runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2014-04-10:
Det er vedrørende efteruddannelse.
Nu har jeg hørt, hvad fru Pia Olsen Dyhr har sagt om 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Vi har jo en ordning i dag, hvor den ledige kan få opkvalificering i forbindelse med ansættelsen.
Den er ikke så udbredt igen.
Den bliver brugt for lidt, for det er et spørgsmål om, hvem der skal betale – om det er staten eller det er kommunen, der skal betale.
Men den fungerer egentlig, og der, hvor de bruger den, er de egentlig godt tilfreds med den ordning.
Og jeg vil bare lige høre fru Pia Olsen Dyhr, om ikke det i de kommende forhandlinger var noget, vi skulle se på, altså om ikke vi kunne få den i lidt mere faste rammer, for det er jo en ordning, der sådan set fungerer rigtig godt, og som både DA og LO selv har været med til at få på plads.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-04-10:
Jeg er glad for at se meldingen fra LO og FTF, som jo er gået sammen om et høringssvar på Carsten Koch-udvalgets anbefalinger.
Her understreger de jo sådan set også, at de gerne ser et særligt fokus på de ufaglærte.
Og jeg synes, det er vigtigt, at man i fagbevægelsen har den interne solidaritet med hinanden, at dem, der har mindst uddannelse, også skal have muligheden for at få det første løft i uddannelse.
Og så er det jo altafgørende for vores arbejdsmarked i fremtiden, at hvis vi skal klare os og stadig skal vækste og stadig have en god økonomi i Danmark – det er jo forudsætningen for vores velfærdssamfund – så kræver det sådan set også, at folk hele tiden bliver bedre og bedre uddannet, for ellers kan vi ikke klare os i en international konkurrence.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-04-10:
Jeg er jo glad for, at ordføreren er mest enig med beskæftigelsesministeren.
Så vil jeg spørge, om ordføreren er mest enig med beskæftigelsesministeren, når hun siger, at regeringens beskæftigelsesreform ikke skal være en spareøvelse, og at pengene ikke skal bruges til skatte- og afgiftslettelser.
Er Det Radikale Venstre enige i det?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-04-10:
Jeg vil i hvert fald gå så langt som til at sige, at jeg synes, at de organisationer og virksomheder, der stiller sig op og siger, at de ikke kan skaffe arbejdskraft, og som ikke har slået deres ledige stillinger op, skulle tage at gå hjem og kigge lidt på, om de måske kunne gøre det lidt bedre.
I forhold til det første spørgsmål vil jeg sige, at det jo netop er sådan med en forhandling, at den ligger i Beskæftigelsesministeriet og ikke her i Folketinget.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-10:
Jeg hørte ordføreren begrunde sin afvisning af et forslag til vedtagelse med, at der jo nu skulle være en forhandling, og så skulle man ikke lægge sig fast på noget.
Det er spørgsmål 1.
Spørgsmål 2 er: Hvorfor skulle man være fastlåst, fordi man er med i et forslag til vedtagelse?
Men fastlåst behøver man vel ikke være.
Når Enhedslisten fremsætter et forslag til vedtagelse i dag, er det da ikke fastlåst på den måde, at det er ultimativt.
Så hvorfor skulle være ultimativt, fordi man laver sådan et forslag til vedtagelse?
Så har jeg et sidste meget konkret spørgsmål, som jeg nok ikke kan få et klart svar på, fordi der jo skal være en forhandling, og så må man ikke sige noget: Vil ordføreren være med til den helt indlysende ordning, at alle virksomheder i det her land, der har et ledigt job, skal slå dette job op med store bogstaver på Jobnet, sådan at alle arbejdsløse i hele landet har mulighed for at byde ind på jobbet?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-04-10:
Jeg tror, som jeg også sagde tidligere, at der skal være fokus på, hvad det er, der skal til, for at den enkelte kan komme videre med sit arbejdsliv.
Det skulle jo helst være sådan, at man den dag, hvor man går ud af arbejdsløshedskøen, er bedre rustet end den dag, hvor man kom ind i arbejdsløshedskøen.
For at svare helt nøjagtigt på hr. Bent Bøgsteds spørgsmål vil jeg sige, at når man kigger på den enkelte person, giver det jo mening at se på, hvornår man skal sætte ind.
