runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-09:
Der kan ikke gives et svar, al den stund at der ikke er taget en beslutning.
Jeg kan bare notere mig, at Venstres og Dansk Folkepartis holdning til den beslutning er, at man ikke skal øge overførslen fra søjle 1 til søjle 2, og det vil gå ud over rigtig mange af de initiativer, der i den grad er til gavn for landdistrikterne, herunder de lokale aktionsgrupper på sigt.
Ikke på den korte bane, men fremadrettet vil der komme udfordringer.
Jeg siger her fra talerstolen, at vi i Det Radikale Venstre igennem årtier har sagt, at vi ønsker en øget overflytning, og det er regeringen, der skal komme med en beslutning.
På den lange bane skal dansk landbrug leve af innovation, af initiativer, der kan styrke den lokale forarbejdning og produktudvikling, af initiativer, der kan skabe bedre staldforhold og dyrevelfærd, af initiativer, der kan styrke landdistrikterne.
Det er der, fremtidens arbejdspladser i landbruget er, og derfor vil en øget modulering, en øget overflytning også skabe vækst og arbejdspladser i Danmark.
Nu hører hr. Leif Mikkelsen og jeg jo til to af de færre og færre aktive landmænd i dette Folketing – husmand tror jeg at jeg i al beskedenhed vil kalde mig selv – og derfor kender vi ordningerne til bunds.
Jeg må bare sige, at det ikke er min opfattelse, at en enkeltbetalingsordning helt afkoblet initiativer, der faktisk kan gavne produktionen, er med til at skabe vækst og arbejdspladser på sigt i Danmark.
Enkeltbetalingsordningen er afgørende for at sikre soliditeten i det danske landbrug i en overgangsperiode, men det er ikke dér, fremtidens vækst og arbejdspladser kommer fra, altså fra en afkoblet støtte, en enkeltbetaling pr. hektar, uanset hvad der i øvrigt foregår på de hektarer.
Der, hvor væksten kommer fra, er innovation; det er udvikling af nye miljøtiltag; det er stalde med rigtig solid dyrevelfærd; det er initiativer til øget forarbejdning og produktudvikling.
Det er alle de initiativer, der skal skabe vækst i dansk landbrug, og de skabes ved en øget overflytning fra søjle 1 til søjle 2.
Det ved ordføreren udmærket, og det er det, store dele af landbrugssektoren også beder om.
Samtidig vil den overflytning give mulighed for også at styrke landdistrikterne og landdistriktsprogrammet, og det synes jeg vi skal opnå enighed om i det her Folketing.
Leif Mikkelsen (LA), 2014-05-09:
Forudsætningen for det her er jo, at vi har et erhverv, der er produktivt og er der.
Ellers vil grundlaget for hele den udvikling, hr. Christian Friis Bach står og udruller her, jo slet ikke være til stede.
Er vi ikke enige om, at dansk landbrug og dets følgevirksomheder er i en dårlig konkurrencesituation, hvis man ser ud over landets grænser, hvilket gør, at produktionen flyttes andre steder hen, til andre lande osv., og at det direkte erhverv dermed stadig væk er en helt afgørende faktor i den udvikling, som hr. Christian Friis Bach peger på i fremtiden?
Hvis man slår grisene ihjel, kommer der ikke meget produktion fremadrettet.
Så jeg synes bare, at vi skal have det vendt rigtigt, inden vi siger, at det er rigtig godt at skabe udvikling og fordele penge, så vi ikke lader erhvervet dø i samme åndedrag.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-09:
Men igen er det ikke en enkeltbetalingsordning, der sikrer konkurrenceevnen for dansk landbrug.
Enkeltbetalingen er en afkoblet støtte pr. hektar, som sikrer landmændenes soliditet, sikrer, at man kan få afviklet den gæld, man har erhvervet sig, i og med at man har erhvervet sig den landbrugsjord, man nu har købt, til høje priser, og derfor er det bestemt nødvendigt at have en enkeltbetalingsordning og også have den fremadrettet i hvert fald i en længere overgangsperiode.
Men det er ikke dér, konkurrenceevnen kommer fra i dansk landbrug.
Den kommer fra produktudvikling, innovation, forarbejdning, miljøtiltag, dyrevelfærd og stalde, der kan sikre sundhedstiltag i erhvervet, og som kan sikre, at vi har en landbrugsproduktion af allerhøjeste kvalitet og med den bedste dyrevelfærd.
