runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-23:
Det er jo sjovt, for når jeg hører hr. Kristen Touborgs udlægning af optimismen, mindes jeg engang, jeg talte med en ældre landmand nede, hvor jeg bor.
Jeg siger til ham: Dit korn står sgu da godt, hvad?
Det er ligesom den måde, man ser det på, hvor man har svært ved at acceptere, at der er noget, der bliver lavet godt, fordi man helst vil kaste det her meget negative signal over det, vi er i gang med.
Når jeg siger, at vi ønsker at give mulighed for, at økologer kan lægge om, er det da klart, at det er et godt signal, vi sender til økologerne; de får mulighed for at få omlægningsstøtte.
Og så er det vores holdning, at når de så er kommet i gang, må det altså være muligt, at de driver deres forretning på markedsvilkår.
Det må da være det, der kommer ud af, at der er en efterspørgsel efter de produkter, de producerer.
Det konventionelle landbrug må klare sig på markedsvilkår, men det er da klart, at der er landbrugsstøtte.
Det har vi jo heller ikke lagt skjul på at der er.
Det ligger jo helt klart.
Jeg siger bare, at vi skal passe på, at vi ikke begynder at bygge så meget støtte op omkring økologerne, at vi begynder at udhule konkurrenceevnen for det konventionelle landbrug.
Vi har ikke noget imod, at man tager landbrugsstøtten, men det skal gøres på EU-plan, og det er jo blevet sagt ved flere lejligheder.
Så vil jeg godt lige sige omkring støtten til økologerne, at det jo var helt klart, at selv økologerne havde svært ved at holde armene nede over det landdistriktsprogram, som vi fik strikket sammen, fordi der var ganske gode muligheder for at få omlægning til økologisk landbrug.
Og der synes jeg, vi kan være stolte over og tilfredse med, at selv økologerne syntes, at vi havde lavet et udmærket program.
Kristen Touborg (SF), 2007-05-23:
Ordførerens bemærkning om, at traditionelt landbrug jo skal klare sig på markedsvilkår, kan man måske tage med et gran salt, når man tænker på, at der er sådan 7-8 mia. kr. i tilskud fra EU til dansk landbrug.
Så er det måske lige flot nok at sige, at det traditionelle danske landbrug skal klare sig på markedsvilkår.
Det får mig frem til mit spørgsmål, for når hr. Allan Niebuhr taler så varmt om, at regeringen og Dansk Folkeparti vil give en vældig økonomisk indsprøjtning til økologi i form af omlægningsstøtte, kunne jeg da sådan set godt tænke mig at vide sådan størrelsesmæssigt: Hvad er det egentlig, den konservative ordfører snakker om i penge, f.eks. pr. hektar?
Hvad er det egentlig for en fantastisk stor satsning, man gør med hensyn til omlægningen?
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-23:
Jeg synes, det er fantastisk godt, at der er nogle, der omlægger til økologi.
Jeg har stor sympati for økologisk landbrug.
Men jeg vil bare advare imod, at man går hen og bliver så fanatisk for økologi, at man ligesom begynder at kaste en mørk skygge over det konventionelle landbrug.
Derfor vil vi under ingen omstændigheder være med til at lægge hindringer i vejen for eller begynde at lægge ekstra byrder over på det konventionelle landbrug.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-23:
Så der ligger ikke noget konkret forslag fra Det Konservative Folkeparti til en ændring i forhold til den støtteordning, vi kender i dag på økologiområdet?
Det er bare det, jeg er nysgerrig efter at vide, for jeg har som sagt hørt det nogle gange, og jeg synes, det er en anelse bekymrende, at man sender det signal i en periode, hvor jeg tror der er rigtig mange som føler at der virkelig er behov for en satsning på økologiområdet.
Så jeg vil bare gerne have bekræftet af den konservative ordfører, at der ikke er nogen planer fra De Konservatives side om at ændre den støtteordning til økologi, som vi kender i øjeblikket.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-23:
Det er jo netop omlægningsstøtten, vi stadig væk ønsker at bruge.
Vi ønsker at få økologerne til at komme i gang, så det er netop omlægningsstøtten, vi ønsker at bruge.
Men når økologerne så er i gang, mener vi, at de må kunne klare sig selv på markedsvilkår med de gode og sunde produkter, de har på markedet, for der er enormt stor efterspørgsel efter økologiske varer.
