runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2010-04-27:
Nu er det jo et forslag om et forsøg.
Pengene er i høj grad afsat til, at man skal lave et forsøg, og man skal så også følge op på, hvad resultaterne af det forsøg er, og hvad der sker undervejs.
Men jeg forstår simpelt hen ikke det, hr. René Christensen siger.
At de ældre skal have besøgsvenner, som de skal snakke med, synes jeg er fint, men tænk, at man forestiller sig, at den ældre ikke skal snakke med de ansatte.
Det, man netop hører igen og igen i ældreplejen, er jo, at der ikke længere er tid til, at man kan snakke sammen, at der ikke er tid til, at man kan sætte sig ned og tage en kop kaffe og i det hele taget behandle hinanden som mennesker.
Det kan jeg ikke forstå hvis Dansk Folkeparti ikke synes vi skal indrette ældreplejen ud fra.
Ida Auken (SF), 2010-04-27:
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti har sat sådan en socialistjagt ind, men man skal så også øve sig i at sige Socialistisk Folkeparti, så man ikke snubler i det hver gang.
Vi kan tage en lille træningssession bagefter, hvis det skulle være.
Men jeg kan altså forstå, at sådan et værktøj her er socialisme af værste skuffe.
Må jeg så spørge hr. Jørn Dohrmann: Hvorfor så ikke bare fjerne hele planloven?
Altså, det er jo også staten, der ligesom giver nogle retningslinjer for kommunerne.
Det må jo også være socialisme af værste skuffe.
Er det ligesom det, hr. Jørn Dohrmann arbejder på?
– altså at sige: Lad os da komme helt af med planloven.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-27:
Jeg kan oplyse til hr. Christian H. Hansen, til Folketinget og til hvem, der måtte høre på, at jeg ikke har modtaget noget opkald fra Slagteriernes Landsforening eller noget som helst i den retning, overhovedet ikke.
Når vi i Socialdemokratiet vælger at lægge vores snit i forhold til en bestemt politik, gør vi det ud fra, at vi kigger på, om der i det, vi taler om – og det er altså køerne her, det er vores malkekvæg – er en samlet forbedring af dyrevelfærden, og ja, det er der.
Så vil godt sige, at det punkt, som jeg har kritiseret, jo er noget, som hr. Christian H. Hansen og vores nye justitsminister, hr. Lars Barfoed, kender utrolig meget til, nemlig at det ikke er godt at lave snævre aftaler og holde andre partier ude.
Derfor kan jeg bare sige, at vi jo ikke er blevet inviteret til forhandlinger om den her lov.
Derfor føler vi heller ikke mere ansvar for den, end at vi har præget den i en retning, som jeg har sagt, i forhold til kalveproducenterne.
Det står vi ved, fuldt og helt.
Så tager vi gerne diskussionen om hamstre og kastration af hangrise og alt mulig andet ved en anden lejlighed.
Det her handler om, om vi får en samlet forbedring af forholdene for vores malkekvæg.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-27:
Tak for det, formand.
Når vi taler om vandrende pinde, kanariefugle, pindsvin og hamstre, går det rigtig godt for dyrevelfærden i Danmark.
Der er det, som om alle partier ligesom kan være med.
Men når det handler om industriens dyr, landbrugets dyr, så står man af.
De svigter dyrene i den her sag.
Det så vi også i den sag, der var om kastration af svin, så det, som jeg sagde heroppe tidligere i dag, er rigtigt.
Der er en side af Folketinget – det er den, der også bliver kaldt den blå side – som tager sig af landbruget, og så er der en anden side af Folketinget, undtagen et par stykker, men der har vi i hvert fald Socialdemokratiet, som siger, at man søreme ikke vil varetage landbrugets interesser.
Så er det, som om formanden sikkert bliver ringet op af Slagteriarbejdernes Landsorganisation, der siger, at nu må man lige træde i karakter og så lade være med at gøre det, som man fortæller i aviserne.
