runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-10:
Jeg bliver mere og mere spændt på at se, hvad hr. Frank Aaen får igennem i finanslovforhandlingerne, for jeg kan høre, at der i hvert fald er et job med, at godt 200.000 mennesker meget bastant skal have forbedret deres vilkår.
Jeg forsøger bare at forholde mig til den virkelighed, der er i det danske samfund, hvor der desværre er den situation, at vi har haft lavvækst, hvor der desværre er den situation, at det ikke går, som vi gerne vil have det til at gå, fordi der altså er en krise i verden omkring os.
Så tror jeg på, at noget af det, der kan skabe flere arbejdspladser, der kan give flere arbejdspladser til de arbejdsløse, er, at der er tryghed og ro om danskernes økonomi.
Jeg tror på, at det, at man hælder skatter og afgifter ud over den danske befolkning, får flere danskere til at holde igen, til at være tilbageholdende.
Jeg tror, det får flere til at vente med at købe den nye bolig og dermed sætte gang i tingene.
Jeg tror, at regeringens zigzagkurs vedrørende boligjobordningen, hvor man først ville afskaffe den og så lige ville lade den være et stykke tid, men med henblik på at afskaffe den, er dårlig i forhold til at skabe job i Danmark.
Det, de arbejdsløse har brug for, er, at vi er et samfund, der kan generere job, ikke bare kortvarigt, men sådan at vi får en langvarig forbedring af situationen.
Hvis vi lige tager det med de multinationale selskaber først, vil jeg sige, at vi er meget stærke tilhængere af, at multinationale selskaber betaler det i skat i Danmark, som de skal, og hvis der er nogle, der snyder, skal vi have nogle myndigheder, der kommer efter dem, og vi skal have et retssystem, der stiller dem til ansvar.
Derfor støttede vi også under den tidligere regering – og det vil vi også gøre under den nuværende – at man forfølger de selskaber, som ikke betaler den skat, de skal.
Det andet, jeg vil sige noget om, er virksomhedernes ansvar i forhold til miljø, udvikling osv., og der vil jeg bare sige, at det, man hele tiden skal holde fast i, er, at man jo ikke har løst noget for miljøet, hvis det, man gør, er at flytte et gartneri, lad os sige fra Odense til Tyskland eller Holland.
Så har man ikke nødvendigvis løst noget for miljøet, men man har flyttet nogle arbejdspladser.
Det, den nuværende regering risikerer med den politik, man siger man vil føre, er jo, at man flytter nogle af den slags arbejdspladser ud af landet, og så får vi altså den samme miljøpåvirkning, vi får den bare fra Tyskland eller Holland, og vi får jo så det tab af arbejdspladser, der gør, at vi får sværere ved at få vores økonomi til at hænge sammen.
Det er bare den simple sammenhæng, vi forsøger at få forståelse for.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2011-11-10:
Det var en usandsynlig nem måde at komme uden om at svare på spørgsmålet.
Det drejer sig naturligvis om udbuddet af arbejdskraft.
Og så er vi tilbage ved det igen, vil jeg sige til hr. Thulesen Dahl.
For det kan godt være, at udbuddet af arbejdskraft falder, og det er jo det, der er teknikaliteterne ovre i Finansministeriet, men nu er det ikke udbuddet af arbejdskraft, der skaber arbejdspladser i det her samfund.
Jeg ved godt, at det har været den doktrin, som VK og Dansk Folkeparti har lagt stemmer til i 10 år, og det er jo derfor, man har sovet fuldstændig i timen, mens vi andre sad og ventede på, at der kom nogle initiativer, der ville skabe arbejdspladser.
Dansk Folkeparti har jo sammen med Venstre og Konservative gjort sig skyldige i hele tiden at fokusere fuldstændig blindt på udbuddet af arbejdskraft.
Det er nu engang ikke antallet af hænder, og det er nu engang ikke den enkelte fattige, der kan skabe arbejdspladser i Danmark.
Hvis der skal skabes arbejdspladser i Danmark, kræver det, at man tager hænderne op af lommen og påtager sig et politisk ansvar og laver en kickstart af dansk økonomi.
