runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2012-02-23:
De foregående ordførere har allerede været inde på, at det her handler om at have et olieberedskab, og at det kan være en rigtig god idé for et land at samarbejde med andre lande om at have et olieberedskab i tilfælde af enten en oliekrise eller på andre måder et svigt i olieforsyningerne.
Det er også en tanke, som vi i Dansk Folkeparti bakker op om, og derfor kan vi også, på trods af at der er tale om et EU-direktiv, godt tilslutte os ideen om at have et olieberedskab i EU-regi.
Dansk Folkeparti er jo et af de partier, som ikke automatisk siger ja, hver gang der kommer et direktiv fra EU.
Vi forholder os til tingene ud fra en materiel betragtning af, hvad indholdet af lovforslaget eller direktivet er, og vi tager derefter stilling til, om det er godt eller skidt.
I det her tilfælde er det et ganske udmærket indhold, der er i direktivet.
Vi bakker op om, at der er et samarbejde om olieberedskab, som Danmark indgår i, både i EU-regi og i regi af Det Internationale Energiagentur.
Vi synes, at den måde, det har kørt på i Danmark i forvejen i de seneste årtier – jeg mener, det er 40-50 år, at vi allerede har haft en lignende ordning i Danmark – har været ganske udmærket, og vi har haft et godt udbytte af det.
Derfor kan vi også godt være med til, at man går videre med forbedringer af det inden for EU-regi.
I forvejen har Danmark et olieberedskab eller olielagre, som har en større størrelse end det, som der kræves ifølge det her EU-direktiv, så man kan sige, at der reelt ikke er den store forskel for Danmark i den her sammenhæng.
Det kan der dog komme på et senere tidspunkt, hvis vi skulle miste vores selvforsyning af olie.
Det må vi så arbejde frem imod ikke sker.
Den situation må helst ikke opstå.
Men jeg skal sige, at vi i Dansk Folkeparti godt kan støtte lovforslaget, som det ligger, og dermed sige ja til det her direktiv fra EU.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-02-23:
Tak for det.
Jamen i lighed med de foregående talere kan vi fra radikal side støtte lovforslaget, der skal gennemføre rådsdirektiv nr. 119 i dansk lov.
Fremover bliver Foreningen Danske Olieberedskabslagre den centrale danske lagerenhed.
Det er en fornuftig løsning, som viderefører den strategi, vi i forvejen har fulgt.
Vi har derfor ikke mange bemærkninger til det her, men bakker varmt op om forslaget.
Jesper Petersen (SF), 2012-02-23:
Da SF's ordfører, hr. Steen Gade, ikke kan være til stede i salen i dag, er det min opgave i al korthed at tilkendegive SF's støtte til lovforslaget, som jo omhandler Danmarks beredskab over for situationer med oliemangel og følger op på de forpligtelser, vi har både i forhold til EU og i forhold til Det Internationale Energiagentur.
Det er naturligvis meget væsentligt at have et sådant beredskab og sådanne lagre, ikke alene fordi det at lovgive om at have et effektivt beredskab bidrager til forståelsen for at gøre Danmark uafhængigt af olie, men endnu mere i lyset af at olien i Nordsøen slipper op, og ikke mindst, at vi er sikre på, at oliepriserne stiger, efterhånden som der bliver mindre olie på markedet.
Derfor er det også er en god påmindelse til os alle sammen, synes jeg, at den plan, vi jo forhandler for øjeblikket på energiområdet, og som vi forhåbentlig indgår en bred politisk aftale om, også vil være med til at sikre os imod fremtidige oliekriser, både dem, der kan optræde med kort varsel som i 1970'erne og 1980'erne, og dem, der med sikkerhed kommer som følge af en stigende mangel på olie og stigende priser i fremtiden.
Men SF støtter altså i lighed med de andre partier forslaget.
Per Clausen (EL), 2012-02-23:
At vores afhængighed af olie og andre fossile brændstoffer i mange situationer stiller os over for nogle udfordringer, der kan være vanskelige at løfte, er jo ingen hemmelighed.
Og derfor er det da også mit beskedne håb, at vi om ikke så mange år kan holde op med at have diskussioner om, hvordan vi får et beredskab, der gør, at vi kan sikre vores olieforsyning, hvis leveringen skulle svigte.