Det er jo det, der er det rigtige, og det er jo det, der er sket.
Kunne man forestille sig, at man havde en diskussion om børn i en vuggestue, hvor man så i Folketinget diskuterede i en times tid, om det var godt, at de kommer ud og går en tur hver dag eller ej?
Men man kan stå her og diskutere, om det er godt, at der sker noget naturligt, nemlig at køer kommer på græs.
Selvfølgelig skal de det.
I Fokus støtter vi fuldt ud de ændringsforslag, der ligger, og som går ud på, at køer skal komme på græs.
Vi anerkender også, at der er et lille skridt i den rigtige retning af dyrevelfærd i det her forslag – det samme som Enhedslisten tidligere har sagt, og det gør så, at vi vil støtte forslaget.
Dyrenes Beskyttelse og andre dyreværnsorganisationer har igennem længere tid, og også for år tilbage, lavet underskriftsindsamlinger, som gik ud på, at køer skulle have lov til at komme på græs.
Det er der en masse folk, en masse danskere, faktisk i tusindvis af danskere, der har skrevet under på.
Hvor ville det være rart, at Folketingets politiske partier en gang imellem også lyttede lidt til, hvad befolkningen sagde, og hvad befolkningen ønskede, og at man huskede på, når man blev valgt til Folketinget, at man så egentlig var folkets tjener og ikke blev ligesom sådan en herre over folket, som sad og vedtog nogle love, som befolkningen egentlig ikke ønskede.
I Fokus går vi fuldt ud ind for dyrevelfærd.
Det gælder både, når det handler om de vandrende pinde, hamstrene og kanariefuglene, og så sandelig også, når det handler om, at landbrugets dyr skal have ordentlige kår at vokse op under.
Bente Dahl (RV), 2010-04-27:
Det er en kolov, vi har til debat, en lov for køer.
Hvis køerne havde mæle og kunne udtrykke meninger, kunne det være interessant.
Nu må vi tolke på deres sprog, og jeg vil tolke på deres sprog og sige, at de ønsker frisk luft, adgang til græs.
Her i salen vurderer vi så sådan noget på faglige vurderinger, og det gør vi meget gerne i Radikale Venstre.
Vi vurderer meget gerne efter fagligheden.
Vi skal lave bestemmelser på baggrund af vores holdninger her, og derfor er det vigtigt for mig at sige, at Radikale Venstre mener, at dyr skal have det godt og skal på græs.
Derfor vil vi også stemme for ændringsforslagene, der er til debat her i dag.
Vi anerkender, at staldsystemerne er blevet væsentlig bedre, væsentlig udviklet, men vi mener ikke, at det er enten-eller, det er både-og.
Vi stemmer som sagt for ændringsforslagene.
Det gør vi også, fordi vi har den holdning, at vi vil fremme økologiske landbrug.
Vi mener, at økologerne har en vigtig måde at drive landbrug på, en god måde at drive landbrug på.
Det vil vi gerne fremme.
Det smitter jo så også af på det konventionelle landbrug.
Produktionen af Lærkevang er jo et godt eksempel på, at det smitter af på det konventionelle landbrug – de tanker, der rører sig i det økologiske.
Vi stemmer for ændringsforslagene, og så kan jeg meddele, at vi undlader at stemme for den endelige lov, da der vitterlig er forbedringer i lovforslaget, og så vil vi ikke stemme imod.
Kristen Touborg (SF), 2010-04-27:
Hvis Venstres ordfører havde hørt lidt efter debatten, der har været her, ville Venstres ordfører også have hørt, at jeg har henvist til, at Enhedslistens forslag har en række undtagelsesbestemmelser, sådan at vejrlig eller andre grunde kan betyde, at man fritages for at skulle sætte køerne på græs i nogle dage.
Så det spørgsmål, der bliver stillet, er vel en smule irrelevant, men det er selvfølgelig op til Venstre, hvad man mener om det.
