runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Esben Lunde Larsen (V), 2012-11-30:
Jeg synes, jeg fornemmede en vis polemisk holdning i det sidste, der blev sagt, og som jeg naturligvis ikke kan genkende i Venstres politik.
Jeg vil gerne sige til fru Rosa Lund, at vi også er optaget af, at unge tager ud.
Vi er optaget af, at eksempelvis internationaliseringen i studierne bliver stærkere, og at man er opmærksom på det internationale, som Danmark er en del af; at man har fokus på det.
Men det er ikke sikkert, det skal være for lang tid.
Det kan godt ske, det er meget hensigtsmæssigt, at man har 1 år, hvor man har sabbat, og hvor man er engageret i forskellige ting, men det er ikke sikkert, det skal være i så lang tid.
Man er meget velkommen til at rejse ud, men ethvert valg er jo et fravalg af noget andet, og det er det også i det her tilfælde.
Rosa Lund (EL), 2012-11-30:
Det er rigtigt, at ethvert valg er et fravalg af noget andet, så lad os holde fast i hr. Esben Lunde Larsens præmis om, at frivillighed og det at rejse ud i verden er en god ting.
Mener Venstre så, at den grænse, Venstre har været med til at sætte, nemlig 2 år, hvor man må lave frivilligt arbejde, og 2 år, hvor man må tage ud og søge andre oplevelser, er den rigtige grænse for, hvor meget man må være frivillig?
Mette Reissmann (S), 2012-11-30:
Enhedslisten har fremsat forslag om at afskaffe bonus ved tidlig studiestart.
Reglen betyder, at studenter, der søger ind på en videregående uddannelse inden for 2 år efter deres gymnasiale eksamen, kan gange deres gennemsnit med 1,08.
Bestemmelsen gælder kun for uddannelser med adgangsbegrænsning, hvilket der var på 37 pct. af uddannelserne ved optaget i 2012, dvs. på hver tredje uddannelse.
I 2011 havde reglen kun direkte virkning for 500 optagne ud af ca. 57.000, hvilket er en meget lille del.
Men reglen har en klar signalværdi, for flere og flere unge holder en kortere uddannelsespause mellem gymnasiet og en videregående uddannelse.
For Socialdemokraterne er det umådelig vigtigt, at flere unge tager en uddannelse.
En uddannelse kan for det enkelte unge menneske betyde mere frihed og tryghed i fremtiden.
Det er selvfølgelig vigtigt, at de unge studenter er afklarede med hensyn til deres studievalg og motiverede til at starte på en videregående uddannelse.
Det giver de bedste forudsætninger for en god studietid.
Og heldigvis er der også mange, der er klar direkte efter studentereksamen og oven i købet efter en velfortjent sommerferie.
Det er også naturligt, som Enhedslisten påpeger, at nogle unge har brug for lidt ekstra tid til at beslutte sig, finde modet og motivationen til at studere videre.
Det skal der også være plads til, og det er der også med de nuværende regler.
2 år er ganske lang tid.
Når man er 18, 19 eller 20 år, virker 2 år som rigtig lang tid.
Jeg tror, at det bedste, vi kan gøre for de unge, der ikke er helt afklarede om deres studievalg efter gymnasiet, er at sikre ordentlig vejledning og rådgivning i uddannelsessystemet, så de får den bedst mulige sparring, før de skal træffe disse valg, som vil forme deres fremtid.
Reglen om bonus for tidlig studiestart er kun en ganske lille brik i det store uddannelsespolitiske puslespil.
Og som ministeren har redegjort for, er det en regel, der kun havde reel praktisk betydning for ganske få af de næsten 60.000, som blev optaget i 2012.
Socialdemokraterne og regeringen har det mål, at de studerende skal blive tidligere færdige med deres uddannelse, og her har det naturligvis betydning, hvor lang pause man holder efter gymnasiet.
Derfor ser Socialdemokraterne heller ikke noget problem i, at man sender et signal til de unge om, at de skal tidligere i gang med en videregående uddannelse.
Socialdemokraterne kan derfor ikke støtte Enhedslistens forslag.
Det er jo meget individuelt.
Det kan, hvilket jeg også sagde i min tale, ikke afvises, at det i nogle sammenhænge er sådan, at man vil opnå lige præcis det langstrakte mål, nemlig at kunne komme ud at virke i et arbejdsliv med sin uddannelse med den viden og med den erfaring, man har også har akkumuleret under en forhåbentlig god studietid.
