runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2014-11-20:
Ifølge bemærkningerne til lovforslaget skal flygtningene for fremtiden kunne fratages deres opholdstilladelse, hvis forholdene i hjemlandet er blevet forbedret, også selv om forholdene »fortsat er alvorlige og må betegnes som skrøbelige og uforudsigelige.«
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad det mere specifikt er for nogle forhold, det drejer sig om.
Altså, hvad vil Socialdemokraterne gerne sende flygtninge hjem til?
Kan det være til et land, hvor der stadig er krig?
Kan det være et land, som stadig er delvis besat af organisationen Islamisk Stat eller andre terrorbevægelser?
Kan infrastrukturen være fuldstændig ødelagt?
Altså, hvad er det nedre kriterie egentlig?
Hvad betyder det i praksis, når der er forhold, der er skrøbelige og uforudsigelige?
Troels Ravn (S), 2014-11-20:
Det, der er regeringens opgave med lovforslaget her, er, at vi får taget hånd om de udfordringer, vi har med et stigende antal flygtninge, der kommer til Danmark.
Det er det, der er det interessante.
Vi er overbevist om, at forslaget her får en effekt, så man ikke i kommunerne får flere flygtninge, der skal integreres, end man kan magte.
Samtidig lever vi endnu en gang op til internationale konventioner.
Vi påtager os et ansvar, vi lever op til medmenneskelige forpligtelser.
Det burde ordføreren være optaget af og ikke så meget af, om det ene eller andet partis udtalelser er i konflikt med andres.
Det er jo i virkeligheden småbarnligt.
Christian Langballe (DF), 2014-11-20:
Altså, vi har fremsat nogle glimrende forslag, også her i dag.
Men det, jeg spørger om, er egentlig noget, som ordføreren ikke på noget tidspunkt har svaret klart på, og det er: Hvem har ret i udlægningen af, hvad den her lov kommer til at betyde?
Er det statsministeren, der siger, at vi har en stramning, og at der virkelig er sket stramninger på asylområdet, hvilket justitsministeren også har sagt, eller er det De Radikale, der siger, at det her i virkeligheden ikke er nogen stramning?
Troels Ravn (S), 2014-11-20:
Mange er bekymrede, siger ordføreren, og det er jo rigtigt.
Regeringen er også bekymret.
Det er da en bekymrende situation, at vi i det hele taget lever i en verden, hvor stor dele af verden står i brand og mange millioner mennesker, formentlig over 50 millioner mennesker, er på flugt.
Det bør vi jo menneske til menneske anerkende og respektere som en alvorlig situation.
Derfor bør ordføreren også være optaget af, at regeringen løfter det her ansvar.
Vi er også bekymrede.
Vi løfter det her ansvar, vi påtager os et ansvar.
Naturligvis skal Danmark også hjælpe til i nærområderne, og vi skal også hjælpe de mennesker, der jo uvilkårligt vil komme op igennem Europa og banke på vores dør.
Det er det, vi gør med forslaget her.
Vi kommer ikke i stedet for med fantastiske forslag om at oprette lejre i Kenya eller andre eksotiske steder.
På ordentlig facon tager vi hånd om de udfordringer, vi står med.
Christian Langballe (DF), 2014-11-20:
Det kan være, at jeg tager fejl, men sådan som jeg har opfattet situationen, er det her lovforslag fremkommet, fordi utrolig mange danskere er bekymrede for den meget, meget store tilstrømning, der foregår lige i øjeblikket.
Statsministeren er så ude at sige, at nu kommer der stramninger; nu kommer der asylstramninger.
Herefter tilkendegiver man så fra De Radikales side, at der slet ikke er tale om stramninger.
Så vil jeg så spørge: Er det i virkeligheden ikke De Radikale, der har ret, og er det ikke Socialdemokratiet, der prøver med en eller anden form for figenblad at skjule, at man egentlig dybest set ikke har tænkt sig at gøre noget ved det her?
Troels Ravn (S), 2014-11-20:
Vi har ikke noget som helst at skjule.
Og vi indgår som nu også gerne i en debat, en dialog om de her forhold, hvor alting skal frem.
Men vi kan ikke vide, hvad lovforslaget her helt præcis kommer til at betyde.