Men hr. Kristian Thulesen Dahl mener altså, at man i stedet for skal sørge for at kigge på de fattige og gøre dem endnu fattigere, fordi det vil være det, der skaber arbejdspladser.
Vi har stadig væk ikke hørt et eneste bud på, hvordan Dansk Folkeparti vil skabe arbejdspladser i Danmark, og kan vel efterhånden konkludere, at det er, fordi der ingen bud er.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-10:
Lige præcis, for det, der har været lidt et mysterium for os andre, når vi her i efteråret har kigget på Det Radikale Venstres økonomiske politik, er, at man for et par måneder siden kommer fra en position, hvor man mener, at en vækstpakke på 4 mia. kr. er det rigtige.
Dermed afviser man både den tidligere regerings og de nuværende regeringspartneres forslag om en vækstpakke på 10 mia. kr. for så kort tid efter at ende med en vækstpakke på 17,5-18 mia. kr.
Derfor er det i virkeligheden interessant, at fru Marianne Jelved på den måde i hvert fald vil lade sig citere for – og jo ikke siger, at det har været decideret forkert – at give det indtryk, at det er, fordi den værste økonomiske krise er overstået om 2 år.
Det er vel her, Det Radkale Venstre nu adskiller sig fra f.eks. vismændene og andre, som jo ikke tør sige, at den værste økonomiske krise er overstået om 2 år.
Man er jo dybt, dybt usikker på, hvad fremtiden vil bringe, og det, vi kan se netop nu i Grækenland og Italien, er vel snarere, at udsigterne umiddelbart ser mere dystre ud, end de gjorde for kort tid siden.
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Men hr. Kristian Thulesen Dahl er – sin dygtighed ufortalt – ikke særlig loyal over for det, den sekvens med mig i radioavisen den 31. oktober handlede om
Jeg blev bedt om at forklare, hvorfor jeg gik ind for en 2-årig og ikke længere kun en 1-årig mindre pakke.
Det forklarede jeg med – og derfor er jeg glad for spørgsmålet – at krisen er blevet dybere og tungere, end da mit eget parti diskuterede en vækstpakke i eftersommeren.
Konjunkturerne har bare vist sig at blive værre.
Når jeg så går ind for en 2-årig pakke og i den størrelsesorden, er det, fordi finansministeren har fundet en måde at finansiere den vækstpakke på, der gør, at det er relativt få af statens midler, der går ind i den vækstpakke, som ikke allerede er disponeret til veje, jernbaner osv., som skal bruges, og som er bestemt på forhånd.
Der er jo kun en samlet effekt i størrelsesordenen 2,5 mia. kr. i underskud, hvis man må bruge det udtryk, på pakkens samlede finansiering.
Derudover talte jeg også om psykologien i det, der sker.
Det kan være med til at lette presset på familierne og gøre dem mere optimistiske og gøre dem måske lidt mere villige til at bruge lidt flere penge, end de ellers har gjort.
Anders Samuelsen (LA), 2011-11-10:
Tak for det.
For et par uger siden mødte euroen reelt sit Waterloo i forbindelse med det møde, hvor man endnu en gang skulle forsøge at redde den græske økonomi.
Man lavede en pakke, som bare var nogle hensigtserklæringer.
Markederne blussede op i 2 dage, hvorefter de faldt igen.
Og sådan vil det fortsætte i lang tid fremover.
Jeg er overbevist om, at man om ½-2 år vil kigge tilbage på det møde og sige: Der startede for alvor opløsningen af euroen.
Jeg har kæmpe stor respekt for den radikale ordfører, fru Marianne Jelved, og hendes økonomiske indsigt.
Det er nok sådan, at vi kan forudse, at i første kvartal 2012 forsvinder grækerne højst sandsynligt ud af euroen, og derefter spiller det videre over på Italien.
Vi ser det allerede nu.
De har brudt 7-procents-loftet.
Derefter kommer portugiserne og spanierne.
Er det finanslovforslag, som vi forhandler i dag, så et svar på de udfordringer, som via den europæiske nedsmeltning også kan komme til at ramme Danmark?
Som jeg ser det, er vi en del af en strøm, som er på vej mod et kæmpemæssigt vandfald på vej mod en afgrund.
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Den danske finanslov kan jo ikke redde den situation, som hr. Samuelsen beskriver, i Europa.