Det er faktisk der, hvor den studerende, som derefter nu dimmitterer, vil kunne opnå den største tryghed og den største frihed.
Rosa Lund (EL), 2012-11-30:
Det er vi i Enhedslisten sådan set meget enige i.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Mette Reissmann, om man i de diskussioner, man nu engang måtte have i Socialdemokratiet, har diskussioner af den her regel.
For i en artikel i Berlingske Tidende fra januar 2010 udtaler fru Kirsten Brosbøl, som dengang var forskningsordfører for Socialdemokratiet, at det er oplagt, at vi får en ny drøftelse af 1,08-reglen.
Så jeg vil gerne spørge Socialdemokraterne, om man kan være med til at – hvad kan jeg sige? – påskønne, at vi får en ny drøftelse af den her regel, og i givet fald sige, i hvilken retning man ønsker at vi skal gå med hensyn til reglen.
Mette Reissmann (S), 2012-11-30:
Jeg kan forvisse fru Rosa Lund om, at lige præcis rådgivning og vejledning allerede i udskolingen i folkeskolen og også op igennem en adgangsgivende ungdomsuddannelse er noget, som Socialdemokraterne lægger meget stor vægt på, og som vi sætter stor pris på.
Vi ved, hvor vigtigt det er med denne sparring, og vi ved i øvrigt også, hvor vigtigt det er, at der er denne drøftelse mellem eleven – for det er jo sådan, man benævnes, når man går i folkeskolen – og en studievejleder, for at man kan træffe de rigtige valg.
Så det er der hos Socialdemokraterne ikke nogen tvivl om.
Lad mig også understrege her, at det er det, vi vil, fordi det kan være med til at gøre, at den kommende studerende i første omgang vælger rigtigt, og at det måske dermed kan spare den studerende for den frustration, der består i, at man vælger forkert, og at man bliver sat lidt tilbage i forhold til, hvad ens egentlige drøm er.
Der kan jeg også sige, at det vil indgå i Socialdemokraternes overvejelser, når det er, vi samlet set skal se på, hvad det er for nogle incitamentsstrukturer, som i det hele taget kan gøre, at vi sikrer, at de studerende får de bedst tænkelige rammer, og at vi i øvrigt også samtidig når den målsætning, som regeringen har formuleret på det her område.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-11-30:
Nu vil jeg lade Enhedslisten om at være kategorisk, det er vi ikke i Venstre.
Som jeg sagde, fører valg også nogle fravalg med sig, og det gør det også i det her tilfælde.
Vi er meget godt tilfredse med den regel, som den er i dag.
Det var VK-regeringen, der i sin tid indførte den, og jeg kan med glæde konstatere, at alle partier med undtagelse af Enhedslisten bakker op om den.
Reglen har den hensigt, den har, og med den når vi de mål, vi skal.
Det bidrager den klart til.
Rosa Lund (EL), 2012-11-30:
Fru Mette Reissmann siger, at Socialdemokraterne har et mål om, at de studerende skal blive tidligere færdig med deres uddannelse.
Men som det fremgår af den debat, som vi har kunnet følge her i det sidste halve år, har Socialdemokraterne også et mål om, at vi skal uddanne den dygtigste generation nogen sinde.
Så jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører: Bliver man nødvendigvis dygtigere af at være hurtigere?
Altså, er der en sammenhæng mellem det at være hurtig og det at være dygtig?
Ja, det kan jeg lidt fornemme at ministeren og jeg ikke bliver enige om.
Derfor vil jeg gå lidt videre.
Det er Enhedslistens opfattelse, jeg håber også, det er regeringens opfattelse, at man skal lytte – for nu at bruge et særligt ord eller begreb fra ministerens eget parti – til dem, der er ude i virkeligheden, til dem, som har med sagerne at gøre.
Påvirker det slet ikke regeringen, at både elevorganisationerne, de faglige organisationer, uddannelsesinstitutionerne, vejlederne og sågar erhvervslivet synes, at den her regel er ret fjollet?
Mogens Jensen (S), 2012-11-30:
Så vil jeg blot tillade mig at konkludere, at ikke alene står Dansk Folkeparti fuldstændig alene her i Folketingssalen med ønsket om at indføre en sproglov, men også dem, der mest indædt kæmper for at udvikle og bevare det danske sprog, er altså ikke enige i Dansk Folkepartis forslag.
Gør det ikke indtryk på ordføreren?
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-30:
Dansk Folkeparti er ikke nogens forlængede arm, heller ikke Dansk Sprognævns.