Det kræver en overflytning af midler, og det er der, dansk landbrugs konkurrenceevne skal skabes.
Jeg deler ikke pessimismen.
Vi har et fantastisk godt landbrug, det er konkurrencedygtigt, og det skaber produkter, der i stigende grad også efterspørges internationalt, og det skal vi bygge videre på.
Men det er ikke enkeltbetalingen og søjle 1, der skaber det; det er i høj grad en overflytning til søjle 2 og al den innovation, der kan ligge der.
Leif Mikkelsen (LA), 2014-05-09:
Tak for det.
Det her udvikler sig til en meget interessant diskussion, hvor det med al tydelighed understreges, at Det Radikale Venstre er kommet på så lang afstand af landbrugserhvervet, at man nærmest med begejstring taler om at flytte støtte væk fra den direkte produktion, fra et erhverv, der jo ude i de områder, som vi taler om nu, er en væsentlig motor med hensyn til at skabe arbejdspladser i følgeerhverv osv., og dermed bliver der, hver gang man svækker det område, færre arbejdspladser.
Vil ordføreren ikke erkende, at forudsætningen for, at vi kan opretholde eller øge en bosætning i landdistrikterne, sådan set er, at man kan bosætte sig der og få et arbejde, så man kan brødføde sin familie?
Hvis ikke den mulighed er der, fortsætter afvandringen, og det kan vi ikke lappe på ved at øge tilskuddene til mange andre interessante områder, hvis ikke der er arbejdspladser, produktion osv.
Så er Det Radikale Venstre kommet på så lang afstand af virkeligheden, at man hellere taler om fordelingspolitik og tilskud end om at sikre et erhverv, der skaber arbejdspladser?
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-09:
Jeg tror, vi må erkende, at der er landsbyer i Danmark, der i fremtiden får det rigtig svært, hvor de beboere, der måtte være tilbage, måske vanskeligt kan tilgå de serviceydelser, som vi skal sikre at alle borgere kan få, og hvor det fællesskab, der er, langsomt blive udhulet.
Og hvis der kan opnås lokale løsninger, hvor de ønsker at nedrive boliger, og hvor der med lokalplaner kan fokuseres på de landsbyer, der for alvor kan overleve, så synes jeg, man skal gøre det og til gengæld se på, om man skal have sådan en mere strategisk tilgang til landsbyer, der måske ikke kan klare sig.
Men det er jo det lokale initiativ, der skal drive det.
Det er ude i kommunerne, man skal tage de svære diskussioner, der måtte være, og træffe de beslutninger, som er til gavn for de borgere, der bliver, og de borgere, der har lyst til at flytte.
Thomas Danielsen (V), 2014-05-09:
Tak for det.
Det er bare, fordi den er så pokkers vigtig for de små lokalsamfund.
Det er rigtigt, at det ikke vil være alt fiskeriet i Kattegat.
Jeg tror kun, det er 90 pct. eller sådan noget, så de kan jo stadig væk få glæde af de sidste 10 pct., og så får vi nogle fine museumslandsbyer derude.
Men lad det nu ligge.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om en anden ting i forhold til Radikale Venstres politik, og det er: Hvordan forholder Radikale Venstre sig til Socialdemokraternes landdistriktsordfører, hr. Lennart Damsbo-Andersen, når nu Socialdemokraterne giver udtryk for, at man godt kan se en værdi i at lave en struktureret nedlukning af nogle dele af landdistrikterne, fordi det simpelt hen er mere rentabelt at optimere på den måde?
Hvordan forholder Radikale Venstre sig til den problematik?
Regeringen har både fået lavet en rapport og er kommet med et udspil under den seneste redegørelsesdebat, men hvordan forholder Radikale Venstre sig til det?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-05-09:
Jeg er i hvert fald meget ked af, hvis jeg har givet indtryk af, at jeg er komplet ligeglad med, hvor erhvervsskolerne er placeret.
Det mener jeg ikke at jeg på noget tidspunkt har sagt.
Det, som jeg nævnte i forhold til det her, er, at der er mange steder i landdistriktsredegørelsen, hvor man løfter nogle områder samlet, og som jeg også sagde til den forrige spørger, er jeg fuldstændig enig i, at vi skal tage de gode initiativer.