Men vi må jo erkende, at vi ikke befinder os i den situation nu, og derfor er det da rigtig fornuftigt, at man har internationale aftaler omkring det.
Man kan filosofere over, hvad der så, når vi har et velfungerende internationalt aftalesystem på det her område, er begrundelsen for, at EU også mener, at man skal have et parallelt system, som er en lille smule anderledes.
Det kan jeg måske ikke helt se logikken i.
Det gør beslutningsprocessen og overholdelsen unødvendig indviklet, og sådan er det jo tit, når EU er involveret.
Men det skal nu ikke få Enhedslisten til at undlade at stemme for det forslag, der ligger her, for hovedformålet og hovedindholdet i det er efter vores opfattelse fornuftigt.
Villum Christensen (LA), 2012-02-23:
Tak for det.
Set fra vores stole er dette lovforslag om olieberedskab et af dem, det kan være ganske svært at være uenig i, og det er da også et af de områder, hvor man kan sige at et EU-direktiv giver forholdsvis god mening, så man sammen kan indgå i sådan en forsikringsordning.
Nogle af os kan jo sikkert huske de bilfrie søndage i 1970'erne, selv om det er nogle år siden.
Måske kan bødestørrelsen være lidt i overkanten; det ved vi ikke rigtig.
Selv om det er pønalt begrundet, som der står i Energistyrelsens skrivelse – så fik vi jo lært det ord – er det alt i alt et godt forslag, som vi gerne vil støtte.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-02-23:
Det Konservative Folkeparti kan selvsagt støtte forslaget.
De globale udfordringer, der er på energiområdet, gør, at det er vigtigt med international koordinering.
Vi har i mange år haft egentlige nationale beredskabslagre.
Siden 1973 har der jo været udfordringer på den led i Danmark lige så vel som i hele den vestlige verden.
Vi vil godt være med til at sikre implementeringen af direktivet, så vi bakker helt op om regeringens forslag.
Anne Baastrup (SF), 2012-02-23:
Der er meget von hørensagen om, hvad det er, der foregår i de enkelte opholdssteder.
Hvis det er sådan, at et socialpædagogisk opholdssted har vold i dagligdagen, har de en pædagogisk udfordring, uanset hvor gamle børnene er.
Det er uacceptabelt med vold mod pædagoger, og der burde man dels involvere specialister, som ved, hvordan det håndteres, dels også gå til Arbejdstilsynet.
Det ved opholdsstedernes ledere godt, og det burde de tage mere alvorligt.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-23:
Problemet er jo, at når man er ansat som pædagog ude på det opholdssted, så har man jo svært ved at lave en anmeldelse på de her unge mennesker, fordi man selvfølgelig har en stor interessekonflikt, og fordi lederen har svært ved det, at pædagoger skal lave en anmeldelse, og det kan de have svært ved, fordi man gerne vil sende et signal om, at det her er et rigtig godt opholdssted for de unge mennesker.
Så det, at man får en masse voldssager på sig på opholdsstedet, kan være rigtig, rigtig svært, så jeg spørger igen: Hvordan vil ordføreren hjælpe de her pædagoger, som bliver udsat for vold i deres arbejde?
Anne Baastrup (SF), 2012-02-23:
Jeg forstår ikke konflikten.
Hvis det er sådan, at man har svært ved at kontakte Arbejdstilsynet, svært ved at kontakte den kommune, der er tilsynskommune det pågældende sted, fordi man er bange for, at man så får en dårlig stemning blandt de børn, der er på opholdsstedet, tror jeg, at det er endnu sværere at kontakte politiet.
Så jeg kan slet, slet ikke se, hvordan en ændring af den kriminelle lavalder skulle løse den konflikt, Dansk Folkepartis ordfører kommer med.
Karsten Lauritzen (V), 2012-02-23:
Jeg vil godt spørge SF's ordfører om, hvordan SF's ordfører har det med, at der nu er en masse unge, små 500, hvor de lidt over 200 altså har begået noget, der er så kriminelt, at den sanktion, de har fået, ikke er en bøde, men altså noget andet, som nu får at vide, at de ikke har gjort noget kriminelt.