Vi har vore egne holdninger til det.
Vi har valgt at medtage bilaget fra Sprognævnet, fordi der er nogle gode anbefalinger.
Sprognævnet har deres helt egen målsætning, og de arbejder uafhængigt af Folketinget.
Vi er et parti, der selvstændigt tager stilling.
Vi har ment, at vi skal have en sproglov.
Vi har skelet til Sprognævnets anbefalinger, som er meget fornuftige langt hen ad vejen.
Ikke det hele, men meget af det er fornuftigt.
Jeg tænkte jo, at det måske kunne gøre f.eks. Socialdemokratiets ordfører mildere stemt, når det kom fra Sprognævnet, så man ikke slog over på automatpilot, som når det drejer sig om Dansk Folkeparti.
Men det har åbenbart ikke nyttet særlig meget.
Det er jeg ked af.
Hans Vestager (RV), 2012-11-30:
Jeg er da glad for her på den sidste dag, hvor jeg skal være i Folketinget, at have haft lejlighed til at holde en tale, der, så vidt som jeg forstår det, var historisk poetisk, og på denne lidt indirekte måde give udtryk for kærligheden til det danske sprog og henvisningen til den historie, som har været vores.
Der, hvor jeg kommer fra, kalder man sådan noget som det her for underholdning, og det er faktisk ment som en ros.
Så vil jeg spørge, om ikke hr. Alex Ahrendtsen kunne bidrage lidt til underholdningen ved at fortælle mig, om vi ikke snart skulle have ordet ghetto ud af det danske sprog.
Jeg bliver så deprimeret, hver gang jeg hører ordet ghetto, og desuden bliver jeg også deprimeret, hvilket jeg vist berørte i min ordførertale til slut, når folk bruger ordet ærlig som sådan et ekstra plusord, når de har sagt noget, eller ordet virkelig.
Det synes jeg er udtryk for en forkert opfattelse af talens betydningsfuldhed.
Der er en god bemærkning i Søren Mørchs bog om J. C. Christensen.
Der var engang en mand, der kom og ville have nogle penge, det var Deuntzer, og så sagde Deuntzer det hele.
Den gode hr. Deuntzer kunne ikke forstå J. C. Christensen, men J. C. Christensen havde da syntes, at han skulle have pengene.
Derfor vil jeg godt høre, om ikke hr. Alex Ahrendtsen kan komme med nogle gode eksempler på noget, hvor vi sådan konkret kunne foretage os noget, så det danske sprog og den måde, vi brugte det på, blev mere kompetent og stærkt, i stedet for at vi altid skal diskutere de store spørgsmål.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-30:
Jeg skal se, om jeg har forstået spørgsmålet rigtigt.
Ordføreren spørger så til et ord som ghetto.
Altså, regeringen har jo selv renset det ud og siger nu »udsatte boligområder«.
Jeg ved ikke, om det er svar nok.
Hans Vestager (RV), 2012-11-30:
Jeg har jo hidtil forstået Dansk Folkeparti sådan, at en ting er, hvad regeringen gør, men noget helt andet er, hvad Dansk Folkeparti går ind for.
Så jeg var da interesseret i at høre nogle bemærkninger.
Vi har også haft diskussionen om institutioner, som har skiftet navn.
Engang havde vi åndssvageanstalter, så fik vi sindssygehospitaler, så fik vi amtssygehuse, og nu hedder det psykiatriske hospitaler.
Hvilke af disse ord synes ordføreren er det bedste at bruge?
Skal vi vende tilbage til det gamle ord sindssygehospital?
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-30:
Ordføreren sagde jo selv, at det kunne kaldes underholdning, og ordføreren bidrager i høj grad til underholdningen.
Det her drejer sig om et beslutningsforslag, hvor man foreslår en sproglov, der på det generelle niveau f.eks. går ind og siger, at vi ikke vil have, at uddannelser bliver udbudt på engelsk.
Vi vil gerne have, at kurven bliver knækket, så der kommer færre og færre uddannelser på engelsk.
Vi vil gerne have, at Danmark og dansk sprog ikke oplever domænetab.
Vi ønsker ikke, at der bliver undervist på engelsk i alle fag i folkeskoler.
Vi vil gerne have støtte til sprogteknologisk udvikling, så dansk stadig væk er en del af applikationer og den slags programmer.
Jeg synes, at ordføreren skulle gå hjem og læse beslutningsforslaget igennem.
