runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-11-29:
Der er en lang række østeuropæiske arbejdere, der er i Danmark, som gør et rigtig godt stykke arbejde, og som betaler den skat, de skal, og som bidrager positivt.
Der er også, desværre, en række eksempler på, at særlig udenlandske virksomheder, der tager medarbejdere med op, gør det på skjulte vilkår, ikke registrerer i RUT, som de skal, og dermed heller ikke betaler den moms og skat, de skal.
Det her er ikke nogen sort-hvid diskussion.
Vi har den her diskussion, fordi der er nogle problemer på det danske arbejdsmarked.
Jeg ønsker ikke at generalisere og sige, at alle østeuropæere er et onde for det danske arbejdsmarked, fordi det er på ingen måde det, jeg har af holdning.
Jeg er nysgerrig efter at høre, hvor det præcis er, Venstre befinder sig i den her debat, og det gælder også efter den tidligere spørgers spørgsmål, for vi får lidt forskellige meldinger, synes jeg.
Men helt konkret vil jeg spørge ordføreren: Hvis man drager en parallel mellem et tidligere stort anlægsbyggeri, nemlig Metrocityringen, hvor det jo var en Venstreledet regering, der sad som en del af ejerkredsen, og det, der foregår i forbindelse med Femern Bælt i dag, vil ordføreren så vurdere, at der, siden den tidligere regering sad med arbejdet med metroen, er blevet gjort nogle lærerige erfaringer, sådan at vi skal gøre det anderledes i dag?
Eller gjorde Venstre det rigtige dengang?
Kim Christiansen (DF), 2012-11-29:
Det ligger mig meget fjernt at opfordre hr. Kristian Pihl Lorentzen til at bryde regler, men så i hvert fald at presse EU, når det gælder de fortolkninger, vi har.
Det har vi fået slået fast, så mit spørgsmål gik egentlig bare på, om hr. Kristian Pihl Lorentzen ville være med til at sikre, at det ikke bliver udenlandske chauffører, der kommer til at stå for den kørsel, der nu bliver i forbindelse med anlægget af Femernforbindelsen, men at det bliver danske vognmænd.
Gælder de her klausuler, som vi har været fælles om, også på det område i hr. Kristian Pihl Lorentzens optik?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-11-29:
Det er nok ikke lige i forbindelse med anlægsarbejder som det her – specielt fordi de har en kæmpestor bevågenhed i EU, og vel også, fordi vi forventer at få en stor pose penge i milliardklassen fra EU til det her – at man skal begynde at bryde EU-reglerne.
Derfor vil vi også i den her forbindelse selvfølgelig skulle leve op til reglerne om cabotagekørsel.
Der er ganske klare regler for, hvor meget cabotagekørsel i Danmark der må udføres af udenlandske lastbiler, og de skal selvfølgelig overholdes i forbindelse med et projekt som det her.
Så jeg er ikke til sinds at lægge op til et brud med EU's regler i den her sag.
Kim Christiansen (DF), 2012-11-29:
Tak for det.
Det er dejligt, at der er enighed om vedtagelsen.
Så må vi også håbe, at der er realiteter bag de velvillige tilkendegivelser.
I salen har vi jo tidligere haft debatter om bl.a. brug af udenlandske chauffører på de danske landeveje, og i forbindelse med Femernforbindelsen må vi forvente, at der bliver en del transport af forskellig art til og fra byggeriet.
Hr. Kristian Pihl Lorentzen har jo ikke tidligere udvist den helt store vilje til at presse EU for at sikre, at det nu også bliver danske arbejdspladser.
Vil hr. Kristian Pihl Lorentzen sammen med Dansk Folkeparti og alle de andre gode kræfter være med til at sikre, at det i hvert fald ikke bliver rumænere og polakker, der kører rundt i lastbilerne i forbindelse med jordkørsler osv., og hvad der ellers måtte være af transport i forbindelse med arbejdet på Femernforbindelsen?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-11-29:
Tak for det.
Indledningsvis vil jeg gerne takke Dansk Folkeparti for at have rejst denne forespørgsel om løn- og arbejdsvilkår i forbindelse med det kommende anlægsprojekt ved Femern Bælt.
