runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2012-03-27:
Jeg synes, at det er et rigtig svært spørgsmål, for havde man lige det helt rigtige svar, var man jo bare lykkelig.
Jeg synes, at det, der er vigtigt, er, at vi hele tiden taler om det, at vi siger, at det er uacceptabelt, og der mener jeg også, at det her med holdningsbearbejdning i forhold til partnervold – og det er også derfor, jeg spurgte lidt om det i forhold til redegørelsen – kan være medvirkende til, at man siger, at det her er uacceptabelt.
Men jeg har ikke de vises sten lige her og nu og kan sige, at det her bare er løsningen.
Der bliver vi nødt til at lære af hinanden, og der er det også vigtigt, at vi taler sammen med andre lande og hører, om de har nogle gode erfaringer.
Men når jeg nævner det med vold i forhold til krisecentrene, synes jeg bare, at det er bemærkelsesværdigt, at man har kvindekrisecentre på finansloven, men mandekrisecentre er via satspuljen, for uanset om det er en mand eller en kvinde, der får tæsk, må det jo være sådan, at man kan få hjælp, og det er jo ikke nødvendigvis givet, sådan som forholdene er nu.
Men jeg har ikke de vises sten; jeg ville ønske, jeg havde dem.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-03-27:
Jeg er helt med på, at det selvfølgelig skal gøres på en måde, så det hverken sætter familien eller barnet i en svær situation.
Jeg er helt med på, at der er nogle problemer, som skal løses.
Lad os lige gå tilbage til vold, i forhold til at der er et problem med partnervold.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at høre, hvad Dansk Folkepartis løsninger er på, hvordan man kan komme det her problem til livs, fordi vi sidder jo faktisk i fællesskab i satspuljen og fordeler midler i forhold til lige præcis den her problemstilling.
Dansk Folkeparti siger selv, at det, vi har gjort, ikke har været godt nok, og man håber, det kan blive bedre.
Hvad kunne buddene f.eks. være på, at man kunne ændre det?
Pia Adelsteen (DF), 2012-03-27:
Jeg anerkender fuldt ud, at man fra politisk side er nødt til at have nogle regler for at opnå ligestilling, men jeg mener faktisk også, at vi har de regler i dag; vi har en ligelønslov, vi har en ligestillingslov.
Så mener jeg i øvrigt slet ikke, at man kan sammenligne det, at der er vold i hjemmet – og her siger man, at det kan man så bare klare inden for hjemmets fire vægge – med at skulle forhandle og sidde og snakke som familie, far og mor, om, hvordan man fordeler barslen, hvis man ønsker at fordele den.
Det anerkender jeg simpelt hen ikke.
Jeg mener, at det er to helt forskellige situationer.
Vold er uacceptabelt, det er en forhandling altså ikke.
Til gengæld vil jeg også godt sige, at jeg synes, at det et problem med øremærket barsel, set i lyset af at det er familien, der kommer til at hænge på det, hvis der bliver lovgivet om det, forstået på den måde, at hvis man siger, at mænd skal have 3 måneders barsel, ved vi udmærket godt, at det ikke er alle steder, at man har fuld løn under barsel.
Hvis manden tjener mest, kan det give et økonomisk problem hjemme i familien, og det kan muligvis føre til, at manden ikke tager de 3 måneders barsel, og så skal man bare huske, at så er de altså gået fra kvindens.
Sådan er det.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-03-27:
Lad os kalde det for forpligtende måltal, det synes jeg lyder lidt bedre end det andet.
Altså, jeg synes måltallet skal repræsentere samfundet, som det ser ud.
Jeg ved udmærket godt som ordfører, at hvis det skal have gang på jorden, skal virksomhederne have medejerskab.
Det synes jeg er utrolig vigtigt.
Jeg ved også, at ligestillingsministeren har været i gang med at tage en runde med virksomhederne for at høre, hvordan vi kan definere et måltal.
Hvor stort skal det være, hvor lille skal det være?
De skal have et ejerskab, så de kan spille med.
Derfor synes jeg, målet skal være, at der skal være en mangfoldig repræsentation i magtpositioner, hvilket jeg synes er enormt vigtigt.
Om det skal være 40 pct., 23 pct. eller 30 pct., jeg er til at forhandle med.
