Rune Lund (EL), 2016-02-23:
Det her lovforslag, handler jo om – som det også er blevet nævnt fra andre ordføreres side – at vi her i Folketinget skal vedtage en lovgivning, i forlængelse af at EFI er blevet skrottet.
EFI er jo det skandalesystem, som blev indført i forbindelse med strukturreformen i 2005, hvor man centraliserede en masse funktioner i SKAT, og hvor man samtidig besluttede, at der nu skulle fyres tusindvis af medarbejdere.
Vi har set konsekvenserne af den politik, af den reform, og vi har også set, at den tidligere S-ledede regering desværre fortsatte i det spor og bl.a. i forbindelse med finansloven i 2014 nedlagde 400 stillinger i SKAT.
Der er tale om, at et politisk flertal i Folketinget i årevis har mishandlet SKAT og skåret SKAT helt ned til sokkeholderne, har sparet SKAT i stykker.
Nu står vi så og skal rydde op, og det vil vi fra Enhedslistens side også gerne bidrage til.
Men vi kunne bare også godt tænke os en diskussion af, hvor meget af det her man behøvede at gøre, hvis man ansatte nogle flere folk i SKAT.
I det hele taget drejer det sig om en diskussion af, hvordan vi kunne hjælpe SKAT ved at tilføre flere ressourcer til SKAT.
Så er der en lang række ting i det her lovforslag, og jeg vil fokusere på nogle af dem.
Det første handler jo om fastsættelse af særlige regler for dækningsrækkefølgen, om inddrivelse af udvalgte fordringer i den her midlertidige periode.
Man vil som udgangspunkt kun inddrive på 25 typer fordringer, og hvis systemet så bliver en succes, vil man så udvide porteføljen af de her fordringstyper.
Derfor skal der laves om i dækningsrækkefølgen, for at det bliver lovligt.
Det er det, lovforslaget handler om.
Der står så også, at det vil øge inddrivelsesprovenuet i forhold til i dag, men at det er højst usikkert, hvor stort provenuet vil være.
Og det er jo en uacceptabel situation, at nogle borgeres fordringer i udgangspunktet ikke bliver inddrevet, mens andres bliver, og det åbner i øvrigt potentielt op for, at svindlere kan finde ud af, hvor det er, der bliver inddrevet, og hvor det er, der ikke bliver inddrevet, og så kan man så begynde at lave svindel i stor stil.
Jeg mener, det eneste fornuftige svar, man bør have i den her sammenhæng, må være, at man, inden man starter med at lave de her diskussioner, tager en diskussion af, hvordan der kan ansættes endnu flere folk i SKAT, sådan at vi kan løse opgaven endnu bedre.
Så er der omkring ændret klagebehandling af klager over SKAT i forbindelse med restanceinddrivelse – det er punkt nr. 2 i lovforslaget – og der foreslår ministeren, at SKAT skal kunne køre videre, som om vi stadig havde fuldautomatiseringen i forbindelse med EFI, og det vil sige, at det stadig er uden partshøring.
Det synes jeg også kan være meget svært at støtte, specielt når vi har haft diskussionerne om retssikkerhed i SKAT og skatteministeren fremlægger retssikkerhedspakker.
Der mener jeg det er helt naturligt, at man har partshøring som et naturligt element.
Og hvis det er sådan, at der ikke er nok ansatte, så må vi igen kigge på, hvordan vi kan tilføre SKAT flere ansatte.
Vi har jo set, at det har været utrolig dyrt at fyre alle de mange ansatte i SKAT, og at det jo faktisk er sådan, at vi nærmest ikke har råd til at lade være med at ansætte flere folk i SKAT.
Afslutningsvis vil jeg bare sige, at der også er et par gode elementer i lovforslaget – det er ikke skidt alt sammen – bl.a. er der inddragelse af registrering ved konkurskarantæne, som handler om en skærpelse over for konkursryttere, og at der er nu flere områder, hvor man kan inddrage eller nægte registreringsmulighed.
Det er jo selvfølgelig rigtig godt, og det er selvfølgelig noget, vi kan støtte.
Men grundlæggende set
vil vi gerne i forbindelse med udvalgsbehandlingen have en diskussion af, hvordan vi kan se på, hvordan vi kan styrke SKAT mere, end det sker i øjeblikket, fordi det jo er sådan, at SKAT i 2016 har et lavere budget, end man havde i 2015.
Og vi synes, det er lidt mærkeligt, at man lancerer en plan, der hedder »SKAT ud af krisen«, hvor man så tilfører SKAT et lavere budget end det, SKAT havde i 2015, for det gik jo ikke så godt i 2015.
Så det er noget, vi vil fokusere videre på i den videre behandling af det her forslag.