runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2011-06-14:
Jeg skal indledningsvis beklage, at Folketinget skal udmønte en aftale indgået for 8 måneder siden imellem tre partier i Folketinget.
Det burde regeringen selv have sørget for var sket i den såkaldte ordinære samling, hvis man må kalde den det.
Dernæst vil jeg godt understrege, at statsministeren havde et indlæg på et vækstforummøde, tror jeg det hed, for godt et års tid siden, hvor statsministeren gjorde meget ud af at love, at nu ville regeringen sætte stærkt ind på at tiltrække kvalificerede udenlandske studerende og gøre rigtig meget for at fastholde dem i Danmark.
Siden er der ikke sket noget på det område før dette lovforslag.
Jeg ved ikke, om det er det rette lovforslag som svar på det, statsministeren talte om på en måde, som glædede selv en radikal.
Først har vi en tradition for – og den ser Det Radikale Venstre i hvert fald meget gerne at vi fastholder – at det er universiteterne, der har ansvar for adgangskravene.
Det er også universiteternes opgave at kontrollere, at adgangskravene opfyldes.
Nu indføres der altså noget mere bureaukrati på det her område.
Man fratager faktisk universiteterne et ansvarsområde, som burde fastholdes på de institutioner.
Det gælder i princippet også for professionsbacheloruddannelserne og erhvervsakademiuddannelserne.
Dernæst synes jeg, at det er et trist krav, at deponering af 1 års SU skal ske på en konto i en dansk bank.
Det er temmelig vanskeligt at skulle opnå det, når man ikke har et cpr-nummer, og at skulle gøre det fra udlandet.
Det gælder så ikke EU-borgere.
Dernæst synes jeg, det er meget, meget skrapt, at man i bemærkningerne understreger, at når den frivillige spærring af kontoen er ophævet – underforstået på lovlig vis efter lovforslaget og bemærkningerne her, og så fortsætter jeg citatet – og den udenlandske studerende indrejser i medfør af en studieopholdstilladelse, vil den pågældende være forpligtet til at have et beløb svarende til tilstrækkelige midler på en konto.
Hvis det er den måde, det skal forstås på, synes jeg, det er grænseoverskridende, altså det, at man skal blande sig i den måde, hvorpå almindelige ansvarlige voksne mennesker er kommet til et dansk uddannelsessted, som er optaget efter de adgangskrav, dette uddannelsessted har, og at det er kontrolleret, at de faktisk opfylder disse adgangskrav.
Der er alt for meget mistillid rettet mod mange institutioner i Danmark i det her lovforslag.
Det synes jeg er dybt beklageligt.
Vi tager stærkt forbehold over for, hvordan vi forholder os til det her lovforslag.
Hvis jeg skal svare i dag, bliver det et nej, for jeg bryder mig ikke om den måde, det her bliver beskrevet på.
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Det var da noget pudsigt noget at sige.
Det var, som da ordføreren for Socialistisk Folkeparti tidligere talte om, at repatrieringsloven handlede om at løbe efter folk med en anden hudfarve.
Jeg kan forstå, at nu handler det her lovforslag om at sige, at folk, der går på universitetet, er bedre mennesker.
Jeg ved slet ikke, hvor venstrefløjen får alle de der ting fra.
Det er meget mystisk.
Det er sådan noget, man hiver op af skuffen en gang imellem ved festlige lejligheder og til debatter i Folketingssalen.
Jeg synes, det kunne være utrolig befriende, hvis man en gang imellem kunne have en debat i Folketingssalen, der faktisk forholdt sig lidt til substansen i lovforslaget.
Lovforslaget går ud på, at udenlandske studerende, der kommer til Danmark for at studere, rent faktisk reelt er studerende.
Det er det, lovforslaget handler om.
Vi har behov for at skærpe de betingelser, der er, fordi vi har kunnet konstatere, at der er folk, der kommer til Danmark som udenlandske studerende, som laver alt mulig andet end at studere.
Lad mig bare gøre op med det der med, at der skulle være nogle uddannelser, der er bedre end andre, eller at nogle, der er i bestemte fag, er bedre end andre.
