runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2015-05-12:
Tak for det.
Jeg skal ikke bruge meget tid på at dvæle ved, hvor jeg er politisk uenig i det, Konservatives ordfører sagde, for det har vi ligesom haft nogle runder om.
Jeg vil bare sige i forhold til den konkrete mail, som hr. Brian Mikkelsen læste højt, at jeg kunne høre, at borgeren bl.a. skrev, at politiet var med.
Og det betyder vel også – eller det kan jeg i hvert fald ikke afvise – at der har været tale om en dommerkendelse.
Jeg ved heller ikke, om hr. Brian Mikkelsen har været meget dybt inde i sagsbehandlingen af den enkelte sag.
Jeg vil bare sige, at det kan jeg i hvert fald ikke være med til her.
Der er jo ikke nogen, der hørte den højtlæsning der, som kan vide, hvad der egentlig ligger i den konkrete sag.
Så mit spørgsmål handler egentlig bare om, at jeg går ud fra, at hr. Brian Mikkelsen har opfordret kvinden til at klage, når det nu angiveligt har været en så hårdhændet behandling, hun har været udsat for, som hr. Brian Mikkelsen læser højt.
Astrid Krag (S), 2015-05-12:
Så svarer hr. Brian Mikkelsen jo også på det, jeg spørger om, nemlig om den her sag måske handler om andet og mere end det, vi snakker om nu, hvis politiet skal have en dommerkendelse for at gå ind.
Altså, jeg bliver nødt til sige, at det ikke giver meget mening for mig, at man vil stille op til interview og gå på tv og i radio osv., men at man ikke vil sende en klage, hvis man mener, man har en sag, der berettiger til at få medhold i sådan en klage.
Det giver simpelt hen ikke nogen mening for mig, men jeg kender jo ikke den konkrete sag.
Hr. Brian Mikkelsen skal være velkommen til at dele mailen.
Jeg vil bare opfordre til, at Brian Mikkelsen beder den her kvinde om at klage, så vi kan finde ud af, hvad der er op og ned i den sag. Så vil jeg bare sige, at jeg synes, at med det sprogbrug, man efterhånden har i forhold til SKATs medarbejdere, er vi ved at være nået derned, hvor jeg ikke kan genkende billedet af nogle offentligt ansatte, der passer deres arbejde: Først kommer de væltende ind i haverne, de kommer styrtende ind fra alle sider, de vader ind, og nu skal vi høre, at medarbejdere fra SKAT forulemper mennesker, fordi de foretager kontrolarbejde på private entrepriser i folks haver.
Man kan være uenig i, at de skal have de muligheder, men helt ærligt: Prøv lige at tale ordentligt om offentligt ansatte, der passer deres arbejde inden for rammerne af reglerne.
Det synes jeg vi skylder dem som det mindste.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-12:
Først synes jeg, det er på sin plads lige at opremse, hvad det er for et princip, der danner grundlag for den her diskussion.
Det er et princip, som er nedskrevet i rigets grundlov, § 72.
Her står: »Boligen er ukrænkelig.
Husundersøgelse
må, hvor ingen lov hjemler en særegen undtagelse, alene ske efter en retskendelse.«
Det, der er udgangspunktet her, er, at vi i Danmark har en tredeling af magten.
Vi har den lovgivende, den udøvende og den dømmende magt.
Og grundlovens fædre havde ikke tillid til, at den udøvende magt ville kontrollere sig selv på betryggende vis, hvis man ikke havde den dømmende magt ved siden af til at gøre det, og derfor nedskrev man, at som udgangspunkt skulle man kun kunne gå ind i folks boliger, på deres enemærker, hvis den udøvende magt fik en godkendelse af det fra den dømmende magt.
Så siger grundlovens § 72, at det må man gerne alligevel, hvis en lov hjemler en særegen undtagelse – en særegen undtagelse.
Altså, man kan godt forestille sig situationer, hvor man kan gå på kompromis med dette princip, som er stadfæstet i grundlovens § 72, hvis der er en særegen undtagelse i en lov.
Og det her er et eksempel på det; det er et eksempel på, at man tillader SKAT at gå ind, hvor der ingen mistanke er.
Der er ingen mistanke om, at der foregår noget ulovligt, for hvis man havde en mistanke om det, kunne man bare gå til en dommer og få en retskendelse.
