runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2012-05-30:
Jamen det synes jeg også jeg gjorde.
Det er jo grupper, som har haft det store tab.
F.eks. har de arbejdsløse fra 1994 til 2010 mistet mere end 40.000 kr. i forhold til lønstigningerne, fordi man har taget nogle af stigningstakterne.
Nu indrømmer ordføreren jo også, at det vil ske igen.
Selv om det hedder »Danmark i arbejde«, må man jo spørge, om det ikke er en borgerlig tankegang og mangel på tillid til de arbejdsløse, at der skal være forskel, så stor en forskel, som der nu efterhånden bliver, for at få folk i arbejde?
Jeg tror, folk gerne vil arbejde uanset det.
Det vil i hvert fald alle dem, jeg kender fra min gamle fagforening.
Så er der det der argument med øget forbrug.
Hvordan hænger det sammen?
Hvis man tager reguleringen og forringer deres indtægter i forhold til i dag, hvis deres reguleringer altså bliver ringere, så har de et mindre forbrug, og det er vel lige så vigtigt, at de arbejdsløse bruger nogle penge, som at dem i arbejde bruger nogle penge, hvis vi skal have gang i tingene?
Jesper Petersen (SF), 2012-05-30:
Jeg er enig med hr. Christian Juhl i, at det er få undtagelser blandt dem, der er på kontanthjælp eller dagpenge – som er arbejdsløse – som ikke gerne vil have et arbejde.
Det er det, de allerhelst vil.
Så synes jeg bare heller ikke, at det står i modsætning til, at dem, der så faktisk tager det sure slid, på trods af at de er i en situation, hvor man ikke ville få ret meget ud af det økonomisk – vi har billedet af den enlige mor, der jo bliver en meget stor vinder ved denne skattereform – faktisk økonomisk får en større gevinst ved at komme i arbejde.
Det synes jeg er o.k.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Hr. Jesper Petersen lagde ud med at sige, at der var dem, der havde en plan, der var dem, der havde en konkret politik, der var dem, der havde konkrete initiativer, og så var der de andre.
Jeg går ud fra, at det var en ros til Liberal Alliance, så det vil jeg gerne kvittere for, for vi har jo haft en konkret plan, vi allerede fremlagde før valget, og det er sjovt nok den samme plan, vi også har efter valget.
Så tak til hr. Jesper Petersen for de pæne ord!
Når det så er sagt, vil jeg gerne stille et konkret spørgsmål.
Før valget og for den sags skyld også efter valget talte man meget om de her fattigdomsydelser med en let patetisk stemmeføring osv. – uhh, de skulle afskaffes, og hvad ved jeg.
Når man nu indfører en anden regulering af overførselsindkomsterne og samtidig lader afgifterne stige, hvor mange år skal der så gå, før Fattig-Carina og andre ikke har nogen gevinst ved afskaffelsen af kontanthjælpsloftet, før de andre ændringer bare har ædt det op på den anden måde?
Jesper Petersen (SF), 2012-05-30:
Jeg ved godt, at Liberal Alliance har DREAM on-planen, der jo ikke har nogen gang på jord.
Man vil af med 40.000 offentligt ansatte, skære, som jeg fik opklaret, 70 mia. kr., og den plan er vi bare ikke enig i – overhovedet ikke, det er en helt anden politik end den, vi gerne vil gennemføre.
Den vil gå ud over de svageste i vores samfund, den vil mindske den form for velfærd, vi har bygget op, og den vil ødelægge vores unikke og gode velfærdssamfund.
Den gamle regering førte en politik, der konsekvent holdt nogle mennesker i fattigdom, fordi man troede, det var det eneste, der kunne gøre, at de kom ind på arbejdsmarkedet, og at ville afskaffe det og mindske fattigdommen, også mindske fattigdommen blandt børn, synes jeg ikke er særlig patetisk.
Jeg synes sådan set, det er voldsomt arrogant at kalde det patetisk af en, der har sit på det tørre.
Vi lader ikke afgifterne stige med den her reform, vi sørger bare for, at de ikke bliver udhulet.
Det er det, der sker med det her udspil til skattereform, der er nu.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Nu vidste jeg slet ikke, at hr. Jesper Petersen detaljeret var inde i min livssituation, men den må han så informere mig noget mere om bagefter.
Det tager vi så der.
Nu var det jo sådan tidligere i debatten, at jeg beklagede over for hr. Jesper Petersen, at jeg kom til ikke at svare på hans spørgsmål.
