runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2012-04-19:
Dansk Folkeparti var jo støtteparti for den tidligere regering, og da Rådet for Samfundsansvar blev bedt om at komme med deres anbefalinger i forhold til dette område, var det så sådan, at Dansk Folkeparti allerede på det tidspunkt gjorde opmærksom på de problemstillinger, som man syntes der var, altså at der ikke var nogen nødvendighed i forhold til, at Danmark skulle følge internationale aftaler og internationale forpligtelser?
Det ved vi jo er noget som Dansk Folkeparti i andre sammenhænge har haft indsigelser imod.
Så jeg ville egentlig bare gerne vide, om dette var et synspunkt og en pointe, som man over for den tidligere ansvarlige minister, hr. Brian Mikkelsen, fremhævede som noget, som man mente den tidligere regering ikke skulle gå videre med.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-19:
Jeg vil da gerne kvittere for ordførerens tale og sige, at jeg i princippet er enig i, at det er et glimrende lovforslag, det her.
Der er bare et problem, og det er jo, at det er fremsat i det forkerte parlament.
Det skulle jo rettelig have været fremsat i Zimbabwe eller Uganda eller Tanzania eller andre lande, hvor man ikke har den samme tilgang og adgang til demokrati og ligestilling, som gør, at vi sikrer os mod korruption og alle mulige andre dårlige ting.
Anerkender ordføreren ikke, at det her sådan set mere eller mindre bare er noget, man har lavet for at pudse sin egen selvfede politiske glorie ved at sige, at vi nu giver 3 mio. kr., og så er der i øvrigt flere tusinde virksomheder, som kan komme i en gabestok?
Så siger man samtidig til de virksomheder, at det er en god gabestok at komme i, for hvis I først får en certificering her som værende frikendt, kan I bruge den over for jeres kunder.
Er det ikke fuldstændig absurd?
Benny Engelbrecht (S), 2012-04-19:
Det er egentlig ret interessant, at det er så afgørende og vigtigt for Dansk Folkepartis ordfører at tale om selvfede glorier.
Det er et helt nyt udtryk, i min ordbog i hvert fald.
Det er interessant, al den stund at den tidligere regering havde dette som en markant indsats for dansk erhvervsliv.
Mig bekendt var det faktisk sådan, at også Dansk Folkeparti fuldstændig støttede den indsats.
Så man skal jo passe på, når man skyder selvfede glorier af sted i denne sag.
De har sådan en tendens til at blive til boomeranger, der ryger direkte tilbage i hovedet på en selv.
Når det er sagt, så jo, vi har netop brug for dette.
Vi har netop brug for, at danske virksomheder, når de handler med andre, internationale virksomheder, kan påvise, at de handler ansvarligt inden for det csr-område, som er så afgørende og vigtigt.
Og en række førende virksomheder siger, at det er en forudsætning at kunne påvise sin uafhængighed og entydige respekt for menneskerettigheder for overhovedet at have en chance for at kunne handle internationalt.
Men det er tilsyneladende ikke vigtigt for Dansk Folkeparti.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-19:
Hvis det er så usandsynlig sandsynligt, som ordføreren siger, tror ordføreren så ikke, at de virksomheder selv er i stand til at tænke selv?
Mange af dem er multinationale virksomheder, som har drevet handel og deltaget i samhandel og erhvervsudvikling igennem generationer, og det er derfor, vi har et velfærdssamfund i dag.
Det er faktisk takket være danske erhvervsfolk, som har formået at skabe udenrigshandel osv. og få kapital hjem til Danmark.
Tror ordføreren ikke, at de godt selv er i stand til at håndtere energiproblematikker i deres virksomhed, udvælgelse af leverandører, overholdelse af menneskerettigheder, i forbindelse med at de har udenlandske medarbejdere ansat, underleverandører osv.
Kim Andersen (V), 2012-04-19:
Jeg vil gerne vide, hvordan den socialdemokratiske ordfører forestiller sig, at man kan pålægge danske virksomheder menneskerettighedsforpligtelser, når menneskerettighedskonventionerne er bindende for de stater, som har ratificeret dem, men jo ikke er bindende for private individer eller virksomheder.
