runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2013-12-19:
Tak, formand.
Jeg vil holde mig inden for taletiden.
Jeg havde jo håbet lidt på, at den her dag, som er den første dag med ministeren i Folketingssalen, og hvor det er sådan et lille forslag her, skulle have været den dag, hvor man viste, hvordan man også kunne lave beslutningsforslag på tværs af Folketingssalen.
For jeg har jo netop været inde at kigge på, hvad det egentlig er for nogle holdninger, de forskellige partier har haft.
Og jeg vil sige, at jeg jo har læst op, at Socialdemokratiet tidligere har været for sådan en mærkning, netop som vi har beskrevet den her.
Det Radikale Venstre har også været for sådan en mærkning her.
Oplysning er altid godt; det kan gøre det nemt at vælge eller fravælge varerne for forbrugerne, blev det sagt af den daværende fødevareordfører.
Vi kan også gå over til SF, hvor man kan se, at svaret er et ja, men – står der så også, og det skal jeg gerne sige, og det var ministeren også inde på – det kan sandsynligvis blive et EU-problem med sådan en beslutning.
Nu har vi så fået en minister, som har en stor tilgang til det europæiske system, og her for få dage siden har vi – og det skal ministeren have tak for – også været med til at gøre noget i forhold til den usikkerhed, som vi med vores røde Ø-mærke var kommet ud i, så vi nu stadig væk kan bryste os af at have et mærke, som forbrugerne har stor tillid til og nøjagtig ved hvad står for.
Og det er jo sådan set helt fra børn til ældre, som i dag kender vores røde Ø-mærke.
Der synes Dansk Folkeparti også, at det med en forskellig måde at bruge det her mærke på – noget, som betyder noget for rigtig mange mennesker –
ville være en forbrugeroplysning, som også skulle være fremme.
Den forbrugeroplysning ville netop nu, da vi ikke har mærket i forbindelse med halalslagtning og aflivning og bedøvelse – det er jo ikke på plads endnu, og Dansk Folkeparti har fremsat forslaget op til flere gange – være et nationalt mærke, der ville være rigtig godt.
Jeg anerkender fuldt ud, at hvis vi får et EU-mærke, går det selvfølgelig ind og hjælper på den udfordring, som Dansk Folkeparti har på det her område.
Men, må jeg også sige, nogle gange bliver der jo i EU talt meget om ting, vi skal have, og nogle gange går der også rigtig længe, inden vi får dem, og det tror jeg også at ministeren vil kunne nikke genkendende til.
Derfor var det sådan mit spinkle håb, også i forhold til de udtalelser, der har været fra regeringspartiernes side tidligere, at det her forslag, som er et lille forslag, et nemt forslag, og som ikke er bureaukratisk over for virksomhederne, kunne være stemt igennem i Folketingssalen i dag.
Nu er ordførerrækken jo ikke færdig endnu, så der er stadig væk chancer i forhold til at se på, om der var nogen, som kunne synes, at det her forslag var godt, for jeg har som sagt i hvert fald kunnet læse mig til, at i forhold til pressen og i forhold til befolkningen har man været meget positiv over for et forslag om også at have en mærkning i forhold til rituel slagtning.
Men jeg ser frem til resten af drøftelsen.
Orla Hav (S), 2013-12-19:
Jeg skal bare sige til hr. René Christensen, at det, der jo ligger til grund for vores holdning, er, at det reguleres ganske udmærket på et marked, hvor der vil være efterspørgsel efter det ene og det andet og det tredje produkt, og dette er nærmest umuligt at forudse fra Folketingets side.
Derudover har vi afskrevet os mulighederne for at gøre noget alene, når det ikke sker sammen med EU.
Så derfor er det alene markedet, som har en interesse i at finde, skal vi sige, koblingen mellem aftager og producent, der kan sikre, at de oplysninger, som hr. René Christensen, gerne vil fremme, også kommer frem.
Og det tror vi sagtens kan lade sig gøre, uden at vi forsøger at gøre vold på det.
René Christensen (DF), 2013-12-19:
Ja, men der er noget, som undrer mig lidt.
Det her er jo et forslag, som går ud på, at forbrugerne kan foretage et valg på et oplyst grundlag, når de står nede ved køledisken, og det gælder både, hvis man er muslim, hvor det her faktisk betyder rigtig meget, og også for kristne, hvoraf der kan være nogle, som siger, at det ønsker de faktisk ikke.