Det er hævet over enhver tvivl, at der vil komme mange job til danske og tyske medarbejdere i forbindelse med projektet, herunder hos de mange underleverandører, også selv om projektet i henhold til EU-lovgivningen jo skal i internationalt udbud.
Det er staten, der er bygherre på det her store projekt, og som bygherre her står man jo i et dilemma.
På den anden side og specielt som stat har vi også en forpligtelse til, at det hele foregår på ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Venstre finder det vigtigt, at vi fra statens side tager skridt til at undgå risiko for løndumping i forbindelse med sådanne offentlige anlægsarbejder.
Vi ønsker ikke at se et scenario med hundredvis af lavtlønnede kinesiske arbejdere på Femern Bælt.
Vi kan ikke forhindre, at udenlandske firmaer vinder opgaven eller dele af den, men vi kan og bør tage skridt til, at opgaven løses på ordentlige vilkår.
Desuden hilser Venstre velkommen, at Femern A/S i forbindelse med det kommende udbud vil sikre beskæftigelse til elever og praktikanter i forbindelse med anlægsprojektet.
Jeg vil også gerne her fremhæve den meget store og vigtige indsats, der ydes i regi af Femern Bælt Development for at gøde jorden for dette store projekt, således at det giver flest mulige danske arbejdspladser.
I anlægsfasen i perioden 2015-2021 vil der i Region Sjælland forventet være gennemsnitligt 2.000 årsværk beskæftiget direkte eller indirekte med byggeriet, herunder i forbindelse med fremstilling af de store tunnelelementer.
Femern Bælt Development arbejder hårdt på, at der hos danske virksomheder og danske medarbejdere inden udgangen af 2013 opnås et kompetenceniveau, der styrker mulighederne for dansk beskæftigelse med anlægsprojekter, når nu udbuddet skal gennemføres.
Desuden arbejdes der målrettet på at etablere netværkssamarbejder imellem virksomheder i Region Sjælland med det mål, at flest mulige små og store virksomheder får del i arbejdet med Femern Bælt og dermed gavn af det.
Der er al mulig grund til at kippe med flaget for dette arbejde.
På denne baggrund støtter Venstre det brede forslag til vedtagelse, som er fremsat af min ordførerkollega fra Dansk Folkeparti på vegne af partierne.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-29:
Tak, hr. formand.
Den her forespørgsel synes vi i Dansk Folkeparti er principielt vigtig at få foretaget, og den går på, hvordan regeringen vil sikre, at arbejdet på den danske del af den kommende Femern Bælt-forbindelse sker efter danske løn- og ansættelsesvilkår – det vil sige efter danske overenskomster – og om regeringen vil udbrede det til andre områder.
Transportministeren har udtalt til TV 2 mandag den 22. oktober, at det skal være slut med, at udenlandske bygge- og anlægsarbejdere får de danske job, udelukkende fordi de er billigere, og at regeringen vil indføre en fælles overenskomst på de store statslige byggerier.
Og transportministeren vil med den nye statslige overenskomst sikre, at f.eks. byggeri af Femern Bælt-forbindelsen vil ske med ens lønvilkår for alle, hvad enten de har dansk pas eller ej.
Når man arbejder i Danmark, skal det selvfølgelig være på danske arbejds- og lønvilkår, lød det fra transportministeren.
Vi synes, at det er principielt vigtigt at få klarlagt det hundrede procent.
Vi synes, det er et godt tiltag fra transportministeren, men vi vil også gerne høre lidt om, hvordan transportministeren vil sikre, at det så kan gennemføres, bl.a. på Femern Bælt-forbindelsen.
For vi har jo også set – det er selvfølgelig det, der skræmmer – at der i forbindelse med den sønderjyske motorvej stort set var udenlandske arbejdere, ved Vejle Fjord var der udenlandske arbejdere, og på Metro-byggeriet i dag er der også udenlandske arbejdere langt hen ad vejen.
Det er vi i hvert fald i Dansk Folkeparti klar til at støtte ministeren i, så vi ikke får det her underbud på offentlige projekter.
Og når vi ved, at den nuværende regering – og også den tidligere regering – har sagt, at det var for at skabe vækst, at man satte store offentlige projekter i gang, er det jo kedeligt, hvis det ene er udenlandske arbejdspladser og der ikke rigtig bliver nogen danske arbejdspladser ud af det på grund af underbud.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-29:
Der er under debatten sagt mange kloge ord af forskellige ordførere, også om de mange forskellige elementer i forslaget, 15 i alt, så derfor vil jeg prøve at holde mig til det mere sådan principielle i lovforslagets intentioner.
