runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Manu Sareen (RV), 2012-12-13:
Jeg vil også gerne sige det en gang til.
Det er rigtigt, og det gentager jeg, at Kommissionen ikke mener det.
Og så tolker regeringen det også, og det er jo også det, der står i grund- og nærhedsnotatet, nemlig at det ikke er i strid med nærhedsprincippet.
Så kan vi jo blive ved på den måde, men det er det, der står i grund- og nærhedsnotatet, og jeg vil bede fru Pia Adelsteen om at læse det en gang til med alle de usikkerheder, der også står at der er i grund- og nærhedsnotatet omkring direktivet.
Lad mig sige det en gang til: Regeringen er ikke imod regulering på EU-niveau, når det gælder ligestilling.
Det sagde Europaudvalget.
Det siger jeg nu.
Men det, vi er imod, er regulering via kvoter, og derfor vil vi en gang til arbejde for, at direktivet tydeliggøres, så der er ikke nogen tvivl om, at det her ikke drejer sig om kvoter.
Pia Adelsteen (DF), 2012-12-13:
Altså, en gang til: Det kan godt være, at Kommissionen ikke mener, at det er i strid med nærhedsprincippet.
Det skal de nemlig undersøge, inden de udsender et forslag.
Det er sådan set deres pligt.
Derefter foregår der jo en kontrol af, om nærhedsprincippet er overtrådt.
Det foregår sådan set i de nationale parlamenter.
Jeg spørger bare igen, når der nu for det første står om nærhedsprincippet: Formålet med et forslag må ikke i tilstrækkelig grad kunne opfyldes ved, at medlemslandene selv lovgiver.
For det andet: Formålet med et forslag skal bedre kunne opnås ved, at der bliver lovgivet på EU-plan frem for på nationalt plan.
Kan ministeren så ikke forklare, hvorfor ministeren mener at nærhedsprincippet ikke er overtrådt?
Manu Sareen (RV), 2012-12-13:
For det første er det ikke mig, der har bedt om en undtagelse på det her område.
Det er en del af det, der er i direktivet, og det er jo det, jeg mener med, da jeg nævnte den danske model, at det jo netop vil være at få den danske model gennemført, så vi forhåbentlig kan komme ind under den undtagelse.
Vi kunne se, at Kommissionen mener – og det er også det, som jeg har sagt står i grund- og nærhedsnotatet – at det her ikke er i strid med nærhedsprincippet, og det, jeg også har sagt, er, at det er regeringen fuldstændig enig i.
Pia Adelsteen (DF), 2012-12-13:
Tak for det.
Jeg vil apropos det her med, hvilke måltal virksomheder skal sætte, gentage min opfordring fra førstebehandlingen og sige, at jeg håber, at alle måltallene bliver nul.
Så kan vi se, om de får lov til at have deres ledelsesret.
Så synes jeg godt, at jeg vil spørge lidt mere ind til det her med nærhedsprincippet, for jeg undrede mig i hvert fald over ministerens udlægning af nærhedsprincippet.
Ministeren sagde, at man skal vurdere, om det er mest hensigtsmæssigt, at lovgivningen foregår på nationalt plan eller på EU-plan.
Der er to ting i nærhedsprincippet.
Det første er: Formålet med et forslag må ikke i tilstrækkelig grad kunne opfyldes ved, at medlemslandene selv lovgiver.
Hvordan kan nærhedsprincippet så ikke være overtrådt?
Det andet er: Formålet med et forslag skal bedre kunne opnås ved, at der bliver lovgivet på EU-plan frem for på nationalt plan.
Hvordan kan ministeren mene, at det er bedre at lovgive på EU-plan for at opnå et mål på 40 pct., når Norge, der i øvrigt står uden for EU, har kunnet opnå det helt alene?
Så hvordan mener man at nærhedsprincippet ikke er overtrådt?
Manu Sareen (RV), 2012-12-13:
Jeg er da glad for, at ordføreren anerkender, at det er radikal politik.
Jeg kan tilføje, at det også er SF's politik, og at det også er Socialdemokraternes politik.
Det er med andre ord regeringens politik.
Med hensyn til formynderi vil jeg sige, at nej, det mener jeg ikke det er.
Her kan man sætte de måltal, man vil.
Man skal redegøre for den politik og også de måltal i årsregnskabet, og det mener jeg på ingen måde er formynderi.
