runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2011-12-01:
Jeg kan oplyse fru Sophie Løhde om, at ifølge de tal, jeg har fået oplyst, har der på de offentlige sygehuse været et fald på ca. 20 pct.
Det er jo immer væk et ganske markant fald, og hvis vi tager det som udtryk for – og det bliver så en antagelse – hvad der sker på fertilitetsklinikkerne generelt, og når vi samtidig ved, at 10 pct. af samtlige børn kommer til verden ved hjælp af fertilitetsbehandling, er det et markant fald, vi kommer til at se.
Derfor undrer det mig også, at man ikke fra Venstres side har haft nogen svar på, hvad man kan gøre for at imødegå denne udvikling, som betyder, at vi reelt set får bragt færre børn til verden, fordi Venstre har haft et politisk ønske om at indføre brugerbetaling.
Det betyder, at vi på lang sigt får nogle meget store demografiske udfordringer, fordi man indfører brugerbetaling, nu først på det her område, og så kan vi jo spå om, hvor det bliver næste gang, men det vil jeg sådan set lade Venstre selv udrede.
Men jeg savner Venstres svar på de udfordringer, vi ser med det faldende børnetal, der sker, når man indfører brugerbetaling på fertilitetsbehandling.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-01:
Vi har gjort det fuldstændig klart, at vi ønsker mere brugerbetaling i sundhedsvæsenet fuldstændig i tråd med Velfærdskommissionen, som har anbefalet, at det skal koste penge at gå til lægen, ligesom det gør i det ultraliberale Sverige, hvor man også betaler penge for at gå til lægen, og hvor det har medført, at folk ikke har benyttet lægerne så meget, og at man derfor har kunnet fokusere indsatsen mod dem, der virkelig har behov.
Det synes vi faktisk er en rigtig god idé.
Med hensyn til skattefritagelsen for sundhedsforsikringer er det jo en mærkelig logik, som ordføreren sætter op.
Når man giver en skattefritagelse, så betyder det jo, at folk får lov til at beholde flere af de penge, som de selv har tjent.
Der er jo ikke nogle penge, som er statskassens, eller som er vores.
Det er jo en helt omvendt logik.
Jeg vil bare godt understrege det med min egen bemærkning, at det jo ikke er, fordi vi i Liberal Alliance ikke har forståelse for, at det er en svær situation, hvis man ønsker at få børn og det ikke kan lade sig gøre.
Det er jo ikke det, det her handler om, men det er det principielle i, at mennesker kan komme i mange svære situationer – sådan er livet.
Men det betyder ikke, at hver gang nogen står i en svær situation eller livet kan synes en lille smule uretfærdigt, så skal vi herinde springe til med skatteborgernes penge og løse problemerne.
Det var bare lige det, som jeg synes ordføreren også bør ligesom understrege, når nu der var så meget sympati for selve forslaget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-12-01:
Kunne vi så ikke blive mere konkrete, med hensyn til hvor mange penge det skal koste at gå til lægen, og er det kun den praktiserende læge, eller er det også skadestuen og vagtlægen?
For hvis man kun kræver brugerbetaling hos den praktiserende læge, så må man jo forvente, at der er nogle mennesker, der vælger at benytte sig af en gratis vagtlæge, en gratis skadestue, og det bliver vel næppe en billigere løsning for samfundsøkonomien mere generelt.
Det er heller ikke billigt at vente på, at folk bliver så syge, at de skal indlægges akut på vores sygehuse.
Det er en meget dyr løsning.
Det kan man se mange steder rundtomkring i verden.
Så er der andre steder end lige de praktiserende læger, som Liberal Alliance vil indføre brugerbetaling på, og hvad er det for en størrelsesorden, vi taler om, når vi taler om brugerbetaling?
Karen J. Klint (S), 2011-12-01:
Jeg har ikke taget ordet rimelighed i min mund.
Jeg har sagt, at det er to forskellige ordninger og to forskellige ting, man sammenligner.
Så har jeg også sagt, at nogle af de principielle spørgsmål skal vi se på, hvis de bliver rejst som udvalgsspørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Men ordet rimelig har jeg ikke brugt i den her sammenhæng.