Det her handler jo ikke om, at nogle danskere bliver pålagt noget bestemt.
Det handler om, at udenlandske studerende bliver pålagt noget bestemt.
Rent faktisk er det jo i de danske studerendes interesse – og i øvrigt også i de udenlandske studerendes interesse, som passer deres studier – at vi holder dem ude, som ikke studerer, men som laver alt mulig andet.
For det forringer jo sådan set uddannelserne, og det forringer også Danmarks omdømme som et rigtig godt uddannelsesland, også for udlændinge.
Astrid Krag (SF), 2011-06-14:
Jamen jeg synes slet ikke, at hr. Martin Henriksen behøver at blive så fornærmet over fru Maja Panduros spørgsmål.
Det var jo sådan set et meget relevant spørgsmål, der blev rejst i forlængelse af nogle høringssvar.
Jeg står f.eks. med høringssvaret fra Københavns Erhvervsakademi foran mig, som siger, at de på det kraftigste vil indstille, at alle tre former for videregående uddannelser underlægges de samme vilkår for et studieophold i Danmark, for ellers er der altså tale om konkurrenceforvridning og positiv særbehandling af professionsuddannelserne og universitetsuddannelserne, som man jo populært sagt kan sige ligger i tråd med et uddannelsessnobberi, som man så kan være mere eller mindre enige om finder sted.
Men er hr. Martin Henriksen slet ikke enig i de bemærkninger, der er fremkommet i høringssvarene, om, at det er en urimelig forskelsbehandling af uddannelserne, at det sender et sært signal, og at det i det hele taget stiller erhvervsakademierne ringere?
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Nej, jeg er ikke enig i, at der er nogen, der bliver stillet ringere med det her lovforslag, ud over de fupstuderende, som kommer til Danmark under dække af at være studerende og så reelt ikke er det.
Det er jo dem, det handler om.
Og jeg forstår ikke, at det kan være så vanskeligt at forstå det, for det er jo forholdsvis enkelt.
Når man kommer til Danmark og søger om at komme ind på en uddannelse, skal det være sådan, at man forinden har bestået en sprogprøve; det skal være sådan, at man kan dokumentere, at man har, hvad der svarer til 1 års SU, stående på sin konto; og man skal hele tiden i løbet af sin studieperiode have, hvad der mindst svarer til 1 års SU, stående på sin konto, medmindre der er kortere tid tilbage af ens uddannelse.
Det er cirka, hvad der svarer til 5.000 kr. om måneden.
Det er da et meget rimeligt krav at stille taget i betragtning, at det trods alt koster noget at leve i Danmark.
Astrid Krag (SF), 2011-06-14:
Men, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen, jeg prøver sådan set ikke at gå ind i en diskussion om, hvorvidt kravet er rimeligt eller ej – det skal jeg nok komme til i min egen ordførertale.
Jeg prøver alene at få hr. Martin Henriksen til at reflektere over den pointe, der også blev fremhævet i flere af høringssvarene, nemlig at man altså stiller uddannelsesretningerne jævnt ulige med det her.
Og det er jo ikke kun et spørgsmål om evnen til at tiltrække udenlandske studerende.
Med det følger også muligheden for at skabe et internationalt studiemiljø.
Vi må bare sige – og det tror jeg at alle, der arbejder på uddannelsesområdet, ved – at der da sker en konkurrence mellem de forskellige uddannelsesretninger, om det er universitets- eller professionsbacheloruddannelser eller erhvervsakademierne, om at tiltrække de unge studerende.
Det går jeg ud fra at hr. Martin Henriksen anerkender.
Så vil jeg bare bede hr. Martin Henriksen reflektere over, når vi nu hører fra erhvervsakademierne, at de mener, at det her er udtryk for en negativ særbehandling af dem, altså at de stilles ringere, om det slet ikke er et element, der kan bekymre hr. Martin Henriksen.
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Jeg har jo redegjort for, hvorfor jeg synes, det er rimeligt, at der er den forskel.
Det er, fordi det erfaringsmæssigt tyder på, at det faktisk er der, hvor vi har haft nogle af de store problemer i forhold til udenlandske studerende, der er kommet under forudsætninger, som de så ikke har levet op til.
