runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2012-01-18:
Nu vil jeg lige starte med at give en kommentar til det sidste svar, jeg fik, på det forrige spørgsmål, med, at man overtager den politik, der nu engang er: Så forstår jeg simpelt hen godt, at finansministeren sover godt om natten.
For hvis man i regeringen kan overbevise sig selv om, at grunden til, at der ikke tale om løftebrud, når man ender med at stemme for en efterlønsreform, er at sige: Jamen sådan var det jo, fordi det havde VKO sagt at man ville.
Altså, for lige at minde dem, der måtte lytte med, om det, så gik Socialdemokratiet til valg på, at de ikke ville medvirke til en efterlønsreform.
Men nu forstår jeg bedre, hvorfor man slet ikke anerkender løftebrud i den nuværende regering.
Men til det med kickstart, ja, så kan man sige, at siden der var den her debat, har finansministeren slået fast, at for de mange milliarder kroner er der nu ikke længere tale om, at man først får 9.000 og 12.000 året efter, men 8.000 personer, som det lige er sat ned til, i 2012 og 2013.
Eller sagt på en anden måde: Det er nogle meget, meget dyre job, man har skabt.
Hvad er så forskellen på vores og regeringens økonomiske politik – og det håber jeg at finansministeren vil notere sig?
Den er, at hvis man så på den anden side øger skatter og afgifter for 5,2 mia. kr., ja, så får man samlet set en dårlig effekt ud af en sådan finanslov.
Og det er jo også det, Finansministeriet svarer, og som de skal svare, når man nu holder sig til de gængse regnemetoder, som finansministeren nu er glad for, nemlig at man trækker 4.000 personer ud af arbejdsmarkedet strukturelt.
Louise Schack Elholm (V), 2012-01-18:
Mit spørgsmål til ministeren er: Hvad er ministerens holdning til forrentning af lejeres depositum?
Carsten Hansen (S), 2012-01-18:
Tak for spørgsmålet.
Det er ikke, fordi jeg ikke vil, men fordi jeg er bekendt med, at By- og Boligudvalget vil afholde en eksperthøring om forrentning af lejernes depositum her i begyndelsen af året.
Det er jo en sag, der er blevet diskuteret længe.
Også fru Louise Schack Elholm har været involveret i det, dengang hun var ordfører for et af regeringspartierne, de daværende regeringspartier.
Men i beretningen over beslutningsforslag nr. B 114 fra maj 2011 blev et flertal i det daværende boligudvalg enige om at søge ikke blot forrentning af deposita i private udlejningsejendomme, men også forrentning af beboerindskud i almene boliger, belyst nærmere gennem en høring.
Hensigten skulle bl.a. være at få belyst forudsætningerne for en ensartet behandling af lejerne i den almene sektor og den private sektor.
Udvalget har som forberedelse til høringen stillet mig en række spørgsmål, som jeg har besvaret, om retsstillingen i andre lande, og hvordan man har regler for forrentning af depositum.
Det er min opfattelse, at det kan komme til at påvirke den her høring, hvis jeg her i Folketinget på forhånd giver udtryk for min holdning til emnet.
Derfor synes jeg, at jeg vil afholde mig fra det i respekt for Folketingets By- og Boligudvalgs arbejde.
Louise Schack Elholm (V), 2012-01-18:
Jeg sætter selvfølgelig pris på, at ministeren har respekt for vores høring, men jeg mener bestemt ikke, at det, at ministeren giver udtryk for, hvad ministerens holdning er, på nogen måde skal påvirke vores høring.
Vi skal jo have forskellige eksperter ind at fortælle om det, og derfor synes jeg også, det er relevant at vide, hvor regeringen står i det her spørgsmål.
Så jeg synes, det er helt naturligt at spørge: Hvor står ministeren i det her spørgsmål?
Hvad mener ministeren om det?
Carsten Hansen (S), 2012-01-18:
Jeg tror, det er vigtigt, at man afholder en høring, og jeg stiller selvfølgelig gerne op i samråd, og jeg stiller også op til at svare på spørgsmål, og jeg vil også følge det med interesse, få nogle af mine folk til at følge den høring, der måtte være i By- og Boligudvalget.
Jeg synes, det er et relevant emne, man får sat fokus på.
