runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-05-12:
Det er også mere for at give en form for afrunding på debatten.
Tak til skatteministeren.
Jeg synes, at noget af den debat, vi har hørt i dag, er tankevækkende.
Der er øjensynligt ikke det store ønske om at få nedsat selskabsskatten, men selvfølgelig kan vi glæde os over, at der i hvert fald heller ikke i horisonten tegner sig noget flertal for at lade den stige.
Det siger OECD.
Vi ved, at man nationalt har et ønske om fra erhvervslivets side, at selskabsskatten sættes ned, det har vi senest hørt fra Dansk Erhverv.
Vi ved, at man fra europæisk side, fra Den Europæiske Centralbanks side har sagt, at hvis man bare sætter den ned med 1 procentpoint, ville det faktisk være en overskudsforretning allerede med det samme nærmest.
Og vi ved, at Danmark har brug for at få gang i væksten og blive et mere konkurrencedygtigt samfund.
Det håber vi selvfølgelig at vi – om ikke før så efter et folketingsvalg – kan presse Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti til at få gennemført.
Men jeg synes også, det har været tankevækkende at høre de ikkesvar, som jeg har fået fra de socialdemokratiske og folkesocialistiske ordførere.
Man har ikke ønsket at gå ind i en substantiel diskussion af egne forslag.
Der står jo i programmet, at hvis ikke man fra erhvervenes side kan lave de her frivillige ændringer af støtteordningerne, så må selskabsskatten hæves.
I virkeligheden tror jeg, at det er et meget godt eksempel på, at man skal passe på det her med trusselsformuleringer i sin politik, for det er jo i virkeligheden en fuldstændig parallel til den socialdemokratiske formand, fru Helle Thorning-Schmidt, der ikke ved, hvordan hun skal finde sine 15 milliarder.
Dem skal fagbevægelsen og arbejdsmarkedets parter finde, for, som der blev sagt i tv-interviewet fra Slotspladsen, »ellers må vi jo fjerne efterlønnen«.
Det er jo det der med, at man ikke aner, hvad man skal gøre, man overlader til nogle andre at finde på det, og hvis ikke de vil finde på det, så vil man gøre et eller andet, som de så synes er ubehageligt.
Det er jo en mærkelig måde at føre politik på.
Ellers vil jeg bare takke for debatten og sige, at vi vil arbejde ufortrødent videre, fordi Danmark har brug for at få gang i væksten, og det er en lavere selskabsskat og en lavere beskatning af marginalindkomster, der er de to helt afgørende ting, hvis vi skal blive et rigere samfund.
Det eneste, der ikke er adfærdsregulerende i negativ retning, er øjensynlig skat på arbejde og skat på virksomheder.
Men det er adfærdsregulerende i den forstand, at det begrænser den vækst og dermed de muligheder, det danske folk har fremadrettet.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-05-12:
Til det sidste vil jeg svare klart nej.
Det fremgår klart af mange debatter her i salen.
Med hensyn til erhvervsbeskatningen vil jeg da så udbygge mit svar en smule.
Jeg synes, at det er en fornuftig idé at gennemgå f.eks. erhvervstilskuddene og gennemgå dem kritisk og se, hvilke af de erhvervsstøtteordninger, vi har, der er fornuft i at have, og hvilke der ikke er fornuft i at have.
Det er jeg tilhænger af, og det ville da nok af nogle virksomheder føles, som om man hævede selskabsbeskatningen.
Det er jeg tilhænger af, men jeg er ikke tilhænger af at hæve selskabsskattesatsen.
Mike Legarth (KF), 2011-05-12:
Det er jo et svar, der går uden om virkeligheden og fakta.
Nu beder jeg hr. Niels Helveg Petersen om konkret – hvad enten det bliver efterfølgende skriftligt eller nu på tv og radio – til gavn for dem, der følger den her debat, at svare på: Hvad står Det Radikale Venstre for?
Jeg er overhovedet ikke optaget af, hvordan konstruktionen kreativt kunne skrues sammen.
Det er jeg ligeglad med.
Det er ikke det, det handler om.
Så har jeg et tillægsspørgsmål: Vil Det Radikale Venstre medvirke til samlet set at øge skattetrykket inden for personskatterne?
Jeg har brug for et klart svar fra Det Radikale Venstre.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-05-12:
Jeg har set alt for mange ulykker af, at folk afgiver garantier om det ene og det andet.