Erling Bonnesen (V), 2010-04-27:
Jeg kan forstå, at SF nu vil fastholde sit krav om, at man partout vil jage kreaturerne ud.
Selv i dårligt vejr, selv i haglvejr skal dyrene pr. lov simpelt hen – det synes jeg at jeg kan høre på SF – jages ud.
Det synes jeg er en forkert retning at gå i.
Vi skulle jo tage vare på dyrene, sørge for gode rammer for dem.
Jeg kan også forstå nu, at SF's ordfører begynder at vakle i sin argumentation, så jeg vil da spørge ordføreren, om han ikke vil trække hele sin argumentation tilbage og så anbefale, at vi kommer videre til næste sag på dagsordenen.
Kristen Touborg (SF), 2010-04-27:
Nu mener vi faktisk ikke, at det ene udelukker det andet.
Altså, det, at man har gode stalde, betyder jo ikke, at man ikke kan have køerne på græs.
Man får bare en yderligere dyrevelfærdsforbedring ved også at lukke køerne på græs.
Og man kan se, at for de forholdsvis store besætninger, der er hos økologerne – og de skal ud, det er sådan en del af økologiregelsættet – går det jo sådan set meget godt.
Man er jo i stand til også at lave drivveje, som er så stabile, at køerne kan bevæge sig dér.
Jeg står ikke og siger, at der ikke er problemer ved at have store besætninger, der skal drives ud på græs hver dag; det siger jeg ikke.
Jeg siger bare, at det godt kan lade sig gøre, og at økologerne beviser det.
Erling Bonnesen (V), 2010-04-27:
Dyrevelfærd er en utrolig vigtig sag, og derfor tages der jo også mange initiativer på det område, og det gør erhvervet også selv.
Og når vi tænker på det meget omskiftelige klima, vi har her nordpå med rusk, regn og hagl osv., så må jeg da undre mig over, at SF også vil gå ind og ved lov simpelt hen tvinge køerne ud.
Så må det da næsten være bedre, at man bakker op om den fortsatte udbygning af de gode, moderne stalde, vi har; det må da næsten give bedre velfærd.
Kristen Touborg (SF), 2010-04-27:
Hvis Dansk Folkepartis ordfører havde gjort sig den ulejlighed at høre efter, hvad jeg sagde i min ordførertale – han kunne jo også gøre sig den ulejlighed at høre efter nu, for når man stiller spørgsmål, er det i hvert fald høfligt at høre, hvad svaret er – ville Dansk Folkepartis ordfører have hørt, at jeg faktisk startede med at sige, at Dansk Kvæg havde haft ret meget med det her at gøre, og at noget i det lovforslag, der ligger, absolut var et fremskridt for dyrevelfærden.
Det er bare ikke godt nok.
René Christensen (DF), 2010-04-27:
Det sidste, jeg vil spørge ordføreren om, er sådan set bare, om hr. Kristen Touborg så også kan bekræfte, at det her lovforslag faktisk giver rigtig meget dyrevelfærd, også i fremtiden.
Man får udfaset nogle ældre staldsystemer, og man får moderne staldsystemer, hvor der er alle de her gode ting for dyrevelfærden.
Dyrene kan bevæge sig frit, og dyrene har mulighed for at gå frem og tilbage mellem der, hvor de står, og der, hvor de ligger og også får deres nattesøvn.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om han kan bekræfte, at det faktisk sker med det forslag, der ligger her.
Kristen Touborg (SF), 2010-04-27:
Nu har jeg jo ikke sagt, at det at få køerne på græs er det eneste, der kan bringe dyrevelfærden op.
Jeg har sagt, at det er en rigtig god måde at gøre det på, og det er efter min opfattelse ikke for klogt ikke at bruge den rigtig gode mulighed, der er, for at bringe dyrevelfærden yderligere op ved at sætte dem på græs.
