runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2014-12-12:
Jeg må sige, at jeg er helt uenig med Mike Legarth i, at vi skulle have et sikkerhedsnet, som der er behov for at bryde ned, at det skal være ringere.
Det ved jeg godt er De Konservatives politik.
Hvis De Konservative sammen med Venstre gennem årene havde fået deres vilje og der ikke havde været socialdemokratiske statsministre gennem det meste af det sidste århundrede, så havde Danmark jo også set fuldstændig anderledes ud i dag.
Så havde det været vanskeligt i dag for hr. Jakob Engel-Schmidt at holde den samme tale, som han holdt for lidt siden, om, hvor godt og lige et samfund det danske heldigvis er.
Så jeg er helt uenig med Mike Legarth i, at der skulle være brug for at have et dårligere socialt sikkerhedsnet i Danmark.
Så synes jeg, at det er en måde at pervertere diskussionen sådan lidt på, for nej, det er ikke positivt, når folk flytter fra Danmark, men det er jo heller ikke det billede, man kan se.
Det er jo godt og attraktivt at bo i Danmark, også selv om vi har en relativt høj marginalskat.
Så er der måske i ny og næ en Saxo Bank-direktør, der flytter ud, men det der skræmmebillede af, at det skulle være umuligt at fastholde mennesker i Danmark, der tjener godt, passer jo simpelt hen ikke.
Det afspejler ikke virkeligheden.
Mike Legarth (KF), 2014-12-12:
Det er jo hr. Jesper Petersen, der perverterer debatten.
For nu siger jeg nogle ting hernedefra, og så omformulerer hr. Jesper Petersen det i sit hoved, og så siger han, at nu går Konservative ind for et dårligt socialt sikkerhedsnet.
Nej, det gør jeg ikke.
Men jeg taler om, hvordan man motiverer folk, og jeg synes ikke, at det er særlig hensigtsmæssigt, at det kan betale sig at vælge et job fra, fordi man får lige så meget i offentlig forsørgelse, og at vi derfor har meget udenlandsk arbejdskraft.
Det er en særskilt debat, vi skulle tage at bruge rigtig mange timer på.
Men lad os nu komme tilbage til virkeligheden om det med lighed.
Jeg synes ikke, jeg fik noget godt svar.
Er det et problem?
Nej, det er det ikke, for der er ikke nogen, der har fået det dårligere.
Derfor er den debat jo fuldstændig misforstået.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-12-12:
Men enhver politisk observatør må jo anerkende den store transformation, SF og Socialdemokratiet har undergået siden valget, hvor parolen hed millionærskat og nogle helt andre politiske initiativer end dem, man så siden har gennemført.
Det anerkender jeg også, og derfor synes jeg måske, det er en lille smule trist, at hr. Jesper Petersen bruger så mange kalorier på at fortælle, hvad han frygter vi ville have gjort, i stedet for at anerkende det spørgsmål, som jeg med rette stiller, altså at den skattereform, vi sammen har lavet, øger uligheden, men at den alligevel er fornuftigt for den danske samfundsudvikling.
Det synes jeg ordføreren bør anerkende i stedet for at bruge tid og kalorier på at kritisere noget, han frygter Venstre ville have gjort.
Jesper Petersen (S), 2014-12-12:
Jamen jeg er enig i, at der er nogle af de her meget matematiske måder at gå til diskussionen på, som kan gøre, at den bliver forvansket fuldstændig.
Men det, der rent politisk er tilbage, er jo, at hr. Mike Legarth startede med at sige, at man måtte spørge sig selv – jeg mener, at det var det han sagde, det kan vi jo tjekke bagefter – om ikke sikkerhedsnettet var for godt.
Det ville give mere ulighed, det ville give mere fattigdom, og det ville trække i en anden retning end den, som vi har bygget på i Danmark, med både lighed og velstand, et relativt harmonisk samfund med en relativt lav kriminalitet, social tryghed osv.
Så det er et politisk spørgsmål.
Stine Brix (EL), 2014-12-12:
Tak for det.
Det er et sådan ganske enkelt spørgsmål, som går på, om det fortsat er et mål for Socialdemokraterne at mindske den økonomiske ulighed, om det er et selvstændigt mål.