Hr. Jesper Petersen kan så beklage over for mig, at han ikke besvarede mit.
For jeg fik jo ikke svar på mit spørgsmål.
Når det nu er sådan, at man laver en lavere regulering af overførselsindkomsterne, og når man samtidig lader en række afgifter stige, hvornår kommer vi så dertil, hvor de to ændringer æder gevinsten fra at fjerne kontanthjælpsloftet fra de mennesker, som SF så gerne igen med næsten grådkvalt stemme vil gøre sig til forsvarer af?
Glem min flabede retorik, og svar på spørgsmålet, vil jeg sige til hr. Jesper Petersen.
Jesper Petersen (SF), 2012-05-30:
Jeg vil love hr. Jakob Ellemann-Jensen så meget, at vi ikke bruger de penge, før vi ved, om vi har dem.
Det er stadig væk et åbent spørgsmål; der bliver forhandlet om, hvordan midlerne skal fordeles.
Jeg kan love så meget, at vi ikke bruger dem, før vi har dem – det er det forsigtighedsprincip, vi kører frem efter.
Men det, jeg kan høre i den offentlige debat, er jo, at Venstre allerede er gået i gang med at bruge dem på at give skattelettelser.
Så hvis man synes, det er så uforsigtigt, skulle man måske holde sig en kende tilbage med at love folk dem i skattelettelser, inden man har dem i hånden – det ville jeg gøre.
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Med hensyn til lige det der med, at der ikke er nogle afgifter, der stiger i skatteudspillet, må jeg bede ordføreren om at læse skatteudspillet igennem en gang til, for jeg vil lige tage fat på netop en af de afgifter, som faktisk stiger.
Det er dieselbiler, hvor man vil lade afgiften stige.
Det er pakket ind i noget grøn forklædning, men jeg vil egentlig gerne bede ordføreren om at forklare, hvad det er for en analyse, der ligger bag, og hvorfor det skulle være særlig miljøvenligt, at man lader den her afgift stige, for det er ligesom det, man giver udtryk for i skatteudspillet.
Nu ved jeg jo, at Socialistisk Folkeparti går meget op i miljøet, og det gør vi sådan set også, og derfor kan vi ikke rigtig fra konservativ side forstå, hvorfor man har det her faste blik på dieselbilerne.
Jesper Petersen (SF), 2012-05-30:
Man skal selvfølgelig være meget præcis og sige, at det er punktafgifterne, som der var lagt op til løbende skulle blive udhulet med den tidligere regerings skattestop – det er dem, vi nu vil sørge for ikke bliver udhulet længere.
Og så er der eksempler, f.eks. firmabiler, hvor skatteforholdene ændres, og altså også de her ting vedrørende dieselbiler, som fru Benedikte Kiær henviser til – det er gennemtænkt.
Det Økologiske Råd har også været ude at rose det her udspil til skattereform, der er kommet.
De kunne godt tænke sig endnu mere, og det får de så, når vi laver en omlægning af registreringsafgiften.
De grønne initiativer i energiforliget, ressourcestrategien fra Miljøministeriet og altså det her element i skattereformen roses altså af Det Økologiske Råd for at være et miljøfremskridt.
Og hvis ikke fru Benedikte Kiær vil tage vores ord for det, kunne Det Økologiske Råds ord måske være nogle, hun ville stole på.
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Jeg spurgte sådan set til miljøeffekten, for vi ved jo godt, at dieselbiler har den fordel i forhold til benzinbiler, at de kan køre længere på literen.
Derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor ordføreren ikke kan give mig en bedre forklaring på, hvorfor man egentlig mener, at det er en god idé at gå ind at lave den her øgning af afgiften, hvilket egentlig vil betyde, at der er færre, der vil købe en dieselbil.
I Skatteministeriets egen rapport om registreringsafgiften bliver det faktisk fremhævet, at en større andel af dieselbiler – vel at mærke med et partikelfilter – faktisk har en gavnlig effekt på miljøet.
Så det er faktisk den modsatte vej, man går.
Men kan ordføreren så måske ikke bare erkende, at det er, fordi man gerne vil finde noget ekstra til finansieringen, at man egentlig tager fat på det her, og at det bare har fået sådan et grønt tæppe over sig?
Jesper Petersen (SF), 2012-05-30:
Vi mener da på nogle punkter, at det har været uforholdsmæssig gunstigt, men bare for at sige det igen: Det Økologiske Råd roser altså det udspil, der er kommet.