Man skal se på, om det er en person, der i realiteten kan klare sig selv, eller om det er en person, der skal hjælpes på vej, og hvor meget der så skal gøres, for at man kan komme i vej med den enkelte person.
Så uden at lægge mig fast på, hvad indsatsen nøjagtig skal være, vil jeg sige, at man er nødt til at være meget mere fleksibel, fordi indsatsen skal være tilpasset den enkelte arbejdsløse.
Bent Bøgsted (DF), 2014-04-10:
Nu var hr. Lennart Damsbo-Andersen jo lidt inde på det med uddannelse, og hvornår man skal opkvalificeres.
Og det kan være et vidt begreb.
Der har været mange ønsker, med hensyn til hvornår der skal sættes ind med opkvalificering, altså hvornår man skal have mulighed for at få et kursus, der kan give et job.
Skal det være fra dag et, man er ledig; skal det være efter 1 måned, 2 måneder eller 3 måneder?
Men er det i bund og grund ikke sådan, at den indsats, der skal gøres dér, afhænger af, hvilke jobmuligheder der er?
Og hvis der er én, der har været ledig et par dage, som kommer og har en aftale med en arbejdsgiver om at begynde i job, men mangler et kursus, så skal man vel også se på det?
Men det er vel ikke sådan, at hr. Lennart Damsbo-Andersen vil sige, at vi skal låse os fast på et bestemt tidsrum, man skal have gået ledig, før man kan få et kursus?
Jeg vil jo mene, det har lidt at gøre med, hvilke muligheder der er på arbejdsmarkedet, når vi skal afgøre, hvornår der skal sættes ind med at give et kursus til de ledige.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-04-10:
Jeg tror såmænd, der kunne være rigtig mange penge at spare ved at ændre den måde, som man i dag arbejder på i jobcentrene og a-kasserne, for en stor del af indsatsen handler rigtig meget om proces og ikke ret meget om effekten af det, man gør.
Det fokus tror jeg simpelt hen skal ændres.
Det, man skal måles på, er resultaterne af det, man har lavet, og ikke på, om man har afholdt nøjagtig det antal samtaler, som der står i bogen at man skal.
Christian Juhl (EL), 2014-04-10:
Der kom så en linje på papiret.
Kan vi måske få et par linjer mere?
Altså, jeg mener, nu er det ret til uddannelse for ufaglærte og ret til uddannelse for unge, og det er da meget fint.
Betyder det også, at når den ledige så melder sig og er ufaglært, har vedkommende ret til at sige: Nu begynder jeg på min uddannelse?
Betyder det, at den unge kan melde sig og sige: Nu har jeg ret til en uddannelse?
Altså, ligesom vi har det med 6 ugers uddannelse.
Kan der så også blive råd til, at de faglærte eller de lidt højere uddannede kan få 6 ugers eller 12 ugers uddannelse?
Vi kan godt være lidt mindre ambitiøse på deres vegne.
Så vil jeg gerne høre: Hvor meget af kontrollen kan vi fjerne?
Hvilke elementer mener Socialdemokraterne at vi skal have ned på papiret, som vil kunne fjernes?
Og er der penge at spare ved det?
Jeg ville meget nødig komme til en forhandling, hvor Socialdemokraterne mødte op med åben pande og et blankt stykke papir, for jeg ville gerne have, at der lå en eller anden idé om, hvor man ville hen – det er altid nemmere, synes jeg.
Derfor ville jeg prøve at høre, om der ikke kunne være bare et par linjer på det stykke papir, bare et par stykker.
Når Socialdemokraterne snakker om ret og pligt til en indsats, taler de som oftest om de pligter, der skal være i systemet.
Hvilke rettigheder vil ordføreren fremhæve som gode rettigheder, han kunne tænke sig stod på papiret?
Lad os så sige, at vi bare fabulerer en smule, og så skriver vi det på papiret, som vi snakker løst om, men selvfølgelig ikke noget forpligtende i dag.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-04-10:
Nu står det stadig tilbage finde ud af, om der overhovedet er andre end jobcentre og a-kasser, der kan løfte den opgave.
Så umiddelbart vil mit svar på det sidste spørgsmål være nej, men det må være op til en diskussion i den forhandling, der skal være om den fremtidige beskæftigelsesindsats.
Jeg har svært ved at forestille mig, at det kunne lade sig gøre.