Det vil sige, at når den efterspørgsel er der, må det også betyde, at man kan klare sig på markedsvilkår, når man er kommet i gang.
Men selve igangsætningen er jo netop den, vi ønsker, og det er der, vi gerne vil se på: Hvordan går det nu de første par år?
Bruger man de midler, vi har afsat til det?
Er der nok, der ønsker at komme i gang?
Jeg har jo også hørt signaler om, at der er nogle, der ligesom begynder at trække følehornene til sig, fordi det er besværligt at starte op.
Men lad os nu se, hvordan udviklingen er her i 2007 og 2008, og så tager vi den derfra.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-23:
Jeg synes, det sidste svar var interessant, og jeg har også hørt hr. Allan Niebuhr fremkomme med det her synspunkt tidligere.
Jeg er bare lidt nysgerrig efter at vide, hvad der ligger i, at hr. Allan Niebuhr siger, at vi jo ikke skal støtte dem sådan for evigt.
Hvad er det, Det Konservative Folkeparti forestiller sig der skal ske med økologistøtten?
Er det omlægningsstøtten, der ikke skal være der mere?
Hvad er det for en udvikling, som hr. Allan Niebuhr forestiller sig i forhold til støtten til økologi?
Det synes jeg kunne være interessant at få belyst.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-23:
Det, jeg prøvede på at sige før, var, at vi godt vil se på udviklingen inden for økologien i de her startår.
Vi har givet området en kickstart, vi har givet det en indsprøjtning.
Lad os nu se, hvor mange nye økologer der melder sig på banen.
Men det skal stå
lysende klart, at vores holdning til det her ikke er, at vi skal understøtte økologerne fra nu af og i al evighed.
Det her er en opstart til nye økologer, der ønsker at starte op, for med den efterspørgsel, der er efter økologiske produkter, må det altså være sådan, at det økologiske landbrug kan klare sig selv på markedsvilkår.
Det skulle jo gerne være sådan, at den efterspørgsel, der er efter gode varer, som økologien jo står for, også må betyde, at det økologiske landbrug, når det er kommet igennem opstartsfasen, er klar til at klare sig på markedsvilkår.
Der er jo ligesom ikke nogen baggrund for at blive ved med at sige, at vi skal have mere økologi, hvis økologerne ikke kan klare sig selv, når vi har hjulpet dem i gang.
Ole Glahn (RV), 2007-05-23:
Nu kan det jo også finansieres på anden måde.
Det var det, den forrige spørger var inde på, nemlig at man tager nogle af de her midler, som i dag er fordelt, og så flytter dem over til fremme af et bestemt miljøhensyn eller miljømæssigt bæredygtige produktioner, og det kunne økologien jo være.
Er det så det, man vil?
Kan man forvente, at Det Konservative Folkeparti vil arbejde for, at der bliver flyttet flere midler over til økologien og til en bæredygtig produktion og miljøvenlig indsats i det hele taget ud af de midler, der er i dag?
Og hvor skal de så tages fra, hvis man vil flytte dem over til det område?
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-23:
Det er jo et af de der spørgsmål, som hr. Ole Glahn godt kendte svaret på, inden han rejste sig og stillede det.
Det er ikke regeringens ønske at indføre frivillig modulation.
Vi vil meget gerne være med til, at der bliver skåret i landbrugsstøtten i EU, men det skal ikke ske på nationalt plan, det skal ikke ske for de enkelte lande.
Så frivillig modulation – det har vi sagt mange gange; vi har haft debatter om det, vi har haft forespørgsler om det – er ikke med i vores program, vi har sagt nej tak til at indføre frivillig modulation.
Så det har ingen gang på jorden, så længe den her regering sidder.
Ole Glahn (RV), 2007-05-23:
Hr. Allan Niebuhr var inde på økologien, og jeg hørte, at hr. Allan Niebuhr sagde, at det var noget, man fra konservativ side gerne ville opprioritere senere.
Kan jeg tage det som udtryk for, at man ad den vej vil tilføre ekstra midler til landdistrikterne og den specielle produktion, som er bæredygtig, og som er dyrevelfærdsmæssigt rigtig, nemlig den økologiske?
Der er faktisk også en stor efterspørgsel på de varer.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-23:
De 1,1 mia. kr., som LAG’erne er stillet i udsigt, er der stadig væk, også selv om vi har skåret dem ned til 638 mio. kr. i 2007 og 2008.
De penge bliver der ikke rørt ved.
