runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-06-12:
Det er jo et fuldstændig absurd indlæg fra Venstres ordfører, man skal høre her.
Efter at vi i går havde en lang debat, hvor vi fik frem, at anlægsloftet i kommunerne bl.a. forhindrer, at vi moderniserer 13.000 ældreboliger, skal vi høre på, at der er blevet bygget en masse andre boliger i Danmark, som skulle være almene, når enhver ved, at langt de fleste af dem har været inden for ældresektoren; der er jo ikke bygget nogen familieboliger, og i de her år rasler tilsagnet til almene boliger ned.
Det er jo fuldstændig absurd, og jeg kan da kun opfordre Venstres ordfører til at gå op som ordfører og gentage, hvad hun sagde, så vi andre kan komme op og stille spørgsmål til det.
Det nytter ikke noget, at ministeren bliver ved med at prøve at pakke Socialdemokratiet eller andre partier ind i det her med, at vi nu får 1½ år til at evaluere den permanente ordning.
Den permanente ordning er vedtaget fuldstændig uafhængig af forsøgslovgivningen.
Vi kan til enhver tid, regeringen kan til enhver tid invitere til drøftelser herfra og til månen om den permanente ordning.
Det har ikke noget med forsøgslovgivningen at gøre.
Og så skal man lade være med at blande tingene sammen, ærlig talt.
Louise Schack Elholm (V), 2008-06-12:
Jeg kan forstå, at fru Mette Frederiksen er meget bekymret for udviklingen i byggeriet af almene boliger, men jeg kan trøste hende med, at det er gået rigtig godt med byggeriet af almene boliger.
Den her regering har givet tilsagn om byggeri af mange flere almene boliger, end den tidligere SR-regering gjorde.
Vi har givet tilsagn om byggeri af 7.000 almene boliger frem til 2007.
Så er det rigtigt, at der er opstået det problem, at det går så godt i byggesektoren, at det ikke er muligt at få det til at hænge sammen; det er blevet dyrere at bygge boliger, og derfor har vi også gjort noget.
For så vidt angår plejeboliger, har vi sænket grundkapitalen fra 14 til 7 pct., så det igen er blevet lettere at få bygget plejeboliger.
Og i øjeblikket ser ministeriet på, hvordan vi kan få løst problemet, så vi er sikre på at få bygget nogle flere almene boliger.
Denne regering er meget optaget af at få bygget nogle almene boliger, så vi er sikre på at have et godt udbud af almene boliger i Danmark, så der er ikke noget at være bekymret for.
Det går faktisk godt.
Nanna Westerby (SF), 2008-06-12:
Nu siger ministeren jo - meget rigtigt set - at den permanente ordning faktisk heller ikke virker særlig godt, som man kan læse det af den her evalueringsrapport, som i det hele taget dumper både forsøgsordningen og den permanente ordning.
Man kan også læse, at både Boligselskabernes Landsforening og Kommunernes Landsforening ikke ønsker at få forlænget den her forsøgsordning.
Alt i alt virker det underligt, når alle implicerede parter peger på, at det ikke er godt at forlænge den her forsøgsordning, at ministeren så vil blive ved med at spilde tiden, at spilde vores tid i 1½ år på at prøve at få den her ordning til at fungere i stedet for at lave reel ghettobekæmpelse - i stedet for at bruge penge fra Landsbyggefonden på at lave ghettobekæmpelse i ghettoramte områder, i stedet for at bygge flere almene boliger, så vi kan få spredt ghettoerne over flere områder.
Man kan undre sig over, hvorfor det er, vi så gerne vil have den her ordning igennem.
Nu siger ministeren, at vi skal lave en ordning for hele sektoren.
Jeg spørger mig selv: Hvad er målet?
Er målet, at vi skal sælge ud af de gode almene boliger på Sluseholmen, og så kan Mjølnerparken og Vollsmose blive ved med at være marginaliserede almene boliger?
For med de erfaringer, vi har fra den her forsøgsordning, virker det, som om det er regeringens ghettobekæmpelsesstrategi.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-06-12:
Jeg takker for svaret, men det svar bekræfter mig jo egentlig også bare i, at ministeren måske ikke har lyttet til mange af deputationerne og andre, for de kom nemlig med svar på de spørgsmål, som ministeren stillede.
Når ministeren så kommer ind på ændring af arbejdsplanlægningen, vil jeg så sige - som også ministeren sagde - at kommunerne er ved at finde ud af at lave flere fuldtidsstillinger.
