runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-04:
Med finansloven for 2016 indfriede regeringen en lang række valgløfter.
Vi styrkede kernevelfærden med et markant løft af sundhedsområdet og en værdig ældrepleje; vi indførte en fast udlændingepolitik og indgik en ny og styrket politiaftale; vi indførte et nyt kontanthjælpsloft, så det bedre kan betale sig at arbejde; vi gjorde det lettere at være dansker ved bl.a. at videreføre boligjobordningen, nedsætte registreringsafgiften og fastfryse grundskylden i 2016; og vi sikrede et bedre grundlag for at drive virksomhed i Danmark gennem en række afgifts- og skattelettelser, så grundlaget for vores velfærdssamfund styrkes.
Alt i alt en balanceret aftale, der afspejler regeringens to hovedprioriteringer: styrket kernevelfærd og nedsættelse af skatter og afgifter, for at det kan betale sig at arbejde og at det bliver billigere at drive virksomhed i Danmark.
Det er jeg selvfølgelig som finansminister meget tilfreds med.
Men som spørgeren formentlig vil huske, var det økonomiske udgangspunkt for finansloven for 2016 på baggrund af kasseeftersynet et råderum på nul kroner.
Der var altså ikke tale om, at regeringen med finansloven for 2016 har anvendt råderum til at finansiere nye initiativer.
Det råderum, der var, blev prioriteret til at holde dansk økonomi på afstand af budgetlovens underskudsgrænse.
Vi var altså nødt til at finansiere alle nye initiativer krone til krone ved omprioriteringer på andre områder.
Det afspejler, at regeringen tør prioritere de offentlige udgifter, og som jeg har sagt mange gange, også i forbindelse med spørgerens mange spørgsmål her i salen, er den offentlige sektor ikke støbt i beton, og i en tid med stramme økonomiske rammer er det selvfølgelig helt afgørende, at vi kan flytte ressourcer til højt prioriterede områder.
Benny Engelbrecht (S), 2016-05-04:
Det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om det var et tal, der var kendt under finanslovsforhandlingerne.
Søren Pind (V), 2016-05-04:
Jeg er fuldstændig enig i, at det, der skete i fjor, var uholdbart, men jeg er ikke enig i, at demokratiet reagerede uhensigtsmæssigt.
Man reagerede efter forholdene.
Og så gjorde bl.a. spørgeren og jeg og en række kollegaer det, at vi i øvrigt under kritik meget hurtigt vedtog 34 stramninger, herunder stramninger, som i nødstilfælde kunne suspendere de normale retsgarantier, f.eks. i forhold til at kunne holde flygtninge og migranter tilbage – det er jo netop det, modtagelsescentrene skal bruges til – set i forhold til de normale standarder, vi opererer med her i huset.
Der opstod en situation, som var meget vanskelig håndterbar, hvorefter demokratiet reagerede.
Man kan jo kigge ud over Europa, og jeg mener sådan set, at den her regering har været den regering i Europa, der har håndteret den situation bedst.
Jeg kan i hvert fald ikke pege på andre, der har haft de selv samme resultater.
Når det kommer til spørgsmålet om de 400 soldater, er det jo sådan, at de står i beredskab til at håndtere en ny situation a la den, vi taler om her.
Og i øjeblikket varetager de pågældende funktioner i forsvaret, som man så skulle fjerne dem fra.
Det er man så villig til at gøre i yderste nødstilfælde, som jeg godt vil beskrive situationen i september som.
Men den ressourcediskussion, vi har omkring dansk politi, er spørgeren og jeg efter min opfattelse nødt til at fortsætte på anden vis.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-04:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne kvittere for det, ministeren siger om hele grænsekontrolopgaven.
Og jeg må sige, at jeg var noget chokeret over, at det var en dansk virkelighed, som jeg og min generation skulle forholde os til, nemlig den strøm, der var, og det pres, der var på vores grænser.
Men noget af det, der er chokerede mig allermest, var, at huset her, demokratiet, politikerne, reagerede ved efter kort tid at give efter.
Den situation håber jeg ikke vi nogen sinde kommer til at opleve igen, at vi altså giver efter for det pres, der kommer udefra, og ikke står fast på, at der selvfølgelig skal være kontrol, så man ikke bare kan vandre uhindret ind i Danmark.
