runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-30:
Vi tager jo her til formiddag hul på, kan man sige, anden halvleg af den store førstebehandling af skatteaftalen.
Første halvleg havde vi som bekendt i går eftermiddags og i går aftes, og det var jo en rigtig fornøjelig debat.
I dag tager vi så hul på førstebehandlingerne af de mere tekniske dele af skatteaftalen, og det er måske også derfor, der ikke har været den store spørgelyst til de to første ordførere, der har været heroppe, altså netop fordi det i høj grad er et meget teknisk lovforslag, vi har med at gøre her.
Lovforslaget går simpelt hen ud på at minimere mulighederne for at snyde, især med sin selvangivelse, og dermed snyde sig til at undgå at betale skat eller få nogle større fradrag, end man ellers er berettiget til.
Det er jo i sig selv et ganske fint formål, og især ville det være rart, hvis der kunne komme et højere provenu ud af, at nogle regler, som man har i forvejen, bliver administreret mere grundigt og korrekt.
Og det skulle de her forbedrede muligheder for at få en mere korrekt selvangivelse og en mere korrekt indberetning til SKAT give mulighed for.
Så uden at jeg skal gå dybt ned i detaljerne med lovforslaget her, skal jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti er rigtig glade for, at der bliver strammet yderligere op, så vi kan få en bedre håndhævelse af allerede eksisterende regler og få en bedre indberetning og selvangivelse for borgerne.
Så dermed skal jeg sige, at vi støtter lovforslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-30:
Det her lovforslag er en del af den samlede skattereform.
Vi tog i går her i Folketinget en debat om de centrale dele, som sikrer en markant nedsættelse af skatten på arbejde med 29 mia. kr.
Lad mig lige genopfriske, at skattereformen næste år vil give danskerne 13 mia. kr. mere mellem hænderne - penge, som ruster familierne til at stå finanskrisen igennem.
Skatteaftalen fremtidssikrer skattesystemet, sikrer finansieringen af velfærdssamfundet og gør det mere attraktivt at arbejde og yde en ekstra indsats.
Skattereformen gør Danmark rigere, da velstanden stiger, ved at vi indretter skattesystemet klogere end i dag.
350.000 danskere løftes ud af topskatten, og selv om arbejdsudbudseffekter måske ikke er det, folk er mest optaget af i en krisetid, så er det altså også afgørende for det danske velfærdssamfund på længere sigt.
Og med skattereformen sikrer vi over 19.000 ekstra par hænder på arbejdsmarkedet.
I Venstre er vi optaget af, at skattereformen er fuldt finansieret, vi er også optaget af, at danskerne betaler den korrekte skat - hverken mere eller mindre.
Derfor indeholder skattereformen også en styrket indsats mod skattesnyd.
Det er initiativer, som ligger helt i forlængelse af regeringens hidtidige tiltag på området, Fairplay I, Fairplay II og Fairplay III.
Det er alle forslag, der bekæmper sort arbejde, skattesnyd og svindel.
I det forslag, vi behandler nu, tages en række helt konkrete initiativer, som styrker ligningen og sikrer et større provenu - et provenu, som er med til at sikre den sænkning af marginalskatten, som vi er så stolte over i Venstre:
automatisk beregning af gevinst og tab på aktier, udvidet indberetningspligt for personalegoder, låsning af felter på selvangivelsen, ændringer i reglerne om renter for restskat og skærpede regler om oplysning vedrørende underholdsbidrag.
Som sagt er forslaget en del af skattereformen, som vi i Venstre er meget begejstret for, og vi tager selvfølgelig klar stilling til de enkelte forslag.
Det håber jeg så også at det røde kabinet har tænkt sig at gøre i dag, for i går lykkedes det ikke at få svar på noget som helst.
Men nu må vi se, hvad dagen i dag byder på, det ser jeg i hvert fald frem til.
I Venstre støtter vi forslaget fra skatteministeren, og vi glæder os over en fantastisk skattereform, der også er med til at stimulere dansk økonomi i en presset situation.
Det er til gavn for danskerne, at de får flere penge mellem hænderne, og den håndsrækning finder vi det helt naturligt at give dem.
Vi har ikke nogen ambitioner om at annullere tidligere skattelettelser eller finde på nye dynamiske afgifter, eller hvad der ellers har været nævnt fra anden side.
Vi gør det i fuld åbenhed, og derfor kan vi også i fuld åbenhed støtte dette forslag fra skatteministeren.
