runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-06-07:
Det har jeg ikke rigtig nogen kommentarer til.
Martin Henriksen (DF), 2012-06-07:
Jeg synes jo, det er udmærket, at SF's ordfører – sådan opfatter jeg det i hvert fald – tager afstand fra det, som fru Özlem Sara Cekic udtalte til hr. Christian Langballe fra Folketingets talerstol.
Jeg synes, det er godt, at det i hvert fald er kommet på plads.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til indholdet i det her lovforslag: Kan fru Pernille Vigsø Bagge ikke se, at der er en dobbelthed i det, når man argumenterer på den måde, at man siger, at man nu skal skabe ligestilling, respektere forskelligheder, og derfor skal man vedtage det her lovforslag, når det, man rent faktisk gør med lovforslaget, er at gøre det forskellige ens?
Søren Pind (V), 2012-06-07:
Når man ser på det, der foregår i den offentlige debat, kan man jo godt forstå, at regeringen og dens støtteparti ikke går ret meget op i ord.
For ord er jo bare noget, der flyder, og så finder man på nogle nye ord, eller også omdefinerer man ordenes mening bagefter.
Mit spørgsmål lyder, om fru Johanne Schmidt-Nielsen synes, at f.eks. udviklingen i Sverige, hvor der er børnehaver, hvor man kalder hinanden for høn, er positiv i kampen for kønnenes ligestilling.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-06-07:
Jeg betragter ikke homoseksuelle som nogen, der mangler noget.
Det var den ene ting.
Det andet er, at fru Krarup siger, at ægteskabet er familieskabende.
Det er jo interessant, for jeg mener faktisk, at man kan være familie på mange forskellige måder.
Og jeg mener ikke, at der skal være et barn, før man er en familie.
Jeg tror såmænd, at der findes mange kvinder, der er kærester med kvinder, og som betragter sig som familier, uanset om de har børn eller ej.
Jeg tror også, der findes mange mænd, som er kærester med mænd, og som betragter sig som familier, uanset om de har børn eller ej.
Marie Krarup (DF), 2012-06-07:
Det var argumentation på et forholdsvis lavt niveau, må man sige.
Det drejer sig om et grundvilkår i virkeligheden, altså at det nu er et ægteskab, der er familieskabende, fordi det nu engang er der, man kan formere sig. Der er nogle, der påstår, og det har ordføreren netop også gjort, at hvis man har den holdning, at et ægteskab er familieskabende, indgår de mennesker, der ikke kan få børn, men alligevel er gift, ikke i et ægteskab.
Det er altså også en argumentation på sandkasseniveau.
Der er selvfølgelig undtagelser fra reglen.
Et menneske er defineret af at have to arme, to ben og to øjne.
Er man så ikke et menneske, hvis man mangler et øje eller er blind på det ene øje?
Det er en forvrøvlet diskussion.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-06-07:
Nu kommer det nok næppe som et chok for nogen, at fru Krarup og jeg har forskellige opfattelser af virkeligheden.
I århundreder har det været fuldstændig legitimt at slå sine børn.
Det er vi holdt op med, fordi vi synes, det er en rigtig dårlig idé.
I mange år har det været helt legitimt, at mænd slog kvinder.
Sådan var det.
Det er vi holdt op med, fordi vi synes, det er en dårlig idé.
Der var engang, det var kongen, der bestemte.
At noget har været på en bestemt måde engang, mener jeg er et underligt argument for, at det skal være på den samme måde i dag.
Marie Krarup (DF), 2012-06-07:
Tak for endnu en sang fra de varme lande, hvor vi skal høre om, at vi taler om rettigheder, ligestilling og frihed i dag.
Det gør vi ikke, det er en misforståelse!
Det, vi taler om, er, at vi ophæver betydningen af, hvad et ægteskab er.
Et ægteskab har i årtusinder været et forhold mellem en mand og en kvinde.
Det har man grundlagt på erfaringen og på, hvordan naturen nu engang ser ud.
Der er ikke nogen, der ser ned på homoseksuelle, de skal have lov til at fejre deres kærlighed, de skal have lov til at leve sammen, det er helt fint, men man kan bare ikke kalde det et ægteskab, for et ægteskab har traditionelt været defineret som et forhold mellem en mand og en kvinde.
Det, vi gør i dag, er, at vi ophæver ordet ægteskabs betydning.