Men jeg vil også godt pege på, og det ved spørgeren godt, at det ikke er så teknisk ukompliceret at gøre det her – det kan jeg vist roligt sige – altså at indføre et krav om, at lejerne skal have forrentet deres indbetalte depositum.
Det skyldes bl.a., at der efter de gældende regler er mulighed for at regulere størrelsen af de indbetalte deposita, i takt med at lejen stiger.
Et forrentningskrav vil således skulle kunne spille sammen med den anden modsatrettede ting, og der er problematikken omkring beskatningen af forrentningen, administrationsordningen, og hvor forrentningen skal ske.
Der er en lang række andre forhold, som jeg går ud fra at selve eksperthøringen skal belyse i den her sag.
Så det er ikke så enkelt, som nogle kunne tro.
Man kan sige, at nogle steder, især i de almene organisationer, indgår forrentningen som en del af den samlede omkostning.
Så det er ikke så enkelt, som man skulle tro.
Louise Schack Elholm (V), 2012-01-18:
Jeg er rigtig glad for den redegørelse, som ministeren lige gav, for de problemer, der er.
Det var jo netop baggrunden for, at både Venstre og sådan set hele regeringen var imod det i sin tid.
For det her er utrolig kompliceret, det er ikke noget, man bare gør.
På den baggrund kunne jeg jo også forestille mig, at ministeren havde en holdning til det, altså at ministeren havde en holdning til, om det er hensigtsmæssigt i en i forvejen meget kompliceret lejelov at indføre endnu et kompliceret kapitel.
Så hvad mener ministeren om, at man indfører noget, der er så kompliceret som det her i en lejelov, der i forvejen er alt, alt for kompliceret?
Det tror jeg at ministeren er enig med mig i.
Carsten Hansen (S), 2012-01-18:
Men der er nok ikke et område, der er mere reguleret; det har vi vist en fælles erfaring med.
Det, som jeg synes er det principielle i det, er det med, at brugen af depositum er en god måde at stille sikkerhed på for både lejer og udlejer ved indgåelse af en lejeaftale.
Jeg tror, vi er enige om, at der skal være en eller anden form for sikkerhed.
Derfor synes jeg også, det kan være rimeligt at undersøge mulighederne for, hvordan man på en hensigtsmæssig måde udformer bestemmelser for, at de penge – det er jo nogle steder forholdsvis store summer – som lejeren indbetaler til udlejeren som sikkerhed for lejerens forpligtelser over for udlejeren ved fraflytning, forrentes til fordel for lejeren, således at det svarer til at stille en sikkerhed i banken frem for hos udlejeren.
Men det kan man jo gøre på mange måder.
Mange steder indgår den forrentning jo som en del af den administration, der foregår, osv.
Og det er jo en rimelig ukompliceret måde, det foregår på i dag.
Men det er vel netop den opgave, man har taget på sig i By- og Boligudvalget.
Og jeg vil også godt kvittere over for fru Louise Schack Elholms konstruktive tilgang til det.
Louise Schack Elholm (V), 2012-01-18:
Jamen vi valgte netop at tilslutte os den her høring for at synliggøre, hvor fuldstændig umuligt og uhåndterbart det her er.
For det giver en masse problemer i forhold til at håndhæve det, i forhold til administrationen, i forhold til det bureaukrati, man laver.
Vi har, som ministeren også ganske rigtigt siger, en meget kompliceret lejelov.
Det må man sige, og vi har ikke bare en, vi har endda to, og de er begge to meget komplicerede.
Så det er jo ikke, fordi vi mangler komplikationer eller indviklede ting på boligområdet, og man kunne godt overveje, om det virkelig er nødvendigt at indføre flere bureaukratiske regler, flere ting, der er svære at gennemskue, og som endda gør det endnu sværere at udleje boliger.
Det kan være folk, der måske sidder fast med deres bolig, altså ikke kan få den solgt på det her fastfrosne boligmarked og derfor er nødt til at leje den ud, og de kan komme i klemme endnu et sted.
Så derfor vil jeg igen spørge ministeren: Mener ministeren, at det er en hensigtsmæssig måde at indrette boligmarkedet på at indføre en endnu mere kompliceret lovgivning på det her område?