Hans Andersen (V), 2014-04-10:
Nu skal man jo som udgangspunkt være positiv som menneske.
Det er jeg sådan set også.
Så jeg vil ikke tage det som en afvisning.
Der er en mulighed for, at det godt kunne blive resultatet af forhandlingerne mellem bl.a. Venstre og regeringen.
Et andet spørgsmål er om det frie valg.
Det er der flere partier der er optaget af.
SF er optaget af det.
Vi er sådan set optaget af det.
Men er det noget, Socialdemokraterne vil være med til: at give et reelt frit valg til de ledige til at få hjælp andre steder end i jobcenteret og i a-kassen?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-04-10:
Jeg synes, at det er alt for tidligt at begynde at snakke om eventuelle frie midler.
Det er vores opfattelse i Socialdemokratiet, at vi nu går ind i en diskussion om en beskæftigelsesreform.
Hvad end den måtte bringe af midler, er det vores opfattelse, at vi skal anvende dem inden for systemet.
Hans Andersen (V), 2014-04-10:
Tak for det.
Hvis nu vi er i en situation, hvor vi får lavet nogle forbedringer for de ledige og der på bundlinjen viser sig at være midler, som der ikke kan findes anvendelse for inden for beskæftigelsessystemet, men er frie, vil Socialdemokraterne så være med til at bruge dem til andet end beskæftigelsesindsatsen?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-04-10:
Når jeg sagde det med åben pande og blankt papir, er det jo egentlig bare for at beskrive, at vi ikke ønsker at gå ind i den debat og at være fastlåst i, hvordan tingene skal være, for så når man jo ingen steder.
Jeg ville opfatte det, som at man ville stille ultimative krav, og det giver ikke nogen mening, når man skal lave sådan en forhandling.
Hvis jeg skal sige noget om den sidste del, vil jeg sige, at jeg tror, jeg har været meget tydelig i det, jeg har sagt i min ordførertale, nemlig at noget af det, vi skal have fokus på, er uddannelse.
Det drejer sig om uddannelse til dem, der aldrig har fået en uddannelse, og uddannelse til de unge, der i dag ikke er kommet i gang med en ungdomsuddannelse.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-10:
Nu foregår forhandlingen ikke her.
Det, vi har i dag, er en forespørgselsdebat, hvor det forventes, at alle, der deltager i den, kommer med deres bud på, hvordan vi skal løse det problem, som forespørgerne så udmærket har rejst.
Det bør man vel kunne, selv om der skal være en forhandling.
Eller er det, fordi man har deponeret sin mening ovre i nærheden af beskæftigelsesministerens lomme?
Er det det, der er problemet?
Jeg vil gerne lige spørge en gang til om det her med at slå ledige job op.
Betyder det her med, at virksomhederne kan kigge på, om de måske kan gøre det lidt bedre, at den ledige også kan sige: Jeg fik sgu ikke lige klikket den dato, jeg skulle, og skrevet det på Jobnet, som jeg skulle, men nu skal jeg se, om jeg kan gøre det bedre?
Kan den ledige så gøre det uden at blive straffet?
Er det det, der er den nye stil?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-04-10:
Jeg tror ikke lige, at det vil være den måde, det vil blive håndteret på.
I øvrigt vil jeg sige, at jeg har den opfattelse, at de mennesker, som hr. Finn Sørensen kalder for ledige, skal kaldes for arbejdsløse, for hvis man ikke har noget arbejde, er man arbejdsløs og ikke ledig.
Det er sådan et udtryk, der har sneget sig ind visse steder.
Jeg mener, at den opfattelse, som Socialdemokratiet har, er den, som jeg har udtrykt i min ordførertale.
Det har jeg ikke lyst til at der skal laves et forslag til vedtagelse om.
De forhandlinger, der skal laves om en beskæftigelsesreform, foregår i ministeriet og ikke her i salen.
Nadeem Farooq (RV), 2014-04-10:
Nu vil jeg jo ikke foregribe eventuelle forhandlingsforløb, før vi har set et udspil fra regeringen.
Men hvis vi endelig skal have en konkurrence om, hvem jeg er mest enig med, er det vel nok mest beskæftigelsesministeren, vil jeg mene, som jo ser den her reform som noget, der står alene i den forstand, at vi skal gøre indsatsen bedre og omlægge den, så den bliver mere effektiv og tager større hensyn til de ledige.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-10:
Jeg spurgte ikke om, hvad ordføreren havde intentioner om, for det tror jeg nok at jeg også har fanget.