I forhold til det svar, der kunne komme, vil jeg sige, at vi går mere op i det her med, hvordan dyrene er aflivet.
Så jeg vil gerne spørge igen, også fordi ordføreren kom med det svar, han gjorde: Hvad er det, der har bevirket skiftet i den socialdemokratiske melding?
Orla Hav (S), 2013-12-19:
Det skulle hr. René Christensen jo nærmest spørge hr. Bjarne Laustsen om, men jeg svarer gerne, for så vidt angår grundlaget for den her tale.
Det er jo det, som ministeren også har redegjort for, nemlig at vi har tiltrådt et totalharmoniseringsdirektiv om mærkning i EU-regi, fordi det tjener Danmarks interesser.
Dertil kommer jo så, at enhver producent med sine aftagere kan lave aftaler om, hvilken mærkning der er relevant for det pågældende produkt på det pågældende marked.
Det skal vi ikke gøre til en obligatorisk del, og det er jo dér, hr. René Christensens forslag fejler, nemlig ved at det skal være en obligatorisk del.
Muligheden for, at producenterne kan gennemføre det her, foreligger allerede, og det har hr. René Christensen jo også refereret til på fjerkræområdet.
René Christensen (DF), 2013-12-19:
Det er jo svært at sige tak for talen med den svada, der kom til sidst, men jeg vil da lige læse noget op.
Kristeligt Dagblad har faktisk spurgt alle fødevareordførerne i Folketinget om, hvad man mente om sådan et mærke her, og Socialdemokraterne svarede: »»Socialdemokraterne går ind for størst mulig gennemsigtighed og flest muligt relevante oplysninger, der tjener til at støtte forbrugernes valg.
I dag er kun hønseprodukter i kølediskene halal-mærkede.
Af hensyn til forbrugerne må det være hensigtsmæssigt at halal-mærke varer på linje med økomærker som Ø-mærket, Svanen og sundhedsmærket Nøglehullet.
En række internationale virksomheder har allerede halal-mærkede produkter, der uden videre kan introduceres i Danmark.« - Bjarne Laustsen, ordfører vedrørende fødevarer, landbrug og fiskeri for Socialdemokraterne.
« Hvad var det for nogle begrundelser, der var for, at den tidligere fødevareordfører kunne sige det her, i forhold til den ordførertale, som ordføreren netop har holdt?
Hvad var det, der var baggrunden for, at hr. Bjarne Laustsen havde den her holdning på Socialdemokratiets vegne for kort tid siden?
Orla Hav (S), 2013-12-19:
Tak for det.
Socialdemokraterne kan ikke støtte B 15 om obligatorisk mærkning af kød efter slagtemetode.
Forslaget vil påføre dansk fødevareerhverv betydeligt bøvl og betydelige byrder og vil skabe uklarhed om fokus for en fri verdenshandel.
Det danske erhvervsliv har en klar interesse i åbne og let tilgængelige markeder, og det vil B 15 ikke fremme.
Vi har med brede flertal i Folketinget været med til at fremme etikken i fødevareerhvervene.
Ja, det er jo rigtigt, at vi tillader os at producere dyr for at ende med at spise dem.
Det er et vilkår, som er knyttet til vores position i fødekæden.
Hulemennesket spiste også dyr.
Det, der adskiller os fra hulemennesket, er, at vi i dag stiller krav om, at vi ikke påfører de dyr, vi spiser, unødige lidelser i forbindelse med deres opdræt og slagtning.
Jeg er rigtig glad for, at ministeren har meddelt, at der nu bliver indført forbud mod slagtning uden forudgående bedøvelse, og det er det rigtige skridt i den her ånd.
Det er også baggrunden for, at vi gennem lovgivning og aftaler med fødevareerhvervene har sikret, at dyrene siden 2004 – har vi kendskab til i hvert fald – har været skånet for unødige lidelser, fordi de har været bedøvet forud for deres aflivning.
Alle dyr, der skal slagtes, skal bedøves forud for slagtningen.
Vi vil gerne kvittere over for erhvervene for, at de positivt medvirker til den høje etik i dyrevelfærd helt frem til slagtningen ved at anerkende praktiseringen af etik og dyrevelfærd.
Vi vil fortsat holde fokus på dyrevelfærd selv i højeffektive erhverv.
Det er en del af den gode fortælling om dansk fødevareproduktion tillige med kvalitet, sporbarhed og sikkerhed.
