runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2016-04-20:
Det er fuldstændig korrekt forstået, at som regeringens udspil er – det kræver jo partiernes opbakning, hvis det også skal vedtages – har vi ikke lagt op til at ændre på hf-enkeltfag.
Det betyder, at hvis man tager de hf-enkeltfag på de niveauer, der kræves for at komme ind, også på en lang videregående uddannelse, så kan man principielt pakke det på fuldstændig samme måde, som man kan i dag.
Der, hvor der er lagt op til ændringer, er i forhold til det 2-årige hf-forløb, hvor der er et alt for stort frafald, og hvor vi kan se at de unge simpelt hen ikke bliver rustet godt nok, også i forhold til at have en studierobusthed efterfølgende.
Derfor lægger vi op til flere timer i dansk og i matematik, og vi lægger op til, at der skal være det her ekstra modul, hvis man skal på en lang videregående uddannelse.
Men det er fuldstændig korrekt forstået, at på hf-enkeltfag vil der fortsat være de muligheder, der er i dag.
Sarah Glerup (EL), 2016-04-20:
Skal det forstås sådan, at man fortsat vil kunne få lov at få adgang til universitetet, også selv om man har taget sin hf som hf-enkeltfag over en længere periode, altså at det ikke er sådan, at man skal tage et helt særligt forløb, hvor det kræves, at man kan læse på fuld tid, for at den bliver adgangsgivende til universitetet?
Er det sådan, det skal forstås?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-04-20:
Vi har ikke i regeringens udspil lagt op til at ændre på hf-enkeltfag, så hf-enkeltfag vil fortsat være der i vores udspil.
Nu kræver det jo Folketingets partiers opbakning, men hf-enkeltfag ændres der ikke ved.
Der, hvor vi går ind og laver en modernisering, er i det 2-årige hf-forløb, fordi vi kan se, at der er rigtig mange, der falder fra i løbet af uddannelsen.
Det er den gymnasiale uddannelse med det største frafald, op mod 30 pct. falder fra.
Og vi kan også se, at hf-studenterne efterfølgende har en større risiko for at falde fra på en videregående uddannelse.
Og det mener jeg sådan set vil gavne, uagtet at man har et handicap eller ikke har et handicap.
I forhold til det at blive optaget vil jeg gøre opmærksom på, at der både er muligheden for en prøve og for en samtale, fordi der skal være fleksibilitet i forhold til optagemulighederne, også for børn og unge med et handicap.
Sarah Glerup (EL), 2016-04-20:
Hvad man ikke har i benene, må man have i hovedet.
Det var sådan noget, jeg altid blev tudet ørerne fulde med som barn, og jeg synes egentlig, det er det bedste råd, man kan give til nogle, som ikke har en særlig stærk fysik.
Hvis man ikke kan gå eller overhovedet klø sig oven på hovedet, er man nok nødt til at satse på noget andet end at blive gartner; så er man nødt til at satse på en boglig uddannelse.
Og her er det ikke altid nok, at man er kvik, at man gerne vil gå i skole, at man gerne vil lære noget, eller at man har socialpædagogiske redskaber.
For der er nogle helt lavpraktiske rammer, der skal være på plads, og det er de bare ikke altid i Danmark.
I dag er det sådan, at det kun er to tredjedele af normaltbegavede unge med handicap eller kroniske sygdomme, som får en fuld afgangseksamen fra folkeskolen, og så bliver problemerne kun sværere senere i uddannelsesforløbet.
Og jeg er altså bekymret for, at reformen kan komme til at gøre det endnu sværere.
Det handler altså om det her adgangskrav på 4, og det handler om, at hvis man vil gøre det sværere at bruge hf til at komme på universitetet, vil det især gøre det svært for en række unge med fysiske handicap og kroniske sygdomme.
I forhold til det med karakterkravene er jeg helt enig i, at man selvfølgelig skal have en vis faglig ballast for at læse på en uddannelse.
Men her taler vi f.eks. om børn med muskelsvind eller kroniske sygdomme, som kan være meget boglige, men som er syge i folkeskolen, som har sygdomsforløb, hvor det tager det dem lang tid at gå på toilettet; hvor de er til fysioterapi; hvor de er til kontroller.
Derfor får de meget fravær, og derfor får de lavere karakterer end deres kammerater, selv om de har evnerne til det.