Stine Brix (EL), 2011-12-01:
Kan fru Karen J. Klint så give mig ret i, at konsekvensen af, at man ikke ændrer på politikernes pensionsvilkår, er, at politikerne kan trække sig tilbage, før mennesker, der har et meget hårdt fysisk nedslidende job, i fremtiden kan trække sig tilbage?
Og kan fru Karen J. Klint så forklare mig, for nu er jeg jo ny og har ikke været herinde så længe, hvad der er så opslidende og så hårdt ved folketingspolitikeres arbejde, at det er rimeligt, at folketingspolitikere kan trække sig tilbage så tidligt, som de kan?
Karen J. Klint (S), 2011-12-01:
For os hedder det bare ikke efterløn, men pension.
Vi har netop synkroniseret og lavet parallelitet på alderstrinene, så vi kan ikke trække os tilbage.
Det er kun, hvis man har været valgt før 2007 og dermed har nogle privilegier, som vi af hensyn til grundloven og loven om ekspropriation ikke kan ændre på.
Men vi har jo for alle, der er valgt efter den dato, indført det samme alderstrin med hensyn til fratrædelsesordning.
Jeg håber minsandten ikke, at så ungt et folketingsmedlem skal have 20eller 30-års-anciennitet og ikke have prøvet andet i livet end at have et politisk arbejde, for så har man snydt sig selv.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-12-01:
Jeg tror, hvis vi skal komme videre med det her, så kræver det, at de partier, som er skuffede over, at der ikke er flere spørgsmål, og vil se det i en helhed og ikke kan forholde sig til det konkrete, også går konkret ind i arbejdet og ikke bare overlader det til os, der gerne vil sidestille folket og Folketinget.
Så må de store partier også gå ind i den her sag.
Karen J. Klint (S), 2011-12-01:
Nu er det vel sådan set mest naturligt, at dem, der rejser en sag her i Folketinget, også er dem, der føler sig ansvarlige med hensyn til at stille spørgsmål under udvalgsarbejdet.
Så jeg synes, at de, der har forslag, i høj grad skal medvirke til, at debatten ikke dør.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-12-01:
Og sådan kører det i ring, og på den baggrund kritiserer man så Enhedslisten for at stille forslagene igen og igen, fordi man ligesom sørger for at lægge sagen død, lige så snart vi kommer ud af Folketingssalen.
Det er jo sådan, det hver gang ender.
Min appel var bare, at hvis man mener det, man siger, i stedet for bare at sige nej, så skal man også lave noget i praksis.
Og det er jo dem, der har spørgsmål, som må stille spørgsmålene.
Det ville dog være det mest rimelige.
Derfor er jeg også bare nødt til at sige, at jeg ikke forstår, hvorfor man ikke prøver at se på, hvad vi kan gøre.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Kristian Thulesen Dahl.
Det her handler ikke om niveauet for vederlaget eller for pensionen, det er ikke det, vi diskuterer.
Det, vi diskuterer, er, hvornår man kan trække sig tilbage og under hvilke vilkår.
Jeg kan forstå, at hr. Holger K. Nielsen gerne vil have en kort kommentar, det må formanden så sørge for at han får.
Men jeg vil gerne spørge fru Karen J. Klint.
Karen J. Klint (S), 2011-12-01:
Jamen når hr. Simon Emil Ammitzbøll så siger vilkår, så er vi jo inde at røre også ved kronesiden.
Jeg tager ikke stilling til kronesiden på noget af det, men jeg vil gerne gentage, at vores pensionsalder er synkroniseret med alderen for efterløn.
Det, vi får, hedder bare ikke efterløn.
Det kunne det måske godt have heddet, men nu har vi altså nogle aftaler fra 1999 og senere, hvori det hedder pension.
Men vi har synkroniseret alderen, så vi kan ikke – de nyvalgte kan i hvert fald ikke – gå herindefra som 60-årige, der har vi synkroniseret med alderen for efterlønnen, så forskellen er mindre end det, nogle gør den til.
Nadeem Farooq (RV), 2011-12-01:
Da Radikale Venstres ordfører ikke kan være i salen, skal jeg hermed meddele, at Radikale Venstre ikke finder, at der er sket ændringer, siden sidst forslaget blev behandlet for 1 år siden.
Derfor kan Radikale Venstre ikke støtte forslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2011-12-01:
Jeg synes, at finansministeren holdt en glimrende tale, som jeg er fuldstændig enig i, og som meget klart siger, hvad det her handler om.
