runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Flyvholm (EL), 2015-11-13:
Jeg har også meget, meget svært ved at forstå, hvordan et parti som Liberal Alliance, der taler om maksimal åbenhed i den offentlige forvaltning, samtidig kan nedlægge en kommission, der så grundlæggende skal undersøge de her store sager.
Det mener jeg ikke er et udtryk for åbenhed, og jeg ville da også ønske, at Liberal Alliance i dag ville støtte os andre partier i, at vi er nødt til at genoptage den her kommission for at få sandheden frem.
Men når det er sagt, er jeg interesseret i, om ordføreren for Liberal Alliance i dag så vil love, at vi i udvalgsarbejdet om det her forslag kan gå videre med at se på at lave en beretning om, hvordan vi kan få lagt papirerne fra det kommissionsarbejde, der allerede er lavet, frem.
For hvis vi tæller Liberal Alliance, Enhedslisten, Socialdemokratiet, Radikale Venstre, SF og Alternativet, har vi jo faktisk et flertal, der gerne vil have papirerne frem.
Så vil ordføreren love mig, at det er sådan, vi går videre med sagen?
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-13:
Jeg har ikke noget grundlag for at tro, at de informationer, hr. Pelle Dragsted nu fremdrager om bestemte ministre, skulle være holdbare og tilstedelige, så det må stå for hr. Pelle Dragsteds egen regning.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-13:
Eller mener ordføreren, at vi har brug for at få det undersøgt til bunds af uafhængige eksperter, så vi kan placere et ansvar, hvis der er et ansvar?
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-13:
Nu må hr. Pelle Dragsted jo selv vurdere, om han vil være tilfreds med det arbejde, Liberal Alliance gør i forhold til at skaffe den åbenhed, der er ret og rimelig i det her spørgsmål.
Det vil vi ufortrødent arbejde videre med alligevel, og hvis det ikke interesserer Enhedslisten, må Enhedslisten jo vælge det standpunkt.
Men vi er ret opsatte på at få så meget åbenhed som muligt, og det vil vi arbejde målbevidst på, indtil det sker, uanset om Enhedslisten mener det er totalt ligegyldigt eller ej.
Det synspunkt interesserer os sådan set ikke.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-13:
Der bliver, så vidt jeg kan høre, talt om ikkeklassificerede dokumenter.
Der må jeg bare sige, at det kan vi simpelt hen ikke bruge til noget.
Jeg har arbejdet med den her sag i 10 år, og sandheden ligger jo i meget høj grad i de klassificerede dokumenter.
Altså, de andre dokumenter har vi adgang til.
Vi har, som det er fremgået, stillet hundrede- måske tusindvis af spørgsmål i det lange forløb, der har været, men der, hvor vi har stødt hovedet mod muren, har jo været i forbindelse med de svar, vi ikke har kunnet få, fordi vi f.eks. ikke har måttet se de såkaldte SITREP-rapporter, altså daglige rapporter for, hvad der er foregået derude, og fordi vi ikke har måttet se en række andre ting.
Det var netop for at få adgang til de ting, som vi ikke har kunnet få adgang til, fordi de var klassificerede.
Så det her er desværre en gratis omgang for Liberal Alliance.
Og jeg er så skuffet over det, fordi jeg jo ved, at Enhedslisten og Liberal Alliance på mange områder deler ønsket om gennemsigtighed, åbenhed og maksimalt demokrati.
Men jeg må sige, at Liberal Alliance i det her tilfælde svigter – de svigter offentligheden, og de svigter de soldater, som fremadrettet vil have den her mistanke hængende over sig.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-13:
Ja, nu er det Liberal Alliance, der stiller de krav til regeringen, det er fuldstændig korrekt, og det fortsætter vi med.
Og derfor er det også i den sammenhæng, vi får afklaret, hvordan det kan lade sig gøre, og hvem der skal afgøre hvad.
Og hvis vi skulle være utilfredse med det svar, er der andre virkemidler at bruge, og så bruger vi dem.
Men foreløbig er vi i en fornuftig dialog med regeringen om det.
Martin Lidegaard (RV), 2015-11-13:
Jeg ved, at hr. Leif Mikkelsen er et meget venligt menneske, men at sige, at det her er en idé, der er født i regeringens lejr, altså at man skal offentliggøre nogle af dokumenterne, er dog, vil jeg sige, overvenligt over for regeringen.