Med lovforslaget kan vi gøre det, som man skal forvente af en regering, nemlig at vi tager ansvar, at vi løser en situation, som er svær, på ordentlig vis.
Så kan vi faktisk også argumentere for, at det er fornuftigt at indføre en midlertidig opholdstilladelse.
Forholdene i eksempelvis Syrien kan forhåbentlig ændre sig, så mennesker kan rejse hjem til dele af landet, og det er jo det, lovforslaget her også tager bestik af, nemlig at forholdene kan ændre sig relativt hurtigt.
Peter Skaarup (DF), 2014-11-20:
Tak for det.
Jeg synes, man fornemmer en helt tydelig divergens mellem det, som den socialdemokratiske ordfører, hr. Troels Ravn, siger her i salen, og det, som fru Marlene Borst Hansen siger på vegne af De Radikale.
Det er jo en ærlig sag, at der er to forskellige meninger i regeringen, og det er også en fornemmelse, man får, når man f.eks. ser det, fru Marlene Borst Hansen er citeret for, nemlig at det virker en lillebitte smule, altså det begrænser tilstrømningen en lillebitte smule; det kan vi slet ikke få Socialdemokraterne til at sige på den måde – slet ikke.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre Radikale Venstre om, er, hvorfor det er lige nu, man prøver at stramme en lillebitte smule, for tallene for asylansøgere er jo steget hvert evigt eneste år, mens der har siddet den regering, der sidder nu.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-20:
Lad os bare tage den diskussion up front.
Altså, jeg mener så absolut og uden forbehold og uden at ryste på hånden, at vi selvfølgelig skal fastholde de traditioner, vi har i Europa for at hjælpe flygtninge.
Der er ingen tvivl om, at der er en voldsom trafik nedenunder på asylområdet, og det skal vi gøre hvad vi kan for at forhindre, også i en europæisk sammenhæng, og så skal vi altså selvfølgelig fortsat fundere og udvikle vores egen fornuftige danske asylpolitik.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-11-20:
Jamen baggrunden for, at vi begynder at se på det her, er jo, at der sker noget her i løbet af sommeren.
Tidligere har tallene og den stigning, vi så i Danmark, sådan set har fulgt de øvrige europæiske lande – den stigning, man så generelt i Europa.
Men lige pludselig kan vi her i løbet af den tidlige sommer se, at tallene for asylansøgere til Danmark stiger proportionalt mere, end de gør i det øvrige Europa.
Det er derfor.
Og vi kan høre, hvad kommunerne siger; det er derfor, vi stopper op og siger: Hvad kan vi gøre i den her ekstraordinære situation?
Vi har så valgt at fremsætte det her lovforslag i salen.
Martin Henriksen (DF), 2014-11-20:
De danske regler er en del af det, det kan man slet ikke komme uden om.
Altså, der er jo en grund til, at der er en så stor tilstrømning til Europa.
Jeg tror, at Kina sidste år modtog syv syriske flygtninge.
Så der er nok også en grund til, at tilstrømningen dertil ikke er så markant.
Saudi-Arabien modtog nul sidste år, selv om man altså taler om, at lande i nærområdet modtager mange.
Men det er bare for at sige, at der jo er en grund til, at der er sådan en massiv tilstrømning til Europa.
Det er jo, fordi det her er nemmere at få asyl i forhold til andre steder, og det er nemmere at være her illegalt i forhold til andre steder.
Det giver nogle andre fordele at være illegal her, end det gør andre steder i verden.
Det er det danske asylsystem og andre europæiske landes asylsystemer jo med til at understøtte, fordi der jo netop er den vare, som menneskesmuglerne sælger, og der er muligheden for en opholdstilladelse.
Så længe varen er der, vil der jo også være nogle, der ønsker at sælge den og tjene penge på det.
Men jeg kan forstå, at jeg der har misforstået justitsministeren.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-20:
Jeg mener, at det er at trække den for langt at sige, at det danske asylsystem og vore danske asylregler understøtter den form for menneskesmugling og organiseret trafik, der er på det her område.
Jeg tror, at vi bliver nødt til at tage rækkefølgen den anden vej rundt og til gengæld der være både hudløst ærlige og relativt nøgterne, hvad angår de mekanismer, der er på spil.
For der er skruppelløse, kyniske bagmænd, der udnytter en humanitær katastrofe i Mellemøsten.