Hvis man er en del af en ungdomssanktion, hvis man er en del af et forløb i Kriminalforsorgen, får man nu at vide, at det bliver afbrudt, og så er det helt op til den enkelte kommune, der skal laves en helt ny proces, en § 50-undersøgelse, alt muligt andet.
Hvordan har SF's ordfører det med, at det med den største sandsynlighed fører til, at en masse unge, der skulle tages hånd om, og som der er taget hånd om i Kriminalforsorgen, nu får lov til at blive overladt nærmest til sig selv, og er ordføreren ikke klar over, at det kan føre til, at nogle af de her unge rent faktisk kommer til at begå ny kriminalitet i stedet for at komme ud af deres kriminelle løbebane, som vi jo alle sammen ønsker?
Anne Baastrup (SF), 2012-02-23:
For det første mener jeg ikke, at det er specielt forebyggende af fremtidig kriminalitet, at man sender et barn omkring politiet på den måde og så for domstolene.
Jeg tror, at det ville være bedre, hvis man hurtigt fra den kommunale side går i gang med nogle forebyggende foranstaltninger.
Jeg synes, det er imponerende, at det tidligere regeringsbærende parti kan have den opfattelse, at man i socialforvaltningerne er fuldstændig flintrende ligeglade med, at der er børn, som er alvorligt truet og alvorligt truende.
Karsten Lauritzen (V), 2012-02-23:
Kan fru Anne Baastrup ikke se, at der er et problem i, at der er nogle unge, der har begået meget alvorlige forbrydelser, at mange af dem sådan set også er mellem 14 og 15 år, og at der ikke er lavet noget overgangsforløb til dem, som får det signal fra landets regering, fra landets justitsminister, fra et flertal i Folketinget: Jeres kriminelle handlinger er ikke kriminelle længere, det var en fejl, at I er blevet dømt, nu bliver I overladt til det sociale system i stedet for?
Kan fru Anne Baastrup ikke se, at det måske sender et lidt forkert signal til nogle af de her unge mennesker, som vi jo gerne skulle have ud af kriminalitet og nogle gange måske få ud af kriminalitet ved at hjælpe dem, men også ved at fortælle dem, at når man begår alvorlig kriminalitet, så er der altså nogle ofre, og at alvorlig kriminalitet fører til, at der altså er nogle konsekvenser, som måske er lidt anderledes end dem, der lægges op til i den sociale lovgivning?
Anne Baastrup (SF), 2012-02-23:
Og når man kommer ud i anden og tredje fase, så er det en kommunal udgift, uanset om den pågældende er dømt eller man blot har truffet en beslutning om det her handlingsforløb.
Jeg gad nok se den kommune, som vil tage et barn eller en ung, som er af den karakter, som hr. Karsten Lauritzen beskriver, og så blot sende vedkommende hjem til mors kødgryder, som formentlig ikke eksisterer.
Tilbage i begyndelsen af det forrige århundrede var den kriminelle lavalder på 14 år.
Det har vi så haft stort set siden.
Så var der på et tidspunkt en forveksling af nogle ord, for en daværende konservativ justitsminister havde lavet en aftale med den daværende statsminister fra Venstre om, hvilke ord der skulle bruges i talen herinde i Folketinget.
Desværre havde han ikke lært de ord godt nok.
Det betød, at han i pressen sagde, at den kriminelle lavalder skulle sættes ned.
Det gav en del internt bøvl i den daværende regering, men den kriminelle lavalder blev sat ned til 14 år.
Vi sagde dengang, at når vi får magten, skal den kriminelle lavalder sættes op.
Det er dansk kultur.
Det svarer til mange af de andre elementer, der er omkring aldersgrænser.
Man er ansvarlig for sin egen økonomi, når man fylder 15 år osv.
Så det er en del af regeringsgrundlaget, og vi er stolte.
Tilfældigvis er der ikke en eneste ekspert, der kender til området, der har fundet et argument mod at sætte den kriminelle lavalder op.
Pia Adelsteen (DF), 2012-02-23:
Tak for det.