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-30:
Nu er Dansk Folkeparti aftalepart bag finansloven, og det er jo der, bevillingerne til lønninger til bl.a. Skatteministeriet og dermed SKAT bliver givet, og vi er parate til at give de bevillinger, som skatteministeren vurderer der skal til.
Nick Hækkerup (S), 2009-04-30:
Bare sådan, at jeg er sikker på, at jeg forstår det rigtigt, vil jeg spørge: Vil det kommende finanslovforslag fra Dansk Folkeparti så ikke indeholde forslag om, at toldindsatsen i Danmark skal styrkes med flere ressourcer?
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-04-30:
Min pointe er en anden.
Det var såmænd min stilfærdige pointe.
Mike Legarth (KF), 2009-04-30:
Betyder det, at hr. Niels Helveg Petersen synes, at vi skal rulle skattelettelserne tilbage og bruge provenuet til offentlige investeringer i stedet for?
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-04-30:
Det forstår jeg sådan set godt, men altså, hvis man får en fyreseddel, har man da ikke så meget glæde af en skattenedsættelse, som hvis man havde sit arbejde.
Jeg kan ikke lade være med at gøre den bemærkning til indledning til sidste taler, hr. Mike Legarth, at det sådan er lidt paradoksalt at se ham stå og tale om tryghed og alt sådan noget, samtidig med at vi lige har fået at vide, at arbejdsløsheden i marts måned er steget med 10.600.
Det er den største stigning, jeg i hvert fald kan huske nogen sinde på 1 måned.
Der er mange, der vil føle det mærkeligt at høre om tryghed, når den faktiske virkelighed ser sådan ud.
Selve forslaget, vi her behandler, skulle sikre mere effektiv og enkel kontrol og mindre skatteplanlægning, og der er en række gode enkeltheder i forslaget, hvilket også er fremhævet af andre ordførere.
Det skal jeg lade ligge.
Forslaget i sig selv giver derfor ikke anledning til rynkede bryn, men det gør andre forhold, der vedrører skatteadministrationen, først og fremmest at restancerne er stærkt stigende.
Derfor vil jeg også gerne spørge ministeren: Forventer ministeren i de kommende år i lyset af stigningen i konkurser og i lyset af den stigende arbejdsløshed, som jo også giver problemer med inddrivelse af skat, på den baggrund, at der bliver større restancer i de kommende år?
Og i så fald: Hvad vil ministeren egentlig gøre ved det?
Det synes jeg vi skal interessere os for i udvalget.
Det er også en del af Skatteudvalgets arbejde at se til, hvorledes det forløber med restancerne.
Det andet problem, som forslaget her rejser, er, at regeringen påstår, at dette forslag vil give - det står i lovforslaget her - 1,3 mia. kr. i bidrag varigt til finansieringen af skattereformen.
Det er med et udtryk, som Jens Otto Krag engang brugte, et forslag, der jo bygger på helt himmelske forudsætninger.
Jeg forstår godt, at man, hvis man skal nå det mål, er nødt til at have ambitiøse mål for reduktion af medarbejderstaben.
Men jeg må spørge ministeren: Er det ladsiggørligt i lyset af den situation, vi står i netop nu, og frygter ministeren ikke en eksplosion i restancerne?
Og hvad vil ministeren i givet fald gøre ved det?
Mike Legarth (KF), 2009-04-30:
Tak, hr. formand.
Vi tager nu fat på dag to i forbindelse med behandlingen af skattereformen.
Men jeg vil nu ikke undlade at kommentere det og sige et par ord om, at det jo er en historisk skattereform, og jeg er glad for, at de her lovforslag nu er med til, at vi kan sænke marginalskatten med 7,5 pct.
Det er et kæmpe skridt, det er en historisk sænkning.
Aftalen betyder, at alle danskere i alle samfundsgrupper kommer til at betale langt mindre i skat, end da vi kom til som regering i 2001.
Det er vist ikke nogen hemmelighed, at lavere skat på arbejde står højt på den konservative dagsorden.
Lige siden vi overtog regeringsmagten i 2001, har vi arbejdet massivt på at skabe skattelettelser.
Det lykkedes at sænke skatterne i 2004, i 2007, og det lykkedes nu igen i 2009.
Med aftalen, som kommer til at træde i kraft efter de her 2 dages sagsbehandling i Folketingssalen, fritager vi tæt på 350.000 personer for at betale topskat.