Jeg vil også meget gerne have, hvis ordføreren kunne fortælle mig, hvad man forventer vil være de administrative byrder og omkostninger ved den udvidede afrapporteringspligt i årsregnskabslovens § 99.
Jeg anmoder om ikke at få et demagogisk svar af ordføreren, men et sagligt funderet svar.
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-19:
I dag tager vi et afgørende skridt i retning af at gøre Danmark til en førende nation i forhold til virksomhedsansvar for menneskerettigheder og klima.
Rigtig mange virksomheder har allerede i dag politikker om, hvordan man som virksomhed kan bidrage til at bekæmpe fattigdom i ulande, sikre et bæredygtigt klima og bekæmpe korruption og overtrædelser af menneskerettighederne.
Harvard University har undersøgt 180 virksomheder, som arbejder med miljø, socialt ansvar og bæredygtighed.
Det viser sig, at de virksomheder har tjent penge på det.
Det skyldes, at medarbejderne var mere tilfredse og derfor ydede en ekstra indsats.
Mange virksomheder brander sig også på, at netop deres produkter er fremstillet ansvarligt og klimavenligt.
Herning Folkeblad har netop udsendt et magasin, der hedder »Vækstjylland«, og som sætter fokus på CSR, og der kan man se, at bl.a. en stor koncern som BESTSELLER brander sig på at ville bekæmpe fattigdom i ulande.
Med det her lovforslag laver vi en ny institution, som tester, om virksomhederne lever op til de retningslinjer, der findes i OECD-regi.
Det betyder, at virksomhederne nu kan få papir på, at de overholder de her regler.
Det er en fordel for de mange virksomheder, som satser på det her.
Netop derfor støtter også Dansk Industri og andre organisationer op om det her lovforslag.
Vi forbrugere vil også få at vide, hvilke virksomheder som rent faktisk overholder retningslinjerne, og hvem der ikke gør.
Det er til gavn for de mange forbrugere, som ønsker at handle og købe ansvarligt og bæredygtigt ind.
Institutionen gør det også muligt for organisationer som eksempelvis Amnesty International at få trukket frem, hvilke virksomheder der ikke har overholdt retningslinjerne, og på samme måde kan virksomheder jo også få svar på, om en anklage er berettiget eller ej, i stedet for at det bare kører rundt i medierne.
Det bliver sådan, at institutionen enten kan mægle mellem parterne og finde en løsning eller udtale kritik af forholdene, hvis man overhovedet tager sagen op.
Institutionen kan tage sager op af egen drift, hvis man hører om et forhold, der bør undersøges.
Det er vi radikale glade for.
Der har været debat om denne institution og om, hvorvidt formanden skulle hedde en ombudsmand, og om det altså skulle være en ombudsmandsinstitution.
Mange forbinder Ombudsmanden med noget positivt, og det er glædeligt, men netop derfor er vi radikale generelt ikke positive over for at indføre en masse nye ombudsmænd, for så frygter vi, at det vil udvande begrebet.
Med de ord kan vi støtte lovforslaget.
Kim Andersen (V), 2012-04-19:
Jeg undrer mig over, at De Radikale taler så varmt for det her forslag.
De Radikale går jo sædvanligvis – og det synes jeg er meget positivt – meget op i retssikkerhed, og jeg vil gerne spørge den radikale ordfører, om han slet ikke har nogen betænkeligheder ved, at man altså laver sådan et parallelsystem til det retlige system, altså domstolene, hvor man skal udtale sig og foretage afgørelser, ikke på basis af lov og ret, men på basis af moral og etik.
Er der slet ikke for en radikal nogle principielle overvejelser i den forbindelse?
Så vil jeg også gerne spørge ordføreren: Hvor stort og hvor kvalitativt et organ forventer ordføreren at man kan få for den pulje, der er sat af til den her klageinstans?
Kunne vi få nogle overvejelser om det?
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-19:
Hr. Kim Andersen siger, at det er et organ, der skal træffe afgørelser, såsom at man så skal konkludere, at en virksomhed er skyldig.