Det synes jeg da vi skal tage som en meget stærk grøn anbefaling af, at der faktisk er et miljøfremskridt også på det her punkt.
Så man vil gerne have mere.
Når vi er færdig med den gennemgang, der skal til, og det store forarbejde, der skal laves, vil vi også lave en reform af bilafgifterne.
Der kan vi jo høre, at det også er noget, der ligger De Konservative på sinde, og jeg håber da, at det er noget, de vil være med til til den tid.
Jeg ved godt, at det er et meget stort spørgsmål, der også optog den tidligere regering i mange år, uden at det kom i mål.
Nu har man chancen – godt nok fra nogle andre pladser –
men det skal ikke forhindre en i at gøre det, altså at være med til at lave en grøn omlægning af vores bilafgifter.
Så det tilsagn i fru Benedikte Kiærs indlæg vil jeg skrive mig bag øret.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2012-05-30:
Tak for det.
Der bliver talt om mange milliarder, og mange af dem er vanskelige at finde for regeringspartierne, så derfor vil jeg koncentrere mig om en helt specifik milliard, nemlig den ene milliard, som den tidligere regering – VK-regeringen – søgte at opnå i rabat på EU-budgettet.
Det blev dengang omtalt på engelsk af den nuværende udenrigsminister som funny money – eller på dansk: fugle på taget – og den nuværende statsminister sagde: Jeg vil advare meget imod at medregne sådan en milliard i sin 2020-strategi, det vil være dybt uansvarligt.
Er ordføreren enig i sin formands betragtninger om, at det er funny money?
Jesper Petersen (SF), 2012-05-30:
Vi har en formand for SF, der meget dygtig til engelsk og også ofte udtrykker sig på det, og han sagde f.eks.: funny money.
Han begår sig også godt på andre sprog.
Vi har jo taget det med som forudsætning, at det blev vurderet som en mulighed at opnå den rabat, og de afklaringer af, om det kan lykkes, er ikke færdige på EU-niveau endnu.
Vi sætter selvfølgelig næsen op efter at få den milliard ind i planen også.
Det er et krav, vi fortsat gør gældende i diskussionerne på EU-niveau.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2012-05-30:
Jamen det er jo pudsigt, at man, mens man sad i opposition og havde en anden hat på, mente, at det her altså var fugle på taget, mens man nu, hvor man er kommet i regering, mener, at det er noget, man kan regne med i sin 2020-plan – eller også er det bare den del af den tidligere regerings 2020-plan, man har overtaget, som man ikke har fået fjernet det fra.
Mener ordføreren, at der er sket markante ændringer i forhandlingssituationen, siden den tidligere regering sad, og hvad er det i så fald, der er sket, som gør, at man nu kan regne de her penge med, som man altså ikke kunne for et år siden?
Jesper Petersen (SF), 2012-05-30:
Jeg synes, det er flabet, og jeg synes, det er arrogant.
Jeg skal da prøve at svare, hvis jeg får lov til at tale ud.
Jeg synes, det er flabet, og jeg synes, det er arrogant over for de mennesker, som vi prøver at løfte ud af fattigdom, at man på den måde som led i sådan en liberalistisk sekt bare ser ned på dem.
Det synes jeg det er!
Vi lader ikke nogen afgifter stige med den her reform, det, vi gør, er, at vi holder op med at lade dem udhule, det er det, der sker, og de skal nu følge prisudviklingen.
De mest grænsehandelsfølsomme afgifter stiger ikke.
Det er gennemtænkt.
Spiritus, cigaretter, tobak stiger ikke.
En række andre varer, der ellers ville blive udhulet af den gamle regerings skattestop, lader vi nu følge prisudviklingen, den samme prisudvikling, som forskellige overførselsindkomster skal følge – de stiger faktisk lidt mere end prisudviklingen.
Jeg er ked af, at det kan forekomme, som om jeg ikke svarer på det, men det kunne jo også være, fordi man ikke har læst udspillet til skattereform rigtigt.
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-30:
Det er jo vist det, man kalder aftenens længste ikkesvar.
Den debat, som ordføreren henviser til, har ikke noget med, hvor meget man giver i udviklingsbistand, at gøre; det har den aldrig haft, og det ville ordføreren også vide, hvis ordføreren havde sat sig ind i det spørgsmål.