Det er de måske, men alle herinde ved jo godt, at så bliver det med laveste fællesnævner.
Hvis vi har en institution, der har to på supplerende dagpenge, måske med 30 timer, hvad sker der så?
Bliver det til to fuldtidsstillinger?
Nej, det gør det ikke.
Det bliver kun til en.
Vil ministeren så i de her tilfælde, som vi desværre vil komme til at opleve, fordi kommunerne jo står og mangler penge, gå ind med midler til de her kommuner for ikke at forringe velfærden yderligere?
Det er jeg meget interesseret i at høre om.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-06-12:
Jeg nægter at tro, at Socialdemokraterne, SF og Enhedslisten er så fastlåste, at de ikke mener, at arbejdsgiverne kan tilrettelægge arbejdet på en sådan måde, at man yderligere begrænser hjemsendelsesperioderne.
Vi har jo indført G-dage på et tidspunkt, hvor vi kunne se, at det disciplinerede arbejdsgiverne, men det er jo klart, at så længe de har nogle regler, kan de tillade sig bare at indkalde folk til 4 timers ugentligt arbejde på en fiskevirksomhed.
Det kunne måske indrettes på en anden måde, sådan at der ikke blev givet supplerende dagpenge, men man indkaldte et større hold, og så var de andre ledige.
Jeg synes altså, at den her hokuspokusdiskussion afslører, at man synes, at tingenes tilstand er, som den bør være.
Jeg synes, at vi hele tiden skal lægge et massivt pres på arbejdsgiverne for at sikre, at de tilrettelægger arbejdet sådan, at folk kan få fuldtidsbeskæftigelse.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-06-12:
Ministeren har jo fuldstændig ret i, at der har været et hav af deputationer, af spørgsmål, og af skriftlige henvendelser, og så siger ministeren, at det har været en god og grundig behandling.
Men jeg kan da kun spørge mig selv: Har det hjulpet?
Regeringen, Dansk Folkeparti og De Radikale har jo overhovedet ikke lyttet.
Jeg hørte også ministeren spørge om, hvad det er for en polemik, der har været i visse politiske partier.
Er det den polemik om, at tagdækkere skal søge nyt arbejde, når det regner?
Er det, at havnearbejdere skal søge nyt arbejde, hvis deres båd ikke kommer eller den bliver forsinket?
Hvad mener ministeren at lige nøjagtig de her grupper skal gøre?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-06-12:
Jeg nødt til at sige til fru Pernille Frahm, at der er mange mennesker, der tvinges til at have et arbejde, som de ikke er uddannet til.
Tænk på alle dem, der var uddannet i tekstilindustrien, og hvor virksomhederne forsvandt.
De blev omskolet til andre virksomheder.
Tænk på, at hver gang et skibsværft lukker, åbner der ikke et nyt skibsværft igen; det ved vi.
Så skal man over i andre erhverv.
Det er fuldt normalt i et dynamisk samfund, på et dynamisk arbejdsmarked, at folk skal omskoles til andre erhverv, hvor der er beskæftigelse.
Og disse regler står jo fuldt ud til rådighed for alle ledige.
Pernille Frahm (SF), 2008-06-12:
Nu skal jeg virkelig prøve at være rigtig, rigtig høflig, for det skal man heroppefra.
Den viden, som beskæftigelsesministeren her giver udtryk for om det kulturelle arbejdsmarked, bekræfter fuldstændig, hvad beskæftigelsesministeren sagde: Man skal ikke føre kulturpolitik via dagpengereglerne eller beskæftigelsesområdet.
Der er så få fuldtidsstillinger på teatrene, at jeg tror, ministeren ville gå i chok, hvis han opdagede det, der er så lidt fuldtidsbeskæftigelse på musikområdet, på danseområdet, på alle de områder, som alle os, der sidder i den her sal, ellers nyder godt af i andre situationer.
Det, der sker nu, er, at folk tvinges væk fra det, vi har betalt dem for at uddanne sig til, og til at søge hen og blive skolelærere og SOSU-assistenter, hvilket er udmærkede job, men det ikke det, vi har betalt dem for at blive.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-06-12:
For det må være sådan, at det for alle grupper gælder, at de skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Og det jo sådan set det, vi gør gældende.