Den kan måske afbøde konsekvenserne for Danmark af den nærmest dominoeffekt, som hr. Anders Samuelsen beskriver.
Men det er jo ikke den situation, vi er i, og det er heller ikke den situation, vi skal lave finanslov efter, efter vores opfattelse i hvert fald.
Det er jo en helt anden medicin, der skal til, nemlig en helt anden form for samarbejde og disciplin i Europa som sådan, der skal afbøde det næste uheldige, hvis det fortsætter, hvilket vi håber det ikke gør.
Anders Samuelsen (LA), 2011-11-10:
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Det må da være sådan, at den danske finanslov er der, hvor vi for alvor kan gøre noget i forhold til at løsrive os eventuelt fra den strøm, den lavine, som bevæger sig med større og større kraft frem mod det vandfald, som fører mod afgrunden.
Det er vel sådan, at når lande som Schweiz, Singapore, Tjekkiet og Sverige er i stand til via deres finanspolitik at løsrive sig fra den generelle nedtur og være succesfulde nationer med vækst, hvorfor skulle vi så ikke kunne gøre det i Danmark?
Hvorfor skal vi så ikke bruge en finanslov som den her til at gøre det?
Mit spørgsmål er derfor igen: Er den her finanslov – første gang, hvor Det Radikale Venstre for alvor har indflydelse efter 10 år – svaret på den udfordring?
Eller er det her i bund og grund ligegyldigt?
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Den er bestemt ikke ligegyldig.
Den er da et rigtig godt svar på den situation, Danmark er i, også med hensyn til den krisestemning, der er omkring os.
Jeg forstår slet ikke, at der sås mistillid til det.
Vi har de samme mål, som alle andre relevante, seriøse, arbejdende lande i EU-sammenhæng har, nemlig at vi har en stabilitetsorienteret økonomisk politik, der gør, at vi har holdbarhed i 2020, og at vi har balance på den strukturelle saldo.
Det er et forsøg på at skabe den stabilitet, der skal til, for at vi kan ride stormen af.
Vores problem er et lidt andet, og jeg synes, det kunne være meget interessant, hvis vi kunne dyrke det lidt mere.
Hvordan kan det være, at væksten er så relativt lav i Danmark sammenlignet med vores nabolande?
Hvad skulle vi gøre for at løfte den vækst?
Og det er jo også det, vi er interesseret i, altså at skabe den tillid i det danske samfund, der gør, at vi f.eks. får et mere normalt forbrugsmønster, hvilket i hvert fald vil bidrage væsentligt til en vækst.
Jeg tvivler på, at det er et helt korrekt citat, hr. Thulesen Dahl kommer med, men det er heller ikke sagt som et citat, men som et referat af noget, jeg skulle have sagt.
Jeg husker udmærket den pågældende situation, hvor jeg sagde: Ingen ved jo, hvordan situationen ser ud om 2 år.
Vi ved jo ikke, om krisen er ved at lette på det tidspunkt.
Der er derfor mere sund fornuft i – siger jeg i radioen – at lave en 2-årig investering i stedet for en 1-årig, for når krisen er så tung, som den er, er det bedre at have en investering over en længere periode end 1 og 2 år, og det er derfor rimeligt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-11-10:
Jeg kan så forstå, at ordføreren ikke mener, at den regulering, man havde op gennem 1990'erne på klima- og miljøområdet, har gjort, at vi i dag er førende på verdensplan inden for de her forskellige teknologier, og at det er det, vi skal leve af i fremtiden.
Så måske er det ikke kun liberalismen, der har smittet af, men også konservatismen.
Vi bliver vel nødt til at finde ud af, hvad det er, vi skal leve af i fremtiden, og det skal være noget, der er helt unikt.
Og der siger de danske virksomheder, at de krav, der blev stillet dengang, gjorde, at de var meget mere på forkant med udviklingen inden for de her teknologier.
Så jeg vil bare igen gerne spørge ordføreren: Hvad er det grundlæggende problem i at pege på en retning og sige, at vi bliver nødt til at skabe rammerne for at få de her job, som vi skal leve af i fremtiden, i stedet for at se på, at der bliver flere og flere arbejdsløse, og bare overgive os til markedets nåde?