Det handler om vores pensionsvilkår og en og eller anden fortælling, der kører om, at vi har helt eksorbitant fordelagtige vilkår.
Man kan diskutere, om vi har mere fordelagtige vilkår end andre på arbejdsmarkedet.
Det har vi.
Men man kan også diskutere, om vi har mere fordelagtige vilkår end andre grupper, som man sådan set godt kan sammenligne os med.
Det har vi ikke.
Så det handler jo lige så meget om uligheden på arbejdsmarkedet i øvrigt.
Det handler meget mere om det, end det handler om, hvorvidt folketingsmedlemmer har nogle særlige fordelagtige vilkår.
Der er en fuldstændig parallelitet til de mennesker, der enten har en tjenestemandspension eller en arbejdsmarkedspension, og det er der faktisk ganske mange mennesker der har i vores samfund i øjeblikket.
Man er blevet fristet af en eller anden dagsorden, der kører i pressen, som jeg synes er rimelig populistisk, men jeg synes ikke, at der er grund til, at vi skal hoppe på den.
Jeg synes i det hele taget, at vi skal passe på, at vi ikke taler vores arbejde ned.
Jeg synes, at vi har gode vilkår her i Folketinget.
Det mener jeg også at vi skal have.
Der vil altid være en diskussion om, hvorvidt vi får for meget.
Den skal vi da tage, men jeg ser ingen grund til at gå ind i den diskussion på en eller anden præmis om, at vi ikke laver noget, at vi ikke er vores løn værd, at vi i virkeligheden burde få langt mindre, end vi får i øjeblikket.
Man kan altid score nogle billige point ved at køre friløb i den diskussion.
Jeg synes ikke, det er rimeligt.
Jeg synes faktisk, at vi får en løn, der er i orden, og jeg ser ingen grund til, at vi skal ændre på pensionsvilkårene.
Per Clausen (EL), 2011-12-01:
Det spændende ved det er, at de mennesker kan gå på pension, når de er 60 år, mens deres jævnaldrende formentlig bliver 66, 67, 68 år.
Synes hr. Holger K. Nielsen ikke, at det er en sag, som det er værd at få gjort noget ved?
Der er dog i hvert fald tale om en klar, klar forskel i forhold til store grupper ude i samfundet.
Holger K. Nielsen (SF), 2011-12-01:
Det er jo en diskussion, der handler om, om man er valgt før 2007 – tror jeg, det er, ikke? – hvor der er lavet et notat om nogle juridiske problemstillinger desangående, som er blevet fremlagt, og det er sådan set en helt anden diskussion.
Altså, den kan man for min skyld godt tage.
Det handler om noget med tilbagevirkende kraft osv., men det har ikke så meget at gøre med den helt principielle diskussion, som går på påstande om – eller også ligger det som en præmis for det her beslutningsforslag – at vi får eksorbitant gunstige pensionsvilkår i forhold til andre på arbejdsmarkedet.
Det gør vi simpelt hen ikke.
Altså, den der specifikke vinkel har der været respons på, og der synes jeg da, at jeg bliver nødt til at tage det til efterretning, når det hævdes, at det vil være grundlovsstridigt.
Stine Brix (EL), 2011-12-01:
Jeg kan forstå på fru Karen J. Klint, at Socialdemokraterne synes, at det er helt rimeligt, at folketingspolitikere kan trække sig tilbage før jord- og betonarbejderen, SOSU-hjælperen, rengøringsassistenten og lufthavnsportøren osv.
Er det korrekt forstået?
Per Clausen (EL), 2011-12-01:
Jeg har godt bemærket, at der er flere ordførere, der siger, at det af det notat, som er lavet af Folketingets jurister, fremgår klart, at der er tale om grundlovsbrud.
Nej, det, der fremgår, er, at det er uklart, hvordan udfaldet af en sag vil blive.
Det kan godt være, at der er nogle, der havde håbet, at der var kommet et klarere svar fra embedsmændene, men hæderligheden har vel gjort, at de var nødt til at skrive det, som det var: at det var uklart.