De mennesker, vi taler om her, står oven i købet til rådighed fuld tid for arbejdsmarkedet, og det jo sådan set der, hvor man kan sige, at her tager vi fat i en gruppe, som ønsker fuldtidsarbejde.
Men det kan jeg så forstå at venstrefløjen ikke synes er nogen god idé.
Må jeg så sige, at for så vidt angår teatrene, har vi jo haft drøftelser med dem, og de berøres meget lidt - hvis overhovedet, tror jeg - af reglerne om supplerende dagpenge, fordi der har folk jo engagement i en periode, så er de ledige i en periode, og så har de engagement i en periode, og det har jo ikke noget med supplerende dagpenge at gøre.
Pernille Frahm (SF), 2008-06-12:
Hvis vi får en stribe eksempler på det, specielt inden for det område, jeg er optaget af, nemlig kulturområdet, vil jeg da kigge på dem, og så er der nogle ting, der skal gøres noget ved.
Problemet er bare, at det, som ministeren er ved at gøre nu, er, at han er ved at smadre det danske kulturliv totalt.
Man er ved at smadre kunstnernes sociale levevilkår totalt.
Når man stiller krav om, at folk skal stå til rådighed fuld tid på den måde, at de hele tiden skal søge fuldtidsjob, kaster man kunstnerne ud i en umulig situation.
Ministeren mangler at svare på, hvad han vil gøre, og hvad regeringen vil gøre, og hvad kulturministeren vil gøre for at sikre, at der så bliver de her fuldtidsjob, som kunstnere kan søge, for de findes jo ikke nu.
Samtidig med at beskæftigelsesministeren kræver, at de søger fuldtidsjob, skærer kulturministeren ned på tilskud til teatre, musikskoler osv. osv., som gør, at fuldtidsjobbene bliver færre.
Det hænger meget ringe sammen.
Det er et statisk arbejdsmarkedssyn, det er udtryk for et statisk kultursyn.
Det er ikke dynamik, det er det modsatte.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-06-12:
Til alt held ser vi jo, at arbejdsgiverne ændrer adfærd.
Der er jo f.eks. i Region Midtjylland indgået aftale om, at de, der er på deltid, kan få fuldtidsbeskæftigelse.
Og det er jo det, vi gerne vil have.
Der synes jeg, at det er lidt fantastisk, at venstrefløjen har en så statisk tro på tingene, at man synes, at vi skal subsidiere visse erhverv til på det nuværende stade ikke at forsøge at tilrettelægge arbejdet sådan, at folk kan få mere fuldtidsarbejde.
Det er helt forbløffende for mig, at vi har fundet tingenes ideelle tilstand.
Jeg vil gerne spørge - og jeg spørger også den næste fra venstrefløjen, der kommer på talerstolen, så vedkommende kan øve sig på svaret - om man synes, at det er rigtigt, at folk med 13 timers ugentlig beskæftigelse kan optjene 37 timers dagpenge resten af livet, til de går på pension.
Line Barfod (EL), 2008-06-12:
Nu ved jeg jo godt, at der ikke er noget krav om, at ministeren skal svare på de spørgsmål, man stiller, men jeg synes, at det er lidt sjovt, at ministeren så ikke bare nøjes med at lade være med at svare, men stiller et helt andet spørgsmål i stedet.
Men det selvfølgelig ministerens gode ret.
Ministeren mangler at komme med de eksempler.
Det, vi oplever, er jo, at rigtig mange af dem, der får supplerende dagpenge, har adskillige job ved siden af hinanden; det gælder inden for mange af de her brancher.
Ministeren svarede ikke på, om han har tænkt sig at iværksætte et omskolingsprogram med voksenelevløn osv.
Ministeren svarede heller ikke på, om man for at sikre rekruttering af SOSU'er og alle de mange andre, vi mangler i det offentlige, kunne overveje at sikre, at der var penge, så man kunne give dem en ordentlig løn.
Det kunne også løse den konflikt, vi har i gang i øjeblikket, hvis man sikrede, at der var penge til, at det offentlige faktisk kunne lave fuldtidsstillinger alle de steder, hvor der i dag er deltidsstillinger osv.
Det ville være en helt anden måde at opnå det, som ministeren påstår at han ønsker at opnå, på.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-06-12:
Det er jo den regel, vi ændrer her.
Line Barfod (EL), 2008-06-12:
Vi har skrevet i betænkningen, at vi her ved tredjebehandlingen ville redegøre for, hvad vi ville stemme.
