runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2013-01-10:
Jeg vil gerne sige, at man kan have fuld tillid til, at de forslag, vi støtter her i Folketingssalen, kan vi også anvise finansiering til.
Ellers ville det jo være en gratis omgang, og det mener jeg sådan set det er kendt at Venstre ikke går ind for.
Det kan godt være, at regeringen har forskellige tiltag, som man kan drøfte om er en gratis omgang, men ordføreren kan være helt tryg ved, at de forslag, vi støtter her i Folketingssalen, kan man også finde finansiering for i vores finanslovudspil.
Så vidt jeg har fået oplyst, har regeringen jo brugt besparelserne på tandrensningen til en aftale om fængsler og udbygningen af fængselspladser og ikke til finansieringen af det her tiltag.
Men i forhold til det her tiltag vil vi sådan set gerne støtte det.
Vi har i vores finanslovudspil og i vores finanslovforslag plads til at prioritere sundhedsområdet som en af vores væsentligste mærkesager.
Derfor finder vi sådan set anledning til at kunne støtte det her i dag, for selvfølgelig skal der være finansiering til det.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-10:
Der er tale om en meget beskeden merudgift på 1 mio. kr., og det skal jo ses i sammenhæng med, at vi bruger 1.050 mia. kr. om året.
Og her er der altså 1 mio. kr., der går til at hjælpe nogle mennesker, som uforskyldt kommer til skade og dermed får brug for at få lavet deres tænder.
Jeg må sige, at jeg deler fru Liselott Blixt' holdninger og er enig i de ting, som hun har sagt.
Det er jo lidt mærkeligt, at fordi man er på kontanthjælp, skal man have støtte til at få lavet sine tænder, men er man i et lavtlønsjob, får man ikke støtte.
Det betyder jo, at det er blevet mindre attraktivt, også med det initiativ, at arbejde, men det er jo sådan, den her regering har valgt at prioritere mange gange.
Men nu skal vi også være positive, og her er altså et forslag, som vi godt kan støtte.
Liselott Blixt (DF), 2013-01-10:
Antibiotika hører til vores mest værdifulde lægemidler.
Det revolutionerede behandlingen af bakterielle infektioner, da det blev taget i brug kort efter anden verdenskrig.
Man kan sige, at før vi fik antibiotika, kunne man faktisk dø af en banal halsbetændelse eller en lungebetændelse, og i dag kan vi jo slet ikke tænke os et sundhedsvæsen uden antibiotika.
Men antibiotika anvendes ikke bare i sundhedsvæsenet.
Det anvendes også i stor stil i moderne fødevareproduktion, for man fandt også ud af, at det kunne anvendes, når man skulle behandle syge dyr i husdyrproduktionen.
I begyndelsen var det som med mennesker – var der et sygt dyr, behandlede man kun det enkelte syge dyr med en indsprøjtning.
Men i takt med, at der skete en industrialisering af produktionen, greb det om sig, og man begyndte at massemedicinere ved at tilsætte antibiotika i foder og vand.
I dag overstiger forbruget af antibiotika i dansk fødevareproduktion langt forbruget i sundhedsvæsenet, og forbruget er særlig stort i svineproduktionen.
Det store antibiotikaforbrug har haft nogle konsekvenser, nemlig at bakterierne bliver resistente.
Derfor er det også vigtigt, at vi gør noget, og da veterinærforlig I udløb ved udgangen af 2012, har man indgået et nyt forlig, som faktisk skulle have været implementeret den 1. januar, og derfor har vi lidt travlt med at få det gennemført.
Det nye forlig består så af fire grundpiller, og en af dem går ind på sundhedsministerens område – og det er i hvert fald derfor, at jeg står her i dag som sundhedsordfører – og den drejer sig om ansvarlig anvendelse antibiotika med fastholdelse af det lave niveau for antibiotikaresistens.
Med lovudkastet indføres der en ny, differentieret og forøget afgiftsopkrævning ved forhandling af lægemidler til produktionsdyr.
Det skal finansiere implementeringen af et indgået forlig, som skal sikre en ansvarlig anvendelse ved brug af antibiotika til husdyrproduktionen.
Det anslås, at der i EU hvert år dør omkring 25.000 mennesker på grund af infektioner med resistente bakterier.