Det skal man ikke.
Jeg kan sige, at min oprindelige kritik mod »Fair Forandring« ikke mindst var, at man afgav garantier om, at det her ville blive gennemført fra komma til komma, at det, man fremlagde, var noget ufravigeligt.
Sådan kan man jo ikke føre politik.
Verden ændrer sig.
Jeg afgiver ingen garantier, men jeg kan sige, at vi absolut ingen planer har om at hæve selskabsskatten.
Mike Legarth (KF), 2011-05-12:
Jeg forstår hr. Niels Helveg Petersen på den måde, at han ikke vil forholde sig til »En Fair Løsning«.
Så vil jeg spørge på en anden måde: Det Radikale Venstre viser jo i disse dage enorm ansvarlighed og gør netop det, man normalt har sagt, nemlig at man hverken nu eller i fremtiden vil ødelægge mulighederne for vækst og stabilitet i Danmark.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-05-12:
Jeg har redegjort for mit synspunkt.
Jeg mener, at det i den øjeblikkelige situation ville skabe større finansielle vanskeligheder.
Jeg mener også, det ville skabe politiske vanskeligheder, at man på den ene side i øjeblikket er i færd med at barbere nogle væsentlige velfærdsydelser og på den anden side samtidig satte selskabsskatten ned til fordel for især bankerne.
Der er en politisk sammenhæng her, som jeg må forholde mig til.
Så lad mig sige – det glemte jeg at sige i første omgang – at vi har offentliggjort, hvad vi modtager af bankbidrag.
Jeg ville da være meget glad, hvis også Liberal Alliance ville redegøre for, hvad de har modtaget i bankbidrag.
Det ville da være forfriskende og et godt indlæg i debatten.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-05-12:
Jeg forstår godt, at vi har en realpolitisk uenighed om, om det ville være godt at sænke det samlede skattetryk i øjeblikket.
Vi synes, det er en god idé at sænke det samlede skattetryk, både ved at indføre lavere marginalbeskatning på arbejdsindkomster, ved at indføre lavere selskabsskat og ved at fjerne en række af de tossede skatter, regeringen har indført i de seneste 10 år.
Men mit spørgsmål er: Hvis man nu kan sandsynliggøre – og nu taler jeg ikke bare om, at jeg kan sandsynliggøre det ved sådan en hurtig ligning her i Folketingssalen, men bl.a. via beregninger fra Den Europæiske Centralbank – at det faktisk ville være positivt for den danske økonomi, for statens økonomi, som det i øvrigt også har været ved tidligere selskabsskattenedsættelser, hvorfor så ikke gøre det, hvis det vigtigste er at fylde hullet op?
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-05-12:
Jeg er helt opmærksom på, at det bl.a. også i OECD's anbefalinger til Danmark har været anført, at en lavere selskabsskatteprocent kunne være på sin plads.
Det er ved flere lejligheder kommet frem i OECD's gennemgang af dansk økonomi, at sådan ser de på det.
Jeg synes da, man skal lytte til, hvad der bliver sagt, men i den øjeblikkelige situation mener jeg ikke at en nedsættelse af selskabsskatten vil være klogt, fordi vi har brug for alle finansieringselementer til at rette op på den offentlige økonomi.
De statslige underskud er for store.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-05-12:
Man kan sige, at det så er mere overraskende, at hr. Niels Helveg Petersen mener, at partier lader deres holdninger påvirke af, at de modtager penge fra banker, eftersom Det Radikale Venstres netop offentliggjorte regnskaber viser, at Det Radikale Venstre modtager penge fra banksektoren.
Så jeg kan forstå, at det påvirker i forskellige retninger, alt efter hvem der modtager pengene, men sådan er der jo så meget.
I forhold til de glistrupske mindelser, som hr. Niels Helveg Petersen fik, må jeg også skuffe lidt.
Hvis man gennemfører Liberal Alliances program, vil man komme ned og få Vesteuropas tredje- eller fjerdestørste stat, og der er ikke meget Glistrup eller nulskat over det.
Så vil jeg bare til sidst stille et spørgsmål: Sidste år kom Den Europæiske Centralbank med beregninger, der viste, at hvis man satte selskabsskatten i Danmark ned med et enkelt procentpoint, ville det faktisk være en god forretning.