Det er danske fødevarer anerkendt for gennem årtier, og de står stærkt på det globale marked af disse årsager.
Er det så dette fokus, der ligger bag forslaget fra Dansk Folkeparti?
Nej, det er desværre et helt andet fokus og med skam at melde et fokus, der svækker de danske fødevareerhverv som internationale spillere.
Det er et kortsigtet fokus, der har til formål at spille på folkestemninger, der passer til egen dagsorden.
Det er ikke klogt for et samfund med en åben økonomi, som er karakteriseret ved stor eksport og import og høj international position inden for transport og service hvilende på anerkendelse som global aktør og ikke snævre egoistiske partiinteresser.
Det fremmer ikke Danmarks sag, men er meget sigende for bevæggrundene bag forslaget, som vi behandler i dag, og som vi altså ikke kan støtte.
Erling Bonnesen (V), 2013-12-19:
Jamen det grundlæggende er vi fuldstændig enige i, som jeg også har markeret i et tidligere svar, nemlig at god oplysning, fuld oplysning, reel oplysning, fyldestgørende oplysning altid vil være godt, og det er også lige præcis derfor, at vi så skal prøve at skille det her lidt ad.
For hvis vi så forestiller os den situation, at man fulgte det her forslag nu om, at der skulle stå de ting på, så ville forbrugeren måske komme til sådan af vanvare at vælge et andet produkt, som der så ikke er samme forbrugeroplysning på.
Og så er det, at man som forbruger kommer til at købe katten i sækken, og det er sådan set skidt.
René Christensen (DF), 2013-12-19:
Nu handler forslaget her jo netop om det at kunne være forbruger og træffe et oplyst valg, når man står derude.
Jeg kunne godt forstå på Venstre, at de sådan er bange for det bureaukratiske omkring emballage, men jeg vil bare sige, at hvis man sådan kigger på forskellige emballager, så kan man se, at det faktisk ændrer sig over året.
Man kan se, at der er kød op til påske, og så begynder der at være påskekyllinger på.
Og når det er jul, er der klokker på.
Jeg er sikker på, at erhvervslivet sådan set godt kunne finde ud af, hvis der kom et mærke med slagtemetode, også at få sat det på sin emballage.
Så jeg tror ikke, at det argument med, at det her ikke kan lade sig gøre rent administrativt, holder.
Jeg vil også gerne spørge ordføreren om noget andet: Mener ordføreren virkelig, at det at oplyse forbrugerne om, hvad det er, de køber, kan gøre, at de udenlandske varer får større markedsandel i Danmark?
Christian Friis Bach (RV), 2013-12-19:
Der er jo kulturer, folk med bestemte religioner, der ønsker en bestemt slagtemetode.
Det har jeg respekt for, det synes jeg der skal være plads til, og det har vi ikke spor imod.
Og jeg er helt enig med vores tidligere ordfører, som har sagt: Oplysning er godt.
Det er det.
Og hvis der er nogle, der derfor ad frivillighedens vej har lyst til at oplyse om dyrets slagtemetode, skal der være plads til det.
Der skal vi ikke gribe ind fra statens side.
Det er jeg sikker på at ordføreren fra Dansk Folkeparti helt overordnet er enig i.
Erling Bonnesen (V), 2013-12-19:
Jamen god forbrugeroplysning er altid godt, men vi skal jo også lige være lidt opmærksom på, at hvis man nu leger med den tanke, at det virkelig skulle mærkes som foreslået her, så kunne det godt være, at der var nogle danske forbrugere, der ville sige: O.k., så vil vi ikke have det.
Og så vælger de måske noget udenlandsk.
Men så er det måske, at man sådan får en lidt misforstået situation, for hvis så det udenlandske kød netop er halalslagtet, måske endda uden bedøvelse, så får man jo reelt købt katten i sækken.
Men nu kan vi så også se, at der sådan set er en proces i gang i EU, som jeg også lige har markeret, og der er så nu mærkning med oprindelsesland, så forbrugerne har altså nu mulighed for at foretage et vist valg.
Men der kommer en fortsat proces, det er jeg sikker på.
Karen Hækkerup (S), 2013-12-19:
Ja, og den mulighed vil jeg da bestemt ikke frasige mig, så her er jeg.
Tak til alle for en positiv modtagelse og tak for de kommentarer, der er blevet givet til lovforslaget.
