runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2016-04-20:
Det, som vi synes er problemet, er jo, at Schengen har vist sig at være falsk reklame.
Danmark blev overtalt til at ophæve sin egen nationale grænse til gengæld for et løfte om, at den ydre grænse ville blive opretholdt i fællesskab.
Men det er ikke sket, og der foregår en folkevandring ind i Europa.
De ydre Schengengrænser er fuldstændig gennemhullede, de bliver ikke opretholdt.
Og så er det grotesk, at man fra dansk side hver gang skal bede om og have nogle særlige argumenter for at få lov til at forlænge sin grænsekontrol.
Det er selvfølgelig sund fornuft at stoppe den folkevandring, for det destabiliserer Europa, når der kommer så mange mennesker, der ikke kan integreres.
Vi risikerer jo at skabe et nyt Mellemøsten i Europa, og så er det selvfølgelig sund fornuft at sætte en prop i.
Men vi skal altså hver gang argumentere og bede om det og gøre klart, at det er absolut nødvendigt at oprette grænsekontrollen, selv om Schengen er gennemhullet som en si.
Det burde selvfølgelig være omvendt.
Det burde være sådan, at EU skulle bevise over for de enkelte stater, at de ydre grænser virkelig holder, og så kunne man ophæve de nationale grænser, hvis man havde lyst til det, og det skulle selvfølgelig også være frivilligt.
Men det er grotesk, som situationen er nu, og hvor den her folkevandring bare fortsætter ind i Europa.
En stats vigtigste opgave er at skabe tryghed og sikkerhed for borgerne, og det kan vi ikke, hvis ikke vi har en permanent grænsekontrol.
Jeg sætter stor pris på, at regeringen har lavet den midlertidige grænsekontrol, men det er ikke tilstrækkeligt.
Det har ikke virket tidligere.
Hvorfor skulle man så tro på, at det virker i fremtiden?
Derfor kan man lige så godt tage det fulde skridt og gøre grænsekontrollen permanent.
Jeg synes, det er en rigtig god idé med den liste, og jeg er spændt på at se, hvad det endelige resultat af forhandlingerne bliver.
Men hvordan kan man have en liste, hvis ikke man har en grænsekontrol?
Inger Støjberg (V), 2016-04-20:
Så kan det være, at nogle af os har et lille »du« til gode, så vi også kan trække kortet og bruge det en gang.
Formanden gør det også.
Vi kan jo godt tage diskussionen fra det forrige spørgsmål.
Vi kan også prøve at bevæge os videre og netop kigge på, hvad man kan gøre for at bremse hadprædikanterne, som spørgsmålet egentlig handlede om.
Der må jeg altså sige, at jeg synes, at de ting, som vi sidder og arbejder med nu – også i fællesskab med Dansk Folkeparti – er en af vejene at gå, nemlig f.eks. at prøve at få oprettet en liste over mennesker, vi bare ikke vil se i Danmark, og som man så kan forhindre i at rejse til Danmark.
Det er ikke særlig nemt.
Der er masser af juridiske sten på vejen, men dem må vi så prøve at fjerne undervejs.
Men jeg kan i hvert fald sige, at det er ambitionen.
Og justitsministeren sidder også og arbejder med nogle ting.
Så jeg synes egentlig, vi kommer ret bredt omkring netop i det arbejde, som vi er i gang med.
Jeg mener så bare ikke, og det er så for at repetere fra før, at en permanent grænsekontrol er løsningen på det.
Marie Krarup (DF), 2016-04-20:
Tak for svaret.
Det minder mig meget om svaret på det sidste spørgsmål.
Altså: Venstre og ministeren udtrykker stor interesse i at stoppe hadprædikanter og, har jeg også hørt, terroristers indrejse i Danmark.
Men man vil ikke gøre noget, for så kommer der en sang fra de varme lande om, at man forveksler velstand med ikke at have nogen grænser.
Ja, det kan godt være, men man får altså også terrorister og hadprædikanter.
Hvad er det så, man vil?
Vil man læne sig tilbage og sige: Ih, vi får så meget vækst og velstand?
Eller vil man gøre noget ved de problemer, som rent faktisk tårner sig op for os for øjeblikket?
Jeg har stor respekt for de forhandlinger, der foregår for øjeblikket, og jeg synes også – efter, hvad jeg har hørt på vandrørene – der er kommet nogle konstruktive ideer og fornuftige forslag.