Der kan være andre ting, man også gør i den sammenhæng, og det vil da være dumt andet, og det er da i øvrigt nødvendigt at gøre mange andre ting end at sætte dem på græs.
Der er bare det, at det at sætte køerne på græs giver sådan et rigtig godt skridt fremad på en let facon.
René Christensen (DF), 2010-04-27:
Jeg kan forstå på hr. Kristen Touborg, at det eneste, der giver øget dyrevelfærd, er, at køer kommer på græs.
Jeg vil så sige, at jeg tilfældigvis har været ude i nutiden og oplevet køer, som ikke har været på græs, men som har stået i åbne stalde fyldt med frisk luft, stalde, hvor køerne bestemt ikke står bundet, stalde, hvor køerne har mulighed for at gå, stalde, hvor der er strøelse, stalde, hvor koen selv kan vælge, hvilken bås den vil lægge sig i, når den har været ude at gå sig en tur på de gangarealer, der er til stede.
Det er bestemt også dyrevelfærd.
Jeg synes, det er mærkeligt at sige, at den eneste dyrevelfærd, der findes for en ko, er at komme på græs.
Der er gjort rigtig meget for at øge dyrevelfærden her.
Det her lovforslag går netop ind og tager fat i de ting.
Bindestalde bliver udfaset, de bliver endda udfaset hurtigere, end der var lagt op til, nemlig 2 år tidligere.
Og vi må da hilsen velkommen, at disse køer får nogle gode staldforhold, når de er på stald.
Kristen Touborg (SF), 2010-04-27:
Nu kan jeg jo ikke hindre den konservative ordfører i at konkludere det, som den konservative ordfører synes der skal konkluderes, men enhver kan vist høre, at det ikke var det, jeg sagde.
Jeg kunne jo selvfølgelig bruge Folketingets tid på, også for at få den konservative ordfører lidt på rette vej, at læse alle de undtagelser, der er remset op i Enhedslistens ændringsforslag.
Tage Leegaard (KF), 2010-04-27:
Det vil altså sige, at hr. Kristen Touborg er enig i, at det egentlig er det mest rigtige at lade det være op til landmandens faglige, konkrete vurdering, om det er forsvarligt eller ikke er forsvarligt.
Kristen Touborg (SF), 2010-04-27:
Nu var det i min ordførertale ikke spørgsmål fra dengang, hvor jeg gik i korte bukser.
Det var faktisk nutiden, jeg snakkede om, men jeg ved jo godt, at De Konservative hænger meget i fortiden, så det kan være grunden til, at de tager den vinkel på det.
Jeg er enig i, at der godt kan være tilfælde, hvor det ikke er hensigtsmæssigt og ikke er god dyrevelfærd at tage dyrene på græs.
Det er jeg helt enig i, men hvis den konservative ordfører havde forberedt sig til det her og havde gjort sig den ulejlighed også at læse det udmærkede ændringsforslag, som Enhedslisten har stillet, ville den konservative ordfører have set, at der er taget en lang række forbehold, en lang række tilfælde, hvor køerne ikke skal være ude.
Tage Leegaard (KF), 2010-04-27:
Nu er det jo altid spændende at høre hr. Kristen Touborgs anprisninger af, hvordan det var, da han gik i korte bukser.
Men det, der egentlig får mig herop, er, at jeg godt lige vil spørge hr. Kristen Touborg, om han vil garantere, at det altid er dyrevelfærdsmæssigt bedre, at dyr kommer på græs.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-27:
Hvor kan rønnebærrene dog blive sure, når man kommer ind i kernen af det, som virkelig gør ondt på Socialdemokratiet.
Det er jo det, der er sket her i dag.
Man har virkelig ramt Socialdemokratiet dybt, fordi man har konstateret, at det, Socialdemokratiet går ind for, når det handler om dyrevelfærd, er hamsteren, det er den vandrende pind.