Et hvilket som helst demokratisk samfund har en interesse i, at finansielle institutioner er stærke, er holdbare og kan agere i et marked.
For et samfund har brug for finansielle institutioner, som kan låne penge ud, som kan agere som dynamoer i et samfund for at investere i at skabe udvikling.
Så derfor har et samfund også en interesse i at skabe de nødvendige rammer omkring de finansielle institutioner, så de fungerer i et marked.
Og der er det vigtigt at holde den balance.
På den ene side kunne vi høre her i dag, at Enhedslisten og andre grupperinger gerne vil have endnu mere regulering og endnu mere styring, og på den anden side var der jo så også et parti, som nærmest slet ikke vil have nogen regulering.
Jeg tror, at balancen er nødvendig i sådan noget som det finansielle system.
Derfor støtter vi også klart forslaget.
Det vil være med til at øge tilliden til de danske banker.
Det er jo også vigtigt, at man får skabt en tillid til CIBOR-renten i forhold til sådan en fælles finansiel ramme, og at der bliver ført tilsyn med det.
Vi støtter også, at man får etableret det finansielle råd, og også, at vi sikrer os, at f.eks. Realkreditrådet får en fast, eksplicit plads, i hvert fald i sidste ende, i det finansielle råd.
Men vigtigst af alt tror vi det er, at der er et bredt politisk flertal, som prøver at holde hovedet koldt, i forhold til hvad der er nødvendigt for det danske samfund, og som kan blive enige om at støtte et sådant forslag, som regeringen lægger frem nu her.
Det kan vi fra Det Konservative Folkepartis side, for det er et godt og glimrende forslag, men vi opfordrer altså også til, at man hele tiden holder tungen lige i munden og balancerer det, så man ikke bare kommer med den første den bedste løsning, fordi det er nemmest at angribe nogen, som i forvejen er upopulær.
Det er et vigtigt system, som vi selvfølgelig skal holde i ave og kigge på, men man kan også bryde et velfungerende system ned ved at komme med for mange regler og for mange restriktioner.
Og hvem er taberen så i sidste ende? Ja, taberen ved for mange regler og for meget regulering er det danske samfund og de virksomheder, som i sidste ende skal lukrere af, at der bliver lånt penge ud, som kommer i omløb i investeringer.
Vi mener fra konservativ side, at det er et godt forslag, som øger tilliden til den finansielle sektor, så vi kan støtte L 87.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-11-29:
Jamen som jeg har sagt, støtter vi den her vedtagelse omkring ILO-konventionen.
Det står ganske klart.
Der er også nogle regler om cabotagekørsel, og dem har vi vendt grundigt her i salen forleden.
Venstre står bag de regler, men vi går kraftigt ind for en skærpet håndhævelse af dem, så ingen kan omgå reglerne.
Vi er ikke til sinds at foregøgle nogen, at vi kan bryde EU's regler eller tage ned til Bruxelles og vride armen om på nogen for at få lavet nogle særlige regler for det her projekt.
Det synes vi ikke ville være seriøst, og jeg tror heller ikke, det ville være befordrende for vores muligheder for at få et stort milliardtilskud til det her vigtige projekt.
Nu er vi ovre i den juridiske afdeling, men i forhold til den politiske afdeling kan jeg sige, at jeg tror, at alle her i salen har et brændende ønske om, at så mange danskere som muligt får beskæftigelse i forbindelse med det her projekt.
Det er vi enige om.
Og med hensyn til lige præcis hvor langt man kan gå i forhold til juraen, vil jeg sige, at der givetvis vil være nogle juridiske spidsfindigheder i forbindelse med overhovedet at få sikret de her klausuler.
Og det er det, ministeren har svaret på delvis, og som han formentlig vil kommentere igen.
Men hvad juraen helt præcis er, kan jeg ikke stå og redegøre for her.
Jeg kan bare sige, at jeg har et politisk ønske om, at det bliver på ordentlige løn- og arbejdsvilkår, altså på danske vilkår, at vi efterlever EU's udbudsregler for anlægsarbejder.