Med hensyn til de penge, der mangler op til de 1,1 mia. kr. – om jeg så må sige – har vi med velberåd hu sagt, at dette mener vi er en fornuftig måde at gøre tingene på.
Det kan vi være uenige om, men det er vores valg, og det står vi ved.
Så kan man jo i oppositionen have en anden mening om det.
Men de penge, der ligger imellem de 638 mio. kr. og op til de 1,1 mia. kr., rører vi ikke ved; det er stadig væk penge, der er målrettet til LAG’erne, også i tiden fra 2009 til 2013.
Per Clausen (EL), 2007-05-23:
Men det betyder jo også, at når hr. Allan Niebuhr siger, at det godt nok næsten kun er halvdelen af midlerne, der kommer til udbetaling til landdistrikterne nu, men at det skal man ikke være ked af, for man får flere i fremtiden, så passer det jo ikke, for hr. Allan Niebuhr har selv besluttet sig til, at de ekstra midler, der er, skal bruges til at indfri nogle miljøforpligtelser, som Danmark har.
De ekstra penge, der kommer derefter, har hr. Allan Niebuhr allerede disponeret over til miljøhensyn.
Kristen Touborg (SF), 2007-05-23:
Nu tror jeg, økologernes udbrud omkring landdistriktsprogrammet først og fremmest skulle ses i relation til, at de havde tænkt, at det blev værre; de havde set, at regeringen oprindelig havde spillet ud med større nedskæringer end dem, der kom.
Jeg tror nok, man skal være opmærksom på, at det er i det lys, økologernes reaktion skal ses.
Men jeg fik ikke noget svar på: Hvor meget er det egentlig forholdsmæssigt, at regeringen satser så voldsomt i omlægningsstøtte, når man vil lægge om?
Sammenlignet med, hvad man ellers får i EU-støtte, hvad er det for en stor satsning, regeringen gør på økologiområdet?
Altså, som jeg lige sagde, mener jeg sådan set, at regeringen skar ned på den årlige støtte efterfølgende.
Den konservative ordfører snakker meget om omlægningsstøtten som den store satsning.
Kunne vi ikke få lidt kroner og øre på, hvad det egentlig er for en satsning, vi snakker om?
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-23:
Jamen det er jo fair nok at være uenige.
Så vil jeg godt vende mig til et andet område omkring svinefabrikkerne – jeg tror, ordføreren brugte det udtryk.
Det er jo også så dejligt, når man nu rigtig skal vise et skræmmebillede på det her.
Vil ordføreren ikke lige fortælle mig, hvor billedet med svinefabrikkerne kommer ind i forbindelse med, at man sammenlægger forskellige brug?
Mig bekendt er miljøforureningen fra de her brug ikke større ved, at man lægger nogle sammen, der vel at mærke skal leve op til de skærpede krav, der er, for udvidelse af svinebrug i Danmark.
Så er det ikke også lidt af et mærkeligt skræmmebillede at bruge?
For man må gå ud fra, at de landbrug, der er der i forvejen, også har en produktion.
Så jeg tror ikke på, at de såkaldte svinefabrikker – jeg er i øvrigt meget uenig i det udtryk – forurener mere end et tilsvarende antal brug, som skal leve op til at have samme mængde grise.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-23:
Jeg tror, at hr. Allan Niebuhr hørte lidt forkert.
Det, jeg kaldte en skandale, var, at man har afvist at bruge muligheden for at modulere midler fra den traditionelle landbrugsstøtte over til landdistriktsmidlerne.
Det er det, vi synes er en skandale, og vi synes især, det er en skandale, at man har afvist det på vegne også af fremtidige regeringer.
Det synes jeg simpelt hen er helt uacceptabelt.
Vi har helt klart sagt i lang tid fra Socialdemokraternes side, at vi ønsker at bruge den mulighed, og det har regeringen jo afvist.
Det synes vi er rigtig ærgerligt, fordi det havde sikret, at man kunne bruge langt flere midler på miljø og natur, økologi og udvikling af alternative beskæftigelsesmuligheder på landet.
Det var det, jeg kaldte en skandale.
Hvad angår det andet, så vil jeg bare sige til hr. Allan Niebuhr: Hvis man havde hjemtaget alle midlerne, så ville man jo også kunne udsætte at bruge dem til de kommende år.
Derfor synes jeg, at det havde været oplagt at hjemtage dem, og hvis der havde været brug for dem, så skulle man bruge dem.