Det har man ikke.
Det, jeg spurgte om, var: Er man parat til at imødekomme Venstre, der jo har et meget klart, firkantet krav om, at der skal spares på indsatsen for de arbejdsløse, for at man kan give nogle yderligere skatte- og afgiftslettelser til erhvervslivet?
Er ordføreren parat til at imødekomme Venstre, hvad det angår, eller er ordføreren enig med Enhedslisten i, at det er fuldstændig åndssvagt at spare på det?
Det, det drejer sig om, er at få en bedre indsats for at hjælpe de arbejdsløse.
Nadeem Farooq (RV), 2014-04-10:
I Det Radikale Venstre ser vi meget holistisk på jobskabelsen.
Altså, beskæftigelsespolitikken er utrolig vigtig.
Vækstpolitikken, skattepolitikken, erhvervspolitikken, innovation og andre ting er utrolige jobdrivere, altså som skaber job, og det skal vi holde fast i.
Det er utrolig vigtigt.
Men så er det også vigtigt for mig slå fast, at når vi tilgår en reform af beskæftigelsesindsatsen, er der ikke tale om et spareprojekt fra vores side.
Det er et spørgsmål om at gøre beskæftigelsen mere effektiv, have mere tillid osv. Så vi har ingen intentioner om at spare på beskæftigelsesindsatsen for at flytte penge over i f.eks. vækstplanen.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-10:
Og tak til ordføreren for fremlæggelsen.
Jeg hørte ordføreren sige, at det gælder om at tænke beskæftigelsespolitikken sammen med vækstpolitik – måske ikke helt ordret, men jeg tror, det er rigtigt opfanget.
Hvad betyder det?
Betyder det, at ordføreren er parat til at imødekomme Venstres tanker om, at der skal spares på indsatsen for at skaffe job og uddannelse til de arbejdsløse – jeg er enig med den socialdemokratiske ordfører i, at det er det, vi kalder dem – altså at man skal spare på den indsats for at give yderligere skatte- og afgiftslettelser til erhvervslivet oven i de store skattelettelser, de tidligere har fået, f.eks. sidste år, hvor SU-modtagere og kontanthjælpsmodtagere kom til at betale til lettelserne i selskabsskatten?
Var det det, det betød?
Nadeem Farooq (RV), 2014-04-10:
Jeg ved godt, at der kører forskellige historier om, at De Radikale skulle have et særligt horn i siden på a-kasserne.
Det passer naturligvis ikke.
Jeg mener: A-kasser er jo ikke bare en grå masse.
Ligesom der er gode jobcentre og der er dårlige jobcentre, eller rettere: der er jobcentre, der klarer sig godt, og så er der jobcentre, der klarer sig mindre godt, så er der jo a-kasser, der klarer sig fortrinligt, og som leverer et godt stykke arbejde – jeg skal undlade at nævne nogen på bekostning af andre.
Sådan vil det være, og derfor mener jeg, at når vi laver et nyt system, skal vi tage hensyn til, at der er forskellige, der klarer sig forskelligt på begge sider af hegnet.
Christian Juhl (EL), 2014-04-10:
Ja, og De Radikale ønsker ikke at lave balance; de ønsker at fyre i den offentlige sektor.
Jeg mener: At lave balance var vel at undgå, at 18.000 blev fyret, sådan at de trods alt havde et arbejde og vi havde dem færre i køen.
Så vil jeg gerne høre De Radikales holdning til, om a-kasserne kan bruges til noget, og om deres tilbud nu her om at være dem, som tager sig af de arbejdsløse, er noget, som De Radikale vil være med til, eller om det måske er en af de blokeringer, der gør, at der intet kommer fra regeringen i øjeblikket – at De Radikale ikke rigtig kan forliges med at skulle finde ud af, at der på arbejdsmarkedet er fagforeninger og a-kasser, som kan spille en rolle.
Nadeem Farooq (RV), 2014-04-10:
Det er vigtigt for os at sikre stabil beskæftigelse både i den private og i den offentlige sektor.
Når jeg taler om virksomhederne som dem, der kan levere jobbene, så menes der virksomheder i bredeste forstand.