Hvis ordføreren havde sat sig ind i 2020-planen, hvilket jeg egentlig havde en antagelse om at han havde, men det er så ikke tilfældet, så ville ordføreren også let kunne sige: Udviklingsbistand står der ikke en millimeter om i 2020-planen, der er ikke sat en bøjet 25-øre mere af til de fattige børn i Afrika.
Det har vi det i Venstre o.k. med.
Vi er ikke dem, der har lovet de 1 pct., vi har ikke skrevet regeringsgrundlaget.
Jeg kan egentlig også godt forstå, at regeringen nu på en lang række områder løber fra løfterne til danskerne, men jeg skal nu også forstå det, ordføreren svarer eller ikke svarer, som om man nu også løber fra løftet om flere penge i udviklingsbistand.
Det er da mærkeligt at skrive i regeringsgrundlaget, at man vil øge udviklingsbistanden over en årrække til 1 pct., og så kaster man nogle håndører efter det i finansloven for 2012, men nævner i øvrigt ikke noget som helst om det i 2020-planen.
Er det først efter 2020, at der skal gives flere penge til udviklingsbistand og løftet i regeringsgrundlaget om 1 pct. skal indfries?
Magnus Heunicke (S), 2012-05-30:
Da hun begrundede forårspakke 2.0 for et par år siden, sagde hun følgende – og jeg citerer: Derfor er det nødvendigt, at vi bruger afgifter til at sørge for forebyggelse – at vi får et sundere samfund.
Derfor lægger vi op til at indføre en forhøjelse af afgifterne på en lang række varer.
Det er is, chokolade og sukkerholdige sodavand, og derudover bliver afgiften på tobak også sat væsentligt op.
Det mener jeg er sund fornuft.
Citat slut.
Ja, vi sætter nogle afgifter op – det har vi gjort gennem folketingsåret – på de varer, som er usunde.
Er det nyt?
Gjorde de andre det selv?
Hvad betyder det for grænsehandel?
Det betyder jo altid noget, men så må man jo sige: Grænsehandelen var på ca. 12 mia. kr. under VK-regeringen.
Skatteministeriet vurderer, at stigningen maksimalt vil være 1-13 mia. kr.
Det er jo ikke det, der lukker arbejdspladser i Danmark.
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Jeg bliver nødt til at sige til ordføreren, at det netop er kommet frem, at grænsehandelen er større, end man lige regnede med.
Og så er det jo ikke sådan, at man, blot fordi man lader nogle afgifter stige på et tidspunkt, skal lade dem stige ubegrænset.
Hvis ordføreren kan huske tilbage til den tid, så blev det faktisk også pointeret, at vi f.eks. ikke lod afgiften på tobaksvarer stige så meget, som nogle interesseorganisationer gerne ville have vi skulle gøre, fordi vi sagde, at ud over at åbne op for mere grænsehandel ville det også betyde, at der kom mere illegalt salg af tobaksvarer.
Og så vidt jeg husker, har regeringen egentlig også overtaget den politik, for man lod jo ikke cigaretter og andre tobaksvarer stige så meget, som man egentlig gerne ville, og som man har lagt frem i alle de her famøse planer, som man har lavet, og som hedder »Fair Løsning«, og hvad ved jeg.
Derfor er det jo sådan, at man kan lade ting stige til en vis grænse, men vi lever i et åbent samfund.
Det er en global verden, og der er ikke ret langt ned til den tyske grænse, og der kommer flere og flere varer ned i den her vogn, og det bekymrer virkelig detailhandelen.
Derfor må jeg bare sige til ordføreren, at der kommer mere slik og mere sodavand, og det er jo ikke sådan, at man har et mindre forbrug, når det bliver hentet syd for grænsen.
Hvor er visdommen i, at man bare lader det stige ubegrænset?
Magnus Heunicke (S), 2012-05-30:
Tak for spørgsmålet.
Jeg deler faktisk bekymringen over grænsehandel, og det er netop også, som ordføreren nævnte, en af grundene til, at vi skal være meget varsomme, at vi skal være meget nøjagtige, når vi lægger afgifter på usunde varer i Danmark, så vi ikke bare booster grænsehandelen.
Det var det, som den tidligere regering valgte at gøre – som jeg citerede lige før – og det er også det, vi vælger at gøre.
Men det er også et valg.
Tag en vare som f.eks. alkosodavand, altså sådan noget alkohol med en meget børnevenlig smag, teenagevenlig smag, hvor man ikke rigtig kan smage alkoholen, men bliver beruset af det.