Men i en landdistriktsredegørelse ser jeg gerne at de ting, der står der, er initiativer, der er taget udelukkende for landdistrikterne og ikke for nogle områder, hvor man kan sige, ja okay, det her er landdistrikterne også et lille hjørne af.
Det, som jeg synes er vigtigt at forholde sig til, er, at vi har en kæmpe opgave i forhold til at løfte landdistrikterne, og vi er simpelt hen nødt til at tage nogle initiativer målrettet landdistrikterne.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-09:
Tak for indlægget.
Vi har jo haft et godt samarbejde om at styrke landdistrikterne, synes jeg, i udvalget og også om at sikre finansieringen til bl.a. de lokale aktionsgrupper.
Fremadrettet, i 2016, 2017 og 2018, skal vi jo tage stilling til, hvordan den finansiering skal udmøntes, og i hvor høj grad man skal flytte støtte fra den direkte støtte til landmændene over til landdistriktsprogrammet.
Der var Dansk Folkeparti jo meget tøvende med at gøre det, da man havde indflydelse på VK-regeringen, men hvad er Dansk Folkepartis holdning så til fremadrettet at flytte støtte fra direkte landbrugsstøtte over til landdistriktsprogrammet i det europæiske samarbejde?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-05-09:
Jamen vi forholder os sådan set stadig væk tøvende at flytte det over til EU's landdistriktsprogram.
Der vil vi godt lige afvente de forhandlinger, som kommer, inden vi kan svare præcist på det.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-09:
Dermed kan jeg forstå, at tankerne om at styrke landdistrikterne sådan set kun var tanker.
I praksis kommer det ikke til at ske, og den store mekanisme, vi her kunne tage i anvendelse, nemlig at få styrket landdistriktsprogrammet fremadrettet og få overflyttet støtte til det danske landdistriktsprogram, er Dansk Folkeparti så ikke med i.
Det vil jo udhule mulighederne for for alvor at sætte ind og styrke landdistrikterne på sigt.
Jeg skal forstå, at det ikke er der, Dansk Folkeparti vil gøre en forskel.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-05-09:
Tankerne om at styrke landdistrikterne er ikke bare tanker.
Det skrider vi også til handling omkring, og det synes jeg også at vi gør jævnligt.
Det betyder ikke, fordi man fravælger en pulje, at det så gør, at så er man lige pludselig ikke længere tilhænger af at støtte landdistrikterne.
Vi vil til enhver tid se på, hvordan vi kommer landdistrikterne direkte til gavn.
Thomas Danielsen (V), 2014-05-09:
Tak til ordføreren, og tak for, at en ordfører fra et regeringsparti tør stå på mål for sin egen politik, og hvad man mener.
Ordføreren giver bl.a. udtryk for det glædelige, nemlig at Radikale Venstre ønsker en fiskeri-LAG.
Det er klart, at ordføreren ikke kan sige, hvor stor den skal være, men det, at ordføreren giver udtryk for, at man gerne vil arbejde for det, er et meget positivt signal at sende til de mindre fiskerisamfund.
Tak for det.
Samtidig står ordføreren desværre også på mål for en regering, som ønsker at lukke nogle af de vigtigste fiskeriområder for samtlige mindre havne i Danmark.
Altså, stort set alle vores mindre havne vil blive påvirket, hvis regeringen gennemfører de planer, man har, om at lukke fiskeriet i Kattegat.
Kan det svare sig at lave en fiskeri-LAG, hvis man alligevel udelukker langt de fleste mindre havne fra det fiskeriområde, eller vurderer man bare, at det betyder, at der så bare er de færre havne, der skal have andel i LAG-midler, og at man derfor kan have en mindre pulje, eller hvordan ser Radikale Venstre på det?
Ordføreren var jo selv med på Læsø og så, hvor store konsekvenser det rent samfundsøkonomisk vil få, hvis fiskeriet lukkes, som regeringen agter at gøre?
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-09:
Vi skal sikre et fiskeri i Danmark, der kan skabe arbejdspladser, lokale fiskeprodukter, eksport og vækst – også i fiskerisektoren.
Vi skal sikre et fiskeri, der foregår nænsomt og skånsomt, så man ikke ødelægger mulighederne for også i fremtiden at hente fisk op fra de danske have.
