runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2009-04-14:
For det første skal jeg henvise til den aftale om en grøn transportpolitik, der bredt er indgået her i Folketinget, hvor man var enige om, at det skulle være energiklasse C, som på daværende tidspunkt var det mest hensigtsmæssige, ikke kun ud fra en økonomisk betragtning, men også ud fra, hvad det var realistisk at få gennemført.
Derudover skal jeg sige, og det er også en del af forslaget, at det netop skal være muligt, når teknologien løbende udvikler sig, at ministeren løbende får mulighed for at tilpasse minimumskravene.
Så den afvejning synes jeg egentlig er fundet ganske fornuftigt med forslaget.
Per Clausen (EL), 2009-04-14:
Nu er jeg selvfølgelig med på, at det her i Folketinget er et selvstændigt argument, at man har lavet en aftale med et bestemt indhold, men sådan ude i samfundet plejer man også at sige, at der må være andre argumenter.
Når hr. Jacob Jensen selv siger, at det, der er udgangspunktet, er at vælge den løsning, der er den teknologisk mulige, og som også sikrer miljøet bedst muligt, så virker det da underligt, at man har valgt energiklasse C, når det klart fremgår, at man godt kunne have valgt energiklasse B. Der må altså være nogle andre argumenter for, at man har valgt energiklasse C, end at det ikke er teknologisk muligt at vælge andet.
Jeg kan godt forstå, at det er fint, at ministeren har mulighed for efterfølgende at følge op på den teknologiske udvikling.
Jeg synes bare, at det er dumt at starte med at have et efterslæb.
Jacob Jensen (V), 2009-04-14:
Jeg mener ikke, at man kan kalde det et efterslæb.
Det, at man sikrer minimumskrav, er et fremskridt.
Det synes jeg at vi skal være glade for.
Jeg synes også, at vi skal være glade for den fleksibilitet, der netop ligger i forslaget, nemlig at man løbende efterfølgende kan tilpasse minimumskravene den teknologiske udvikling, og den mulighed, der selvfølgelig ligger deri.
Så det synes jeg er ganske fornuftigt.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-04-14:
Jeg forstod på alt det, der blev sagt, at Dansk Folkeparti har været med inde i drøftelserne omkring lovforslaget.
Jeg forstod også, at den svækkelse af kontrollen, som der er lagt op til med bemærkningerne om administrative lettelser, og hele spørgsmålet omkring harmonisering fik positive ord med fra Dansk Folkeparti.
Jeg synes, jeg hørte det blive sagt lidt om iværksættere, om små næringsdrivende, men med svækkelsen af kontrollen er det jo rigtigt, som hr. Orla Hav fremførte før, at det vil betyde en konkurrenceforvridning.
De selskaber, der er tæt på bankerne, vil have bedre muligheder end de selskaber, der er langt væk fra bankerne, men de vil blive ramt af bankernes krav.
Marianne Jelved (RV), 2009-04-14:
Jeg indrømmer, at jeg blev fristet af vores nye statsminister, som i sin tale brugte sætningen, at regeringen »vil bekæmpe fattigdom og social udstødelse.«
Det synes jeg lyder rigtig, rigtig opmuntrende, og derfor bør vi jo genfremsætte det her forslag snarest muligt, så regeringen får mulighed for at være med til at bekæmpe fattigdom og social udstødelse, for det er det, vores forslag, beslutningsforslag nr. B 75, går ud på, nemlig at fjerne de alt, alt for ringe ydelser, som familier skal leve af, og som det faktisk er umuligt at leve af.
De lod i december måned sidste år nogle oplysninger gå til Weekendavisen, som skrev en artikel om det.
Af den fremgår det, at 37 pct. af flygtninge på kontanthjælp har arbejde efter 52 måneders ledighed.
Ca. 43 pct. af dem, der måtte nøjes med starthjælp, har arbejde efter 52 måneders ledighed.
Der er altså en lille forskel i størrelsesordenen 6 procentpoint imellem de to.
Ikke desto mindre betyder starthjælpen en rivende alvorlig social fattigdomsklemme og udstødelse, og for den lille merværdi vil regeringen altså sætte rigtig mange mennesker og familier på ydelser, som er umulige at leve af.