Sådan må det efter min mening aldrig nogen sinde blive igen.
Jeg vil gerne høre ministeren om de 400 soldater, der allerede er taget ud og har fået noget træning: Hvorfor bruger vi ikke dem?
Søren Pind (V), 2016-05-04:
Det, jeg bare er nødt til at sige, er, at hele det her med, hvordan grænsekontrollen administreres etc., jo er et spørgsmål.
Det, jeg skal stå på mål for, også over for spørgeren – og det er jo rigtig nok; det er vi nemlig enige om – er, at de situationer, vi så i fjor, vil vi ikke have igen.
Derfor er det også vigtigt at have et beredskab til at håndtere denne situation, at det er det beredskab, der er etableret.
Der er ingen tvivl om, at der er en ressourceudfordring for dansk politi i øjeblikket.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-05-04:
Det vil jeg gerne kvittere for.
Det ved justitsministeren så sandelig også.
Det er noget, vi helt og holdent er enige om.
Det, der sådan set bare er udfordringen, og det, som vi ikke er helt enige om, er, hvordan vi skal bruge de ressourcer, der er til rådighed.
Vi synes jo i Dansk Folkeparti, at det ville give god mening, hvis vi øger intensiteten langs de danske grænser; at vi får en større mulighed for at straksafvise på grænsen i de kontroller, der måtte blive på vores grænser.
Det, som regeringen lægger op til, er jo, at vi mere skal bruge de her modtagecentre, hvor folk så bare skal lukkes helt ind i hele landet, og så skal vi bagefter til at sortere lidt i dem, altså hvem der er asylberettiget, og hvem der ikke er.
Nogle skal måske udvises, og så kan vi ikke udvise dem, fordi vi ikke har noget sted at udvise dem til.
Og så skal de ud i en udsendelsesposition osv.
Det giver måske bedre mening, hvis man gør det, som vi beder om, og det er altså, at vi sætter de her medarbejdere ind aktivt allerede nu.
Søren Pind (V), 2016-05-04:
Altså, nu er det jo ikke sådan, at de pågældende soldater ikke i dag løser opgaver, for det gør de i forsvaret.
Men der er en ting, jeg gerne vil sige til spørgeren.
Jeg kan meget, meget tydeligt huske det øjeblik, hvor grænsen kom under pres den 6. september, og det, der fulgte efter, bl.a. med noget, der mindede om opløb på motorveje.
Vi så togstationer, hvor folk sprang, jeg havde nær sagt for livet, og børn og kvinder løb ud over togskinner etc.
Og jeg har altså sat mig for, at det med sikkerhed med de ressourcer og muligheder, jeg har, i hvert fald under ingen omstændigheder skal gentage sig.
Det er bl.a. derfor, at vi har etableret de pågældende modtagecentre og altså har gjort klar til, at de pågældende styrker kan overtage bevogtning af de pågældende modtagecentre, hvis det skulle ske.
Derfor er det jo vanskeligt at sige, at så trækker vi de selv samme mennesker tilbage, som står i beredskab til den pågældende opgave, hvis det skulle ske og gå så galt, som vi så i september, altså i øvrigt at tage dem ud udover de opgaver, de i forvejen løser i forsvaret, og bede dem om at lave endnu mere.
Vi skal ikke se forhold igen som dem, vi så på motorvejene i september i fjor.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-05-04:
Tak, hr. formand.
Jeg vil gerne takke for det svar, som justitsministeren kom med, men jeg synes bare ikke, at det ændrer ret meget på selve grundforudsætningen set i forhold til den udfordring, som vi jo står med, og som måske eskalerer i de kommende måneder, når vi begynder at få bedre vejr.
Så er det jo også typisk, hvad man næsten kunne kalde en sæson for, at der bliver en større frekvens af, hvor mange der kommer til Danmark med henblik på at søge asyl.
Det er da rigtigt, som justitsministeren siger, at man har lavet en aftale, og den er vi selvfølgelig også meget glade for i Dansk Folkeparti, om, at hjemmeværnet kan bistå med løsningen af en lang række opgaver, hvor også deres personel er uddannet til at kunne håndtere de udfordringer, som måtte komme.