Det, der er meningen med den her lov, er, at man skal kunne gå ind, selv om man ikke har en mistanke, bare for sådan ligesom at fiske med store net: Kommer der noget, så kommer der noget, kommer der ikke noget, jamen så pyt – det er bare et princip i grundloven, vi her har udfordret, ved at vi går ind på folks private grunde.
Det bør vi gøre op med.
Vi bør rulle den her mulighed tilbage.
Vi kan i Liberal Alliance ikke se, hvorfor det gør så enorm en forskel for partierne bag den her lov, om det er i folks egen bolig, altså inden for dørene, at SKAT må komme, eller om det er ude på folks terrasser.
Begge steder foregår der privatliv, som det er vigtigt at beskytte, og som folk bør have ret til, uden at myndighederne kan træde ind uden en dommerkendelse.
Og jeg synes ikke, at de partier, der støtter den her lovgivning, her fra talerstolen har argumenteret særlig sagligt for, hvorfor folk ikke må være i fred på deres terrasse, men gerne må være i fred inde i deres hus.
Selvfølgelig skal folk kunne være i fred inde i deres hus, men de skal også kunne være i fred på deres terrasse. Så vi bakker naturligvis op om det her beslutningsforslag, som vi også er medforslagsstillere på.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-05-12:
Jeg synes, det var en okay og interessant refleksion, som Enhedslistens ordfører, hr. Frank Aaen, kom med.
Men det leder jo alligevel til det spørgsmål, om målet altid helliger midlet; om det altid er sådan, at hvis der er et godt mål, så må man bruge alle de redskaber, der skal til.
Altså, her har Enhedslisten som prioritet, at man vil bekæmpe social dumping og bekæmpe sort arbejde – det mener vi forøvrigt også – men betyder det så også, at SKAT, hvis de kan dokumentere, at det har en større effekt, f.eks. skal have lov til bare at gå ind i folks private ejendom, altså indenfor?
Betyder det, at man kan møde op på ansattes arbejdsplads for at se på, om de skjuler noget i deres computere, og at de måske har overført nogle penge til håndværkeren ved hjælp af en anden konto eller noget i den stil?
Er der slet ikke nogen grænser, i forhold til at det mål er så helligt for Enhedslisten, at der bruges nogle metoder, som jeg også hører hr. Frank Aaen tale om alligevel er sådan lige på grænsen til, hvad man synes er acceptabelt fra Enhedslistens side?
Frank Aaen (EL), 2015-05-12:
Jo, der skal være en mistanke, selvfølgelig skal der det.
Der skal være en mistanke, man skal bare ikke kunne bevise det, for det er sådan i den slags sager, som i mange andre sager, at man ikke på forhånd kan bevise, at der er noget galt, men man har mulighed for at kontrollere, om der er noget galt.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-12:
Det er klart, at hvis man bryder nogle aftaler, er der tale om, at man har brudt nogen aftaler, og det må man ikke.
Så hvis man har lavet en overenskomst, skal man selvfølgelig overholde overenskomsten.
Nu taler vi om nogle håndværkere, der arbejder i en privat mands have, og der er ingen overenskomst, man kan bryde – nødvendigvis.
Men lad mig spørge om noget andet nu.
Ved det ene har man ret til privatliv, og ved det andet har man ikke ret til privatliv, altså, på den ene side af terrassedøren og på den ene side af terrassedøren.
Det, der foregår på den ene side, er privatliv, og det andet er genstand for offentlige myndigheders kiggen i kortene uden dommerkendelse.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-12:
Uanset hvor mange gange hr. Ole Birk Olesen stiller det spørgsmål, bliver svaret det samme.
Det er ikke parcelhusejeren, der bliver efterforsket.
Det er den virksomhed, den private entreprenør, der udfører et arbejde på den grund.
Det er den person, det er den virksomhed, den virksomhedsejer, der bliver efterforsket, hvis der er begrundet mistanke om det, præcis som hvis hr. Ole Birk Olesen ejede en pølsefabrik og producerede pølser, og engang imellem ville Arbejdstilsynet komme uanmeldt på besøg, en gang imellem ville fødevarekontrollen komme på uanmeldt besøg, og jeg beklager meget, at hr. Ole Birk Olesen føler sig enormt forulempet på egne vegne og sin pølsefabriks vegne, men det er reglerne i Danmark.
Jeg kan ikke se den konkrete forskel.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-05-12:
Jeg blev lidt nysgerrig, fordi fru Lisbeth Bech Poulsen nævnte, at fru Lisbeth Bech Poulsen er fuldstændig sikker på, at det her er med til at afsløre sort arbejde.