Det kan man tage og føle på, men når det handler om landbrugsindustriens dyr, står man af.
Så kan man lige pludselig ikke støtte, at køer skal på græs.
Man finder en eller anden formulering ud af det; det kan man sandelig ikke støtte.
Da vi talte om kastration af svin, gik man også ud i medierne og sagde, at det ville man selvfølgelig ikke acceptere længere, nu skulle der ske noget.
Man ville nærmest vælte en minister, for nu skulle der ske noget, nu skulle det ændres.
Så fik Socialdemokratiet en ny dyrevelfærdsordfører, og så faldt alt til jorden.
Alt faldt til jorden, og man støttede heller ikke det.
At se Socialdemokratiet er ligesom at se kejseren i sine nye klæder.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-27:
Det virker måske ikke sådan, men jeg sætter faktisk stor pris på hr. Christian H. Hansen, også i forbindelse med de her felter.
Og der er ikke skiftet dyrevelfærdsordfører eller noget som helst, og der er heller ikke skiftet politik i forbindelse med kastration af hangrise, overhovedet ikke.
Men hulheden i hr. Christian H. Hansens politik kommer til udtryk her.
Fordi hr. Christian H. Hansen i forhold til L 80 om udfasning af rævene brugte det udtryk, at det er koncentrationslejre for ræve, sagde vi i Socialdemokratiet: Det må vi da hellere se at få udfaset, lad os gøre det over 2 år.
Men hvad sagde Dansk Folkeparti så?
De sagde: Nej, nej, det her er for hurtigt, det skal vi bruge 15 år til eller 10 år, hvis de også har mink.
Det er den skinbarlige sandhed om den sag.
Det er bestemt ikke Socialdemokratiet, der har en dårlig sag her, ej heller her.
Benny Engelbrecht (S), 2010-04-27:
Jeg synes, det er interessant, at hr. Eyvind Vesselbo over for fru Ida Auken nævner, at det altid er muligt at hive en ekspert frem.
Man kan selvfølgelig også overveje, om det altid er muligt at hive den ekspert frem, der belejligt nok kan sørge for, at vi holder os inden for EU's grænseværdier.
Men er det vigtige i denne sammenhæng ikke, at vi først og fremmest tænker på borgernes sundhed?
Nu kan jeg forstå, at hr. Eyvind Vesselbo ikke er så glad for at tale om leveår, og hvor mange der dør for tidligt osv., men så lad os sætte kroner og øre på.
Det går jeg ud fra er et sprog, som også hr. Eyvind Vesselbo forstår.
Er det ikke bekymrende, at luftforureningen i Danmark koster samfundet 3,3 mia. kr.?
Og inden hr. Eyvind Vesselbo begynder at beskylde mig for at finde en tilfældig ekspert frem, der mener det, vil jeg lige understrege, at det er Finansministeriets tal, jeg refererer.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-04-27:
Jeg mener, at man sagtens kan lave nogle skøn over, hvad konsekvenserne er af luftforureningen.
Men der er jo forskellige forskere, der laver forskellige skøn, og dem kan regeringen sagtens bruge i nogle redegørelser.
Det betyder ikke, at man ikke kan se, at der er nogle problemer.
Men det, jeg ankede over, var en sådan helt konkret fastsættelse af, at københavnerne dør 1 år tidligere, fordi der er luftforurening i København.
Så må man jo spørge sig selv, om det er det samme alle steder i København, eller om det er forskelligt, alt efter om man bor på Østerbro, Nørrebro, Vesterbro eller H.C. Andersens Boulevard, og det er der ikke rigtig noget om i det, fru Ida Auken siger.
Ida Auken (SF), 2010-04-27:
Så er det jo lidt mærkeligt, at regeringen har en egen folkesundhedsrapport, hvor man bruger fuldstændig den samme metode og siger, at der på landsplan dør 3.500 mennesker af luftforurening – efter samme metode.
