runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-13:
Solidaritet snakker ordføreren om og omfordeling mellem kommunerne, det er en rigtig god idé, men det gør man gennem en udligningsaftale.
Det er sådan, man har gjort det historisk.
Enhedslisten var med til at lave en udligningsaftale, da vi havde en socialdemokratisk regering, som, i modsætning til hvad ordføreren sagde, sidst han var på talerstolen, betød, at de rige kommuner, herunder de store byer som København, Aalborg og Odense, betalte til kommuner som Guldborgsund, Lolland, Vordingborg, Kalundborg og Norddjurs.
Det er sådan, man håndterer det, hvis man ønsker solidaritet – så laver man en udligningsaftale.
Ordføreren har fået et tilbud om at sætte sig ned og lave en sådan udligningsaftale.
Omprioriteringsbidraget er jo at stikke poten ned i kommunernes kasse i stedet for at lave en varig omfordeling.
Det er en rigtig god idé, det er vi gerne med til, men vær nu ærlig – det er jo ikke det, omprioriteringsbidraget handler om.
René Christensen (DF), 2016-05-13:
Jeg vil gerne bekræfte, at selvfølgelig er det her ikke en ny udligning, der er mellem kommunerne.
Det vil jeg sådan set gerne bekræfte, det er det ikke, men resultatet bliver jo det samme.
Resultatet bliver jo, at hvis KL og regeringen får lavet en god aftale, vil der gå penge fra de økonomisk stærke kommuner – ikke, fordi de skal straffes, man skal glæde sig over, der er kommuner, hvor det går godt.
Men der, hvor det så også går godt, er det jo også, fordi der er truffet beslutninger herinde om, at man har lavet metro, man har lavet alverdens ting og sager rundtomkring, så der kommer noget vækst og beskæftigelse, og det glæder vi os over.
Og så siger vi, at så kigger man på 1 pct., og den ene procent kan så være med til at skabe et mere lige Danmark.
Og det er det, som gør, at vi siger, at det derfor handler om solidaritet.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-13:
Nej, forskellen er, at hvis ordføreren satte sig ned, f.eks. sammen med partierne i rød blok, og lavede en udligningsaftale, så ville den blive solidarisk.
Hvis ordføreren skal forhandle en finanslov med hr. Joachim B. Olsen og med Det Konservative Folkeparti i efteråret, så tvivler jeg stærkt på, at det omprioriteringsbidrag betyder, at kommuner som Gentofte, Lyngby-Taarbæk, Rudersdal og andre rige kommuner kommer til at levere til de mere fattige og udsatte kommuner, som jeg er fuldstændig enig i har brug for en hjælpende hånd.
Det kommer ikke til at ske, det er jo problemet.
I tager pengene op af lommen, og så lægger I dem på et bord, hvor I skal blive enige med hr. Joachim B. Olsen og Det Konservative Folkeparti om fordelingen af dem.
Lad os da sætte os ned og lave en udligningsaftale, og så lad os afskaffe det håbløse omprioriteringsbidrag.
René Christensen (DF), 2016-05-13:
Det er egentlig skægt, for Enhedslisten var jo igennem en lang årrække støtteparti til den tidligere socialdemokratisk ledede regering, og der var minusvækst i kommunerne.
Nu er det sådan, at Dansk Folkeparti, Konservative og Liberal Alliance er støttepartier til en Venstreledet regering, og det går egentlig meget godt ude i kommunerne, for nu er der blevet plusvækst ude i kommunerne.
Så det der med at sidde og sige, at det her ikke kan lade sig gøre, fordi der er nogle stygge partier ovre i blå blok, der ikke vil det her, går ikke.
Hør nu her, der er kommet plusvækst i kommunernes økonomi under den nuværende regering, og under den tidligere regering var der minusvækst.
Så det går jo egentlig meget godt.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-13:
Det har jo ikke noget med solidaritet at gøre, at man fodrer hunden med dens egen hale.
Det er jo det, hele den her øvelse går ud på, og det er det, Dansk Folkeparti vil.
Jeg synes virkelig, det er rystende at se Dansk Folkepartis optræden i den her sag.
Man støtter regeringen i et rent tyveri fra kommunerne, der ikke kan undgå at gå ud over velfærden.
