Men jeg kan ikke helt få spørgsmålet til at passe med virkeligheden.
Kristian Jensen (V), 2009-03-18:
Regeringen har indgået en aftale om en skattereform med Dansk Folkeparti.
Reformen går ud på, at vi, fordi vi gerne vil have mere arbejdskraft, flytter beskatningen af arbejde over på forurening og energiforbrug, som vi gerne vil have mindre af.
Det er faktisk ganske klogt at bruge skat som et aktivt instrument til at få ændret folks adfærd, for vi ved faktisk, at danskerne reagerer over for skatten.
Det, der lægges skat på, får man mindre af, og det, man letter skatten på, får man mere af.
Når vi gerne vil have mere arbejdskraft i de kommende år, hvor vi kan se, at de store årgange går på pension, og de små årgange kommer ind på arbejdsmarkedet, skal skatten på arbejde naturligvis sættes ned, og når vi gerne vil have, at danskerne forurener mindre, at danske virksomheder forurener mindre, og at danske virksomheder og forbrugere bruger mindre energi, ja, så skal vi flytte skatten over på energi og forurening.
Når hr. Bjarne Laustsen spørger, om det er klogt, at vi har en skatteaftale, der rammer de virksomheder, som er energiforbrugende og udleder forurenende stoffer, er svaret derfor, at det er klogt, også selv om det bringer os i den situation, at nogle virksomheder som f.eks. den, der er nævnt i spørgsmålet her, bliver berørt på deres indtjening af aftalen.
Man kan jo ikke lave et aktivt skatteinstrument, uden at de, der forurener eller bruger meget energi, også bliver berørt af det.
Det er kun muligt at have helt specielle undtagelser inden for nogle meget snævre rammer inden for EU’s retningslinjer for statsstøtte.
Hvis man ønsker at lave en beskatning, der er effektiv, skal man jo generelt set beskatte dem, der enten bruger meget energi eller forurener, for at få dem til at gøre det i mindre grad.
De konsekvenser, det måtte få, vil vi se på i forbindelse med den høringsrunde, der nu kommer.
Vi vil lytte til de indspil, der kommer fra virksomhederne og deres organisationer, for at høre, hvordan vi skal tilrettelægge både timingen og niveauet, men vi har valgt at bruge skat som et aktivt instrument, fordi vi netop gerne vil have en grøn skattereform, som belaster forurening og energiforbrug mere.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-03-18:
Jeg læste jo omhyggeligt ministerens udsagn i dagspressen om det her spørgsmål.
Jeg bed i øvrigt mærke i, at Dansk Folkeparti havde det samme synspunkt, altså at det var ret og rimeligt, at man foretog den favorisering og prioritering og dermed udskød patienter, som måske var på pension eller uden for arbejdsmarkedet.
Det, der blev sagt, var også, at når man lavede den prioritering, var det, fordi man med de beskedne ressourcer, der var til rådighed, var nødt til det, og det bliver det jo bestemt ikke bedre af, for så kan det jo være en udvikling, der fortsætter.
Jeg kan bare se, at personer kan vente helt op til 400 dage på en behandling.
Det var der også en omtale om.
Jeg talte i øvrigt med pågældende, som selvfølgelig var meget utilfreds med, at han, fordi han nu var 70 år, havde ventet 400 dage på en operation.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-18:
Jeg vil gerne starte med at fastslå, at jeg på ingen måde kan genkende det billede, som hr. Jens Peter Vernersen søger at tegne af, at det ikke er de mest syge patienter, som behandles først i det danske sundhedsvæsen.
Jeg går ud fra, at spørgsmålet omhandler den debat, der har været den sidste uges tid om lægers prioritering af patienter, og her vil jeg gerne understrege, at patienter naturligvis først og fremmest skal behandles efter, hvor alvorlig deres sygdom er, så det er de mest syge, der kommer til først.
Det er imidlertid en lægefaglig prioritering, som jeg trygt overlader til lægerne, men jeg vil samtidig også gerne understrege, at den lægelige prioritering godt kan have et bredere sigte end den snævert kliniske og f.eks. inddrage sygdommens sociale konsekvenser for patienten.
