Henrik Høegh (V), 2012-02-28:
Med lovforslag nr. L 88 foreslår miljøministeren, at IE-direktivet implementeres.
Lovforslaget indeholder derudover regler om kunstgødning og regler om afgitring på ferskvandsdambrug, og implementeringen skal ske ved ibrugtagning af større digitale løsninger.
IE-direktivet bevirker en begrænsning af luft-, vand- og jordforurening, hvorved miljøet forbedres i EU.
Overordnet er det et godt forslag, men vi synes, der er en del løse ender, og der er jo tale om implementering af et meget vigtigt direktiv.
Vi må prioritere at styrke den danske konkurrenceevne og dermed beholde og gerne udvide og udvikle danske arbejdspladser.
Men lovforslaget indeholder en lang række bemyndigelser til ministeren: Det handler bl.a. om bemyndigelse til at fastlægge regler for en basistilstandsrapport, behandling af revurderinger, digital kommunikation, bedst tilgængelig teknik, bemyndigelse til at fastsætte regler for alle gødningstyper.
Jeg synes, det er problematisk, at ministeren kan fastlægge emissionsniveauerne, hvor der ikke foreligger egentlige BAT-konklusioner.
Jeg skal til eventuelle tilhørere sige, at BAT er en forkortelse for bedst tilgængelig teknologi.
Jeg synes, det er et væsentligt problem, når der ikke foreligger nogen konkrete regler for, hvordan dette emissionsniveau skal fastsættes, og det bekymrer os.
Vi hører gerne, hvordan ministeren vil sikre, at produktionsvirksomhedernes og husdyrbrugenes konkurrenceevne kan fastholdes.
Lovforslaget betyder endvidere, at de virksomheder, som er indbefattet af IE-direktivet, skal udarbejde en basistilstandsrapport, inden man går i gang.
Vi havde gerne set, at det var skrevet mere klart.
Tilliden til lovgivningsprocessen kan blive svækket og kan blive svær at overskue for investorer og kreditorer, når der er mange beføjelser i den.
Oven i dette kommer, at der er en række uklarheder omkring de økonomiske konsekvenser for virksomhederne ved dette forslag.
Der foreligger jo slet ingen konkrete beregninger for, hvor meget omkostningerne vil være.
Jeg skal med det samme sige, at jeg godt er klar over, at det afhænger af, hvilken virksomhed det er, og jeg har fuld forståelse for, at det er svært at udregne præcise tal for de her omkostninger, men et par modelberegninger på en type virksomhed, på en type husdyrbrug ville være dejligt for at give et overblik over det her.
Og igen er det, for at de, der står derude og kan blive sat over for disse BAT-krav, ved, hvor de er henne i forbindelse med fremtidige investeringer.
Vi vil gerne høre, hvordan man tænker sig at udmønte definitionen på et driftsophør.
Vi ser det her, som at ministeren gerne vil have mulighed for at styre væsentlige dele mere eller mindre direkte fra ministertaburetten, og det er vi altså nervøse for, og det vil vi stille en række spørgsmål til, så vi kan komme tættere på det og sikre, at der er en god demokratisk proces bagved.
Jeg vil dog glæde mig over, at ministeren har lyttet til Virksomhedsudvalgets anbefalinger.
Det var jo et udvalg, som var nedsat og arbejdede under den tidligere regering.
Der kommer rigtig mange revurderinger af virksomheder, slagterier og husdyrbrug.
Som det ser ud her, er det ca. 600 inden for 4 år, efter det her er trådt i kraft.
Så jeg vil spørge om, hvordan ministeren har tænkt sig at vi får 600 sager igennem det system i løbet af kort tid.
Med hensyn til reglerne for handelsgødning, som jo er en følge af nitratdirektivet, forstår jeg ikke helt, at det ikke stadig væk kan ligge i Fødevareministeriet, men at området for handelsgødning nu skal over under Miljøministeriet.
Så jeg håber, ministeren vil tage vores bekymringer alvorligt.
Vi har en række spørgsmål under første- og andenbehandlingen, og så vil vi gøre vores stilling klar efter besvarelse af de spørgsmål.