Pelle Dragsted (EL), 2016-02-26:
I dag diskuterer vi igen den nye offentlighedslov eller mørkelægningslov, som den med rette er blevet omdøbt i folkemunde.
Et flertal i Folketinget vedtog den her lov, på trods af at alle advarselslamper blinkede, på trods af at et stort flertal af danskerne var imod, på trods af at stort set alle eksperter var enige om, at befolkningen med ændringerne ville få frataget vigtige muligheder for at holde øje med regeringens arbejde, på trods af at man ikke kunne komme med et eneste eksempel på, hvordan den gamle offentlighedslov skabte problemer i forhold til det her famøse lukkede rum.
For mig er det stadig væk et mysterium, at partier, som jeg normalt opfatter som nogle, der lægger meget stor vægt på demokrati, på åbenhed – Socialistisk Folkeparti, De Radikale – kunne medvirke til det her.
Jeg synes faktisk, der hviler et tungt ansvar på de pågældende partiers skuldre.
Og udviklingen, siden loven blev vedtaget, har jo desværre bekræftet, at der var en forudseenhed i de advarsler, der kom.
Dagbladet Information er allerede blevet refereret heroppefra, og de har lavet en gennemgang af, hvordan 17 ministerier har anvendt de her nye paragraffer, og resultatet er meget sigende.
I hundredvis af tilfælde er de nye paragraffer blevet brugt til at nægte journalister, borgere, organisationer indsigt i dokumenter, som har ligget til grund for vigtige politiske beslutninger.
Det er sager som DONG-salget, det er sager som Togfonden DK, det er sager som Nets-skandalen, som journalister ikke har kunnet komme til bunds i, fordi man ikke har kunnet få andet end overstregede stykker papir.
Man har ikke kunnet finde ud af, om regeringen f.eks. har handlet i strid med advarsler fra styrelser, der lå under det pågældende ministerium.
Lad os bare tage et aktuelt eksempel på, hvordan mørkelægningsloven kan stå i vejen for at kontrollere regeringen.
Vi har en stor diskussion om landbrugspakken, og hvis nogen i fremtiden ønsker at få indsigt i, hvad der i hele den her proces har været af advarsler fra f.eks. styrelser, f.eks. om den her landbrugspakke vil bringe Danmark i strid med EU's direktiver, er det noget, vi ikke kan få svar på på grund af de nye regler i offentlighedsloven. Vi har også lige hørt historien om gamle dokumenter fra Irakkrigen, som man nu har valgt med tilbagevirkende kraft at give aktindsigt i på baggrund af de nye regler.
Det, der har vist sig, er, at den her offentlighedslov, som der blev advaret om, er en gummiparagraf, som regeringen kan bruge efter forgodtbefindende til at undgå indsigt i de dokumenter, der belaster regeringen.
Det er blevet mere og mere klart, og der er blevet meldt ud fra en række af de partier, der var med, heldigvis, at der er brug for at lave loven om og at gøre op med de problematiske paragraffer.
Vi står faktisk i en situation, hvor et flertal i Folketinget ikke længere er tilhængere af mørkelægningsloven, og det er jo et vigtigt fremskridt.
Samtidig siger partierne så, at de er bundet af det forlig, der er indgået, og derfor f.eks. ikke kan stemme for den dagsorden, der ligger i dag, fra Liberal Alliance og en række andre partier, herunder mit eget, og det er også derfor, man må undre sig lidt over, at de tre partier, der nu tager afstand fra den her lov, ikke opsagde forligene før valget, men først rejste kritikken umiddelbart efter.
Så vi står altså i en lidt bizar situation, hvor loven ikke har flertal, men alligevel fortsætter i funktion til skade for vores folkestyre, og det er også derfor, at Enhedslisten har fremlagt et beslutningsforslag, som snart skal forhandles, og som ophæver de her paragraffer, men efter et folketingsvalg, for dermed at give de partier, som nu er en del af forliget, mulighed for at stemme for loven, så vi kan få gjort en ende på den her situation.
Vi støtter selvfølgelig i dag – det har vi gjort hele vejen – den vedtagelse, der afskaffer de her famøse paragraffer i offentlighedsloven.