Det her er en videreførelse af nogle af de tanker, som vi også har set fra Operation Kædereaktion.
Og det er også en videreførelse af nogle af de tanker, der er fra Komitéen for god Selskabsledelse.
Og så har vi fundet en mellemting mellem kvoter, som vi ikke vil have, og så bare at gøre ingenting – nemlig alt det frivillige.
Og derfor er det netop et columbusæg, og jeg har stor tillid til, at det her forslag vil rykke på den ubalance, som vi mener der er i topledelsen og i bestyrelseslokalerne i børsnoterede selskaber.
Altså, nu har jeg jo lige svaret på det, men det gør jeg selvfølgelig én gang til.
Vi har skrevet til kommissæren, vi har gjort den danske stilling fuldstændig klokkeklar, og vi har sagt, at vi er imod kvoter.
Det ved fru Fatma Øktem, som sidder og hvisker ordføreren i ørerne, også godt at vi har gjort, så jeg håber, de begge to lytter med.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-12-13:
Så må jeg jo sige, at når jeg læser en beskrivelse af begrebet frihed i de danske ordbøger, får jeg i hvert fald en anden forståelse af ordet frihed.
Det er ikke, når man laver begrænsninger, og når man stiller nye lovkrav over for private borgere og virksomheder – det er ikke frihed, det er tvang og formynderi.
Det tror jeg ikke man kan lave om på, ikke engang fra Folketingets talerstol, og det synes jeg bare at ligestillingsministeren må prøve at acceptere.
Jeg anerkender, at det her er radikal politik, men radikal politik behøver jo ikke at være positivt, og det behøver heller ikke at være den rigtige måde at gøre tingene på.
Jeg synes i hvert fald ikke, at svarene, vi har fået fra ministeren, på nogen måde retfærdiggør, at man på den her måde hælder nye regler og byrder ned over danske erhvervsvirksomheder og tager ansvaret fra dem og i stedet giver dem nogle nye pligter.
Det er formynderi.
Merete Riisager (LA), 2012-12-13:
Men der er vi mere optaget af virksomhedernes generelle rammevilkår, og vi mener ikke, at lige præcis den her støtte er noget, som har nogen betydning for virksomhedernes konkurrenceevne som sådan.
Anni Matthiesen (V), 2012-12-13:
Altså, jeg synes, vi skal tage en drøftelse af tingene.
Og så vil jeg sige, at jeg er nødt til at holde fast i, at selv om det så er en støtte, man vil fjerne, så vil der være nogle virksomheder, der af den grund jo så får en øget omkostning, hvis de selv skal til betale for danskundervisning.
Merete Riisager (LA), 2012-12-13:
Jeg vil meget gerne kvittere for Venstres positive indstilling til beslutningsforslaget.
Og det er jo ganske rigtigt, som ordføreren siger, at politik er noget, der udvikler sig hele tiden, så derfor må det også være muligt at se fremad og sige: Hvad er det for et grundskoletilbud, vi har brug for, og hvordan kan vi udvikle det?
Så er der jo nødvendigvis ikke så meget grund til at hænge fast i, hvordan tingene har været.
Så jeg vil takke for samarbejdsviljen, bl.a. i forhold til depositummet, og lad os tage en dialog om, hvordan vi eventuelt kan få delt forslaget op, hvis Venstre skulle ønske at stemme ja til dele af det.
Så vil jeg lige berolige ordføreren med hensyn til koblingsprocenten og finansieringen af denne.
Det er jo det, som vi præcist foreslår, nemlig at man tager noget af støtten til danskundervisning fra virksomheder; det vil sige, at det altså er støtte til virksomheder, og det mener vi godt at virksomheder kan undvære.
Det er i hvert fald min erfaring, at det er meget få udenlandske medarbejdere, der kommer til Danmark, fordi der er et statsfinansieret danskkursus.
Men ellers kunne det også være en mulighed at kigge på andre finansieringsforslag – der er vi også åbne.
Anni Matthiesen (V), 2012-12-13:
Som fru Pernille Vigsø Bagge selvfølgelig også godt er bekendt med, ændrer tingene sig i samfundet – og ja, det er en del af genopretningspakken i forhold til det med koblingsprocenten, og ja, det var også den tidligere regering, som det også blev nævnt tidligere, som var tvunget til at indføre det.