Jeg har stillet mange spørgsmål til skatteministeren i den her sag, og jeg har også spurgt om, hvad konsekvensen har været af, at skattevæsenet 747 gange er gået ind i folks private haver uden dommerkendelse.
I de mange spørgsmål, jeg har stillet til skatteministeren, er der ikke kommet et eneste svar på, hvad konsekvensen af de 747 gange har været.
Der er kommet et svar på, hvad arbejdet egentlig har betydet som led i den store strategi, men de 747 gange kender man ikke konsekvensen af.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at vide, hvor fru Lisbeth Bech Poulsen har den viden fra, at det har en effekt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-12:
Undskyld, jeg bruger gamle tal, men jeg håber, at ordføreren synes, det er okay.
Jeg synes da også, at det kunne være rart at få nyere tal.
Men i 2013, og der havde den her ordning altså været i gang et stykke tid, bliver det oplyst, at beføjelsen på det tidspunkt havde været brugt 247 gange, og at kontrollerne førte til 30 sager om socialbedrageri og fusk, 25 sager om sort arbejde og dertil 50 sager, som på det tidspunkt afventede sagsbehandling.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-05-12:
Så skal vi dykke ned i de spørgsmål, for det er netop det, jeg også spurgte skatteministeren om, nemlig om det var i sammenhæng med andre sager.
Så bliver der henvist til gamle sager, som hænger sammen med alle mulige andre sager.
Der er nemlig ikke nogen gennemgang af de konkrete sager, og det er det, der er interessant.
Derfor er mit spørgsmål stadig væk til fru Lisbeth Bech Poulsen: Hvor er den dokumentation?
Der var en fuldstændig krystalklar melding fra ordførerens side om, at det her hjælper, at det betyder en kraftindsats i kampen mod sort arbejde, socialt dumping, og hvad der ellers er.
Men hvor er den dokumentation henne?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Frank Aaen (EL), 2015-05-12:
Der er jo ingen tvivl om, at det er en væsentlig debat, altså forholdet mellem, hvad myndighederne og staten har af muligheder vejet op imod borgernes retssikkerhed.
Vi mener, at det er en helt seriøs og vigtig diskussion, og derfor er det også okay at tage den her debat, selv om det ikke er så længe siden, vi har haft den sidst.
Det synes jeg er o.k.
Det modsatte er selvfølgelig, at hvad er hensynet til at kunne bekæmpe sort arbejde, hvilket også er en meget væsentlig debat, ikke kun ud fra overenskomst eller ud fra særinteresser, men jo ud fra, hvordan vi opretholder fundamentet for vores velfærd og hele den måde, vores samfund er indrettet på.
Det er en afvejning.
Hvad er vigtigst?
Vi nåede i sin tid i 2012 frem til, at vi syntes, det var i orden, at SKAT fik den her mulighed, men det var ikke uden betænkelighed.
Derfor er jeg da glad for, at den praksis, der så har udviklet sig siden, ikke har givet anledning til at sige, at her fik myndighederne og staten nogle rettigheder, som vi har fortrudt vi gav til myndighederne.
Der vil jeg nok sige, at hvis en klage over, at en seddel om rettigheder, man har, når der har været sådan et kontrolbesøg, ikke er blevet leveret på stedet, men sendt med posten, er det, der er – og det ser sådan ud – så er der jo ikke noget, der tyder på, at vi har åbnet en eller anden Pandoras æske i forhold til statens muligheder for at kunne kontrollere borgerne.
Det er også derfor, at vi ikke ser nogen anledning til at støtte det forslag, der er lagt frem i dag.
I den forbindelse vil jeg også lige understrege, at det for os er meget vigtigt, at når man laver den type kontrolbesøg, som der her er åbnet op for, skal man jo informere borgerne om, at det ikke alene er sket, men også informere om mulighederne for at klage over det, der er sket.
Det vil sige, at man kan gå til en domstol og sige, at her har myndighederne overtrådt min personlige integritet.
Det synes vi er en meget vigtig del af det her.
Så altså, debatten er helt i orden, men vi kan ikke se nogen grund til at lave den lov om, som vi også støttede i 2012.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-12:
Jeg synes, det er et meget mærkeligt argument, at fordi der kun har været én klage, er der ikke noget problem med loven.