Men det er jo ikke det, som den her institution kan – den kan sige, om der er handlet i overensstemmelse med retningslinjerne.
Hvad angår retssikkerhed, har jeg læst, at nogle virksomheder og Dansk Industri er bange for, at der kommer ting frem i den her institution, som man ikke vil have frem, men for mig at se er alternativet, at debatten kører i medierne, hvor virksomhederne så bliver hængt ud, og hvor alt muligt kommer frem.
Derfor tror jeg også, at mange virksomheder kan se en fordel i, at de kan få lov at komme ind og få sagen behandlet i sådan en institution, hvor der kan blive mæglet imellem parterne, i stedet for at det kører i medierne.
For mange af de her sager kører jo i offentligheden alligevel.
Med hensyn til de 3 mio. kr. vil jeg sige, at jeg ikke har nogen faste forventninger til, hvor mange der skal ansættes osv., men jeg har forventninger til, at den her institution bliver nedsat og selvfølgelig kommer op at køre og kan tage de her sager op.
Kim Andersen (V), 2012-04-19:
Med hensyn til retssikkerheden finder den radikale ordfører det så ikke betænkeligt, at sager, som er afvist, fordi de er grundløse, ikke ville være omfattet af undtagelsesbestemmelserne i forbindelse med offentlighedsloven?
Her er det jo ikke nok at sige, at det er sager, der ville være kommet ud at køre i pressen alligevel.
Det ville de jo netop ikke, når det drejede sig om sager, som var blevet afvist, fordi de var grundløse.
Her er der et retssikkerhedsspørgsmål.
Så vil jeg i øvrigt gerne stille et spørgsmål til De Radikale, som jo, synes jeg, i sådan nogle sammenhænge her normalt kan være momentvis ganske fornuftige.
Danske virksomheder har jo virkelig gjort det rigtig godt på CSR-området og er også i et internationalt perspektiv langt fremme på det her område.
De er drevet af en positiv tilgang, visioner og idealisme – og er det så ikke lidt trist, at vi skal til at bureaukratisere det og tvangsbelægge det og foretage afrapporteringer?
Ender vi ikke med at få gjort noget, der kører godt ad frivillighedens vej, til noget, man sådan modstræbende skal leve op til og derfor går efter laveste fællesnævner?
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-19:
Nej, det frygter vi ikke.
Jeg er meget enig med hr. Kim Andersen i, at der har været den her positive tilgang i virksomhederne.
Det er også derfor, at jeg tror, at virksomhederne gennem Dansk Industri og alle de andre brancheorganisationer faktisk gerne vil have sådan et organ, for så kan vi få testet med hensyn til retningslinjerne, og vi kan også få afklaret de uenigheder, der er, eksempelvis med en ngo.
I forhold til retssikkerhed er det sådan, at det her kommer ind under en styrelse, i stedet for at det bliver en ombudsmand, og så kører det altså under den almindelige offentlighedslov.
Vi har ikke i sinde at lave offentlighedsloven om i forbindelse med indførelsen af den her institution.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-19:
Tak, hr. formand.
Jeg synes jo, det var godt, at den radikale erhvervsordfører også turde nævne bare et enkelt virksomhedsnavn af nogle af dem, som man mente var begrundelsen for det her lovforslag.
Jeg synes jo bare, at det, der er problemet, er, at ordføreren slet ikke svarede på det, der blev spurgt om.
For det, der blev spurgt om, var, om man kunne nævne nogle virksomheder, som støttede det her lovforslag om, at der skulle være lovpligtige krav om de her ting i den her nye lovgivning.
Det, ordføreren nævnte, var jo en eksisterende dansk virksomhed, BESTSELLER, som allerede under den nuværende lovgivning selvfølgelig bruger tid og ressourcer på at undersøge, hvordan deres produktion bliver til udeomkring i mange, mange andre, fjerne lande.
Det er jo noget helt andet, det er faktisk et bevis på, at det eksisterer, og at det virker uden den her kransekage, en ganske og aldeles overflødig kransekage.
Den er desværre også uspiselig.