Der er en stor efterspørgsel efter projekter og støtte ude i landdistrikterne, så det synes jeg man burde have gjort.
Men der er vi jo så bare uenige.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-23:
Jeg tror, at ordføreren brugte udtrykket, at det er en skandale, at der er skåret i beløbet til LAG’erne de første 2 år; at man altså ikke havde hjemtaget det hele, som der blev sagt.
Jeg tror, at ordføreren er vidende om, at det er et skøn, vi har foretaget, ud fra, at man simpelt hen ikke kan få LAG’erne på plads, kan få projekterne på plads.
Man har valgt at sige, at beløbene er, som de er, de første 2 år, men at der ikke ryger en krone væk.
De penge, der mangler op til de 1,1 mia. kr., kommer ud frem til år 2013.
Jeg synes, at det er en tom argumentation.
Kristen Touborg (SF), 2007-05-23:
Men samtidig må man jo sige, at der også pr. hektar er reduceret i den mængde tilskud, der gives.
Jeg synes ikke, det er alt for tillidvækkende, at vi ikke kan få et klart svar på, om der altid vil være penge til rådighed til en tilstrækkelig økologiomlægning, hvis der bliver et stort behov for det.
Jeg synes måske, det ville klæde regeringen at give en garanti for, at det er der under alle omstændigheder.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-23:
Det er jo meget symptomatisk for det her, for selv med det nedsatte beløb – som jo ikke er nedsat, men blot henlagt, for det er sådan, at der ikke er taget en eneste krone af de 1,1 mio. kr., de kommer, og de kommer inden for perioden frem til 2013, hvilket ordføreren ganske udmærket ved – så ligger vi altså på over en fordobling af, hvordan situationen så ud, da vi overtog efter den nuværende opposition i 2001.
Så vil jeg godt spørge om økologisk landbrug, som ordføreren jo også var inde på: Er det korrekt, at der i det nye landdistriktsprogram er afsat ekstra mange midler til netop økologisk landbrug?
Kristen Touborg (SF), 2007-05-23:
Der er forskelle i forudsætningerne fra dengang, den nuværende regering overtog magten her i landet, og så efterfølgende, i og med at EU har haft forskellige programmer.
Det er korrekt, at der er sat et større beløb af nu, end der f.eks. var i år 2000.
Men samtidig vil jeg da godt sige, at fødevareministeren faktisk rejste land og rige rundt og lovede landdistrikterne 1,1 mia. kr. pr. år i hele planperioden, og jeg synes måske ikke ligefrem, det tjener ham til ros, at det blev halveret.
Jeg tror såmænd ikke, det kun er fødevareministerens skyld.
Jeg tror såmænd nok, at finansministeren måske har en smule med sagen at gøre.
Men det synes jeg ikke tjener regeringen til ros.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-23:
Nu er det jo i hvert fald dejligt, at der ude i virkeligheden ikke ser helt så dystert ud, som ordføreren gerne vil have det til at se ud.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Med det landdistriktsprogram, som blev vedtaget af regeringen og Dansk Folkeparti for ikke så forfærdelig længe siden, blev der afsat midler til brug af de lokale kræfter i landdistrikterne.
Kan ordføreren fortælle mig, hvordan det beløb ser ud i forhold til det tilsvarende beløb, da den nuværende regering overtog magten i 2001?
Jeg kræver ikke, at det skal være på kroner og øre, men jeg vil gerne have tendensen for, hvordan situationen ser ud med tildelingen til det lokale arbejde i landdistrikterne, i forhold til da vi overtog efter den nuværende opposition.
Kristen Touborg (SF), 2007-05-23:
Da VK-regeringen tiltrådte i 2001, blev det slået stort op, at nu skulle vi have skabt en udvikling, som indebar en langt stærkere udvikling i landdistrikterne, end vi hidtil havde set.
Hvordan er det så gået?
Ja, på langt de fleste områder er det hidtil mest blevet ved snak og mange pæne ord, men meget lidt handling.
Fødevareministeren rejste ganske vist for et par år siden land og rige rundt og fortalte, at nu ville regeringen gøre en kæmpe indsats for landdistrikterne, idet der ville blive afsat 1,1 mia. kr. pr. år til landdistrikterne, og som ministeren sagde: Det er da også en slags penge for landdistrikterne.
Kommunalreformen indebærer et yderligere pres på landdistrikterne.