Så for de her børn kan adgangskrav godt ramme uforholdsmæssig hårdt, i hvert fald hvis man ikke er villig til at kigge på nogle dispensationer.
I forhold til de videregående uddannelser er det rigtigt nok, at nogle godt kan klare en almindelig hf eller gymnasiet, men i praksis ser vi altså, at mange ikke kan, fordi det ikke er fleksibelt nok.
Man kan jo godt få lov at tage gymnasiet over 4 år, hvis man er i Team Danmark-regi og skal dyrke sport, men det er ret svært at få lov til det, hvis det er, fordi man skal passe en sygdom eller et handicap.
Så for mange er det her med at tage hf-enkeltfag faktisk den eneste måde, man kan komme til at tage en ungdomsuddannelse på.
Så vil ministeren sikre, at lige præcis de her muligheder for, at der bliver taget højde for særlige forhold i forbindelse med adgangskrav eller hf-enkeltfag som en særlig fleksibel mulighed, også er der for børn og unge med handicap efter reformen?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-04-20:
Med regeringens udspil til en reform af de gymnasiale uddannelser laves der ikke om på, at skolerne skal tilbyde eleverne den specialpædagogiske bistand, som de har behov for.
Der skal naturligvis tages hensyn til elever med handicap på de gymnasiale uddannelser, herunder de muligheder, der i dag er for, at man kan bruge længere tid på et forløb, end man ellers kan – lige så vel som der i dag ligger en lang række fleksibilitetsregler, som der ikke ændres ved med det udspil, som vi er kommet med fra regeringens side.
Det er, som spørgeren også indikerer, i dag muligt at få tilrettelagt individuelle forlængede forløb på både de 3-årige gymnasiale uddannelser og hf-uddannelsen.
Det er derfor muligt at udstrække en gymnasial uddannelse over 1 ekstra år for elever med et handicap.
Det gælder alle de gymnasiale uddannelser og ikke kun hf-uddannelsen, og det er der ikke ændret på i regeringens udspil.
Både de erhvervsgymnasiale uddannelser og det almene gymnasium og hf skal være fleksible.
Sådan er det i dag, og sådan skal det også være fremover.
Det, vi lægger op til med gymnasiereformen, er til gengæld, at vi også sikrer, at der er den nødvendige faglige ballast for at kunne gennemføre en gymnasial uddannelse – handicap eller ej.
Det, at vi har et adgangskrav, betyder, at der også skal være en vis faglighed fra starten.
Vi lægger samtidig op til, at elever, der ikke umiddelbart har et adgangsniveau på 4, kan komme til en optagelsesprøve og kan komme til en optagelsessamtale, hvor det i sidste ende er skolens leder, der laver vurderingen af, hvorvidt man tror motivationen og de faglige forudsætninger er til stede.
Når vi gør det, er det jo også for at sikre, at de unge, der starter, kan færdiggøre en uddannelse.
Vi kan, hvis vi kigger på de elever, der havde under 4 ved adgang til gymnasiet, se, at det er op mod halvdelen, der falder fra.
Det er at gøre de unge en bjørnetjeneste, at vi ikke er klare på, hvad der kræves for at tage en boglig uddannelse.
Det er også vigtigt, at vi sikrer, at de unge, der optages, kan følge med i undervisningen.
Og det er, uagtet at man har et særligt tilrettelagt forløb eller et helt almindeligt undervisningsforløb.
Så nej, vi lukker ingen døre.
Det er dermed også et afsæt for de elever, der ønsker at læse videre: at de har bedre faglige forudsætninger for at kunne gennemføre en videregående uddannelse.
Sarah Glerup (EL), 2016-04-20:
Hvad er ministerens holdning til, at unge med fysiske handicap eller kroniske sygdomme, som er stærkt afhængige af den særlige fleksibilitet ved hf for overhovedet at kunne få en ungdomsuddannelse, med regeringens planlagte reform enten kan blive helt afskåret fra at tage hf på grund af karakterkrav eller afskåret fra bagefter at bruge hf som adgangsgivende til universitetet?
Skriftlig begrundelse
I Danmark har normalt begavede unge med fysisk handikap ikke lige adgang til uddannelse.
Tilsvarende få får en ungdomsuddannelse og videregående uddannelse.
I folkeskoletiden betyder deres fravær, at de – selv om de har evnerne – ender med særligt lave eksamenskarakterer.