Det står jo i regeringsgrundlaget, at det er et mål at sænke uligheden, men der har været en række debatter både her i Folketingssalen i forbindelse med spørgetimerne og også i dagspressen, hvor der har været flere ministre, som har været ude at sige, at det ikke længere er et historisk mål for Socialdemokraterne, eller at det ikke gør noget, at uligheden stiger.
Så jeg er faktisk blevet i tvivl om, hvorvidt det stadig er et selvstændigt mål for Socialdemokraterne at mindske uligheden rent økonomisk i Danmark, så det kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren om.
Jesper Petersen (S), 2014-12-12:
Det er jo klart socialdemokratisk politik, at vi skal blive ved med at være et samfund med en relativt høj grad af lighed.
Det kan vi bryste os af at være nu, og sådan skal det fortsat være.
Så kan der være nogle eksempler på, at der er nogle, der igennem årene har klaret sig rigtig godt som den her ene procent, og at der endda inde i den procent er en promille, der har klaret sig rigtig, rigtig godt, og de skal så betale den skat, de skal, og vi vil sørge for, at det er en rimelig måde, det foregår på.
Vi vil jo ikke bagefter begynde at beklage os over, at LEGO eller Danfoss eller andre har klaret sig godt.
Men man skal bidrage på en retfærdig måde undervejs.
Så vil jeg egentlig bare advare imod det, man nogle gange aner bag Enhedslistens synspunkter – altså at det jo simpelt hen bliver umuligt at gennemføre en politik, der ikke også helt ned på matematikken i Ginikoefficienten går den vej, som Enhedslisten ønsker.
Og det tror jeg bare er en farlig måde at begrænse sig selv på.
Det fører til en politisk handlingslammelse, som ikke er fornuftig.
Jeg ærgrer mig nogle gange over, at man støder på den sten i en politisk debat, der må handle om at udvikle vores samfund.
Stine Brix (EL), 2014-12-12:
Jamen jeg er meget enig i, at det interessante er at se på samfundsudviklingen, og når vi kigger tilbage fra 1980'erne og frem, kan vi jo også se en voldsom stigning i uligheden i Danmark.
Også når vi kigger på de sidste 4, 5, 6 år, altså siden finanskrisen, kan vi se en ret voldsom acceleration i uligheden i Danmark.
Danmark er et af de OECD-lande, hvor uligheden er accelereret mest de sidste 4-5 år.
Så når vi kigger på de sådan lidt mere overordnede tendenser, viser de jo, at uligheden vokser.
Grunden til, jeg spørger, om det er et selvstændigt mål for regeringen – for det står jo rigtigt nok i regeringsgrundlaget – er jo, at det er ret interessant, med hensyn til hvad der ligesom er pejlemærket for de reformer, man laver.
Det, der sådan er kendetegnende for de reformer, man har lavet – kontanthjælpsreformen, SU-reformen, førtidspensionsreformen, fleksjobreformen og skattereformen, som vi har været inde på her, herunder selskabsskatterne og vækstplanen – er jo, at de alle fem er med til at øge uligheden i Danmark.
Så man kan sige, at det overordnede billede jo er, at uligheden er vokset gennem de sidste 20-30 år, at uligheden er vokset de sidste 4-5 år, og at uligheden er vokset under den her regerings regeringsførelse.
Så går det i den rigtige retning
set fra hr. Jesper Petersens synspunkt?
Jesper Petersen (S), 2014-12-12:
Jeg synes egentlig, at den diskussion er et bedre sted at starte.
Altså, tidligere i debatten var der sådan en OECD-diskussion om, hvorvidt lighed fører til øget vækst og sådan noget.
Jeg er egentlig interesseret i den moralske diskussion om, at man skal have samfund, hvor der er lige muligheder for at skabe sig det liv, man gerne vil.
Og der er vi jo kommet langt med social mobilitet i Danmark i forhold til andre lande, men jeg mener absolut ikke, at vi er i mål.
Derfor er pointen med de reformer, som vi har gennemført, faktisk, at man skal have mere lighed i uddannelse.
Altså, vi skal have en bedre folkeskole, der er bedre til at løfte dem, som i dag ikke klarer sig godt nok, når de går ud af folkeskolen.
Vi skal have højere kvalitet i erhvervsuddannelserne, og vi skal efteruddanne flere ufaglærte, der ellers har ringere chancer.
Så er det selvfølgelig også væsentligt at holde øje med, at uligheden inden for økonomi ikke udvikler sig på en måde, som vi ikke synes skal kendetegne Danmark.