Man tvinger kommunerne til at opsige tusindvis af mennesker med udgangen af juni måned til fratræden den 1. januar 2017.
Man foretager et groft indgreb i det kommunale selvstyre, men man aner ikke, hvad der skal komme ud af det.
Man har ikke noget flertal bag det, man gerne vil.
Det fremgår jo af, at man kun kan fremsætte et forslag til vedtagelse sammen med regeringen.
Jeg synes, det er rystende.
Jeg synes, det er dybt talentløst.
Kan jeg lige få ordførerens forklaring på, hvordan man bevæger sig ud i en sådan øvelse uden at vide, hvad den skal ende med?
René Christensen (DF), 2016-05-13:
Ja, det kan ordføreren sagtens forklare.
Det er faktisk sådan, at det ikke er rigtigt.
Det er jo ikke rigtigt.
Så er det, ligesom det plejer at være, under den nuværende regering og under tidligere regeringer.
Så laver man en kommuneaftale, og det er det, kommunerne har at arbejde med, når de skal lægge budget for det år, der kommer.
Det er, ligesom det plejer at være.
Og der håber vi sådan set at man får lavet en god løsning.
Så vil jeg, med hensyn til om man laver en kommunal udligning eller laver det her, sige, at en kommunal udligning jo heller ikke skaber flere penge.
Det er jo de samme penge, man flytter over kommunegrænser; det er det også med et omprioriteringsbidrag.
Så til den der retorik med, at man nu skal ud at fyre, at nu skærer man ned, og at det giver minusvækst, vil jeg sige: Det gør det altså ikke.
Det er altså de penge, man flytter, uanset om man gør det med et omprioriteringsbidrag eller en kommunal udligning.
Kommunal udligning er jeg enig i er bedre på den lange bane.
Det her kan man gøre på den korte bane.
Men det handler altså om det samme.
Så det der med minusvækst, og at kommunerne ikke kender deres økonomi, er simpelt hen forkert.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-13:
Vi har jo Kommunernes Landsforenings ord for, at der ikke kan komme nogen god løsning ud af det her.
Det er en ond løsning, har KL's formand sagt.
Det, som Dansk Folkeparti gør, er jo at stille sig på finansministerens side i de forhandlinger, og det er at give finansministeren en stor kølle i hånden, for finansministeren ved jo, at hvis kommunerne ikke makker ret i økonomiforhandlingerne, så kommer køllen i brug; så bliver den brugt i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Jeg synes, det er skændigt, at Dansk Folkeparti, der vil sælge sig som velfærdens forsvarer og de ældres og de svages beskytter og ven, i den grad stiller sig på finansministerens side – en finansminister, som kun har et ønske, og det er at banke velfærden ned under gulvbrædderne og at bruge besparelsen til skattelettelser.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-13:
Det er jo altid en god idé at stille et spørgsmål, når man hører en ordfører stå og sige, at den her ting bliver sådan i fremtiden efter nogle politiske forhandlinger med både kommuner og dernæst blandt finanslovspartierne.
Det ender med at gå sådan, fra der og dertil – og jeg taler altså om omprioriteringsbidraget, hvor DF siger, at det kommer til at gå til de vanskeligst stillede kommuner.
Man kan jo se på, hvilke partier man så har fået samlet ovre i den blå blok bag sit vedtagelsesforslag.
Det er ret sparsomt.
De ordførere, der har været på talerstolen i løbet af formiddagen her, har ikke bakket op om det.
Derfor har jeg et spørgsmål.
Ideen er at se på, hvordan det så gik, sidste gang vi havde nøjagtig samme situation og samme debat, nemlig om omprioriteringsbidraget, der blev udrullet i det her år.
Hvordan gik det?
Det gik jo sådan, at de fem kommuner med højest skattegrundlag – Rudersdal, Hørsholm, Gentofte, Lyngby-Taarbæk og Allerød – er nettovindere af den øvelse.
Hvorfor skal vi overhovedet tro på det, når Dansk Folkeparti siger, at det handler om at begunstige de vanskeligst stillede kommuner, når man sidste gang, man gjorde det, lige før årsskiftet, begunstigede de kommuner, som har det højeste skattegrundlag?
René Christensen (DF), 2016-05-13:
Det er sjovt, at Socialdemokratiet siger, at man skal være helt sikker på, hvad det skal bruges til.