En trivselsundersøgelse foretaget af Muskelsvindsfonden sidste år viste, at hvor 73 pct. af alle børn i folkeskolen oplever, at de er på fagligt niveau med de andre børn i klassen, så gælder det kun 50 pct. af folkeskoleelever med muskelsvind.
I forhold til ungdomsuddannelse er et bogligt valg åbenlyst fornuftigt for unge, der har fysiske handikap eller sygdomme, men til gengæld er normalt begavede.
Men det almene gymnasium er for ufleksibelt til at rumme unge, der ikke kan læse på fuld tid.
Derfor er HF for mange unge med handikap eller kronisk sygdom den eneste mulighed overhovedet for at få en ungdomsuddannelse.
Dels er det muligt at tage den 2-årige HF over 3 år.
Dels kan man, via HF-enkeltfag, selv stykke et fleksibelt skema sammen.
HF er simpelthen disse unges eneste chance for at få en ungdomsuddannelse, komme på universitetet og få et job bagefter, hvor man kan bruge hovedet i stedet for en skrøbelig fysik.
Hvis der indføres adgangskrav til HF, så vil en række af disse unge, der på grund af deres sygdom har fået lave karakterer ved folkeskolens afgangsprøve, blive helt afskåret fra at få en ungdomsuddannelse.
Og hvis reformen udformes på en sådan måde, at man ikke længere kan bruge fleksibel HF som adgangsgivende til lange videregående uddannelser, så bliver disse unge afskåret fra at komme på universitetet.
Det vil i sidste ende forringe deres muligheder for at kunne varetage et arbejde i stedet for at strande på overførselsindkomst og koste dyrt både for de unge og for samfundet.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-04-20:
Det er også mit indtryk, at i de kommuner, hvor man formår at organisere det på en god måde, har man også fokus på, at det at skabe en god, kvalitativ undervisning også forudsætter, at man har fokus på de brede undervisningsrammer og ikke kun på de timer, der skal undervises i.
Så ja, hele grundlaget var, at lærerne skulle undervise i flere timer, og det har man så valgt at organisere på forskellige måder.
Det, jeg blot vil sige var et udgangspunkt, var jo, at man ikke skulle finde ressourcerne, men at man netop skulle have den lokale ledelsesfrihed.
Det håber jeg også vi kan holde fast i, for det var i hvert fald det, SF mente tidligere.
Jacob Mark (SF), 2016-04-20:
Undervisningsbegrebet har måske ændret sig, men lærernes behov for at have tid til at forberede sig har jo ikke ændret sig.
Det vil sige, at når der er kommet flere timer, skulle man jo tro, at der var tilsvarende mere brug for at forberede sig.
Når der så samtidig er krav om åben skole, understøttende undervisning, mere bevægelse, har lærerne altså brug for at forberede sig.
Det er derfor, jeg er bekymret, hvis de nu får mindre tid til at forberede sig, end de har haft tidligere.
Så vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren vil være med til at sikre udbredelsen af lokalaftaler; man ser det jo i nogle kommuner, at kommunerne går ind og sikrer forberedelsen.
Vil ministeren gå i samarbejde med KL og kommunerne om at prøve at sikre udbredelsen af det?
Søren Pind (V), 2016-04-20:
[Lydudfald]
... folketingsmedlemmer, som varetager interesser i deres eget område.
Jeg har aldrig helt forstået den skepsis, som en sådan indsats mødes med.
Men jeg kommer så også til at sige, at jeg mener, at med den politifaglige vurdering, der foretages i en tid, hvor de politiske partier har vedtaget bl.a. omprioritering af 700 årsværk, vel vidende, at det vil ske, samtidig med at vi må omprioritere yderligere på grund af grænsekontrollen, så vil det altså være uhensigtsmæssigt, hvis jeg skal til at gå ind og underkende politifaglige vurderinger i den ene kreds efter den anden.
Så det, jeg vil opfordre til, er jo, at man fører den dialog med ledelsen af Nordjyllands Politi, som har givet tilsagn om, at de vil føre en åben og ordentlig dialog med borgmestrene i Nordjylland.
Det vil være mit umiddelbare svar på spørgerens andragende.
Altså, jeg vil ikke gå ind og underkende en lokal vurdering fra politiets side, sådan som det ligger.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-20:
Jeg anerkender fuldt ud, at det er en utrolig svær opgave, og jeg anerkender fuldt ud, at ministeren gør sit yderste for at få det her til at hænge sammen.