Der har der været en mindre stigning i uligheden; der har ikke været det mellem 2007 og 2012, som jeg hørte økonomi- og indenrigsministeren referere det.
Hvad angår indkomsten ligger vi jo stadig et sted, hvor Danmark er et af de absolut mest lige lande i verden.
Og det synes jeg er godt.
René Christensen (DF), 2014-12-12:
Dem kunne man jo også have valgt at bruge til skattelettelser på en anden måde, eksempelvis i bunden, til jobfradrag eller andet, som jo også ville have givet konkurrenceevne i forhold til virksomhederne.
Men der valgte man altså at give dem til selskabsskattelettelser.
Er det ikke korrekt?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-12-12:
Venstre bekæmper fattigdom, ikke rigdom.
Derfor kunne vi også sammen med regeringen stemme for skattereformen i 2012.
Det er en skattereform, som hr. Jesper Petersen selv ved flere lejligheder har udtalt sig positivt om, og som jeg også som repræsentant for Venstre anerkender har en række fornuftige elementer.
Samtidig indeholder den her skattereform en række incitamenter, der sikrer, at mennesker også i ikke så godt betalte jobs får noget ud af at gå på arbejde.
Det synes jeg er fornuftigt, det synes Venstre er fornuftigt.
Det skaber motivation til at gøre en ekstra indsats.
Vil Jesper Petersen ikke anerkende, at skattereformen, som hans eget parti har været med til at stemme igennem – selv om den hæver Ginikoefficienten og skaber mere ulighed – har været god for Danmark?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-12-12:
Det vil altså sige, at ordføreren selv siger, at det var en løgn, da vedkommende tidligere sagde, at OECD ikke forholdt sig til dansk økonomi, fordi Danmark jo ligger på 25 på Ginikoefficienten, og det vil sige, at OECD netop siger, at de forholder sig til alle økonomier.
Det er jo fint at få den indrømmelse.
Ordføreren siger jo flere gange, at det skal kunne betale sig at arbejde i Danmark, og jeg vil bare spørge, om ordføreren er opmærksom på, at Finansministeriet har lavet en vurdering af, hvad det betyder for de mennesker, der er på overførselsindkomst.
Jeg mener, at det er 96 pct. af dem, der vil tjene mere end 2.000 kr. ved at komme i arbejde.
Mener Venstre ikke, at 2.000 kr. er en forhøjelse af ens indkomst, i forhold til når man er på overførsel?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-12-12:
Selvfølgelig mener Venstre det.
Men fru Pia Olsen Dyhr har sikkert ligesom jeg set »Blok på bistand« og »Den dag de fremmede forsvandt« på DR og kunnet konstatere, at et lille økonomisk incitament til at tage arbejde ikke altid er nok.
Jeg påpeger blot, at OECD i sin rapport også undersøger, hvordan økonomier med høj indkomstforskel påvirkes mere end økonomier med svag indkomstforskel.
Men jeg står her med en artikel fra den 18. januar 2012, hvor SF's daværende formand, Villy Søvndal, støtter en skattereform, som øger Ginikoefficienten og skaber mere ulighed, med begrundelsen om, at det er fornuftigt ud fra en lang række sociale og økonomiske parametre.
Det burde SF's forkvinde måske have tænkt en anelse over, før man skrev beslutningsforslaget, hvor man dermed udviser en helt exceptionel form for politisk bipolaritet inden for en meget kort årrække.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-12:
Uanset hvordan tallene er med hensyn til den økonomiske lighed og ulighed i Danmark, skal man jo vælge nogle redskaber, hvis man vil gøre Danmark mere økonomisk lige.
Jeg vil lige høre hr. Jesper Petersen: Hvis nu f.eks. vi i Danmark vælger at øge topskatten for at mindske den økonomiske ulighed, vil det så efter Socialdemokraternes opfattelse føre til øget vækst i Danmark, eller vil det måske føre til det modsatte?
Jesper Petersen (S), 2014-12-12:
Altså, der var flere af de skattereformer – 2004 og 2007 – som der jo ikke var økonomisk dækning for.
Det betød, at der var et hul i statskassen, færre penge at drive velfærdssamfund for, og man delte lettelserne ud uden at have finansiering.