Det synes jeg Liberal Alliance skal tage æren for.
Og derfor er det jo ikke noget helt ligegyldigt spørgsmål, hvem det er, der så skal definere, hvad vi andre må kigge med i, hvad offentligheden må kigge med i, og hvem der, om jeg så må sige, skal have lov til at bestemme, hvad der defineres som klassificeret eller ej.
Og der tænker jeg måske at det ville være fint at få en gruppe fra Folketinget, der er med til at kigge på det, selvfølgelig under tavshedspligt.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-13:
Nu er vi parlamentarisk grundlag for den her regering og har en udmærket dialog med regeringen, og det vil vi også gerne leve op til at have i den her sammenhæng.
Og vi har ikke noget, der på nuværende tidspunkt trækker i retning af, at vi ikke skulle have tillid til, at regeringen sådan set vil medvirke til i en positiv ånd at fremlægge det, vi kunne have ønske om at få fremlagt.
Det er den dialog, der foregår, indtil vi måtte støde på en anden holdning, og så tager vi stilling på det tidspunkt.
Martin Lidegaard (RV), 2015-11-13:
Jeg står sådan lidt med delte følelser, for på den ene side skal det ikke være nogen hemmelighed, at jeg synes, det ville være bedst for alle at få gjort kommissionens arbejde færdigt.
Langt de fleste penge er jo brugt.
Jeg synes også, at det med at få halve sandheder frem ikke nødvendigvis tjener dem, som en fuldført kommission vel havde haft mulighed for at, kan man sige, forsvare i forhold til de sandheder, der måtte komme frem.
Men på den anden side er jeg glad for, at Liberal Alliance i det mindste vil åbne for åbenheden i forhold til nogle af dokumenterne.
Men jeg vil gerne spørge direkte: Hvem skal afgøre, hvad der skal med, og hvad der ikke skal med?
Vil Liberal Alliance kræve, at nogle politikere, f.eks. Det Udenrigspolitiske Nævn, der kan gøre det i fortrolig form, er med til at definere, hvilke dokumenter der så kommer med, og hvilke der ikke kommer med, eller vil man overlade det til regeringen?
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-13:
Vi er i dialog med regeringen om at få fremlagt de dokumenter, der med rimelighed kan fremlægges, og i respekt for de klassificerede dokumenter.
Det er vi i dialog med regeringen om.
Trine Bramsen (S), 2015-11-13:
Så når fru Mette Bock udtaler sig som repræsentant for Liberal Alliance, og jeg citerer: »Vi går kraftigt ind for offentlighed – og det her hører under den del af offentligheden, som regeringen med vores øjne bør give indsigt i«, så handler det altså kun om en del af de her hemmelige dokumenter og ikke om fuld offentlighed omkring de dokumenter, som det kunne være relevant at få belyst i kommissionen?
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-13:
Nej, det giver ikke nogen god mening at fastholde kommissionen og et stort, dyrt og unødvendigt kommissionsarbejde.
I det hele taget er der jo i historiens løb nedsat en række kommissioner, som har kostet ret mange penge.
Og vi har allerede disponeret her, at de midler anvendes til vore veteraner – det er vi helt enige i er et godt valg.
Der er foretaget en del arbejde, der ligger faktisk ret mange dokumenter, og derfor er det nyttigt for eftertiden at få kendskab til dem og at finde en form, så de kan offentliggøres på rimelig vis i respekt for det, der eventuelt er klassificeret.
Og det er det, vi er i dialog med regeringen om, og den dialog vil fortsætte, indtil vi får en afklaring af, hvordan vi gør det.
Eva Flyvholm (EL), 2015-11-13:
Det kan jeg ikke forstå.
Hvis man mener, at man gerne vil have lagt flere dokumenter frem, så er muligheden der faktisk nu.
Hvis Liberal Alliance ikke vil gribe den mulighed, er der jo intet tilbage af løfterne eller det, man har sagt om åbenhed.
Jeg håber meget, at Liberal Alliance vil indgå i det her udvalgsarbejde.
Vi kan kun strække den så langt; jeg ved ikke, hvad tidshorisonten er for jeres drøftelser med regeringen.
Jeg tror ikke, der kommer så meget ud af det.
Så vil Liberal Alliance ikke bare slå til nu?