Carsten Hansen (S), 2012-01-18:
Der er jo ikke indført noget endnu.
Men jeg synes, det er en god idé at få set på, hvordan man får forrentet det indskud, der bliver givet – det kunne jo også blive forrentet på anden vis – og om det i dag bliver forrentet og forvaltet på den gode og ordentlige måde.
Så har jeg egentlig sagt: Lad os nu afvente eksperthøringen.
Men jeg synes, at det er rimeligt, at man nu får høringen, og så lad os diskutere høringen bagefter.
Derfor var jeg også glad ved, at den aftale, vi lavede om fremrykning af renovering, var så bredt funderet, som den var.
Jeg var glad ved, at fru Karina Adsbøl og Dansk Folkeparti også var med.
Det andet er, at jeg igennem livet har lært, at det der med at tale ned til folk ikke duer.
Jeg tror, vi skal tale op til dem, men anerkende problemerne, der har været.
Det er også derfor, jeg tog fat i den kriminalitetsforebyggende indsats og også den lidt hårde indsats over for de udemokratiske miljøer, der findes rundtomkring i nogle af vores almene boligområder.
Men det at kalde det stenørken og det at kalde det ghetto er at tale ned til folk.
Jeg tror, man skal tale op til folk.
Derfor kalder jeg det udsatte boligområder uden at forklejne, at der selvfølgelig er nogle problemer, vi skal have taget fat på.
Men man skal bare huske på, at her bor nogle af de borgere, der måske har de største sociale problemer.
Der bor også mange stærke borgere.
Vi laver den største integrationsindsats i Danmark, og den foregår i vores almene boligområder.
Derfor er der nogle helt særlige forhold, der gør sig gældende, og det skal vi tage fat på og løfte i fællesskab med beboerne derude.
Jeg mærker klart, når jeg er i Tingbjerg, Gellerupparken eller Vollsmose, at de ikke bryder sig om at blive stemplet som ghettoer.
Karina Adsbøl (DF), 2012-01-18:
Det lyder alt sammen meget godt fra ministerens side, og det ser positivt ud.
Jeg er meget positiv over for svaret.
Det er jo altid godt med et godt samarbejde, og jeg synes, det er positivt, at ministeren kvitterer for det.
At antallet på ghettolisten er faldet, er også meget positivt.
Det har vi i Dansk Folkeparti også medvirket til.
Med hensyn til ordet ghetto har Altinget jo lavet en undersøgelse, der viser, at et flertal i Danmarks befolkning gerne vil bevare ordet ghetto.
Hvordan forholder ministeren sig til det?
Carsten Hansen (S), 2012-01-18:
Nu kan jeg jo selvfølgelig ikke svare for alle andre ministre, som har været i samråd i Udvalget for Landdistrikter og Øer, men alene det, at vi har fået et udvalg og en minister, der har fokus på det, synes jeg er godt.
Det er så det ene.
Det andet er, at vi har fået sted, hvor vi i fællesskab kan kæmpe kampen for vores landdistrikter og den million mennesker, der bor derude.
Det synes jeg er rigtig vigtigt.
Jeg har i dag haft møde med Det Rådgivende Udvalg På Landdistriktsområdet, og jeg vil sige, at det er nogle spændende og gode dialoger, vi har med hinanden om alt muligt.
Når det så er sagt, vil jeg – og jeg ved godt, at det normalt er omvendt – spørge hr. Leif Mikkelsen: Skulle man have fordelt pladser ud til et sted, som der ikke er ansøgere til?
Derfor har man stort set fået det antal pladser, som der er ansøgere til, plus lidt ekstra i Svendborg.
Og jeg er glad for, at der i øvrigt er en god søgning på både navigationsskolen og SIMAC i Svendborg.
Og jeg er meget opmærksom på det og følger det tæt, kan jeg sige.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-01-18:
Virkeligheden er jo den, at man også søger derhen, hvor pladserne er, og det er klart, at hvis der er lukket eksempelvis i Svendborg, så kommer der sikkert heller ikke flere ansøgere, for så har man søgt andre steder.
Men jeg spørger stadig væk ind til det, fordi de virkemidler, der er til at støtte områderne, jo er at placere uddannelser eller andre ting derude.