Det fremgår da også af Rockwool Fondens arbejde, og det fremgår også af den pågældende Weekendavis fra den 17. december 2008, at rigtig, rigtig mange af de mennesker, der er på starthjælp, også er kriminelle, og derfor - og jeg citerer - siger forskningschefen i fonden, Torben Tranæs: »Det er de fattigste, der begår flest tyverier, og dermed lever materialet op til den klassiske kriminologiske teori, også når det gælder absolut fattigdom.
Måske er det gammeldags fattigdom, når man kun har 6.000 kroner at lægge budget med, så er der virkelig ikke meget at klare sig med.
Det er vilkår i det rige Danmark for de allerallersvageste mennesker i vores samfund, nemlig de mennesker, der skal leve på starthjælp, og uanset om de har mere end to børn, er det rivende, rivende lave ydelser, de får.
Derfor synes jeg, det er en skamplet over for Danmarks nye statsminister, der vil bekæmpe fattigdom og social udstødelse, at fastholde disse meget uacceptable og lave ydelser for familier med børn i Danmark.
Thomas Adelskov (S), 2009-04-14:
Når jeg tager ordet i den her sag, hænger det sammen med, at jeg egentlig synes, det er skammeligt, at vi har fået en ny minister på området, en beskæftigelsesminister, som også har fået alle ydelserne lagt ind under sit ministerium, men som ikke i den her sag tager ordet og forklarer Folketinget, hvad hun mener, man skal gøre, og hvordan hun mener, man skal følge op på de ord, som statsministeren tidligere i dag har stået og sagt, nemlig at man skal bekæmpe fattigdom i Danmark.
Jeg synes, det måske endda havde været relevant at tage udgangspunkt i en aktuel sag, for vi kan i dag i Berlingske Tidende læse, at 23.000 udlændinge sidste år ikke har fået de lovmæssige samtaler i jobcentrene, fordi jobcentrene er overbebyrdede med arbejdsopgaver.
Det betyder, at det er 23.000 mennesker, som sammen med mange andre enten er på starthjælp, rammes af kontanthjælpsloftet eller 350-timers reglen, som risikerer helt at miste deres forsørgelsesgrundlag - det, de skal købe sko, jakker, mad og underholde deres familie for - uden at vi fra samfundets side har gjort, hvad vi kunne, for at de kunne komme i arbejde.
Fordi jobcentrene er så overbebyrdede med arbejdsopgaver, at de ikke har haft tid til og mulighed for at holde de lovbundne samtaler, så rammes de her stakkels mennesker alligevel af fattigdomsydelser pålagt af den regering, vi har i dag.
Jeg synes, det ville have været passende, hvis vi havde fået beskæftigelsesministeren op at fortælle Folketinget og en undrende befolkning om, hvordan man vil følge op på statsministerens ord om at bekæmpe fattigdom i Danmark.
Jeg synes egentlig, det er noget sløvt.
Mette Frederiksen (S), 2009-04-14:
Altså, ét er, at den nyudnævnte beskæftigelsesminister ikke ønsker at tage ordet ved debatten i dag.
Noget helt andet og mindst lige så interessant er, at den nye socialminister tilsyneladende heller ikke ønsker at tage ordet.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, at Danmark nu igen har fået en ny statsminister.
Og igen bliver der holdt en tale fyldt med pæne ord fra Folketingets talerstol - ja, man kan måske sige: fyldt med de rigtige ord.
Hvordan kan V,K og O og en ny statsminister bruge danskernes tid på ord som social sammenhængskraft og så efterfølgende ikke engang diskutere forslaget her?
Vi beder i første omgang blot om en politisk diskussion.
Vil vi i Danmark blive ved med at parkere en stadig større del af den danske befolkning på sociale ydelser, som man ikke kan leve for?
Vil vi blive ved, og vil vi fortsætte ad den vej, som har vist sig ikke at være den rigtige vej at betræde?
Det var oven i købet på et tidspunkt, hvor det gik godt i Danmark.
Nu vender konjunkturerne, nu går det dårligere for hele vores samfund, det går dårligere for dansk økonomi, og ledighedstallene fortæller deres egen dystre historie: flere og flere bliver arbejdsløse.
Når vi ved det, ved vi samtidig også, at de meget lave ydelser, som er til diskussion her, kun vil ramme endnu hårdere, for det bliver endnu sværere for dem, der er på arbejdsmarkedets kant, eller allerede er skubbet ud, at komme ind og få sig et arbejde.