Med forliget styrkes sundhedsrådgivningen med fortsat fokus på den forebyggende indsats, samtidig med at der sættes det nødvendige fokus på en optimal behandling af de dyr, der på trods af de forebyggende tiltag alligevel bliver syge.
Vi tilslutter os forslaget og gør opmærksom på, at udmøntningen skal ske inden for de økonomiske rammer, som vi var enige om, da vi indgik forliget.
Camilla Hersom (RV), 2013-01-10:
Antibiotikaresistens er en massiv udfordring.
Centralt i udviklingen af antibiotikaresistens er naturligvis brugen af antibiotika.
I Danmark har vi bedre kontrol med resistensudviklingen, end man har i så mange andre lande.
Udgangspunktet har været en restriktiv tradition for udskrivning af antibiotika, og i de seneste år har en målrettet og effektiv indsats i landbruget medvirket til at holde forbruget af antibiotika nede og resistensudviklingen i ave.
Der er sammenhæng mellem sundhedstilstanden hos dyr og mennesker, for udvikling af resistente bakterier i husdyrbesætninger kan videreføres til mennesker.
Regeringen arbejder derfor for at styrke one health-tankegangen, som de forrige talere også har nævnt, hvor dyresundhed og human sundhed ses i en stadig tættere sammenhæng.
Det er et helt rigtigt fokus, og Radikale Venstre støtter, at vi arbejder hårdt for også at udbrede denne tankegang i EU og i andre lande.
Resistente bakterier spredes nemlig over grænser via rejser og via import, og det, der er andres problem, kan meget hurtigt blive vores problem.
Lovforslag L 111 har til formål at implementere en del af det brede veterinærforlig, som et samlet Folketing indgik tidligere i 2012 ved at skabe grundlaget for en differentieret afgiftsstruktur for antibiotika med det formål at styrke incitamenterne til at vælge alternativer, hvor det er muligt, eller til at vælge de typer af antibiotika, hvor risikoen er mindst for resistensudvikling, når man ikke har noget alternativ til antibiotikabehandling.
Og så er det i øvrigt værd at nævne, at veterinærforliget som helhed er udgiftsneutralt for erhvervet.
Radikale Venstre kan støtte forslaget i sin helhed.
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-01-10:
Jeg vil ikke gentage de mange ting, der er blevet sagt her i Folketingssalen.
Som folk også kan høre, er der bred enighed om det her lovforslag, som på dansk handler om, at vi laver afgiften om, så det er de produkter, hvor der er mindst risiko for, at man kan udvikle resistens, der bliver brugt; det vil vi rigtig gerne have.
På samme måde sørger vi for, at de produkter, hvor der er størst risiko for, at man kan udvikle resistens, kommer der en afgift på.
Det virker rigtig logisk, og derfor støtter vi selvfølgelig forslaget.
Vi synes, det er rigtig godt, at der også er sådan en bred enighed om det her i Folketingssalen.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-10:
Vi har her at gøre med et forslag, som har til formål at bekæmpe antibiotikaresistens.
Det er et ædelt formål, og det kan vi bakke op om, og vi er i øvrigt også med i veterinærforliget, og derfor støtter vi naturligvis også udmøntningen af det her forslag.
Benedikte Kiær (KF), 2013-01-10:
Det her forslag er en del af et forlig på veterinærområdet for 2013-2016.
Det er et bredt forlig, der er indgået af alle partier i Folketinget, og derfor er Det Konservative Folkeparti selvfølgelig positivt indstillet over for forslaget og kan støtte det.
Ifølge forslaget vil systemet, der skal håndtere den differentierede afgiftsstruktur først stå klar medio 2013, men for at sikre det provenu, der skal lette andre omkostninger for erhvervet, det, der ellers ligger i forliget, vil der ifølge det her lovforslag allerede træde en ændring i kraft den 1. februar 2013, ved at der sker en forhøjelse af afgiften.
I den forbindelse vil jeg gerne, hvilket også er blevet sagt tidligere af nogle af de andre ordførere, bede ministeren om at forsikre, at der ikke bliver opkrævet for meget med den midlertidige løsning, således at man egentlig lever op til den intention, der er i det forlig, der er indgået.