Det skal nu ikke få mig til at sige, at man ikke af den grund godt kan kigge på tingene og på, hvordan situationen ser ud i dag.
Jeg må jo sige, at jeg med hensyn til det med depositum helt klart synes, at det er en overvejelse værd, men som jeg også nævnte tidligere, synes jeg, at det er noget, vi skal drøfte i udvalget, for det kunne også godt gøres på en lidt anden måde end den, som Liberal Alliance nu har lagt op til.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-12-13:
Det er fint, at Venstre og Konservative har samme holdning til det her forslag.
Måske er det mere betænkeligt, at Venstres ordfører udtaler sig i forblommede vendinger om forslaget, for er det ikke korrekt, at de ting, der fremgår af det her forslag – punkt 1 og 2 og 3 i hvert fald – er ting, der er indført af Venstre under den tidligere regering?
Er det, at man har ændret på koblingsprocenten gennem genopretningspakken, det, at man har flyttet anmeldelsesfristen, i forhold til hvornår man skulle anmelde en skole, og det, at der skulle stilles et depositum, som ikke bliver betalt tilbagebetalt, ikke Venstrepolitik indtil for ganske, ganske nylig?
Anni Matthiesen (V), 2012-12-13:
Tak for ordet.
Som ministeren også lige har fortalt, er det jo beslutningsforslag B 30, som vi drøfter her i salen i dag, og som er fremsat af Liberal Alliance.
Jeg vil gerne indlede med at sige, at vi i Venstre synes, at beslutningsforslaget faktisk indeholder rigtig mange spændende og gode ting, som vi ser positivt på.
Vi synes bl.a., at det med, at de frie skoler får muligheden for at kunne oprette vuggestuer, vil være en rigtig god idé, og som vi også lige kunne høre, var det også noget af det, som ministeren måske var villig til at prøve at kigge lidt nærmere på.
Det med at give friskolerne mulighed for at integrere vuggestue, børnehave og skole i samme institution ser vi i Venstre som en god idé, måske især med henblik på at sikre nogle af de frie skoler i yderområderne.
I det hele taget kan vi sige, at vi i Venstre er varme tilhængere af at give nogle friere rammer og nogle flere muligheder for skolerne.
Forslaget om det med depositum, som også er en del af beslutningsforslaget her, vil jeg også sige at vi egentlig synes indeholder nogle gode ting.
Jeg vil samtidig sige, at vi måske kunne prøve at arbejde lidt videre med det under behandlingen i udvalget, for det kunne måske også være en idé, at man i stedet for tilbød, at depositummet på en eller anden måde blev lagt lidt i depot, måske for en 2-årig periode, så man ikke nødvendigvis er tvunget til at skulle ud og samle penge ind igen hos de samme forældre, hvis skolen ikke lige kommer op at stå i første omgang.
Så det er i hvert fald en af de ting, som jeg gerne vil være med til at bringe på banen, altså om vi eventuelt kunne drøfte det som en mulighed.
Desværre er der også nogle ting, som jeg lige så godt kan sige at vi i Venstre ikke kan tilslutte os, og det er bl.a. forslaget om at hæve koblingsprocenten til 75 pct. igen og hente finansieringen i det private erhvervsliv.
Vi ved jo alle sammen, at i de her tider er det svært for virksomhederne at afsætte ekstra midler fra driften til f.eks. at give udenlandske arbejdstagere danskundervisning, og det er i hvert fald en af de ting, som vi desværre må sige er med til, at vi i sidste ende, hvis beslutningsforslaget kommer til at ligge som en samlet pakke, ikke kan stemme ja til det.
Men alt i alt synes jeg faktisk, at det indeholder nogle rigtig gode ting, som jeg også synes er vigtige at vi sammen prøver at arbejde videre med.
Men som jeg nævnte tidligere, ville det være rigtig fint, hvis man på en eller enden måde kunne dele beslutningsforslaget op, så vi måske kunne være med til at stemme ja til nogle af tingene og dermed ikke nødvendigvis blev tvunget til at stemme nej til en samlet pakke.
Så skulle jeg også for det her beslutningsforslags vedkommende lige sende en hilsen fra De Konservatives ordfører og sige, at de egentlig har samme holdning som Venstre.
Merete Riisager (LA), 2012-12-13:
Intentionen bag lovforslaget, L 96, der relaterer sig til inklusion af børn og unge med særlige behov i den almindelige skole samt en øget kvalitet i undervisningstilbuddene, støtter vi hos Liberal Alliance.