Det allervigtigste er, at vi åbner og starter en bevægelse, der går i den rigtige retning, hvilket det ikke gør lige nu.
Pia Adelsteen (DF), 2012-03-27:
Jeg har sådan en lyst til at sige, når vi engang kommer til magten igen, men jeg er glad for, at ordføreren selv anerkender, at det måske sker på et tidspunkt.
Jeg vil sige det sådan, hvis øremærket barsel kommer til mænd, så vil der være et eller andet flertal, der har stemt for det, og der vil jeg sige, at man jo skal passe på med at ændre sådan nogle regler hele tiden, så jeg vil ikke bare stå og sige, at det fjerner vi igen.
Det vil jeg ikke.
Men jeg vil godt sige, at jeg er imod det.
Jeg synes, at det er ude i familierne, man skal tage den diskussion, og som jeg sagde i min ordførertale, starter ligestilling altså i hjemmet.
Det starter altså derhjemme.
Det kan ikke hjælpe noget, at kvinder står og siger: Det er synd for os; vi skal have kvoter i bestyrelser, men vi bestemmer i øvrigt alt derhjemme; vi tager hele barslen, vi bestemmer, at væggene skal være lyserøde og vatrondellerne gule ude på badeværelset.
Det kan altså ikke hjælpe noget.
Det er derhjemme, ligestillingen starter, og hvis man ikke kan debattere derhjemme, om barslen skal deles, har man altså et problem.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-03-27:
Jeg tror, at der er mange, der har det på samme måde som ordføreren, at det er godt for familien og godt for forholdet, hvis man er to om at tage teten, og at det ikke bare er den ene, der står med alt ansvaret derhjemme, og den anden, der har fuldt drøn på arbejdspladsen.
Det er jo netop derfor, at vi diskuterer de her ting.
Skal jeg forstå det på den måde, at hvis og når og så videre Dansk Folkeparti skulle komme til magten igen – det kommer nok en eller anden dag – så kan vi forvente, hvis vi sætter den reserverede barsel til mænd op, at Dansk Folkeparti sætter den ned igen, altså tager barslen fra gode familiefædre?
Pia Adelsteen (DF), 2012-03-27:
Altså, jeg håber altid, at Dansk Folkeparti kommer til magten.
Det vil jeg bare sige, det er altid rart at have størst mulig indflydelse.
Det er vel derfor, man er politiker.
Så vil jeg sige, at jeg synes, spørgsmålet er lidt underligt.
Det er rigtigt, at mænd jo har 3 ugers øremærket barsel – er det 2 uger?
O.k., jeg troede, det var sat op til 3 uger, det var en erindringsforskydning.
Mænd har altså 2 ugers øremærket barsel, og selvfølgelig vil vi ikke fjerne det fra mændene, under ingen omstændigheder.
I øvrigt er det en knaldgod hjælp til en kvinde.
Det var altså lækkert, det vil jeg bare sige.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-03-27:
Når man hører fru Pia Adelsteen, skulle man næsten tro, at det kun er kvinder, der har øremærket barsel i dag, men sådan forholder det sig ikke.
Mænd har også øremærket barsel i dag, men jeg kan næsten høre på Dansk Folkeparti, at det er Dansk Folkeparti så meget imod.
Manu Sareen (RV), 2012-03-27:
Nu er kvinder heldigvis meget forskellige og vil sikkert også opfatte tingene meget forskelligt.
Men det er jo fuldstændig korrekt, at det kan være en fare.
Det er jo også derfor, at vi fuldstændig tydeligt siger, at vi ikke har nogen intentioner om at have en norsk model, hvor man presser de her 40 pct. ned over og tvangsopløser.
Det er også derfor, vi de sidste mange måneder i respekt har kigget ud over Europa og kigget på, om der skulle være andre ting.
Man kunne jo også godt vende det om og se på det ud fra en gulerodstankegang.
F.eks. var den tidligere regering jo selv med til at give dispensation til Københavns Universitet netop omkring positiv særbehandling, hvor man sagde, at her måtte man gerne – det kræver en dispensation – lave positiv særbehandling.
Der synes jeg jo at man gjorde det fantastisk ved at vende det om og give et økonomisk incitament.
Så der er rent faktisk mange måder at gøre det på.