I 2009 har man en idé om, at der er finansiering, men også der har den skattereform, der blev lavet dengang, jo nogle voldsomt skævvridende konsekvenser, hvorfor den ikke blev støttet af mit parti.
Så har vi i stedet nu lavet en skattereform, der prioriterer de laveste indkomster, som bl.a. forhøjer fradraget meget for enlige forsørgere, og som jo viser, hvordan man kan lave en lettelse af personskatten, som har et helt andet politisk udgangspunkt end det, som ville ske, hvis Venstre havde magten, og som jeg også frygter vil ske – skulle uheldet være ude, og skulle Venstre få magten igen – altså at man igen vil lave nye nedsættelser af ydelser til de allersvageste grupper, men give lavere skat til de mest velstillede.
Hvis hr. Ole Birk Olesen spørger, om vi har en sådan politik på vej, der gør det, så er svaret nej.
Der vil der være nogle konsekvenser ved at gøre det, men jeg vil sige, at jeg synes, det er rigtigt og godt, at vi har et progressivt skattesystem i Danmark.
Det er jo en af grundene til, at vi bliver ved med at være et så relativt lige samfund, som vi er.
Det vil vi blive ved med at have.
Vi kender godt synspunkterne fra Liberal Alliance, som man jo deler med Venstre, om, at de mest velstillede skal betale mindre i topskat.
Det er ikke vores politik.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-12:
Ja, det var, som man siger, et fint svar, men ikke på det spørgsmål, der blev stillet.
Spørgsmålet var: Hvis man øger topskatten i Danmark, vil det så øge den økonomiske vækst, sådan som SF synes at mene, eller vil det mindske den økonomiske vækst?
Hvilken sagkundskab læner Socialdemokraterne sig op ad, og hvad mener Socialdemokraterne?
Vil øget topskat øge den økonomiske vækst i Danmark, fordi det får ligheden op?
Jesper Petersen (S), 2014-12-12:
Det vil det i sig selv jo ikke, men jeg advarer også bare imod at tage sådan et ekstremt, isoleret forslag og gøre det her til en diskussion om vækst eller ej.
Vi har jo vist, at man godt kan have meget stor velstand, høj økonomisk vækst, et meget stort BNP og BNI pr. indbygger, på trods af, må man jo forstå, at der er en meget høj grad af lighed, og at vi har en relativt høj marginalskat i Danmark.
Det er stadig væk i høj grad et politisk spørgsmål, og med den politik, som regeringen fører, er der jo på flere felter fremskridt i forhold til at ville sørge for reelt lige muligheder.
Det handler om uddannelse; det handler om mindre ulighed i sundhed, det handler om at sørge for, at vi stadig har et skattesystem og en måde at finansiere vores velfærd på, der gør, at man udligner forskellen mellem danskerne – altså sørge for, at vi har et samfund med en høj grad af lighed.
Og det er jeg overbevist om at en fremskrivning af udviklingen nu også vil vise at vi har i 2020.
Jeg foreslår hverken at lægge et arbejde til CEPOS eller til Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
Men hvis man mener, at der mangler statistik ud over alt det, der findes i forvejen, eller fremskrivninger, er det jo muligt at bede det samme ministerium og de samme mennesker, som laver det meget grundige arbejde, der findes, om at foretage sådan nogle ting – ligesom man kan for politiske forslag, som jeg også forstår er en del af beslutningsforslaget.
Altså, hvis man gerne vil have vurderinger af, hvad forskellige politiske tiltag vil betyde, jamen så er det jo noget, som regeringen hele tiden foretager beregninger af.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-12-12:
Jeg vil sige, at ligesom jeg ikke vil overlade det til CEPOS at lave en dagpengekommission i Danmark, vil jeg heller ikke overlade det til uafhængige, tilfældige at vurdere, hvordan uligheden skrider frem i Danmark.
Det er derfor, at SF siger: Lad os nu nedsætte en kommission fra regeringens side med eksperter, der har viden på området, men som selvfølgelig også får en eller anden form for objektivitet med i de anbefalinger, de kommer med fremadrettet, i en udredning af, hvilke konsekvenser det kan have for uligheden.
Vil ordføreren i den forbindelse mere sige: Så må vi overlade det til de eksterne aktører, der er, og så må tilfældighederne råde, selv om det handler om så vigtigt et spørgsmål som ulighed?