Venstre nævner et tvivlsspørgsmål vedrørende § 226, stk. 1, og til det vil jeg gerne sige, at det sådan set, som jeg forstår det, er ordlyden direkte skrevet ind fra reformen i 2006, der er videreført.
Men jeg vil meget gerne vende tilbage med en skriftlig uddybning af ordvalget.
Alle ordførerne har været inde på, hvad det er, lovforslaget handler om, hvor vigtigt det er, at Højesteret kan koncentrere deres ressourcer om behandling af lige præcis de principielle sager, som jo altså, som fru Pernille Skipper også sagde, har generel betydning for retsanvendelsen og dermed er sager, som kan betyde, at lovpraksis bliver forandret alle andre steder i landet, eller som i øvrigt har generel samfundsmæssig betydning.
Lovforslaget indeholder derfor en række forslag vedrørende anke af sager behandlet af landsretten som 1. instans og sager behandlet af Sø- og Handelsretten som 1. instans, der skal sikre dette.
Desuden udvides Sø- og Handelsrettens kompetence til at behandle civile sager i 1. instans på nogle specialområder, herunder visse transportsager, markedsføringssager og sager om lov om finansiel virksomhed.
Forslaget bygger på anbefalingerne fra et enigt underudvalg med deltagere fra alle instanser ved domstolene, herunder Højesteret.
Det er et velafbalanceret forslag, og forslaget har, og det er meget væsentligt for regeringen, tilslutning fra alle instanser ved domstolene.
Med disse ord vil jeg endnu en gang takke ordførerne for en god debat.
Jeg ser frem til den fremtidige behandling af lovforslaget her i Folketinget og står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte komme under udvalgsbehandlingen.
René Christensen (DF), 2013-12-19:
Det er en debat, jeg meget gerne vil tage med hr. Orla Hav efterfølgende, for ifølge mine kilder, og det er sådan set også erhvervet, der har kontaktet mig i forbindelse med det her forslag, så er det i hvert fald nogle tal, der ligger langt over det.
Orla Hav (S), 2013-12-19:
Jamen så synes jeg, hr. René Christensen skal kende det aktuelle tal, for det matcher slet ikke det skræmmebillede, som hr. René Christensen sådan er ved at opfinde for at gøre danske forbrugere utrygge.
Det er et sted mellem 5 og 10 pct. ifølge de kilder, jeg har på området, og det kan man jo ikke sige er hovedparten af dansk oksekød.
René Christensen (DF), 2013-12-19:
Jeg kan lige så godt være ærlig og sige, at hvis man nu var minister, havde man sagt: Det vil jeg godt oversende skriftligt.
Jeg har ikke tallet med her i dag, men jeg har jo talt med flere, også inden for branchen, som også har kontaktet mig, i forbindelse med at vi har fremsat det her beslutningsforslag.
Og det er da rigtigt, at der er nogle, der har spurgt, om branchen egentlig gerne vil have, man laver det her.
Nej, det er faktisk ikke det, branchen ønsker.
Jeg har tallet for, hvor stor en andel det er, liggende, men jeg har det ikke med her i dag.
Men det er en stigende andel.
Orla Hav (S), 2013-12-19:
I hr. René Christensens argumentation for hans forslag indgik der sådan et skræmmebillede om, at næsten alt oksekød i Danmark er ved at være halalslagtet.
Jeg vil gerne have hr. René Christensen til at fortælle: Hvor stor en andel er det af dansk oksekød, der bliver halalslagtet i dag?
René Christensen (DF), 2013-12-19:
Jeg vil gerne starte med at sige tak for debatten.
Jeg synes egentlig, den har været rimelig givtig, selv om forslaget ikke kommer igennem, for
hvad er det egentlig, vi står tilbage med her?
Vi står egentlig tilbage med, at det faktisk er et meget godt forslag med sådan en mærkning.
Men det tør vi søreme ikke at gennemføre her i Danmark.
Vi vil gerne alle sammen oplyse forbrugerne.
De skal have nogle gode valg, men det skal altså komme igennem EU-systemet.
Så vil vi gerne vil have sådan et mærke.
Som ministeren siger: En ordning med et mærke vil give forbrugerne bedre information om slagtemetode, når de køber ind.
Derfor har jeg også skrevet under på erklæringen, supplerer Dan Jørgensen, og det er netop med hensyn til det mærke, der nu skal komme fra EU.
Og det er bare så sørgeligt.