Grunden til, at vi prøver at kigge på det her på en ny måde, er netop for at se, om vi ikke kan komme væk fra den debat, der har været, hvor det har været meget sort og hvidt og meget for eller imod, og hvor alle debatter og alle diskussioner har taget afsæt i den norske model.
Der synes jeg det er værd at kigge på, om man ikke kan udvikle noget, som erhvervslivet kan bakke op omkring, og som folk herinde selvfølgelig også kan bakke op omkring, og det er jo det arbejde, vi er i fuld gang med, og det er det arbejde, som jeg har sagt at jeg er i gang med nu, og det vil blive præsenteret senest til foråret.
Anni Matthiesen (V), 2012-03-27:
Tak til ministeren.
Jeg må bedrøve ministeren med, at jeg gerne stadig væk vil spørge ind til de her kvoter.
Jeg ved ikke, om ministeren har hørt en vending, der hedder, at man nogle gange kan gøre mere skade end gavn.
Med det vil jeg gerne spørge ministeren, om der ikke kan være en fare for, at det, hvis der i den danske model kommer noget med kvoter, altså tvangskvoter, kunne skade vores, kvindernes, lyst til faktisk at være med i de bestyrelser.
Manu Sareen (RV), 2012-03-27:
Nyt syn kan jo være mange ting, vil jeg sige til ordføreren.
Det kan bl.a. være, at vi har tænkt os at se, om vi kan udvikle nye værktøjer, når det handler om kønsmainstreaming.
Vi kan tage det lovgivningsarbejde, der har været, hvor 4 ud af 185 forslag er blevet ligestillingsvurderet, og et nyt syn kan være, at det vil vi gerne skrue op på.
Et nyt syn kan være, at vi, som jeg startede med at sige, anerkender, at man måske ikke kan bruge de samme modeller for alle ministerier, men skal udvikle forskellige.
Det kan være et nyt syn.
Et nyt syn kan være mange ting, det kan være mange af de ting, som jeg har talt om, men det behøver ikke nødvendigvis kun at være det, som ordføreren konsekvent kredser om og bliver ved med at kredse om, nemlig kvoter, for der er meget andet.
Det sjove ved det er, at der ikke står et ord om kvoter, der står, at vi vil udvikle en dansk model.
Jeg har også været ude at sige, at det ikke bliver en dansk model, hvor afsættet bliver en norsk tilgang med tvangsopløsninger og 40 pct. og så fremdeles.
Vi kigger på de forskellige modeller, der er, og jeg kan lige afsløre nu, at den model, vi kommer med, ikke bliver noget, der kun vil omhandle bestyrelser.
Vi kommer med en hel pakke, som også kommer til at omhandle offentlige bestyrelser, kvinder i ledelse også osv.
For jeg er fuldstændig enig med dem, som tidligere i dag har sagt: Lad nu være med at blive ved med at kredse omkring kvoter, for der er så mange andre ting.
Undskyld, jeg skulle ikke have sagt kvoter, jeg har også fået det på hjernen.
Jeg skulle have sagt kredse omkring kvinder i bestyrelser i børsnoterede selskaber, for der er også mange andre ting.
Ja, hvis man skal sige kvoter forkert, så handler det om at sige det på det rigtige tidspunkt.
Fatma Øktem (V), 2012-03-27:
Det skal ministeren vel sige.
Jeg synes, det er noget af en U-vending, ministeren har lavet, men det er jo så min påstand.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget andet.
I indledningen af perspektiv- og handlingsplanen står der: Vi har fået en ny regering og et nyt syn på ligestilling.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det nye syn på ligestillingsområdet også indbefatter, at der kan anvendes tvang.
Nu talte ministeren om, at der ikke er noget galt i reguleringer osv., og det vil sige, at man også godt kan indføre kvoter i bestyrelser, eller hvad menes der med »nyt syn på ligestilling«?
Vil ministeren sætte ord på, hvad det nye er i forhold til det gamle?
Manu Sareen (RV), 2012-03-27:
Nu er socialministeren og integrationsministeren den samme person, så det ligger ikke bare spredt på den måde.
Jeg synes, jeg forklarede, eller i al fald prøvede på det, hvorfor vi har en aktiv holdning.