Derudover er der også behov for, at vi lige i udvalget får vendt nogle af de problemstillinger, der er i høringssvarene, bl.a. i forhold til akvakultur, som er blevet beskrevet i et par af de høringssvar, som vi har fået.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-01-10:
Tak for det, og tak for ministerens svar.
Altså, det er jo helt almindeligt i en regering, når en minister i princippet har et helt andet lovforslagsområde, nemlig veterinærområdet.
Det eneste, jeg bare beder om – fordi vi er lidt kort kørende med fristerne – er, at ministeren også er indstillet på, at i tilfælde af at vi får behov for det, vil ministeren så meget hurtigt finde tid i sin kalender.
Jeg kan forstå, at vi allerede har frist i morgen med hensyn til at stille spørgsmål, og det gør jo det hele lidt anstrengt, med hensyn til hvad vi kan nå at spørge ind til.
Jeg vil i hvert fald gerne endnu en gang sige, at jeg synes, det er fint, at vi fik afklaret det med, at hvis der kommer et større provenu, er det aftaleforligspartierne, der sætter sig sammen og finder ud af, hvad der så skal gøres ved det.
Hvad angår akvakulturerhvervet, var det bare, fordi jeg godt ville vide, om de konsekvenser, man beskriver i sit høringssvar, også er i overensstemmelse med veterinærforliget, og jeg kunne forstå på ministeren, at det mente ministeren, hvis jeg fattede det rigtigt.
Astrid Krag (S), 2013-01-10:
For at svare på det sidste først kan jeg bare henholde mig til Fødevarestyrelsens vurdering af, hvad det her vil betyde for akvakulturområdet, og at det også falder ind under formålet med veterinærforliget, fordi man her vil have mulighed for at lave forebyggende arbejde, bruge vaccinationer og dermed også nedbringe behovet for at anvende antibiotika.
Jeg er ikke ekspert på området, det må jeg hellere sige klart, men jeg kan henholde mig til, at det er den vurdering, vi har fået derfra.
Så vil Venstres ordfører også vide, at både Fødevareministeriet og Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse jo har gjort klart, at vi godt ved, at høringsfristen har været kort, og derfor modtager vi også meget gerne bemærkninger fra høringsparterne efter høringsfristen udløb, og vi vil i så vid udstrækning som overhovedet muligt også tage højde for det.
Tilsvarende gælder det jo også, at Venstres ordfører da endelig må stille alle de spørgsmål, han måtte have.
Per Clausen (EL), 2013-01-10:
Nu bliver det somme tider beskrevet, som om vækstteamet har besluttet, at man skal indføre trappemodellen eller anbefaler, at man indfører trappemodellen.
De anbefaler, at man skal se på det, og det kan jeg forstå at ministeren er indstillet på at gøre.
Det er jo også klogt at se på ting, som man får råd om at se på.
Jeg vil bare spørge miljøministeren, om hun ikke er enig med mig i, at en af vanskelighederne her er, at en trappemodel jo ikke entydigt vælter regningen over på de almindelige forbrugere og derfor også kan skabe nogle sociale udfordringer, som jo også skal løses.
Orla Hav (S), 2013-01-10:
Som det blev nævnt fra Venstres ordførers side, blev veterinærforlig II i efteråret 2012 indgået bredt her i Folketinget.
En af kilderne til en sådan resistens er for rigelig og for tilfældig anvendelse af antibiotika i svinebesætninger; så at sige ender antibiotika i mennesker sammen med flæskestegen.
I både den humane og den veterinære lægeverden er der fokus på samspillet i forbindelse med, at årsager fra den ene verden kan få vidtrækkende virkninger i den anden.
Det har resulteret i mantraet one health, der jo betyder, at sundhedstilstanden påvirkes fra flere kilder, og det er afgørende at se adfærd i den veterinære indsats i snæver sammenhæng med den humane indsats.
Jo, og de ændringer, der sker, er jo for at give nogle incitamenter til at flytte forbrug af præparater fra mere risikobetonede til mindre risikobetonede antibiotika.
De bredspektrede antibiotika, der anvendes til flokmedicinering, spredes lettere til næste led i fødekæden, og derfor gøres disse præparater dyrere.
Det forøgede provenu bliver i veterinærordningerne, idet den anden store målsætning med forliget er at fremme bedre dyrevelfærd, og her bruges pengene til de indsatser, der fremmer dette og fører tilsyn med overholdelsen af reglerne.