Jeg læste også op, hvad de andre fødevareordførere tidligere havde sagt.
Når de bliver spurgt af pressen, så vil de rigtig gerne.
Man vil gerne gøre det sådan, at forbrugerne kan træffe nogle oplyste valg, når de står ude ved kølediskene.
Når de så står i Folketingssalen, er der nogle, der siger: Tør vi virkelig det for EU?
Tør vi give forbrugerne det her oplyste valg, hvis nu EU kommer efter os?
Det vil flertallet så ikke, men nu kommer der så – må vi håbe på, og vi må håbe, at det ikke varer for længe – et mærke fra EU, som oplyser om slagtemetode.
Det er det, vi står tilbage med.
Men jeg er glad for nu, at jeg trods alt kan mærke, at man synes, at det at have et forbrugermærke angående slagtemetode er godt, og jeg må så selv vælge, hvordan jeg vil reflektere over, at man ikke vil gøre det her i det danske Folketing.
Men jeg siger tak for debatten.
Vivi Kier (KF), 2013-12-19:
Jeg må jo slutte mig til koret af stort set alle ordførere undtagen forslagsstillerne og sige, at udfaldet for vores vedkommende heller ikke bliver anderledes, end det plejer at være fra konservativ side.
Jeg vil gerne kvittere for hr. Erling Bonnesens tale, som jeg synes var rigtig fin og god, og hvor man kom med nogle gode pointer.
Så vil jeg gerne sige, at når jeg som forbruger går ud og handler ind, kigger jeg – jeg synes, oplysning er rigtig vigtigt.
Til gengæld ved jeg jo også, at danske fødevarer er højt skattede, og jeg prøver så vidt muligt ikke bare at købe dansk kød, men også at købe danske grønsager og dansk frugt, fordi vi ved, at niveauet er højt.
Som der er blevet sagt rigtig mange gange før, er vi med i nogle EU-regler, og der er nogle ting, der gør, at vi ikke lige kan gøre det.
Så hører vi jo også om producenter, som faktisk frivilligt sætter et mærke på deres kød, der fortæller om slagtemetoden, og det har jeg stor sympati for.
Jeg må sige, at jeg også har stor sympati for Dansk Folkepartis forslag, men vi siger nej på grund af de her regler, og vi siger nej, fordi vi synes, det er vigtigt, at det er frivilligt, og vi vil gerne opfordre virksomhederne til frivilligt at nævne den her slagtemetode i forbindelse med mærkningen.
Så har vi også hørt ministeren sige, at der her inden ret længe, i løbet af foråret – der er trods alt ikke så mange måneder til – kommer til at ske noget på EU-basis, og det vil vi selvfølgelig holde meget nøje øje med.
Jeg synes, forbrugerne skal have så mange oplysninger som overhovedet muligt.
Men som forslaget ligger her, siger vi nej.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-12-19:
Tak for det.
Så hvis det fortsætter, er der jo gode muligheder.
Jeg skal heller ikke skuffe ministeren med Liberal Alliances synsvinkel i den her sag.
For folkeoplysning er godt, og det er godt, at der er så meget oplysning som overhovedet muligt.
Og de to ting støder jo sammen, i hvert fald i den her sag.
Det er jo ikke et nyt forslag; det har jo været fremsat før, i tidligere samlinger, hvor vi så har underholdt med partiernes synspunkter.
Og nu er der så i dag føjet til, at det måske ikke engang ville være lovligt i forhold til EU-reglerne.
Nu er det ikke, fordi vi i det parti, jeg tilhører, har så stor respekt for bureaukratiske EU-regler og synes, at det er en verdensopfindelse, og at det altid skulle gælde for alting, så ud fra den synsvinkel kunne vi såmænd sagtens medvirke til at afprøve den del.
Men vi mener sådan set, at det, hvis det overhovedet skulle have en gang på jorden, jo så kunne være i form af et konkurrenceparameter, sådan at forbrugerne gerne ville have det, for så kunne forbrugernes ageren føre til, at der var nogle virksomheder, der kunne indføre mærkning af det her.
Det ville være en måde at få det indført på, i stedet for at vi tror, at det skal gøres ved fra den her sal at indføre flere regler og flere forordninger og flere cirkulærer og flere bestemmelser, og det er unødvendigt.
Så vores svar har heller ikke rokket sig i forhold til tidligere i den her sag; det er en afvisning af forslaget.