De nævnte Danmark og Sverige specifikt som de to eneste lande, der ville få en direkte positiv effekt ved at sætte selskabsskatten ned med et enkelt procentpoint.
Så kunne man vel godt overveje det, eller hvad?
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-05-12:
Jeg sagde i mit eget indlæg, at den del af det forslag til vedtagelse, som er fremsat af hr. Mads Rørvig, som handlede om, at selskabsskatten var robust og konkurrencedygtig, er jeg enig i, for så vidt angår selskabsskattesatsen.
Vi har ingen planer om at ændre selskabsskattesatsen.
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-12:
Som jeg sagde, er jeg fuldt ud klar over, at Det Radikale Venstre ikke har været med til at skrive »Fair Forandring«, men derfor kan man jo godt mene noget om, hvad der står i den.
Så jeg vil da bare høre, om Det Radikale Venstre vil lægge stemmer til, at selskabsskatten øges med 3,2 mia. kr.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-05-12:
Jeg har jo fulgt diskussionen her mellem især VKO's ordførere og S og SF om, hvordan det skal forstås, hvad der står i »Fair Forandring«, og jeg synes, at det ikke er helt fair – undskyld udtrykket – at jeg skal stå på mål for den publikation.
Jeg har læst den, men det er længe siden, og jeg husker ikke alle detaljer.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-12:
Nu bliver der jo heldigvis taget referat af, hvad der bliver sagt her i Folketingssalen, så det seneste indlæg kan man så gå tilbage til og høre, hvordan det, jeg svarede, fuldstændig gjorde, at det spørgsmål, som hr. Mads Rørvig nok havde forberedt hjemmefra, ikke var relevant.
Jeg må sige igen, at man simpelt hen ikke bruger de rigtige tal, som er lagt frem.
I »En Fair Løsning« handler det om godt 4 mia. kr. alt i alt; 2 mia. kr. fra bankernes overskud og 2 mia. kr. fra en omlægning af erhvervsstøtteordninger.
Det er det, der står i »En Fair Løsning«.
Så kan man godt læse ting, der er ældre end det, og bruge det, men det kommer man galt af sted med.
Man refererer simpelt hen noget forkert.
Men jeg vil gerne gentage det: 2 mia. kr. fra bankernes overskud går direkte til bedre uddannelse, og det har vores erhvervsliv brug for, for vi skal leve af at have en veluddannet befolkning og ikke skære ned på uddannelse og forskning, sådan som regeringen gør; de to andre milliarder kroner kommer fra en omlægning af erhvervsstøtten.
Men pengene går altså tilbage til erhvervslivet i form af de ting, som jeg har nævnt.
Mads Rørvig (V), 2011-05-12:
Jeg læser og læser, og jeg prøver at blive klogere, men man får forskellige svar hele tiden.
Man vil have et provenu på 3,2 mia. kr.
Det står der i planen.
En omlægning af selskabsskatten vil give et provenu på 3,2 mia. kr., og det siger hr. Jesper Petersen kommer tilbage i form af klimainvesteringer.
Men der vil man kun bruge 1 mia. kr., altså går de resterende penge bare ned i et stort sort hul til en ufinansieret plan fra Socialdemokraterne og SF.
Kan man ikke give et klart svar på, hvordan man vil tilvejebringe de 3,2 mia. kr., man vil have som en reform af selskabsskatten?
Nick Hækkerup (S), 2011-05-12:
Det er jo noget sludder.
Selskabsskatten og den belastning, selskaberne har af skatten, kan jo ikke bare udtrykkes som procenten 25.
Det blev nævnt, oven i købet af skatteministeren selv, at noget af det, der er afgørende, selvfølgelig også er, hvordan man opgør skattegrundlaget.
Hvordan finder man skattegrundlaget for selskaberne?
Skatteudgifterne er afvigelser fra de eksisterende skatteregler.
Hvis det ikke er selskabsskat, så ved jeg ikke, hvad det er.
Mads Rørvig (V), 2011-05-12:
Man kan sige, at det ikke har noget med selskabsskatteprocenten at gøre, som vi debatterer her i dag.
Hvis man vil lave en reform af selskabsskatten, som er en procentsats af, hvor meget virksomhederne skal betale i skat af deres overskud, hvad vil man så gøre med den sats?
Nick Hækkerup (S), 2011-05-12:
Det mest oplagte sted at starte, hvilket vi jo også har peget på, er at tage fat i nogle af de erhvervsstøtteordninger, der er i Danmark.