Der skal jo en offensiv strategi til, sådan at der faktisk kommer en struktur, der måske signalerer, at det er her, der er plads; det er her, man skal søge.
Så trækker man elever til området, i modsætning til at man bare konkluderer, at der kommer det antal ansøgere, der plejer at komme.
Så jeg efterlyser bare udvikling og aktiv handling i forhold til at indrette sig, sådan at man påvirker det at fastholde uddannelser.
Noget af det vanskeligste ved at fastholde uddannelser er jo, at hvis det bliver for tyndbenet, så er det også sværere at få lærere.
Så er der den konkrete sag i Svendborg, som jo bør interessere ministeren meget.
Jeg vil ikke afæske ministeren nogen garantier i dag overhovedet – ikke på nogen områder og hverken mundtligt eller skriftligt –
men sagen er jo, at maskinmesteruddannelsen kun er en lille del af uddannelsen i Svendborg, og at der også er en række andre ting, der skal honoreres.
Og det er jo derfor, at man sagtens, hvis man ser det lidt ovenfra, kunne sige: Her er en oplagt mulighed for at styrke et område, som ville kunne tiltrække ansøgere.
Jeg troede bare, at Svendborg var noget, det især havde haft ministerens interesse at kæmpe for.
Derfor vil jeg sige til ministeren, at jeg har undret mig over, at det ikke er sket.
Carsten Hansen (S), 2012-01-18:
Jeg vil sige, det ville være underligt, som jeg sagde i min sidste besvarelse, at begynde at fordele en masse pladser til nogle, der ikke har ansøgt.
Men jeg er i øvrigt enig med hr. Leif Mikkelsen i, at der er en stor opgave i at lave en offensiv strategi og sikre, at der er uddannelsespladser til stede i et givet område.
Må jeg ikke sige, at jeg var på Ærø for at besøge Navigationsskolen.
De har jo haft langdistanceundervisning i 300 år, og det har været en kæmpesucces i Marstal.
Det er et sted, hvor man virkelig er forrest, og det er jo noget af det, som jeg synes vi skal kigge på og lære af.
Det er selvfølgelig en niche, men navigationsuddannelserne er meget, meget vigtige for det danske søfartserhverv.
Og de har fjernundervisning, hvor man kan gå direkte ind i lokalet, sådan at man efter en times tid føler, at man selv er med på Ærø.
Det er nogle af de ting, vi skal se på, og som vi skal udbrede via teknologien. Noget andet er, at jeg gerne vil være med til at sikre nogle af de her offensive strategier, men jeg tror ikke på, at det vil være godt at fordele en masse pladser til steder, hvor der ikke er ansøgere.
Vi må sige, at landdistrikterne her sådan set er blevet tilgodeset ved, at de steder, der ikke er Aarhus og København, har fået de pladser, som de har ansøgere til, og oven i købet lidt flere.
Aarhus og København får ikke det antal pladser, de har ansøgere til.
Men lad os gå ind i dialogen og strategien for at skaffe flere mennesker, der vil uddanne sig i landdistrikterne, for det er nemlig et kæmpeproblem.
Den forrige regering nedlagde jo Skårup Seminarium, som hr. Leif Mikkelsen ved, og der har været diskussioner om Nørre Nissum og andre seminarier.
Og der tror jeg vi i Folketinget og i regeringen har en vigtig indflydelse i forhold til de her uddannelsesinstitutioner.
Karina Adsbøl (DF), 2012-01-18:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Anerkender ministeren, at den ghettoindsats i udsatte boligområder, som Dansk Folkeparti har medvirket til, viser en positiv effekt, jævnfør den undersøgelse, som Center for Boligsocial Udvikling har foretaget?
Carsten Hansen (S), 2012-01-18:
Jeg vil godt takke fru Karina Adsbøl for spørgsmålet, for det giver mig anledning til at sige, at der ikke skal herske tvivl om, at jeg fuldt ud anerkender den boligsociale indsats, der støttes af Landsbyggefonden.
Den har rigtig stor betydning i vores udsatte boligområder.
Centeret for Boligsocial Udvikling har undersøgt den kriminalpræventive effekt af 13 boligsociale indsatser i udsatte boligområder.