Der tjenes rigtig mange penge på at fragte asylansøgere, og vi kan se det lige nu omkring Middelhavet, hvor menneskesmuglernes redskaber bliver stadig mere brutale.
Der sendes faldefærdige små joller ud på mange timers sejlads, overfyldte og med alt for mange asylansøgere, der prøver lykken.
Og hele den infrastruktur og den markedsmekanisme, der er bag transporten af asylansøgere, er hård, og den er kynisk.
Men det er at trække den for langt at sige, at det er de danske regler, der understøtter den.
Martin Henriksen (DF), 2014-11-20:
Tak for det.
Ministeren sagde, at der egentlig ikke har været noget nyt i debatten.
Det ved jeg ikke om jeg er helt enig i.
Det forstod jeg sådan, at ministeren godt kunne se, at det var et problem og er et problem, at vi har et system, som sådan set understøtter, at der er nogle kriminelle bagmænd, der tjener masser af penge på et smugle mennesker til Europa.
Hvis det nu skal forstås sådan, altså at det er regeringens holdning,
For, som ministeren siger, er det her et forslag, og man kan diskutere herfra og sikkert til dommedag, hvor lang rækkevidden tidsmæssigt er af det, men hvad er egentlig undskyldningen for ikke at gå i gang med en drøftelse af, om ikke vi skal have et helt nyt asylsystem?
Mette Frederiksen (S), 2014-11-20:
Justitsministeren overvejer, hvad hun egentlig skal sige her som afslutning på en lang debat.
For det er jo ikke, fordi der for så vidt er kommet så meget nyt frem under solen.
Der er jo nogle, kan man sige, etablerede og velkendte politiske uenigheder på det her felt, og det er selvfølgelig helt fair.
Det er heller ikke specielt overraskende.
Jeg synes jo, det er vigtigt politisk at holde fast i det, jeg mener lovforslaget her er udtryk for, nemlig et balancepunkt i en uhyre vanskelig sag.
For vi står over for store udfordringer.
Det gør vi i Europa i forhold til det samlede asylsystem.
Og det gør vi i Danmark.
Der findes ikke nogen let løsning her.
Jeg vil ikke stå på talerstolen og påstå, at det lovforslag, vi i dag behandler, løser alle problemer, der er på asylområdet i Danmark, så langt fra.
Der har ikke uventet været rejst en diskussion i dag om de internationale konventioner og om, hvorvidt lovforslaget ligger inden for dem.
Jeg vil gerne meget, meget klart tilkendegive, at vi ikke ville fremsætte et lovforslag, som Justitsministeriet vurderede ikke ligger inden for de internationale konventioner.
Svaret på det er selvfølgelig , at det er helt åbenbart, at ingen, ej heller her i Folketingssalen, kan sige noget om, hvordan tingene udvikler sig i Mellemøsten.
Men vi ved fra eksemplet med Somalia, at også dybe og alvorlige problemer kan ændre karakter.
Det, jeg håber på nu i den fortsatte udvalgsbehandling, er selvfølgelig at besvare nogle af de helt konkrete spørgsmål, der er stillet af bl.a. partiet Venstre, og at vi snart kan få behandlet lovforslaget her, så det kan komme til at virke, og at vi så samlet set i Danmark holder fast i det, vi traditionelt har været gode til, nemlig at være både humane og ordentlige, hvad angår vores modtagelse af flygtninge, men at være lige så insisterende, pragmatiske og fornuftige i forhold til at kunne få vores samfund til at hænge sammen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-11-20:
Det er såmænd ikke sikkert, at vi ville være uenige om det.
Det var heller ikke det element, jeg nævnte, da jeg fortalte, hvorfor det var, at vi ikke ville støtte forslaget.
Det er jo også derfor, at jeg i lighed med Venstre og De Konservative har sagt, at Liberal Alliance gerne vil være med til at lave en beretning.
Det synes jeg sådan set at der er meget fornuft i.
Jeg tror, det er meget vigtigt at forstå, at vores grundlæggende holdning på flygtningeområdet handler om, at vi tror, man skal indsnævre asylbegrebet i forhold til i dag, og der mener vi faktisk, at den undersøgelse, justitsministeren nu sætter gang i – så kan man ærgre sig over, at man ikke har gjort det noget før, hvad jeg er sikker på at både spørgeren og jeg ville have ønsket, men nu kommer den – tror jeg faktisk kan være baggrund for noget, der er rigtig spændende, måske ikke i den her valgperiode, men så i den næste.
