runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Det spørgsmål skal jeg lige have igen.
Kan jeg få det igen?
Finn Sørensen (EL), 2013-12-18:
Ordførerens kollega, hr. Claus Hjort Frederiksen, har i går udtalt, at det ikke er social dumping, hvis en arbejdsgiver udbetaler en timeløn på 40 kr., og begrundelsen synes at være, at det jo ikke er forbudt i Danmark at give så lav en løn.
Så spørger jeg bare ordføreren: Hvad er så social dumping efter Venstres opfattelse, hvis en timeløn på 40 kr. ikke er social dumping?
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Man fremlægger jo virkeligheden, som man fra Enhedslistens side gerne vil se den – et synspunkt om, hvordan det forløb i virkeligheden var.
Faktum er, at den aftale blev lavet.
Og bare lige nu er regeringen jo i gang med et arbejde omkring sygedagpengene, hvor der er forskellige muligheder for at gøre noget ved de problemer, der er på det område.
Der prøver vi jo at gå til de her opgaver på en meget mere omfattende måde, der hjælper den enkelte på en bedre måde end det, vi havde før.
Vi kan ikke være tilfreds med den situation, der var før.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-18:
Jeg synes altså, det er en lidt mærkelig finanslovsdebat, som Socialdemokraterne forsøger at rejse her i dag.
Man laver skattereform, man laver vækstplan, i øvrigt også sammen med Liberal Alliance, og man laver finanslov sammen med Venstre.
Og alligevel går hele den her økonomiske debat op i, at Socialdemokraterne skælder ud på Venstre.
Hvorfor er det egentlig sådan?
Der burde da være forbrødring og enighed.
Det synes, som om Venstre og Socialdemokraterne nu er blevet så ens partier rent politisk, at man bliver nødt til at diskutere fnidder, og at man puster fnidderet op til at være en stor principiel diskussion her ved tredjebehandlingen af finansloven.
Er det ikke lidt sølle?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-12-18:
Ordføreren kommer ikke med noget konkret, men siger, at det ikke er nok bare at sænke nogle skatter.
Men hvad er det så?
Altså, hvad er det helt konkret, Socialdemokraterne vil for at skabe vækst i Danmark og give mulighed for, at virksomhederne kan skabe flere arbejdspladser her i Danmark, og at det kan blive lettere at være dansker?
Kom med nogle konkrete bud på det.
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
For noget af det, som det jo handler om – ud over selvfølgelig at løn og skat har en betydning – er også, om man har velkvalificeret arbejdskraft.
Har man nok af den?
Vi sørger for at investere i uddannelse, i efteruddannelse, i forskning – også på det her års finanslov – udvikling af forskellige nye teknologiske muligheder, der også kan blive til forretning for Danmark, og vi investerer massivt i infrastruktur.
Det er Venstre ikke så meget for; man vil ikke være med i den her togfond, fordi man åbenbart vil holde hånden over nogle olieselskaber.
Men også det at få en massivt bedre infrastruktur er jo til gavn både for den enkelte borger og borgerens mobilitet, muligheden for at komme rundt, men også til gavn for virksomhederne.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-12-18:
Tak for det.
Den finanslov, der i dag tredjebehandles, er jo en finanslov, der indeholder en kontanthjælpsreform, og det er en reform, der betyder, at det, der hedder den gensidige forsørgerpligt, udvides til også at gælde mennesker, som bor sammen uden at være gift.
Det vil sige, at hvis man bor sammen med et menneske, som er i arbejde, kan man som udgangspunkt ikke få kontanthjælp.
Det argument, regeringen har brugt, når de har talt for det her, har været, at man går ind for ligestilling.
Problemet er bare, at ægtefæller kan bruge hinandens fradrag og derfor økonomisk set stilles markant bedre end to mennesker, der bor sammen uden at være gift.
Ifølge Jyllands-Postens beregninger er det omkring 15.000 kr. efter skat om året, og det er dog alligevel noget, ikke mindst i en familie, hvor økonomien i forvejen er meget stram.
Der er med andre ord ikke tale om ligestilling, tværtimod er det altså sådan, at par, der lever sammen uden at være gift, økonomisk set stilles ret meget ringere end par, der lever sammen og er gift.