Der er en hel række konkrete eksempler på, hvad vi ønsker.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-11-30:
Tak for det.
Det er meget interessant at høre Enhedslistens ordfører tale om pres og straf.
Hvordan kan det være en straf, blot fordi man ikke benytter sig af en ting?
Blot fordi man ikke benytter sig af 1,08-reglen, hvordan kan det så være en straf?
Enhedslistens ordfører taler også om, at de unge bliver presset.
Jamen det er da et fuldstændig selvstændigt, frit valg, om man vælger at tage et eller to eller tre eller fire sabbatår og gøre alle de spændende ting, som fru Rosa Lund har beskrevet hun gjorde.
Det er da et frit valg.
Det har bare nogle konsekvenser, som alle andre frie valg.
Rosa Lund (EL), 2012-11-30:
Først og fremmest vil jeg sige, at hr. Esben Lunde Larsen skulle være meget velkommen i Enhedslistens åbenbart særlige skole.
Jeg vil gerne minde hr. Esben Lunde Larsen om, at det, der er en gulerod for nogle, altså det positive incitament, der også ligger i det her forslag, altså er en straf for nogle andre.
Det er det, for når man belønner dem, der starter hurtigere på deres uddannelse, ved at de får lov til at gange deres snit, så stiger adgangskvotienten på de videregående uddannelser i vejret.
De er tårnhøje, og de er jo kun steget i år, og det udelukker altså dem, som har fået knap så gode karakterer, eller dem, som ikke har mulighed for at gange deres karaktersnit, fordi de har valgt at gå en anden vej end den, hr. Esben Lunde Larsen og hr. Esben Lunde Larsens parti nu lige synes er den rigtige.
Derfor er det en straf.
Det, der er en gulerod for nogle, er som oftest en straf for nogle andre i uddannelsessystemet.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-11-30:
Skulle man blive i den optik, skulle de akutjob, som regeringen er i gang med i øjeblikket, også betegnes som en straf, for det er jo ikke alle, der kan få dem.
Mig bekendt bakker Enhedslisten op om, at der skal gives særrettigheder til folk, der er på vej ud af dagpengesystemet.
Hvad så med alle dem, der ikke er medlem af en a-kasse?
Nu er det ikke, fordi vi skal åbne den debat, men det er bare for at illustrere, hvor helt håbløs den tanke er, som fru Rosa Lund står på talerstolen og giver udtryk for.
Det er jo ikke en straf, blot fordi det har nogle konsekvenser for nogle.
Med hensyn til det, som fru Rosa Lund sagde om stress, er jeg sådan set enig i, at det er et problem, at der er mange unge i uddannelsessystemet, som lider af stress.
Men der skal vi jo politisk appellere til, at de unge koncentrerer sig om deres studium og bruger fuld tid på deres studium, mens de er studerende.
At der så måske kan blive tid til fritidsaktiviteter eller fritidsarbejde 5-10 timer om ugen, er rigtig fint, men det er der altså ingen unge studerende der får stress af.
Næh, stressen kommer af, at man vil alt muligt andet sideløbende med, at man også skal være fuldtidsstuderende.
Der har vi politisk en opgave i at sende det signal, at hovedfokus skal være på uddannelsen, når man er studerende og modtager SU.
Er der så ressourcer til mere derudover, er det fint.
Rosa Lund (EL), 2012-11-30:
Jeg er helt enig i, at hovedfokus, når man studerer, skal være på ens studie.
Det er en af grundene til, at vi i Enhedslisten mener, at SU'en skal være lidt højere, end den er i dag, sådan at man som studerende ikke skal bekymre sig om at få sin økonomi til at løbe rundt, men sådan at man kan koncentrere sig fuldt ud om sit studium.
I forhold til akutjob og arbejdspladser og straf og gulerod og pisk sagde jeg faktisk i mit første svar til hr. Esben Lunde Larsen, at det, der i uddannelsessystemet er en gulerod for en, tit er en pisk for nogle andre, eller en straf for nogle andre.
Jeg har meget svært ved at se, hvordan akutjob kan være en straf for nogen.
Men når vi nu er inde på det, vil jeg sige, at det er helt rigtigt, at vi i Enhedslisten havde ønsket os en anden løsning, nemlig at der blev skabt flere arbejdspladser, at der blev skabt arbejdspladser nok til, at vi ikke havde så høj en arbejdsløshed, som vi har i dag.