Derfor synes jeg at det giver meget god mening.
Når de har bestået en sprogprøve, inden de kommer, så fortæller det også meget godt om, at de har gode forudsætninger for at følge den uddannelse, som de rent faktisk er skrevet ind på.
Det kan jo være med til det, som vel er hele pointen med, at man får udenlandske studerende til Danmark, nemlig at man får et bedre uddannelsesmiljø, at man får løftet uddannelserne rent fagligt, fordi man er sikker på, at de udenlandske studerende, der kommer, uanset om det er på et erhvervsakademi, en erhvervsuddannelse eller på et universitet, rent faktisk også er nogle, der bidrager til at udvikle uddannelserne.
Det er almindelig sund fornuft.
I øvrigt handler det jo om, som jeg også har været inde på flere gange, at når vi kan se, at der er et hul i udlændingelovgivningen, som nogle forsøger at misbruge, så er det selvfølgelig Folketingets opgave at sørge for, at man går ind og lukker det hul – om ikke andet i hvert fald forsøger at begrænse det.
Det er selvfølgelig beklageligt, at bl.a. Socialistisk Folkeparti, men også Socialdemokraterne, ikke ønsker at deltage i det arbejde.
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Altså, jeg forstår simpelt hen ikke argumentationen, for hvis man virkelig mener, at det er rigtig vigtigt, at de studerende, der kommer til Danmark, er de bedste og de mest ressourcestærke, sådan at vi kan videreudvikle vores uddannelsessystem, så Danmark kan stå sig godt som et sted, hvor udenlandske studerende kan komme og studere, fordi der netop er høj kvalitet i uddannelserne, hvordan kan det så være, at det lige præcis er det krav, der handler om, at man skal sørge for, at de er i stand til at forsørge sig selv, man ikke kan støtte?
For der er vel ikke noget helt ekstremt urimeligt i at antage, at et beløb på ca. 5.000 kr. om måneden nok er det, der passer meget godt med, hvad der skal til, for at man er i stand til at forsørge sig selv, mens man f.eks. studerer i Danmark.
Astrid Krag (SF), 2011-06-14:
Jeg må starte med at sige til hr. Martin Henriksen, at jeg altså bliver nødt til at sige, at jeg ikke tror, man nødvendigvis kan afgøre, hvem der er de bedste studerende, ud fra, hvem der har den største pengepung.
Jeg er helt med på, at vi skal kræve selvforsørgelse, men det vil være en meget forsimplet tilgang at sige, at de bedste og mest ressourcestærke også er dem, der er i stand til at deponere flest mulige penge på en lukket konto.
Så må jeg bare spørge igen til det sidste: Er det ikke rigtigt forstået, at med det her lovforslag skal det altså være en bankkonto med en spærring, dermed forstået, at det altså ikke er en bankkonto, man kan bruge til at dække sine løbende leveomkostninger?
Er det mig, der har misforstået lovforslaget, eller er det ikke rigtigt, at det bliver slået fast, at det skal være en konto med en spærring?
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Jamen spærringen bliver jo ophævet, så man netop har mulighed for løbende at hæve ydelserne.
Og så er det i øvrigt tanken, at man løbende skal have ydelser stående på sin konto, som svarer til 1 års SU, medmindre der er kortere tid end 1 år tilbage af ens uddannelse.
Derfor forstår jeg bare ikke, hvad det urimelige er i, at man siger, at en studerende, som kommer til Danmark, som udgangspunkt skal have ca. 5.000 kr. at leve for om måneden.
Det forstår jeg simpelt hen ikke det urimelige i.
Det er da almindelig sund fornuft, så man kan være sikker på, at dem, der kommer, er i stand til at forsørge sig selv, og så vi netop undgår det, som bl.a. den socialdemokratiske ordfører var inde på, nemlig at vi har set eksempler på, at der er nogle, der kommer som studerende og så f.eks. arbejder illegalt.
Det er ikke til gavn for dem, og det er heller ikke til gavn for det danske samfund.