Og det er da bemærkelsesværdigt, at vi skal høre en statsminister tale om social sammenhængskraft, når de folketingsmedlemmer, der støtter den pågældende statsminister, ikke engang vil benytte lejligheden til at overvære den diskussion, der er fra Folketingets talerstol.
Så jeg vil kraftigt appellere til, at Folketinget benytter lejligheden til at stemme det her forslag igennem, så vi netop kan få sikret en grund til at etablere den sociale sammenhængskraft, som er vigtig, og som er nødvendig.
Jeg vil endnu kraftigere appellere til, at den nye socialminister flytter sig fra sin udmærkede plads og stol i Folketingssalen og kommer herop på talerstolen og forklarer de allermest udsatte danskere, hvorfor den nye socialminister ikke vil være med til at afskaffe den fattigdom, som desværre piner alt for mange mennesker i dag.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-04-14:
Jeg synes, at det simpelt hen er under al kritik, at vi, en gruppe mennesker, står her og bare taler med os selv, og så er der alle de andre, som står derovre, altså diverse ordførere fra Venstre, fra De Konservative og fra Dansk Folkeparti, som ikke siger et ord.
Er det, fordi man skammer sig?
Er det, fordi man kan se, at det her udvikler sig så forkert, og at vi får et A- og B-hold i Danmark?
Så har vi ministrene, de nyudklækkede ministre.
De må da have en eller anden trang til at komme op på talerstolen for første gang og holde deres ministertale.
Det kunne da være helt vildt spændende at høre, hvad de mener.
Mener de noget, eller skal det besluttes i fællesskab, om de mener, at fattigdom er dårligt, at børn som Gros børn skal leve i fattigdom?
Har de overhovedet nogen visioner?
Derfor har vi gjort det, at vi har taget virkeligheden med til dem.
Hun sidder deroppe på tilskuerpladserne og er af kød og blod.
Hun har tre børn, som er ramt af de ting, som de har været med til at beslutte.
De har en unik mulighed for at stemme anderledes, men jeg ved, at det jo kræver et hjerte, som er på det rette sted, og det kræver også mod.
Vi kan endnu en gang konstatere, at Dansk Folkeparti lægger stemmer til, at danskere som Gro bliver diskrimineret, og at deres børn lever i fattigdom.
Det kan vi bare tage til efterretning.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-14:
Nu er det jo sådan, at Folketingets dagsorden er kendt et par uger i forvejen, i hvert fald den, vi behandler i dag.
Derfor har de fleste af os også vidst, at det her beslutningsforslag skulle behandles i dag.
Så når nu den nye statsminister har sat sig ned og forberedt sin tale og snakker om social sammenhængskraft, så kunne jeg da godt have forventet, at de nyudnævnte ministre inden for beskæftigelses- og socialområdet også havde øvet sig og havde kigget i dagsordenen for i dag og sagt: Hovsa, vi har et punkt på dagsordenen, hvor der faktisk er mulighed for at sætte handling bag de fine ord, som statsministeren har i sin tale altså at gøre noget ved fattigdomsydelserne i Danmark.
Men vi får jo se, om der så kun er de fine ord og ikke nogen handling.
I hvert fald kan vi jo se, at de fleste af regeringspartierne befinder sig ovre ved kaffekopperne og ikke i en debat i forbindelse med at afskaffe fattigdom for danskere.
Det er jo i virkeligheden så simpelt.
Line Barfod (EL), 2009-04-14:
giver et svar til hendes døtre, der har skrevet brevet, hvor de fortæller om, at de ofte går sultne i seng.
Giv dem et svar, så de stadig tror på, at der er en demokratisk dialog i det danske Folketing, giv dem et svar, så de kan høre, hvorfor man mener, at det er rimeligt, at børn i dag skal gå sultne i seng.
Jeg synes, det er for dårligt, hvis ikke der kommer et svar.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-14:
Jeg har lige siddet og lyttet til vores nye statsminister.
Det er jo altid spændende at høre, hvad for en politik der bliver lagt for dagen.
Her er noget af det, jeg noterede mig - og jeg vil godt citere: Der skal være »fokus på … den sociale sammenhængskraft.
… krisen kradser først i bunden … .
Vi vil bekæmpe fattigdom og social udstødelse.