Men man kan da undre sig over, hvorfor ministeren mener, at minimumsstørrelsen på 10 elever har en direkte sammenhæng med kvaliteten.
Når vi taler om interne skoler, er elevsammensætningen så meget mere kompleks end i den almindelige grundskole.
Vi taler her om de allermest sårbare børn og unge, der ofte har behov for meget små læringsmiljøer.
Der er faktorer som det enkelte barns behov, alder osv., der spiller ind, med hensyn til hvornår det er rimeligt at fastsætte en minimumsgrænse.
Det er ikke en grænse, vi kan diktere fra Christiansborgs side.
Det er derimod indholdet og kvaliteten i undervisningen og ikke, om der er 8, 10 eller 12 elever i en klasse, der er det afgørende.
Rambøll har opgjort, at der er 352 dagbehandlingstilbud og anbringelsessteder med intern skole.
Det er vurderingen, at omkring 150 af de interne skoler har færre end 10 elever.
Netop de 150 interne skoler vil falde for minimumsstørrelsen, hvilket harmonerer dårligt med vores ambition i Liberal Alliance om, at undervisningstilbud er forskelligartede og bør kunne tilrettelægges frit ved at se på parametre for kvalitet og økonomi.
Når interne skoler i dagbehandlingstilbud og på anbringelsessteder er afhængige af et bestemt elevtal, har institutionerne tilmed en økonomisk fordel ved at lade barnet forblive på den interne skole.
Det vil ikke fremme inklusionen i den almindelige skole, hvis en sådan økonomisk kalkule pludselig kan blive nødvendig for at opretholde de eksisterende undervisningstilbud på behandlings- og anbringelsesstederne.
Pernille Skipper (EL), 2012-12-13:
Tak for det.
Der er bestemt behov for at styrke undervisningen på opholds- og anbringelsesstederne i vores land.
Der er alt for mange børn, der bliver svigtet, og som forlader en institution uden at have evnen til at kunne læse, skrive eller regne, og det er selvfølgelig et stort problem for dem fremover i livet.
Mange af børnene får ikke den tilstrækkelige undervisning, og kvaliteten kan være meget svingende.
Vi så selvfølgelig gerne, at det også vil være sådan, at det er uddannede lærere, der varetager al undervisningen, og det er noget, vi vil stille spørgsmål om i udvalgsbehandlingen.
Forslaget indebærer så også, at undervisningen på de interne skoler skal være normeret til minimum ti elever.
Det er jo i sig selv ikke noget problem; det kan faktisk være positivt, for det kan være med til at sikre, at der er de rigtige ressourcer, altså med hensyn til lærerkompetencer, så de børn, der har et handicap, eller som er udadreagerende og derfor skal være på en institution, f.eks. også får lærere, som er uddannet i deres linjefag, og får en afvekslende undervisning.
Formålet med lovforslaget er at øge inklusionen i folkeskolen, og at flere unge fra de her interne skoler kommer over i folkeskolen.
Det er jo et fremragende formål, men det er ikke gratis.
Så der er behov for, at der følger ressourcer med, hvis folkeskolen skal kunne rumme flere af de elever, som har problemer og særlige behov.
Der er i den henseende behov for at yde en særlig støtte, og der er behov for, at vores folkeskolelærere bliver opkvalificeret.
Derfor er vi bekymrede for, om de børn, som ifølge det her lovforslags iniention skal flyttes fra en intern skole til folkeskolen, vil få den støtte, som de har behov for, og få de behov opfyldt i folkeskolen.
Og derfor er vi optaget af, at man kan lægge en mulighed for dispensation ind.
Enhedslisten er alt i alt positivt indstillet over for lovforslaget, men vi har også nogle spørgsmål, som vi gerne vil have afklaret i udvalgsbehandlingen, før vi tager endelig stilling til det.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-12-13:
Det er jo en klar politisk målsætning, at så få børn som muligt skal udskilles fra den almindelige skoleklasse og fra det almindelige skoleklassefællesskab, der er i den danske grundskole, og det er jo i det lys, at forslaget her skal ses.
Men når det er sagt, er det jo ikke sådan, at alle børn har de samme forudsætninger for at indgå i den almindelige undervisning i folkeskolen.