Jeg vil så sige, at vi har valgt at stemme ja til det forslag, der ligger.
Det gør vi, fordi vi mener, at det er en forbedring i forhold til den nuværende retstilstand.
Vi mener, at det er lykkedes under udvalgsarbejdet at få nogle forbedringer igennem, set i forhold til det forslag, der lå fra beskæftigelsesministeren.
Mellem anden- og tredjebehandlingen har vi fået en bekræftelse fra beskæftigelsesministeren som svar på spørgsmål nr. 53 af, at hvis ansættelsesbevisloven ikke allerede er sådan, vil ministeren sikre, at der kommer en lovændring, så lønmodtagerne, hvis de opdager, at de er omfattet af en jobklausul og ikke har haft en individuel aftale med arbejdsgiveren, vil få krav på godtgørelse.
Vi stemmer for forslaget.
Eigil Andersen (SF), 2008-06-12:
Lovforslaget er meget alvorligt, bl.a. fordi det især rammer kvinder, ufaglærte og folk i udkantsområderne i Danmark.
Jeg vil gerne spørge, om regeringen lægger op til at styre vejrguderne.
Når murere og tagdækkere må gå hjem, fordi det regner, eller når der er andre former for dårligt vejr for bygningsarbejdere, så de går hjem, så får de supplerende dagpenge i den pågældende uge.
Det bliver så sagt, at der skal udføres fuldtidsarbejde.
Betyder det, at regeringen i fuldt alvor mener, at den kan styre vejrliget?
Det virker absurd.
Med hensyn til reservetjenere, der arbejder i Bella Centret, i Aalborghallen og til diverse familiefester, især i weekenderne, vil jeg spørge, om det da er meningen, at der så skal oprettes fuldtidstjenerjob, i form af at regeringen vil lave et dekret, som siger, at alle kongresser i Danmark - i Bella Centret, Aalborghallen og andre steder - fremover skal foregå i januar kvartal og kun dér, for så kan man fuldtidsansætte dem.
Er det regeringens mening?
Det virker jo også absurd.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-06-12:
Nu vil jeg lige komme med den oplysning, at vi ikke afskaffer supplerende dagpenge, men at vi begrænser perioden, man kan få supplerende dagpenge i.
Da hr. Eigil Andersen jo er så veloplyst, håber jeg også, at hr. Eigil Andersen kan svare på dette spørgsmål: Synes hr. Eigil Andersen, at det er i orden, at man med 13 timers ugentlig beskæftigelse kan optjene op til 37 timers dagpenge resten af sit liv?
Ole Vagn Christensen (S), 2008-06-12:
Jeg er lige så forundret, som hr. Bjarne Laustsen er, over, at vi ikke kan få at vide, hvad det er, man fra henholdsvis ministerens, fra Venstres, fra De Konservatives og fra Dansk Folkepartis side har tænkt sig at ville foretage sig over for det, som er konsekvenserne, som er kendte konsekvenser.
Derfor må jeg stille et direkte spørgsmål.
For formanden har jo ligesom skitseret, at det her gerne må være en debat, og at der også gerne må stilles spørgsmål til alle mulige andre, og derfor vil jeg gerne sige: Synes ministeren, at han kan være sin rolle bekendt og bare blive siddende på popoen og ikke komme her og forklare, hvad man vil gøre for den her erhvervspolitik, og hvad man vil gøre for at sikre, at yderområderne får mulighed for udvikling?
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-12:
Jeg skal gøre det ganske, ganske kort, for jeg må jo konstatere, at ministeren praktiserer det, at han vil forhindre alle andre i at arbejde på deltid, ved at blive siddende her ved tredjebehandlingen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-06-12:
Nu vil jeg så undlade at stille et spørgsmål, men bare konstatere, at fru Gjerskov ønsker at fastholde kvinder i deltidsbeskæftigelse med supplerende dagpenge.
Mette Gjerskov (S), 2008-06-12:
Jeg synes, at beskæftigelsesministeren skulle tage og tvinge arbejdsgiverne til at skabe fuldtidsjob i stedet for at sætte kvinderne i knibe.
For det her forslag er jo ikke noget, der går ud over arbejdsgiverne.
I første omgang går det altså ud over kvinderne.
Tre ud af fire deltidsansatte, der bliver ramt af det her forslag, er kvinder.