Men jeg vil sige, at det jo ikke nytter noget, hvis man ikke vil bruge grænsekontrollen, fordi hvordan skal vi så få stoppet op for de mennesker, der vil os det ondt?
Jeg har et minut tilbage, står der.
Jeg har også hørt statsministeren udtrykke stor sympati for den østrigske løsning, hvor man har grænsekontrol, og hvor man har kvoter for asylansøgere.
Det undrer mig bare, at man kan have den slags holdninger, når man ikke samtidig er villig til at gøre grænsekontrollen permanent.
Det forekommer mig, at man skræver så vidt, at bukserne revner, når man har begge synspunkter: At man både vil begrænse det onde, der kan komme ind i Danmark, og have grænserne nedlagt.
Den her tro på, at Schengen kommer til at virke lige om et øjeblik, har vi jo haft i mange, mange år, og det er ikke kommet til at virke lige om et øjeblik.
Hvorfor ikke sætte gang i en positiv dominoeffekt, som Sverige gjorde, da de indførte midlertidig grænsekontrol, hvorefter en lang række lande gjorde det samme?
Hvis nu vi indfører en permanent grænsekontrol, får vi måske den samme positive dominoeffekt og får dermed faktisk Schengen til at virke – bare på en anden måde, hvor initiativet kommer nedefra.
Inger Støjberg (V), 2016-04-20:
Indsatsen imod de religiøse forkyndere, der søger at undergrave danske love og værdier, drøftes jo derfor også lige nu imellem Folketingets partier på møder i Kirkeministeriet, hvor jeg selvfølgelig også selv deltager.
Der kan jeg jo sige, at Dansk Folkeparti er en meget aktiv og konstruktiv medspiller.
Regeringen overvejer derfor også i den forbindelse, om indsatsen for netop at forhindre indrejse og sikre udvisningen af de udenlandske forkyndere, der spreder deres hadefulde budskaber, kan styrkes.
Overvejelserne omfatter både udlændinge, der ikke er omfattet af EU-reglerne, og udlændinge, der er omfattet af EU-reglerne.
Det er desværre endnu for tidligt at sige helt præcist, hvor vi lander henne i det her, og det er det jo, fordi det er forhandlinger med Folketingets partier.
Men indførelsen af permanent grænsekontrol kan man sige umiddelbart lyder nemt og besnærende, men det er bare ikke så enkelt endda, for de problemer, vi står over for, både når det kommer til de religiøse forkyndere og flygtninge og migranter, jo ikke er problemer, der bliver løst, hvis bare Danmark lukker sig om sig selv i forhold til resten af Europa.
For Danmark har igennem de seneste mange år draget stor fordel af den vækst, som jeg jo mener at den fri bevægelighed – så er vi tilbage til diskussionen fra før – har givet Europa, og det har været med til, efter min mening, at skabe vækst, velstand, men også en forståelse tværs over grænserne.
Derfor er det vigtigt, set fra min stol, at vi meget grundigt overvejer, hvilke løsninger det er, vi skal ende op med.
Men jeg mener ikke, at det er en permanent grænsekontrol.
Marie Krarup (DF), 2016-04-20:
Påtænker ministeren at indføre en permanent grænsekontrol for at kunne effektuere statsministerens udmelding om at stoppe hadprædikanter, som et internt regeringsnotat peger på som en forudsætning, oplyst på dr.dk den 3. april 2016 under rubrikken »Løkkes værn mod hadprædikanter truet af EU-regler«?
Jeg mener, at det er en skøn drøm; det er en skøn drøm, at det kan lykkes at lave en ydre grænsekontrol, og at nationalstaterne kan afgive deres egen grænsekontrol, men det har jo ikke virket.
Realiteterne er, at det ikke virker, og så er det barnagtigt at sætte sig ned og drømme videre om de paradisiske tilstande, hvor denne åbenhed ikke bliver misbrugt.
Så skal man som ansvarlig minister og regering stopper op og sige: Vi må tage højde for, at virkeligheden er sådan, at der foregår en folkevandring ind i Europa, og Schengen evner eller magter ikke at stoppe den, så må vi gøre noget selv.
Det er det, jeg vil opfordre ministeren til.
Inger Støjberg (V), 2016-04-20:
Det er jo, fordi vi kun er enige i en del af analysen.
Der, hvor fru Marie Krarup og jeg ikke er enige, er, hvorvidt den fri bevægelighed i Europa er et gode eller ikke er et gode.