Jesper Petersen (S), 2014-12-12:
Det har jeg ikke på stående fod noget statistik med mig om, men jeg er sikker på, at man kan spørge ad og få vurderinger af, hvordan udviklingen vil være.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-12-12:
Jeg er meget enig med Socialdemokraternes ordfører i, at der ikke mangler statistik.
Men der mangler en systematisk bearbejdning af den statistik, vi har, for at få et bedre grundlag at lave politik på.
Det er altid godt at have et godt beslutningsgrundlag, når man skal træffe politiske beslutninger for udviklingen af Danmark, altså at vide, hvilke konsekvenser det har.
Når jeg så hører ordføreren sige, at vi har nok viden, vil jeg spørge, om ordføreren kan fortælle mig, hvordan det ser ud med uligheden i Danmark i 2020, og om, hvordan og i hvilken retning den vil udvikle sig – vil der f.eks. være stigende lønforskelle i Danmark?
For det er jo nogle af de konsekvenser af de indgåede politikker, vi skal se på.
Vi skal heller ikke forholde os til fortiden; det har vi også materiale om.
Men vi skal forholde os til, hvilke konsekvenser det har for fremtiden, og det er derfor, at vi er så optaget af en lighedsudredning.
Magnus Heunicke (S), 2014-12-16:
Det er sådan med vejloven, som vi behandler nu her, at den handler om de offentlige veje, altså kommunevejene, og har man en grund og bor ved sådan en – det gør jeg f.eks. selv – er det ens eget ansvar at rydde sneen på det fortov, som støder op til den grund, man nu bor på.
Så det er sådan til det overordnede principielle spørgsmål.
Men ellers vil jeg næsten anbefale spørgeren at stille det som et skriftligt spørgsmål, og så skal jeg nok forsøge også at fange det, der står mellem linjerne.
Hans Christian Schmidt (V), 2014-12-16:
Jamen det vil jeg også gøre, minister.
Men det er sådan set bare, fordi det, ministeren hele tiden svarer på det spørgsmål, der blev rejst hernede, er, at selvfølgelig skal man rengøre de fortove, der ligger op til ens grund.
Det er fuldstændig rigtigt.
Ministeren siger fortove, men det er knap det, det går ud på.
Det er jo stier, vi taler om, og derfor skal man bare huske, at fortove har en helt anden benævnelse i vejloven, end de øvrige har.
Magnus Heunicke (S), 2014-12-16:
Dette ændringsforslag handler om at snerydde fortov ved vejen foran ejendommen.
Sagen er den, at hvis vi ikke havde lavet et ændringsforslag, ville det være sådan, at hvis man havde en hjørnegrund ud til en offentlig vej, ville man kun have pligt til at rydde sneen på den del af fortovet, som man også har en sti eller en indkørsel ud til.
Den del, der ligger på den anden side af hjørnet langs ens hæk, ville man, hvis ikke vi ændrede det her lovforslag, ikke have pligt til at rydde sne på.
Det er præcis derfor, vi nu foreslår, at vi ændrer lovforslaget med det her ændringsforslag, så vi kommer til at fortsætte den praksis, som har været i årtier i hele Danmark.
Kim Christiansen (DF), 2014-12-16:
Tak for det.
Nu kan jeg forstå på nogle her, at der måske er nogle, der kan sidde og undre sig over, hvordan noget så simpelt som snerydning kan afføde så stor en debat.
Men det kan det jo, fordi det, ministeren ønsker, sådan set er at vælte en byrde af noget, som kommunerne ellers har påtaget sig, over på titusindvis af grundejere.
Derfor støtter vi Enhedslistens forslag om, at sådan skal det ikke være, og at det skal være, som det var i den gamle lov.
Da der tilsyneladende også i Venstre og blandt mange andre har bredt sig en kæmpe usikkerhed om det her, vil jeg da foreslå, at vi får det her kaldt tilbage til udvalget til en fornyet udvalgsbehandling, så vi alle sammen kan vide helt præcis, hvad det er.
For som jeg hører transportministeren, er transportministeren ikke engang helt fast i mælet om, hvad det egentlig er, det her går ud på.
Så jeg vil sige på Dansk Folkepartis vegne, at vi gerne vil have det her tilbage til udvalget.
Hans Christian Schmidt (V), 2014-12-16:
Jamen jeg vil bare sige til ministeren, at nu gælder det jo for ministeren om at være helt klar over, hvad ministeren står og siger.