Det er ikke diskriminerende at benævne noget, der er et ægteskab, for et ægteskab, og noget, der er et partnerskab, for et partnerskab.
Skal jeg være fornærmet, fordi jeg bliver benævnt kvinde og ikke mand?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-06-07:
Indledningsvis vil jeg sige, at jeg ikke vil blande mig i Dansk Folkeparti og SF's lille strid her.
Jeg synes, at i dag er en god dag.
Det er en dag, som handler om frihed.
Det er en dag, hvor vi ligestiller homo- og heteroseksuelle, og som sagt handler det i bund og grund om frihed.
Og det der med forbuddet synes jeg er meget relevant, for som jeg sagde tidligere, er det jo sådan, at selv hvis samtlige medlemmer af folkekirken ønskede det, ville de ikke kunne få lov til at gøre det muligt, at man viede to personer af samme køn i kirken, før vi her i Folketinget havde fjernet det forbud.
Når det er sagt, vil jeg sige, at stod det til Enhedslisten, skulle den juridiske del af et ægteskab være sådan noget, der foregik på rådhuset, og hvad folk så derudover ønskede af ritualer, kunne man jo styre med de trossamfund, man er medlem af; vi går sådan set ind for adskillelse af kirke og stat.
Men det er klart, at så længe lovgivningen er, som den er, er det mere end på tide, at vi fjerner det her forbud.
Det har været meget længe undervejs, vil jeg sige til dem, der i dag påstår, at behandlingen af det her ikke har været grundig.
Så kunne jeg høre Dansk Folkeparti tale om, at vi med det her forslag laver virkeligheden om.
Men, kære Dansk Folkeparti, virkeligheden er den, at der findes kvinder, der forelsker sig i kvinder, og at der findes mænd, der har sex med mænd.
Og der findes mænd, der gerne vil gifte sig med mænd, og der findes kvinder, der gerne vil gifte sig med kvinder.
Det er jo virkeligheden.
Så med det her forslag nærmer vi os virkeligheden, ikke det modsatte.
Jeg kan i øvrigt også forstå, at Dansk Folkeparti mener, at et ægteskab først er et ægteskab, hvis man har fået børn.
Det synes jeg er lidt uforskammet, må jeg sige.
Jeg synes, det er noget underligt noget at sige til de mange mennesker, som enten ikke kan få børn eller ikke ønsker at få børn.
Jeg synes sådan set slet ikke, at Dansk Folkeparti skal blande sig i det der.
Nå, afslutningsvis vil jeg sige, at jeg kan forstå, at Venstre og muligvis også De Konservative mener, at det her er et spørgsmål af særlig etisk karakter, hvilket har gjort, at de har fritstillet deres medlemmer.
Jeg synes jo, det er godt, at man har fritstillet dem, for jeg synes, det er godt, at der er mange, også på højrefløjen, der vil stemme for.
Det synes jeg er rigtig, rigtig dejligt.
Men det har altid undret mig meget, hvorfor lige præcis spørgsmål, som handler om homoseksuelles rettigheder, på højrefløjen betragtes som noget, der er af særlig etisk karakter.
Altså, jeg mener: Hvad med, når vi stemmer om miljølovgivning, skattelovgivning eller om, hvordan vores børn skal have det, eller hvordan vores skole skal være?
Altså, hvorfor skulle det være mindre etisk, end når det handler om homoseksuelles rettigheder?
Jeg forstår det ikke, men jeg synes jo, det er rigtig dejligt, at der også er mange på højrefløjen, som stemmer for.
Så i dag er en dag i frihedens navn, det er jo godt.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-06-07:
Lad os nu sige, at de ikke gør det.
Der er lavet adskillige meningsmålinger om det her spørgsmål, og da 80 pct. af befolkningen er medlem af folkekirken og der er et stort flertal i befolkningen for at vedtage en lovgivning, der gør det muligt for to af samme køn at blive viet i folkekirken, så må man antage, at også folkekirkens medlemmer bakker op om her.
Og det er rigtig glædeligt.
Christian Langballe (DF), 2012-06-07:
Jamen altså, grunden til, at jeg spørger, er, at hvis vi nu tager biskopperne – ikke fordi de så at sige skal gøres til de eneste, der repræsenterer folkekirken, for folkekirken er jo folkekirken med præster og menigheder og biskopper og provster osv. osv. – så er der jo ingen tvivl om, at man faktisk fra Folketingets side har sat dem til at lave et ritual, som en hel del af biskopperne faktisk er uenige i.