Og så er det en opgave for regeringen at få juraen strikket sammen.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-29:
Det, jeg vil spørge ordføreren om, er lidt det samme, som jeg fra talerstolen spurgte transportministeren om, nemlig om ordføreren er sikker på, at vi kan gennemføre det her med arbejdsklausuler, uden at vi får problemer med det EU-retslige.
Jeg tænker på, at det måske også kunne være interessant at kigge på det, der lå tidligere – det var før min og hr. Kristian Pihl Lorentzens tid i Folketinget.
Der var engang noget, der hed køb dansk-klausuler, som blev lagt ind i det.
Det kunne være interessant at kigge på, om man også kunne lægge den type af klausuler ind i et udbud.
Men kan man gennemføre det her med arbejdsklausuler?
Jeg ved ikke, om det er blevet undersøgt, det tør jeg ikke sige, men det kan være, at transportministeren kan svare på det til sidst, hvis han får det samme spørgsmål.
Mener ordføreren, at man kan gennemføre det uden at komme i nogen som helst konflikt med EU-retten?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-11-29:
Jeg tror, der er en grund til, at Venstre er klart det største arbejderparti i Danmark.
Det er nok ikke, fordi vi har noget imod, at folk får ordentlige løn- og arbejdsvilkår, for det har vi ikke.
Så det der med at begynde at foregøgle, at vi skulle have noget imod, at folk får en ordentlig løn, er altså en stor misforståelse, hvis det er den vildfarelse, Enhedslisten går rundt i.
Vi mener, at der skal være frihed på arbejdsmarkedet forstået på den måde, at der er frihed til at organisere sig i forskellige faglige organisationer.
Der er så nogen, der gerne vil have monopol på de ting, og det monopol vil vi gerne være med til at bryde, for monopoler er altid noget bras i min verden.
Så det er helt misforstået at begynde at blande det ind i det her og foregøgle, at Venstre ikke interesserer sig for lønmodtagernes ve og vel i Danmark.
Det er altså noget af en tilsnigelse.
Henning Hyllested (EL), 2012-11-29:
Det her handler jo lige nøjagtig om løndumping eller rettere forsvaret mod løndumping, og det er derfor, jeg siger, at det også er det, som sagen om Vejlegården handler om.
Og der er det jo altså sådan, at der nu bliver henvist til ILO-konventionen, men jeg siger bare, at Venstre jo har haft en anden dagsorden i ganske mange år, sådan som jeg har lyttet mig frem til.
Der har man ikke været særlig optaget af, at løn- og arbejdsvilkår blev overholdt.
Jeg mener: Vi har da haft udviklingen omkring løndumping i ganske mange år, og jeg er heller ikke i tvivl om, at den i stor udstrækning skyldes EU og indvandring af billig østeuropæisk arbejdskraft.
Og der har Venstre jo da været i regering i ganske mange år og har haft muligheden for at gøre noget ved det her, og det er jo ikke sket.
Det er derfor, jeg spørger: Hvorfor denne pludselige omsorg for overenskomster og ordentlige løn- og arbejdsvilkår?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-11-29:
Nu vil jeg så oplyse hr. Henning Hyllested om, at Danmark jo allerede i 1955 tilsluttede sig ILO-konventionen, så det er ikke just nogen ny politik.
Jeg kan ikke se parallellen til, hvad der sker på Vejlegården, og vi er også lidt ude i periferien af den her debat, vil jeg nok sige, hvis vi begynder at inddrage det.
Det, der foregår på Vejlegården, er mig bekendt, at nogle vil forhindre en arbejdsgiver, der har tegnet en overenskomst, i at praktisere den.
Det overlader vi trygt til Arbejdsretten, det vil jeg ikke blande ind i den her debat.
Henning Hyllested (EL), 2012-11-29:
Ja, det kunne være, man skulle starte med at spørge ordføreren: Kan vi få nogle navne på dem, som ikke har gjort sig fortjent til deres løn herinde?
Nå, spøg til side.
Jeg vil da også interessere mig lidt for den interesse, som Venstre, synes jeg, åbenbart pludselig har under opbygning, pludselig viser for løn- og arbejdsforhold på det danske arbejdsmarked.
