Nick Hækkerup (S), 2011-02-10:
Siden 2001 har antallet af regler og love været støt stigende.
Hver eneste gang tager det selvfølgelig noget tid, energi og arbejdskraft fra den, som skal indrette sig efter reglerne, og hver eneste gang bliver den tid selvfølgelig taget fra andre opgaver.
Det er et politisk ansvar at være opmærksom på den balance, når vi gennemfører nye love.
Samtidig er det også vores opgave at sikre, at vi evaluerer de love, som faktisk er sat i kraft og finder anvendelse, forholde os kritisk til, om de nu understøtter de formål, som i tidernes morgen var årsag til, at man gerne ville indføre dem.
Vi lever jo i et dynamisk samfund, og skal vores samlede lovgivningspakke følge med, kræver det, at vi indimellem får ryddet op i gemmerne, at vi gennemgår reguleringen, og at vi afskaffer unødvendigt bøvl og bureaukrati.
Socialdemokratiet har været forundret over, at VKO nedstemte vores beslutningsforslag om hvert år at offentliggøre og opgøre skatteudgifterne, så vi kunne se, hvordan de samfundsmæssige ressourcer blev anvendt, om det nu var fornuftigt, ligesom vi er forundret over, at vi bruger 23 mia. kr. om året i Danmark til erhvervsstøtte uden at stille os selv spørgsmålet: Virker det nu, eller virker det ikke?
Jeg tror, det er de færreste små eller mellemstore erhvervsdrivende, der har åbnet deres egen butik eller startet deres egen virksomhed, fordi de holder af skrivebordsarbejde og tallotteri.
En slagter har næppe åbnet sin egen butik for at sidde med en lommeregner og alenlange dokumenter i hånden, men har givetvis gjort det for at betjene kunder og udøve den gerning, som han kan lide.
En købmand har ikke åbnet sin butik for at beskæftige sig indgående med reglerne om diverse former for punktafgifter på nødder osv., men givetvis for at betjene de kunder, som frekventerer hans butik.
Nye tal fra Håndværksrådet viser, at den allerstørste byrde for små og mellemstore virksomheder er den store mængde af tid, der bruges på administration.
Mens det kun er hver tiende virksomhed, der først og fremmest har ønske om en lavere selskabsskat, er det mere end hver fjerde virksomhed, der fremover allerhelst vil have færre regler, færre indberetninger, mindre administrativt bøvl.
Det budskab har vi i Socialdemokratiet taget til efterretning, og punktafgifterne er jo et af de områder, som det er oplagt at se på i den sammenhæng.
Vi vil, som det også er blevet nævnt af såvel skatteministeren som Venstres ordfører, jo også i fremtiden have behov for punktafgifter, men der kan være nogle af afgifterne, som måske har overlevet deres historiske begrundelse.
Det ved vi først, når vi har undersøgt det.
Det kan være, at hensyn til folkesundhed, miljø, bæredygtighed, penge i kassen, vækst, eller hvad der nu var begrundelsen for at indføre en punktafgift, kan nås på andre måder, eller at arbejdet kan intensiveres på en eller anden måde.
Også det ved vi først, når vi har undersøgt det.
På den måde er det her forslag, som Liberal Alliance har fremsat, fornuftigt.
Jeg og Socialdemokratiet tror imidlertid, at det er urealistisk at forestille sig, at man kan få en brugbar undersøgelse tilendebragt samt få fremsat og behandlet relevante forslag her i salen inden udgangen af den her samling.
Grundlæggende støtter vi den tanke om at kigge på punktafgiftssystemet, lad os løbe det igennem, lad os se, hvordan det virker.
Uden at jeg skal stå og være forligsmægler for blå stue, hører jeg, at skatteministeren også positivt har taget det op og sagt, at det her bestemt kan være relevant at kigge på.