Mener Socialdemokraterne, at det er rimeligt, at mennesker, der lever sammen papirløst, eller hvad sådan noget hedder, skal stilles dårligere økonomisk end mennesker, der lever sammen og er gift?
Er det rimeligt?
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Det er jo den samme diskussion, som fru Johanne Schmidt-Nielsen førte samme sted i går med statsministeren, og det er fair nok, men svaret bliver selvfølgelig det samme.
Vi synes, at når man som et gift par har forpligtet sig på hinanden og derfor har en forsørgerpligt for hinanden, skal samme tænkning gælde for dem, der lever sammen på fuldstændig samme måde, for der er jo mange, der vælger ikke at blive gift, men alligevel har den forpligtelse på hinanden.
Jeg synes bare også, der er grund til at understrege, at der jo ikke er nogen, der, selv om der er en gensidig forsørgerpligt, i indkomst kan komme under, hvad der svarer til to gange kontanthjælp.
Der er klart familier, der vil blive berørt af det her, det er der, men niveauet er altså sådan, at man ikke som par, der må tage ansvar for hinanden, vil kunne komme under, hvad der svarer til to gange kontanthjælp, når det er sådan, man har valgt at leve – gift eller ej.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-12-18:
Men jeg vil sige til hr. Jesper Petersen, at der jo netop ikke er tale om samme tænkning, der er jo ikke tale om ligestilling.
Statsministeren var i går sådan lidt selvmodsigende, fordi statsministeren på den ene side sagde, at man ønsker ligestilling, men på den anden side indrømmede, at par, der lever sammen uden at være gift, stilles økonomisk ringere end par, der lever sammen, og som er gift, simpelt hen fordi de ikke kan bruge skattefradraget.
Så der er ikke tale om samme tænkning, der er ikke tale om ligestilling.
Kan man være det bekendt, hører det hjemme i et moderne samfund, at par, der lever sammen uden at være gift, skal stilles økonomisk ringere end par, der er gift?
Det synes jeg ikke, det synes Enhedslisten ikke, det undrer mig, hvis Socialdemokraterne synes, det er fornuftigt.
Vil regeringen være med til at ændre på det her, sådan at vi sikrer en reel ligestilling?
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Jeg ved ikke helt, hvad det konkret er, Enhedslisten foreslår, for man har jo i lang tid åbenbart uden problemer accepteret, at der ikke var en ligestilling den anden vej, altså at vi i disse moderne tider havde en forskelsbehandling til fordel for nogle, der ikke var gift.
Så jeg er ikke sikker på, at det i alle tilfældene holder.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-18:
Havde ordførerens tale været en historieopgave, tror jeg, at ordføreren var dumpet med et brag.
For den falske historiefortælling, som ordføreren forsøger at komme med, har vi jo hørt gentagne gange.
Og den bliver ikke mere rigtig af at blive gentaget, lige så vel som det ikke bliver rigtigt, når transportministeren klandrer VK-regeringen for at have købt IC4-tog.
For der skulle man lige en tak længere tilbage i historien.
Sådan er det også, når vi skal høre på den her sang om den økonomisk uansvarlige politik i 00'erne.
For hvad var virkeligheden?
Hvad var budskabet fra Socialdemokratiet og SF i 00'erne?
Det var Thors hammer, det var velfærdsmassakre, det var nærmest masseødelæggelsesvåben ud over vores velfærdssamfund.
Så kunne vi ikke bare for en gangs skyld få lidt ærlighed fra den socialdemokratiske ordfører i forhold til det, budskabet var i 00'erne fra Socialdemokratiets side?
Det var jo: brug flere penge, brug flere penge.
Og nu skal vi høre på, at man er åh så ansvarlig.
Det er simpelt hen ikke til at holde ud.
I forhold til det mere fremadrettede er det jo væsentligt at vide en ting, når vi nu har fået en skatteminister, der siger, at der ingen skattelettelser er på vej.
Jeg skal bare høre, om ordføreren mener, at det er et løfte til SF's bagland, eller det er en trussel mod væksten i Danmark.
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Det er lidt mange ting, hr. Torsten Schack Pedersen gerne vil have svar på i 1 minut.
Omkring fortiden synes jeg, at man først må sige, at der vel kom andre forslag end Venstre og Konservatives i 00'erne, men de var finansierede.