Altså, der er to, der siger nej til at medvirke, og der er nogle stykker – så kommer jeg ikke for langt ud – der henviser til, at de er statsembedsmænd, og det vil sige, at det sådan lidt er med armen vredet om på ryggen, at de gør det.
Så jeg spørger egentlig bare, hvorfor man kører frem på den måde, når man kunne have ventet og ladet det ske i ro og mag.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-06-07:
Jeg går ind for grundighed.
Jeg går rigtig meget ind for grundighed.
Men når vi har haft den her debat i 10, 15 og 20 år, synes jeg også, at vi med sindsro kan sige, at vi har været grundige.
Vi har haft en lovbehandling på baggrund af masser af samråd og udvalgsspørgsmål og § 20-spørgsmål, og af alt, hvad man skulle kunne klandre i forhold til den her lovgivning, er det i hvert fald ikke grundigheden.
Så er det et udtryk for, at biskopperne accepterer den kirkeordning, vi har, og som tilsiger, at Folketinget lovgiver på folkekirkens vegne, og når biskopperne indvilliger i at lave et vielsesritual, er det jo, fordi de mener, det er det rigtige at gøre.
Christian Langballe (DF), 2012-06-07:
Tak for det.
Det, jeg egentlig bare vil spørge om, er, at jeg jo i den her sag synes, at Folketinget har tromlet ind over folkekirken.
Jeg vil så sige, at nu kom hr. Per Clausen med et eller andet om teologiske argumenter, men altså, når vi diskuterer folkekirken og det, der foregår i kirkerummet, går jeg ud fra, at fru Pernille Vigsø Bagge også er enig med mig i, at man altså drøfter teologi, hvad enten man vil det eller ej.
Men jeg spørger egentlig bare om, hvorfor man fra Folketingets side tromler sådan ind over folkekirken.
Den her sag er jo hastet igennem.
Der har ikke været den fornødne tid til at drøfte, hvad det var, man ville, og til egentlig at finde sine egne ben inden for folkekirken, før man så kommer fra Folketinget og siger: Nu skal I bare acceptere det her.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-06-07:
Nej, ikke engang en lillebittebitte smule, for jeg køber simpelt hen ikke præmissen, som Dansk Folkeparti som det eneste parti i salen sådan i hvert fald fuldtonet stiller op, nemlig at man her er ude at gøre vold på noget eller nogle.
Så jeg køber ikke præmissen om, at man gør det forskellige ens eller det ens forskelligt.
Jeg forstår slet ikke ordlyden, for jeg har kærligheden mellem to mennesker som det største paradigme, i forhold til at vi vedtog en lovgivning om registreret partnerskab for godt 10 år siden – eller var det i 1989? – så altså 20 år siden, og at vi nu følger op i folkekirken med den lovgivning.
I den forbindelse synes jeg, det allermest væsentlige er at henholde sig til, at folkekirken jo heller ikke kan bede om det her lovforslag.
Det er Folketinget, der lovgiver på folkekirkens område, så når hr. Martin Henriksen siger, der skal komme en officiel henvendelse fra folkekirken, er det jo ganske enkelt ikke muligt, for hvem var det i folkekirken, der skulle lave en officiel henvendelse?
Der er jo ingen, der kan tale på kirkens vegne, da Folketinget her jo i princippet er folkekirkens synode.
Martin Henriksen (DF), 2012-06-07:
Jeg synes, det afslører, at ordføreren jo ikke svarer på mit spørgsmål.
Altså, man kan jo altid svare, at man har kærlighed, og derfor går man ind for det og det lovforslag.
Det, der jo er tale om, er, at man gør det forskellige ens, at man siger, at ting, som er forskellige, skal ind i den samme ramme, som historisk traditionelt har været forbeholdt en mand og en kvinde.
Så kan ordføreren ikke se, at der er en vis dobbelthed i, at man siger, at vi nu skal respektere forskelligheder, og at man så respekterer forskelligheder ved at presse dem alle sammen ind i den samme ramme og til med trykke det ned over hovedet på folkekirken, for der har jo ikke været en officiel henvendelse fra folkekirken, hvor man beder om, at det her rent faktisk bliver gennemført?