Vi har altså lige stået igennem flere timer og behandlet et beslutningsforslag fra Socialdemokratiet, hvor man sagde, at omprioriteringsbidraget skal bestå frem til 2019, og at pengene skal tilbage til kommunerne.
Der var ikke et ord om, hvordan man ville gøre det.
Der var netop nøjagtig samme formulering, som Dansk Folkeparti og regeringen er enige om, nemlig at det selvfølgelig skal ske i en dialog med KL.
Det er den tilgang, vi har til det.
Det undrer mig, at man nu fra sin plads stiller et spørgsmål og siger, at vi skal kunne garantere, hvad pengene skal bruges til, når vi lige har stået med et beslutningsforslag, der ikke tog hånd om det, men kun sagde, at pengene skulle tilbage til kommunerne, hvilket vi jo sådan set er enige i.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-13:
Det er lidt en udfordring at følge med i, hvordan Dansk Folkeparti forsvarer sig i den her sag.
Det forstår jeg godt.
Det kan ikke være en nem situation at stå i, altså at være gået til valg på mere velfærd, men nu lægge stemmer til omprioriteringsbidraget.
Det må mildest talt være vanskeligt.
Derfor kæmper man også i alle landets kommuner, både i storbyerne og i landdistrikterne og blandt dem, der har været allersværest.
Alle kæmper skulder ved skulder imod omprioriteringsbidraget.
Det gør alle kommuner, endda også ordførerens eget parti.
Hvorfor gør de det?
Fordi de overhovedet ikke tror det mindste på de løfter, der kommer fra DF's side.
Og DF har endnu ikke svaret på, at de løfter også var der sidste år, og der blev ikke leveret på det.
Hvorfor skal vi tro på jer nu?
René Christensen (DF), 2016-05-13:
Der blev leveret på det sidste år.
Jeg kan sige det sådan, at tidligere havde man fået lavet en rigtig dårlig aftale fra KL's side, og det er faktisk det, der skræmmer lidt.
Der kom man ind, og så sagde man, at joh, det er meget godt, at der kommer et omprioriteringsbidrag.
Hvad var prisen?
Hvad var det, KL skulle have?
Og det gjorde nemlig, at der, hvor de ældre var, fik man færre penge, fordi det gik over blokken.
Hvad var det så, vi gik ind og lavede med værdighedsmilliarden?
Der sagde vi, at pengene selvfølgelig skal følge de ældre dér, hvor de ældre er.
Det gjorde jo netop, at pengene kommer derud, hvor de ældre er.
Det er jo det, der skræmmer lidt, også i forhold til at skulle have stemt ja til Socialdemokratiets beslutningsforslag før, hvor man cementerer det her i årene frem.
Vi vil have lov til at se, hvordan det her går, altså om KL stadig væk har den mening, at man ikke vil have et mere lige Danmark.
Dansk Folkeparti ønsker et mere lige Danmark.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-13:
Tak for det.
Jamen det er, fordi ordføreren i sin tidligere tale udtrykte det på den måde, at efter ordførerens opfattelse ville omprioriteringsbidraget frem til 2019 konsekvent gå fuldstændig ud til kommunerne.
Altså, omprioriteringsbidraget, som vi får ind, vil ryge retur til kommunerne.
Er det korrekt forstået?
Det var sådan jeg opfattede ordføreren i den tidligere debat, vi havde.
Rune Lund (EL), 2016-05-13:
Det er ikke yderligere klargjort, hvad den præcist indeholder, men der er i hvert fald ikke i dag et flertal i Folketingssalen for en sådan model.
Så er mit spørgsmål bare: Hvis det er sådan i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, at Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance siger: Den model med, at kommuner i Nordsjælland og andre rige kommuner skal betale til Guldborgsund eller Langeland eller andre fattige kommuner, er vi ikke med på, den vil vi ikke have,
betyder det så, at Dansk Folkeparti vil afskaffe omprioriteringsbidraget til næste år?
René Christensen (DF), 2016-05-13:
Nu ved jeg ikke, om man i Enhedslisten ikke er enige med hinanden.
Men for ikke ret længe siden blev jeg inviteret til kaffe af Enhedslisten, som sagde: Kom nu over, og så kigger vi på, hvordan man kan lave en kommunal udligning.