Christian Langballe (DF), 2014-11-20:
Altså, vi har jo faktisk foreslået – og det er derfor, at vi mener, vores eget forslag er så utrolig glimrende – midlertidig opholdstilladelse for dem, der kommer her til landet.
Nu taler vi ikke om dem, vi kan hjælpe nede i nærområderne, og hvad vi så kan gøre, hvis vi får etableret nogle lejre i nærområderne, og jeg giver min kollega ret i, at selvfølgelig betyder det, at tilstrømningen til Danmark overhovedet ikke ville kunne blive nær så stor og ville kunne bremses.
Men vi taler om de folk, der kommer herop.
Hvad ville problemet for ordføreren være i at sige: Jamen vi laver simpelt hen en midlertidig opholdstilladelse?
Og så kunne man jo godt stemme for Dansk Folkepartis forslag og sige, at det jo er et glimrende forslag, et godt forslag, det vil vi gerne.
Ja, jeg havde egentlig ikke tænkt mig at sige noget, men nu bragte hele diskussionen mig alligevel op at stå.
Jeg går ud fra, at ordføreren har fulgt diskussionen, med hensyn til om det her er en stramning eller ikke en stramning, og hvor mange krigsforfulgte der kommer, og hvor mange individuelt forfulgte der kommer.
Man må jo sige, sådan som det ser ud nu, at fåtallet af dem, der kommer, vil være krigsforfulgte, men der vil ordføreren så stadig væk sige, at de individuelt forfulgte skal behandles efter de samme regler, som gælder i dag – eller hvad?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-11-20:
Jeg tror bare, at det er vigtigt at forstå nuancerne.
Som jeg forstår det, vil Dansk Folkeparti hjælpe med lejre i andre lande, f.eks. i nærområdet, for nu at citere noget, ordføreren sagde tidligere.
Liberal Alliance vil alene gøre det i nærområderne.
Den forskel er der, og den tror jeg vi anerkender gensidigt.
Derudover er vores formål jo først og fremmest at sige, at vi stadig vil give asyl til dem, vi mener er de egentlige flygtninge, også i Danmark, mens dem, som vi taler om, som ikke er egentlig individuelt forfulgte, men som måske kommer fra et krigsområde som her, kan blive hjulpet i lejre i nærområderne.
Og jeg er ikke helt sikker på, at det præcis er det, Dansk Folkeparti mener.
Martin Henriksen (DF), 2014-11-20:
Nu synes jeg, at vi skal være så seriøse, som vi kan være.
Jeg tror ikke, at Dansk Folkeparti på noget tidspunkt har talt om teltlejre.
Elementet omkring at etablere centre i nærområderne eller afdelinger af eksisterende flygtningelejre har Dansk Folkeparti sådan set ment i flere år, så at andre også mener det, synes vi er alle tiders.
Grunden til, at jeg siger, at det sådan set er løsningen i forhold til at begrænse tilstrømningen, er jo, fordi hvis man opretter centre i nærområdet – det kan også godt være andre steder, men lad os nu bare tage nærområdet som et eksempel – så vil man jo ikke længere tildele asyl i Danmark.
Dermed vil der så ikke længere være et incitament til at komme til Danmark.
Der vil ikke længere være nogen menneskesmuglere, der kan sælge historien og rejsen til Danmark, fordi det, de kan sælge i dag, jo er muligheden for en opholdstilladelse, den ting vil så ikke længere være der.
Men er hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke enig i, at hvis det var sådan, at man indrettede et system, hvor dem, der kom til Danmark, vidste, hvis de blev vurderet til at have krav på beskyttelse jævnfør konventioner osv., at det så ville ende med, at de ville blive transporteret til et center i nærområdet, så ville der i realiteten jo ikke komme nogen?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-11-20:
Jeg anerkender, at både regeringens forslag og Dansk Folkepartis forslag prøver at adressere problemstillingen med, hvor mange der kan integreres i Danmark.
Der er det bare vigtigt for os at understrege, at de forslag, som Dansk Folkeparti har været i medierne med, som jeg lidt opfatter drejer sig om nogle teltlejre i Afrika eller et eller andet i den stil, abonnerer vi ikke på.