Jeg taler ikke kun om private virksomheder, selv om det, som har været situationen i de senere år, er, at det især har været den private beskæftigelse, som har ligget underdrejet.
Det er der, hvor vi har mistet flest job.
Men det betyder ikke, at jeg siger, at det er mindre vigtigt at sikre stabil offentlig beskæftigelse.
Det er det ikke.
Det er vigtigt, at vi har balancen.
Christian Juhl (EL), 2014-04-10:
Det er virksomhederne, der kan skabe jobs, siger De Radikales ordfører.
Det kan det offentlige vel også.
De kan i hvert fald fyre.
Den radikale ordførers forkvinde sagde i Aalborg på det kommunale træf, endda med en vis stolthed i stemmen, at man havde fyret 18.000 offentligt ansatte i kommunerne i løbet af de sidste få år.
Jeg mener: Er der noget forkert i at yde service i den offentlige sektor, hvis ikke det er sådan, at der er beskæftigelse i den private sektor?
Er det sådan, at man med djævelens vold og magt altid skal fyre i den offentlige sektor, for at de kan gå arbejdsløse?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-04-10:
Der er rigtig mange, der faktisk er enige i, at den indsats, der er nu, og som der har været i de sidste 10 år, ikke er rigtig god; den er ikke god nok.
Selv Venstre og Konservative indrømmer nu, at den ikke er god nok, og så må jeg sige, at vi er kommet langt i den diskussion.
I forhold til den sidste del tænker jeg, at eftersom indsatsen skal lægges om, er man også nødt til at prioritere de penge, der bliver brugt, anderledes.
Det vil sige, at de penge, man kan spare et sted, er man nødt til at bruge et andet sted.
Vi skal have meget mere fokus på uddannelse af dem, der aldrig har fået en uddannelse, og vi skal også have fokus på de unge, som ikke har fået en ungdomsuddannelse.
Det vil for mig helt klart sige, at vi er nødt til at omprioritere nogle af de penge.
Hvis der er besparelser, er vi også nødt til at bruge noget på uddannelse.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-04-10:
Det er jo godt.
Det vil jeg følge lidt op på, for jeg vil nemlig høre, om Socialdemokraterne er enig med SF i, hvad der skal ske, hvis man kan effektivisere beskæftigelsesindsatsen, for det kan man måske godt.
Man kan også godt lave beskæftigelsesindsatsen om, for vi må indrømme, at den ikke har været perfekt.
VK har jo ikke løst opgaven.
Den har mere handlet om at jagte de arbejdsløse end om at få folk i arbejde.
Vi vil jo også rigtig gerne have, at folk får et arbejde.
Hvis man nu kan spare nogle penge der, er Socialdemokraterne så enige med SF i, at de skal bruges til f.eks. at uddanne de ufaglærte for at løfte dem fra at være ufaglærte til at være faglærte, at sørge for, at de faglærte måske kan blive mere faglærte, altså at man løfter uddannelsesdelen i beskæftigelsesindsatsen?
Jeg vil gerne følge op på Venstres spørgsmål om, hvorvidt man kan spare penge i indsatsen og bruge dem til noget andet, for jeg synes sådan set, at ordføreren svarede lidt vævende på det spørgsmål.
Jeg vil spørge, om Socialdemokraternes ordfører er enig med beskæftigelsesministeren.
Beskæftigelsesministeren svarede faktisk på et spørgsmål fra Venstres politiske ordfører, fru Inger Støjberg, om, hvorvidt regeringen planlægger at spare 400-600 mio. kr. på beskæftigelsesindsatsen og bruge dem på skattelettelser i regeringens kommende vækstudspil.
Der svarede beskæftigelsesministeren meget klart nej.
Så jeg blev lidt overrasket, da Socialdemokraternes ordfører sagde: Vi må jo i forhandlingerne se på, hvorvidt man kan spare nogle penge på øvelsen.
Er Socialdemokraternes ordfører enig med beskæftigelsesministeren i, at de her penge ikke skal bruges til skatte- og afgiftslettelser?
Hans Andersen (V), 2014-04-10:
Jeg er helt sikker på, at de ledige sammen med jobcentre eller andre aktører kan finde ud af at vælge de kurser, hvor der er et job i forlængelse af kurset.
Altså, det tror jeg sådan set på at man godt kan finde ud af.