Men det ændrer bare ikke ved, at vi stadig væk i Dansk Folkeparti undrer os over, at man ikke også føler trang til at inkorporere en del af den kompetence, vi jo har, i forhold til at vi faktisk allerede tilbage i januar måned har fået uddannet de første 200 og efterfølgende 200 flere inden for forsvaret, som netop er i stand til også, som bl.a. integrationsministeren var ude at meddele tilbage i januar måned, at gå ud og varetage det, der hedder ganske almindelig grænsekontrol langs de danske grænser, pasovervågning, personovervågning osv. Vi kan jo se – det er så justitsministerens eget ressortområde – at økonomien bliver presset forhold til de budgetter og de arbejdsopgaver, som vi lægger på det danske politi.
Derfor vil det jo i vores optik i hvert fald give god mening, at vi udnytter de her kompetencer, som allerede ligger, og som igennem flere måneder har været hos det danske forsvar, og at vi lægger nogle af de her operationelle opgaver ud til bl.a. øget bevogtning langs de danske grænser.
Det ville alt andet lige være til gavn, hvis man kunne få de her 400 årsværk ud i en funktionel indsættelse bl.a. til permanent hjælp hos grænsekontrollen.
Søren Pind (V), 2016-05-04:
Det er helt rigtigt, at der er en beredskabsstyrke på 400 mand i forsvaret, der med kort varsel kan bistå politiet med bevogtning af modtagecentre.
Det er dog vigtigt, at man husker på, at de pågældende modtagecentre – og altså bistanden fra forsvaret – kun skal bruges i en situation, hvor politiet på kort tid får behov for at tilbageholde et ekstraordinært stort antal flygtninge og migranter, indtil der er klarhed over, hvem de er, og hvad de vil i Danmark.
Det er ikke den situation, vi er i i øjeblikket.
Så er det selvfølgelig et politisk valg, om man ønsker, at vores soldater skal løse politiopgaver, f.eks. midt i København og i selve gadebilledet.
Det mener jeg ikke er nødvendigt på nuværende tidspunkt.
Derimod er det regeringens vurdering, at der er behov for at få aflastet politiet ved grænsen.
Derfor har regeringen med opbakning fra politiforligskredsen besluttet, at hjemmeværnet skal bistå politiet i forbindelse med grænsekontrollen.
Samlet vil hjemmeværnet kunne aflaste politiet med 125 årsværk, der kan vende tilbage til politikredsene.
Lad mig derfor også sige, at jeg er glad for, at hjemmeværnet kan levere dygtige og kompetente folk, som kan hjælpe politiet, så vi på den måde kan frigøre politifolk til andre vigtige opgaver.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-05-04:
Tak, hr. formand.
Hvad er ministerens holdning til, at der allerede er uddannet 400 soldater, som vil kunne bistå med forskellige opgaver ved grænsen, som man endnu ikke har benyttet sig af?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-04:
Det blev som bekendt indarbejdet i finansloven for 2016 via de tekniske ændringsforslag, i tråd med – vil jeg gerne understrege igen – helt normal praksis.
Og dermed var opjusteringen af asylprognosen til 25.000 i 2016 indarbejdet i rammerne for den endelige finanslov for 2016.
Morten Bødskov (S), 2016-05-04:
Vi, der har prøvet at lave den her type aftaler, forstår godt, hvorfor finansministeren har det svært med det her spørgsmål, og det er jo, fordi han har et parlamentarisk grundlag, som her måske fornægter den udvikling, der var, og som finansministeren skulle sidde og håndtere.
Og derfor spørger vi bare af sådan ren omsorg for finansministeren og for at få klarhed over, hvad det er for en virkelighed, finansministeren har siddet i.
Og det tal, der stod i udkastet til aftalen, viste sig så at være anderledes end det, det endte med at være.
Så hvorfor er der ikke noget tal for, kan man sige, den tilgang, der ville være af flygtninge til Danmark, i den finanslovsaftale, der blev lavet?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-04:
Jeg takker for omsorgen, men et spørgsmål bliver jo ikke mere relevant, fordi det er to mennesker, der stiller det samme spørgsmål.