Og nu står ordføreren og siger, at hvis man bare tænker på at lave en kommunal udligning, så banker man velfærden fuldstændig i bund.
Hvornår har ordføreren nogen sinde hørt KL komme med et forslag, hvor de spørger: Skulle vi ikke lave noget mere udligning?
Skulle vi ikke få et mere lige Danmark?
Det gør KL ikke, fordi de store kommuner fylder så meget, også i den forening.
Og det er også svært at være forening for 98 kommuner og at skulle varetage alles interesser.
Det er selvfølgelig vanskeligt, og derfor bliver man også nogle gange nødt til at stå på mål for noget i Folketinget, og det gør vi bl.a. med omprioriteringsbidraget.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-13:
Det var jo ikke kun, da Socialdemokraterne var i regering i sidste valgperiode, at det lykkedes at overholde stramme budgetter for kommunerne, som førte til et lavere offentligt forbrug, men det var jo også en målsætning, at man ville gøre det i denne valgperiode, hvis man genvandt regeringsmagten.
Hr. Magnus Heunickes regering gik jo til valg på, at der skulle effektiviseres for sammenlagt 12 mia. kr. i den offentlige sektor frem mod 2020, og det svarer til et omprioriteringsbidrag på 0,5 pct. om året.
Man kaldte det ikke et omprioriteringsbidrag, men det var det samme som et omprioriteringsbidrag, altså 0,5 pct. om året, og nogle af de effektiviseringer skulle selvfølgelig også foretages ude i kommunerne.
Så jeg vil høre hr. Magnus Heunicke: Hvad er der sket siden valgkampen, hvor man ville effektivisere i kommunerne for i alt at opnå en besparelse på 12 mia. kr. i den offentlige sektor, og til nu, hvor man vender sig meget kraftigt imod det og synes, det er meget frygteligt?
Eva Kjer Hansen (V), 2016-05-13:
Men lad mig så bare spørge ordføreren, om ordføreren kan bekræfte, at kommunernes serviceramme samlet set er blevet løftet med 0,5 mia. kr. fra 2015 til 2016, altså at kommunerne har flere penge til service i 2016, end de havde i 2015.
René Christensen (DF), 2016-05-13:
Det er sådan, at det, jeg hørte De Konservatives ordfører hr. Brian Mikkelsen sige, var, at pengene skal bruges dér, hvor de gør bedst gavn.
Vi ser så, at der, hvor de gør bedst gavn, er der, hvor de kan være med til at give et mere lige Danmark, når man ser på de velfærdsydelser, som kommunerne har mulighed for at give og nogle steder ikke har økonomi til at give.
For jeg tror ikke på, at der findes onde kommuner, som ikke ønsker at hjælpe deres borgere, men der er nogle, der er så hårdt ramt økonomisk, at de har svært ved at yde den service.
Så havde det været cementeret fast.
Det mandat står heldigvis åbent, fordi der ikke bliver flertal for Socialdemokratiets forslag om at cementere omprioriteringsbidraget frem til 2019.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-13:
Jeg kan bekræfte, at det faktisk er lykkedes via et arbejde her i Folketingssalen formentlig at sikre – vi kender jo ikke resultatet endnu, men det er manifesteret i vedtagelser – at for i år og næste år kan de planer, som man har i partiet Venstre om at bruge omprioriteringsbidraget, altså bruge kommunernes velfærdspenge, til skattelettelser, ikke lade sig gøre.
Vi har jo lige har haft en debat om, om vi ikke kan gå videre med det de næste 2 år, og det vil man så ikke være med til, fordi man stadig væk vil have muligheden for at bruge pengene på skattelettelser, og det er vi lodret imod.
Men jeg kan bekræfte, at det er lykkedes os at forhindre det i de første par år.
Vores politik er overhovedet ikke ændret.
Vores socialdemokratiske politik er nøjagtig den samme, og vi er, som jeg også sagde i min ordførertale og i mine svar til partifællen fra Liberal Alliance, store tilhængere af, at der effektiviseres og arbejdes mere effektivt, også i den offentlige sektor.
Og der synes jeg også, man helt nøgternt set må sige, at vi har bevist, at vi kan levere, når vi har haft lederskabet af den her nation.
Spørgsmålet er jo så bare, om man skal tage de penge, man effektiviserer for, og fjerne dem fra den offentlige sektor og bruge dem på skattelettelser, eller om man skal bruge dem til at styrke velfærden.