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-19:
Nu skal jeg ikke stå og gøre mig klog på, hvilke kager hr. Hans Kristian Skibby fra Dansk Folkeparti godt kan lide at spise, men det, der jo er meningen med det her, er, at vi har en masse virksomheder, som siger, at de laver en masse på CSR-området, og nu kan vi så få testet, om de rent faktisk også gør det.
Og virksomhederne kan få papir på, at de rent faktisk gør det og ikke bare siger det.
Det er jo det, der er meningen med den her institution.
Hvis nu BESTSELLER, for at tage det eksempel, bliver angrebet af en ulandsorganisation, der siger: Jamen I gør da overhovedet ikke noget mod fattigdom.
Og hvis der så kører en stor sag i medierne på det, så har man nu en institution, hvor man kan tage det op, og som så kan få mæglet mellem de parter.
Og det er jo det, der er meningen.
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-19:
Ordføreren mener, at regeringen har lavet et selvmål.
Jeg synes sådan set, at ordføreren selv laver et ganske gedigent selvmål oppe i trekanten af målhjørnet i sin egen overførertale, fordi hr. Hans Kristian Skibby siger, at CSR, det at tage ansvar, faktisk er noget, virksomheder tjener penge på.
Det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i.
Hvorfor er det så ikke en god idé at lave sådan en institution, der kan give virksomhederne det brand, det stempel, der siger, at de rent faktisk også gør det?
Og de virksomheder, der ikke gør det, kan få at vide, at de faktisk ikke gør det.
Så hvis man mener, at det er noget, de kan tjene penge på, må det her vel hjælpe de virksomheder.
Benny Engelbrecht (S), 2012-04-19:
Jeg har meget svært ved at se, hvordan det kan blive til tvang, at det specificeres, hvad det er, man i givet fald skal forholde sig til, når man afrapporter til CSR.
Og kunne ordføreren så ikke lige minde Folketinget om, hvordan det i grunden var Dansk Folkeparti stemte, dengang man indførte denne tvang, som ordføreren kalder det, i forhold til årsregnskabsloven, hvor denne § 99 a jo altså blev indført?
Jeg synes bare, det kunne være meget godt at få at vide, om det var sådan, at Dansk Folkeparti dengang støttede det eller man ikke støttede det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-19:
Vi støttede de initiativer, der var.
Men det, der bare ligger i det her lovforslag, vil jeg sige til hr. Benny Engelbrecht, er altså, at man med denne lovgivning ønsker at øge adgangen til brugen af tvang over for disse mange danske og internationale virksomheder.
De høringssvar, som vi har fået, er jo ikke positive, sådan som hr. Benny Engelbrecht tidligere påstod de var.
De ønsker, at virksomhederne selv udpeger de emner, som de vil have med i deres redegørelser omkring samfundsansvar i det hele taget.
Det er der, hvor kæden ganske enkelt er hoppet af for den nuværende regering, og jeg synes jo, jeg endnu en gang må minde om, at det er sølle, at man netop kun har kunnet finde 3 mio. kr. til at håndtere den lange række af klagesager, der vil kunne komme fra de flere tusinde virksomheder, som kan blive omfattet af den her lovgivning.
Det vil jo være flere tusinde virksomheder, der bliver omfattet af den her lovgivning, og det vil kunne medføre rigtig mange klagesager, og så er der 3 mio. kr. til rådighed, som er inklusive lokaleudgifter, pensionsordninger og feriepenge.
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-19:
Nej, for de virksomheder, der regner med at tjene penge på det, har anbefalet den her institution.
De kan f.eks. blive anklaget for ikke at overholde de retningslinjer.
Det kan nu blive afklaret.
Det kan der blive mæglet omkring.
Vi forbrugere kan så også få at vide, hvis der nogen virksomheder, der ikke overholder de her retningslinjer, men pynter sig med lånte fjer.
Hvordan forholder ordføreren sig til, at industrien sådan set selv støtter op om det her ud fra en præmis om, at de netop kan tjene penge på det og få løst nogle sager på den måde?
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-19:
Jeg er nødt til at sætte et kraftigt spørgsmålstegn ved, om den radikale ordfører overhovedet har læst det her forslag, som regeringen selv har fremsat.