Vi kan jo godt tage diskussionen en gang til fra førstebehandlingen, men grunden til, at jeg gerne vil stille et spørgsmål, er faktisk noget af det, fru Anne Baastrup sagde, da hun gik på talerstolen, nemlig at det er dansk kultur, at den kriminelle lavalder skulle være 15 år.
Jeg studsede lidt over den bemærkning, for det synes jeg er meget mærkeligt, for det betyder åbenbart, at man så ikke kan ændre noget i forhold til alder, eller hvad?
Jeg vil i hvert fald meget gerne have, om ordføreren kan uddybe lige præcis den bemærkning.
Karsten Lauritzen (V), 2012-02-23:
Selvfølgelig gør det da et indtryk.
Det var jo ikke en enig Ungdomskommission.
Ungdomskommissionen, som VK-regeringen nedsatte, anbefalede ikke at hæve den kriminelle lavalder, men der var et mindretal, der sådan set syntes, at det var en udmærket idé.
Når man kigger på en række andre lande, ser man, at de har en kriminel lavalder, der er væsentlig lavere end de 15 år.
I Storbritannien og i en række andre europæiske lande er der en meget lav kriminel lavalder.
Det er ud fra en betragtning om, ikke at man skal sætte unge i fængsel, men at det faktisk for nogle unge, der begår meget alvorlige forbrydelser, kan være hjælpsomt at blive placeret foran en dommer.
Derfor skal man se tingene i et lidt større perspektiv.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-02-23:
Jeg kan oplyse, at jeg kun skal bruge en enkelt bemærkning til det her.
Gør det slet ikke noget indtryk på hr. Karsten Lauritzen og på Venstre som parti, til trods for at vi selvfølgelig har vores politiske uenigheder?
Ole Hækkerup (S), 2012-02-23:
Jeg skal bare bede ordføreren om at bekræfte, at man allerede under VK-regeringen lavede en kortlægning af effekten af at sænke den kriminelle lavalder, og at lige præcis den kortlægning, der blev lavet af VK-regeringen, viste, at det overhovedet ikke havde nogen effekt, at man dengang sænkede den kriminelle lavalder.
Karsten Lauritzen (V), 2012-02-23:
Det her handler jo grundlæggende om en politisk holdning, hvor hr. Ole Hækkerup og hr. Ole Hækkerups parti mener, at man skal tage større hensyn til de unge, som begår vold, forsøg på voldtægt og andre ting, end til de ofre, der er for forbrydelserne.
; det er vi.
Så kan det da godt være, at man ikke kan tage en enkelt ting ud af den store pakke af en lang række initiativer, som VK-regeringen vedtog for at bekæmpe ungdomskriminalitet, og som har ført til, at ungdomskriminaliteten falder.
Det var en lang række forebyggende indsatser og en lang række ting, der skulle få unge ud af kriminalitet, men det var også en erkendelse af, at forebyggelse og den venlige hånd nogle gange må følges op af, at man bliver stillet for en dommer, hvis man begår meget alvorlig kriminalitet som ung.
Og det er der nogle unge, der har gjort.
Der er rejst næsten 2.500 sigtelser mod unge i den tid, den kriminelle lavalder har været på 14 år, det er cirka et års tid.
Så der bliver begået ganske meget kriminalitet, og det er bare ikke tilfredsstillende, at man nu overlader det til kommunerne at håndtere i stedet for domstolene.
Ole Hækkerup (S), 2012-02-23:
Jeg ved ikke, om jeg skal sige tak for svaret, for jeg tror ikke, at det havde så meget med spørgsmålet at gøre.
Derfor tager jeg det som en bekræftelse af, at netop Venstre og Konservative iværksatte en kortlægning af, hvad effekten af at nedsætte den kriminelle lavalder til 14 år egentlig var, og at Justitsministeriets Forskningskontor under en konservativ justitsminister i VK-regeringens tid nåede frem til den konklusion, at det ikke havde nogen effekt overhovedet.
Når det er vigtigt, er det, fordi det primære argument for Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti for at nedsætte den kriminelle lavalder var, at det ville have en enormt stor præventiv effekt, og at det var et signal til de unge om, hvilken holdning samfundet havde.
Derfor er det så slående, at det, når man så undersøger det, viser sig, at det ikke havde nogen effekt overhovedet.