Vi ved, at der i Danmark bliver givet erhvervsstøtte årligt i en størrelsesorden på 23-24 mia. kr.
Vi har her i Folketingssalen nogle gange gennem beslutningsforslag prøvet at pålægge den siddende regering bare at gøre op, hvor mange penge det er, altså foretage en evaluering af, om de her penge bliver anvendt effektivt, eller om de ikke bliver anvendt effektivt.
Det har regeringen pure afvist at gøre.
Vi er altså i en situation, hvor vi har et borgerligt flertal i Danmark, som bruger 23-24 mia. kr. om året uden at spørge sig selv: Bruger vi de penge ordentligt?
Hvis vi nu startede med at lave en evaluering af de her støtteordninger, er jeg stensikker på, at vi ville konstatere, at nogle af de penge kan anvendes bedre, end tilfældet er i dag.
Så det var bare et sted at starte.
Mads Rørvig (V), 2011-05-12:
Tak for det.
Hvis vi læser Socialdemokraterne og SF's skatteudspil, »Fair Forandring«, som jo er en skattepolitik for oppositionen også efter et valg,
så ser man, at der står, at man vil lave en reform af selskabsskatten.
Reformen skal så bibringe et øget provenu på 3,2 mia. kr. årligt.
Hvordan har man tænkt sig at få de penge i kassen?
Mads Rørvig (V), 2011-05-12:
Det korte svar er ja.
Det mener jeg godt vi kan aktuelt, men som jeg også læste op af mit forslag til vedtagelse, opfordrer jeg regeringen til at følge udviklingen, for det er klart, som hr. Simon Emil Ammitzbøll også nævnte i sin egen ordførertale, at der sker en udvikling i andre lande, som vi også konkurrerer med.
Så jeg synes, vi skulle følge udviklingen i andre lande, men aktuelt mener jeg, at vi har en konkurrencedygtig selskabsskattesats.
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-12:
Jeg har også tilladt mig at kigge lidt i det her »Fair Forandring«, som Socialdemokratiet og SF har markedsført, og der kan man jo læse, at de to partier vil trække rigtig mange penge ud af erhvervslivet.
Der er en højere lønsumsafgift for den finansielle sektor på 1 mia. kr.; der er en reform af selskabsskatten på 3,2 mia. kr., som man vil have i kassen; så er der også nordsøolien; og så er der en indsats mod skattetænkning.
Men hvis vi bare holder os til de 3,2 mia. kr. i selskabsskat og lønsumsafgiften på 1 mia. kr., altså i alt 4,2 mia. kr., har de to partier – og nu er det jo så kun hr. Nick Hækkerup, der kan svare på vegne af Socialdemokratiet – så slet ikke gjort sig nogen tanker om, hvor mange tusinde arbejdspladser det vil koste, hvis man trækker 4,2 mia. kr. ud af erhvervslivet og direkte over i statskassen?
For det må da koste en hel del, og jeg undrer mig over, at man slet ikke bekymrer sig om de arbejdspladser, når man jo i alle andre sammenhænge går og himler op om, at vi har en ledighed på det niveau, den er på nu, selv om den er historisk lav.
Mads Rørvig (V), 2011-05-12:
Vi har ikke nogen aktuelle planer om at sætte skatten ned af den simple grund, at vi ikke har finansiering til det.
Vi har jo sat selskabsskatten ned, og med den aktuelle selskabsskatteprocent på 25 har vi en konkurrencedygtig selskabsskat.
Jeg vil sige, at vi har et aktuelt ønske om at kunne sætte den ned, men ikke en aktuel plan, fordi vi ikke har finansiering til det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-05-12:
Jeg synes, det var rart at høre alle de gode ting, der kan siges om at sætte både selskabsskatten ned og for den sags skyld også skatten på arbejdsindkomster.
Det er jo synspunkter, som vi fuldt ud kan bakke op om i Liberal Alliance.
Jeg vil bare høre, hvad det er for planer, Venstre har om at sætte skatten ned.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-05-12:
Vi har valgt at bede om den her forespørgselsdebat, fordi vi generelt er bekymrede over Danmarks konkurrenceevne og muligheder for at fastholde og tiltrække virksomheder, Danmarks muligheder for ikke at få et tab af arbejdspladser, men at få nye arbejdspladser, Danmarks muligheder for at få vækst.