Når det gælder alkoholsodavand, siger vi: Lad os nu have en afgift, som følger prisudviklingen.
Vi skal ikke forhøje afgiften, men følge prisudviklingen.
Vil Konservative virkelig have, at det skal være sådan, at alkosodavand gradvis skal blive billigere og billigere, således at når mit ældste barn, som i øjeblikket er 7 år, bliver 17 og 18 år, skal det være ekstra billigt at drikke alkosodavand og købe det i danske butikker
Det synes jeg faktisk er en dårlig udvikling.
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-30:
Jeg vil spørge den socialdemokratiske ordfører om noget, vi ikke har diskuteret så meget, nemlig udviklingsbistand.
Det er jo sådan, at det står i regeringsgrundlaget, at man skal øge udviklingsbistanden til 1 pct. af BNI, og man har kastet håndører efter det i den finanslovaftale, der er lavet for 2012.
Jeg vil høre ordføreren – for man skal jo indfri den her 1-procents-målsætning og det koster lidt penge –
om ordføreren lige vil redegøre for, hvilken rolle udviklingsbistanden spiller i regeringens 2020-plan.
Magnus Heunicke (S), 2012-05-30:
Der har netop været en debat her i Folketinget om udviklingsbistand, og så vidt jeg forstår, var partiet Venstre med til et forslag til vedtagelse med bred tilslutning, der fastlagde rammer og strategier for, hvad vi gør med dansk udviklingsbistand.
Jeg kan forstå, at man faktisk her i Folketinget blev enige på tværs over midten – langt de fleste partier i hvert fald – om en strategi for udviklingsbistanden.
Så jeg synes da, det er et godt spørgsmål, som man kan gennemdebattere ved sådan nogle debatter, hvor man taler om strategier, og hvor man taler om indholdet af et temmelig komplekst spørgsmål.
Nu kom så det rigtige citat fra regeringsgrundlaget, nemlig at det er »over en årrække«.
Det synes vi er godt, og vi synes ikke, det er holdbart at skære ned på hjælpen til verdens fattigste.
Det sker over en årrække, og det er det, der står i regeringsgrundlaget.
Målet er på sigt at nå derop igen, hvor Danmark var tidligere, og hvor andre lande også er på vej hen.
Den udvikling vil vi kun støtte, den synes vi er god globalt set, og det er også godt, at Danmark er med på det hold af progressive lande, der gør det.
Men det er også rigtigt, at det ikke er noget, som vi når i den her finanslov, og jeg tror heller ikke, at vi når det i næste finanslov.
Men det kan vi så tage til åbningsdebatten eller finanslovdebatten; det kan være, at Venstre har fremsat forslag om det.
Og hvad er det?
Jamen det er, at vi mener, at ulandsbistand er en god dansk værdi og i øvrigt altid har været det.
Merete Riisager (LA), 2012-05-30:
Ordføreren taler i dag dedikeret om at skabe varige arbejdspladser, og han diskuterer – også med de tidligere regeringspartier – de her finjusteringer, som skal føre til et mindre antal arbejdspladser, der på ingen måde kan udfylde det store hul efter de ca. 200.000 arbejdspladser, som Danmark har tabt i løbet af finanskrisen.
Hvis man skal skabe varige arbejdspladser, er det jo sådan, at man bliver nødt til også at se ud over landets grænser og se på, hvad det er, der påvirker os udefra, og det har regeringen da også gjort i sin 2020-plan.
Det vil sige, at vi sætter os ned og håber på, at det går bedre.
Der er altså i 2020-planen ca. 60.000 arbejdspladser, som stammer fra regeringens initiativer, 40.000, der stammer fra den tidligere regerings initiativer, og så 80.000, som handler om håb for bedre vejr.
Hvad er det, når man kigger ud i Europa, som afstedkommer denne positive tilgang?
Magnus Heunicke (S), 2012-05-30:
Der er intet, der har at gøre med at sidde og håbe, tværtimod.
Det, vi gør, og det er det, som debatten i dag bl.a. handler om, er jo at sige: Kan vi gøre noget for at skabe ny optimisme, skabe gang i hjulene?
Når vi laver en skattereform, er det jo for at skabe arbejdspladser, det er for at skabe ny optimisme, for at skabe gang i hjulene i Danmark.
Når vi kæmper som formandsland for EU, er det også for at få tjek på budgetterne, tjek på regnskaberne, skabe ny optimisme og gang i hjulene i Europa.