Kan ordføreren ikke se det – en lille smule?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-06-07:
Størst af alt er kærligheden, står der i 1. Korintherbrev, og jeg ved godt, at man ikke skal argumentere teologisk her, men vi er nogle, der både er lovgivere og teologer, og så kan det være svært at lade være.
Derfor henholder jeg mig til, at det sådan set er kærligheden, der vinder i dag og i folkekirken med den her lovgivning, og det er jeg rigtig glad for, og det er jeg rigtig stolt af.
Og det tror jeg sådan set at flertallet, når det store flertal stemmer den her lov igennem, har som det højeste paradigme i den her sag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-06-07:
Man kan sige, det er lidt uden for skiven i forhold til, hvad vi diskuterer i dag, men det er i orden.
Nej, jeg har intet ønske om at kalde f.eks. hr. Søren Pind for høn, og det mener jeg heller ikke vi skal indføre i børnehaverne.
Men jeg synes da bestemt, at vi kan lære meget af bl.a. de svenske erfaringer om at blive bedre til ikke at proppe børn ind i kasser og sige: Du er en dreng, derfor skal du lege på den måde, og du er en pige, og derfor skal du lege på den måde.
Det er de faktisk gode til i Sverige, og det tror jeg vi kunne lære meget af.
Jeg ved noget, som de fleste partier, inklusive Venstre, interesserer sig meget for, og det er, hvordan vi får et mindre kønsopdelt arbejdsmarked og et mindre kønsopdelt uddannelsessystem.
Der tror jeg faktisk, vi skal i gang med at diskutere de her ting om, hvad det er for nogen forventninger, vi har til piger, og hvad det er for nogen forventninger, vi har til drenge.
Men nej, vil jeg sige til hr. Søren Pind, jeg vil ikke kalde dig, som jeg ikke må sige fra talerstolen, for høn.
Christian Langballe (DF), 2012-06-07:
Altså, nu er forplantningens mysterium ikke så stort et mysterium, det er noget elementært for mig.
Og det er faktisk det, det ganske enkelt hviler på.
Og til det der med, at det er en borgerlig ordning, vil jeg spørge: Hvorfor er det en borgerlig ordning?
Jo, men det er bare, fordi sådan er virkeligheden.
Altså, det er jo sådan, at borgerlige ordninger også er indrettet efter, at der er en virkelighed, der kommer før ordningen, at det ikke også så at sige er noget, politikere bare kan lave om, fordi de ideologisk, verdensfjernt og abstrakt sådan vil udvide begreberne og omdefinere dem.
Ægteskabet er en klart defineret størrelse, også i forbindelse med at det er en borgerlig ordning.
Mette Bock (LA), 2012-06-07:
Ja, jeg vil bare spørge, om ikke hr. Christian Langballe kan redegøre for to ting.
Punkt 1: Betyder argumentet med, at der skal en mand og en kvinde til at lave et barn, at kvinder over 50 ikke længere må indgå ægteskab?
Og punkt 2: Hvordan skulle det, at homofile nu får lov til at indgå et ægteskab, påvirke ordførerens eller mit ægteskab – jeg vil gerne spørge til det argument?
Jeg kan for mit eget vedkommende sige, at jeg har været gift i 34 år, og det kommer på ingen måde til at påvirke mit ægteskab.
Hvis det kommer til at påvirke hr. Christian Langballes ægteskab, vil jeg gerne høre hvordan.
Christian Langballe (DF), 2012-06-07:
Så er det jo, fordi hr. Ole Birk Olesen ikke har forstået, hvad jeg sagde, og jeg vil godt forklare det igen.
Når staten understøtter den evangelisk-lutherske folkekirke, så understøtter den kirken som en historisk størrelse.
Det forhold, man støtter, er, at der faktisk har været en kirke i Danmark igennem 1.000 år, men det betyder da ikke, at staten skal tromle ind over kirken.
Det har det da aldrig betydet.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-07:
Jamen jeg vil blot sige og gentage, at jeg er fuldstændig enig i det sidste, som ordføreren sagde.
Derfor mener jeg også, at det er godt, at man ophæver et forbud, med hensyn til hvad kirken må gøre, når det handler om vielser af homoseksuelle.
Det er min baggrund for at stemme for det her, og bestemt ikke, at jeg ønsker, at staten skal bestemme over kirken, tværtimod.