Det er da bestemt rigtigt, at det var vores ønske i Enhedslisten.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-11-30:
Jeg synes, det er rigtig ufint, når man bliver citeret forkert her i Folketingssalen.
Jeg har aldrig ment eller sagt, at der er tale om fjumreår eller slendrian.
Jeg fortalte en anekdote, hvor en anden person har brugt det udtryk.
Jeg synes tværtimod, at det kan være rigtig gavnligt for nogle, som måske ikke er helt klar, og som har brug for et år til at rejse, arbejde frivilligt eller andet.
Så det vil jeg gerne have ordføreren til at trække tilbage.
Jeg synes, det er dårlig stil.
Rosa Lund (EL), 2012-11-30:
Jeg vil hjertens gerne trække det tilbage, og så vil jeg minde fru Lisbeth Bech Poulsen om, at det, jeg forsøgte at citere hende for, var det her om slentreårene og ikke det andet om fjumreårene.
Der henviste jeg også til, at det var noget, det var blevet kaldt i debatten.
Men jeg vil hjertens gerne trække udtalelsen tilbage.
Lars Barfoed (KF), 2012-11-30:
Jamen det kunne da være interessant.
I hvert fald er det jo sådan, at vi i forbindelse med drøftelserne om læreruddannelsen var optaget af at få optagelsessamtaler indført på læreruddannelsen, fordi det kan bidrage til at undgå frafald.
Men kombinationen af kriterier og det, at man har nogle optagelsessamtaler, tror vi kan virke.
Så vi tager da meget gerne en dialog om, om det er et system, der kan udbredes i vores uddannelsessystem.
Rosa Lund (EL), 2012-11-30:
[Lydudfald]
... diskussionen om både mit eget partis og den konservative ordførers partis vælgertilslutning.
Den diskussion synes jeg vi skal lade ligge, for jeg synes faktisk, hr. Lars Barfoed sagde noget virkelig interessant her til sidst.
Skal jeg forstå det sådan, at Det Konservative Folkeparti og hr. Lars Barfoed vil være med til at arbejde for, at vi ændrer optagelsessystemet, så det bliver mere alsidigt, så det ikke længere kun skal basere sig på karakterer, men netop også på engagement, på optagelsessamtaler osv.?
For i den debat vil vi da meget gerne se Det Konservative Folkeparti, og der er jeg da næsten lige ved at sige, at vi kunne stå på samme side.
Jeg kan jo være ked af, at Dansk Folkeparti ikke længere er bekymret for den her regel, for det er vi bestemt i Enhedslisten.
Til gengæld er jeg meget glad for, at Dansk Folkepartis ordfører siger, at vi så skal have bedre rådgivning og vejledning, for man har sådan set – og det har Dansk Folkeparti jo været med til – flyttet vejledningen væk fra de studerende, og det er ikke længere alle gymnasieelever og htx-elever og hhx-elever, der har adgang til en vejleder.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren for Dansk Folkeparti, om man så vil være med til at kigge på hele vejledningssystemet fra ungdomsuddannelse til videregående uddannelse, så vi sikrer, at alle studerende, der har brug for at tale med en vejleder, også får mulighed for det.
Rosa Lund (EL), 2012-11-30:
Jeg håber, at ordføreren har læst forslaget, for substansen er i den grad ikke at afskaffe karaktersystemet; så havde vi nok fremsat forslag om det, hvis det var det, der var substansen.
Substansen er, at vi i Enhedslisten ikke mener, at man skal presse de unge igennem uddannelsessystemet.
Det mener man heller ikke i elev- og studenterbevægelsen, og derfor støtter samtlige organisationer i elevog studenterbevægelsen det her forslag.
Påvirker det slet ikke SF's ordfører?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-11-30:
Jo, det gør det, men det gør også indtryk, at der er nogle, for hvem det varer ret lang tid, før de beslutter, om de skal læse videre, og der vil vi gerne sige – for det handler ikke altid kun om, hvilken baggrund man har, der er også unge fra akademikerhjem, som synes, at der skal gå en del år, før de beslutter sig – at vi synes, det er fint nok at give et incitament til at komme hurtigere i gang, hvis det er den vej, man skal gå, med en lang uddannelse eller en mellemlang videregående uddannelse.
Da jeg så havde brugt 2 år, var han jo ved at gå ud af sit gode skind, men jeg fik alligevel en uddannelse, og jeg tror, at han måske i dag synes, det var fint nok, at jeg kom ud i verden og blev lidt mere moden, før jeg startede.
Så 2 år synes vi fra SF's side er et fint tidsrum.