Men jeg vil meget gerne yde den service over for hr. Morten Bødskov at gentage, hvad jeg svarede hr. Benny Engelbrecht, nemlig at indarbejdelsen af prognosen skete i de tekniske ændringsforslag til finanslovsforslaget for 2016 i tråd med helt normal praksis, og dermed var opjusteringen af asylprognosen til 25.000 i 2016 indarbejdet i rammerne for den endelige finanslov for 2016.
Så mere i overensstemmelse med reglerne end dette kan det ikke blive.
Morten Bødskov (S), 2016-05-04:
Men er det ikke rigtigt nok forstået – vi kan jo lige så godt tale lige ud af posen – at det var, fordi Dansk Folkeparti ikke syntes, at det tal skulle stå der, at Finansministeriet slettede det fra den endelige aftale?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-04:
For de kommende år står der så 15.000 – det er jo en teknisk fremskrivning, man har – men når vi kommer til slutningen af året, vil vi jo så også få en prognose for, hvordan det ser ud i 2017.
Benny Engelbrecht (S), 2016-05-04:
Når man på den måde taler udenom, kan vi vist alle sammen godt konstatere, at vi forstår, hvor det her bærer hen.
Så lad os nu stille det helt naturlige og logiske spørgsmål: Når det nu er sådan, at der ligger et lækket udkast til finanslovsaftalen, hvor tallet indgår, og når det tal så er pillet ud, hvad er så grunden til det?
Var det pres fra Dansk Folkeparti, der gjorde, at man pillede det tal ud af finanslovsaftalen?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-04:
Svaret er ganske enkelt, at det er normalt at indarbejde det i de tekniske ændringsforslag til finansloven, og det var det, vi gjorde.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-04:
Jeg kan forstå, at det er ordføreren meget om at gøre at være med til at tage ansvar.
Men jeg må indrømme, at jeg ser det sådan, at det, man går ind og tager ansvar for, er et dagpengesystem, som man tidligere i virkeligheden var inderligt imod – store elementer af det.
Er det ikke sådan, det er?
Vi anerkender selvfølgelig, at der er et par tusinde, man hjælper, helt klart, men man cementerer jo i det her dagpengesystem en halvering af dagpengeperioden, og man cementerer vel også, at genoptjeningsretten er fordoblet i forhold til det gamle dagpengesystem.
Er det at skabe tryghed, er det at skabe et holdbart dagpengesystem, at folk stadig væk efter 2 år kan falde ud – minus de 2.000, indrømmet – altså at over 10.000 stadig væk vil falde ud af det her system?
Og til hvad?
Det er ret fantastisk, at Socialdemokraterne medvirker her.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-05-04:
Ja, og med det spørgsmål sætter hr. Henning Hyllested jo også spørgsmålstegn ved hele den danske fagbevægelse og siger, at det er helt fantastisk, at de vil være med til det.
Det er jo så fint nok, men jeg synes, det er godt – åbenbart modsat hr. Henning Hyllested – at vi har arbejdsmarkedets parter og et LO og en fagbevægelse, som rent faktisk går ind og tager ansvar og går ind og er med i et dagpengesystem og sådan set laver nogle aftaler, så de også, ligesom vi mener at vi gør, kan være med til at sætte fingeraftryk på det.
Så om hr. Henning Hyllested mener de samme negative ting om fagbevægelsen, skal han så gøre op med sig selv.
Men det eneste, jeg bare siger, er, at det, som Dagpengekommissionen kom med, hvor arbejdsmarkedets parter har været med, har vi jo også været med til at forbedre.
Vi har forbedret det for en del folk på supplerende dagpenge.
Vi har fået færre karensdage, end den samlede Dagpengekommission foreslog.
Så vi har som Socialdemokrater været med til at gå ind og sætte fingeraftryk på det, hvor Enhedslisten har lænet sig tilbage og ikke har villet gøre noget som helst.
Og ja, det vil jeg godt tage ansvar for, og ja, jeg er også tilfreds med, at jeg har hjulpet de her mennesker.
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-04:
Tak, formand.
Nu er det jo sådan, at vi har en aftale om sygedagpengereformen, og det er der, det ligger, og der tager vi det selvfølgelig op og diskuterer det.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-04:
Jeg synes, det er positivt, at Dansk Folkeparti gerne vil være med til at gøre ordningen permanent.