Per Clausen (EL), 2013-12-19:
Nu er der jo ikke slagtet et dyr i Danmark, uden at det er blevet bedøvet først, på lovlig vis, siden jeg kom i Folketinget, og sammenhængen er nok ikke så entydig, men jeg vil bare i al stilfærdighed sige, at jeg flere gange, sikkert til embedsmændenes og skiftende ministres irritation, har spurgt til, om det forekom, og har fået det svar, at det forekom ikke.
Så har jeg faktisk været lidt sjusket, for jeg fik aldrig spurgt, om det nu også var 110 pct. ulovligt.
Det blev jeg så opmærksom på, da den her debat kørte op i sommer, og så nåede ministeren – og det irriterer mig rigtig meget – at komme først i Ekstra Bladet med krav om, at det her skulle forbydes,
fordi jeg havde sådan set snakket med Ekstra Bladet og sagt, at det skulle det, men så kom ministeren før mig, og sådan kan det jo gå.
René Christensen (DF), 2013-12-19:
Men når der nu ikke har været den mulighed, når det nu er fuldt lovligt også for importeret kød, at der kan være foretaget en rituel slagtning uden forudgående bedøvelse, er det jo det her, der er en mulighed, altså at få det her mærke på, når det andet forbud nu ikke kunne være der.
Så er vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig fuldstændig enige med Enhedslisten.
Vi er rigtig glade for, at der nu kan komme et forbud, som også kommer til at gælde i hele EU, fordi så får vi det jo også sådan, at forbrugerne kan vælge det her til uden at være nervøse for, at det ikke er dyrevelfærdsmæssigt korrekt.
Men er ordføreren ikke enig i, at det her også var et middel til at kunne imødegå det, hvis man eksempelvis var utryg ved, at importeret kød kunne være slagtet uden forudgående bedøvelse.
Per Clausen (EL), 2013-12-19:
Så vidt jeg har forstået både den tidligere og den nuværende fødevareminister, kommer der nu et forbud mod at slagte dyr i Danmark, hvis de ikke bliver bedøvet først.
Min første reaktion her i sommer, da den her debat kom frem, var, at jeg sagde, at jeg syntes, man skulle indføre sådan et forbud, for jeg syntes, at det var uacceptabelt, at vi kunne risikere, at lige pludselig skete det her med nogle helt uacceptable slagtemetoder, fordi der var en mulighed for en undtagelse.
Det har jeg forstået at ministeren i dag har bekræftet, og det er jeg selvfølgelig meget glad for, for ellers ville jeg såmænd da gerne have hjulpet hr. René Christensen igennem med et beslutningsforslag, som forbød, at man slagtede dyr i Danmark uden forudgående bedøvelse.
Jeg synes, at forbrugerne skal være så oplyste, som det overhovedet er muligt, om alt det, man kan finde relevant.
Så er det bare, at jeg siger, at når det handler om, hvad der skal være officielle mærker omkring – og der er en grænse for, hvor mange mærker der kan være, er jeg efter mange års arbejde med de her spørgsmål nu belært om nogle gange, og det er lige før, jeg er begyndt at lytte til, hvad folk siger – skal man koncentrere mærkningen omkring dyrevelfærd og miljø og ikke omkring religiøse, etiske spørgsmål.
René Christensen (DF), 2013-12-19:
Det er bare, fordi det kommer til at lyde, som om der i Danmark er et forbud.
Det er der faktisk ikke.
Hvis man melder til Fødevarestyrelsen, at man vil foretage rituelle slagtninger uden forudgående bedøvelse, kan man godt det.
Der er ikke forbud i Danmark mod at lave halalslagtning uden forudgående bedøvelse.
Det har Dansk Folkeparti stillet forslag om flere gange her i Folketingssalen og er blevet stemt ned på, at der skulle være sådan et forbud, for det kunne man ikke.
Det er jo derfor, at vi kommer med et nyt forslag nu, der gør noget andet, netop det, som ordføreren siger, at forbrugerne jo også har en magt.
Der ligger jo også i det her, at der kunne være nogle forbrugere, som sagde, at vi ikke ønsker det her produkt, og derfor vælger vi noget andet.
Man skal da ikke være bange for, at vi har nogle kritiske forbrugere, som kan vælge noget til og vælge noget fra.
Jeg vil spørge ordføreren: Mener ordføreren ikke, at forbrugerne har ret til at vide, hvad det er for et produkt, de køber, også i forhold til slagtemetode?