« Det har jeg lige hørt fra talerstolen, og det er faktisk et meget godt signal, for indtrykket af den regering, vi har haft indtil nu i hvert fald, har været, at man faktisk har afvist, at der er fattige i Danmark.
Man lukker det ene øje, og så er man faktisk blind på det andet.
Det princip, der handler om at tage pengene fra folk, og så skal de nok komme i gang med at arbejde, har i hvert fald været det, man har levet efter.
Vi arbejder nu på at gennemføre en 450-timers-regel - eller det gør regeringen og Dansk Folkeparti i hvert fald.
Der er så indregnet en besparelse på 5,5 mio. kr., og når så man spørger ind til, hvor de kommer fra, er svaret, at de kommer ved, at der er flere, der bliver frataget deres ydelse, altså ægtefæller, der ikke længere får kontanthjælp.
Så sparer man 5,5 mio. kr. på budgettet.
Vi har også på et andet spørgsmål fået svaret, at 95 pct. af dem, der bliver ramt af 450-timers-reglen, reelt ingen uddannelse har, og så kan man jo spørge sig selv i den her tid, hvor vi har stigende ledighed: Hvordan i alverden forestiller man sig, at de skal få et arbejde?
Det er måske folk, der ikke engang taler dansk.
Men o.k., det kan jo godt være, at statsministeren med sine udtalelser mener, at vi skal have dem i gang igen.
Jeg vil godt komme med et citat mere.
Statsministeren sagde også, at Danmark skal sikkert igennem krisen.
Jeg kunne godt tænke mig, at det blev formuleret om til at hedde: Danskerne skal sikkert igennem krisen.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-04-14:
Jeg har et spørgsmål til Venstres ordfører, som kom ind på, at man ikke kan lovgive mod bedrageri.
Derfor er jeg nødt til at stille det enkle spørgsmål: Har det frie marked nogen begrænsninger, hvis det kan få lov til at udfolde sig fuldt ud, uden at der er en kontrol, som er fair?
Som hr. Jacob Jensen fremførte det, lød det, som om kontrol ikke var fair over for et frit marked.
Jacob Jensen (V), 2009-04-14:
Så har jeg ikke udtrykt mig korrekt, eller også er det ikke blevet opfattet korrekt.
Jeg tror mest, det er det sidste, der gør sig gældende.
For jeg sagde netop, at vi i Danmark har en tradition for, at kontrolfunktionerne fra myndighedernes side netop skal være fair - og langt hen ad vejen er fair.
Der kan selvfølgelig være undtagelser, men vi lægger vægt på, at den fairness, der skal være, at den målrettethed, der er, netop skal ramme dér, hvor der er noget at komme efter, og ikke sådan generelt set være spredt ud, uanset om man har gjort noget galt eller ej.
Det er sådan set den politik, vi fra Venstres og regeringens side lægger vægt på, og det er også sådan, jeg opfatter den kontrolfunktion, der er rundtomkring, i forhold til selskabslovgivningen.
Så jeg ser ikke problemer i, at vi har en kontrolfunktion og samtidig har et frit og konkurrencedygtigt marked.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-04-14:
Om de besparelser, der er lagt op til i forslaget - jeg tror, at jeg hørte hr. Jacob Jensen sige 242 mio. kr. - bruger man et udtryk som administrative lettelser, men er det i virkeligheden ikke kontrolfunktioner, som man faktisk her går ind og reducerer?
Og er der nogen beviser for, at det er en fair kontrol, man hermed trækker ud?
Når jeg taler om fair, mener jeg over for samfundet.
Jacob Jensen (V), 2009-04-14:
Nu brugte hr. Jens Christian Lund en del, for ikke at sige hele sin taletid, til at komme med al kritikken, men han sagde dog på et tidspunkt, at der også var meget, de var begejstret for.
Der vil jeg da gerne bede om, at ordføreren lige kunne uddybe, hvad det er, Socialdemokraterne så er begejstrede for - bare sådan de væsentligste punkter, eventuelt.
Det synes jeg da også kunne være rart at høre, så det ikke bare lyder som en lang klagesang.
Jens Christian Lund (S), 2009-04-14:
Nu mener jeg på ingen måde, at jeg klager.
