Frank Aaen (EL), 2015-03-19:
Jeg vil nøjes med at forholde mig til en ting, nemlig det om at have en basal indlånskonto, for det er faktisk et emne, jeg har arbejdet med i en del år efterhånden, og jeg har også tidligere haft erhvervsministre eller erhvervs- og vækstministre, og hvad de har heddet gennem tiderne, i samråd om, at man selvfølgelig skal have ret til at kunne få udbetalt penge f.eks. fra det offentlige, men også fra andre kilder, uden at betale for det.
Vi er meget glade for, at det nu bliver stadfæstet, at sådan skal det være, altså at folk kan have en indlånskonto, og at de selvfølgelig også kan få mulighed for at hæve penge fra den, ellers er det jo ikke noget værd.
Det mener jeg, fordi når det offentlige skal udbetale penge, pension, førtidspension, kontanthjælp, alt mulig andet, så skal man have en konto, og i det hele taget kan man ikke fungere i det her samfund uden at have en konto.
Når det er så basalt for et menneske at have en konto, burde det også være gratis, og så burde det være en ydelse, der blev stillet til rådighed.
Så man kan sige det til bankerne, og det forstår jeg også at ministeren gerne må, og ministeren må jo korrigere mig, hvis det ikke er korrekt.
Men det, der bliver lagt op til, er jo i høj grad en bemyndigelse.
Derfor vil jeg da bestemt sige til ministeren, at vi jo må blive enige om, at selvfølgelig skal det her kunne være en gratis service til borgerne, som kun har brug for det helt almindelige, nemlig at have en indlånskonto.
Jeg skal lige vende tilbage til det med kun indlånskonto, for det er jo heller ikke helt tilfredsstillende.
Men altså, der skal være mulighed for en gratis konto.
Hvis ikke regeringen går med til det, så synes vi, at alle pensioner, kontanthjælpsydelser og andet, der udbetales af staten, skal hæves med 180 kr. om året, for ellers er det jo en skat.
Altså, hvis det er sådan, at vi siger – og det har vi så gjort – at man skal have en konto for at kunne få de ydelser, man har ret til, fra det offentlige, pensioner osv., og vi samtidig siger, at i øvrigt skal du betale 180 kr. for at få pengene udbetalt, jamen så bør vi hæve alle ydelserne med 180 kr.
Jeg ved godt, at nogle mener, at 180 kr. ikke er meget, men hvis man ikke har ret meget eller næsten ingenting, er 180 kr. også en slags penge.
Men det er også rent principielt, at jeg synes det.
Hvis vi siger, at folk, der har ret til en pension, skal have en konto, så bør de også kunne få den konto gratis.
Det er den ene ting.
Det største problem, der i virkeligheden er i lovforslaget, når vi snakker om at have mulighed for en basiskonto, er, at der ikke er ret til at få tilknyttet betalingsservice til det.
Og i det hele taget er betalingsservice et ureguleret område, som der hurtigst muligt skal tages fat i.
Man kan jo ikke betale penge i det her samfund, hvis ikke man er tilmeldt betalingsservice, og det er jo et monopol, der er ejet af to udenlandske kapitalfonde plus ATP, der har en lille sjat penge i det.
Det er jo kapitalfonde, som i virkeligen bestemmer over betalingsservice, og de bruger det som en pengemaskine.
Det gjorde bankerne også, før de solgte det til kapitalfondene.
Og de havde gjort det i en sådan grad, at gebyrindtægten fra betalingsservice var blevet fordoblet over få år og nu udgør langt over 1 mia. kr.
Så det er altså rigtig mange penge, vi taler om, og de betales af de mennesker, der har betalingsservice.
Det burde vi regulere.
Det tror jeg også er på vej, men det burde jo tages med i den her lov, synes vi.
Når vi er ved kigge på området, er der ingen grund til stadig væk at lade det med betalingsservice ligge hen.
Så kommer jeg til det, der provokerede mig lidt, da jeg læste forslaget.
Der står lige pludselig, at dem, der har en basal konto, bare kan gå i banken og betale deres regning.
Det må vist være længe siden, at ministeren har været i en bank for at betale en regning.
Altså, man bliver jo i den grad tørret af gebyrer, når man skal betale det, der i gamle dage var gratis, da det hed girokontoen.
I dag bliver man jo tørret i den grad, og det er altså en del af det milliardbeløb, jeg talte om før.
Og så siger man til folk, at jamen de kan jo bare gå ned i banken og betale.
De kan hæve pengene nede i banken og så gå ned til posthuset og betale et eller andet kæmpebeløb for at få lov til at betale et betalingskort.
Det synes jeg altså også er et kæmpemæssigt problem, og det vil vi også tage fat i i udvalgsarbejdet, eventuelt med ændringsforslag.
Det skal jo være sådan, at folk har mulighed for at kunne betale deres regninger uden at blive flået i gebyrer.
Det er en problemstilling, som jeg synes man springer alt for let hen over.
Vi ender nok med at stemme for forslaget, uanset hvor meget vi får det forbedret eller ikke forbedret, men vi synes, der er nogle punkter heri, der trænger til forbedringer, og det vil vi arbejde for.