Vi hilser i øvrigt med glæde, at administrationen af lægemidler og registrering af deres anvendelse er forankret i et velordnet apoteksvæsen, der er med til at give Danmark en enestående position, når det gælder forebyggelse af skader som følge af forkert eller uhensigtsmæssig anvendelse af medicin.
Alt i alt er dette lovforslag en konsekvens af et godt eksempel på praktisk politisk arbejde, der lægger en linje for samfundets prioriteringer i forhold til dyrehold, samspillet over for mennesker og sikring af bedre dyrevelfærd.
Socialdemokraterne kan støtte lovforslaget.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-01-10:
Det er jo sådan, at selve lovforslaget her er en udmøntning af det forlig, der er indgået på veterinærområdet i 2012.
Derfor kan jeg starte med at sige, at vi selvfølgelig støtter forslaget.
Når jeg alligevel godt vil bruge lidt tid på lige at sige nogle enkelte ting om forslaget og ikke vil hæfte mig så meget ved, hvad det går ud på – for man har jo brugt megen tid på at diskutere, hvad flokmedicinering og resistensudvikling osv. er, så det vil jeg ikke bruge tid på nu –
er det, fordi jeg godt vil spørge ministeren om et par ting.
Derfor vil jeg gerne sige til ministeren, at hvis man efter denne lovs ikrafttræden, altså efter at det er sket, skal begynde at opkræve de her nye, differentierede afgifter, er det klart, at det vil være af interesse for os, hvis ministeren vil redegøre for den påtænkte og foreslåede afgiftsopkrævning, i perioden indtil de nye systemer er klar.
Det er det første spørgsmål.
Det vil vi gerne vide.
Jeg vil bare her have bekræftet af ministeren, at det jo selvfølgelig ikke er hensigten, men at opkrævningen skal foretages, som om det her opkrævningssystem havde været klar til iværksættelse nu.
Så jeg går ud fra, at der er nogle, der sørger for, at det her kommer til at gå op sådan i overensstemmelse med hele ånden i forliget.
Endelig er der et enkelt høringssvar, jeg godt vil bede ministeren om at forholde sig til i sin besvarelse bagefter.
Jeg vil gerne bede ministeren om at redegøre for lovforslagets faglige virkning og økonomiske konsekvenser i forhold til akvakulturerhvervet.
Det er jo dem, der i deres høringssvar har gjort opmærksom på, at de synes, at der er nogle problemer her.
I hvert fald vil jeg gerne bede ministeren om også at redegøre for, om de konsekvenser er i overensstemmelse med veterinærforliget, samt om, hvilke eventuelle kompensationer ministeren vil foreslå til imødegåelse af de forventede øgede omkostninger for akvakulturerhvervet, hvis det er sådan, at ministeren mener, at der er nogle ting, vi skal have kigget på her.
Men altså, vi er selvfølgelig positive.
Når vi indgår et forlig, er det selvfølgelig også sådan, at vi står ved det bagefter, når udmøntningen kommer i lovgivningen.
Astrid Krag (S), 2013-01-10:
Tak for det, og tak for bemærkningerne og den gode modtagelse af lovforslaget, som jo som bekendt har til formål at hjælpe personer med epilepsi, som får skader på deres tænder ved et epileptisk anfald.
Også tak for debatten.
Det er jo efterhånden kendetegnende, når vi har sundhedsdebatter med sundhedspolitikerne her i salen, at ambitionsniveauet er højt, og at man vil meget.
Der bliver åbnet op for ting, som der ikke var den samme mulighed for at diskutere, da oppositionen havde regeringsmagten, som nu hvor man er i opposition.
Men der skal jo, hvilket diskussionen i dag også har afspejlet, finansiering med, når man laver politik.
Det er jo ikke bare den klemme, vi står i, kan man sige, men den virkelighed, der gælder for ethvert sted, hvor magten er.
Det her er jo en del af finanslovaftalen for 2013 mellem regeringen og Enhedslisten, og den skal sikre – som vel alle ordførere også har beskrevet her fra talerstolen – at personer med epilepsi kan få dækket deres tandskader på lige fod med andre borgere, som får skader på deres tænder i forbindelse med en ulykke.