Ikke desto mindre var der et ret højt niveau dengang, også i finanspolitikken.
Jeg vil godt sige, at jeg synes, at vi der begge har noget at skulle tænke lidt nærmere over, når tiderne igen bliver meget gode.
Hvis det er det, der er ærligheden, så vil jeg gerne sige det.
Jeg kunne bare savne, at Venstre havde samme tilgang og ville erkende, at man i virkeligheden førte en dybt uansvarlig finanspolitik; at man opbyggede en kæmpe stor boligboble, der, da den brast, blev ved med at have alvorlige konsekvenser for dansk økonomi; at dansk økonomi ikke var et sted, hvor man var i en god gænge, da vi tog over.
Men vi har måttet lave serier af reformer, og vi måtte få styr på tingene, fordi der ikke var styr på dem, da vi tog over.
Vi er igen begyndt at få arbejdspladser i stedet for at miste dem, som mens hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister.
Det er det, der er tilfældet.
Undskyld, at jeg ikke nåede at svare på det andet, men der er jo et spørgsmål mere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-18:
Jamen så kan det jo være, at ordføreren kan komme med en afgørelse i striden mellem erhvervsministeren og finansministeren.
For erhvervsministeren turnerer rundt med fortællingen om, at »En Fair Løsning« var fuldt finansieret, hvorimod finansministeren i skriftlige svar jo bekræfter, at »En Fair Løsning« var underfinansieret med et sted mellem 22 og 39 mia. kr. Men det håber jeg så ordføreren kan komme med en afklaring om. Mit andet spørgsmål er: Når SF's skatteminister siger, at der ikke kommer nye skattelettelser, mener ordføreren så, at det er en melding, der skal berolige SF's bagland, måske også Socialdemokratiets bagland, eller har det bare til formål at dræbe væksten i Danmark?
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Det er jo sådan en form for stråmand, når man sætter et spørgsmål op på den måde.
Hvis man skal forholde sig til det indholdsmæssige – det vil jeg gerne – så er forholdet det, at vi ikke lover folk, at der kommer nye skattelettelser.
Man vil hvert år opleve, at der sker noget, også i den kommende tid.
Bare til nytår vil nogle af de ændringer omkring skattereformen og vækstplanen blive fremrykket, hvilket gør, at både virksomheder og borgere får lavere skat.
Og der er flere ting i vente, som bliver rullet ud i de kommende år.
Men vi stiller ikke nye skattelettelser i udsigt.
Det er ikke, fordi der overhovedet er noget principielt galt i at få lavere skat på arbejde, for det er jo det, som hele konceptet med skattereformen, vi selv har lagt frem, er, men der skal være styr på tingene og også findes den rette balance, så der også er råd til velfærd.
Det er noget, Venstre er mindre bekymrede for, tror jeg, men vi kan ikke få nogen svar.
Mads Rørvig (V), 2013-12-18:
Velfærd eller skattelettelser.
Det handler om velfærd eller skattelettelser.
Man kan ikke få begge dele.
Sådan lød det fra hr. Jesper Petersen, som dengang var SF'er, men også fra hans kolleger fra Socialdemokratiet forud for sidste valg.
Næste valg handler om velfærd eller skattelettelser.
Så skal jeg bare høre: Handler den her finanslov om velfærd eller skattelettelser?
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Nu synes jeg, at noget af det fremgik af talen, og når man kender Venstre, synes jeg egentlig ikke, at der er grund til at være så rystet.
I forhold til fremtiden vil jeg sige, at aftalerne nogle gange bliver lavet med Enhedslisten og andre gange er det f.eks. med Venstre, men der kører jo en linje igennem det hele, der handler om at fremtidssikre grundlaget for at have et godt og solidarisk velfærdssamfund.
Og det er vi stolte af at have en nøglerolle i at have bygget op – det er ikke så meget Venstre.
Vi vil gerne sørge for, at det er fremtidssikret, at der er penge til det.
Vi vil sørge for, at vi har en ordentlig konkurrenceevne, og der ser vi på nogle punkter nogle fælles ting med Venstre, hvor vi har kunnet finde nogle afgifter, som vi lempede.