For om et øjeblik vil vi jo nemt kunne genfinde, at det, ministeren lige har sagt to gange nu, er, at det da naturligvis er sådan, at når man har en grund, der støder op til nogle fortove, så skal man gøre fortovene rene.
Vil ministeren bekræfte, at det var det, ministeren sagde?
Magnus Heunicke (S), 2014-12-16:
Med respekt for det principielle og tungtvejende i den her debat – jeg står jo her med alle ører i Folketinget rettet mod mig – vil jeg sige: Hvis der er nye kortmaterialer, i forhold til det som jeg har fået fra KL, hvor vi kan se netop de hjørnegrunde, der er, så er det da noget, som jeg vil anbefale at Transportudvalget kigger på.
Jeg vil også, hvis man er grundejer og ikke selv har lyst til at feje sit fortov, anbefale, at man forsøger at stemme på partier, der har penge i det kommunale budget til, at der skal fejes fortov for alle landets borgere.
Det er ikke noget, jeg vil anbefale at gøre, for jeg synes sådan set, det er rimeligt nok, at vi som borgere her i landet, der har et hus, også må feje det fortov, som det ligger op til.
Det kan da være lidt træls.
Jeg har da selv været ude og bandet over det, og det har de fleste af os, men vi får det gjort, og det er sundt nok.
Det ville være alt, alt for dyrt at vælte det over på samfundet, altså at gøre det til samfundets skyld og samfundets ansvar, at det sner.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2014-12-16:
Siden vi sidst drøftede dette lovforslag, har jeg stillet flere ændringsforslag til lovforslaget.
For det første så jeg gerne, at PSO-midlerne kunne udbetales til Energinet.dk månedligt i stedet for en gang årligt.
Der er tale om store beløb, og det vil være mere hensigtsmæssigt, at Energinet.dk modtager midlerne på en måde, som i højere grad stemmer overens med det faktiske ressourceforbrug.
For det andet foreslår jeg at ændre forsyningslovene, el-, naturgas- og varmeforsyningsloven, med henblik på en implementering af energieffektivitetsdirektivets krav om faktureringsoplysninger m.v.
Lovforslaget indeholder allerede et forslag om at ændre lov om fremme af besparelser i energiforbruget med henblik på implementering af disse direktivkrav for energiforbrugere med fordelingsmålere.
Med de foreslåede hjemler i forsyningslovene vil der tilvejebringes et bedre hjemmelsgrundlag for implementeringen af disse krav for forbrugere med afregningsmålere.
Direktivet indeholder bl.a. krav om, at der skal gives faktureringsoplysninger til forbrugerne mindst fire gange årligt, hvis det er teknisk muligt og økonomisk begrundet, og hvis forbrugerne anmoder om det eller har en elektronisk fakturering.
Ved faktureringsoplysninger forstås de oplysninger, der fremgår af en faktura uden betalingsanmodning, dvs. oplysninger om både forbrug og priser.
Udvalget har stillet mig flere spørgsmål om, hvordan jeg vil implementere direktivets krav.
Jeg har orienteret udvalget om, at reguleringen vil skulle bygge på en økonomisk vurdering af omkostningerne for energi- og boligselskaberne m.v. i forhold til de energibesparelser, der vil kunne opnås.
Det er hidtil antaget at være økonomisk begrundet, at forbrugere på anmodning kan få oplysning om deres forbrug hvert kvartal.
Høringssvarene er ikke entydige med hensyn til den vurdering, der er lagt til grund for reguleringen.
De peger både i retning af, at det vil være økonomisk begrundet at udvide forbrugernes rettigheder, og i retning af, at reguleringen allerede i den nuværende form vil være uforholdsmæssig bekostelig.
På denne baggrund vurderer jeg det hensigtsmæssigt at få undersøgt sagen nærmere, således at der kan fås et mere solidt vidensgrundlag til at basere den økonomiske vurdering på, som skal være udgangspunktet for den kommende regulering.
Jeg vil derfor orientere Europa-Kommissionen om, at reguleringen først vil være på plads i begyndelsen af 2015.
Fordi jeg tidligere har orienteret udvalget om udmøntningen af de foreslåede hjemler, har jeg villet bruge denne lejlighed til at orientere ordføreren om også disse allerseneste udviklinger.
Så kan jeg afslutte med at anmode jer om en velvillig behandling af lovforslaget.