Der er vores politik, at man skal bruge dem til at styrke velfærden, for det er der i den grad brug for.
Så man får altså med vores politik en mere effektiv offentlig sektor og samtidig også en styrkelse af velfærden.
Omprioriteringsbidraget vil jo betyde, at det ikke er nok at effektivisere, men at man også skal ud og direkte fyre.
Så det er altså en anden politik end det, vi har talt om.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-13:
Det er jo fint.
Det betyder jo så, at Socialdemokraterne åbenbart er enige med Venstre i, at når man har effektiviseret, så skal pengene bruges på noget andet velfærd.
For det er jo Venstres synspunkt, og det er så også Socialdemokraternes synspunkt.
Men summa summarum er jo, at det er det samme.
Socialdemokraterne gik til valg på, at der skulle effektiviseres i kommunerne, og pengene tog de så med ind i deres 2020-plan, så de kunne fordeles alle mulige steder i den offentlige sektor, og det er jo ligesom det, som Venstre vil nu, og som Dansk Folkeparti vil.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-13:
Hvis man skal udlægge den her debat, som om Socialdemokraterne nu er enige med partiet Venstre eller Dansk Folkeparti, så skal man nok være meget, meget langt ude på højrefløjen for at kunne se, at der ikke er forskel.
Men det er klart, at jo længere ude på højrefløjen man er, jo længere væk er man så også fra partierne her, og så er det måske svært at se de store, store forskelle, der er.
Omprioriteringsbidraget var ikke en del af vores 2020-plan og har aldrig været det.
Det var i øvrigt heller ikke en del af Venstres valggrundlag, var det?
For der blev ikke sagt et ord om det før efter valget, hvor det så blev opfundet.
Det var i øvrigt heller ikke noget, som Dansk Folkeparti talte om før efter valget.
Det er sagen.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-13:
Jeg tror, at den debat kræver, at man går dybere ned i tallene og ser på det, altså ikke bare på servicerammen, men på, hvor mange penge der blev brugt, og nu er vi nede i historiebøgerne, men fru Eva Kjer Hansen spørger jo selv, og jeg vil meget, meget gerne gå den vej og svare på det.
Sagen var jo den, at vi tilbage i 2011 arvede en situation, hvor det i kommunerne lå langt, langt under servicerammen.
Det var jo situationen, og derfor må man se på, hvor mange penge der rent faktisk blev brugt på den kommunale velfærd, som vi har på dagsordenen i dag.
Ja, ifølge de seneste regnskabstal, som vi har, som er tallene fra 2014, blev der brugt 1,5 mia. kr. mere, end der blev brugt i 2011.
Det er de tal, som er de faktuelle, med hensyn til hvor mange penge der blev brugt, og det må være det, der er det relevante.
Det er i hvert fald det, som har skabt konkrete resultater derude.
Rune Lund (EL), 2016-05-13:
Men kan hr. René Christensen ikke bekræfte, at der ikke er flertal for sådan en model her i Folketinget?
Vi hørte tidligere hr. Brian Mikkelsen i hvert fald ikke give opbakning til sådan en model.
Jeg vil æde min gamle hat, hvis jeg havde sådan en, på, at Liberal Alliance nok heller ikke vil støtte sådan en model.
Det er jo også derfor, at der kun står to partier fra blå blok bag det forslag til vedtagelse, som hr. René Christensen har læst op.
Så mit spørgsmål vil være: Hvis der ikke bliver den omfordeling, som hr. René Christensen gerne vil have, betyder det så, at hr. René Christensen til næste år vil støtte oppositionen i, at omprioriteringsbidraget skal afskaffes helt?
René Christensen (DF), 2016-05-13:
Det, man kan frygte, er, at man kunne komme med et mandat, der hed, at pengene bare skal tilbage krone til krone, altså at en kommune, der har leveret 10 mio. kr., også skal have 10 mio. kr. tilbage.
Vi oplever i forbindelse med kommunerne, at vi har en folkeskole, hvor der er så stor forskel på både karaktergennemsnit og på, hvem der får en kompetencegivende uddannelse efter 9. og 10. klasse.
Det er ikke i orden, når man kigger på, hvor lille et land Danmark er.