Men vi har ikke den samme idé om konkurrenceevnen, altså at det alene handler om at sænke skatterne og presse lønnen, måske helt ned til 40 kr. i timen.
Men vi fremlægger jo hele tiden bud på, hvordan man på en bred måde med uddannelse, infrastruktur og andre omkostninger skaber en bedre konkurrenceevne.
Men det kan være, at Venstre også vil være med til det fremover.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-12-18:
Tak for det.
Jeg var noget rystet over den ordførertale, som ordføreren her holdt, hvor det bare var negativitet og angreb uden nogen visioner eller bud på, hvad Socialdemokratiet vil i fremtiden.
Nu har vi fået lavet en finanslov – Socialdemokratiet og de øvrige regeringspartier og Venstre og Konservative – der går i den rigtige retning.
Men så er det store spørgsmål: Hvad vil Socialdemokraterne så derefter?
Hvad vil man ude i fremtiden, med hensyn til at det vil blive nemmere at lave arbejdspladser i Danmark, nemmere at få vækst i Danmark, lettere at være dansker?
Hvad er Socialdemokratiets bud?
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Jeg synes, det er meget relevant, når man har en diskussion om landets økonomiske politik, der både handler om finansloven nu, men jo også om, hvordan tingene i det hele taget skal udvikle sig i Danmark de kommende år, at man så bruger nogle af de lejligheder, vi har, når vi rent faktisk mødes her til en debat i Folketingssalen, til at få taget nogle af de diskussioner.
Det er bare så helt utrolig vanskeligt, når man spiller med blind makker, når man selv kan fremsætte forslag til finanslove og vækstplaner og lægge alt frem af regeringens politik, men når det simpelt hen ikke er muligt rigtig at få Venstre til at være med til at spille bold og lægge ærligt frem, hvad det er, de gerne vil.
Så kunne vi diskutere det indhold, der er i f.eks. regeringens finanslovsforslag for i år, som er på dagsordenen.
Jeg diskuterer det jo meget gerne med hr. Ole Birk Olesen.
Jeg synes, det er fremragende, at vi både får råd til nogle velfærdsforbedringer, holder hånden under beskæftigelsen, så færre bliver arbejdsløse, og hjælper virksomheder til at kunne klare sig bedre.
Der er mange gode elementer i det finanslovsforslag, og det er jo sådan noget, man så har råd til, når man fører en økonomisk politik som vores, hvor der ikke er nulvækst.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-18:
Men når vi kigger bagud, er det jo faktisk næsten nulvækst, som regeringen har i den offentlige udgiftspolitik.
Altså, vi har lige fået en økonomisk redegørelse, der siger, at der er en vækst i det offentlige forbrug i 2013
på 0,3 pct.
Det er så tæt på nulvækst, at Socialdemokraterne før valget ville have kaldt det en massakre på velfærdsstaten, men det er jo den politik, man fører.
Og så for desperat at finde en årsag til, at vælgerne bør stemme på Socialdemokraterne i stedet for på Venstre, vil man ikke diskutere økonomisk politik, men diskuterer i stedet fnidder.
Og det er det, jeg spørger om: Er det ikke lidt for sølle?
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Jeg synes da, det er en relevant diskussion, om der i årene fremover er 22 mia. kr. mere eller mindre at gøre godt med i den offentlige sektor end i dag, og om der er råd til, når der bliver flere ældre, når vi skal give bedre behandling på sygehusene, når vi vil have flere unge til at tage en uddannelse og gerne højne kvaliteten af den, så at følge med i den udvikling.
Det er det, vi prøver i regeringen med vores politik.
Og jeg indrømmer, at det ikke er meget store forskelle i offentlige vækstprocenter, der er tale om, men forskellen er der dog: 22 mia. kr., 33.000 offentligt ansatte og et helt andet syn på, hvordan vi skal drive konkurrenceevne og samfund.
Og det synes jeg er en god diskussion at få, men vi kan ikke få nogen at spille bold med.
Venstre vil ikke ud med sproget.
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Den er ikke nær god nok, men jeg vil ikke bruge debatten i dag til at tale om de ting, vi ikke fik, og de ting, vi godt kunne highlighte som problemstillinger.