Jeg synes, det er et gode, for jeg mener, det har været med til at skabe vækst, velstand og udvikling – se bare Øresundsregionen og det dansk-tyske fællesskab, der er i Sønderjylland.
Det synes jeg har været et gode.
Jeg synes også, det har været et gode, når man kigger ud i Europa, for vi kan se – synes jeg – på Europa, at det har skabt vækst og velstand, og at det også har øget forståelsen for kulturer og traditioner tværs over grænserne.
Derfor mener jeg jo, at den fri bevægelighed er et gode.
Men lige nu står vi bare med nogle særlige udfordringer, og der er vi så enige om, hvad der skal gøres, nemlig at der skal være grænsekontrol.
Fru Marie Krarup og Dansk Folkeparti mener, at det skal være permanent.
Det mener jeg så ikke.
Marie Krarup (DF), 2016-04-20:
Jeg sætter meget pris på at diskutere med udlændinge- og integrationsministeren, for vi er meget enige om mange ting.
Problemet er bare, at udlændinge- og integrationsministeren ikke vil gøre noget for at omsætte holdningerne til virkelighed.
Men det vil vi i Dansk Folkeparti, og vi er så trætte af at høre, at vi har den samme analyse.
Det bliver man altså en anelse træt af nogle gange.
Derfor vil jeg opfordre ministeren til at tage konsekvensen af sin meget, meget fornuftige analyse, nemlig at det er en folkevandring, og så se at få den stoppet med en permanent grænsekontrol.
Inger Støjberg (V), 2016-04-20:
Jeg deler fuldt ud analysen af, at de ydre grænser jo, som de er nu, ikke er det bolværk, som de skulle være.
Så kan man gøre en af to ting: Man kan enten gøre, som fru Marie Krarup ønsker, nemlig at indføre en permanent grænsekontrol i Danmark, eller man kan gøre, som vi ønsker fra regeringens side, nemlig at forsøge at få bygget de ydre grænser op, så de bliver det bolværk, de skal være, men indtil da så have en midlertidig grænsekontrol i Danmark.
Der skilles vandene på en eller anden måde mellem os, men det er jo, fordi vi grundlæggende er uenige om, om den fri bevægelighed i Europa er et gode eller ikke er et gode.
Men det her er nu engang mit syn på sagen.
Lad mig starte der, hvor jeg er enig med fru Marie Krarup, og det er, at vi, ud over at der er en flygtningekrise, jo så også oplever en reel folkevandring.
Det er klart, at når vi oplever en reel folkevandring, kalder det også på særlige initiativer, og det er bl.a. de opstramninger, som vi har gennemført i udlændingepolitikken, bl.a. sammen med Dansk Folkeparti, men det er også, at vi p.t. har en midlertidig grænsekontrol.
Men så hører enigheden jo nok også op, for jeg mener fortsat, at Schengen er det rette svar.
Zenia Stampe (RV), 2016-04-21:
Jeg synes, det er mere rimeligt – alt er jo relativt her – end hvis vi havde en virkelighed, hvor der var arbejdstagere fra bestemte lande, som ikke ville kunne få den her arbejdsløshedsforsikring, fordi de tilfældigvis havde et andet system i deres land.
Det ville også være urimeligt.
Men jeg tror desværre ikke, at vi er inde på det område, hvor vi kan operere med ultimative rimeligheder og urimeligheder.
Alt er relativt.
Der er noget, der er mere rimeligt end andet, og noget, der er mere urimeligt end andet.
Jeg tror, at vi her er i sådan en gråzone.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-21:
Vi behandler mange forslag i Folketinget i den her tid, og nogle er mere mærkelige end andre.
Det her må jeg sige er lidt besynderligt.
Teksten hedder: »Forslag til folketingsbeslutning om at trække suverænitet tilbage fra EU«, så må man jo få det indtryk, at det handler om en meget stor principiel diskussion om, at vi ikke skal have mere EU, at vi sådan skal trække os ud af samarbejdet osv., og når man læser bemærkningerne, er det i virkeligheden også det, det handler om.
Der henvises til et eller andet interview med justitsministeren, hvori han siger noget om, at vi med 90 mandater kan trække suverænitet tilbage, hvilket han jo har fuldstændig ret i.
Det er så det, det her handler om, og det kæder man så sammen med hele spørgsmålet omkring dagpenge og børnecheck.
Det er jo derfor, at beskæftigelsesministeren sidder her i dag, og det tror jeg ikke er ikke nogen særlig lystig opgave.