Folk klager jo generelt ikke over, at myndighederne gør det, som loven tillader myndighederne at gøre.
Altså, hvis man sænker fartgrænsen på en vejstrækning fra 90 km/t. til 80 km/t., begynder folk jo heller ikke at klage, når de får en bøde over, at de har kørt 90 km/t., når de nu kun må køre 80 km/t.
Sådan er loven jo, sådan er reglerne.
Og hvorfor skulle folk dog begynde at klage, når SKAT kommer og siger i henhold til loven: Vi har ret til at komme her på jeres grund og kontrollere, at der ikke bliver arbejdet sort?
Hvad skulle de klage over?
Det, som SKAT gør, er jo helt lovmedholdeligt.
Frank Aaen (EL), 2015-05-12:
Jo, men hvis det er fuldstændig ubegrundet og der ikke kan gives et eneste argument for, at man gik ind og lavede den kontrol, så er det ikke lovligt, og så har man et grundlag for at klage.
Og jeg synes, det er meget vigtigt, at man har et grundlag for at klage.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-12:
Så det eneste, SKAT skal begrunde det med, er, at der er håndværkere til stede på grunden.
Og hvorfor skulle man dog klage over, at SKAT gør, som loven giver SKAT mulighed for?
Altså, det, at der ikke klages, er da ikke nogen begrundelse for, at folk ikke føler, at de bliver krænket, for de ved jo bare, at det har SKAT ret til.
Så på hvilket grundlag skulle de klage?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-12:
Nu har jeg jo lige læst nogle tal op for ordføreren.
Men jeg synes da, at det kunne være rart at få nogle nye tal.
Det er jeg helt enig i.
Der er ingen uenighed der.
Jeg har læst skatteministerens svar.
Det, at SKAT har informeret om reglerne, og vi også har orienteret aktivt om det, har en præventiv effekt«.
Så der er altså en bred anerkendelse – også i Dansk Byggeri – af, at det her virker.
Jacob Lund (S), 2015-05-12:
Jeg skal ikke kunne sige, hvordan det er i forhold til det.
Men jeg er ret overbevist om, at oplysning på det område er relativt vigtigt, netop også fordi den måde, man som bruger af brændeovne anvender sine ressourcer på, er forkert.
I det øjeblik det begynder at lugte, har man gjort det på en forkert måde, og så kommer der partikler ud.
Jeg fyrer selv med brænde derhjemme i flere henseender, og der skal absolut ikke komme røg ud af skorstenen, for så foregår det på en forkert måde, og så skal der gøres noget ved det, for så bruger jeg mine ressourcer forkert.
Det er jeg ret overbevist om at der er rigtig mange andre brændeovnsejere der er vidende om.
Så jeg tror på, at det her godt kan lykkes.
Per Clausen (EL), 2015-05-12:
Det bliver jo spændende at høre, om man i regeringen og hos Socialdemokraterne har gjort sig nogle overvejelser og lavet nogle analyser på, hvorfor den her oplysningskampagne skulle virke så meget bedre end så mange andre oplysningskampagner.
Det synes jeg måske kunne være lidt spændende at få oplyst. Hvad angår det andet, som hr. Jacob Lund siger, om, at måske når man det, og måske når man det ikke, og at det må tiden jo vise, så vil jeg spørge, om det ikke er rigtigt forstået, at det her faktisk er et forureningsproblem, som giver rigtig mange danskere sundhedsproblemer, og at der altså er rigtig god grund til at gribe ind over for det rimelig hurtigt.
Det virker lidt på mig, som om den her socialdemokratiske plan er meget, meget langsigtet.
Mikkel Dencker (DF), 2015-05-12:
Beslutningsforslaget her fra Enhedslisten går ud på at indføre en afgift på brændeovne, som er opstillet i boliger i de kollektivt varmeforsynede områder her i landet.
Jeg tror ikke, jeg chokerer nogen ved at sige, at Dansk Folkeparti afviser beslutningsforslaget.
Men jeg vil da gerne sige, at vi fra Dansk Folkepartis side også anerkender den primære problemstilling, som Enhedslisten prøver at anvise en løsning på, nemlig at der er en partikelforurening fra danske brændeovne, og at det er et sundhedsmæssigt problem for mange mennesker her i landet.
Vi tror bare ikke, at løsningen på problemet er at indføre en ny afgift på brændeovne, som Enhedslisten foreslår her.