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Jeg vil godt med fare for at blive misforstået og mistolket anholde, at Det Radikale Venstre specielt skulle være gået efter, at skattetrykket skulle sænkes.
Jeg har flere gange fra denne talerstol gjort opmærksom på, at skattetrykket ikke er noget, man bare bestemmer her i Folketinget, fordi det afhænger af konjunkturer, af aktiestigninger, af øgede skatter på pensionsopsparinger osv.
Så pas på med at bruge skattetrykket som et succeskriterium, siger jeg bare.
Det, vi har talt om, er at sænke skatten på arbejde og få en anden struktur i vores skattesystem, og det mener vi er vigtigt, fordi vi gerne vil have en bedre mulighed for, at flere arbejder, og fordi arbejdsstyrken er en del af den løsning, der skal til, for at vi kan løfte de udfordringer, vi står over for, også økonomisk.
Mike Legarth (KF), 2011-11-10:
Definitionen af skattetryk kunne man godt tage en akademisk debat om, men her har vi jo tilhørere og almindelige mennesker, der lytter med, og alle ved, hvad det betyder.
I den her sammenhæng har Det Radikale Venstre i hvert fald medvirket til, at skatter og afgifter øges i første omgang med 5 milliarder.
Herom er der ingen tvivl.
Jeg har, hver eneste gang vi har haft den her debat i Folketingssalen spurgt den radikale ordfører: Hvis det skulle ske – måtte guderne forbyde det, sagde jeg dengang – at rød blok vandt valget, kunne Det Radikale Venstre så medvirke til at hæve skatterne i forhold til det niveau, vi kender i dag?
Jeg har altid fået en tilkendegivelse om, at det kunne man ikke.
Og hver gang vi har spurgt om, hvordan vi skal finansiere lavere skat på arbejde ved at sænke de offentlige udgifter, har Det Radikale Venstre bakket op om den holdning, den filosofi.
Men nu har man så gjort det modsatte for at træde ind i en regering, og der er det, jeg spørger: Hvornår standser komikken?
Hvornår får vi den ærlige radikale politik?
En anden ting er, at der i Det Radikale Venstres program står, at man tror på frie og ansvarlige mennesker, men alligevel hæver man fradraget og udgifterne til at spare op til sin egen alderdom.
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Den tidligere regering har da også gjort de samme ting, som hr. Mike Legarth nu problematiserer voldsomt.
Så vidt jeg ved, blev der lagt loft over, hvor meget man kunne trække fra ved opsparing til ratepension, under VK-regeringen.
Det synes jeg lige vi skal have i erindring.
Det kan være sund fornuft at gøre sådan nogle ting, det mener vi bestemt, og vi gør det gerne igen.
Vores ærlige skattepolitik, som ordføreren for Det Konservative Folkeparti udtrykker det, kan læses i vores programmer.
Vi har hele tiden lagt en fuldt finansieret model på bordet til forhandling med alle dem, der ville være med, som sænker skatten på nogle områder og hæver skatten på andre områder.
Det er det, vi kalder en finansieret skattereform.
Og derfor kan jeg jo ikke love, at der ikke er skatter, der bliver hævet, for det vil der være med en skattereform, men der er altså også andre, der bliver sænket.
Jacob Jensen (V), 2011-11-10:
Det er nok primært gået i retning af S og SF, vil jeg vurdere, men nu skal De Radikale jo heller ikke gå helt ram forbi.
Jeg husker i hvert fald, at der var noget med, at man havde et radikalt princip – det tror jeg man kaldte det, ellers må ordføreren lige korrekse mig, hvis det ikke var det ord, man brugte – om, at intet øget offentligt forbrug skulle finansieres ved øgede skatter og afgifter.
Sådan tror jeg det blev formuleret, i hvert fald indholdsmæssigt.
Hvordan ser ordføreren så på, at ordføreren i dag er en del af en regeringskoalition, hvor det finanslovforslag, som vi diskuterer, faktisk indeholder øget offentligt forbrug finansieret ved øgede skatter og afgifter?
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Vi er med til at lægge det finanslovforslag frem, hvis det har undgået hr. Jacob Jensens opmærksomhed.