Vi oplever en kraftig centralisering med lukkede skoler, nedlagte plejehjem, lukkede biblioteker osv., og her hjælper landdistriktsprogrammet altså ikke, uanset om der er en halv eller en hel milliard kroner om året, idet almene servicefunktioner og uddannelsesmuligheder er en væsentlig forudsætning for, at folk bliver boende eller bosætter sig i landdistrikterne.
Også på uddannelsesområdet oplever vi en kraftig centralisering, idet uddannelsesinstitutionerne bliver flyttet eller nedlagt i effektiviseringens hellige navn.
Det er Indenrigsministeriets opgave som ressortministerium for landdistrikterne at sikre landdistrikterne rimelig service og ikke kun adgang til det via timers transport, men her kommer ministeriet let til at ride på to heste samtidig, idet man også skal holde kommunerne i kort økonomisk snor, hvilket uvilkårligt vil virke negativt på landdistriktsudviklingen.
Det forhold, at landdistriktspolitikken er omfattet af mange forskellige ministeriers ressorter, er et problem, der bør tages hånd om.
Der er behov for en ordentlig koordinering.
Ellers sker der let det, at regeringen giver til landdistrikterne med den ene hånd og samtidig tager med den anden hånd.
Jeg ser frem til, at vi kan få en god debat her i dag til gavn for landdistrikterne.
Ole Sohn (SF), 2007-05-23:
Debatten i dag har vist, at alle i Folketinget i ord gerne vil gøre det bedste for alle.
Det er jo et godt udgangspunkt.
Her har argumentet fra ministeren og ordførerne for regeringspartierne været: Vi har afsat en pulje på 60 mio. kr. Jeg vil starte med at sige, at det sådan set bare er et plaster på såret for de store nedskæringer, der fandt sted i 2001, men lad os nu se bort fra det, eller som statsministeren ville sige: Lad os nu se fremad.
Hvis man gør det og tager de 60 mio. kr. og tager 100 kommuner, er der 600.000 kr. pr. kommune til forebyggelse.
Det er jo ikke så forfærdelig meget.
Derfor skal man passe lidt på, når man snakker om penge, for når man omsætter det til virkelighed, er 60 mio. kr. ingenting, men det er heller ikke det, der er det afgørende.
Det afgørende er sådan set: Er der sket nogle forbedringer i arbejdsmiljøet de sidste 6 år?
Det er der ikke.
Der er øget nedslidning.
Nej, det er de ikke.
Derfor har debatten her været god på den måde, at den har vist, at intentionen om at sikre bedre forhold for ældre er til stede.
Det, der mangler, er at skabe fundamentet for, at kommunerne kan udføre opgaven, og her halter det.
Derfor skal jeg blot takke for en god debat, som også har vist forskellene i Folketinget, hvor regeringen jo lægger meget vægt på at understrege om ikke i åbenlyse ord, så i hvert fald i sine handlinger, at man efterhånden betragter den offentlige sektor som et produkt, og at borgerne ikke længere er borgere i samfundet, men forbrugere i samfundet.
Det er det, altså forskellen mellem at være borger og det at være forbruger, der ligesom skiller Folketinget, og den debat er jo en del af den store værdidebat, som jeg også mener er væsentlig at tage her i det kommende år.
Så skal jeg bare afslutningsvis sige, som det også er fremgået her gennem de seneste par uger, at rygterne om kommunernes regnskaber for 2006 viser sig at være rigtige.
Det er de virkelige konsekvenser af at køre en stram økonomisk politik.
Så alle de ædle hensigter står altså ikke mål med den barske realitet ude i virkelighedens verden.
Hermed sluttede forhandlingen.
Erling Bonnesen (V), 2007-05-23:
Jeg kunne forstå på ordføreren, at vi nu skal til at have skolestruktur på dagsordenen her i Folketingssalen, og det er jo ganske interessant at høre det fra SF.
Det er jo vores holdning i Venstre, at det er en lokal prioritering og beslutning.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren, hvad det helt nøjagtig er, man med sine spørgsmål til regeringen her i Folketingssalen gerne vil udvirke
bliver beslutningsgrundlag
For det er vi enige om.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-05-23:
Det glæder mig vældigt, at Socialdemokraterne nu er begyndt at interessere sig for 2-månedersventelistegarantien til en plejebolig.
Det har jo ellers skortet på opbakning fra Socialdemokraternes side til, at det var en god idé at indføre sådan en 2-måneders-garanti.