Men det er jo i virkeligheden en stedfortræderdiskussion for det, det i virkeligheden handler om.
Det, der jo er meningen med det her, er, at Dansk Folkeparti vil have testet udsagnet om, at vi kan trække suverænitet tilbage.
Det kan vi også, men man må spørge Dansk Folkeparti: Hvorfor ikke gøre det konsekvent?
Vi kan jo også godt med et flertal her i Folketinget melde os ud af EU.
Det kan vi gøre i morgen, hvis der er flertal for det.
Hvorfor dog ikke i stedet for foreslå det, for det er jo det, det handler om?
Det handler ikke spor om dagpengeproblemer her i Danmark, og det handler ikke spor om børnechecken.
Det handler om, at Dansk Folkeparti vil have en konflikt med EU og i sidste ende have Danmark meldt ud af EU.
Det synes jeg at man skulle sige ærligt, i stedet for at man kører den her stedfortræderdiskussion op, som man gør i det her forslag.
Vi synes bestemt, at der er problemer omkring hele dagpengeproblematikken, som udfordrer det danske dagpengesystem – det har andre redegjort for – og det skal vi forhåbentlig have løst inden for EU.
Med hensyn til børnechecken er problemerne knap så store, men de er der, og det er også derfor, at det er en del af den britiske aftale og er noget, som man har taget alvorligt også her i Danmark.
Som jeg sagde før, sad jeg selv med det, da jeg var skatteminister, og det er udfordrende, men det mener jeg godt at vi kan klare.
Det skal det her bruges til, og derfor støtter vi ikke det her forslag.
Det bliver en del af den britiske aftale og ligger i forlængelse af det – naturligvis lidt afhængigt af om det bliver et ja eller nej i England, det er jeg med på, men det er på dagsordenen der.
Dagpengeproblematikken er jo ikke så aktuel lige nu, men den kan blive det ret hurtigt, og den danske regering har et beredskab i forhold til det.
Det har beskæftigelsesministeren orienteret om ved flere lejligheder.
Så jeg er da helt tryg ved, at regeringen håndterer de her sager professionelt og sådan, som man skal i de sammenhænge.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-04-21:
Det er jo et eller andet sted paradoksalt, at vi er nået dertil, at så længe der er en EU-dagsorden, er Socialistisk Folkeparti helt trygge ved regeringens måde at håndtere både det ene og det andet og det tredje på, men såfremt vi har en hjemlig agenda, er regeringen nærmest den argeste modstander.
For mig at se virker det, som om Socialistisk Folkeparti er blevet et parti, der som den døde fisk bare følger med strømmen ned i retning mod vandfaldet, og så falder man ud over kanten der.
Er der slet ikke nogen sådan kritik af EU-systemet tilbage hos hr. Holger K. Nielsen, eller er det en saga blot?
Jeg vil da lade hr. Holger K. Nielsen, at vi hellere havde set, at det var justitsministeren, der var minister på det her forslag, men det kan ikke lade sig gøre i henhold til Folketingets forretningsorden.
Og det gør jo, at diverse ministre kan komme ud og sige hvad som helst i pressen og så få andre til at feje op efter sig.
Men sådan er reglerne, og dem må man jo følge.
Det er faktisk med en vis ærefrygt, at jeg stiller hr. Holger K. Nielsen et spørgsmål nu, for sidst fik jeg jo at vide, at jeg var for ung til at stille hr. Holger K. Nielsen spørgsmål i Folketingssalen.
Men nu vil jeg alligevel driste mig til at gøre det, for hr. Holger K. Nielsen siger i sin ordførertale, at han mener, at det her er et problem, og at det skal løses.
Så vil jeg gerne spørge hr. Holger K. Nielsen: Hvordan?
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Hvis og hvis.
Altså, er det rimeligt, eller er det ikke rimeligt?
Det kan man vel forholde sig til.
Så hvad er konklusionen på ordførerens minutlange forsøg på at svare?
Er det rimeligt, eller er det ikke rimeligt?
Og hvis det ikke er rimeligt, hvad jeg egentlig tror ordføreren ikke synes det er, hvad vil ordføreren så gøre ved det, så der bliver en reel ligestilling imellem vandrende arbejdstagere fra andre EU-lande og de arbejdstagere, der bor her i landet?
Hvordan vil ordføreren sikre den ligestilling?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-21:
Det er ikke vores udgangspunkt, at det er den måde, vi laver lovgivning på.