Så har vi i hvert fald mulighed for at lægge et meget tydeligt pres på regeringen.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-13:
Tak for det.
Altså, det er jo rart for ordføreren og for Liberal Alliance, at man er i dialog med regeringen, men det får hverken resten af Folketinget eller sådan set den danske offentlighed jo særlig meget ud af.
Vi hørte justitsministeren sige før, at den overvejelse med hensyn til kommissionen, man havde i regeringen, da man trådte til, var enten at udvide mandatet eller helt at nedlægge kommissionen.
Man har så valgt det sidste.
Vi hørte også ordføreren selv sige, at man ikke syntes, mandatet for kommissionen var bredt nok.
Må vi så ikke spørge ordføreren, hvorfor Liberal Alliance, når man nu stod med de afgørende mandater, ikke har søgt netop at udvide mandatet og udvide kommissionens undersøgelsesrum?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-13:
Det spørgsmål er jeg faktisk meget glad for, for det blev også diskuteret meget dengang.
Nej, vi vidste det jo ikke, men pointen var, at Hans Blix, der var chef for våbeninspektørerne, bad om mere tid til at få det nærmere undersøgt, da han gik i FN's Sikkerhedsråd.
Han blev nægtet at få mere tid til at undersøge, om der var masseødelæggelsesvåben.
Vi vidste det ikke.
Og det samme med Hans Blix.
Men det er jo præcis derfor, at man bad om tid til at få det undersøgt nærmere.
Det ønskede amerikanerne ikke, det ønskede briterne ikke, og det ønskede Danmark ikke.
Og det var så derfor, at man kørte det igennem.
Der var et flertal imod krigen i Sikkerhedsrådet, hvis der var kommet en afstemning.
Den turde man ikke engang at tage.
Man turde ikke engang tage en afstemning i Sikkerhedsrådet om det.
Man startede krigen fuldstændig uden om det.
Og det er derfor, at det var dybt ulovligt, hvad man gjorde.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-13:
Jeg synes, det er spændende at stille nogle spørgsmål til hr. Holger K. Nielsen, som var en af dem, der var med dengang i 2003 som vel en af de få her i salen, og som dengang var dybt involveret i diskussionen.
Et spørgsmål, jeg længe har undret mig over som udenforstående i forhold til debatten her i Folketinget, har været det her med masseødelæggelsesvåben, hvor jeg ofte har hørt venstrefløjen i en meget bebrejdende tone, også hr. Holger K. Nielsen, anklage regeringen for, at det skulle være en del af beslutningsgrundlaget dengang.
Man kan affeje det med, at det ikke var officielt med i beslutningsgrundlaget – det synes jeg egentlig er ligegyldigt, det er mere det her med, at vi jo alle sammen godt ved, at det var en del af den offentlige debat dengang op til krigen – men så er det bare, at jeg længe har undret mig og godt kunne tænke mig at stille det her spørgsmål, om venstrefløjen og hr. Holger K. Nielsen selv betvivlede, at Irak havde de her masseødelæggelsesvåben, for det var jo det indtryk, som alle var efterladt med.
Og var der nogen på venstrefløjen, som dengang sagde: Det tror vi ikke på?
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-13:
Ja, det kunne være fint, hvis man fik en debat i gang om, at det ikke skal være et partipolitisk spil, når det er så alvorlig en sag, som når vi sender soldater i krig.
Jeg er helt enig med ordføreren i, at en ny orden i det her Folketing i de her alvorlige sager kræver, at man til enhver tid bør bestræbe sig på at have et meget bredt fundament.
Det skylder vi dem, vi sender ud, og som sætter livet på spil for Danmark.
Så det vil være rigtig godt, hvis den anstrengelse bliver større i det danske Folketing.
René Gade (ALT), 2015-11-13:
Som jeg også tidligere spurgte justitsministeren om, tænker jeg, at debatten om den her Irakkommission er lidt fastlåst i dag, og at vi i stedet for kunne prøve at bevæge os op og tænke på, hvordan vi så kan gøre, hvis vi ønsker den her åbenhed.
Hvad siger Liberal Alliance til at lave en undersøgelse, der går helt tilbage til Kosovo?