Jeg synes, at det er væsentligt, at vi tager hensyn til erhvervslivet, og at vi tager hensyn til den danske stat, og derfor er det klart, at det er tidslerne, som jeg primært er nødt til at tage fat i, men selve ideen i selskabsloven er jo i orden.
Der er en række ting i det, og som jeg sagde til ordføreren, har Moderniseringsudvalgets arbejde været et godt grundlag for en videre debat, men det hjælper jo ikke noget, at dette Folketing vil opnå nogle resultater i et samarbejdende Folketing, hvis ikke man vil samarbejde.
Vi har ikke drøftet det her, siden vi havde et enkelt møde om det i Erhvervsudvalget, og derfor er jeg nødt til primært at fremhæve de ting, som ikke er så gode.
Men der er da bestemt nogle ting, som vi kan se at der er mulighed for et videre samarbejde om.
Jacob Jensen (V), 2009-04-14:
Så kan vi jo tage udgangspunkt i det og så eventuelt drøfte det i det udvalgsarbejde, der bl.a. er til for, at vi så kan se på, hvad det er for nogle forslag og eventuelle ændringsforslag, som Socialdemokraterne kunne komme med i stedet for bare at komme med kritik og kritik og kritik.
Jeg noterer mig godt nok, at der også er positive toner i forhold til det udvalgsarbejde, der ligger, men hvis vi nu forholder os til det forslag, der ligger, uanset om man så har været inddraget i nogle drøftelser på forhånd eller ej, kunne det måske være rart at vide bare et enkelt par af de ting, som Socialdemokraterne synes er positive, og som vi så kan arbejde videre med i udvalget.
Jens Christian Lund (S), 2009-04-14:
Jeg prøvede jo at sige det her, men det har ordføreren nok ikke hørt.
For at tage noget synes vi da, at bl.a. ejerregistreret er i orden.
Vi synes, at hele konceptet med hensyn til selskabslovgivningen i dens form er i orden.
Så der er mange ting i det, der ligger, som vi synes giver grundlag for en videre debat.
Men der er virkelig nogle tidsler, og det har den borgerlige del af Folketinget ikke villet drøfte med os, og det er da irriterende, og det er til skade for erhvervslivet, og det er til skade for sikkerheden i dette land.
Mike Legarth (KF), 2009-04-14:
Ordføreren henviste under sin ordførertale til noget, han absolut ikke kunne støtte, nemlig egenfinansiering - jeg går ud fra, at hr. Jens Christian Lund henviser til aktionærloven - og jeg vil gerne spørge: Hvad er det, der er problemet i det?
Jens Christian Lund (S), 2009-04-14:
Det, der specielt var vores problem, var det med de fysiske personer.
Men vi vil også gerne have, at der i hvert fald er en sikkerhed for, at revisorerne bakker op om egenfinansieringen, inden det gennemføres.
Mike Legarth (KF), 2009-04-14:
Altså, meningen med selvfinansiering i aktionærloven er jo, at alene overskud, som ellers kunne være betalt i udbytte, må bruges til f.eks. at fremme et generationsskifte og til strukturelle aktiviteter.
Det kan ingen, der ønsker noget godt for dansk erhvervsliv, være imod.
Jeg fik jo heller ikke en særlig god begrundelse, så jeg spørger igen: Hvad er problemet?
Jens Christian Lund (S), 2009-04-14:
Som jeg prøvede at sige til ordføreren, er det største problem for os, når fysiske personer får mulighed i kraft af aktionærloven.
Det er vi meget imod, og vi vil også sikre, at der bliver gennemført en eller anden form for kontrol med selvfinansieringen.
Tina Nedergaard (V), 2009-04-14:
I Venstre mener vi, at det er hensigtsmæssigt, at der løbende følges op på portalens funktion.
Det vil for os at se være relevant at inddrage ikke bare branchen, men også forbrugerorganisationerne hen ad vejen, efterhånden som portalen opbygges og udvikles.
Generelt er vi i Venstre optaget af, at forbrugerne har adgang til så meget information som muligt.
Vi ser i dag store mængder af kosttilskud og endda medicin, som illegalt bringes over grænserne.
Vi bakker op bag lovforslaget og ser frem til, at forbrugerne med dette lovforslag bliver bedre informeret med de oplysninger, som myndighederne i forvejen har om produktet.
Jacob Jensen (V), 2009-04-14:
Nej, det er det faktisk ikke.