Når børn anbringes på et opholdssted i et dagbehandlingstilbud, befinder de sig i en udsat position, og i den situation kan det altså være en god løsning for børnene at følge undervisningen på en intern skole.
Det er vigtigt, at vi ikke slækker på kravene til undervisningens kvalitet.
Uanset om folk går i en folkeskole eller på en intern skole, skal de have lige muligheder for at klare sig.
Ved at indføre bestemmelsen om minimum 10 elever på interne skoler, giver vi eleverne på de her skoler bedre muligheder for at få et solidt fagligt udbytte af undervisningen, og børnene får samtidig oplevelsen af at være en del af et hold.
Så mener vi i SF i øvrigt i lighed med, hvad bl.a. Danmarks Lærerforening og Skole og Forældre også mener, at det er helt naturligt, at man skal have gennemført læreruddannelsen for at kunne fungere som lærer på en intern skole.
Så de påtænkte regler på det her område bakker vi også fuldt ud op om.
SF kan stemme for forslaget.
Lotte Rod (RV), 2012-12-13:
Der er allerede blevet sagt rigtig mange gode ting om det her lovforslag, og det viser netop også noget af det, som er rigtig godt ved det her, nemlig at der er så bred enighed om, at vi rigtig gerne vil være med til at styrke kvaliteten i undervisningen på de interne skoler, for vi taler her om nogle børn, som om nogen virkelig har brug for at få de bedst mulige betingelser.
Jeg skal ikke gentage alt det, som de andre har sagt, men blot tilføje, at vi i Det Radikale Venstre er meget, meget glade for, at vi nu kan være med til at styrke kvaliteten: punkt 1, ved at sætte minimumsstørrelsen for, hvor mange elever der skal være, sådan at vi kan øge undervisningskvaliteten og læringsmiljøet, og punkt 2, at undervisningen fremover skal være tilrettelagt af en lærer.
Så med det støtter vi meget gerne forslaget i Det Radikale Venstre.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-12-13:
Som udgangspunkt kan Dansk Folkeparti støtte forslaget.
Der er behov for at styrke kvaliteten af undervisningen på disse interne skoler, har det vist sig, og det er godt, at vi får styr på dette.
Som flere har sagt, skal der være mindst ti elever.
At det så også betyder, at der er enkelte interne skoler, der skal slås sammen, er jo nok ret åbenlyst.
Det, der egentlig har overrasket mig mest, er, at undervisningen ganske enkelt ikke har været god nok.
Der har været manglende undervisning i forskellige fag, minimumstallet har ikke været overholdt, og der er også blevet fritaget alt for meget for at aflægge prøver, og det er jo ikke alt for godt.
Det er udsatte børn, vi taler om, og de skal selvfølgelig også have en ordentlig uddannelse.
Så er vi på linje med bl.a. Socialdemokratiet tilfredse med, at det fremover er en læreruddannet, der skal tilrettelægge undervisningen.
Vi er dog lidt bekymret for det, der skal ske med aspergerbørnene.
Jeg kan forstå på lovforslaget, at der skal være en overgangsordning, så de aspergerbørn, der i dag bliver sendt til tilbuddet, fortsat kan være på hold på minimum seks elever i stedet for ti.
Men vi vil egentlig meget gerne sikre os, og ministeren må gerne give os den forsikring her fra talerstolen, at aspergerbørnene stadig væk vil få den undervisning, som passer til lige præcis de børn.
Det er jo en særlig gruppe blandt specialundervisningskrævende børn.
Men bortset fra disse små indvendinger kan Dansk Folkeparti støtte lovforslaget.
Troels Ravn (S), 2012-12-13:
Lovforslaget her er fremsat på baggrund af afrapporteringen fra den tværministerielle arbejdsgruppe om anbragte børns og unges undervisning på interne skoler fra maj 2012.
Arbejdsgruppens analyser viser overordnet, at der er behov for at styrke kvaliteten af undervisningen på de interne skoler og for at understøtte, at en større andel af de anbragte børn og unge får et undervisningstilbud i folkeskolen.
Det er netop Socialdemokraternes og regeringens målsætning, at interne skoler i dagbehandlingstilbud og på anbringelsessteder skal anvendes i mindre omfang, og at eleverne i større omfang skal inkluderes i folkeskolen.
Det er også regeringens målsætning, at undervisningen på interne skoler skal leve op til kravene i folkeskolelovgivningen, herunder at eleverne tilbydes den fulde fagrække og aflægger folkeskolens afgangsprøve.