Det er jo rart at se den megen optagethed af, hvordan vi får lukket de værste huller i dansk økonomi.
Det optager mange både her på Borgen og i medierne, men vi er også nødt til at komme i gang med at finde ud af, hvordan Danmark kan blive et rigere land fremover.
Holland, Storbritannien og Ungarn er tre EU-lande, som sætter deres selskabsskat ned og dermed presser den danske selskabsskat endnu mere.
Og det er ligesom i den kontekst, vi godt kunne tænke os at få en debat om, hvad man kan gøre, for at Danmark fremadrettet bliver mere konkurrencedygtigt, hvad angår selskabsbeskatning, fordi det er et vigtigt element.
Det er selvfølgelig ikke det eneste element, når det kommer til beskatning.
Det er alment kendt, at Liberal Alliance også er meget optaget af at få en lavere marginalbeskatning af arbejdsindkomster, men det her er også et element, især hvis vi vil tiltrække store investeringer fra større virksomheder.
Så vi er spændte på at høre skatteministerens svar.
Jo, men mener hr. Mads Rørvig, at Danmark overhovedet kan klare sig uden at sætte skatten ned?
Kan Danmark overhovedet være konkurrencedygtigt nok, kan vi overhovedet skabe den vækst, der skal til, for at vi kan blive et af verdens rigeste lande og sikre velstand for danske borgere uden at sætte skatten ned?
Nick Hækkerup (S), 2011-05-12:
Jeg har svært ved at se, at en yderligere indsats over for skattetænkning skulle kunne koste danske arbejdspladser.
Det er Dansk Folkepartis synspunkt, men jeg mener simpelt hen, det er substantielt forkert.
Jeg har svært ved at se, at en beskatning af nordsøolien på yderligere 100 mio. kr. – når man tænker på, hvilke avancer der er i øjeblikket – skulle konstituere et problem.
Jeg konstaterer, at Dansk Folkeparti, Venstre og Konservative har lavet en aftale derude, som betyder, at vi i de næste mange, mange år er låst til at få et uacceptabelt lille provenu ind.
Det er en dårlig aftale, kan man rolig sige, men at det skulle koste arbejdspladser at ændre på det, har jeg meget svært ved at se.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-12:
Nej, det skal forstås, fuldstændig som det står i »En Fair Løsning«, og jeg må bede ordføreren om at forholde sig til den politik, der er lagt frem: 2 mia. kr. i øget beskatning af bankernes overskud, og 2 mia. kr. kommer fra omlægning af erhvervsstøtteordninger, penge, der går tilbage til erhvervslivet i form af investeringer i en fremadrettet erhvervspolitik, der kan skabe nye job inden for de styrkepositioner, Danmark har, og give et klimafradrag til virksomhederne, så de kan investere i at blive dygtigere til at producere uden at bruge så meget energi – det er godt for miljøet og for deres konkurrenceevne.
Det er penge, der går tilbage til erhvervslivet.
De to andre milliarder, dem, der skal komme fra bankerne, går til bedre uddannelse.
Og det er det, der er lagt frem.
Mads Rørvig (V), 2011-05-12:
Det var et interessant svar, altså at ordføreren ligesom afviser økonomiens naturlove med, at hvis man hiver penge ud af erhvervslivet, så koster det arbejdspladser.
Men jeg tror ikke, vi kan få noget klart svar fra oppositionen.
Så vil jeg til gengæld stille et andet spørgsmål til hr. Jesper Petersen.
Når man dykker ned i »En Fair Løsning« og »Fair Forandring«, kan man se, at der står: I forbindelse med omlægningen af selskabsskatten annulleres regeringens overkompensation af erhvervslivet ved de seneste to ændringer af selskabsskatten.
Betyder det, at oppositionen vil have selskabsskatteprocenten op på 30 pct. igen?
For jeg går ud fra, at de to ændringer, man refererer til, hentyder til de to omgange, hvor man har sænket selskabsskatten, som i dag er på 25 pct. Skal det forstås sådan?
Jesper Petersen (SF), 2011-05-12:
Jeg må sige, at det er ulideligt at skulle høre på, at noget skal koste arbejdspladser, fra nogen, der har hjulpet med til, at svaret på krisen i Danmark var at give nye skattelettelser, der ikke hjalp i forhold til at skabe arbejdspladser, og som valgte den mindst effektive strategi, nemlig at pøse penge ud i skattelettelser, i stedet for at sørge for at få gang i investeringerne og få skabt nogle arbejdspladser.