Vores politik i Danmark og vores politik i Europa går fuldstændig hånd i hånd.
Derfor ligger der i vores politik, at ja, vi skaber 19.500 arbejdspladser næste år, og det er vi hamrende stolte af her i Danmark.
Der ligger også i det, at vi uddanner vores arbejdskraft, så vi bliver bedre og dygtigere fremover, så Danmark kan blive en vindernation, som netop får medvind på konjunkturerne.
Merete Riisager (LA), 2012-05-30:
Så må ordføreren have mig meget undskyldt.
Men jeg kunne stadig væk godt tænke mig en forklaring på, hvad der så menes, når der i 2020-planen står, at 80.000 job stammer fra en normalisering af konjunkturerne.
Hvad menes der med det, hvis der ikke bare menes, at kurven ligesom skal rette sig op af sig selv, og der ikke er koblet nogen initiativer på?
Når man læser det, kan man jo se, at der står, at 60.000 job stammer fra regeringens egne initiativer.
Heraf lægger man 20.000 over til fagbevægelsen – det vil sige, at man tager 40.000 arbejdspladser på sig selv og lægger resten andre steder hen.
Og så er der altså 80.000 arbejdspladser, som kommer fra en normalisering af konjunkturer.
Hvad ligger der i det, hvis det ikke bare er håb om bedre vejr?
Magnus Heunicke (S), 2012-05-30:
Det gør en forskel, hvad vi sætter i gang.
Det gør en forskel, hvordan vi indretter vores samfund, og hvilken uddannelse vores arbejdskraft har.
Det gør en forskel, hvordan vi bruger energipolitikken, hvordan vi satser på energipolitikken.
Det gør en forskel for hele samfundsforretningen.
Og det smitter jo af, hvis mennesker får et arbejde, det smitter jo af, hvis der bliver tryghed om menneskers arbejdssituation.
Hvordan smitter det af?
Jo, det gør det, ved at man tør gå ud og bruge nogle penge, at private investorer tør gå ud og investere.
Konkret har vi jo lige nu lagt op til at fjerne iværksætterskatten.
Hvorfor har vi gjort det?
Det har vi gjort, fordi det giver en konkret effekt, og fordi det skaber gang i hjulene og ny optimisme i hele samfundet.
Det er de konjunkturer, vi taler om.
Peter Juel Jensen (V), 2012-05-30:
Og tak, fordi jeg kom på talerlisten den her gang – nu har jeg siddet og ventet meget tålmodigt.
Jeg vil gerne lige citere ordføreren, som i sin tale sagde: Alle danskere i arbejde vil få glæde af reformen.
Og her til sidst sagde han i et svar til fru Merete Riisager: Når vi laver en skattereform, er det for at skabe arbejdspladser og få gang i hjulene.
Det er jo ikke rigtigt, for det ligger jo også i det udspil til skattereform, at man vil gå ind og reducere det såkaldte rejsefradrag, altså det fradrag, en person får for at rejse fra sin bopæl til sit arbejde.
Og når man går ind og halverer det, er der jo rigtig mange danskere, for hvem det her ikke vil blive en gevinst, og for hvem det ikke vil kunne betale sig fortsat at passe et arbejde.
Hvad mener ordføreren om det?
Magnus Heunicke (S), 2012-05-30:
Initiativet, som er en del af den store skattereform, retter sig mod en ekstraordinær indsats for at bekæmpe social dumping.
Det var altså et skattesystem, som på forskellig vis begunstigede og tilskyndede til, at man gjorde det, at det var den rigtige måde at gøre det på; så kunne man både få meget lavere løn end under de danske overenskomster og samtidig få nogle skattebegunstigelser.
Det går vi ind og stopper nu, og vi synes, det er på tide, at vi får det stoppet nu.
Det er godt for arbejdsmarkedet, det er godt for de dansk uddannede håndværkere, og det er det rigtige at gøre.
Og derfor er den samlede effekt af det forslag hamrende god for Danmark.
Peter Juel Jensen (V), 2012-05-30:
Jeg prøvede at give ordføreren en chance for at komme tilbage til virkeligheden, for fakta er jo, at rigtig mange danske håndværkere har stor glæde af det fradrag, at rigtig mange danske håndværkere kan rejse fra deres bopæl og arbejde et andet sted, pendle ud af kommunen og dermed være i beskæftigelse og betale skat og dermed være med til at bidrage til samfundskagen.
Dem sender ordføreren nu hjem på dagpenge.