På 4 år er der faktisk sket, og det er ret markant, et lille fald i antallet af sigtelser, hvor det ellers er gået den anden vej andre steder.
Faldet for de 15-25-årige er på 22 pct., og for de 15-17-årige er faldet på hele 39 pct.
Det har stor betydning for de unge, og det har stor betydning for trygheden i vores udsatte boligområder.
Resultatet viser, at en boligsocial indsats kan bidrage til, at unge holder sig fra kriminalitet.
Derfor ser jeg også gerne, at den boligsociale indsats i årene fremover udbygges.
Vi skal stadig væk have fat i de unge, før de roder sig ind i problemer.
Det, der er tankevækkende her, er, at der er bygget væresteder og lektiecafeer op de her steder, så der er steder for de unge mennesker at gå hen.
Karina Adsbøl (DF), 2012-01-18:
Jeg er utrolig glad for boligministerens svar og for, at han anerkender, at Dansk Folkepartis indsats har virket.
Så det er utrolig positivt, og det vil jeg gerne kvittere for.
Ministeren, SF og S skrev i 2010 i ghettoudspillet, at ministeren gerne ville have 200 ghettobetjente.
Når de ghettobetjente ikke er med i regeringsgrundlaget, betyder det så, at ministeren kan konkludere, at det ikke er nødvendigt med 200 ekstra ghettobetjente?
Carsten Hansen (S), 2012-01-18:
For det første vil jeg godt understrege, at jeg anerkender den boligsociale indsats.
Nu har jeg selv været varmemester i en almen boligorganisation i 10 år og kender virkeligheden derude.
Jeg har været ude at besøge mange steder, og jeg er ikke i tvivl om, at det, at man laver en boligsocial indsats, er det, der virker.
Jeg tror ikke på, at det hjælper at sætte 14-årige i spjældet, som Dansk Folkeparti gik ind for, eller at man kan straffe sig ud af problemerne.
Det er altså den langvarige, hårde indsats, der virker.
Jeg anerkender, at de omkring 400 mio. kr., man bruger på det om året, som er sat af i det sidste boligforlig, og det, at der er en helhedsplan, virker.
Jeg vil godt understrege, at man har bygget på de erfaringer, som forskellige partier har haft igennem mange år på området.
Det virker.
Vi har lavet et forlig, et bredt forlig i Folketinget, med justitsministeren, hr. Morten Bødskov, hvor jeg også har været inde over.
Vi går ind og tager fat i de der subkulturer.
Vi tager fat i øget tryghed med flere betjente ude i områderne, så vi har sådan set fulgt op på vores holdninger, også fra før et valg.
Karina Adsbøl (DF), 2012-01-18:
I Dansk Folkeparti synes vi jo også, at man hele tiden skal vurdere og se, hvad der sker, så man hele tiden kan få ny viden, og vi skal selvfølgelig være opmærksomme på det, der sker ude i områderne.
I ghettoudspillet fra Socialdemokraterne og SF fra oktober 2010, »Ny tryghed i udsatte boligområder«, står, at oprydningen i ghettoerne kun kan ske ved hjælp af talstærk tilstedeværelse af politiet.
Der står, at det er naivt at tro, at borgerne i ghettoerne selv kan løfte opgaven.
Det kræver en stærk politiindsats.
Så vil jeg bare lige spørge igen, om det er fuldstændig udelukket, og om det ikke længere er nødvendigt.
Carsten Hansen (S), 2012-01-18:
For det første er jeg meget enig med fru Karina Adsbøl i, at indsatserne skal bygge på viden.
Jeg har besøgt Gellerupparken, og jeg har også besøgt Odense Kommune, og jeg har set, hvordan man også har lært af de tidligere fejltagelser, man har gjort i de her områder.
Jeg har også været på besøg andre steder, f.eks. i Frederikshavn, hvor man har haft problemer i et udsat boligområde.
Der er ingen tvivl om, at det, vi nu forsøger at gøre, bygger på den viden, at der skal være helhedsplaner, når man går i gang med renoveringer, og at man skal tage fat i den boligsociale del.
Det er ikke nok bare at bygge bygningerne om.
Det er den ene del af det.
Det andet handler om, hvad Socialdemokratiet har ment i ghettoplanen før et valg.