Vi synes, at det er nogle fornuftige løsninger, der er lavet.
Det er nogle rigtige prioriteringer, som vi sætter meget stor pris på, og som skaber et tydeligt billede af det kulturskifte, der er sket i forhold til den tidligere regering.
Og sådan skal det jo også være, når der er et politisk skifte; så er der forskel i prioriteringerne.
Så derfor står vi bag den finanslov og de ting, der er fremgået af den.
Det er et kompromis, og det er en måde at komme i gang med at løfte nogle meget store opgaver i en periode, hvor vi er stærkt tynget af meget negative konjunkturer.
Så det kræver en særlig løsning.
Det er jo noget, Venstre har fundet på, og det er i virkeligheden udtryk for en utrolig gammeldags måde at tænke på, vil jeg gerne sige til den unge hr. Jacob Jensen.
Det er fra dengang, kontraktpolitikken var moderne.
Det duer ikke i det samarbejdende folkestyre, hvor vi skal indgå kompromiser, samarbejde og bøje os mod hinanden.
Sådan noget er totalt gammeldags, ubrugeligt i virkeligheden.
Jacob Jensen (V), 2011-11-10:
Jeg vil ikke forholde mig til, hvordan fru Marianne Jelved ser på, hvad der er gammeldags og hvad der er moderne.
Jeg har bare det princip – det tror jeg de fleste har – at hvis man siger noget før et valg, skal man også stå på mål for det efter et valg.
Det er derfor, jeg godt vil spørge igen, for jeg synes ikke rigtig, at jeg fik noget svar, ud over at jeg selvfølgelig noterede mig – og det havde jeg også regnet med – at De Radikale står bag ved det forslag til finanslov, der er blevet fremsat af regeringen.
Hvis ikke det er et løftebrud, ved jeg ikke, hvad fru Marianne Jelved vil kalde det.
Mike Legarth (KF), 2011-11-10:
Så jeg vil høre, hvornår komikken stopper, for når vi ellers i Folketingssalen har drøftet det, har Det Radikale Venstre jo stået for, at vi skulle have bremset de offentlige udgifter og at vi skulle sænke skattetrykket – men vi har fået det modsatte.
Hvorfor deltager Det Radikale Venstre i det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-10:
Fru Marianne Jelved har jo lang parlamentarisk erfaring og har derfor kendskab til mange perioder med økonomisk usikkerhed, ustabilitet osv.
Derfor bed jeg meget mærke i, at fru Marianne Jelved på et tidspunkt – jeg tror, det var den 31. oktober om morgenen – i radioavisen blev citeret for at mene, at den værste økonomiske krise ville være overstået om 2 år.
Det synes jeg jo var vovet, i betragtning af hvad der rører sig rundtomkring i verden, men ikke desto mindre må man sige, at det var et budskab, man måske skulle tage alvorligt.
Derfor vil jeg gerne give fru Marianne Jelved anledning til her ved førstebehandlingen af finansloven lige at redegøre nærmere for, hvad der lå til grund for, at hun kunne sige, at hun mente, at den værste økonomiske krise ville være overstået om 2 år.
Man kan jo godt have den tro, at man som politiker her i Folketinget er den rette til at finde ud af, hvad der vil være fremtidens vinderindustrier og vindererhverv i Danmark.
Jeg har forstået, at der er en del på venstrefløjen, der lider af den tvangstanke, at det er man bedst i stand til, og derfor skal folk betale ind til de fælles kasser, for så kan man dele ud til de brancher, man gerne vil have skal være i Danmark.
Jeg tror altså lidt på, at der måske er nogle folk ude i fædrelandet, der egentlig er bedre til at få de gode ideer, opfindere, folk, der er bedre til at fremme nye arbejdspladser, og som altså er bedre til det, end vi er.
Jeg tror også, at nogle af de store danske virksomheder, som vi i dag er stolte over at have, LEGO, Grundfos, Danfoss, er virksomheder, der ikke er opstået på grund af politikere, men er opstået på grund af driftige forretningsfolk og erhvervsfolk, som vi er glade for i dag, og som genererer en masse arbejdspladser i Danmark.
Så jeg synes altså, man lige skal tænke sig om to gange, før man tror, det er herindefra, man får alle de gode ideer.