Så kom der en hel masse sange om alt muligt andet, som jeg er uenig i.
Så med hensyn til alle de beskyldninger om, hvor ligeglad man var med ofrene, og alt det der, vil jeg bare sige til hr. Karsten Lauritzen, at det så simpelt hen også gør sig gældende for alle, der overhovedet er blevet hørt i den her sag.
For alle høringsparters vedkommende gør det sig gældende, at de har det stik modsatte syn af hr. Karsten Lauritzen på det og ikke aner noget som helst om, hvordan man bedst forebygger og bekæmper kriminalitet.
Karsten Lauritzen (V), 2012-02-23:
Jeg vil da håbe, at hr. Ole Hækkerup vil tage ordet som ordfører, for så kan vi få en reel debat om det her.
Jeg tror, at hr. Ole Hækkerup stillede ti spørgsmål eller noget lignende i det ene minut, han havde til rådighed, og jeg tror, at jeg får svært ved at nå at svare.
Så jeg håber da, at hr. Ole Hækkerup – hvis han vil have den debat om, hvad Justitsministeriets Forskningskontor er kommet frem til, og om alt muligt andet – vil tage ordet som ordfører, eller at justitsministeren vil; det kan man jo også håbe.
Det har i hele den her debat været meget, meget svært at få at vide, hvad Socialdemokratiet politisk mente, og det her er en diskussion, der også handler om politik.
Det handler om, hvorvidt det er i orden, at man laver noget lovgivning, hvor man tager større hensyn til nogle ungdomskriminelle end til ofrene for kriminaliteten.
Vi har jo bl.a. i det samråd, som justitsministeren deltog i, forsøgt at finde ud af, hvorfor man vil have den kriminelle lavalder tilbage til de 15 år.
Så fremhæver justitsministeren argumentet om, at sådan har det været i en menneskealder i Danmark, at sådan har det været i næsten 100 år.
Det er jo ikke det, vi i Venstre synes er et særlig godt politisk argument, men det er sådan den politiske argumentation bag, at man nu hæver den kriminelle lavalder, og der er vi bare politisk uenige.
Preben Bang Henriksen (V), 2012-02-23:
Jeg vil gerne spørge, om justitsministeren mener, at retssikkerheden er den samme for den 14-årige, der får sin sag bedømt af en socialrådgiver, som den er for den 15-årige, der får sagen bedømt af en dommer og under medvirken af forsvarer og med vidneafhøring og under strafansvar osv.
– i det hele taget med alle de retssikkerhedsmæssige garantier, der er i retsplejeloven.
Mener ministeren, at de to har samme retssikkerhed?
Pia Adelsteen (DF), 2012-02-23:
Men så har jeg et spørgsmål til Liberal Alliance i forhold til retssikkerheden, for det er jo noget, partiet normalt går meget op i.
Det er jo sådan, når den kriminelle lavalder er 14 år, at hvis man bliver anklaget for noget som 14-årig, har man også ret til en forsvarer, og man kommer for en dommer og alt sådan noget, hvorimod det er sådan, når lavalderen er derover, at så har man jo ikke de rettigheder.
Der er simpelt hen nogle rettigheder, der forsvinder, og nu er det så socialrådgivere, der skal sidde og fortælle, hvilke sanktioner der skal påduttes den unge.
Og så er det egentlig sådan forudsat, at vedkommende er skyldig.
Hvad siger Liberal Alliance til det?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-02-23:
Jamen i virkeligheden tror jeg, vi bevæger os i sådan en eller anden form for en retspolitisk trekant, om man så må sige, mellem spørgsmålet om den kriminelle lavalder, spørgsmålet om retssikkerhed, som fru Pia Adelsteen nævner, og endelig det med, hvad sanktionen så er.
Altså, de tre ting skal ligesom hænge sammen.
Og jeg synes, det er fint, at Dansk Folkeparti er meget interesseret i de to første, men vi synes bare, at hvis man skal lave et system, skal man også have den del, der handler om selve sanktionen, ordentligt med.
Det er sådan set bare for at se tingene i et hele.
Vi synes, det er meget, meget svært, når vi nu går ind for alle tre ting, at sige, at vi så kan sige ja til de to af dem, hvis man ikke har det rigtige sted at placere de mennesker, der så vil blive dømt.