Jeg synes kun, det er helt rimeligt, og jeg vil da også bare lige knytte en enkelt kommentar til det og sige, at jeg er stolt over den samlede sociale pakke på 180 mio. kr., der også er en del af den her finanslov, og som hjælper de borgere, der har de mindste indtægter og de største udgifter til tandlæge.
Vi ved alle sammen, at det er et område med stor social ulighed, og det er også derfor, at regeringen har været optaget af det her fra dag et, og at der hvert år har været forslag på finansloven, der tager skridt til at gøre noget for at sikre en bedre social profil og hjælpe nogle af de grupper, der slås med meget store tandlægeregninger.
Så jeg er en sundhedsminister, der er rigtig godt tilfreds med, at det har været muligt at kunne finde midler til også at hjælpe den her gruppe af borgere, som jo er i en risikosituation i kraft af en kronisk sygdom, der kan give svære skader på tænderne.
Dermed kan de borgere også komme til at stå med nogle store regninger.
Så jeg håber, at det her lovforslag får en god udvalgsbehandling.
Jeg vil bare lige knytte en enkelt kommentar til Venstres overordnede fortælling om, at det her er med til at gøre det dyrere at være dansker.
Jeg tror, at der er noget, Venstre har misforstået.
For pointen er jo, at borgere fremover ikke skal have tandrensninger, som der ikke er noget sundhedsfagligt belæg for, og dermed bliver det jo ikke dyrere.
Jeg går ikke ud fra, at der er nogen, der vil finde sig i at blive opkrævet penge hos en tandlæge for en tandrensning, som de ikke har fået foretaget.
Så når nu Venstre skal lave sit regnestykke for, hvilke forslag man støtter og skal skaffe finansiering til, og der skal laves det regnestykke for, hvordan man mener at det bliver dyrere at være dansker, så kan man altså ikke tage det her forslag med.
Hans Andersen (V), 2013-01-10:
Tak for det.
Jeg vil høre ministeren om det med afgrænsning af grupper.
Her taler vi om en gruppe på op mod måske 130 patienter, der årligt har behov for støtte.
Siden det her forslag kommer, må baggrunden for det jo være, at ministeren sammen med regeringspartierne og regeringens støtteparti har drøftet dette forhold og fundet, at det her er det vigtigste.
Vil det så sige, at jeg kan konkludere, at der ikke er andre patientgrupper, som på grund af deres sygdom falder og slår deres tænder og dermed oplever en økonomisk udgift, altså, at der ikke er andre patientgrupper, der står i den her situation, men på alle mulige måder er dækket?
Vi taler så om den sidste gruppe her, siden det er den gruppe, der specifikt er et forslag om at støtte i dag.
Astrid Krag (S), 2013-01-10:
Men ordføreren har heller ikke hørt ministeren, regeringen eller nogen af repræsentanterne fra regeringspartierne eller støttepartiet påstå det hverken her eller i pressen, at der hermed ikke er nogen mennesker, der uforskyldt kan stå med store tandlægeregninger, de har svært ved at betale.
Det er der ikke nogen, der har påstået.
Det er nu anden gang, at regeringen og Enhedslisten tager et skridt for at hjælpe mennesker, der uforskyldt står med store tandlægeregninger.
Det er jeg faktisk stolt af, og jeg vil da bare opfordre til – nu da det er noget, der optager Venstres sundhedsordfører så meget – at man, hvis den ulykke skulle ske, at det ikke længere var regeringen, men oppositionen, der havde magten, så vil fortsætte med at forfølge den her dagsorden, for jeg mener, det er en meget reel problemstilling.
Hans Andersen (V), 2013-01-10:
Jeg kan så i hvert fald konkludere en ting, og det er, at regeringen har villet imødekomme en lillebitte gruppe patienter med det her lovforslag og i princippet ikke har ønsket at afdække området, med hensyn til om der er andre patientgrupper, som på grund af ulykke får tandskader, der så fører til store økonomiske udgifter.
Det har så ikke været et ønske.
Der må man bare konkludere, at det var så det, regeringen ville, på trods af at det har den konsekvens, at der er andre patientgrupper, der ikke kan blive imødekommet.
Det må vi så bare have til efterfølgende drøftelse.