Skatten på den sidst tjente krone sænkes med 7,5 procentpoint.
I de 7 år, vi har siddet i regering, har vi sænket skatterne med 50 mia., kr.
28,5 mia. kr. eller nærmere 29 mia. kr. kommer fra den aftale, vi indgår i de her dage.
Det er jeg meget tilfreds med.
Og med aftalen sænker vi bundskatten med 1,5 procentpoint.
Vi fjerner helt mellemskatten på de 6 pct., og vi hæver grænsen for, hvornår man skal betale topskat, med 54.400 kr.
Skattereformen er et klokkeklart bevis på en vellykket konservativ mærkesag, nemlig at man sagtens kan styrke samfundsøkonomien, skabe tryghed for privatøkonomien og samtidig tage godt hånd om de svageste i vores samfund, alt sammen på en gang.
Formålet med det her lovforslag er at øge kvaliteten af selvangivelsesoplysninger og undgå snyd, og det har vi jo også gjort med Fairplay I, Fairplay II og Fairplay III.
Og det implementerer vi via en række tiltag her, og der er også flere andre kvalitetsforbedringer og effektiviseringer, som ikke kræver lovgivning.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-30:
Vi fortsætter i dag behandlingen af lovforslagene i skattereformen.
I går havde vi en længere diskussion af den.
I dag er der en række af finansieringselementerne, vi får ind, som altså finansierer den reform, som er helt skæv, og som er forkert krisemedicin.
Det ændres ikke, ved at man forsøger at gentage påstandene fra i går.
Men til L 201: Det ligger SF meget på sinde, at vi i Danmark skal have så lidt snyd og skattesvindel som muligt.
Det kræver en effektiv skatteadministration og det rette forhold mellem forebyggelse og kontrol.
Fra politisk side skal vi skabe en lovgivning, der er så nem at efterleve og så nem at administrere og kontrollere som muligt.
Og så kræver det ikke mindst tilstrækkelige ressourcer i SKAT, hvis vi skal undgå snyd og svindel, sort arbejde, den stigende skattegæld, tab af penge på grund af mangelfuld ligning samt en ordentlig toldkontrol, så det ikke flyder med ulovlige varer uden afgift, eller varer, der indebærer en usikkerhed for sundheden i Danmark.
Resultaterne for tiden er jo ikke særlig gode.
Også skattegabet er blevet større siden 2002, og der er de her problemer med stigende skattegæld, hvor regeringen ikke når sine mål.
Vi får i Skatteudvalget henvendelser udefra fra medarbejdere og fra fagforeninger, som peger på, at der er en række store problemer.
Alle de ting når vi ikke at forbedre med det her lovforslag.
Tværtimod har regeringen jo underlagt SKAT en hestekur af voldsomme dimensioner med kraftige nedskæringer i mandskabet.
Der er en evig omrokering og omstrukturering af organisationen, måske også med henblik på at få flere medarbejdere til at gå fra SKAT frivilligt, når man nu ved, at man skal skære og skære i årsværkene.
Resultaterne er igennem det sidste år blevet tydeligere og tydeligere i den brede offentlighed.
Det sejler i SKAT med tab af skattekroner til fællesskabet til følge, og det er et indirekte angreb på skattemoralen.
For når man ikke kan regne med, at naboen eller den konkurrerende virksomhed bliver opkrævet, hvad de retmæssigt skal betale i skat, spørger mange sikkert sig selv, om det så er så vigtigt, at momsregnskabet er helt i orden, eller at selvangivelsen er korrekt.
Forslaget her skal regeringen dog ikke have anden skældud for, end at provenuet fra det bliver brugt så tåbeligt på skattelettelser til de velstillede.
Men regeringens politik er jo mere ulighed i Danmark, og så bliver det desværre sådan.
Der er gennemgående udmærkede elementer i lovforslaget.
Jeg vil gerne fremhæve indberetningspligten for skattepligtige personalegoder, der vil give en mere korrekt beskatning af de mere og mere udbredte frynsegoder.
Indberetningspligt ved køb af aktier er noget, SF flere gange har efterspurgt, og det er positivt, at det nu bliver gennemført, ligesom initiativerne for at få mere korrekte selvangivelser er udmærkede.
Der er altså flere positive elementer i forslaget, og så kan vi forhåbentlig en anden gang få rettet op på problemerne i vores skatteadministration i øvrigt og på, at man laver så skæve skattereformer, som tilfældet er her.