Karsten Lauritzen (V), 2012-02-23:
Jeg er jo glad for, at hr. Simon Emil Ammitzbøll nævner, at det kan være svært at forstå Liberal Alliances holdning, nemlig at man nu går med til at hæve den kriminelle lavalder, men at man reelt måske vil have, at den skal være lavere.
Jeg kan så også forstå, at grunden til, at hr. Simon Emil Ammitzbøll synes, at det er en god idé at hæve den kriminelle lavalder fra 14 til 15 år, er, at 14-årige kommer i fængsel.
Der bliver jeg bare nødt til at oplyse om, at hr. Simon Emil Ammitzbøll nok er blevet fanget af den misforståelse, som bl.a. regeringen, da den sad i opposition, og da vi oprindelig diskuterede det her, var med til at sprede, nemlig at en kriminel lavalder på 14 år betyder, at 14-årige ryger i fængsel til afsoning.
Der er heldigvis et svar på spørgsmål 6, hvor jeg på Venstres vegne har spurgt, om der er nogle unge mellem 14 og 15 år, der har været til afsoning i fængsel eller arresthus, og der er svaret helt klart, at det er der ikke.
Så jeg håber da, at det kan overbevise Liberal Alliances ordfører om, at det faktisk er en dårlig idé at hæve den kriminelle lavalder fra 14 til 15 år.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-02-23:
Nu er det jo altid spændende, hvis man kommer med noget nyt, men ny var informationen ikke.
Den tidligere justitsminister i den tidligere regering sagde også, at den altovervejende hovedregel ville være, at man ikke kom i fængsel.
Vi har sådan set aldrig været i tvivl om, at det var sådan.
Det, som jeg som retsordfører dengang spurgte den daværende justitsminister om, var: Kan man garantere, at det ikke sker?
Jeg ved faktisk – ret skal være ret – at Dansk Folkeparti også prøvede at afæske den daværende justitsminister et svar på det spørgsmål, men heller ikke kunne få et svar.
Der må jeg bare sige, at hvis man ikke kan fortælle, at reglerne gælder helt til døren, så er det bare ikke godt nok, og længere er den diskussion sådan set ikke.
Karsten Lauritzen (V), 2012-02-23:
Jo, den er jo lidt længere, for hr. Simon Emil Ammitzbøll sagde før, at Liberal Alliance synes, at det lovforslag, som regeringen fremsætter, er en god idé, fordi det, man havde før, betød, at børn blev sat i fængsel.
Så er det da relevant, at der er givet et svar fra justitsministeren til Retsudvalget i forbindelse med det her lovforslag, hvori man siger, at der fra den 1. januar 2010 til den 31. december 2011 har været 84 personer, der har været under 18 år, der har siddet til afsoning, men ingen, der har været mellem 14 og 15 år.
Det er da en relevant oplysning.
Der er da en forskel.
Det er da til diskussion, vil jeg sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-02-23:
Jeg ved ikke, om det er samtalen mellem min partileder og energiministeren, der gør, at hr. Karsten Lauritzen åbenbart ikke har kunnet høre det svar, jeg gav i første runde.
For jeg sagde jo klart, at vi vil have en garanti for, at man ikke gør det.
Ordføreren kunne prøve at forestille sig, at man for dem over 18 år tillod sig at lave en eller anden ting med at sige, at der skulle være de og de retsikkerhedsgarantier, men at justitsministeren ikke ville garantere, at det skete.
Det kan man slet ikke forestille sig at justitsministeren vil gå op og svare.
Men justitsministeren i den tidligere regering kunne altså ikke give en garanti, da vi spurgte, om man med det system, man lavede, kunne sikre, at der aldrig kom 14-årige børn i fængsel.
Så kan det godt være, at der ikke er kommet det det første år, men det siger da intet som helst om, hvad der kan komme til at ske, vil jeg sige, hvis vi skal prøve at føre diskussionen på et nogenlunde sagligt niveau.
Derfor vil jeg bare sige, at Liberal Alliances udgangspunkt er, at vi skal have et fornuftigt straffesystem, og at vi ikke skal have et straffesystem, der sender børn i fængsel.