Det, jeg tænker på, er den helt specifikke situation med lokalstationen i Hirtshals, hvor der formentlig har været et rationale om, at man kunne spare en husleje og have noget personale siddende i Hjørring i stedet for.
Kan man finde en pragmatisk løsning?
Hvis vi er enige om, at vi selvfølgelig skal bruge ressourcerne klogest muligt, og at vi selvfølgelig ikke skal bruge penge på husleje steder, hvor vi kan spare den osv., kunne vi så finde en pragmatisk løsning her?
For der er altså mennesker, der er utrygge.
Vil ministeren tage initiativ til at gå i dialog med havnen og med borgmesteren om at finde en løsning her?
Søren Pind (V), 2016-04-20:
Jamen jeg er også bekymret for det.
Jeg er optaget af, at vi får så stærkt et dansk politi som overhovedet muligt, og det er der umiddelbart sat midler af til, men det tager bare en årrække at indføre.
Efter vi vedtog at styrke dansk politi med 2 mia. kr., har dansk politi oven i den opgave altså fået til opgave at gennemføre en grænsekontrol, som i sig selv trækker 500 uberegnede årsværk ud af en politistyrke på 10.600 mand.
Så jeg skal klart tilkendegive, at jeg er meget optaget af de her ting, og at jeg har et ønske om, at vi igen får etableret en normal situation.
Jeg ved, at der i Nordjyllands Politi er beredskabspatruljer, som kører fra Frederikshavn og Hjørring, og som også er klar til at rykke ud i situationer, hvor der er pres på.
Men der er ingen grund til at lægge skjul på, at det her er en svær overgangsperiode.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-20:
Jeg er jo fuldt ud bevidst om, at man er under et kolossalt pres, og jeg anerkender også fuldt ud politiets kolossalt store indsats på det her område.
Man knokler en vis del ud af bukserne for at få enderne til at nå sammen.
Jeg anerkender også justitsministerens indsats på det her område.
Jeg føler bare, at det er min opgave at gøre opmærksom på nogle af de udfordringer, der kan være, og jeg tror, at de fleste kan forestille sig, at hvis de her stakkels flygtninge, som er i en utrolig desperat situation, bliver pågrebet af almindeligt personale, så kan de måske finde på at gøre et eller andet, som er utrolig farligt.
Der er det altså meget utrygt for personalet på Hirtshals Havn, at der lige pludselig skal indfinde sig betjente fra Hjørring i stedet for fra Hirtshals.
Der er altså tale om et utrolig stort trafikalt knudepunkt i Hirtshals.
Jeg tror, at der er mange, der ikke kommer fra de kanter, der ikke tænker over, hvor meget trafik der er i Hirtshals.
Bekymrer det slet ikke ministeren, at der ikke længere er en lokalstation i Hirtshals, når der er et så stort trafikalt knudepunkt, som der er på Hirtshals Havn?
Søren Pind (V), 2016-04-20:
Jeg skal være den sidste til at understøtte, at en hovedstadsavis gør nar ad forhold i provinsen.
Jeg kommer selv fra provinsen, og jeg ved godt, at det nogle gange er sket for Politiken, at de i den sammenhæng er kommet galt af sted.
Jeg tror bare, at man kan prøve at spørge på Lolland-Falster, hvad reaktionen i sin tid var.
Så jeg forstår udmærket optagetheden af politiets situation, også i Hirtshals og i Nordjylland.
Sagen er bare den, at vi i aftalen om politiets forhold har været meget bevidste om, at vi skulle omprioritere 700 årsværk på grund af terrortruslen.
Det er både spørgerens parti og mit parti gået ind i med åbne øjne.
Og siden aftalen om den opgave, som man sådan set har taget højde for skulle kunne løses i løbet af en årrække, er faldet på plads, er der altså oveni kommet en grænsekontrol til, som trækker knap 500 årsværk, og som jo i høj grad dræner dem.
Skønt de jyske og fynske politifolk er blevet sendt hjem fra bevogtningsopgaverne, er der altså stadig grænsekontrollen, som trækker tænder ud.
Det er en barsk situation, men jeg ved heldigvis, at man i Nordjyllands Politi gør alt, hvad man kan, for at råde bod på den nuværende situation.