Der er nogle, der bliver fuppet til at komme herop, f.eks. fra Nepal og andre lande, det har vi jo set en række eksempler på.
De bliver jo snydt til at komme herop.
Det er skidt for dem, og det er sådan set også skidt for det danske samfund, fordi vi risikerer at komme ud i, at de presser lønningerne osv. Så der er da mange forskellige gode argumenter for at støtte det her lovforslag, og jeg forstår simpelt hen ikke, at man synes, det er urimeligt, og at det, at en studerende skal have ca. 5.000 kr. til at leve for om måneden, er for meget at stille som krav.
Astrid Krag (SF), 2011-06-14:
Det nævnte jeg selv i min ordførertale, fordi jeg tager det her meget alvorligt.
Jeg sagde jo også, at hvis jeg havde nogen garanti for, at det var med de her to greb, vi løste det, ville jeg være for det uden at blinke.
Men det er lige præcis det, vi bliver nødt til at have klarhed over, når vi ser, hvad der er af mulige negative konsekvenser, som rigtig mange af høringsparterne peger på.
Så må jeg bare sige, at det, jeg har problematiseret her, og som jeg stadig ikke har fået noget svar på hvordan Dansk Folkepartis ordfører principielt stiller sig til, jo er, hvorvidt det er rimeligt at forskelsbehandle vores erhvervsakademier i forhold til de krav, der stilles til vores professionsbachelorskoler og vores universiteter.
Det er altså uddannelsesinstitutioner, der konkurrerer om de samme studerende, og det er uddannelsesinstitutioner, der skal kunne tilbyde deres studerende de samme gunstige uddannelsesmiljøer, herunder internationale uddannelsesmiljøer.
Derfor synes jeg jo, at vi er svar vældig skyldige, når f.eks. Københavns Erhvervsakademi spørger, hvordan det kan være rimeligt, at de skal underlægges så forskellige krav.
Naser Khader (KF), 2011-06-14:
Danmark skal forblive et åbent og attraktivt land for dem, som gerne vil bidrage til samfundet.
Og Danmark er åbent i kraft af mange ordninger.
Vi har mange fremragende ordninger til at få opholdstilladelse i Danmark.
En af de gode ordninger, vi har, og som der er blevet givet rigtig mange opholdstilladelser i henhold til, er studieopholdstilladelser.
Jeg synes, det er en god ordning, som vi skal bevare, men også værne om, for det er jo sådan, at de, der kommer og studerer i Danmark, senere hen i deres oprindelige hjemland bliver gode ambassadører for Danmark; det er der faktisk
rigtig mange eksempler på
Men det er som sagt en god ordning, der ikke skal misbruges.
Ordningen skal kun bruges af dem med de rette kompetencer til at gennemføre en uddannelse.
Bl.a. derfor har regeringen allerede gennemført en række initiativer, der skal medvirke til at sikre, at kun reelle udenlandske studerende kommer til landet.
Desværre er der yderligere brug for initiativer til at hindre misbrug, og derfor foreslås det i lovforslaget, at de udenlandske studerende fremover skal have de fornødne sproglige kompetencer til at klare en uddannelse.
Desuden skal det også sikres, at de udenlandske studerende har tilstrækkelige midler til at forsørge sig selv, initiativer i lovforslaget, som vi i Det Konservative Folkeparti støtter.
Astrid Krag (SF), 2011-06-14:
Jeg mener ikke, at nogen af os kan synes, det er særlig ønskværdigt, at vi skal have en så forhastet lovgivningsproces, at høringssvarene tikker ind, mens vi står her i salen.
Det betyder jo noget for kvaliteten af den behandling, vi har her i salen, og det betyder også, at vi ikke har ministerens vurderinger af de forskellige høringssvar.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt.
Fordi forvirringen er så relativt omfattende, som den er i de høringssvar, vi har fået, omkring nogle dele af det her lovforslag, har jeg et helt reelt spørgsmål.
For der er manglende overensstemmelse mellem retorikken i pressen, fremsættelsestalen og så den egentlige lovtekst, og det må være den egentlige lovtekst, vi skal forholde os til her.