Jeg vil bare gentage spørgsmålet til hr. Holger K. Nielsen: Synes han ikke alligevel, det er lidt bemærkelsesværdigt, at de grupper i befolkningen, som er afhængige af efterløn, kan man ændre vilkårene for hele tiden og gøre det uden at ryste på hånden, men når det kommer til os selv, får man skrevet notater i det desperate håb om, at grundloven nok skulle sætte en stopper for, at vi fik forringet vores vilkår?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-12-01:
Det skyldes, at der gælder de samme regler for folketingsmedlemmer, som gælder i tjenestemandssystemet, nemlig at den pensionsret, som man har optjent, har man ret til.
Det er noget, man fastholder.
Der er lavet juridiske redegørelser om, at den ret kan man ikke fratages.
Karen J. Klint (S), 2011-12-01:
Enhedslisten har fremsat tre beslutningsforslag, som alle tidligere har været fremsat stort set i samme form, også inden for det kalenderår, vi er i nu.
B 2 er forslag til folketingsbeslutning om politikernes pensionsprivilegier, og det går på, at Folketinget pålægger regeringen og Folketingets Præsidium at ændre reglerne for folketingsmedlemmers og ministres pension, således at pensionsalderen følger den til enhver tid gældende folkepensionsalder for resten af befolkningen.
De nye regler skal gælde for alle nuværende og fremtidige folketingsmedlemmer.
Jeg behøver ikke at læse mere op, for det er jo også refereret af både ministeren og den forrige ordfører.
I min tale vil jeg indledningsvis gerne understrege, at jeg har stor respekt for alle på det danske arbejdsmarked, og det er, uanset hvilket arbejde man har – om det er højtlønnet eller ej.
Jeg har også selv været en del af den almindelige arbejdsstyrke, og det var jeg faktisk i 30 år, før jeg kom herind, så jeg er jo ikke en af dem, der automatisk ville optjene 20 års pension herinde, for så skal jeg i hvert fald blive rigtig gammel som folketingspolitiker, men jeg ville så have optjent den fulde pension i kraft af mit tidligere job.
Så jeg har således prøvet både job til lav løn og med hårdt indhold og job med bedre løn og andre vilkår.
For det handler jo om, at vi herinde har nogle vilkår, hvor vi også repræsenterer bredden i befolkningen; hvor vi repræsenterer bredden i de erhverv, man kan have som almindelig lønmodtager og som almindelig del af arbejdsstyrken, uanset om det er i den private sektor eller i den offentlige sektor.
Derfor er det også vigtigt, at vi tør tage en snak om de vilkår, vi har, altså vores vederlag og pensionsvilkår.
Der har siden beslutningsforslaget blev drøftet sidst – det blev det faktisk i februar og i juni i år – ikke været rejst udvalgsspørgsmål om nogen af de to beslutningsforslag, og det kunne jo så være det, som forslagsstillerne gjorde lidt hjemmearbejde på denne gang, så vi også uden for Folketingssalen her måske kan få en lidt mere dybtgående drøftelse af, hvordan vores vilkår ser ud fra 1999, til vi ser dem her i snart 2012.
Sidst nåede vi frem til, at behandlingen i udvalget af alle tre forslag faktisk ikke førte til, at udvalget syntes, der skulle ske nogen ændringer.
Og man afvejede det således, at der ikke var grundlag for ændringer på det tidspunkt.
I den socialdemokratiske gruppe kan vi ikke se, at der er sket noget hen over sommeren, som væsentligt ændrer på det her, hvorfor vi ikke kan støtte beslutningsforslag nr. B 2.
Christian Juhl (EL), 2011-12-01:
Hvis vi nu forestiller os, at en almindelig arbejder, der kigger på os, i fredags hørte, at Socialdemokratiet meddelte, at de ville stemme for forringelser af efterlønnen, og at vedkommende arbejder, der er blevet hængende, i dag hører, at Socialdemokratiet også siger, at de ikke vil være med til at stemme for, at Folketinget følger med i samme takt, ville vi så ikke netop opnå det, som ordføreren sagde med, at vi skal passe på ikke at sende disse signaler ud i verden?
Jeg synes netop, det er det, Socialdemokratiet gør i de her to tilfælde.
Man siger, at man gerne vil være med til at forringe efterlønnen og stemme for det, når det engang kommer dertil, men at man ikke vil være med til at tilpasse folketingsmedlemmernes pensions- og lønforhold.
Sender vi så ikke helt forkerte signaler?