Det vil Socialdemokraterne, og det vil Enhedslisten også, og så har vi flertal, og så kan vi vel lige så godt gøre med det samme, der er ingen grund til at vente.
Vi ved jo, hvad ordningen går ud på, og vi ved, hvor meget den bliver brugt, og vi ved, hvilke muligheder og begrænsninger der er i den, det er jo fuldt belyst.
Så hvad er problemet?
Skal vi – Dansk Folkeparti, Socialdemokraterne og Enhedslisten –
ikke bare sammen stille et ændringsforslag om at gøre ordningen permanent?
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-04:
Tak, formand.
Den her ordning er jo en forsøgsordning, som har betydet, at de personer, der, som det er blevet sagt, har været meget nervøse og utrygge ved en behandling – det kunne være elektrochok, det kunne være nogle bestemte piller – og som ikke har turdet tage den behandling, har kunnet sige nej til den.
Det er altså en forsøgsordning, der har kørt, og perioden udløber, og vi forlænger den nu, fordi der måske ikke rigtig er grundlag for at bedømme, om det skal være en permanent ordning.
I Dansk Folkeparti ser vi gerne, at det bliver en permanent ordning, men vi vil selvfølgelig lade forsøget køre videre.
For det skal jo være sådan, at borgerne er trygge ved den behandling, de får, men at de også kan få den behandling, de har krav på, og hvis de siger nej til en behandling, skulle det gerne kunne bedømmes, om der er andre muligheder for at hjælpe dem med at få en anden behandling, de er mere trygge ved.
Dansk Folkeparti siger ja til at forlænge forsøgsperioden, men vi ser også frem til, at man efter den forlængelse måske kan permanentgøre ordningen.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-05-04:
Tak for det.
I 2013 lavede den tidligere, socialdemokratiske regering et bredt forlig, hvor man ændrede på sygedagpengereglerne.
Der var en del gode ændringer i den reform, som jeg ikke skal trætte med her.
Men en af de ting, vi snakkede en del om, som nok ikke fyldte så meget for mange mennesker, men dog ret meget for de få, var, at man havde mulighed for at sige nej til lægebehandling såsom operationer, man var utrygge ved, behandling med elektrochok, lykkepiller og andre lignende historier, som fyldte ret meget i mediebilledet dengang.
Og de her 2 år er nu gået.
Det har vist sig, at fra 1. april 2014 til 1. november 2015 har der været 150-200 sager.
Samtidig har det vist sig, at den kliniske funktion, som skulle vurdere de her sager, ikke i høj grad har fundet yderligere forslag til behandling.
Nu er forslaget så, at man vil forlænge forsøgsordningen i 2 år for at vurdere, om dette tal er retvisende, og om det er stabilt, samtidig med at man i stedet for en klinisk funktion kan bruge en sundhedskoordinator for at gøre processen mere enkel.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at Socialdemokraterne gerne så ordningen blive gjort permanent, da vi mener, det er urimeligt at kræve disse behandlinger af mennesker, hvis de er utrygge ved det.
Det kan vi ikke byde nogen.
Det er også derfor, at vi ændrede lige nøjagtig den her regel, da vi var i regering.
Men omvendt synes vi også, at det er fint at gøre tingene mere enkle, og Socialdemokraterne vil derfor støtte den forlængede forsøgsperiode.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-04:
Det er jeg faktisk enig i.
Som jeg også har nævnt i et tidligere svar, havde vi et ønske om under forhandlingerne at understøtte de mennesker, der har brug for supplerende dagpenge på grund af hyppige jobskifter eller barriererne for beskæftigelsesmuligheder.
Her har vi ikke ønsket at forringe deres situation.
Men der sker omlægning af uger til måneder osv., så derfor vil jeg ikke afvise, at der kan være en situation, hvor der indtræder en ændring.
Vi kigger på det, og vi svarer skriftligt på det.
Men der er ikke noget ønske om at forringe situationen for mennesker, der er afhængige af det på grund af disse hyppige jobskifter eller varierende beskæftigelse.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-04:
Problemet er vel et eller andet sted, at arbejdsmarkedet ændrer sig voldsomt i disse år.