Men det kræver jo nok en anden regering i Danmark.
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-30:
Jeg mener, at hvis man skal drive SKAT på en seriøs måde, er normeringerne og antal årsværk ikke noget, der skal fastlægges i et beslutningsforslag fra Socialdemokratiet eller andre oppositionspartier.
I Dansk Folkeparti mener vi, at de antal årsværk, der skal til, er nogle, som skatteministeren kommer og fortæller Folketinget om, og så giver vi bevilling til det.
Det er det, der foregår med finanslovforhandlingerne, og det er der, vi deltager.
Det er så ærgerligt, at hr. Hækkerups partiledelse sørger for, at hr. Hækkerup ikke kan være med ved bordet der.
Det kan jeg godt forstå at hr. Klaus Hækkerup ærgrer sig over.
Klaus Hækkerup (S), 2009-04-30:
Vi fik ikke noget svar på, hvorfor man nu har gjort det.
Er det virkelig den indflydelse, som Dansk Folkeparti har haft?
Vi fik heller ikke noget svar på, hvordan Dansk Folkeparti ville forholde sig til det fremover.
Derfor vil jeg godt spørge helt konkret: Hvis vi fremsætter et beslutningsforslag, der retter op på den manglende bemanding i SKAT, vil Dansk Folkeparti så stemme for det – et beslutningsforslag, der sikrer, at vi kan få en effektiv skattekontrol, en effektiv grænsekontrol, en effektiv ligning?
Vil Dansk Folkeparti så støtte op om det, eller er man ligeglad?
Er alt det, vi har hørt her, i virkeligheden bare tågesnak for at dække over, at man lukker øjnene for en fortsat reduktion af antallet af medarbejdere i SKAT?
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-30:
Det kan jeg ikke lægge mig fast på på nuværende tidspunkt.
Vi lægger vægt på, at der er en god og effektiv grænsekontrol, ikke alene med, hvad der foregår af persontransport ind over grænsen, men sandelig også med, hvad der foregår af varetransport.
Og hvis det viser sig, at der mangler bemanding til at bevogte grænsen, er vi meget positivt indstillet over for at finde ud af, hvordan man kan løse det problem.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-30:
Det er jo ikke nyt, at der er de problemer.
Der er faktisk nogle, der har sagt, at der er problemer med toldkontrollen.
Hr. Mikkel Dencker havde haft chancen på det møde, der blev afholdt i Folketinget i januar, hvor medarbejdere fra SKAT var på besøg for at fortælle om situationen.
Da blev det påpeget, at der er store problemer med toldindsatsen.
Jeg har selv været på besøg hos dem i Padborg.
Vi lavede en ekstraordinær indsats på det her område i Danmark med 50 ekstra toldere i 4 uger.
Og det viste sig jo der, at man tog enorme ekstra mængder af narkotika, våben - andre end skydevåben - ulovlig kopimedicin osv., som i dag vælter ind over grænserne.
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-30:
Nu ved jeg ikke, i hvilken sammenhæng SF har tænkt sig at fremsætte de forslag, som hr. Jesper Petersen refererer til, men jeg kan jo sige, som jeg også sagde til hr. Nick Hækkerup, at vi i Dansk Folkeparti lægger vægt på, at der er en god og effektiv grænsekontrol med både mennesker og varer, der kommer ind over grænsen.
Og derfor vil vi også meget gerne være med til at tilvejebringe de midler, der skal til, for at der er en effektiv grænsekontrol.
Det glæder mig da at høre, at Socialistisk Folkeparti går ind for, at der skal være grænsekontrol - med varer og forhåbentlig også med indrejse af personer.
Det synes jeg da er et træk i en meget positiv retning, så jeg håber også, at Socialistisk Folkeparti på et tidspunkt vil være med til at støtte, at der indføres en egentlig grænsekontrol med personer - både ved den dansk-tyske grænse og i lufthavne og ved færgehavne.
Dansk Folkeparti tager vi grænsekontrol meget alvorligt, og jeg kan høre, at det gør Socialistisk Folkeparti også, for så vidt angår indsmugling af varer.
Men man tager lidt mere let på, om der foregår indrejse af personer, som ikke har lovlig adgang til landet.
Det tager man mere let på, kan jeg godt høre.
Men jeg glæder mig da over det første, altså at man gerne vil bekæmpe indsmugling af narkotika og andre ulovlige varer.