Men jeg vil stadig fastholde, at det er Dansk Folkeparti og Dansk Folkepartis ordfører, som ønsker, at staten skal have hånd i hanke med kirken i form af den nuværende folkekirkeordning, hvor vi har en politisk udpeget person, en minister, som står som den øverste leder af kirken.
Vi burde have en ordning, hvor folkekirken var helt sin egen, og staten var helt sin egen, og det var to adskilte størrelser, men det kæmper hr. Christian Langballe jo imod.
Christian Langballe (DF), 2012-06-07:
Altså, for at svare på det sidste først, så har vi ikke en statskirke, vi har en folkekirke, og der står, at staten understøtter, men jo ikke så at sige definerer, hvad der internt i kirkens indre anliggender er dens trossætninger.
Det er altså en meget afgørende forskel, for ellers bliver kirken, som jeg sagde, til en statslig religionsanstalt og sådan et almindeligt velfærdstilbud blandt andre.
Det handler om, at staten understøtter den evangelisk-lutherske kirke som det, den er, men det betyder jo ikke, at politikere bare går ind og blander sig i, hvad man kunne kalde kirkens indre anliggender.
Det er ikke sket før, at man har været minutiøst inde og blande sig i kirkens ritualer, som man gør i det her tilfælde.
Det er faktisk ikke sket før.
Til det andet – hvad var det nu lige det var? – vil jeg sige, at jeg mener, at staten bør respektere, at der er nogle grundforhold og også nogle institutioner i samfundet, som står fast, og hvor man ikke bare skal gå ind og dirigere og så at sige omskabe det civile samfund i statsmagtens billede.
Jeg ved ikke, om det er klart nok?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-06-07:
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti mener, at det, der virkelig definerer ægteskabet er, at man kan få børn.
Så vil jeg høre, hvad Dansk Folkepartis holdning er til alle de mange mennesker, som enten ikke kan eller ikke ønsker at få børn.
Gælder deres ægteskab ikke?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er, om ordføreren for Dansk Folkeparti kan bekræfte, at selv hvis samtlige medlemmer af folkekirken ønskede sig, at homoseksuelle skulle kunne blive viet i kirken, kan det på nuværende tidspunkt ikke lade sig gøre, fordi man fra statens side har et forbud mod, at to personer af samme køn kan blive viet i kirken.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-06-07:
Jeg tror, at der må være en misforståelse, for det her har ikke noget med clearingsystemet at gøre.
Det har noget at gøre med, at Venstre beslutter, at medlemmerne kan stemme, som de nu synes, de vil stemme, og ikke noget med, hvem der skal cleares eller ikke cleares.
Søren Espersen (DF), 2012-06-07:
Men sagen er, at i gruppesekretærkredsen, som jeg tilhører, har den her sag været diskuteret, og der er blevet spurgt direkte: Er det tanken, at clearingerne er ophævet ved den her debat?
Og der har man fået besked på, at det er der ikke tale om.
Så jeg siger, at det er uanstændigt, at det fungerer på den måde.
Jeg ved ikke, hvad Venstres tradition er.
Normalt er traditionen altså også i Venstre, at man overholder clearingsystemet, og hvad folk eventuelt kan læse i aviserne, kommer ikke det her smør ved.
Vi har et krav på at få at vide, når vi trofast følger clearingerne i Folketinget, hvorvidt alle partier gør det.
Ellers falder clearingsystemet, og så får vi rigtig ballade.
Så det, der foregår i øjeblikket, er uacceptabelt af Venstre.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-06-07:
Nu er det jo ikke nogen nyhed, at Venstres gruppe er stillet frit.
Vi har behandlet det i udvalgsmøder, og Dansk Folkepartis ordfører har været helt klar over, at Venstres gruppe har været stillet frit i den her sag.
Grunden til, at jeg står her og siger det nu, er egentlig bare for at give en oplysning om, hvordan det kan komme til at se ud med hensyn til afstemningen.
Søren Espersen (DF), 2012-06-07:
Min kommentar har sådan set ikke noget med selve lovforslaget at gøre andet end det, at Venstres ordfører nu siger, at Venstre har stillet sin gruppe frit.
Det her clearingsystem, vi har i Folketinget, kræver altså nogle andre og mere håndfaste forretningsgange.