Astrid Krag (S), 2013-01-10:
Jamen der er ikke nogen tvivl om, at der er andre grupper i det her samfund, der står med nogle tandskader – f.eks. som følge af medicin, de bliver nødt til at tage for at kunne leve med anden sygdom – og de står også med nogle store tandlægeregninger.
Det er der ikke nogen, der har prøvet at dække over; der er faktisk tværtimod flere ordførere fra regeringens side, der har nævnt det heroppe.
Vi er meget optaget af den urimelighed, der er i, at man uforskyldt kan stå med meget store tandlægeregninger, og i øvrigt, at der er så stor en social ulighed, som der jo er i vores sundhed i det hele taget og i høj grad inden for tandsundhed, fordi der er den brugerbetaling, der er.
Det er vi fra regeringens side meget optaget af, og derfor har vi gjort noget i hver eneste finanslov, siden vi fik magten.
Og jeg vil da bare sige, at jeg vil holde meget nøje øje med den dag, det er Venstres sundhedsordførers parti, der er pennefører på finanslovforslag, altså at man også fortsætter det her.
Jeg har i hvert fald ambitionen om og regeringen har ambitionen om at fortsætte det her arbejde og se, hvad vi kan gøre i forhold til den sociale skævhed, der er, når det kommer til danskernes tandsundhed.
Benedikte Kiær (KF), 2013-01-10:
Et epileptisk anfald kan give tandskader – nogle meget alvorlige tandskader, som er dyre at få udbedret.
Derfor kan personer med epilepsi have betydelige udgifter til tandpleje som f.eks. udgifter til tandproteser.
I dag kan man få økonomisk støtte til f.eks. tandproteser efter sundhedsloven § 135, hvis der er sket en ulykkesbetinget tandskade.
Med dette forslag vil også personer, som har epilepsi, kunne få hjælp efter § 135, hvis de på grund af et anfald f.eks. har fået nogle alvorlige tandskader.
Det Konservative Folkeparti er meget enig i, at den her målgruppe skal ind under § 135 i sundhedsloven og på den måde også kunne få hjælp, hvis de på grund af et anfald har fået nogle meget alvorlige tandskader.
Og på den baggrund kan vi støtte dette forslag.
Astrid Krag (S), 2013-01-10:
Nu er det jo sådan, at omtalte SOSU-assistent er i arbejde, men hun kunne jo også risikere at blive arbejdsløs en dag.
Det er jo ikke sådan en blivende tilstand, at enten er man i arbejde, eller også er man på kontanthjælp.
Og jeg vil sige, at det princip, der ligger bag den sociale pakke, som regeringen lavede sammen med Enhedslisten, og som jeg er meget stolt af, er, at vi giver en håndsrækning til dem, der har de største udgifter og de mindste indtægter.
Det synes jeg er et rigtigt princip.
Jeg har sagt meget klart, at jeg sådan set er meget optaget af, at vi har en stor social ulighed i vores sundhed.
Det gavner alle grupper, når vi laver forebyggelsespolitikken bedre.
Men i forhold til den her diskussion vil jeg sige, at jeg synes, at princippet er rigtigt, nemlig at dem med de mindste indtægter og de største udgifter til tandlægeregning har fået den hjælpende hånd her.
Liselott Blixt (DF), 2013-01-10:
Men det harmonerer jo ikke.
Det er jo ikke dem med de mindste indtægter.
Hende, vi så i går, havde en lille indtægt i forhold til det.
Og vi ser på de eksempler, der har været i dagspressen, på folk, der enten er på kontanthjælp eller dagpenge, eller hvad de ellers er på, at det så er helt andre beløb, de har til rådighed end en, som arbejder.
Det er jo det, vi diskuterer hver eneste dag i øjeblikket, nemlig om det kan betale sig at arbejde.
Vi mangler arbejdspladser, og vi kæmper hver eneste dag for at få folk i arbejde.
Men er det så ikke forståeligt, at det, hvis vi kun giver et bidrag til folk, der ikke laver noget, så efterhånden ikke kan betale sig at arbejde?
Så kan man godt forstå, at en enlig mor måske ikke tager det arbejde, der ligger til 110 kr. eller 120 kr. i timen.
Er det den måde, den her regering vil skabe lighed på?