Det er godt nok.
Men jeg synes så også, at hr. Jesper Petersen skulle gøre noget ved det og sørge for, at hans parti begynder at deltage i finanslovforhandlingerne på en seriøs måde med henblik på at opnå et resultat.
For det er jo en forudsætning for, at man kan være med til at fastsætte lønsummen bl.a. inden for SKAT.
Det er man jo ikke med til i øjeblikket, i og med at man stort set ikke deltager i finanslovforhandlingerne.
Klaus Hækkerup (S), 2009-04-30:
Tak for det.
Jeg undrer mig virkelig over hr. Mikkel Denckers svar, som går ud på, at hvis skatteministeren kommer og beder om flere årsværk, er man parat til at følge det i Dansk Folkeparti.
Her står vi og behandler et lovforslag, hvor der i bemærkningerne står, at man reducerer antallet af årsværk med 93.
Betyder den reduktion på 93, at der kommer en øget grænsekontrol, eller betyder den, at der kommer mindre grænsekontrol?
Betyder den, at der er en stærkere kontrol i vores lufthavne, eller betyder den, at der er mindre kontrol i vores lufthavne?
Er 25 lige?
Er det her bare et spørgsmål om at stå på Folketingets talerstol og hælde vand ud af ørerne og sige: Ja, men vi mener jo sådan set også, at andre burde være ansvarlige og gå med i en finanslovaftale, for så kunne man jo sikre sig noget.
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-30:
I Dansk Folkeparti tager vi alle problemer alvorligt.
Det er også derfor, at vi går konstruktivt ind i forhandlinger både om skatteaftalen her og om den årlige finanslov.
Det synes jeg at både Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti kunne lære noget af.
I stedet for at man reducerer sig selv til nogle, der står her og brokker sig i Folketingssalen og skælder ud på andre, så kunne man jo selv tage et ansvar og deltage i de forhandlinger, hvor beslutningerne bliver taget.
Det ville klæde hr. Hækkerups parti.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-30:
Den sådan bevidstløse standsning af personer for at se pas og så lade dem køre videre synes jeg er passé.
Ideen her skulle jo være at sørge for, at der bliver indsmuglet mindre mængder af narkotika, våben, ulovlig kopimedicin, ulovlige fødevarer og alt muligt andet, som i dag vælter ind over grænserne, fordi der ikke er ressourcer nok på området.
Selv om man fortæller alle folk i det her land, at de nu skal passe på, for i de næste 4 uger er der 50 mennesker ekstra til at kontrollere, at der ikke kommer noget ind over grænserne, er resultatet, at man pågriber store mængder af narkotika, våben, fødevarer og andre ting.
Så siger man alligevel nu bare: Det tager vi ikke så alvorligt.
Der vil jeg bare gerne høre, om de her tal, der kommer, om de henvendelser, vi får, ikke gør indtryk, så Dansk Folkeparti selv vil tage det op over for skatteministeren eller vil stemme for det, hvis vi andre igen kommer med det forslag, at der skal afsættes flere ressourcer.
Mike Legarth (KF), 2009-04-30:
Hr. Niels Helveg Petersen betvivler det, jeg som konservativ ordfører tilkendegav om trygheden.
Men det, der jo netop er afgørende for os, er, at den her skattereform giver udbetaling af flere penge til den enkelte borger og giver dermed tryghed og optimisme, for det må jo - også for hr. Niels Helveg Petersen - være en målsætning, at vi giver borgeren mulighed for at klare sig selv så godt som muligt, så man er uafhængig af støtte og bidrag fra staten.
Det, vi gør, er, at vi lader borgeren beholde flere af sine egne penge, og når man får flere penge mellem hænderne, bidrager man til erhvervslivet, fordi man selvfølgelig bruger enten alle eller en del af pengene; på den måde skabes der aktivitet i erhvervslivet og i vores samfund.
Nu hørte jeg desværre ikke det sidste ord, der blev anvendt, men det kan jeg få senere, og skal jeg kommentere på, hvad jeg mener om det.
Det er meget simpelt, og jeg svarede også overordnet på det.
Har man en situation, hvor en person har købt for 1,5 mio. kr., og det i dag bliver værdisat til 100.000 kr., så er det rigtigt, at hvis - og det er jo et hypotetisk spørgsmål - kursgevinsten efterfølgende stiger, så skal vedkommende betale skat af det.