Det er ikke noget, som vi har talt om tidligere, men hvis problemet er, at man tænker, at det handler om partifarver og politisk spil, så må vi jo få den debat i gang.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-13:
Jo, og præcis derfor er det jo, at Liberal Alliance måske adskiller sig fra de andre i blå blok, nemlig ved at pege på, at det arbejde, der er gjort i den kommission indtil nu, selvfølgelig skal bruges, og dermed skal der ske en offentliggørelse af det arbejde, så vi kan lære af det.
Der adskiller vi os klart.
René Gade (ALT), 2015-11-13:
Jeg har noteret mig, at Liberal Alliance vil knokle videre for at få regeringen til at skabe åbenhed om de her dokumenter.
Jeg må sige, at jeg nærmest får kuldegysninger, når jeg hører hr. Pelle Dragsted fortælle om den årrække, han har arbejdet med det her, for som ny mand herinde tænker jeg, at jeg kun kradser i overfladen lige nu.
Og jeg tænker lidt på, hvordan befolkningen, der har stemt x partier i Folketinget, sidder og tænker lige nu.
Bl.a. Liberal Alliance og Alternativet er partier, der er blevet stemt ind, fordi folk håber på noget nyt og noget bedre.
Jeg har meget stor respekt for eksempelvis Venstre og Socialdemokraterne og mange andre partier, der har taget ansvar igennem mange år som regeringspartier, men derfor hviler der også et ansvar på dem.
Vi bliver nødt til at finde ud af, hvad det egentlig er, der er sket, og det må man så tage på sig.
Så jeg tænker, om ordføreren ikke vil prøve at fortælle mig, om Liberal Alliance synes, at vi lever op til den tillid, vælgerne har vist bl.a. Alternativet og Liberal Alliance – i forhold til at vi skal noget mere, at vi skal skabe mere involverende demokrati, og at vi skal skabe større tillid mellem borgere og politikere – når vi ikke ønsker at få klarhed over det her.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-13:
Jeg har ikke kendskab til, at fremtrædende politikere fra Liberal Alliance mener, at det er problematisk, at kommissionen er nedlagt.
Liberal Alliance står fuldt og helt bag, at regeringen nedlagde denne kommission.
Så de antydninger, Peter Hummelgaard Thomsen kommer med, har jeg ikke kendskab til.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-13:
Men vi har jo alligevel hørt fremtrædende politikere fra Liberal Alliance været ude og sige, at man finder det problematisk, at kommissionen er blevet nedlagt, at man ønsker offentlighed omkring de her forskellige beslutninger, der er blevet truffet.
Så igen spørger jeg bare: Kunne det så ikke have været mere interessant at udvide mandatet for kommissionen frem for helt at nedlægge den – hvor I så har en eller anden privat, hyggelig dialog med regeringen om at få nogle dokumenter, som i øvrigt ikke er de klassificerede dokumenter, som rent faktisk giver os nogle svar på de spørgsmål, som vi sådan set eftersøger svar på?
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-13:
Jamen vi gik ikke ind for at nedsætte kommissionen, og derfor gik vi selvfølgelig ind for at afskaffe den igen.
Så enkelt er det.
Vi har ikke haft noget ønske om at pille i det mandat, som et rødt flertal i Folketinget havde bestemt.
Derfor.
Trine Bramsen (S), 2015-11-13:
Tak til ordføreren.
Jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren, om det stadig væk er et krav fra Liberal Alliances side, at de fortrolige dokumenter i den her sag fremlægges.
Jeg spørger sådan set bare, fordi Liberal Alliance jo flere gange, senest i slutningen af oktober, har været ude at stille det som et massivt krav til regeringen, at den fremlægger de her dokumenter.
Så vil jeg i forlængelse af det gerne høre, om det så ikke giver god mening, at man fastholder kommissionen, hvis man gerne vil have dokumenterne frem i lyset.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-13:
Nu er det jo vigtigt, at man tager tingene i den rækkefølge, de hører til, og derfor står jeg fuldstændig ved, at vi er parlamentarisk grundlag for regeringen.
Vi er i dialog med regeringen om at få skabt større åbenhed i den her sag, og det vil vi forfølge.
Og støder vi på grund, må vi jo overveje, hvad en anden plan så er.
Foreløbig er det en klar plan for os.
Tak for det.
At sende soldater i krig er en alvorlig sag, og det er vigtigt, at det danske Folketing altid bestræber sig på at have et afgørende bredt mandat, når man gør det.
Det er utrolig vigtigt, og derfor er det godt at kigge i historiebøgerne og læse om de gange, Danmark har deltaget i krig.