Det sekundære formål, sådan som jeg læser bemærkningerne, skulle være, at en indførelse af en afgift på private brændeovne skulle være med til at styrke økonomien i de kollektive energiforsyninger, i og med at man forrykker konkurrenceforholdet mellem brændeovne og forsyningen med fjernvarme eller naturgas.
Det er heller ikke et formål, som vi ønsker at støtte, i hvert fald slet ikke med en afgift på brændeovne.
Hvis de kollektive varmeforsyninger er så gode, bør de jo være det naturlige førstevalg for den enkelte boligejer.
Jeg vil gerne sige, at i Dansk Folkeparti ser vi det som en helt basal ting, at den enkelte boligejer kan anskaffe sig en brændeovn og kan købe sit brænde selv eller hente det i skoven eller fælde et træ i sin have og skære det ud til brænde og bruge det til opvarmning.
Det er altså ikke noget, som skal være genstand for beskatning.
Jeg tror også, at det administrativt vil være svært.
Den nemmeste løsning vil selvfølgelig være, hvis man laver en afgift på købet af brændeovne.
Lidt sværere bliver det nok at fastsætte ejerskabet af en brændeovn, i og med der kan være enkelte brændeovne, som ikke er registreret nogen steder.
Endelig er der den, synes jeg, værste idé i forslaget, nemlig at man skal beskatte energiproduktionen i brændeovnene.
Det vil sige, at man skal beskatte efter, hvor meget de bliver brugt, som jeg forstår det.
Det kan blive et farligt roderi, hvis man skal ud og kontrollere, hvor meget folk bruger deres brændeovne.
Skal man så have kontrollører ud og se, hvor meget brænde folk putter i?
Så jeg må sige, at vi i Dansk Folkeparti synes, at det er et ædelt formål at bekæmpe de sundhedsmæssige konsekvenser af forkert fyring, men vi kan altså ikke støtte løsningsforslaget fra Enhedslistens side om at gøre det ved brug af afgifter.
Vi tror simpelt hen, at ejere af brændeovne er mennesker, som bare ønsker en billig opvarmningsform, og som jo grundlæggende ikke er ude på at genere deres omgivelser, men måske på grund af ukendskab til den optimale fyring kommer til at skabe en partikelforurening, som er utilsigtet.
Med de ord skal jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti afviser beslutningsforslaget.
Steen Gade (SF), 2015-05-12:
Tak for det.
Først lidt om problemstillingen, som er knyttet til brændeovne.
Derfor er der jo selvfølgelig også taget en lang række initiativer, og ministeren nævnte nogle af dem.
Det er vores opfattelse, at vi overhovedet ikke er på plads med det antal initiativer, der er brug for, og det er sådan set bare indgangen til mit bidrag her.
Så vil jeg sige om selve forslaget, at vi synes, det kan være fornuftigt at få kigget på, om man kan lave noget med afgiftsinstrumentet her.
Så egentlig vil jeg sige til Enhedslistens ordfører, at det, jeg synes man kunne få ud af det her forslag, er, at man faktisk kunne bede regeringen om at lave nogle undersøgelser om, hvad for nogle typer afgifter der kunne virke og på hvilken måde.
Man kan sige, at det jo er et exceptionelt anderledes forslag, ved at der ikke er peget på nogen modeller her.
Der er jo sådan set frit slag, og derfor ligger det også lige for at sige, at så er det eneste, man kan gøre med det her forslag, rent faktisk at prøve at se på, om man kunne få gennemanalyseret effekten og den eventuelle udformning af afgiftsinstrumentet i den her sammenhæng.
Det er vi faktisk tilhængere af og har også været det et stykke tid.
Der er jo nævnt tre forskellige metoder til afgifter her.
Det kræver så, at vi har dem registreret, og det har vi jo i betydelig grad, men måske ikke hundrede procent.
Den anden er så en afgift på varmeproduktionen.
Jeg har læst Det Økologiske Råds forslag til det, men det er jo alt sammen noget, der ikke er færdigudviklet – vi har simpelt hen ikke den teknologi, der virker, som kunne måle varmen.
Men det, vi går efter, er faktisk noget andet, og det er jo den forurening, det skaber.
Det må være forureningen, vi kigger på; det må være forureningen, vi agerer i forhold til.
Hvis der så er områder, hvor man må sige at luftforholdene og i det hele taget omgivelserne er af en sådan karakter, at forureningen fra brændeovnene reelt er en alt for stor risiko for de folk, der bor i nærheden, så mener vi, at man i stedet for det her instrument må kigge på, om man kan lave nogle særlige servitutter på enkeltområder.