Det er en balance, og jeg har stor tillid til, at regeringen er opmærksom på den balance, og at regeringen ikke ønsker at lukke for hele fiskeriet i Kattegat.
Nu kan vi jo også høre ministeren, og jeg vil bede hr. Thomas Danielsen om også at rette spørgsmålet til de andre ministre med ansvar for dette.
Der ligger ikke planer om at lukke for hele fiskeriet i Kattegat, men der skal være balance mellem fiskeriet, hensynet til naturen og muligheden for også i fremtiden at kunne fiske i danske farvande.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-05-09:
Tak for det.
Jeg glæder mig rigtig meget over, at Det Radikale Venstre har fået en ordfører, som er sådan et dejligt frisk pust, og som kommer med nye initiativer, som vi i hvert fald ikke har hørt fra regeringen før.
Det er f.eks. i forhold til fiskeri-LAG'en.
En anden ting, ordføreren var inde på i sin ordførertale, som jeg bestemt heller ikke har hørt fra noget regeringsparti før, er salg af sommerhuse til udlændinge.
Det har jeg ikke før hørt at regeringen har været positivt stemt over for.
Vil ordføreren lige fortælle lidt om, hvilke andre tanker regeringen har i gang på det her område lige nu?
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-09:
Jeg sagde ikke noget om salg af sommerhuse til udlændinge.
Jeg påpegede, at man med fleksboligordningen, som den er i dag, godt kan erhverve sig en fleksbolig fra Norge.
Det kræver, at man har en tilknytning til det pågældende område, og det sker i en forholdsvis bureaukratisk procedure, tror jeg godt at man kan sige, hvor tilknytningsforholdet skal vurderes. Min pointe, og jeg takker for rosen for initiativet og forslaget, var at se på det og se på, om vi kan gøre det bedre og lettere for kommunerne at sælge en fleksbolig til en nordmand eller en tysker, eller hvem det skulle være, hvis de ønsker at bruge muligheden.
Det tror jeg faktisk, som vi ser det i resten af Europa, kunne bidrage til at skabe forbedringer af og investeringer i boliger lokalt rundtomkring i landet.
Der er jo franske landsbyer, som for 5-10 år siden lå hen i slum og med en elendig bygningsmasse, og som nu med investeringer fra andre europæere, der har opkøbt boliger, fremstår flotte; det lokale erhvervsliv blomstrer, og håndværkerne har travlt.
Og det var min inspiration til den fremadrettede diskussion om fleksboligerne.
Karsten Hønge (SF), 2014-05-09:
Det, jeg prøver at lægge op til en debat af, handler om, at uanset hvilke opstramninger der bliver, efterlader det landdistrikterne i en finansieringsklemme.
Uanset om vi har de regler, vi har i dag, eller vi har de opstrammede regler, efterlader de fortsat en hel masse mennesker, der faktisk ville kunne få en driftig virksomhed til at fungere, eller mennesker, der bare ønsker at bo derude, men har svært ved at få belånt deres boliger, i en klemme.
Vi tror ikke på, at det kan lade sig gøre inden for det nuværende realkreditinstitutsystem, uanset om der kommer opstramninger eller ej.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-09:
Jeg kan jo notere en overraskende enighed mellem Venstre og i hvert fald SF og måske også Enhedslisten om at gribe ind i realkreditmarkedet for i højere grad at tvinge dem til at låne ud i landdistrikterne.
Det vil jeg på det kraftigste advare imod.
Derfor vil jeg bede ordføreren om at komme det lidt nærmere.
Hvordan adskiller det sig – i forbindelse med højere rente – fra et banklån?
Er det så skatteyderne, der skal ind at finansiere det?
Kan vi komme den her mekanisme lidt nærmere?
Karsten Hønge (SF), 2014-05-09:
Jeg deler helt hr. Christian Friis Bachs omsorg for vores realkreditinstitutter.
Han har fuldstændig ret i, at vi skal passe meget på med det, både i forhold til det internationale omdømme og i forhold til den soliditet og den tillid, vi har til vores system.
Det er jo faktisk også lige præcis derfor, at vi ikke vil pålægge vores realkreditinstitutter, at de skal give de lån, som de ville kunne opfatte som mere risikable end dem, de ellers giver.