Jeg vil derimod sige tak for den tidlige julegave, vi fik, da vi konstaterede, at regeringen vil tage til Sverige, det konservativt ledede Sverige, og se på, hvad man har gjort der for at skabe de resultater, som jeg kan forstå regeringen er enig i er skabt, og som man gerne vil opnå.
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Jeg synes, det er godt, at det lod sig gøre at lave den aftale, for landet skulle jo have en finanslov.
Trods lange forhandlinger med andre lykkedes det jo ikke med dem, men De Konservative var med til at tage ansvar for det, og det synes jeg er glimrende.
Der er mange gode elementer i den, og regeringen er meget tilfreds, og hvis De Konservative også er det, er det fint.
Til diskussionen omkring Sverige vil jeg sige, at jeg synes, der er behov for, at De Konservative læser lidt nærmere på, hvad det egentlig er, der står i Økonomisk Redegørelse om Sverige.
For det, man bør udlede af det, der står der, er, at Danmark har været langsommere til at komme tilbage – afhængig af hvornår man opgør det fra.
Der er nogle tal, der ser anderledes ud for Danmark i forhold til for Sverige, fordi man i Sverige ikke har haft den oppustede boligboble, som Venstre og Konservative var ansvarlige for i 00'erne, og fordi man i Sverige ikke førte samme uansvarlige finanspolitik i 00'erne, som Venstre og Konservative gjorde.
Det er det, der er den primære forklaring.
Hvad angår skat på arbejde, har vi ikke noget at skamme os over i Danmark i forhold til Sverige, for der betaler man altså en lavere skat på arbejde.
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Så nu påstår regeringens ordfører, at hele årsagen til, at det er gået så skidt i Danmark og så godt i Sverige, er boligboblen, og at det er boligpriserne i Sverige, der er katalysator for de gode nøgletal, man har der.
Undskyld mig, jeg er lige ved at falde ned af stolen.
Nu ved jeg jo, at hr. Jesper Petersen er en kyndig mand, og hvem der har fået ham til at sige det, han stod og sagde her på talerstolen, begriber jeg simpelt hen ikke.
Det er jo et fuldstændig kendt faktum, at det, der gør, at Sverige er konkurrencedygtigt, er, at man har lavere skatter, man har lavere omkostninger, man kan konkurrere ude på verdensmarkedet, og derfor kan man skabe vækst og beskæftigelse og dermed et større provenu til statskassen.
Jeg håber da, det er det, man vil tage over og kopiere.
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Jeg tror simpelt hen, at man i sin iver for at finde et eller andet sted, hvor borgerlig politik er lykkedes, siger: Vi tager sgu Sverige. For det, hr. Mike Legarth siger, stemmer simpelt hen ikke.
Privatforbruget i Danmark står stille, og det er en af vores store udfordringer, og det gør det jo i kraft af, at der var en meget, meget stor boligboble, som bristede, og den stod Venstre og Konservative bag i 00'erne.
Derfor er der en anden udvikling i privatforbruget i Sverige, end der er i Danmark.
De har lavet en del reformer, det har vi også, og vi er blevet ved med det.
Jeg mener ikke, vi har noget at skamme os over, og det, der er vores problem, stammer tilbage fra den tid, hvor hr. Mike Legarths parti var i regering.
Erling Bonnesen (V), 2013-12-18:
Tak for det.
Regeringen har jo i Finansministeriet oprettet et kontor, der skal holde øje med overimplementering.
Det er jo en god idé, og så er det spørgsmålet, om det også betyder, at Socialdemokraterne og dermed regeringen vil sikre, at der ikke kommer til at ske overimplementering fremover ved regulering og indførelse af nye regler.
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Det er jo ambitionen, som ligger i forlængelse af et ønske om at afbureaukratisere og gøre tingene så smart som muligt, at man viser en øget tillid til medarbejderne i den offentlige sektor og til deres faglighed, og at man kan vurdere, om man lykkes med det, man gerne skulle levere til borgerne, og har en ordentlig kvalitet i den service, man skal levere, mere end det er nogle bestemte skemaer, der skal udfyldes.
Det er også en af grundene til, at vi valgte den løsning med den ekstra milliard til ældreområdet, som vi gjorde, og som jeg er glad for at Venstre er med til at bakke op om.
Erling Bonnesen (V), 2013-12-18:
Tak for det.