Karen J. Klint (S), 2011-12-01:
Jeg tror ikke, at spørgeren nogen som helst steder kan se, at vi er citeret for at sige, at vi med glæde gør det, vi gør, i forhold til VKO-aftalen om en senere tilbagetrækningsalder.
Det er i respekt for, at vælgerne har sammensat Folketinget på en anden måde, end vi havde ønsket, for havde vælgerne stemt anderledes – lidt mere rødt, meget mindre blåt – havde vi jo ikke haft behov for at gøre det, vi gør, i forlængelse af VKO-aftalen.
Så den beslutning hænger ikke sammen med det, jeg siger om vores pensionsordninger.
Jeg vil sige ligesom de to foregående talere, at man ikke helt kan sammenligne fratrædelsesalderen for at kunne gå på efterløn på det almindelige arbejdsmarked og så de særlige vilkår, der er for pensionsordninger på andre dele af arbejdsmarkedets område.
Det er jo den anden del, som vores pensionsvilkår igennem mange år og mange generationer er blevet sammenlignet med, og der føler vi ikke, at der lige nu er grundlag for at ændre, hvilken del af arbejdsstyrken vores arbejde herinde skal sammenlignes med.
Christian Juhl (EL), 2011-12-01:
Jeg tror ikke, jeg sagde, at det var med glæde, at Socialdemokratiet ville stemme for, men jeg husker ikke forkert, hvis jeg siger, at Socialdemokratiet ville stemme for tilbagetrækningsreformens enkelte lovdele, når det kom dertil.
Om det er med glæde eller ikke med glæde, så bliver resultatet det samme.
Jeg tænker mere på: Hvad tror ordføreren, at en almindelig rengøringsassistent eller jord- og betonarbejder tænker, når de ser de to signaler inden for samme uge fra det største arbejderparti i landet?
Tænker de, at det engang var moderne at tale om solidaritet, det vil sige, at dem, der var lidt bedre stillet, hjalp dem, der var ringere stillet, så de fulgtes ad, men at det nu ser ud til, at det er lige præcis det modsatte, der sker: at man sørger for sine egne forhold, og så forringer man de andres forhold?
Jeg synes, det er et dårligt signal at sende.
Er ordføreren ikke enig i det?
Karen J. Klint (S), 2011-12-01:
Jeg er ikke enig i, at rengøringsassistenten eller andre på det danske arbejdsmarked ikke kender forskel på, hvornår vi taler om efterløn, og hvornår vi taler om arbejdsmarkedspensionsordninger, man optjener til?
Der er forskel.
Der er jo også forskel mange steder på arbejdsmarkedet, også hvad angår de stillinger, vi kan sammenligne vores stillinger med – eller det er jo ikke en stilling herinde, det er jo ikke et job, det er jo ikke sådan en overenskomstberettiget aftale, vi har herinde.
Jeg tror faktisk godt, at de fleste danskere kan kende forskel på de vilkår, vi har, og se, at det ikke er en efterlønsordning, vi har, men en pensionsordning, hvor man optjener til nogle ting.
Og for god ordens skyld synes jeg også lige, vi skal understrege, at der jo ikke er nogen, der går ud herindefra til fuld pension i en tidlig alder, altså med kort anciennitet.
Per Clausen (EL), 2011-12-01:
Jeg tror, at hvis man sammenligner den tid, det tager at optjene en rimelig høj pension herinde, med, i hvor lang tid man skulle arbejde og indbetale sin arbejdsmarkedspension, kan folketingspensionen godt klare sig.
Det er nu min klare opfattelse.
Karen J. Klint (S), 2011-12-01:
Jeg vil stadig væk fastholde, at det ikke er sammenlignelige ordninger.
Vælgerne kunne jo også have valgt noget andet.
Alle de lønmodtagere, der bliver ramt af indgrebet i efterlønsordningen, kunne jo have valgt at give en anden vægtning herinde i Folketingssalen, så vi havde undgået det indgreb.
Jeg vil ikke misbruge deres afstemning på valgdagen til at sige, at det er, fordi de også synes, vi får for meget eller for lidt i pension; det er to uafhængige ordninger.
Jeg har så også opfordret til, at vi denne gang i udvalgsbehandlingen reelt får nogle spørgsmål ind, så der bliver noget at sagsbehandle.
De to sidste gange, sagen har været rejst her i Folketinget, har der været nul spørgsmål efter førstebehandlingen, og det giver jo ikke den gode bredde til at få lavet nogle analyser eller for at foretage en udvalgsdrøftelse.