Og derfor bliver der jo også fremadrettet en række ledige, der kommer på korte kurser, hvor man siger, at hvis de tager det kursus, er der er et job i den anden ende.
Det synes jeg er ren logik og meget fornuftigt, så det tror jeg da på at man gør.
Holger K. Nielsen (SF), 2014-04-10:
Igen: Jeg er fuldstændig enig i, at den humanitære hjælp og forsoningsarbejdet er det vigtigste her, men vil hr. Christian Juhl ikke indrømme, bare lige måske lidt beskedent endda, at det kan være en forudsætning for, at man kan få det arbejde i gang, at der kommer en militær indgriben, som skiller parterne ad?
Det er jo det, det handler om, nemlig at man går ind og ligesom skiller parterne ad i den her konflikt.
Så siger hr. Christian Juhl, at man ikke bare kan sende hæren ind alle steder.
Nej, det kan man ikke, men det gør vi så sandelig heller ikke her.
Hvad er det, vi skal sende af sted her?
Det er et enkelt transportfly, vi sender af sted.
Ikke engang det kan Enhedslisten stemme for, selv ikke efter at FN har bedt om det, selv ikke efter at det indgår i en proces, hvor man skal have skilt parterne ad, hvor man er nødt til at få den forsoningsproces i gang.
Christian Juhl (EL), 2014-04-10:
Jeg prøver igen.
Hvis de parter skal skilles ad, skal deres religiøse ledere give et signal: Kære venner, vi løser ikke det her problem ved at slå hinanden ihjel.
Det vil sige, at forsoningsprocessen er alfa og omega for overhovedet at få fred dernede og få folk til at holde op med at slå hinanden ihjel.
Hvad angår flyet, har vi jo sagt, at vi gerne stemmer for, at flyet kan bruges til de civile og humanitære opgaver, og at vi også gerne stemmer for, at det kan bruges til militære opgaver, hvis der er en FN-ledet aktion.
Det er jo det, der er problemet, nemlig at der ikke er etableret en FN-ledet aktion endnu, og derfor vil vi have det på plads, før vi støtter den sidste del af det.
Det er vel meget enkelt at forstå.
Hr. Holger K. Nielsen gør tingene absolutte og mener, at en militær indsats er en forudsætning for de andre indsatser.
Det er jeg meget uenig i.
En forsoningsproces er måske en forudsætning for at få fred i landet.
Jeg tror faktisk, der er en forsoningsproces imellem de religiøse ledere, som kunne stoppe det, som hr. Holger K. Nielsen kalder helvede på jord.
Vi har mange helveder på jord, og vi kan jo ikke sende hæren ud i alle situationer.
Nogle steder må vi jo sige, at vi er afmægtige, i Syrien f.eks., som er et væsentlig større problem, og hvor der bliver slået flere mennesker ihjel og er flere på flugt.
Der står vi afmægtige og kan ingenting.
Jeg mener, at vi i den grad undervurderer vores evne til at lave fredsog forsoningsarbejde, og at det i alle konflikter er et væsentligt element fra den første dag.
Ja, hvis vi kunne være kommet ind før den første dag, ville det have været det bedste.
En forudsætning for, at FN's projekt vil lykkes, er for det første, at den forsoningsproces kommer i gang, for det andet, at det humanitære arbejde kommer i gang, så folk også kan leve og overleve konflikten, og for det tredje, at statsopbygningen kommer i gang igen.
Holger K. Nielsen (SF), 2014-04-10:
Jeg synes ikke, det her er så kompliceret, vil jeg sige til hr. Christian Juhl.
Det handler helt grundlæggende om, at så længe der er et helvede på jord i Den Centralafrikanske Republik, kan det ikke lade sig gøre at lave genopbygning og forsoning.
Det er det, det handler om.
Det er fuldstændig korrekt, at FN er i gang med det, men det er jo derfor, FN har bedt om militær assistance til det.
Jeg er fuldstændig enig, det er altid det vigtigste i den slags situationer, men vil hr. Christian Juhl ikke indrømme, at der kan være situationer, hvor man er nødt til at have militære tropper udefra til at komme ind for at få skilt de der djævle ad, som i øjeblikket kapper hovedet af hinanden, torturerer mennesker, slagter hinanden – at det er en nødvendighed, for at man overhovedet kan få en eller anden proces i gang i Den Centralafrikanske Republik?