Vi fornægter overhovedet ikke, at Danmark skal have et rent miljø, og at vi skal gøre noget for det, vi siger bare, at der skal være en fornuftig balance.
Man kan jo godt drøne frem med krav over for landbruget i forhold til kvælstofudledning eksempelvis, men man kan jo gøre det på en måde, så man får landbrugsproduktion andre steder end i Danmark, hvor forureningen så stadig væk er der, men hvor arbejdspladserne er tabt for Danmark, og hvor vi så får sværere ved at løse fremtidens udfordringer.
Det er bare den sammenhæng, vi forsøger at få forståelse for.
Christian Juhl (EL), 2011-11-10:
Tak for det.
Nu er det første gang, jeg er med i en sådan debat, og jeg havde sat mig herned og glædet mig til at høre lidt om DF's politik, for jeg troede, at det, der var ideen, var, at vi skulle berige hinanden.
Jeg kan så forstå, at der er langt mellem snapsene, hvad angår arbejdspladser og forholdet til de ledige, så jeg vil forsøge mig på et tredje område.
Det kunne da være, vi kunne finde fælles fodslag der.
Hvis ikke, tvivler jeg lidt på ordførerens snak om vilje til at forhandle og samarbejde, men lad os prøve.
Jeg vil gerne høre, om Dansk Folkepartis pragmatisme og vilje til forhandling også gælder et spørgsmål som f.eks. efterlønnen.
Kunne man forestille sig, at Dansk Folkeparti ville benytte et latent, indrømmer jeg, men i hvert fald eksisterende flertal i Folketinget til at bevare efterlønnen?
Jeg har i valgkampen gået og talt på, at de partier, der er i Folketinget i øjeblikket, med de mandater, de har, skulle kunne danne et flertal for at bevare efterlønnen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-10:
Det er jo typisk, at når man stiller et spørgsmål, konstaterer man først lige et eller andet, og så går man videre.
Jeg vil bare lige sige, at jeg ikke er enig i den konstatering.
Jeg har brugt rigtig meget tid på at forklare, hvorfor den nuværende regerings politik vil føre til tab af arbejdspladser, og det er vi modstandere af, fordi vi ønsker at bevare arbejdspladser i Danmark, fordi vi ønsker, at der er arbejdspladser til de ledige i Danmark.
I forhold til efterlønnen vil jeg sige, at den måde, man debatterer den på, er lidt pudsig.
Nu er det igen det der med, om man vil fjerne efterlønnen eller man ikke vil fjerne efterlønnen.
LO har jo også kørt kampagne om, at vi i virkeligheden med den reform, vi lavede, afskaffede efterlønnen.
Nu så jeg i går til min store overraskelse, at LO er ude at anbefale folk at blive i efterlønsordningen.
LO siger minsandten, at for ni ud af ti kan det økonomisk bedst betale sig at blive i efterlønsordningen.
For kun en ud af ti kan det bedst betale sig at trække sig ud af efterlønsordningen.
Derfor opfordrer LO medlemmerne til at blive i efterlønsordningen.
Se, det står jo i diametral modsætning til det, LO har kørt kampagne om for at få en ny regering.
Der hed det sig jo, at vi afskaffede efterlønnen.
Nu kan vi altså konstatere, at det gør vi ikke med reformen.
Vi beholder efterlønnen, den er reformeret, javel, men vi har åbent og ærligt før et valg sagt, hvordan vi ville gøre det efter et valg, og LO anbefaler nu folk blive i efterlønsordningen, fordi det økonomisk åbenbart er mest rentabelt for dem.
Christian Juhl (EL), 2011-11-10:
Tak for det.
Nu repræsenterer jeg ikke LO, jeg repræsenterer Enhedslisten i det her spørgsmål, og jeg vil gerne spørge en gang til.
Det kan være, hr. Kristian Thulesen Dahl så fanger min pointe.
Jeg vil spørge, om Dansk Folkeparti er så pragmatisk et parti og har så meget lyst til at lave forlig, at man kunne være med til at realisere det flertal, der eksisterer i Folketinget, for at lave, lad os så kalde det den forringelse af efterlønnen, som ligger i tilbagetrækningsreformen, om.