Omvendt skal man jo også tage det regnestykke i betragtning, at hvis nu man havde købt for 500.000 kr. og havde haft en gevinst på 800.000 kr., som så faldt til 700.000 kr., så får man fradrag for de 100.000 kr., man ikke har haft et reelt tab for.
Det er jo et lige så relevant regnestykke som det, hr. Anders Samuelsen nu rejser rundt og opstiller her og der og alle vegne.
Anders Samuelsen (LA), 2009-04-30:
Det er det, der sker med den lagerbeskatningsmodel, som man indfører her.
Man kan have købt og investeret for 1 mio. kr., og så kan investeringen været faldet i værdi til 200.000 kr., og så bliver der sat en fiktiv dato - den 31. december - op og sagt: Så er det de 200.000 kr., der gælder, og hvis man genvinder noget af det tabte, så det kommer op på 400.000 kr., skal man betale skat af den - i citationstegn - gevinst på 200.000 kr. Og det er på trods af, at man bare er i gang med at genvinde noget af det, man har tabt.
Er det konservativ iværksætter- og erhvervspolitik af prima skuffe?
Er det det, man ønsker at lægge navn til?
Er det virkelig retfærdighed?
Så vil jeg gerne have et svar på spørgsmålet den her gang og ikke en tilsvining.
Mike Legarth (KF), 2009-04-30:
Jeg vil starte med at sige, at det da er interessant, at hr. Anders Samuelsen har fundet ned i Folketingssalen for at deltage i debatten og nu vil forhandle skattereform, for han har jo brilleret ved at udeblive fra talerstolen, hvor han kunne have redegjort for, hvordan Liberal Alliance synes at den her skattereform skulle se ud.
Man tordner rundt ude i medierne og taler om, at man så gerne vil gøre det ene og det andet, men man vil ikke stille sig op på talerstolen og tage ansvar og fortælle, hvordan man selv havde tænkt sig at skrue tingene sammen.
Det synes jeg ikke kalder på respekt.
Det er klart, at når vi skaber så store skattelettelser og så markante forbedringer for den enkelte borger, for vores virksomheder og for den økonomiske holdbarhed på lang sigt, så er der også nogle, der skal være med til at betale, og jeg synes, at helheden er fair.
Anders Samuelsen (LA), 2009-04-30:
Jeg bliver nødt til at stille den konservative ordfører det samme spørgsmål, som det ikke lykkedes mig at få et kontant og klart svar på fra Dansk Folkepartis ordfører.
Ville den konservative ordfører synes, det var rimeligt at få et brev fra skattevæsenet med en besked, der lød: Vi fastsætter lige din indtægt fiktivt 200.000 kr. højere, og det skal du betale skat af?
Er det det, som man i Det Konservative Folkeparti betragter som retfærdighed?
Mike Legarth (KF), 2009-04-30:
Det er klart, at når man gennemfører så markante skattelettelser på arbejde, skal de jo også finansieres.
Resten vil ikke mærke det, er der fagfolk, der udtaler.
For ejerboliger, lejeboliger og andelsboliger handler det om 25 kr. om måneden, altså 300 kr. om året.
Det, jeg kan sige med hensyn til fordelingsprofilen, er, at lejerne jo slipper meget billigere, fordi de f.eks. ikke som boligejerne oplever at få forringet deres rentefradrag.
Den øvelse deltager man jo ikke i.
Så lejerne er på mange måder bedre stillet, hvad det angår, og det er i hvert fald helt sikkert, at langt, langt størstedelen af lejere, hvis ikke næsten stort set alle lejere, vil få et betydelig højere rådighedsbeløb ud af deres indtægt, som langt overkompenserer den minimale huslejestigning.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-30:
Det er jo meget smukt at gøre noget med bundskatten.
Det gør ikke skattelettelsen til de meget velstillede folk, som hr. Mike Legarth repræsenterer, mindre.
Men tilbage til det egentlige spørgsmål.
Det, jeg bad om, var en bekræftelse af, at lejerne kommer til at opleve stigende huslejer som følge af det her forslag, og at det er en del af finansieringen af de lettelser, som man jo ud af papirerne kan se er meget, meget skævt fordelt.
Så det er simpelt hen bare et simpelt spørgsmål: Er lejerne med til at betale for den samlede skattereform?
Om den så er pilskæv eller bare lidt skæv, er lige meget nu.
Lad os bare høre: Betaler lejerne en del af regningen for den her skattereform?