Det ønsker vi der skal ændres på, og derfor håber vi, at den model, som jeg egentlig tror både De Radikale og Dansk Folkeparti taler om her, altså at man kan klare det i kommuneforhandlingerne, bliver den måde, man kan gøre det på fremadrettet.
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-13:
Det her synes jeg er en meget vigtig melding.
Hvis vi nu glemmer den anden diskussion lidt, vil det så ikke være bedst at få det her afklaret om foråret i stedet for langt ind i efteråret?
René Christensen (DF), 2016-05-13:
Det skal jeg gøre.
Det er fra Dansk Folkeparti og Venstre.
Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at kommunernes økonomiske ramme i 2016 samlet set er øget med 500 mio. kr. i forhold til året før under den tidligere SR-regering.
Folketinget har endvidere vedtaget, at frigjorte midler i 2017 som følge af det kommunale omprioriteringsbidrag skal bruges til at sikre kernevelfærden i kommunerne.
Midlerne skal således prioriteres anvendt dér, hvor behovet er størst.
Den konkrete udmøntning sker i forbindelse med forhandlingerne om kommunernes økonomi og finanslovsforhandlingerne.«
Jo, men det er sådan set også det, der ligger i den beslutning, som regeringen og Dansk Folkeparti har truffet sammen, altså at man starter ud med det i kommuneforhandlingerne.
Vi forventer selvfølgelig også, at KL kommer ind med god mine og prøver, om ikke det her kan komme til at lykkes, så man kan få et mere lige Danmark.
Det er også derfor, at vi ikke ønsker at støtte det tidligere beslutningsforslag, for der cementerer man bare, at pengene skal tilbage.
Vi ved jo ikke, hvordan de forhandlinger ender, og derfor vil vi også gerne have et frit mandat fremadrettet i forhold til at arbejde med omprioriteringsbidraget.
Men jeg er meget enig med spørgeren i, at den optimale løsning er, at man får lavet en god løsning i forbindelse med kommuneforhandlingerne, således at vi ikke skal ud at fyre medarbejdere for derefter at skulle ansætte dem igen.
Vi håber, at både regeringen og KL har mulighed for at lave en aftale, der giver et mere lige Danmark.
Christian Poll (ALT), 2016-05-17:
Tak for det.
Der er jo i det kommunale rigtig mange bygninger med rigtig mange store tagflader.
Jeg tænker, at forslaget her fra Enhedslisten netop kan være med til at fremme opstillingen af flere solceller på den slags tagflader.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-17:
Jeg undrer mig lidt over Dansk Folkepartis holdning, for i andre sammenhænge synes Dansk Folkeparti, at det egentlig er et plus, hvis vi kan komme frem til, at Danmark har en vis grad af selvforsyning, så man ikke er afhængig af at importere energi fra lande, som man ikke kan lide.
Så derfor er det jo egentlig lidt mærkeligt ikke at give tilladelse til, at kommunale bygninger kan have solceller, og at de kommuner, hvor der er plads til nogle vindmøller, kan være med til at eje vindmøller.
Den der gennemsigtighed, som ordføreren efterspørger, har man jo sådan set, for hvis det er sådan, at en kommune har ejerskab i den vedvarende energi eller andre energityper, så skal der laves regnskaber for dem.
Typisk er tingene lagt ud i et aktieselskab, hvor der er fuld gennemskuelighed omkring det, og der vil det så kunne ses, når man kommer frem til en dato, hvor der er overskud.
Så forslagets intention er jo sådan set bare at give kommunerne en bedre mulighed for at have en god drift ved at eje f.eks. solceller, som sidder på kommunens egne bygninger.
Ser ordføreren hellere, at de arealer bliver lejet ud til eksterne aktører, så de kan sætte solceller op?
Jens Joel (S), 2016-05-17:
Joh, det kan man sige.
Det ville i hvert fald trække nogle ting i den rigtige retning.
Omvendt er det jo også stadig væk sådan, at selv om solcellerne er blevet billigere, er det stadig væk ikke den billigste form for vedvarende energi.
Derfor er der stadig væk et behov for planlægning og aftaler om, hvordan man gør de her ting, hvis vi skal have mest muligt ud af vores grønne omstilling.
Og ja, jeg tror også, at kommunerne kan spille en større rolle fremadrettet i forhold til det her.