Det påtænkes anvendt til at fastsætte regler om, at en intern skole mindst skal være normeret til ti elever ved skoleårets begyndelse, for at den interne skole kan oprettes i det pågældende dagbehandlingstilbud eller på et anbringelsessted.
Jeg er rigtig glad for, at vi med det her lovforslag får mulighed for at styrke kvaliteten af undervisningen på de interne skoler ved at fastsætte en minimumstørrelse for skolerne.
Derved får de interne skoler bedre mulighed for at leve op til kravene i folkeskolelovgivningen, herunder at eleverne tilbydes den fulde fagrække.
Ved fastsættelse af en minimumstørrelse på ti elever vil der kunne tilvejebringes et undervisnings- og læringsmiljø, der både kan tilgodese elevernes faglige og sociale kompetencer.
I den forbindelse er det vigtigt at sige, at det forudsættes, at de interne skoler efter skoleåret 2013-14 anvender mulighederne for holddannelse og inddeling i meget små klasser netop for at kunne tilgodese børn, der har behov for et lille, overskueligt undervisningsmiljø.
Det er børnene, det er eleverne, der skal være i centrum.
Socialdemokraterne kan støtte forslaget her.
Anni Matthiesen (V), 2012-12-13:
Da Venstres ordfører på området, fru Karen Ellemann, desværre er forhindret i at være i salen her i dag, har jeg lovet at læse talen op på hendes vegne.
I Venstre deler vi regeringens målsætning om, at undervisningen på interne skoler skal leve op til kravene i folkeskolelovgivningen.
Derfor er det også positivt, at regeringen nu har fulgt op på VK-regeringens og KL's analyse fra 2010 af specialundervisningen i folkeskolen.
De opfølgende analyser viser jo netop, at der fortsat er behov for at styrke kvaliteten af undervisningen på de interne skoler.
Derfor mener vi i Venstre, at det er godt, at der nu stilles krav til, at undervisningen i de interne skoler skal tilrettelægges af en lærer, der har gennemført en folkeskolelæreruddannelse, og at der stilles krav om, at en intern skole skal være normeret til mindst ti elever ved skoleårets begyndelse.
Et styrket tilsyn ville være med til at sikre, at undervisningen lever op til kravene i folkeskoleloven, herunder også at eleverne får tilbudt den fulde fagrække, at minimumstimetallene bliver overholdt, at eleverne deltager i de nationale test og aflægger folkeskolens afgangsprøve, og at der kun gives fritagelse for fag, når betingelserne herfor er opfyldt.
Samtidig mener vi i Venstre også, at regeringen bør følge arbejdsgruppens anbefaling om, at samarbejde mellem interne skoler og det lokale skolevæsen bliver styrket, så de interne skoler anvendes i mindre omfang ved at inkludere flere elever i folkeskolen.
Samlet set mener Venstre, at dette forslag er et skridt i den rigtige retning for at sikre kvaliteten på de interne skoler, og vi støtter derfor også lovforslaget.
Og så har jeg samtidig lovet at sende en hilsen fra De Konservatives ordfører, som desværre er syg i dag, og sige, at De Konservative også støtter lovforslaget.
Manu Sareen (RV), 2012-12-13:
Hvis jeg skal se på det spor, som ordføreren taler om – og jeg citerer: Ligestilling går ud over frihed – vil jeg sige, at fra regeringens side har vi det helt omvendt.
Vi synes netop, at ligestilling giver frihed.
Og sådan er det jo ikke alle steder i dag.
Det kan man jo se på de procentsatser, der er i forhold til topledelsen i børsnoterede selskaber.
Det her handler jo også om at finde en metode, der på den ene side respekterer ledelsesretten – og det gør den jo ved, at man selv kan sætte nogle måltal – og på den anden side vil være med til at styrke ligestillingen, netop ved at der kan komme flere kvinder i topledelsen og også i bestyrelseslokalerne.
Så jeg synes, at det her i den grad er frihed.
Henning Hyllested (EL), 2012-12-13:
Nej, men det er klart, at det selvfølgelig skal holdes op imod, at vi står med et samlet lovforslag, som der i øvrigt er en række meget fornuftige ting i.
Vi synes i hvert fald ikke, at det er på det her område og på det her felt, at vi skal udløse den helt store krig med regeringen.