Både fra statens og EU's side og fra en række kommuners side understøtter vi jo livet på landet og udviklingen i landdistrikterne, og det er derfor, vi i den situation ser det her som en mulighed for netop at adskille det fra det almindelige realkreditsystem ved at oprette et særligt institut, der tager sig af långivningen til landdistrikterne.
Jeg tror, man skal se på det på den måde, at staten og – synes jeg også selv – pensionsselskaberne har en langsigtet interesse i at understøtte en positiv udvikling, og der foreslår vi så bare, at man kan gøre det ved at oprette nogle særlige institutter.
Så er spørgsmålet: Hvorfor ikke bare overlade det til bankerne?
Jamen der er problemet simpelt hen, at bankerne et stykke hen ad vejen ikke vil give lånene, så det efterlader fortsat den lille selvstændige eller den lille familie, der ønsker at flytte på landet, i en finansieringsklemme.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-09:
Det er mere, hvordan hr. Karsten Hønge forestiller sig at selve kreditvurderingen skulle være anderledes, fordi staten ligesom er der.
Den kreditvurdering, der bliver foretaget i dag, baserer sig jo i høj grad på de historiske erfaringer, der har været med udlån i landdistrikterne, og derfor er jeg stadig væk tøvende over for selve mekanismen.
Hvis et statsligt realkreditinstitut, som jeg fornemmer det måske skulle være, skal ind, vil man jo kunne forudsige større tab, og skal de tab så dækkes af staten?
Men det beroliger mig, at hr. Karsten Hønge nærer omsorg for det danske realkreditsystem og ikke ønsker at underminere det i et forsøg på at gavne landdistrikterne.
Så tak for det.
Karsten Hønge (SF), 2014-05-09:
Problemet for de mennesker derude i landdistrikterne, der ikke kan få et lån i dag, er, at de slet ikke får tilbud om et lån uanset rentens højde.
Så det er den mulighed, vi synes de skal have.
Og det her særlige realkreditinstitut kan gå ind og sige: Her synes vi at lånet har en højere risiko, og derfor pålægger vi en højere rente.
Men det giver dog de mennesker mulighed for at tage stilling til, om de vil fortsætte med at have virksomhed her, om de vil fortsætte med at bo her, om de vil udvide, om de vil købe et nyt hus her.
Vi kan bare konstatere i dag, at der simpelt hen er for mange, der ender i huse, der slet ikke kan sælges, og vi kan bare konstatere, at der er mange iværksættere, der simpelt hen ikke får mulighed for at komme videre med en i øvrigt god idé, fordi de ikke kan optage lån i det hus, de har i dag.
Derfor tror vi, det kan være en god idé at adskille det, og i det omfang der kommer en merrisiko, vil det også komme over på den merrente, der skal være.
Henning Hyllested (EL), 2014-05-09:
Jamen det er i samme boldgade, og hr. Karsten Hønge har sådan set besvaret meget af det.
Det eneste, jeg lige vil spørge om, er: Har hr. Karsten Hønge og SF gjort sig nogle overvejelser om, hvor stor en rolle staten skal spille i et eventuelt særligt kreditinstitut?
Jeg spørger selvfølgelig, fordi der også er udviklet tanker om statsbanker osv osv.
Karsten Hønge (SF), 2014-05-09:
Der er ikke nødvendigvis den store forskel i tankegangen.
Vi har heller ikke færdiggjort vores tanker om, hvordan statens rolle skal være i forhold til pensionskasserne, og hvilke pensionskasser der eventuelt ville være interesserede i det.
Det, vi lægger frem her, er et forslag til et skelet til en diskussion af, hvordan vi kan hjælpe iværksætterne og familierne i landdistrikterne.
Hvordan det konkret kan udmøntes, vil vi se på undervejs.
Christian Juhl (EL), 2014-05-09:
Nu hørte vi de to gammelliberalister før snakke om, at det er vigtigere, at man har privat ejendomsret til jorden, end det er at finde løsninger.
Jeg er da glad ved, at SF er begyndt at lave en skitse til en debat.
Jeg tror, at i hvert fald ude i landsbyerne vil man gerne have en skitse til en løsning, og jeg tror, vi skal tage nogle skridt videre.
Jeg tror, at jo mindre man kaster ud i spekulation, des sundere produktion får man.