Det er jo det, vi vil.
Vi vil fremrykke investeringer: 2 af de milliarder, som hr. Mikkel Dencker omtaler, kommer jo til at gå direkte til investeringer i klimaforbedringer, altså i energiforbedringer, af danske virksomheder, så de bliver mere konkurrencedygtige.
Vi vil lave straksafskrivning, vi vil forbedre uddannelse og forskning i stedet for at skære ned på det, sådan som regeringen vil.
Alt det vil ikke koste arbejdspladser, det vil give arbejdspladser, i modsætning til den politik, som den nuværende regering fører, som er alt for ringe i forhold til at skabe ny vækst og ny beskæftigelse.
Der må vi bare sige, at vi altså vælger en helt anden kurs, som vil give og ikke koste arbejdspladser.
Så jeg anerkender simpelt hen ikke den præmis, hr. Mikkel Dencker lægger ind i sit ellers finurligt formulerede spørgsmål.
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-12:
Jeg må jo sige, at hr. Jesper Petersen skuffer mig.
Jeg havde regnet med at få ærlige svar direkte på det spørgsmål, jeg stillede, altså hvor mange arbejdspladser det vil koste at øge beskatningen på erhvervslivet.
Der bliver der så svaret udenom, men jeg vil da give hr. Jesper Petersen endnu en mulighed for at svare på spørgsmålet og også denne gang leve op til mine forventninger om at få klare svar fra dem, som siger, at de er dygtigere til at regere landet, end vi andre er.
Hvor mange arbejdspladser vil det koste, når man øger beskatningen af erhvervslivet med 4,2 mia. kr.?
Er det 5.000, 10.000, 15.000 eller 20.000 mennesker, der skal miste deres job, for at S og SF kan hive nogle flere penge op i statskassen?
Jesper Petersen (SF), 2011-05-12:
Dansk Folkeparti har jo hjulpet regeringen med ad flere omgange at give skattelettelser på selskabsskatten, som også indebærer store skattelettelser til bankerne.
Der synes vi, det er fair at øge skatten på bankerne, og at de i højere grad bidrager til fællesskabet.
Vi kalder det fra Danske Bank til danske børn, altså at vi får brugt de penge direkte på at forbedre folkeskolen og de uddannelser, som erhvervslivet er fuldstændig afhængige er gode i Danmark, hvis vi skal have konkurrencedygtighed, være et godt land at investere i, og hvis danske virksomheder skal klare sig godt.
Der synes jeg sådan set, det er langt mere fremsynet at sørge for, at vi har en god velfærd, at vi har gode uddannelser, at vi har en ordentlig infrastruktur, at der stadig er et velordnet arbejdsmarked og alle de andre ting, der skal til for at sørge for, at vi har et godt erhvervsklima i Danmark, end bare bevidstløst at stirre sig blind på selskabsskatten.
Og som sagt forbliver den altså fuldstændig i ro.
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-12:
Nu er det jo så SF's ordfører, der er på talerstolen.
Lige før stillede jeg en række spørgsmål til Socialdemokratiets ordfører om de to partiers fælles skattepolitik her i »Fair Forandring«, og hr. Nick Hækkerup ville jo ikke rigtig svare på det, jeg spurgte om.
Hr. Jesper Petersen er jo kendt for ikke at være den, der stikker hovedet i busken, og nu håber jeg så, at jeg kan få et svar lige ud af posen fra hr. Jesper Petersen, når jeg spørger: Når man vil tage 3,2 mia. kr. i en reform af selskabsskatten – det står der her i »Fair Forandring« – og man vil tage 1 mia. kr. i højere lønsumsafgift fra den finansielle sektor, altså i alt 4,2 mia. kr. i øget beskatning af erhvervslivet, har man så overhovedet ikke gjort sig nogen tanker om, hvor mange arbejdspladser der på den baggrund vil ryge?
Er det 5.000, 10.000, 15.000 eller 20.000 arbejdspladser, der vil ryge, fordi man vil øge beskatningen af erhvervslivet?
For pengene skal jo komme et sted fra, og det er ikke nogen uudtømmelig kilde, erhvervslivet udgør.