Så jeg hilser det velkommen, at man tilsyneladende har ændret opfattelse.
Jeg kan sige til fru Lise von Seelen, at det tværtimod er væltet ind med ansøgninger fra kommunerne til ældreboligbyggeri.
Det har været helt uforudsigeligt, at der ville være så mange ansøgninger, så foreløbig tyder alt på, at man lever op til garantien, og at det går, som det skal.
Med hensyn til maksimumbeløbsdiskussionen har jeg meddelt de pågældende kommuner, at vi er ved at kigge på det, og jeg har forstået, at der visse steder er problemer med at få byggeriet til at hænge sammen inden for det maksimumbeløb, der er for nuværende.
Jeg kan forstå på fru Lise von Seelen, at der ingen grænser er for, hvilken hjælp man bare sådan skal have.
Når der i dag bliver visiteret til hjælp, går man ind og ser på: Hvad er det, den ældre ikke længere selv magter, og hvad er det, der er behov for hjælp til?
I den vurdering indgår jo også sådan noget som omsorg, altså hele den ældres situation.
På den baggrund visiterer kommunen den hjælp, man mener den ældre har behov for.
Lise von Seelen (S), 2007-05-23:
Det har jeg overhovedet ikke overset.
Men det, jeg nævner, er, at jeg ikke synes, at det er et rimeligt valg for ældre mennesker, at de skal vælge, om de vil en tur på kirkegården med hjælp fra en ansat, og de så ikke kan få gjort rent på toilettet i den uge.
Er det virkelig ministerens alvor, at det er et rimeligt valg at sætte ældre mennesker i?
Man siger til dem: Du kan vælge, om vi skal undlade at gøre rent på toilettet og i køkkenet, og så kan vi gå en tur på kirkegården, men du kan ikke få begge dele.
Der er det altså, at vi Socialdemokrater synes, at det er en rimelig forventning og et rimeligt krav, man som ældre kan have, at man har det hygiejnisk hos sig selv, og at man også får mulighed for f.eks. at gå en tur på kirkegården.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-05-23:
Det glæder mig, at fru Line Barfod nu anerkender, at der rent faktisk er gået ekstra 22 mia. kr. til velfærd i de senere år, og at der også er afsat 3 mia. kr. i Forebyggelsesfonden til anvendelse i de næste 10 år.
Hvad angår det, jeg forestiller mig i forhold til ny teknologi, så synes jeg jo, at de håndholdte computere er et rigtig godt eksempel på noget, der sparer arbejde og kan være med til at gøre det nemmere.
Jeg synes, at vi skal prøve at køre videre med forsøg på det område for at se, hvad vi kan lave af arbejdsredskaber, der kan lette.
Det kan være intelligente kørestole, det kan være støvsugere, der selv kan finde ud af at støvsuge osv.
Der kan være masser af ting, som kan være med til at gøre arbejdet lettere, og det vil netop give mere tid til den nære omsorg og til det plejebehov, det er, hvis man kan få løst nogle af de praktiske ting.
Så det synes jeg da er oplagt som noget af det, man også skal prøve at kigge nærmere på.
Line Barfod (EL), 2007-05-23:
Det er muligt, ministeren synes, at det er vældig imponerende, at priserne stiger lidt hvert år, og så stiger udgifterne til velfærden og beløbet, der bliver sat af, også.
Men hvis man havde ladet den offentlige sektor følge lige så meget med i væksten i samfundet som den private sektor, så havde der alene i år været 8 mia. kr. mere til velfærd i kommunerne.
Det er altså en væsentlig forskel.
8 mia. kr. ville have gjort en ret stor forskel ude i kommunerne, bl.a. på ældreområdet.
Ministeren bliver ved med bare at tale med runde ord om, at der nu er sat nogle penge af til nogle forskellige projekter om bedre arbejdstilrettelæggelse eller mere ny teknologi.
Hvad er det helt konkret ministeren forestiller sig?
Jeg har forstået det med de håndholdte computere.
Men at holde i hånd kan en computer ikke klare.
At vaske folk kan en computer heller ikke klare.
Hvis man skal gøre rent, så er der rigtig meget, som maskinerne heller ikke kan klare.
Forestiller ministeren sig, at vi reelt kan gøre noget ved nedslidningen uden at sikre, at man får mere tid, altså at vi får ansat nogle flere?