Jeg kan jo ikke lade være med at drage en parallel til hele sagen omkring Vejlegården, hvor Venstre jo er medforslagsstiller til et forslag, som skal begrænse strejkeretten.
I dag får vi i øvrigt Arbejdsretsdommen i sagen om Vejlegården, men det handler jo i bund og grund om det samme, nemlig forsvar af overenskomsterne og forsvar mod løndumping.
Så jeg synes, at Venstres budskaber, om jeg så må sige, i de her sager stritter lidt i alle retninger, og derfor vil jeg spørge ordføreren: Hvad skyldes den pludselige omsorg for arbejdernes løn- og arbejdsvilkår i forbindelse med Femernprojektet?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-11-29:
Nu spørger hr. Joachim B. Olsen om løndannelsen, om jeg har en mening om den.
Optimalt set får folk jo løn efter fortjeneste.
Det er dog ikke gældende her i Folketinget, og det er der nogle der skal være glade for, tror jeg, men spøg til side.
Selvfølgelig vil det her være højt specialiseret arbejdskraft, specielt på ingeniørniveau osv., men der vil jo også være en række andre funktioner, hvor man i teorien kunne forestille sig at udenlandske firmaer med et helt anderledes lavt lønniveau kunne komme ind og byde på det her.
Og det ville være godt set ud fra et synspunkt om, at det her skal være så billigt som muligt, men vi vil ikke som samfund, tror jeg, have det godt med, at staten iværksætter et sådant byggeri og så har nogle folk gående til meget lave lønninger nede på Falster – undskyld, Lolland.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-29:
Nu har jeg flere gange hørt det der med, at der så ville komme kinesere og bygge tunnellen.
Jeg kan forstå, at det er et projekt, som kræver nogle ret specifikke kompetencer, højt specialiseret arbejdskraft.
Kunne ordføreren måske prøve at uddybe lidt, hvad det er, der gør, at folk får den løn, som de nu engang får?
Hvordan sker løndannelsen?
Så hele den her idé om, at det skulle være arbejdere til 15 kr. i timen, er jo fuldstændig urealistisk.
Det ville aldrig nogen sinde komme til at ske.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-29:
Jeg er helt enig og deler ønsket om, at det her skal være under ordentlige forhold.
Det er ikke det, vi er uenige om i dag, og det er også det, der fremgår af forslaget til vedtagelse, altså at det i hvert fald er det, vi er enige om.
Men vi ved jo også godt, at man en gang imellem lige pludselig støder på et eller andet, hvor de kommer fra EU og siger: Hov, hov, det kan I ikke gøre alligevel.
Og det kunne jo være rart i det her tilfælde, at alle vi, der står bag det her, også er klar til at give ministeren et mandat til at presse EU på de områder, hvor det måske kan give lidt problemer, så ministeren kan tage ned og forhandle med EU og sige: Her er noget, der betyder meget, og det vil vi gerne være sikre på at vi kan få igennem, og så må I give jer lidt.
Hvis vi kan blive enige om, at vi i de tilfælde også kan være klar til at give ministeren et mandat til at arbejde hårdt for at få det gennemført, vil det jo være fint.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-11-29:
Jamen det er jo derfor, jeg er glad for, at vi får den her debat, og at vi får vedtaget et forslag til vedtagelse, et bredt forslag til vedtagelse, i Folketinget.
Det er jo netop en politisk tilkendegivelse om, at sådan ser vi verden fra dansk side.
Og hvis der skulle dukke en eller anden juridisk spidsfindighed op fra EU, er det jo noget, hvor ministeren spænder sin sabel på og tager ned for at håndtere det.
Der har han jo så en bred politisk opbakning i ryggen, og derfor er det vigtigt, at vi får vedtaget det her forslag til vedtagelse.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-29:
Når man hører denne debat, lyder det næsten, som om vi bygger den her bro for at give danske anlægsarbejdere et job.
Men jeg går ikke ud fra, at det er det, der er tilfældet.
Vi bygger vel broen – undskyld, tunnellen – for at forbedre infrastrukturen.
Men hvis vi gør det dyrere at bygge den her tunnel, ved at det overreguleres, at der sættes grænser for, hvem der udfører selve arbejdet, hvem er det så, der betaler prisen?
Hvem skal betale for, at det bliver dyrere?