Det synes jeg ærlig talt at vores beskæftigelsesminister skulle tage alvorligt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-06-12:
Det er fuldstændig rigtigt, at de fleste deltidsbeskæftigede er kvinder.
Tror fru Mette Gjerskov, at man gavner ligestillingen ved at fastholde de nuværende regler om supplerende dagpenge, eller tror fru Gjerskov, at vi faktisk hjælper kvinder ved at tvinge arbejdsgiverne til at skabe fuldtidsjob?
Mette Gjerskov (S), 2008-06-12:
Det sætter jeg meget stor pris på, men jeg vil nøjes med at spørge ministeren og ikke spørge mig selv i den her sag.
Jeg har i debatten faktisk undret mig lidt over, at ministeren ikke hæftede sig ved ligestillingsspørgsmålet i den her sag.
Det er jo sådan, at tre ud af fire deltidsbeskæftigede faktisk er kvinder.
Når man fjerner det supplerende forsørgelsesgrundlag for den her gruppe, får det meget stor betydning for dem som individer, for deres ligestilling, for deres muligheder for at være selvforsørgende, for deres tilknytning til arbejdsmarkedet, for deres muligheder for at bidrage til husholdningsøkonomien derhjemme og for, at de kan have et ligeværdigt forhold til deres ægtefælle.
Vi ved samtidig, at mange af de kvinder, der bliver ramt, er kvinder fra yderområderne - vi taler om Læsø, vi taler om Samsø, og vi taler om Bornholm.
Kunne man så ikke - det er jo det, ændringsforslaget gerne skulle gøre noget ved - finde en anden måde at opnå målet på end ved, at det skal gå ud over kvinderne?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-06-12:
Altså, nu tror jeg, at det i forretningsordenen hedder, at det er korte bemærkninger og ikke kun spørgsmål til ministeren, så derfor er jeg fuldt ud berettiget til at stille nogle spørgsmål.
Da det jo er Socialdemokraternes ændringsforslag, vi arbejder med her, og da hr. Eigil Andersen har meddelt, at hr. Eigil Andersen vil støtte det ændringsforslag, synes jeg da, det er rart at få det afklaret.
Derfor vil jeg bare sige, at vi skal huske, at vi ikke afskaffer de supplerende dagpenge.
Vi begrænser perioden, man kan få supplerende dagpenge, og jeg tror, at vi ved at tvinge arbejdsgiverne til at planlægge anderledes kan opnå det, vi alle sammen vil, nemlig at de mennesker, der ønsker fuldtidsbeskæftigelse, får fuldtidsbeskæftigelse.
Eigil Andersen (SF), 2008-06-12:
Jeg kan forstå, at der er ved at blive indført en ny parlamentarisk skik, hvor det er ministeren, der stiller spørgsmål til folketingsmedlemmerne.
Og så burde ministeren jo sidde hernede ved ordførerbordet.
Men jeg vil gerne svare på spørgsmålet.
Det kan da godt være, at man kan finde to i Danmark, som gør det, som ministeren siger, men det, som det handler om, er, at man må tilrettelægge tingene efter det store, store flertal.
Der er masser af deltidsjob inden for kommunerne på pædagogområdet og ældreområdet.
Kommunerne har ikke råd til at ansætte folk på fuld tid, og derfor er 40-50 pct. af stillingerne deltidsstillinger.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Vil regeringen som led i det her bevilge flere penge til kommunerne, sådan at de har råd til at oprette flere fuldtidsjob?
Det var jo en øvelse, man passende kunne gøre i forbindelse med de igangværende forhandlinger om den kommunale økonomi for næste år.
Så hvis det her skal tages seriøst, må det jo være et led i planen.
Liselott Blixt (DF), 2008-06-12:
Efter de foreslåede ændringer til forslaget kan Dansk Folkeparti tilslutte sig, at man nu kan få oplysning flere steder samt tage stilling til organdonation.
Det var afgørende for Dansk Folkeparti, at det ikke blev en pligt, da organdonation for mange kan være et følsomt emne, og da vi mener, at det er lige så rigtigt for den enkelte, hvad enten vedkommende vil være donor eller ej.
Samtidig mener vi, at det er vigtigt, at man kan skrive »ved ikke«, da man fra registerside så kan se, om personen har været i tvivl.
For personalet på en sygehusafdeling kan det være en vigtig information, da personalet så kan have en anden vinkel til, hvordan de spørger de pårørende.