Det ligger langt uden for spørgsmålet, men jeg vil gerne sige, at jeg ikke kan huske alle tallene fuldstændig præcist, i forhold til den aftale der blev indgået.
Men fru Karina Adsbøl er meget, meget velkommen til at spørge ind til det, og jeg stiller gerne op og forklarer om indsatsen, vi har lavet i det brede politiforlig, eventuelt sammen med justitsministeren.
Der er også berammet et samråd, hvor jeg deltager.
Men vi har lagt vægt på, at der både er en sikkerhed og en tryghed for borgerne derude, samtidig med at vi tager fat i de miljøer, som vi ikke bryder os om at have derude, især de antidemokratiske.
Så jeg tror egentlig, at vi er på linje i forhold til den indsats.
Louise Schack Elholm (V), 2012-01-18:
Mener ministeren, at en eventuel indførelse en af forrentning af lejeres depositum har betydning for den økonomiske balance mellem lejere og udlejere?
Det er mit andet spørgsmål til ministeren, og det er: Mener ministeren, er en eventuel indførelse af en forrentning af lejernes depositum har betydning for den økonomiske balance mellem lejere og udlejere?
Jørn Dohrmann (DF), 2012-01-18:
Jamen det forklarer jo ikke den faktuelle ting, at hvis man ligger inden for 49 km fra det her plejehjem, må man godt levere direkte.
Nu forstår jeg på ministeren, at så er der overhovedet ingen sikkerhed for, at de fødevarer er i orden, og at ministeren er bekymret for det, så derfor forstår jeg det også sådan, at ministeren egentlig gerne så, at alle skulle underlægges de her strenge engrosregistreringsregler.
Jeg forstår simpelt hen bare ikke, hvordan ministeren kan gå ud og forlange, at der er endnu skrappere krav til den, der ligger 51 km væk.
Jeg tror, der er mange udeomkring i de danske stuer, der ikke forstår, at dem, der ligger 49 km væk, ikke skal have nogle regler, mens dem, der ligger 51 km væk, skal have alle regler trukket ned over hovedet.
Der er det bare, jeg spørger ministeren: Hvor mange arbejdspladser vil det her koste, altså at man indfører bureaukratiske regler, ekstra omkostninger, for de små erhvervsdrivende?
Hvordan får vi den gode madkultur, de gode oplevelser ude fra de specielle områder i Danmark ind til byerne, hvis det er, man laver sådan nogle tåbelige regler?
Mette Gjerskov (S), 2012-01-18:
Nu vil jeg jo gerne endnu en gang minde om, at det er Dansk Folkeparti selv, der har indført de her regler sammen med den tidligere regering.
Det er Dansk Folkepartis minister, som har forhandlet de her regler med Kommissionen, så hvis de er tåbelige, kan det altså kun pege tilbage på én, og det er hr. Jørn Dohrmann.
Det synes jeg bare vi lige skal have slået fast.
Så spørger hr. Jørn Dohrmann: Kan det ikke være lige meget, om det er 49 km eller 51 km?
Jo, jeg er sådan set ligeglad, men grænsen skal være et eller andet sted.
Det er jo det samme, som hvis du kører i bil og kører 60 km/t. inde i byen, så kører du altså for hurtigt.
Grænsen er et eller andet sted, og så kan du selvfølgelig godt spørge mig: Slår jeg flere ihjel, hvis jeg kører 51 km/t. i stedet for 49 km/t.? Det skal jeg ikke kunne sige noget om, men grænsen er 50 km/t., og på den måde er de her grænser også fastsat.
Der skal være en grænse et eller andet sted for, hvornår det er for småt til, at man vil gøre noget ved det, og hvornår det er så stort, at man skal sikre en bedre fødevaresikkerhed.
Det er det, det her drejer sig om.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-01-18:
Vil ministeren i forbindelse med det danske EU-formandskab arbejde for at ændre reglerne om, at hjemmelavede fødevareprodukter kun må sælges inden for en radius af 50 km, hvilket helt oplagt er til stor skade for mangfoldigheden i den danske fødevareproduktion?
Mette Gjerskov (S), 2012-01-18:
Jeg har ikke nogen aktuelle planer om at ændre reglerne.