Det er meget sjovt, for jeg synes, vi er blevet beskyldt for at være for røde, og det er sjovt, man kan blive beskyldt for sådan noget, men det er i hvert fald det, der har ligget i tonen omkring det med at være for røde, men jeg synes, det er en ganske klar liberal holdning og liberal tankegang at se på folk og sige: Prøv at høre, vi ser ikke på etnicitet, vi ser ikke på, om de er gule eller blå, eller hvilken seksualitet de har, men vi ser på, at de rent faktisk er udsat for en problemstilling – i det her tilfælde omkring vold.
Det er et helt bevidst valg, vi har taget, og det er et godt valg, vi har taget.
Fatma Øktem (V), 2012-03-27:
Tak til ministeren.
Når jeg vælger lige i sidste øjeblik at lave om på mit spørgsmål, er det, fordi ministerens sidste del af talen om etniske minoriteter fik mig til at tænke på, at det var noget af en ændring, man har lavet fra sidste år.
Det er lige præcis 11 måneder og 28 dage siden, at ministeren stod på talerstolen som ordfører dengang og sagde: Det undrer mig, at man ikke ønsker at gøre noget inden for det her område, for vi ved, der er nogle særlige problemer, ligestillingsproblemer, for de etniske minoritetskvinder, hvor pigerne ikke i samme grad har mulighed for at flytte hjemmefra, træffe uddannelsesvalg, have ligestilling med deres brødre, og regeringen bør og skal gøre noget inden for det.
Man er så gået fuldstændig fra at se det som et særligt ligestillingsproblem, et område, der kræver særligt fokus, til, at det så ligger hos socialministeren, og det ligger så lidt hos integrationsministeren.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, for jeg er af den overbevisning, at hvis vi kunne løse nogle af de ligestillingsproblemer, der er i de etniske minoritetsgrupper, så ville vi også løse en meget stor del af integrationsproblemerne.
Hvordan kan det være, at ministeren har valgt bare at gemme det ind under andre områder, og mener ministeren virkelig ikke, at der skal et særligt fokus på det område?
Der findes så mange, som ikke nyder halvdelen af de goder, vi gør, med hensyn til ligestilling.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-27:
Jeg må sige, at jeg synes, at det er tæt på at udvikle sig til en parodi.
Jeg har jo allerede bekræftet det to gange over for hr. Rasmus Horn Langhoff, en enkelt gang over for fru Sofie Carsten Nielsen, to gange over for fru Pia Adelsteen og lige før en gang over for fru Özlem Sara Cekic.
Vi synes, at det ville være en god idé, hvis det var helt op til familierne.
Det kan ikke siges tydeligere.
Hvad vil folk sige til det? spørger fru Özlem Sara Cekic.
Nu er vi jo ikke et parti, der prøver at ændre vores politik for at komme i regering.
Vi prøver at få stemmer til at presse en kommende borgerlig regering til at føre en liberal politik.
Det var mig, der var flabet, fordi jeg antydede, at spørgerens indlæringsevne ikke var særlig stor.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-03-27:
Jeg synes overhovedet ikke, at det er særlig flabet.
Jeg synes, at det er helt reelt, at vi spørger om det, når der bliver sagt, at familierne får lov til at bestemme selv, for så må det jo betyde, at det skal de gøre.
Det vil sige, at der ikke skal være en øremærkning af de første 3 måneder til kvinden og 2 uger til manden, fordi Liberal Alliance mener, at familierne kan få lov til at bestemme selv.
Så når ordføreren alligevel vælger ikke at svare, tyder det lidt på, at ordføreren er lidt bange for, hvilken folkelig bevægelse der kan komme mod Liberal Alliance ved forringede barselmuligheder.
Altså, det må da være ret enkelt og nemt at sige: Vi tror på, at der skal være fuldstændig frihed, og det må så betyde det og det eller det andet.
Betyder det så, at ordføreren er enig i, at det er en rigtig god idé med 3 måneders øremærket barsel til kvinden og 2 uger til manden – ja eller nej?
Er det en god idé, eller er det en dårlig idé?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-27:
Jeg kan jo stå heroppe og blive helt salig ved tanken om, at Liberal Alliance skulle få 90 mandater.