Altså, ude i befolkningen er der ikke rigtig nogen, der er helt klar over, hvad clearingsystemet indebærer, men når Venstres ordfører går på talerstolen nu til tredjebehandlingen og siger, at man har stillet sine medlemmer frit, vil jeg sige, at det strider imod alle aftaler.
Vi holder vores clearinger, indtil vi har fået anden besked.
Der er folk i vores gruppe, der er væk, er bortrejst, men ville være kommet, hvis det var, at vi havde vidst det.
Det er uacceptabelt, at Venstre på det her tidspunkt kommer og fortæller den her nyhed.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-06-07:
Jeg skal ikke sige så meget.
Det er jo tredje behandling, og vi havde jo en anden behandling i går, hvor vores ændringsforslag blev stemt ned.
Ændringsforslaget rummede Venstres holdning til den her sag.
Nu skal vi så stemme om regeringens lovforslag, og der er Venstres gruppe stillet frit, så derfor stemmer Venstres medlemmer efter, hvad der nu er deres holdning til det her.
Så vil jeg sige, at i går blev jeg så af lidt lattermilde kvinder på sidste række dernede stillet et konkret spørgsmål om, hvad jeg selv ville stemme, og der lovede jeg, at det ville stå tindrende klart, hvad jeg stemmer, og jeg stemmer ja til regeringens forslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-07:
Jeg vil blot sige til Dansk Folkepartis ordfører, at jeg ikke stemmer for det her lovforslag, fordi jeg ønsker, at staten skal bestemme over kirken, som Dansk Folkepartis ordfører sagde.
Jeg stemmer for det her lovforslag, fordi jeg mener, at det handler om, at man ophæver et forbud, der er pålagt kirken.
Den anden ting er, at der kan være uenighed – og der er også uenighed om det i mit eget parti – om, hvorvidt vi skal have en folkekirkeordning, der er indskrevet i grundloven osv. osv., og jeg hører til dem, der mener, at det skal vi ikke.
Men jeg vil blot sige til hr. Christian Langballe, at når man så intenst som Dansk Folkeparti dyrker båndet mellem stat og kirke, så man, som jeg opfatter det, nærmest vil have en statskirke, så er der altså noget hykleri over det, hvis man samtidig stiller sig op på talerstolen og siger, at man er meget imod, at staten skal bestemme over kirken.
Hvis man ikke ønsker, at staten skal bestemme over kirken, hvorfor i alverden går man så ikke ud sammen med mig og andre og siger, at vi skal have løsrevet kirken fra staten?
Karen J. Klint (S), 2012-06-07:
Jeg kan godt læse op en gang mere, hvad det var, jeg sagde.
Jeg sagde, at det var ligestilling i forhold til navnet.
Jeg siger jo netop også, at vi ikke kønsneutraliserer folk.
Det er loven, der er kønsneutral, og det har jeg det rigtig godt med.
Inde i mit hoved og mit hjerte er det ligestilling.
Marie Krarup (DF), 2012-06-07:
Jeg vil gøre opmærksom på, at ordføreren pynter sig med lånte fjer, når det påstås, at man i dag giver ligestilling mellem homoseksuelle og heteroseksuelle.
Det har intet med ligestilling at gøre.
Homoseksuelle par er naturligvis lige så meget værd som heteroseksuelle par og omvendt.
Det har jo intet med det at gøre.
Det, man gør i dag, er, at man ophæver den tusindårige mening, der har været med ægteskabet.
Man ophæver ordets mening for at give det et andet indhold, for at gøre det til et parforhold.
Det betyder ikke, at der er noget forkert i at være i et parforhold med en af samme køn, men det betyder, at ægteskabet er en familieskabende enhed og på den måde har været lagt fast i nogle bestemte rammer.
Der er ikke noget forkert i, at man ikke kan indgå ægteskab.
Man kan jo så bare indgå et partnerskab.
Så jeg vil bare gøre opmærksom på, at ordføreren misbruger ordet ligestilling, når hun bruger det på den måde.
Christian Langballe (DF), 2012-06-07:
Jeg takker ordføreren.
Jeg har altid respekt for, hvad hr. Simon Emil Ammitzbøll siger, for han er meget velkvalificeret.
Det har jeg stadig væk, selv om vi er uenige.
Jeg er fuldstændig enig i bemærkningen.