Det er lægens helhedsvurdering af patienten, sygdommen og dens konsekvenser, som afgør, hvor hurtigt en patient skal behandles.
Det vil altid være en konkret lægelig vurdering, hvor patientens sygdom naturligvis bør veje tungest.
Det er hverken i strid med sundhedslovens overordnede målsætning om let og lige adgang eller lægeløftet, som det også har været nævnt i debatten.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-03-18:
Vil ministeren oplyse, hvilke initiativer han vil tage for at sikre fri og lige adgang til det offentlige sundhedsvæsen, da det åbenbart ikke er de mest syge, der behandles først, idet pensionister og borgere uden arbejde stilles bagest i behandlingskøen?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-18:
Hr. Jens Peter Vernersen indledte sit sidste indlæg med at sige, at det er fantastisk.
Det er der nemlig ingen andre, der har gjort.
Og det er et kæmpe, kæmpe initiativ, som giver vores sundhedsvæsen et historisk løft, som jeg godt kan forstå at hr. Jens Peter Vernersen som oppositionspolitiker har meget svært ved at acceptere og derfor på alle mulige måder prøver at negligere, men det er jo fantastisk.
I øvrigt vil jeg sige, at jeg sådan set har tillid til, at regionerne løfter deres opgave.
Der er steder i driften, hvor man i enkelte tilfælde kunne ønske sig det anderledes, men jeg har tillid til, at de dimensionerer efter bedste evne og løfter deres opgave.
Også jeg synes, at når en patient flyttes unødigt, er det en patient for meget.
Alle løsningsmodellerne er flerstrengede.
Det er jo basalt set regionerne, der må prioritere deres udgifter, og så synes jeg da også, at de skal sørge for at få prioriteret de mest nødvendige opgaver, basisopgaverne, først.
Men når der så spørges til regeringens ansvar, vil jeg sige, at det jo også er den her regering, som har investeret massivt i nye sygehuse.
Jeg tror ikke, der blev bygget ét nyt sygehus under den socialdemokratiske regering.
Vi lægger op til at bygge mange nye sygehuse, få mere kapacitet, og vi har ofret ekstraordinært mange ressourcer på det.
Jeg ved godt, at selv om hr. Flemming Møller Mortensen tilhører et parti, der tidligere slet ikke gjorde noget på området, synes han ikke, at vi gør nok nu.
Når vi investerer ekstra 40 mia. kr. - 25 mia. kr. fra regeringen og 15 mia. kr. fra Danske Regioner - synes hr. Flemming Møller Mortensen i sin oppositionsrolle selvfølgelig ikke, det er nok.
Men det er dog mere, end nogen andre nogen sinde har givet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-03-18:
[Lydudfald]
… ministeren, men det her med, at der bliver flyttet patienter unødigt, er jo ene og alene et spørgsmål om kapacitet.
Er det ikke en ministers opgave at sige til Sundhedsstyrelsen, at det skal sikres, at der på nationalt niveau skal være tilstrækkelig mange intensive sengepladser?
Vi ved nemlig godt, hvor dyrt det er med en intensiv sengeplads, og derfor er det helt klart, at sådan som regionernes økonomi er for nuværende, forsøger de at reducere den økonomiske udgift i sundhedsvæsenet ved bl.a. at kigge på de allerdyreste sengepladser, som er de intensive sengepladser.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-18:
Når man retter bager for smed, kommer man meget nemt til at sige noget vrøvl, og det har hr. Flemming Møller Mortensen lige gjort.
For det er jo ganske rigtigt, at regeringen sammen med et flertal i Folketinget sætter rammerne, f.eks. rammerne for, at der skal være et udvidet frit valg, at der skal være en kontaktpersonordning, en patientvejledning osv., men jeg tror nu nok, at de fleste sundhedsvæsener har det som basis, at der skal være plads til intensivpatienter.
Derfor er det rigtigt af mig at sige, at hvis der flyttes patienter unødigt - for jeg har respekt for, at patienter en gang imellem skal flyttes - ud fra kapacitetsmæssige forhold, er der sket en fejldimensionering i de konkrete sager.