Hvor ender regningen henne?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-11-29:
Jeg kan bekræfte, at vi bygger den her forbindelse, fordi det er et stykke infrastruktur, der er meget hårdt brug for.
Det forbinder det europæiske kontinent med Skandinavien, så det er et meget vigtigt projekt af trafikale og logistiske grunde.
Hvis det bliver dyrere, på grund af at vi stiller krav om ordentlige løn- og arbejdsvilkår, så er det klart, at anlægsprisen bliver højere.
Hvem kommer til at betale det?
Det gør brugerne af den her forbindelse, for det er jo ikke en skatteyderfinansieret opgave, det er en brugerfinansieret opgave.
Så det, der vil ske, er, at tilbagebetalingstiden bliver længere, taksten bliver ikke højere, men tilbagebetalingstiden bliver længere.
Men jeg tror også, at Liberal Alliance er enig i, at det ikke vil være et ønskeligt scenarie at få et par tusinde kinesere til at gå rundt – ikke noget ondt fortalt om kinesere – dernede for 15 kr. i timen.
Det tror jeg ikke er et scenarie, som nogen af os vil bryde sig om.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-11-30:
Med Enhedslistens beslutningsforslag, B 22, foreslås det, at man afskaffer reglen om, at studerende efter afsluttet studentereksamen kan gange deres karaktergennemsnit med 1,08.
Partiets begrundelse er bl.a. den, at reglen – og nu citerer jeg: »...favoriserer de unge, der er afklaret omkring deres valg af uddannelse og gerne vil læse videre og hurtigt efter ungdomsuddannelsen«.
Det kunne umiddelbart lyde, som om Enhedslisten finder det problematisk, at vi i dag har unge i vores samfund, som rent faktisk er afklarede omkring, hvad de gerne vil læse videre til efter endt ungdomsuddannelse.
Den holdning deler vi slet ikke i Venstre.
Vi sætter tværtimod stor pris på energiske unge, som brænder efter at læse det, der interesserer dem, som giver særlige kompetencer og gør dem attraktive på fremtidens danske arbejdsmarked.
Enhedslisten glemmer indimellem, at det også kræver hårdt arbejde og slid at nå sine mål, og det gælder også på studiet.
Derfor bør vi jo netop belønne de unge, som giver den en ekstra skalle, og bruge 1,08-reglen som gulerod for de mange gymnasieelever, som ser på, hvilke snit de skal bruge for at komme ind på netop deres drømmeuddannelse.
Reglen virker samtidig motiverende på de unge, som karaktermæssigt halter lidt efter deres gymnasiekammerater.
De bliver netop bestyrket, når de sætter sig ned og regner på, hvad det kan have af konsekvens, hvis de går i gang med det samme.
Det er netop det, der fra starten af har været hensigten med denne regel.
Derfor er vi i Venstre slet ikke enige med Enhedslisten i, at der er tale om en barriere med denne regel.
Tværtimod er der tale om en hjælpende hånd til de studerende, som yder en indsats.
Dermed sender vi også signalet til den enkelte elev, at der altså er op til en selv at yde det ekstra til de afsluttende eksaminer, så det ønskede karaktergennemsnit opnås.
Alt i alt giver det ikke mening at fjerne den nuværende bonusordning, og derfor kan Venstre ikke stemmer for dette forslag.
Og jeg taler også i dag på vegne af Liberal Alliance, som er forhindret i at deltage i debatten.
Rosa Lund (EL), 2012-11-30:
Tak for det.
Jeg bider mærke i, at Venstres ordfører taler om energiske unge, som gerne vil nå det mål, de har sat sig, og det, de brænder for.
Så vil jeg gerne spørge Venstres ordfører: Hvad skal vi så gøre med alle de unge, som brænder for at ændre verden, som brænder for at lave frivilligt arbejde, for at være ansat i en lektiecafé i – hvad kunne vi forestille os? – dansk Røde Kors?
Hvad skal vi gøre med de unge, som brænder for at snuse til, hvordan resten af verden ser ud, og derfor tager til udlandet?
Altså, ordføreren er jo selv inde på det: Der findes ikke kun én type unge mennesker i Danmark, selv om man nogle gange godt kan forstå Venstres politik, som om det er deres opfattelse.