Der kan man bare sige, at hr. Eyvind Vesselbo er fuldstændig ligeglad med folk, der ved noget om folkesundhed i det her land, og derfor kan man også i dag vedtage et lovforslag, som viser, at man sådan set er fuldstændig ligeglad med, hvordan det går med folkesundheden derude, men bare er optaget af at leve op til EU's grænseværdier.
Så jeg forstår det som et nej.
Hr. Eyvind Vesselbo vil ikke være med til at stille krav om de lukkede partikelfiltre, som faktisk virker og fjerner forureningen.
Man vil i stedet for gøre grin med borgerne, gøre grin med bilejerne og bede dem om at sætte et partikelfilter på, som dokumenteret ikke virker, hvis det ikke ligefrem skader.
Tillykke med det.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-04-27:
Det er også fint, vi skal lytte til eksperter.
Men jeg må bare sige én ting: Nu har jeg beskæftiget mig med de her ting i en del år, og det der med at beregne, at københavnerne mister 1 år af deres liv ved at bo i København på grund af luftforureningen, mener jeg simpelt hen ikke man kan.
Man kan godt komme med et sjus, men at mene, at det er en videnskabelig dokumentation for det, man siger, mener jeg ikke på nogen måde kan holde.
Man kan godt sige, at det godt kan være, at de kan miste 1 år, men at fremlægge det som en dokumentation og et videnskabeligt belæg i det her er helt forkert.
Ida Auken (SF), 2010-04-27:
Den 24. april, det er mindre end en uge siden, sagde Steffen Loft, som er professor i folkesundhedsvidenskab, at alle københavnere, alle os, der bor i tæt befærdede områder, mister 1 år af vores liv ved at bo i en by.
Det kunne jo godt tyde på, at de miljøzoner, man har lavet i dag, ikke er skrappe nok.
Så kommer Venstre og siger: Jamen nu begynder vi også at stille krav om partikelfiltre til varebiler.
Og så må jeg bare spørge hr. Eyvind Vesselbo, hvorfor man stiller krav om åbne partikelfiltre, når vi får den ene undersøgelse efter den anden – jeg står her med Mayerundersøgelsen, som er den mest autoritative undersøgelse på området – der viser, at de åbne partikelfiltre, hvis de overhovedet fjerner 30 pct. af forureningen, smider den ud igen i sådan et blowout, som kan være endnu mere sundhedsskadeligt.
Vil hr. Eyvind Vesselbo være med til et ændringsforslag, hvor vi stiller krav om de effektive lukkede filtre, der fjerner op mod 90 pct. af partikelforureningen i stedet for 30 pct.?
Eyvind Vesselbo (V), 2010-04-27:
Nu forstår jeg ikke helt, hvor det er, hr. Per Clausen vil hen.
Jeg har forstået, at de kommuner, altså Københavns Kommune f.eks., som har oprettet miljøzoner, er glade for det, fordi de mener, det beskytter borgerne.
Så jeg har svært ved at se, at det at lave en miljøzone nu er en dårlig ting, som ikke beskytter borgerne mod forurening.
Det undrer mig virkelig.
Så må jeg sige, at der er en anden ting, der undrer mig, og det er, at jeg kan se, at hr. Per Clausen har et problem med, at Danmark nu opfylder EU's grænseværdier.
Det er da en glædelig ting, det er da en solstrålehistorie, som jeg sagde, at det faktisk er lykkedes os at få nedbragt forureningen, så vi kan leve op til grænseværdierne – hvilket jo ikke bare er et formål i sig selv.
Formålet er at beskytte borgerne mod forurening, og det gør vi ved at komme ned under grænseværdierne.
Så jeg har egentlig svært ved at se, at man kan være utilfreds med det her lovforslag.
Per Clausen (EL), 2010-04-27:
Det, der er problemet, er, at hr. Eyvind Vesselbos og regeringens forslag kræver, at man i de byer, det vedrører, skal overskride EU's grænseværdier, og så kan man søge om at få lov.