Det skulle gerne blive løst hen ad vejen, men lige nu er der en del besvær, også med nogle af de problematikker, som spørgeren her nævner.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-20:
Mange tak til ministeren for den her besvarelse, og også tak for, at de udfordringer og problemer, der er i politiet generelt, men ikke mindst i Nordjylland har justitsministerens bevågenhed.
Nu er det sådan, at vi allerede har fået en besvarelse af det her spørgsmål på bagsiden af Politiken, som jo har et departement for pragmatisme og polemik.
Man kan godt sidde på en københavnerredaktion på Politiken og grine lidt ad det, men Hirtshals Havn er jo en meget travl og aktiv havn, hvor der afgår færger både til Island, Færøerne og Norge.
Jeg er fuldt ud bevidst om, at det personale, der har været på lokalstationen i Hirtshals, har lavet en del sagsbehandling.
Og vi har i medierne kunnet læse om – og jeg har så også hørt om det fra Hirtshals Havn og andre – en række sager, hvor der f.eks. er flygtninge, der prøver at lægge sig op under lastbiler for på den måde at komme ud af landet, og i det omfang, de bliver pågrebet af personalet, er det altså en meget stor tryghedsfaktor, at politiet er inden for rækkevidde.
Derfor er man bekymret, når der lige pludselig er meget lang afstand, nemlig ind til Hjørring, og at det tager længere tid med udrykning og andet.
Det er set i det lys, at jeg stiller spørgsmålet, og det er derfor, jeg gerne vil have et svar fra justitsministeren.
Søren Pind (V), 2016-04-20:
I forhold til spørgsmålet om prioriteringer er der som bekendt trukket store veksler på dansk politi siden terrorangrebet i København og indførelsen af den midlertidige grænsekontrol.
Det er desværre klart, at når der skal bruges så meget mandskab til grænsekontrol og bevogtning, som det i en længere periode har været tilfældet, så vil alle politikredse blive berørt og desværre også Nordjyllands Politi.
Hvordan prioriteringen internt i kredsen herefter skal ske, bør bero på en politifaglig vurdering, som selvfølgelig skal tage hensyn til særlige lokale udfordringer og de prioriteter, som vi politisk har fastlagt i flerårsaftalen.
Det gælder f.eks. indsatserne mod indbrudskriminalitet og rocker-bande-miljøet.
Jeg kan nævne, at Rigspolitiet til brug for besvarelsen af et skriftligt spørgsmål fra spørgeren har oplyst, at personalet på nærpolitistationen i Hirtshals ikke siden årsskiftet er indgået i kontrolindsatsen vedrørende passagerer og køretøjer fra færgerne, der anløber Hirtshals.
Rigspolitiet har endvidere oplyst, at de to politiassistenter, der frem til den 4. april i dagtimerne på hverdage har gjort tjeneste på nærpolitistationen i Hirtshals, bl.a. foretog sagsbehandling af mindre straffesager og forkyndelse til retsmøder, ligesom de indgik i det lokale SSP-samarbejde.
Disse opgaver vil fremadrettet blive løst af lokalpolitiet i Hjørring.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-20:
Tak, formand.
Finder ministeren det bekymrende, at der er mangel på lokalt politi i Hirtshals, når nu Hirtshals Havn er et trafikalt knudepunkt, når man har hørt eksempler på flygtninge, som har skjult sig på færgen til Norge, og når Hjørrings borgmester frygter for sikkerheden på havnen?
Søren Pind (V), 2016-04-20:
Jeg vil bare sige tak for udvekslingen.
Det var meget fint.
Orla Hav (S), 2016-04-20:
Så vil jeg ikke trække det meget længere, men jo bare opfordre ministeren til at se på det fine stykke papir, der er kommet fra det nordjyske og lade det indgå i den vurdering, som skal finde sted.
Jeg tror, at det er vigtigt, at der kommer ro over det, og jeg tror, at det er vigtigt, at der også kommer det gode afsæt, som skal til for at sikre, at det her bliver en succes, og det vil jeg håbe at det bliver.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-20:
Hvad er ministerens holdning til mærkning af varer og produkter, så forbrugerne kan vælge varer, der er transporteret bæredygtigt og med ordentlige løn- og arbejdsvilkår?
Hvad er ministerens holdning til mærkning af varer og produkter, så forbrugerne kan vælge varer, der er transporteret bæredygtigt og med ordentlige løn- og arbejdsvilkår?