Jeg synes, vi i de seneste debatter har afspejlet en læring om, at når danske soldater skal sendes ud – eksempelvis diskussionen om at sende soldater til Mali – så har vi et bredere fundament, og det er godt.
Det her beslutningsforslag fra rød side i salen er så til gengæld jo en naturlig konsekvens af den partipolitiske debat, der har været mellem rød og blå blok i den her sag.
Det var et snævert rødt flertal, der nedsatte en kommission, og det kan man tolke meget på hvad formålet var, men det var ikke muligt at få et bredt mandat til den kommission.
Dermed placerede man sig på en måde sådan, at det ret enkelt var til at forudse, at et eventuelt skifte, et andet flertal, som ikke var enig i at nedsætte kommissionen, så også kunne bruge flertallet til at ophæve den.
Vi kan så ikke støtte det her beslutningsforslag; vi var helt enige i at ophæve kommissionen.
Jeg vil så gerne føje til, at Liberal Alliance har synliggjort et synspunkt om, at vi ønsker så meget åbenhed og gennemsigtighed som muligt, og derfor er vi i dialog med regeringen om, at det sådan set er vigtigt at finde en form, så det arbejde, der er gjort frem til nu i den kommission, som allerede har kostet betydelige beløb – altså de dokumenter og beviser, der ikke er klassificerede – kan offentliggøres fra den undersøgelse, der har fundet sted, så vi netop kan lære af det.
Det vil vi holde regeringen fast på.
Der skal være en åbenhed og ske en offentliggørelse af den del af det materiale, der ligger, og som med rimelighed kan forlanges og forventes offentliggjort.
Så det er den dialog, vi vil have med regeringen i den kommende tid, og som vi har bedt regeringen om.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-13:
Hvad angår formalia, går jeg ud fra, at ordføreren er enig i, at man har kommissionsundersøgelser i forhold til politiske problemstillinger.
Derudover vil jeg sige, at når ordføreren bliver ved med at argumentere med grundloven og grundlovens § 19, så ved han jo godt, at det ikke er det, det handler om i forbindelse med grundlaget for Irakkrigen.
Det handler om, om det folkeretligt var i orden.
Og hvor næsten betændt det er, viste sig jo, da den nye forsvarsminister kom til lige efter sommerferien og skulle lægge sin argumentation frem for, hvorfor man skulle nedlægge den her kommission, for han sagde, at man jo godt vidste, at der ikke var masseødelæggelsesvåben.
Peter Juel Jensen (V), 2015-11-13:
Der er da ingen tvivl om, at partierne selvfølgelig snakker sammen.
Men jeg glæder mig på Enhedslistens vegne, hvis ordføreren for Socialdemokratiet er kommet dertil, at der skal snakkes bedre sammen og tingene skal koordineres, for det tror jeg da Socialdemokratiet kunne have lært meget af under den tidligere regering.
Man skal vi ikke holde fast i herinde, at spørgsmål, som er stilet til bestemte partier, stilles til repræsentanter for de partier og ikke til personer fra andre partier?
Trine Bramsen (S), 2015-11-13:
Vi må jo bare gå ud fra, at når nu Dansk Folkeparti er større end Venstre og er det største støtteparti til, at Venstre kan sidde på regeringsmagten, så må man have en vis form for koordination, ikke mindst når der er et krav, som vi jo tydeligvis hørte, om, at alt skal undersøges til bunds, bare ikke i en kommission.
Så må man jo forvente, at der er et svar på, hvordan det så skal undersøges.
Peter Juel Jensen (V), 2015-11-13:
Det vil sige, at ordføreren for Socialdemokratiet beder mig om at forklare det, som Dansk Folkepartis ordfører stod og sagde – i mine ører ganske tydeligt – heroppefra.
Den galej vil jeg ikke begive mig ud på.
Jeg vil gerne svare på mit partis vegne og ikke på Dansk Folkepartis vegne.
Trine Bramsen (S), 2015-11-13:
Jeg håber, Venstres ordfører kan hjælpe mig lidt, for lige før lød det fra talerstolen fra ordføreren for Venstres største støtteparti, fru Marie Krarup fra Dansk Folkeparti, at hun er fuldstændig enig i, at alt skal endevendes, men det skal bare ikke være en kommission.