Det, vi abonnerer på, er alene hjælp i nærområdet.
Det er alene i nærområdet, og det er af en ordentlig standard, hvor vi kan hjælpe mennesker på en god måde, og vi kan hjælpe langt, langt flere mennesker for de samme penge.
Så hvis det er det, man gerne vil være med til, kan vi nok godt finde ud af den del, men for os er det bare vigtigt, at vi ikke kommer derhen, hvor det pludselig er noget andet end hjælp i nærområdet.
Martin Henriksen (DF), 2014-11-20:
Tak for det.
Nej, okay, det var ikke sådan.
Det, jeg så bare ville gøre opmærksom på, og det kan måske også fremme processen, hvis det er, at det ender med en beretning – det ved vi jo ikke endnu, det kommer an på, hvad der kommer til at stå i sådan en beretning – er, at i Dansk Folkepartis beslutningsforslag står der jo faktisk, at man opfordrer regeringen til at indkalde de politiske partier til drøftelser om en langsigtet og generel omlægning af det danske asylsystem, og at det jo så bl.a. indebærer, at partierne afsøger muligheden for at oprette centre i udlandet, altså f.eks. i nærområderne, det er jo mest oplagt.
Så det er bare for at sige, at det element sådan set er med, og så kunne jeg jo spørge, om ikke hr. Simon Emil Ammitzbøll mener, at hvis det ender med en beretning, så bør sådan et element også indgå i beretningen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-11-20:
Nej, det var derfor, at det ottende punkt i min tale handlede om at rose justitsministeren for, at man nu vil undersøge, hvordan det dog kan være, at der er forskel på Danmark og andre lande.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
Jeg vil godt spørge ministeren om den her midlertidighed.
For ministeren var jo selv inde på at sige, at vi ikke ved, hvornår der er fred i Syrien, og der vil jeg godt spørge ministeren, hvad der vil være ministerens og ministeriets bud på, hvornår der tidligst vil være det.
For jeg har svært ved at finde eksperter, der mener, at det inden for den næste 5-årige horisont vil være muligt, at der er fred i Syrien, og at man kan sende nogle tilbage.
Altså, man må jo have en vurdering af, hvornår der er fred i Syrien.
Samtidig med det – og jeg tror, det var fru Birthe Rønn Hornbech, der spurgte til det tidligere – skal man jo have en hjemsendelsesaftale og sådan nogle ting.
Altså, er sandheden ikke, justitsminister, at det er yderst tvivlsomt, hvorvidt det rent faktisk er muligt at sende folk, der er her på det her nye midlertidige grundlag, hjem, og at vi risikerer, at de kan komme til at sidde her i rigtig, rigtig mange år?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-11-20:
Jeg bliver en lille smule fortørnet over, at Venstre rejser rundt med historier om, at regeringens udlændingelempelser er det, der fører til, at vi nu ser et boom i antallet af asylansøgere.
Det har naturligvis noget at gøre med, at der foregår rigtig mange grimme ting ude i verden lige nu.
Kan Venstres ordfører ikke bekræfte, at betingelsen for at komme til at bo og arbejde uden for et center er, at man samarbejder om at blive sendt hjem?
Altså, betingelsen er, at man sådan set skal tilbage til det land, man kommer fra; man er afvist asylansøger.
Hvordan i alverden kan det være en tiltrækningsfaktor?
Mette Frederiksen (S), 2014-11-20:
For mig er det afgørende, når vi som land står over for afgørende udfordringer, at vi søger at løse dem.
Og lad os så bare lige vende den der Kenyadiskussion.
Altså, der gik ikke ret lang tid, før de kenyanske myndigheder vendte tilbage og sagde: En meget, meget spændende tanke, men vi er faktisk i gang med at løfte en meget, meget stor flygtningeopgave i forvejen.
Derfor er det lige let nok at stå og sige, at vi skal have lavet det hele om, og foreslå løsninger, som – skulle jeg til at sige – i bedste fald er lidt komiske, i værste fald er meget, meget problematiske.
Christian Langballe (DF), 2014-11-20:
Vi kan godt diskutere det her forslag, som vi har fremsat, og det kan vi så også bruge noget tid på.