Afgørende var det også, at det ikke blev lagt ind under læseplaner, men i stedet blev taget med som en informationsdel på uddannelsesinstitutioner, når man skal tale om førstehjælp samt gennemgå andre forebyggelsesoplysninger.
Andre partier mener, at man skal være donor fra fødslen.
Det vil sige, at man skal melde fra i stedet for at melde sig til.
Det kan vi ikke tilslutte os i Dansk Folkeparti, da vi som tidligere nævnt mener, at det skal være frivilligt.
Samtidig kan vi i Sverige se, at man med den ordning ikke får flere organer, da folk melder fra.
I Dansk Folkeparti sætter vi vores lid til det nyoprettede center for organdonation, der har set dagens lys på direkte foranledning af Dansk Folkeparti.
Centeret skal først og fremmest koordinere indsamlingen af organer og hjælpe de mindre sygehuse, der måske mangler den nødvendige ekspertise på området til at bevare og beskytte indsamlede organer.
At donere sine organer er en stor beslutning, fordi det berører de store spørgsmål om liv og død.
Her skal det nye center løfte den meget store opgave med at fortælle danskerne, at organdonation faktisk er en af de største gaver, vi kan give til et menneske, der er truet af en dødelig sygdom.
Men det skal foregå ad frivillighedens vej.
Med dette forslag kommer vi et skridt nærmere en stillingtagen, så Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Christian H. Hansen (DF), 2008-06-12:
Nu er det sådan, at befolkningen selvfølgelig har den gode mulighed, at de kan gå ind på Folketingets sider og se, hvem det er, der har fremsat flest forslag om dyrevelfærd, og ud fra det kan de også se, hvor mange forslag Socialdemokratiet har stemt imod.
Jeg behøver ikke at stå her og ridse det op, det er noget, folk kan gå ind og få deres helt eget billede af.
Og så tror jeg slet ikke, at man vil være i tvivl om, hvad det er, der foregår i den her debat.
Vi har lagt op til en revision af dyreværnsloven, og det står vi ved.
Vi glæder os til det samarbejde, der kan komme om det.
Og der er sådan set ingen grund til at stå heroppe og være halvsur over noget som helst, for det, det handler om, er, at dyrene får bedre vilkår, og det glæder vi os til et samarbejde om.
Karen Hækkerup (S), 2008-06-12:
Det her er helt uforståeligt.
Vi er meget enige i, at der er behov for at se på, hvad vi kan gøre for at sikre dyr, og vi vil meget gerne give dyrene rigtige rettigheder.
Men når Dansk Folkeparti igen og igen slår sig op på at være det eneste parti i Folketinget, der kæmper dyrenes sag, må man her og nu bare sige, at de er blevet afsløret.
Det holder ikke, når man prøver dem på det.
Tværtimod vælger Dansk Folkeparti lige nu at sige: Vi fremsatte et forslag i 2002, og vi er stadig sure over, at det ikke blev sådan,
så når vi ikke kan få det, præcis som vi vil have det, vælger vi nu at stemme nej til et forslag, der rent faktisk er rigtig godt.
Vi ved, hvor mange sager om mishandling af dyr der er.
Dyrenes Beskyttelse bakker op om det socialdemokratiske forslag, som går ud på at give dyr rettigheder, så de ikke skal sendes tilbage til mennesker, som er tiltalt for at have mishandlet dem.
Vi ved, at der ofte er op til 2 års ventetid på at få sagerne behandlet ved domstolene, så der er et behov for det her forslag.
Dyrenes Beskyttelse ønsker, at det skal gennemføres, men Dansk Folkeparti siger nej, fordi de er sure - sådan virker det.
Det kan man ikke være bekendt, især ikke over for dyrene.
Christian H. Hansen (DF), 2008-06-12:
Jeg vil sige, at det sådan set ikke var mig, der startede debatten om, hvem det var, der havde udtalt hvad til pressen.
Det var fru Julie Skovsby, og så er det klart, at jeg må referere videre ud fra det.
Det er, som jeg hele tiden har sagt, en lappeløsning, og vi ønsker en total revision af dyreværnsloven.
Det forslag kommer vi med, og det ser vi frem til at få et godt samarbejde med Folketingets partier om.
Det lyder jo nu, som om Socialdemokratiet har ændret så meget kurs, at de vil være samarbejdsvillige om det, så det samarbejde glæder jeg mig utrolig meget til.