Hvordan skal det så undersøges, hvis det ikke skal være en kommission, der undersøger alt til bunds?
Eva Flyvholm (EL), 2015-11-13:
Så vil jeg bare gerne høre, om ordføreren kan bekræfte, at det i høj grad er et juridisk spørgsmål, om Danmark har levet op til sine internationale forpligtelser, til menneskerettighederne og folkeretten, på den måde, man har håndteret spørgsmålet om fanger; at det er et juridisk spørgsmål, om ministre har vildledt Folketinget i den besvarelse, der er givet på spørgsmål; og at det er et juridisk spørgsmål, hvordan centrale dokumenter bliver opbevaret for eftertiden, og om vi har styr på, hvad der sker med de fanger, der tages.
Er det et juridisk spørgsmål?
Det mener jeg det er.
Peter Juel Jensen (V), 2015-11-13:
Nu sad jeg ikke i Folketinget i 2003.
Men det, jeg kan huske ud fra den offentlige debat, er, at grunden til, at vi gik i krig i Irak, var, at Saddam Hussein ikke overholdt FN's resolutioner.
Så jeg ved ikke, hvor ordføreren for SF er på vej hen.
Så vidt jeg husker historien, var det grunden til, at vi gik i krig i 2003, og jeg kender ikke andre.
Eva Flyvholm (EL), 2015-11-13:
Jeg vil gerne spørge ordføreren fra Venstre, om han virkelig mener, at alt er belyst i forhold til det, der handler om de fanger, der er blevet taget i Afghanistan og Irak.
Vi ved jo nu, at der kører en retssag om fanger fra Irak, som er blevet udleveret til tortur.
Vi ved, at det efter Irakkommissionens nedlæggelse kom frem, at arkiver med de her fanger, oversigter over dem, simpelt hen var forsvundet.
Det er ting, som vi fra Enhedslistens side har spurgt til i årevis og ikke har kunnet få svar på.
Nu kommer det så frem, at her er der faktisk forsvundet meget, meget centrale dokumenter, som jo skulle have været fremlagt.
Mener ministeren virkelig, at der er redegjort for alt i forhold til den måde, Danmark håndterede og tog fanger på i Irak og Afghanistan?
Peter Juel Jensen (V), 2015-11-13:
I Venstre mener vi, at grundlaget for den danske deltagelse i Irakkrigen og forholdet omkring danske soldaters tilbageholdelse af personer under den danske krigsdeltagelse i henholdsvis Irak og Afghanistan allerede er tilstrækkelig belyst.
Det var en juridisk kommission, der blev nedsat, men det var altså en politisk beslutning, dels at gå i krig – og den var i fuld overensstemmelse med grundloven – dels at nedsætte en kommission, der efterfølgende skulle se på det her.
I Venstre mener vi, at vi har et godt, solidt grundlag for at udarbejde en militær manual, som er under udarbejdelse.
Det er jo en erfaringsopsamling på de indsatser, som danske soldater har været ude i, og det vil selvfølgelig blive brugt til, at vi kan gøre tingene endnu bedre fremadrettet. Når det her så er sagt, kan man jo godt undre sig lidt over, at der stort set ikke findes den personlighed på venstrefløjen, der inden for de sidste 10 år ikke har givet klart udtryk for, at de synes, den her krig var ulovlig.
Og hvis man fra venstrefløjens side er så sikker i sin sag, hvorfor er det så nødvendigt at bruge millioner af skattekroner på at undersøge det nærmere?
Igen, det var en politisk beslutning i overensstemmelse med grundloven at gå i krig, og det var en politisk beslutning at nedsætte en kommission, og det var en politisk beslutning at fjerne den igen.
Marie Krarup (DF), 2015-11-13:
Prøv lige at høre her: Det er jo to forskellige ting.
Spørgsmålet er jo, om det skal endevendes i et juridicerende lys, eller om det skal endevendes i en politisk debat.
Det skal endevendes i en politisk debat, og det er jeg stærk fortaler for.
F.eks. bør vi have debatteret de internationale konventioners indflydelse på mulighederne for krigsførelse.
Det er virkelig en debat, der skal tages; det er et politisk område, det er ikke et juridisk område.
Så jo, alt skal endevendes her, det er der da overhovedet ingen tvivl om.
Det skal absolut bare ikke gøres i en kommission, som er nedsat med et juridisk formål.