Så vil jeg bare bede ministeren be- eller afkræfte, hvorvidt der er nogle nye former for kriminalitet, der med det her lovforslag vil give anledning til udvisning.
Naser Khader (KF), 2011-06-14:
Jeg er glad for, at Liberal Alliance stemmer for.
Jeg vil gerne spørge til den del, der handler om at give kommunerne bonus for at gøre en ekstra indsats i forhold til vejledning.
Da jeg var på talerstolen, blev jeg stillet et spørgsmål af den socialdemokratiske ordfører om, hvilke andre dele af integrationsloven der giver bonus.
Nu har jeg fået fat i integrationsloven.
Er Liberal Alliance for eller imod den del, der handler om bonusordninger?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-06-14:
Det er ikke det, vi har været særlig optaget af i forbindelse med vores modstand mod det pågældende lovforslag.
Jeg skal bare sige, at det er klart, at fru Astrid Krag har ret i, at Liberal Alliance vel nok er det parti i Folketinget, som er mest optaget af at afbureaukratisere den offentlige sektor.
Jeg kvitterer selvfølgelig for, at SF har bemærket det, og vi håber da, at vi på et tidspunkt kan få et flertal i Folketinget til at være med til et regelstop og et krav om løbende afregulering af det danske samfund, som vel må være et af de mest overregulerede samfund i hele verden.
Så vil jeg bare sige, at vores princip har været, at vi stemmer for det her lovforslag, fordi vi til gengæld har fået en asylaftale, som vi er morderlig glade for.
Karen Hækkerup (S), 2011-06-14:
Jeg er lidt i tvivl, når jeg læser det igennem, for nu bliver der tale om omvendt bevisbyrde.
I min terminologi betyder det, at man selv skal kunne bevise, at man er uskyldig, ikke at andre skal kunne dømme en og sige, at man er skyldig.
I de her spørgsmål vil det vel stadig være sådan, at man ikke kan udvises, hvis der er tvivl, for så er der ikke sikkerhed for, at konventionerne er brudt.
Det er det ene.
Det andet er det, fru Line Barfod siger, nemlig at domstolene skal kunne redegøre for, hvordan de er kommet frem til den beslutning, de er kommet til, hvis de eventuelt er kommet frem til, at man ikke kan udvise, ved at referere til andre domme eller artikler.
Der vil jeg bare spørge ministeren: Er det sådan, at domstolene i fremtiden kun kan træffe en afgørelse, hvis de kan dokumentere, at der har været andre domme, der præcis har lignet?
Eller vil det ikke være tilstrækkeligt, hvis dommerne konkret laver en vurdering, hvor de siger: I den her sag er det vores vurdering, at de internationale forpligtelser ikke vil være overholdt?
Altså, fratager man fuldstændig domstolene kompetencen til i den konkrete vurdering at lave et skøn, eller skal den kunne referere til en anden afgørelse, der tidligere er blevet truffet af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol?
Søren Pind (V), 2011-06-14:
Jeg synes, fru Karen Hækkerup skal læse lovteksten.
Der står det så fint: »medmindre dette med sikkerhed vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser«.
Det er det, der står.
Troels Christensen (V), 2011-06-14:
Som det var tilfældet ved det forrige lovforslag, kan vores integrationsordfører heller ikke være til stede ved behandlingen af dette lovforslag, og det beklager jeg, men jeg læser hermed hans tale op:
I Venstre mener vi, det er vigtigt at have fokus på at hjælpe og forbedre vilkårene for udlændinge, der ønsker at flytte tilbage til deres hjemland eller tidligere opholdssted.
Vi mener, at forpligtelsen ligger hos kommunerne.
Det er kommunerne, der er de nærmeste til at varetage opgaven med vejledning om mulighederne for økonomisk støtte ved repatriering.
Med lovforslaget her sikrer vi jo, at alle udlændinge får de samme rettigheder og muligheder, fordi alle kommuner hermed forpligtes til allerede i deres integrationsprogrammer at inddrage vejledning om mulighederne for repatriering.