Det kan man mene om, hvad man vil.
Men hvis man så laver lovgivning, som i virkeligheden stiller barrierer og for den slags ansættelser, er det jo ikke hensigtsmæssigt, velsagtens heller ikke for den arbejdsmarkedsudvikling, der finder sted?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-04:
Der er altså ikke nogen lønpolitiske dagsordener i det her.
Der er faktisk et respektfuldt hensyn til de ledige.
Hvis det er sådan, at man som ledig tager et job, og det viser sig, at lønnen i det job er mindre end i det job, man havde tidligere, så vil der med det her lovforslag ske en neutralisering af de negative virkninger for den fremtidige dagpengeudbetaling, der er i det eksisterende system.
Og det er jeg glad for.
Altså, det er mere overskueligt, og det er et mere fair forsikringssystem.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-04:
Det er sådan set spændende nok at få bekræftet den dynamik, som ministeren tror på, altså at det skal kunne betale sig at arbejde – for den sags skyld til en lavere løn, som ministeren siger.
Som jeg hører det, handler dynamikken om, at dagpengene skal ned, kontanthjælpen skal ned, og så får vi også lønningerne nedad.
Var det ikke lige det, ministeren bekræftede?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-04:
Nej, det mener jeg af et ærligt hjerte.
Og det hænger sammen med, at man jo, hvis man tager et job – et korttidsjob eller et job af enhver karakter, som man er i stand til at tage, når man bliver ledig – så bliver man præmieret for det, ikke bare ved, at man får den løn, man nu tjener, men man bliver også præmieret for det med den øgede genoptjeningsret eller forlængelsesmulighed, der ligger i dagpengesystemet.
Og jeg tror på, at den dynamik kommer til at virke.
I dag er det jo sådan, at mennesker i en række situationer mister dagpengemuligheder eller dagpengeniveauer ved at tage job af en bestemt karakter.
Det fjerner vi.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-04:
Jeg hørte ministeren sige, at man med det her lovforslag vil gøre det mere attraktivt at tage et arbejde, og det kunne for den sags skyld være til en lavere løn, som ministeren sagde.
Stod det virkelig i manuskriptet, eller var det det liberalistiske hjerte, der lige løb af med ministeren?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-04:
Altså, de hensyn, vi har haft under forhandlingerne, har faktisk været hensyn om at fjerne de barrierer, der er for korttidsbeskæftigelse eller midlertidig beskæftigelse, og her har vi også haft fokus på de hensyn, der er på området for supplerende dagpenge, for de mennesker, der bliver tvunget ud i hyppige jobskift eller har meget varierende beskæftigelsesmuligheder.
På grund af nogle af de her fristomlægninger er det ganske kompliceret, men der har ikke været noget ønske om at forringe mulighederne for de mennesker, som er afhængige af de supplerende dagpenge på grund af varierende beskæftigelse.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-04:
Jeg ville også nødig høres i alle de mange mærkelige finurligheder, der er i det her lovforslag – hvor finurligheder jo er et alt for sødt ord, fordi mange af dem rammer arbejdsløse mennesker utrolig hårdt.
Men når jeg stiller det her spørgsmål nu, er det, fordi den opfattelse, jeg har fået af det, er blevet bekræftet, efter jeg har læst høringsnotatet.
Det eneste, der er sket, er, at man siger, at den der voldsomme opstramning, som det jo er for mennesker på supplerende dagpenge i forhold til i dag, først træder i kraft efter et folketingsvalg sammen med den forbedrede mulighed for at forlænge perioden med supplerende dagpenge.
Det mener jeg er helt klart bekræftet i høringsnotatet, og det er derfor, jeg spørger.
Det hænger overhovedet ikke sammen.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-04:
De ting, der ligger i forhold til de supplerende dagpenge – og altså det konkrete spørgsmål her – vil jeg godt have lov til at svare på skriftligt.
For dels er det jo sådan, at noget bliver gennemført nu og noget bliver gennemført på et senere tidspunkt, og dels er det som meget andet i det her ganske komplekse regler.
Så for at svare præcist på, hvad det er, man får i hvilke situationer, afhængigt af om det er inden for en måned eller der er månedsskift, vil jeg godt få lov til at svare på det præcist og skriftligt.