Det vil sige, at den unødige spekulation, der er i jord og fast ejendom, kunne man jo prøve at fjerne, så folk fik mulighed for reelt at lave produktion og det var produktionsredskaberne, folk selv skulle finansiere, og dermed ville de have et meget lettere liv.
Jeg tror, at det rent psykologisk har meget stor betydning, om man er medejer af en vindmølle i fællesskabet, når man skal vurdere, om den er til gene eller ikke til gene.
Thomas Danielsen (V), 2014-05-09:
Tak for det.
Det må ordføreren meget undskylde.
Men der er jo nogle ordførere, som er så kontroversielle, at de jo sagtens kunne være fra Enhedslisten.
Men det må hr. Karsten Hønge meget undskylde.
Men jeg kunne så godt tænke mig at spørge ind til noget, som også gælder for SF, men som de, da de nu ikke længere er en del af regeringen, ikke behøver at støtte op om, nemlig de stramninger inden for realkreditten, som regeringen nu foretager over for landdistrikterne.
Er det noget, som SF agter at støtte op om?
Det er sådan set mit helt simple spørgsmål.
Ønsker SF at støtte op om de stramninger, regeringen vil implementere over for realkreditten i forhold til landdistrikterne?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Jeg noterer mig jo, at ordføreren taler meget om, at mennesker godt kan leve på landet, at man godt kan bo i landdistrikter og faktisk have det rigtig godt, og at vi skal anerkende det.
Det tror jeg også jeg gjorde – eller det forsøgte jeg i hvert fald på – i min tale, altså ligesom at adressere, at det netop heller ikke var et mål på nogen som helst måde ikke at gøre det.
Det synes jeg bare jeg vil kvittere for.
Men i forhold til det, som ordføreren siger om uddannelse, placering af skoler, siger ordføreren lige så naturligt om det, at det jo er lige meget, om der er erhvervsskoler her og der.
Det betyder da rigtig, rigtig meget.
Samtidig siger vi, at der mangler folk med en erhvervsuddannelse og der rent faktisk er muligheder for, at rigtig mange af de mennesker, der bor i landdistrikterne, godt kan få en erhvervsuddannelse.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-05-09:
Det, som jeg lige præcis godt vil høre, er, om det er regeringens holdning, ordføreren her repræsenterer, nemlig at vi skal til at kigge på fleksboligordningen.
Nu var ordføreren inde på, at det er nordmænd, tyskere osv., men skal vi til at åbne op for andre nationaliteter?
Skal vi til at åbne op for europæere i det hele taget?
Hvad skal vi i forhold til fleksboligordningen?
Er det her ordførerens tanker – og al respekt for det – eller er det regeringens holdning, at vi nu skal til at kigge på det her med fleksboligerne?
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-09:
Det kunne være andre nationaliteter.
Jeg kunne jo nævne noget så vildt som f.eks. svenskere, som måske også kunne overvejes.
Men det kunne selvfølgelig være i Europa generelt, EU-borgere, som kunne tilgå at erhverve sig en fleksbolig.
Jeg tror, der er mange ude i landdistrikterne, som gerne ser, at der bliver investeret i de her boliger, at de bliver sat i stand og bliver brugt, i hvert fald en del af året, i stedet for at stå tomme hele året.
Der var min invitation til en dialog i Landdistriktsudvalget om, hvordan vi fremadrettet kan styrke fleksboligordningen.
Man må jo sige, at ministeren er gået i spidsen ved at få omdannet fleksboligerne fra at være spørgsmål om manden eller konen, eller hvem det nu er, til at det følger matriklen, så man i højere grad kan sikre belåningen og salget af de fleksboligejendomme.
Det tror jeg er et rigtig godt initiativ.
Der er ministeren allerede gået forrest.
Lad os fremadrettet drøfte, hvordan vi kan gøre det endnu bedre.
Christian Juhl (EL), 2014-05-09:
Jeg vil lige høre hr. Christian Friis Bach, om jeg hørte rigtigt, nemlig at han åbnede op for nye ejerformer ude i det lokale område.
Det var meget interessant.
Han nævnte bl.a., at man skulle udvikle andelsselskaber.
Kan han uddybe de tanker en smule, for jeg tror da virkelig, at der ligger en tung sten om benet på lokalsamfundene, netop ved at jordpriser og ringe muligheder for at starte virksomhed jo næsten blokerer alt.