Det, der jo er kernen her, er, at selv i de byer, hvor man ikke overskrider EU's grænseværdier for de her større partikler, men derimod har en massiv forurening af de ultrafine partikler, som der slet ikke findes nogen grænseværdier for i EU, har man stadig væk luft, som er sundhedsskadelig.
Derfor er mit udgangspunkt for mit spørgsmål til hr. Eyvind Vesselbo bare: Ville det ikke være bedre at give kommunerne mulighed for at lave nogle miljøzoner, der rent faktisk beskytter borgerne, frem for nogle miljøzoner, som sikrer, at man overholder nogle grænseværdier, som er helt utilstrækkelige?
Jeg må indrømme, at jeg ikke er så imponeret som hr. Eyvind Vesselbo over, at man får mulighed for at etablere miljøzoner, hvis man overskrider EU's grænseværdier.
Problemet er jo, at EU's grænseværdier slet ikke beskæftiger sig med de særlig skadelige ultrafine udstødningspartikler, som trænger dybt ned i lungerne.
Det vil sige, at det, der er hovedproblemet, beskæftiger man sig slet ikke med i forbindelse med EU's grænseværdier.
Er hr. Eyvind Vesselbo ikke enig med mig i, at det er rigtig ærgerligt at bruge ressourcer på at lave miljøzoner, når man slet ikke får løst problemet, og at man derfor burde tage fat på at løse det problem, der vedrører de ultrafine partikler, som netop er dem, der er allermest skadelige, og som er dem, vi har snakket om i årevis, uden at det har sat sig nogen spor i EU's beslutninger og i hr. Eyvind Vesselbos?
Eyvind Vesselbo (V), 2010-04-27:
Regeringen har igennem de sidste mange år gjort en stor indsats for at få renere luft i byerne.
For nogle år siden, i 2006, vedtog regeringen en lov om miljøzoner, sådan at man kunne give de fem største byer mulighed for at lave miljøzoner.
Ved den lejlighed og ved efterfølgende debatter har vi fra Venstres side gjort opmærksom på, at vi godt kunne tænke os, at andre byer fik mulighed for at lave miljøzoner.
Der har så været nogle drøftelser frem og tilbage om, hvordan det kunne lade sig gøre.
Nu ligger der er et lovforslag, hvor der åbnes for, at flere byer kan indføre miljøzoner.
Det kan ikke nytte noget, at det er sådan, at når vi lægger rimelige begrænsninger på vores egne biler, lastbiler og andre køretøjer, kan der komme udenlandske køretøjer til Danmark og bare køre ind i miljøzonerne, uden at der sker dem noget, hvis de ikke har de ting i bilerne, som begrænser forureningen.
Så det er en vigtig ting.
Det er interessant.
Det her med luftforureningen er egentlig lidt af en solstrålehistorie, for det viser sig nu, at Danmark opfylder betingelserne for EU's grænseværdier på luftområdet, og det er jo fint.
Derfor har der gennem mange år været en debat om problemerne med luftforureningen i byerne.
Og der må man jo sige, at i forbindelse med de nyeste målinger viser sig det sig, at grænseværdien er overholdt ved alle målestationer.
Det her lovforslag ser vi altså i Venstre som et fremskridt, det giver mulighed for, at andre byer end de fem kan søge om at få tilladelse til at lave miljøzoner.
Derfor støtter vi forslaget.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-27:
Jeg må bare konstatere, at man siger: Æh, bæh, buh, vi blev ikke inviteret til nogen forhandlinger, så vi ønsker ikke at forbedre dyrevelfærden.
Altså, sådan kan man jo også sætte sig over i en krog ved at sige: Vi kom ikke med til forhandlingerne, så vi ønsker ikke at være med til at forbedre forholdene for dyrene.
Ja, det er så Socialdemokratiets politik, og den kender befolkningen så nu.