Jeg mener nu ikke, at det vil være helt forkert, når man tænker på, at der i Kenya jo faktisk er store, store flygtningelejre, som man får penge for at drive, og som FN driver nede i Kenya.
Det, jeg så bare siger, er: Vores bekymring og min store bekymring er, at der jo skal ryddes meget mere op i asyllovgivningen, hvis vi skal komme det her problem til livs, for jeg tror ikke, at det kommer til at betyde ret meget.
Jeg tror, De Radikale har ret i, at det her er en meget, meget lille ting, der ikke kommer til at betyde ret meget.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-20:
Men jeg lægger jo ikke skjul på, at noget af det, der også er min drivkraft, både som landets justitsminister og som socialdemokrat, er, at vi har en balance i vores flygtninge- og indvandrerpolitik, så vi kan håndtere de opgaver, vi står over for.
Og selv om der er meget, der lykkes godt på integrationsområdet, er der også meget, der ikke fungerer godt.
Og det ved jeg jo, qua de år jeg har siddet som beskæftigelsesminister.
Der er stadig væk masser af udfordringer, hvad angår integrationen, og derfor skal man ikke være naiv, når det handler om flygtninge- og indvandrerdiskussionen.
Jeg synes, at man stadig skal holde fast i, at langt de fleste udlændinge, der bor i Danmark, gerne vil bidrage til det danske samfund; de overholder regler og lovgivning, de ønsker det bedste for dem selv, for Danmark og for deres børn og alt, hvad der ligger derindenfor.
Men det ændrer ikke ved det faktum, at der er nogle alvorlige integrationsmæssige udfordringer.
Derfor bliver vi selvfølgelig nødt til at føre en asylpolitik, som på den ene side hjælper mennesker, der har behov, og på den anden side er både pragmatisk og realistisk, i forhold til hvad for nogle opgaver vi kan håndtere.
Og når vi kommer til det realistiske, vil jeg sige, at et forslag om at sende samtlige asylansøgere til Kenya ligger relativt langt væk fra min almindelige forståelse af det ord.
Christian Langballe (DF), 2014-11-20:
Altså, jeg tror, det gælder for justitsministeren, som det gælder for undertegnede her, at vi er fuldstændig ærlige, i forhold til hvad vi mener.
Jeg håber i hvert fald, at det er sådan, det er.
Jeg tager så sandelig situationen i Syrien meget alvorligt, og jeg mener, at vi skal hjælpe nede i nærområderne, men hvis der er noget, jeg tager alvorligt, er det søreme også danskernes tarv og Danmarks sammenhængskraft.
Altså, vi har oplevet, at en asylstrøm har skabt parallelsamfund herhjemme i en grad, som jeg synes er ubehagelig at tænke på, også i fremtiden.
Derfor er det klart, at det, vi diskuterer nu, ikke kun er konflikten i Syrien.
De her konflikter kan jo række 10, 20, 30 og 40 år frem.
Så det er min ærlige bekymring.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-20:
Og jo, det kan godt være sådan, at fordi man er militærnægter, så er man individuelt forfulgt, hvis det, at man ikke ønsker at gå ind i militæret, kan have store omkostninger for den enkelte.
Jeg vil gerne sige, at det er ikke nogen ny problemstilling, hvad enten der er tale om folk, der deserterer fra militæret, eller folk, der nægter.
Det er en gammel problemstilling, som er meget, meget velkendt inden for hele asyl- og flygtningesystemet.
Bent Bøgsted (DF), 2014-11-20:
Men det er igen det der, at jeg ikke synes vi får noget klart svar – det får vi nok heller aldrig.
Men det her med at være individuelt forfulgt, som ministeren lige nævnte, er jo et vidt begreb.
Hvornår er man individuelt forfulgt?
Man er jo ikke individuelt forfulgt, fordi man skal ind at aftjene sin værnepligt og så nægter at gøre det.
Så kunne man også snakke om, at man er individuelt forfulgt, hvis man har en skattegæld og skattevæsenet er efter en.
Det har de nok ikke så meget kendskab til nede i Syrien.
Det er bare en mærkelig konsekvens at drage.
Ministeren er kendt for at lave store reformer, men lige her vil ministeren måske ikke lave så stor en reform, fordi det bare er sådan en lille gruppe, man skal lave lovgivning om.