Nu svarer ordføreren, at det er »ambitionen«.
Hvis jeg lige skal forstå det helt præcist, må jeg sige, at jeg går ud fra, at kontoret ikke bare er oprettet til så at sige at lave bogholderi over det, men for at holde øje med det og at sikre – når man behandler implementeringen af, kan vi sige EU-regler i dansk lovgivning – at der ikke kommer til at ske den her såkaldte overimplementering.
Er det helt præcist sådan, det skal forstås?
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Jeg har ikke for nylig været inde at kigge på formålspræamblen for det kontor, som hr. Erling Bonnesen kender til.
Så det vil ikke være det rette sted at tage en lang diskussion om det, men jeg kan sige, at der selvfølgelig er en grund til, at det kontor er oprettet.
Det er, fordi man vil undgå overimplementering og holde øje med, at det ikke sker, og se, om der allerede er eksempler.
Det kan også være, at vi her skal have fat i historien og måske skal lidt længere tilbage.
Det, der i hvert fald er fakta om, hvad den nuværende regerings partier lagde frem før valget, var jo faktisk begge dele.
Der var både forslag om velfærdsforbedringer og allerede der et forslag om at forhøje beskæftigelsesfradraget betragteligt.
Det lå der i det udspil.
Det efterprøver jeg meget gerne med den måbende Venstreordfører, men det er jo altså ikke noget nyt, at det bliver foreslået at forhøje beskæftigelsesfradraget.
Det er det ikke.
Det kan man gå tilbage og tjekke fuldstændig.
Men tingene skal hænge sammen, og vi har villet have råd til på forskellige punkter at lægge nogle omkostninger, give almindelige mennesker noget mere ud af deres arbejdsindsats, men jo stadig væk også sørge for, at der er økonomi til det velfærdssamfund, som vi synes er rigtigt.
Det er opbygget i mange tilfælde imod Venstres vilje, det ved jeg godt, men det er det, vores mission er.
I år blev det så til, at vi f.eks. kan bruge en milliard kroner mere på ældreområdet og den form for velfærdsmæssige fremskridt.
Der er også andre for sundhed og andre ting, som simpelt hen ikke kan lade sig gøre, hvis Venstre skulle få magten og føre en nulvækstpolitik.
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Efteruddannelseselementet var jo en del af regeringens udspil og prioritering og mærkesag.
Det, vi mødte ind til forhandlingerne med, var en mærkesag om at fremrykke den her vækstpakke, som også – som hr. Frank Aaen påpeger – indeholder en lempelse af emballageafgiften.
Så man kan sige, at vi vel begge fik en mærkesag igennem.
Frank Aaen (EL), 2013-12-18:
Jo, men er det ikke en mærkelig prioritering?
Jeg spørger bare, for altså, Venstre vil gerne have en bedre folkeskole, Venstre vil gerne have et bedre sundhedsvæsen, Venstre vil gerne have bedre pleje af børnene i daginstitutionerne.
Og så accepterer man altså, at man tager lige præcis fra midlerne til efteruddannelse af personalegrupperne på de områder og så giver dem til at lempe emballageafgiften for virksomhederne, hvilket betyder mere emballage.
Mindre uddannelse, mere emballage – det må Venstre da kunne tage stilling til, for det er det, man har accepteret.
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Jamen jeg anerkender fuldt ud, at man jo altid kan sammenkæde indtægter og udgifter efter det behov, man nu har i en debat.
Og jeg synes egentlig, at jeg vil give point for sammenkædningen her.
For os har det jo været afgørende – og nu er vi jo egentlig tilbage også at diskutere netop skatteaftalen – at vi fik lettet nogle af de byrder, der er på virksomhederne.
Og der vil jeg sige, at på netop afgiftsområdet bliver vi ikke arbejdsløse her i Folketinget i rigtig, rigtig mange år.
Og så kan man altid spørge: Redder det dansk erhvervsliv alene at fjerne emballageafgiften?
Nej, det gør det ikke, men vi er nødt til at tage dem fra en ende af, for vi tror ikke på, at det, at man reducerer alle afgifter f.eks. med 2 pct., gør en stor forskel, men vi tror, at kan man fjerne nogle af dem helt, må vi tage det lange, seje træk der.