Det var en lang snak om det, som jeg er positiv over for.
Det, jeg så vil slutte af med, er, at jeg simpelt hen er helt uforstående over for det argument, som også bruges fra Enhedslistens side – det står bare lige nævnt – om, at det udhuler økonomien i den kollektive energiforsyning.
Altså, så kan man jo også sige, at solceller udhuler økonomien, og mig bekendt har Enhedslisten indtil nu været store tilhængere af, at vi får sat solceller op, også i den kollektive varmeforsyning – sådan har jeg i hvert fald forstået det.
Man kan jo også argumentere for, at god energieffektivisering af huse underminerer den kollektive varmeforsyning.
Det argument køber jeg simpelt hen ikke i den her sammenhæng.
Men altså, hvis vi kunne få lavet et fornuftigt udredningsarbejde af, om man kan bruge afgiftsinstrumentet, kigger vi på det.
For vi har netop, så vidt jeg kan se, brug for – og det er min slutreplik – at kigge på flere instrumenter end dem, vi har i vores værktøjskasse lige nu.
Mette Bock (LA), 2015-05-12:
I dag har vi vel i nærheden af 750.000 brændeovne i Danmark, og det må svare til, at op imod en tredjedel af alle danske familier får en del af deres varme fra brændeovne.
Så her er der et område, som endnu ikke er afgiftsbelagt – det må vi se at få fat på!
Så med de sædvanlige miljøargumenter vil Enhedslisten nu slå til imod den her borgergruppe, som angiveligt skulle være årsag til over 200 årlige dødsfald.
Vi har i forvejen energiafgifter på langt over 40 mia. kr., og er der noget, der forvrider den sunde fornuft, er det jo netop det komplicerede og ekstreme afgifts- og tilskudsregime, som vi har opbygget. På forsiden af fagbladet Ingeniøren kunne man i sidste uge læse, at de mange biobrændsler, herunder træpiller, som vælter ind over landet fra nær og fjern, fordi de nu er afgiftsfri, er ved at slå vindenergien ihjel og fører til molboagtige situationer, hvor vi må forære strømmen væk, efter at vi har brandskattet folk, for at få tilskud til at få produceret mere af det og altså på den måde ikke får vindstrømmen ind i de varmepumper, som ellers kan give en langt bedre økonomi i varmeforsyningen, så længe vi ikke kan lagre energien.
Hvis man ikke kan følge med, forstår jeg det godt – det har jeg også selv svært ved.
Det fremgår af artiklen, at når først kraftværkerne har investeret i biobrændselsanlæg og vi snart nærmer os de 70 pct., skal den investering forrentes, inden man begynder at gå andre veje.
Der er alligevel ét sted, hvor jeg vil give Enhedslisten ret i argumentationen, nemlig det forhold, at vi langtfra kan være sikre på, at biobrændsler, herunder træpiller, er bæredygtige.
Det er hævet over enhver tvivl, at der kan måles mere CO2 ved skorstenene, når der brændes træpiller af, end hvis det var gas eller kul.
I Liberal Alliance går vi ind for oplysning.
Vi synes, man skal reducere afgifts- og tilskudsregimet i energipolitikken, ikke forstærke det, og derfor er vi imod.
Og hvis man er bekymret for miljøeffekterne – og det kan man jo selvfølgelig med rimelighed være – så kunne man måske bruge mere krudt på at lære folk at tænde rigtigt op, hvilket skulle kunne løse 80 pct. af miljøproblemerne ifølge ministeriets egen hjemmeside.
I Liberal Alliance kan vi ikke støtte forslaget.
Steen Gade (SF), 2015-05-12:
Hr. Per Clausen har måske nu forklaret, hvad det, der står i forslaget, betyder, men der står faktisk i forslaget: Endelig udhuler brugen af private brændeovne økonomien i den kollektive energiforsyning.
Det bliver skrevet som et særligt argument, og derfor må hr. Per Clausen have mig tilgivet, at jeg kunne se, at hvis der i stedet for brændeovne havde stået solceller, ville det have været samme argument.
Det var det, jeg prøvede at sige.
Nu kan jeg forstå, at det kun var i forhold til brændeovne, men så er det jo i virkeligheden ikke, fordi det udhuler økonomien, så er det, fordi man har noget imod brændeovne.