Rosa Lund (EL), 2012-11-30:
Nu ved jeg jo ikke, om fru Lisbeth Bech Poulsen brugte sit sabbatår på at slentre.
Jeg brugte ikke mine 3 sabbatår – jeg kigger på ministeren og føler nærmest, jeg skal sige undskyld, men ja, 3 sabbatår – på at slentre.
Så når nu SF ikke vil være med til at fjerne reglen i dag, kan SF's ordfører så garantere, at det er, fordi regeringen ikke har planlagt at lave nogen nedskæringer i vores SU-system?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-11-30:
Det er jo to vidt forskellige ting.
Som ordføreren også ved, skal vi i gang med at kigge på hele begrebet hurtigere igennem uddannelsessystemet under et.
SF synes, at SU er en hjørnesten i et frit og lige uddannelsessystem – så frit og lige, som det nu er i dag, vi vil gerne gøre det endnu mere frit og lige.
SU'en er helt og aldeles vigtig i den sammenhæng, fordi den også giver mulighed for unge, der ikke har økonomisk opbakning hjemmefra.
Så jeg synes ikke, vi skal blande de her to ting sammen, men i den her kontekst synes vi, det er fint at sige 2 år.
Og da jeg sagde slendrian, var det min fars udtryk.
Han endte jo faktisk med at sige, at det måske var meget fint, at man lige kunne tage 1 år eller 2 til at lære nogle ting, komme ud i verden, få nogle nye oplevelser osv.
Fra SF's side har vi ikke noget imod, at der er nogle, der lige tager 1 år, måske også 2 år, men at der går 5 eller 6 år, og at der også er nogle, der meget lang tid om at færdiggøre deres uddannelse, synes vi
er et problem.
Vi synes også, at når man bruger rigtig mange penge på at skabe et uddannelsessystem, der er så godt som muligt – og vi skal gøre det endnu bedre – hvor der er gratis uddannelse, hvor der er SU, så kan man også godt stille nogle krav.
Rosa Lund (EL), 2012-11-30:
Nu må jeg jo nok lade være med at kommentere noget af det, som hr. Lars Barfoed siger på vegne af fru Mai Henriksen, for hun er her jo ikke.
Det her handler jo netop ikke om vælgere; det er ikke sådan, vi laver politik i Enhedslisten.
Det her handler om, hvad der er i samfundets interesse.
Det kan kræve noget tid at finde ud af, hvad der er det rigtige.
Mener hr. Lars Barfoed ikke, at det en god idé, at vores studenter vælger rigtigt første gang?
Lars Barfoed (KF), 2012-11-30:
Altså, nu er jeg ikke ekspert i og bruger egentlig ikke nogen særlige ressourcer i det daglige på at analysere mig frem til, hvordan Enhedslisten får flere stemmer.
Jeg har nok at gøre med at finde ud af, hvordan Det Konservative Folkeparti får flere stemmer.
Men altså, mig bekendt er den gruppe, man taler til her, vel folk, som har stemmeret.
Det kan man vel ikke komme bort fra.
Så jeg kan nu ikke se andet, end at det er et udtryk for, at man lefler for den gruppe.
Men helt seriøst er jeg jo selvfølgelig optaget af spørgsmålet om frafald og det at vælge studium rigtigt.
Men der er det bare pointen, at det snarere sker ved f.eks. grundige samtaler, når man bliver optaget på uddannelserne, så vi på den måde sikrer, at de pågældende har overvejet deres evner, interesser og kompetencer i forhold til det studium, de går ind på, og deres måde at arbejde på i forhold til den måde, man arbejder på på den pågældende uddannelsesinstitution osv.
Jeg tror snarere, det er sådan nogle forhold, der er afgørende for at bekæmpe frafaldet.
Rosa Lund (EL), 2012-11-30:
I 2010 var Dansk Folkeparti af den opfattelse, at den her regel medførte, at der var nogle studenter, der kom i klemme, og i den forbindelse udtalte den daværende forskningsordfører for Dansk Folkeparti, Jesper Langballe, i en artikel i Berlingske Tidende i januar:
Systemet har aldrig været vores livret, og nu vil jeg stille spørgsmål til ministeren, om han ikke finder grund til at genoverveje, under indtryk af at studenter kommer i klemme.
Han mente altså at genoverveje reglen.
Så jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører, om Dansk Folkeparti ikke støtter forslaget, fordi man er blevet forvisset om, at reglen er en bragende god idé.