Vi er dog mere beskedne og går til valg næste gang på at prøve at fordoble vores mandattal fra 9 til 18, og det håber vi jo selvfølgelig kan lade sig realisere.
Når det er sagt, skal man selvfølgelig overveje, hvor flabet man vil være, men jeg må alligevel sige, at jeg håber, at indlæringskurven er hurtigere i folkeskolen end i Folketinget i forhold til de her spørgsmål.
Jeg har jo svaret hele tre spørgere tidligere og svarer også gerne den fjerde det samme: At vi synes, at det skal være op til familierne at træffe den beslutning.
Hvis der skulle melde sig en femte eller sjette spørger, lover jeg, at så svarer jeg det samme.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-03-27:
Jeg synes, at ordføreren bliver ved med at tale udenom.
Som jeg har forstået det, har Liberal Alliance virkelig slået sig meget stort op i forhold til frihed, og at alle skal have lov til at vælge.
Lad os nu antage – for mig et mareridt, for Liberal Alliance sikkert en drøm – at Liberal Alliance fik 90 mandater, og så vil jeg bare rigtig gerne høre fra hjertet, kære ordfører, hvis Liberal Alliance fik 90 mandater, ville det så ikke være helt oplagt ifølge Liberal Alliances frihedstankegang at gøre op med de her barselregler, og så kunne familierne jo selv vælge, præcis som de ville, med hensyn til både de 2 ugers øremærkning til mænd og 3 måneder til kvinder, fordi de 3 måneders øremærkning til kvinden jo er noget, der er blevet besluttet fra Christiansborg.
Det er jo ikke noget, hvor man sidder og tænker: Hvorfor skal barnet have bryst, barnet kan lige så godt få sutteflaske?
Det vil jeg rigtig gerne bare høre sådan helt ærligt, uden at man er særlig påvirket af, hvordan der ville blive taget imod det i befolkningen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-27:
Det er jo i virkeligheden den smukkeste konklusion, der kunne fremkomme her i dag.
Anni Matthiesen (V), 2012-03-27:
Der er lige et par ting, som jeg gerne vil have ministeren til at bekræfte.
Jeg har forstået det sådan, at det er til efteråret, at de her ting vil blive præsenteret, og ikke til foråret.
Og vil ministeren så også bekræfte, at det med tvang og tvangskvoter ikke vil være en del af den danske model?
Pia Adelsteen (DF), 2012-03-27:
Min kommentar skal så være, at jeg egentlig tror, at ordføreren har ret i, at det kan familierne nok godt selv finde ud af.
Men jeg vil dog sige, at der kan være tilfælde, hvor man måske kan få et problem, og hvor det sådan rent helbredsmæssigt er klogt, at kvinden lige bliver derhjemme, måske også af hensyn til – hvad kan man sige? – senere komplikationer.
Manu Sareen (RV), 2012-03-27:
Med hensyn til strafferammen blander jeg mig jo ikke i, hvordan domstolene bruger den.
Med hensyn til vold mod mænd har jeg noteret det, og jeg tager det helt sikkert med.
Jeg vil helt klart også tage det med i forhold til den rådgivning, der er planlagt, og også med hensyn til det videre arbejde og med hensyn til det arbejde, der bliver kigget på fra socialministerens side, om mænd og krisecentre, og om der er mulighed for at opkvalificere indsatsen der.
Jeg ser helt klart også, at det selvfølgelig er en stor succes, at vi ser, at tallene går den rigtige vej med hensyn til vold mod kvinder, og det er selvfølgelig bekymrende, at vi ser en anden problemstilling, og her er der vækst.
Og det gælder desværre for mænd på mange områder.
Som der står, er mænd jo et meget, meget interessant og ekstremt køn, for vi udgør toppen af samfundet, men vi udgør også bunden af samfundet, og det skal vi selvfølgelig forholde os til, ingen tvivl om det.
Pia Adelsteen (DF), 2012-03-27:
Jeg glemte at trykke sidste gang, for jeg ville selvfølgelig gerne have fulgt op på de svar, jeg fik fra ministeren.
Ministeren siger om kvoter, at vi er forpligtet til at finde løsninger.
Må jeg ikke godt spørge: Hvorfor?
Det skylder vi, siger ministeren.
Hvem skylder vi det?