Forslaget fra regeringen pålægger de 1.100 største danske virksomheder konkrete krav om at redegøre for virksomhedens politikker.
Det står der jo, og det er det, der skal ind i årsregnskabslovens § 99 a.
Det er faktisk sådan, at man i høringssvarene kan se, at Dansk Industri siger nej tak, at Landbrug & Fødevarer siger nej tak, at Bryggeriforeningen siger nej tak, og andre siger også nej tak.
Så jeg kunne måske vælge at bede ordføreren, når ordføreren nu går på talerstolen om lidt, nævne nogle konkrete virksomheder, som har rost det her initiativ.
Jeg har overhovedet ikke oplevet nogen gøre det.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-19:
Ja, DI har udsendt en pressemeddelelse, hvor de udtaler, at CSR giver en styrket position for Danmark.
Så jeg har bare lige brug for at høre ordføreren uddybe det, når Dansk Industri synes, det vil give en styrket position – under hensyn til at det danske erhvervsliv og dansk eksport i det hele taget udvikler sig, og at flere løntunge processer højst sandsynligt vil komme til at ligge i udlandet.
Hvad er det så for en viden, ordføreren har, og som Dansk Industri ikke har, siden de kan anbefale det og ordføreren ikke kan?
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-19:
Jamen altså jeg tror, fru Annette Vilhelmsen taler om noget lidt andet end det, jeg gør.
Jeg taler om den del af lovforslaget, der taler om at indføre tvang over for virksomhederne, i og med at de skal rette ind i forhold til årsregnskabslovens § 99 a.
Og hvis ordføreren ville gøre sig den ulejlighed at læse side 2 af de 17 sider, vi har fået med høringssvar, kan ordføreren se, at der ordret står: Bryggeriforeningen, Dansk Industri, Komiteen for Selskabsledelse og Landbrug & Fødevarer støtter ikke den foreslåede ændring af årsregnskabslovens § 99 a, fordi tilføjelsen af specifikke emner anses for at bryde med princippet om, at virksomhederne selv udpeger emnerne for deres redegørelse om samfundsansvar.
Det er der, jeg har min viden fra, og jeg synes faktisk, det står ganske klart, bøjet i blinkende neonrør, hvad de her institutioner ønsker.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-19:
Selv om man ikke skulle tro det, har jeg faktisk læst det.
Hr. Hans Kristian Skibby nævnte i sin bemærkning til hr. Benny Engelbrecht, at det måske var for at pudse glorien.
Kunne man forestille sig, at det ikke var glorier, det handlede om, men politik, og at vi simpelt hen bare har et andet politisk ønske om at kvalificere Danmarks position inden for CSR?
Benedikte Kiær (KF), 2012-04-20:
Efter sådan en svada er jeg ikke overrasket over, at den socialdemokratiske ordfører ikke støtter det her beslutningsforslag, for det var dog godt nok en nedvurdering af den private ejendomsret, der siger sparto til alt.
Ordføreren kan overhovedet ikke forstå, hvorfor de borgerlige partier interesserer sig for den private ejendomsret, han kan overhovedet ikke forestille sig, hvorfor man fremsætter et sådant beslutningsforslag.
Jeg må lige fortælle ordføreren, at nogle få år tilbage gik man faktisk ind og lavede en opstramning, og i den forbindelse tilkendegav man også, at man ville kigge yderligere på det her område.
Ordføreren mener slet ikke, der er noget problem overhovedet; der er gode klagemuligheder, der er gode klageadgange osv., der er slet ikke nogen problemer, der er gode regler.
Jeg synes, at ordføreren skulle tage til Randers og se, hvordan seks familier egentlig har det, mens de stadig væk sidder og venter på at få afgjort deres sag, fordi kommunen simpelt hen ikke vil betale den erstatning, som to myndigheder har sagt de burde betale.
Vil ordføreren virkelig mene, at der overhovedet ikke er nogen sager, hvor borgerne kommer i klemme i det her land, når det gælder den private ejendomsret – vil han ikke erkende det?