Til at sikre, at alle kommuner stræber efter at opfylde loven, indføres der samtidig sådan en, kan man godt kalde det, gulerod i form af et resultattilskud på – det er ikke så meget – 25.000 kr. pr. person, altså pr. udlænding bosiddende i en kommune, der finder hjem.
Vi mener, loven er nødvendig for at sikre mod de situationer, hvor udlændinge, der ønsker at repatriere sig, føler, at de forhindres heri, fordi de ikke selv har økonomisk formåen, og fordi den pågældende kommune forsømmer at vejlede om den pågældende udlændinges ret og muligheder.
Det skal understreges, at der alene er tale om en ret og en mulighed for dem, som ønsker at vende hjem.
Der er således på ingen måde tale om en forpligtelse for eller form for pression mod udlændinge, der er velintegrerede og ønsker at blive i landet, og som i øvrigt opfylder betingelserne for det.
Endvidere skal det bemærkes, at repatrieringsloven udvides til også at gælde udlændinge, der er meddelt opholdstilladelse i Danmark inden udlændingeloven af 1983, og deres efterkommere.
På den måde udvides personkredsen af de udlændinge, der kan opnå økonomisk støtte til frivillig repatriering.
Tallene viser, at der siden lovens ikrafttræden har været et stigende antal udlændinge, der ønsker at benytte sig af tilbuddet om repatriering.
Det er derfor tydeligt at se, at der er mange, der frivilligt – frivilligt – ønsker at vende tilbage til deres hjemland.
Vi mener, at lovforslaget er nødvendigt og velegnet til at sikre, at alle udlændinge får en ensartet vejledning og mulighed for hjælp til at vende hjem.
Jeg skal på den baggrund meddele, at Venstre støtter forslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-06-14:
Jamen som fru Line Barfod også har peget på i den tidligere debat, synes jeg faktisk, at det er direkte uforskammet, at Venstre og regeringen gør alt, hvad de kan for at tromle og jappe den her lovgivning igennem, og så er de alligevel ikke i stand til at stille med en ordfører i forbindelse med de her tre lovforslag.
Så vidt jeg husker, har Venstre altså 46 medlemmer af Folketinget.
Altså, det er da for pinligt.
Fordi vi opfører os, som vi plejer, betyder det jo, at man ikke kan stille indholdsmæssige spørgsmål til Venstres ordfører, som er ordfører for det største regeringsparti; vi ikke får lov til at stille spørgsmål om indholdet af den her lovgivning.
Kan ordføreren ikke se, at det er at vise en total mangel på respekt for alle os andre, at man kræver og tromler en lovgivning igennem?
Det vil sige, at den skal hastebehandles, og vi får jo slet ikke en lovgivningsproces, som er rimelig.
Og så er man ikke engang i stand til stille med ordføreren i Folketingssalen.
Søren Pind (V), 2011-06-14:
Lovgivers udtrykte stilling her er, at vi fjerner gråzonerne.
Det er det, der her kommer til udtryk.
Troels Christensen (V), 2011-06-14:
Jeg vil bare kort sige, at som i alle andre partier kan en ordfører blive ramt af forfald.
Jeg har trods alt været herinde i nogle år og har derfor også ved mange lejligheder oplevet, at Enhedslisten og andre partier har været i lignende situationer.
Det er jo de vilkår, der nu engang er i forbindelse med et travlt folketingsarbejde.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-06-14:
Så vidt jeg kan forstå, er det ikke på nogen måde sygdom, der er årsagen til, at Venstres ordfører ikke er til stede i salen i dag.
Det er da fuldstændig rigtigt, at der kan være situationer, hvor man sender andre ordførere, men nu er vi bare i den situation, at Venstre har krævet at få det her hastebehandlet, har krævet, at vi får en sjusket lovgivningsproces i forbindelse med tre meget afgørende lovforslag.
Så kan vi så bare konstatere, at man ikke er villig til at stille med en ordfører, som vi kan stille spørgsmål til.
Jeg synes, at det er pinligt, og det undrer mig da egentlig, at Venstres vikarordfører ikke også synes det.
Troels Christensen (V), 2011-06-14:
Jeg har ikke yderligere kommentarer.