Per Clausen (EL), 2011-12-01:
Nu synes jeg jo sådan set, at sagen i udgangspunktet er enkel.
Det er jeg sådan set enig i.
Jeg vil godt gentage mit spørgsmål til fru Karen J. Klint på en lidt anden måde: Tror fru Karen J. Klint, at de borgere, de vælgere, som af uransagelige grunde har stemt på partier, som ønskede, at de mennesker, der var afhængige af efterlønnen, skulle blive længere på arbejdsmarkedet, i grunden synes, at det er en rigtig god idé, at mere priviligerede borgere i samfundet opmuntres til at forlade arbejdsmarkedet tidligt?
Jeg kan da godt nævne eksempler på politikere, som jeg synes det er rigtig godt bliver hjulpet ud af Folketinget så hurtigt som muligt, det er slet ikke det, men jeg tror sådan set ikke, at det, befolkningen har givet sin tilslutning til, er en sådan generel ordning, hvor man lader nogle priviligerede grupper i samfundet beholde nogle privilegier, mens andre må give afkald på dem.
Karen J. Klint (S), 2011-12-01:
Vi vil jo under ingen omstændigheder kunne fratage nogle privilegier for noget, som er optjent.
Vi vil kunne se det hos de nyvalgte, for der er jo truffet en principbeslutning i 2006 i forbindelse med velfærdsaftalen om, at Folketinget har ens regler for de mennesker, der er blevet valgt efter den 1. juli 2007.
Så der er taget højde for de fremtidige privilegier.
Jeg kan kun gentage, at jeg faktisk tror, at befolkningen kan adskille, hvad der er efterløn, og hvad der er pension.
Jeg har også, ligesom der blev under sidste behandling fra den daværende ordfører, rakt hånden frem og sagt, at vi gerne vil se på hele pakken.
Det er der faktisk også sagt fra det forrige partis side.
Lad os se på hele pakken, men det er nok bedst, at det sker i et udvalgsarbejde og ikke her for åben mikrofon fra talerstolen, hvor vi tager elementerne løsrevet fra hinanden og derfor nemt kommer til at glemme nogle detaljer, som er vigtige for helheden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-12-01:
Tak for det.
Man taler meget om den her helhed.
Det må være en del af den der helhedsdiskussion.
Det her handler om, hvornår det er det principielt rigtige tidspunkt, man kan få sin pensionsudbetaling fra.
Der vil jeg gerne høre, hvad Socialdemokratiets principielle holdning til det er.
Så kan vi tage diskussionen bagefter om, hvordan vi så kan komme igennem med det, men hvad er den principielle holdning til det?
Mener Socialdemokratiet ligesom Venstre, at det er noget med et tjenestemandssystem, som var mere udbredt i gamle dage, eller at man skal forsøge at sammenligne med nogle arbejdsmarkedspensioner, der fungerer anderledes, og som man begynder at spise af fra det øjeblik, man går ind ad døren og gør brug af den?
Eller mener man principielt ligesom os andre, at det tidspunkt, hvor man bør kunne få pensionen udbetalt fra, er folkepensionstidspunktet?
Og hvis politikere så vil indrette sig, så de kan gå tidligere og med en udbetaling, så må man ligesom alle mulige andre indbetale til det system, der så er for det.
Vi kan så være uenige om, hvad det skal være for et system, men sådan bør det principielt være.
Er ordføreren enig i det?
Karen J. Klint (S), 2011-12-01:
Lige nu er der jo sådan set ikke åbnet op for, at man skal lave nye såkaldte efterlønsordninger – jeg ved heller ikke, hvordan de skulle skrues sammen – så vi har ikke i den socialdemokratiske gruppe drøftet ændringer i sammenligneligheden til den del af arbejdsmarkedet, som vi har været sammenlignet med i hvert fald siden 1999.
Så der er jeg meget på linje med det, som Venstres ordfører præsenterede her i sin ordførertale, og som ministeren har sagt.
Det er den del af arbejdsmarkedet og de pensioner og de kriterier, der ligger der, og de alderstrin, der ligger der, hvor vi så har konsekvensrettet alderstrinene i forhold til de indgreb, der er sket, både i fordragelighed og her sidst nu med meget stor ulyst, på efterlønsområdet.