Jan E. Jørgensen (V), 2012-04-20:
Nu er jeg helt med på, at der hos Enhedslisten og Venstre er forskellige opfattelser af, hvornår noget er et problem eller ej, og at vi ser forskelligt på værdien af enkeltindivider og enkeltvirksomheder – det er jeg med på.
Vi synes, at én urimelig ekspropriation er én for meget, og vi ser det ikke som symbollovgivning at gå ind og ændre de ting.
Og der er ikke noget som helst overraskende i, at den forrige regering afskaffede muligheden for at ekspropriere til byudvikling i overensstemmelse med en kommuneplan, for de samme partier stemte sådan set imod bestemmelsen, da den i sin tid blev indført, og de gjorde det ud fra præcis de samme begrundelser, som begrundelserne var for at afskaffe muligheden igen.
Det er da rigtigt nok, at det ikke er noget, der sker dagligt, men alligevel kan det jo altså godt være et problem.
Jens Joel (S), 2012-04-20:
Jeg er af den opfattelse, at vi som politikere på Christiansborg skal regulere, sådan at der bliver skabt nogle gode rammebetingelser.
Jeg er faktisk også af den opfattelse, at de muligheder, der ligger lige nu for ekspropriation, er de rigtige.
Der er mulighed for at gøre det, hvis det gavner almenvellet.
Det sker meget sjældent, at det bliver gjort til fordel for private initiativer, men det sker af og til.
Jeg kan ikke se, at enkelte eksempler på klager, som en konservativ ordfører mener er uretmæssigt behandlet, nødvendigvis skal danne baggrund for, at vi skal ændre hele lovkomplekset.
Det er faktisk ikke vores opgave.
Per Clausen (EL), 2012-04-20:
Svaret fra kammeradvokaten var sådan set, at der ikke var noget problem, men alligevel gennemførte regeringen en opstramning af lovgivningen.
Jeg vil bare spørge, om vi er i den samme situation, altså, at når det kommer til stykket, er det her sådan et ideologisk felttog, hvor man jo i grunden ikke har noget materielt eller faktuelt at bruge som argument for at lave en generel ændring af lovgivningen.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-04-20:
Det, der står, er, at kommunerne har muligheden for det.
Og så er der da heldigvis rigtig mange kommuner, der vælger ikke at benytte sig af den mulighed, men der er altså også kommuner, som ser muligheden for at ekspropriere, selv overtage jorden, sælge den videre og tjene penge på det.
Sådan er det jo, når der er fristelser.
Man kan sige, som nogle har sagt: Jeg kan modstå hvad som helst, bortset fra fristelser.
Og sådan er det altså også, hvis man har en mulighed og der ikke er andre overordnede myndigheder, der kan gå ind og prøve, om der nu også er taget tilstrækkeligt hensyn til almenvellet.
Og det er såmænd ikke bare sket under de sidste 10 års borgerligt styre, det er sket lang tid før det.
Jeg erkender, at det er en vanskelig problemstilling at løse, men vi ser altså en tendens til, at grænsen for, hvad kommunalbestyrelser mener kan komme ind under almenvellet, lige så langsomt rykker sig.
Og det ville det også have gjort, hvis det havde været under en socialdemokratisk regering – der er sådan set ikke den store forskel der.
Per Clausen (EL), 2012-04-20:
Nu skal man jo ikke i Folketinget afvise at debattere, og jeg kunne godt tænke mig at spørge, om hr. Jan E. Jørgensen selv mener, at forslagsstillerne har fremlagt dokumentation for, at der er tale om et generelt problem, som kræver ændringer af reglerne.
Og jeg vil da godt i forlængelse af det spørge hr. Jan E. Jørgensen, om det virkelig er hans opfattelse, at vi efter 10 års borgerlig regering her i landet er kommet dertil, at landets kommunalbestyrelser har nærmest uindskrænket mulighed for at ekspropriere jord til såvel private som offentlige formål, når blot disse skønner, at planerne gavner kommunen.
Altså, dommen over 10 års borgerligt styre er, at vi er endt der.
Det synes jeg er bemærkelsesværdigt, men jeg synes nu heller ikke, at der er nogen dokumentation for, at det skulle være sådan.