At vi kunne komme i en eller anden ultimativ situation, hvor vi måtte lave noget, der var i strid med EU-retten, skal jeg ikke kunne afvise, men der skal i hvert fald meget til.
Zenia Stampe (RV), 2016-04-21:
Det ville ikke være rimeligt, hvis man havde det a-kassesystem, vi har i Danmark, i alle andre lande.
For så ville vi jo godt kunne sige, at så skulle man da også have været medlem af en arbejdsløshedsforsikring i andre lande.
Men når vi ikke har parallelle systemer, kan man ikke altid stille helt de samme krav.
Så jeg kan også godt synes, at der kan være sager, hvor det ikke synes helt retfærdigt.
Omvendt mener jeg heller ikke, det ville være retfærdigt, hvis man stillede et krav om arbejdsløshedsforsikring, for det krav ville der være arbejdstagere der slet ikke ville kunne opfylde, fordi de ikke har det samme system i andre lande, som vi har i vores land.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Det er et spørgsmål til ordføreren om, hvad hun egentlig mener om det med dagpengene.
Mener ordføreren, det er rimeligt, at dem, man kalder vandrende arbejdstagere fra andre EU-lande, kan komme her til landet og opnå dagpengeret meget, meget nemmere end en herboende lønmodtager?
Det drejer sig om, at man kan komme her til landet og opnå dagpengeret i løbet af en 14 dages tid med 10 timers arbejde om ugen eller deromkring, hvis man kan godtgøre, at man har haft arbejde i 1 år inden for de sidste 3 år i andre EU-lande.
Derimod skal en herboende lønmodtager være medlem af en dansk a-kasse et helt år, før vedkommende kan opnå den dagpengeret.
Er sådan en forskelsbehandling rimelig?
Zenia Stampe (RV), 2016-04-21:
Det er der da sikkert eksempler på, men vi havde jo lidt tidligere, før frokostpausen, en debat her i salen om, at dengang vi selv prøvede at slippe uden om forpligtelserne, fandt vi ud af, at det nok ikke var inden for EU-retten, og så rettede vi ind.
Så det er jo et område, hvor jeg tror flere lande løbende udfordrer EU-retten, men jeg tror også, der er mange, der retter ind, fordi de finder ud af, at hvis de bliver ved med at udfordre den, får det også på et tidspunkt konsekvenser.
Så kan man fantasere om, at vi kan slippe for nogle forpligtelser, men ville vi synes, at det var i orden, hvis der var alle mulige andre lande, der på den måde prøvede at slippe for forpligtelser?
Det tror jeg egentlig ikke.
Der tror jeg også at vi ville sige, at man ikke bare kan shoppe rundt i forpligtelserne.
Det skal have konsekvenser, hvis andre lande gør det, for så er det en glidebane.
Så gør alle det, og til sidst er der ikke noget, der hedder fælles forpligtelser, og så er der ikke længere noget, der hedder fri bevægelighed.
Der vil jeg bare sige, at det er fuldstændig afgørende for dansk økonomi, at det er fuldstændig afgørende for det velfærdssamfund, som jeg ved hr. Kenneth Kristensen Berth også går op i, at vi har fri bevægelighed, at der kommer mennesker og bidrager til vores arbejdsmarked og betaler skat, men altså også får lidt igen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-04-21:
Nu kan der jo være forskellige opfattelser af, hvad der er mange penge, men det undrer mig alligevel, at Zenia Stampe ikke mener, at 48 mia. kr. i akkumulerede udgifter frem mod 2020 udgør mange penge.
Det Radikale Venstre har åbenbart anlagt en alternativ økonomisk politik eller måske slet ingen.
Men jeg fik jo ikke noget svar fra ordføreren på det spørgsmål, jeg stillede.
Er ordføreren bekendt med, at der er andre EU-lande, som ikke i national lovgivning har gennemført EU-lovgivning?
Er der ikke et eneste eksempel på det rundtomkring i EU?
Zenia Stampe (RV), 2016-04-21:
Først må jeg bare spørge, hvad i alverden flygtninge har med den her diskussion at gøre.
Men jeg kan da så til orientering fortælle hr. Kenneth Kristensen Berth, at jeg læste en artikel om en mor, der er her med fem børn, altså en familie på seks, og som skal klare sig for 3.000 kr. om måneden.
Det skal hun så dække alt med.
Jeg må indrømme, at det synes jeg ikke er et kæmpestort beløb.
Jeg tror ikke, det er det, der tømmer statskassen.
Men det har jo i virkeligheden overhovedet ikke noget at gøre med den her diskussion.