Som hr. Orla Hav er inde på, er der forskellige krav til forskellige typer virksomheder.
Jeg synes sådan set, at det er meget fornuftigt, at den fleksibilitet bliver indarbejdet, herunder også måden, som man kan organisere sin ledelse på.
Der bliver lagt op til med forslaget, at man kan lave en enstrenget ledelse, men man kan også vælge at lave den, som vi kender herhjemme i dag som den tostrengede, altså med en bestyrelse og en direktion.
Men den fleksible mulighed, som forslaget giver, er netop det, der er med til, at vi får den konkurrencedygtighed, som gør, at virksomheder kan overleve, også i en krisesituation.
Og så skal vi altså passe på med, at vi ikke altid herhjemme stirrer os blinde på dem, lad os sige den ene procent - eller forhåbentlig endnu mindre - som gerne vil omgå reglerne, men vi skal selvfølgelig lave nogle ordentlige rammebetingelser for de 99 pct., som faktisk gerne vil drive en ordentlig og sober virksomhed i Danmark.
Nej, det tror jeg sådan set ikke at der er nogen beviser for.
I øvrigt er det 142 mio. kr. og ikke 242 mio. kr., der bliver anslået i forslaget.
Men jeg ser sådan set ikke nogen modsætning i det at have en fair, korrekt og målrettet kontrol og samtidig have et marked, som er velfungerende, og hvor vores virksomheder har en konkurrencedygtighed i forhold til udlandet.
Man harmoniserer en del af de regler, som gælder, og det er bl.a. det, som medfører de her besparelser for virksomhederne: at de ikke både skal have et setup, som gælder i forhold til det danske marked, og eventuelt have et anderledes setup, hvis man opererer i udlandet.
Så det er jo en del af det, at man sparer på den administrative del.
Det er ikke et spørgsmål om, at man fjerner noget kontrol, som ellers ville have været nyttig.
Jens Christian Lund (S), 2009-04-14:
Nu forstår jeg, at ordføreren mener, at kontrolfunktionerne er geniale.
Jeg tror, at ordføreren og jeg er enige om, at der er en lang række virksomheder, hvor der ikke gennemføres nogen som helst form for revision.
Jeg er da enig med ordføreren i, at der også i virksomheder, hvor der gennemføres revision, kan ske bedrageri.
Men vil ordføreren ikke give mig ret i, at der er større risiko for, at de virksomheder, hvor der slet ikke er nogen som helst form for revision eller review, ikke klarer sig, fordi de ikke har styr på økonomien, og at også de mere kriminelle typer har større chancer der?
Jacob Jensen (V), 2009-04-14:
Nej, det er jeg sådan set ikke enig med hr. Jens Christian Lund i.
Jeg mener, at det er vigtigt, når man eksempelvis laver revision og andre kontrolforanstaltninger, at det bliver målrettet der, hvor der er noget at hente samfundsmæssigt, og at man også tilrettelægger det på en måde, så de krav, der bliver stillet, også bliver målrettet den type virksomhed og de muligheder, som de typer af virksomheder opererer inden for.
Der er jo stor forskel på, om man er et internationalt, vidt forgrenet selskab, eller om man er en enkeltmandsvirksomhed, som opererer i det lokale marked.
Så derfor synes jeg også, at disse funktioner - herunder revision, som man har på de områder - skal tilpasses den funktion og dermed den samfundsnytte, som vi kan få ud af det.
Jens Christian Lund (S), 2009-04-14:
Jeg er jo glad for, at ordføreren siger: målrettet.
Ordføreren er vel enig med mig i, at det, vi har vedtaget her i Folketinget, handler om, at der principielt skal gennemføres den samme revision i en virksomhed, der har en omsætning på 4 millioner, og i en virksomhed som A.P. Møller, hvorimod man slet ikke behøver nogen som helst form for kontrolvirksomhed, hvis man er en virksomhed med en lillebitte smule under de 4 millioner i omsætning.
Kan ordføreren ikke forstå, at vi almindelige mennesker har svært ved at se, at der lige er en grænse, der gør, at man slet ikke har behov for nogen revision, og at når en virksomhed kommer over den grænse, er den revision, der gennemføres, nøjagtig den samme som for de allerstørste virksomheder?
Kan ordføreren ikke forstå, at der er nogle mennesker, der har svært ved at forstå det?