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-04-20:
Jeg deler ministerens syn på en venstrefløj, som har vendt det blinde øje til i alt for mange år og nu pludselig er overrasket.
Der er vi helt med.
Det, jeg hæfter mig ved, er, at der i adskillige omgange, i hvert fald to omgange inden for de sidste 5-10 år, har været advaret om de samme ting, og derfor er vi i Dansk Folkeparti forundrede og bekymrede over, at det stadig væk dukker op.
Og når ministeren sammen med justititsministeren har det samme syn på tingene, kan det godt undre, at man både i 2011 og nu i dag ikke ser et, hvad skal vi sige, effektivt fremskridt, men måske tværtimod en progression i den bekymrende situation, vi har.
Det er selvfølgelig det, der undrer os. Når vi ser de her ting, som Tina Magaard henviser til, nemlig promovering af sharia, konvertering og den muslimske erobring, som åbenbart foregår i de her miljøer, så er jeg jo nødt til at spørge: Hvordan ser ministeren på, at der sker en udvikling på det her område i mere aggressiv retning?
Inger Støjberg (V), 2016-04-20:
Først og fremmest vil jeg selvfølgelig gerne takke for spørgsmålet, som jeg synes er meget relevant.
Med TV 2's udsendelser er vi jo endnu engang blevet bekræftet i, at der findes moskeer i Danmark, hvor der foregår dybt kritisable ting.
Men lad mig for det første slå fast, at jeg på ingen måde har noget som helst at udsætte på min partikollega Søren Pind.
Jeg har fuld tillid til hans varetagelse af opgaven som minister både nu, men også da han var integrationsminister i 2011.
Ud over den i spørgsmålet omtalte undersøgelse blev der også tilbage i foråret 2011 igangsat en undersøgelse af parallelsamfund i Danmark, og alt dette førte jo bl.a. til en ændring af udlændingeloven og gjorde det lovpligtigt for udenlandske forkyndere at deltage i et kursus om dansk familieret, såfremt de ønskede at forblive i Danmark.
Derudover indgik vi jo i januar 2015 en bred satspuljeaftale om en styrkelse af indsatsen mod radikalisering, og lige nu er vi så i fuld gang med forhandlingerne om, hvordan man kan tage flere og mere effektive skridt over for de formørkede miljøer, som findes.
Men jeg vil gerne sige, at ingen kan være overrasket over, at der foregår og har foregået ting som dem, vi har set i de såkaldte afsløringer på TV 2.
Man skal ikke have fulgt ret meget med for at vide det, og derfor synes jeg måske, at den allerstørste overraskelse må ligge i, at der især på venstrefløjen er folk, der føler sig meget, meget overrasket og nærmest helt overrumplet af de såkaldte afsløringer, som TV 2 er kommet med.
Jeg tror ikke, der findes mange, hverken i Dansk Folkeparti eller i Venstre, der er så overraskede over det.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-04-20:
Finder ministeren, at der er handlet retmæssigt på forsker Tina Magaards advarsler om de forhold, der eksisterede og tilsyneladende stadig eksisterer i moskeerne, som beskrevet i BT den 21. marts 2013 under overskriften »Pind blev advaret om rabiate imamer«?
Finder ministeren, at der er handlet retmæssigt på forsker Tina Magaards advarsler om de forhold, der eksisterede og tilsyneladende stadig eksisterer i moskerne, som beskrevet i BT den 21. marts 2013 under overskriften »Pind blev advaret om rabiate imamer«?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-04-20:
Som jeg har sagt indledningsvis, tror jeg såmænd også, at der er nogle, der gerne vil vide det.
Så er der bare det, at der helst, som spørgeren også selv er inde på, skal være nogle virksomheder, der tager den op.
Og kan vi fremme det ved eventuelt at mødes med dem, er jeg altid åben over for det.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-20:
Det kan være, at der har været nogle grunde til ikke at køre videre med den ordning, der var, men nu er der så et nyt forslag fra socialdemokratisk side, fra min side som transportordfører, og jeg synes da, vi skulle teste, om ikke det kunne være en ordning.
Det kunne da være noget, vi kunne skabe en dialog med forbrugerorganisationer og andre om.
For jeg tror, at der er tusindvis af forbrugere derude, der gerne vil have muligheden for at vælge til og vælge fra, i forhold til at der er ordentlige forhold i transportsektoren.