Jeg har ikke kendskab til nogen konkrete sager.
Jeg har kendskab til, at der er mange lande, der er optaget af det her forhold, for der er andre lande end os, der har været udfordret på deres systemer, og de er bange for den her type velfærdsshopping.
Men jeg tror også, at vi er mere bange, end vi egentlig har grund til.
For når vi går ned i tallene og ser, hvor omfattende det er, så er det ikke så omfattende.
Men det er jo noget, vi har været enige om i Folketinget, nemlig at vi skal være opmærksomme på det.
Jeg synes jo, at det ville være et rigtig godt udgangspunkt for den her diskussion, at man i virkeligheden havde lidt bedre tal for, hvem det er, der kommer og arbejder her, og hvilken adgang til ydelser de har osv. osv.
Så kan vi løbende følge med i det.
Men jeg er bare slet ikke i tvivl om, at hvis vi får problemer, skal de løses på to måder og ikke på den her måde, som Dansk Folkeparti foreslår.
Det skal løses enten med dansk lovgivning, som hører inden for EU-retten, eller også skal det løses ved, at man finder fælles løsninger ved det store EU-bord.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-21:
Og jeg skal slet ikke forholde mig til spørgerens alder i den her sammenhæng – det skal jeg nok undlade, for det husker han jo meget længe, kan jeg forstå på det; det har gjort et stort indtryk på ham.
Jeg havde helt glemt, at jeg havde sagt det, men okay, det har spørgeren ikke.
Men det er da et problem, som jo består i, at du har et indre marked og du har forskellige velfærdssystemer.
For når du har et indre marked også for arbejdskraft og du har forskellige velfærdssystemer, så står du med et problem.
Og det er jo det, som man så forsøger at få løst og håndteret i øjeblikket.
Og jeg mener, at det skal løses.
Der er mange ting, jeg er uenig med denne regering om, men vi er jo alle sammen enige om, at det dagpengesystem, vi har her i Danmark, de principper, der er for det, skal vi kunne fastholde, for det er en vigtig del af den danske model.
Det er der jo ikke uenighed om her i Danmark, og derfor synes jeg da, det er rimeligt nok, at vi så siger, at så må regeringen forhandle ud fra det – at vi skal kunne fastholde det dagpengesystem.
Det er udfordrende – ja, netop, fordi du har et velfærdssystem som det danske, der er anderledes end andre velfærdssystemer, i en kontekst, hvor der er et indre marked også for arbejdskraft.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Mange tak.
Til hr. Holger K. Nielsen vil jeg sige, at det jo allerede står lysende klart, at vi ikke kan fastholde de principper, der gælder i det danske dagpengesystem.
Det står jo lysende klart.
For der er to principper.
Det ene er, at man skal have haft 1 års arbejde ud af de seneste 3 år for at opnå dagpengeret, og det andet princip er, at man skal være medlem af en dansk a-kasse i 1 år.
Det princip har vi jo ikke kunnet fastholde, når det gælder vandrende arbejdstagere fra andre EU-lande.
De kan komme hertil.
De opnår dagpengeret i løbet af få ugers arbejde med 10 timer om ugen.
Hvordan vil ordføreren løse det problem inden for EU's rammer?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-04-21:
Nu siger fru Zenia Stampe i sit ordførerindlæg, at man betaler en høj skat, når man kommer til Danmark, og for det må man jo så forvente at få noget igen.
Det er jo ikke alle, der gør det.
Der kommer i hvert fald i øjeblikket ganske mange såkaldte flygtninge.
De kommer til Danmark, og de betaler bestemt ikke en meget høj skat, men får ganske, ganske meget igen.
Det kunne måske også være en idé at indføre nogle optjeningsprincipper, for så vidt angår den gruppe.
Men lad det nu ligge.
Jeg hæftede mig ved, at ordføreren sagde, at det her nærmest ville være sådan epokegørende, al den stund at der så ville være et land, der ikke gjorde, som EU sagde.
Så vil jeg bare spørge ordføreren, om ordføreren er bekendt med, at der er andre EU-lande, som ikke har gennemført direktiver eller forordninger, som EU er kommet med.
Zenia Stampe (RV), 2016-04-21:
Så det kommer ikke til at ske igen foreløbig, at I hernede i Folketingssalen insisterer på at gennemføre lovgivning, selv om den er i strid med EU-retten?
Det er ikke noget, vi skal forvente af Det Konservative Folkeparti igen?