I forhold til strafferammen, der stiger fra 8 til 10 år, henviser man til Justitsministeriet.
Grunden til, at jeg ved, at det står i loven, er, at jeg også sidder i Retsudvalget, og så følger man jo lidt med der, og derfor ved jeg, at det står, som det gør.
Jeg har også spurgt justitsministeren, og det svar, jeg har fået, er et ikkesvar.
Det, jeg godt vil vide, er, hvorfor man tager det med i en ligestillingsredegørelse, hvis man ikke har nogen intentioner om at svare på et spørgsmål om det.
Altså, det, der står i redegørelsen, regner jeg med at en minister kan svare på, og der er da et eller andet galt med, at man beskriver det som en positiv ting, at man hæver strafferammen fra 8 til 10 år, når det rent faktisk bliver sådan, at den ikke vil blive brugt.
Jeg vil godt opfordre ligestillingsministeren til med hensyn til vold mod mænd, at man også kigger på det.
Altså, ministeren sagde selv, at det er nærliggende at se på det.
Jeg vil godt opfordre til, at man gør det.
For når der bliver mere af al den partnervold – det kan godt være mænd, der slår mænd, jeg ved ikke, om homoseksuelle mænd er mere voldelige end andre, men der er altså også kvinder, der slår mænd, det er jeg slet ikke i tvivl om – må jeg bare opfordre til, at man selvfølgelig også gør noget ved det og ikke kun ved vold mod kvinder.
Manu Sareen (RV), 2012-03-27:
Men det forudsætter, at jeg går med på den præmis, som ordføreren taler om, nemlig at der kommer kvoter.
Og det er jo ikke der, vi er nu.
Lige nu kigger vi på alle mulige modeller, vi kigger på de muligheder der er i de andre europæiske lande.
Og så kommer vi med en løsning senest til efteråret, og det glæder jeg mig rigtig, rigtig meget til.
Og inden da har jeg inviteret oppositionen til forhandlinger, og så kan vi jo se på de forskellige modeller, og dem glæder jeg mig selvfølgelig rigtig, rigtig meget til at præsentere.
Lykke Friis (V), 2012-03-27:
Jeg skal gøre det meget kort, for jeg stillede sådan set et helt faktuelt spørgsmål – fuldstændig faktuelt.
Jeg spurgte ministeren, om der er nogen som helst form for videnskabeligt belæg for, at kvoter, uanset om de er norske, spanske eller andet, kan føre til vækst eller til flere kvinder på ledelsesgangen.
Det er et helt faktuelt spørgsmål.
For jeg går så sandelig ud fra, at hvis man vil foretage et så vidtgående indgreb, som det vil være at gribe ind i virksomheders ledelsesret, så har man hold i billetterne, så har man en analyse, der viser, at det simpelt hen er det, man skal gøre, for så får man vækst, og så får man flere kvinder på ledelsesgangen.
Det er et helt faktuelt spørgsmål.
Manu Sareen (RV), 2012-03-27:
Jeg har aldrig sagt, at der skulle være videnskabeligt belæg for det her.
Og sådan var det jo også med de ting, som VKO fremførte i de sidste 10 år – vi har talt om knivloven, og jeg kunne nævne udlændingelovgivningen og mange andre områder, hvor eksperter og alle mulige andre havde en fuldstændig diametralt modsat holdning i forhold til den lovgivning, der var.
Så derfor skal man selvfølgelig forholde sig til de erfaringer, der er, og det gør vi også.
Men jeg synes, ordføreren fuldstændig negligerer det, som jeg siger, nemlig at det her handler om at give alle borgere i det her land muligheden for at forme det samfund, som de er en del af, og at fjerne de usynlige barrierer, der er.
Men til trods for de fantastiske tiltag, der blev taget af den tidligere regering i form af »Operation Kædereaktion« og charteret, så er det bare gået i stå.
Der er ikke den progression, som man kunne ønske sig.
Med hensyn til Københavns Universitet vil jeg sige, at jeg på ingen måde synes, det er at blande tingene sammen.
Det her handler om, hvordan vi gerne vil løse de udfordringer, der er.
Og VK gik ind og gav en dispensation, som gav mulighed for positiv særbehandling, og derfor virker det fuldstændig underligt på mig, at man er så meget imod det nu.