runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Kristensen (KF), 2008-04-17:
Med hensyn til om det er et partsindlæg fra Dansk Byggeri, er jeg da glad for, at hr. Bjarne Laustsen bringer netop Dansk Byggeri ind i den her samtale, for Dansk Byggeri har jo om ikke andet så i hvert fald meget indsigt i netop det emne, som vi taler om.
Derfor kan det både være fra den konservative ordfører og et partsindlæg, som hr. Bjarne Laustsen netop henviste til.
Det her handler jo netop om, at vi skal have en bedre kvalitet i vores byggeri, og ansvaret for det skal vi have placeret, og det får vi placeret præcist med det her lovforslag.
Når vi taler om forsikring, vil jeg nævne, at der lige er trådt en forsikringsordning i kraft i forbindelse med at bygge parcelhus, og det er jo præcis også med til at placere ansvaret.
Og det er med til også at skille - hvis man må bruge udtrykket - bukkene fra fårene, sådan at det er kvaliteten i byggeriet, der bliver satset på.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-17:
Det er lidt et spørgsmål, hvem det er, man skal lytte til, om det er Dansk Byggeri, hvor hr. Knud Kristensen har en aktie, eller det er Vesthimmerlands Kommune, hvor hr. Knud Kristensen jo sidder.
Kommunernes Landsforening siger jo ved deres formand, Bjørn Dahl fra Venstre, at det her går i retning af det, som jeg siger på Socialdemokratiets vegne.
Hvem skal man så lytte til?
Jeg forstår, at man lægger mere vægt på den ene end på den anden, og at Bjørn Dahl og KL faktisk ikke har fattet en pind af noget som helst.
Det her er den rigtige udvikling, fordi man får kortere sagsbehandlingstider.
Det, som KL siger, er, at det så i den anden ende fører til, at når man skal godkende tingene, bliver der større problemer, fordi der er usikkerhed om, hvad der rent faktisk er lavet, fordi man ikke har foretaget en behandling af sagen, og at den behandling, der skulle være, enten ikke har fundet sted eller ligger hos rådgivere andre steder, som man ikke har noget forhold til, sådan at det bliver sværere for den enkelte kommune at håndtere det her spørgsmål.
Knud Kristensen (KF), 2008-04-17:
Det er helt klart, at når det her lovforslag er trådt i kraft, er det sådan, at kommunerne skal påse, om det her byggeri kan ligge inden for lokalplanens rammer.
Dernæst skal man kigge på højdegrænseplaner, og så skal man se på det brandmæssige.
Resten ligger under den rådgivende ingeniør.
Det er i hvert fald noget, der kan medvirke til, at vi får hele sagen godt belyst og grundigt behandlet under vores udvalgsarbejde.
Bente Dahl (RV), 2008-04-17:
Der er vist ingen, der vil påstå, at vi har en enkel og overskuelig byggesagsbehandling her i landet.
Tværtimod hersker der stor enighed om, at behandlingstiderne er for lange, og at der skal for meget papir til, men så hører enigheden også op.
Høringssvarene er en vifte af hele spektret af enighed og uenighed.
Lovforslaget har tre dele.
For det første indebærer det, at kommunerne ikke længere skal kontrollere, om mindre, ukomplicerede bygninger enfamilieshuse, garager, sommerhuse og lignende - overholder de tekniske krav i bygningsreglementet.
Begrundelsen er, at bygningerne har en begrænset kompleksitet.
For det andet sidestilles jordbrugserhvervet med andre erhverv.
Det betyder bl.a., at erhvervet fremover også skal betale byggesagsgebyrer.
For det tredje indgår der markedskontrol i lovforslaget, idet Erhvervsog Byggestyrelsen har hjemtaget opgaven med at kontrollere byggevarer fra kommunerne for at sikre, at først og fremmest de indførte byggematerialer lever op til standarden.
Forenklingerne af byggesagerne er velkomne.
Der må være en bagatelgrænse, med hensyn til hvor meget og hvor lidt vi skal kontrollere.
Men vi må diskutere den præcise definition og formulering af, hvordan denne bagatelgrænse skal indkredses.
Hvad er kompliceret byggeri, og hvad er ikke kompliceret byggeri?
Hvor går grænsen mellem det komplicerede og det ukomplicerede?
Det skal vi have styr på under behandlingen af lovforslaget.
Byggesagstiderne er lige nu megalange.
En positiv følge af L 122 må være, at når omkring 80 pct. af bygningerne, der udgør den ukomplicerede del af byggemassen, bliver taget ud af opgavelisten, så må der blive mere tid til de komplicerede ting, som må forventes at blive behandlet hurtigt og effektivt.
Jeg nævnte, at der er en stor spredning, med hensyn til hvor positive og negative høringssvarene er.
Der er skeptiske svar.
Denne bekymring er jeg helt enig i.
Jeg er også enig i det høringssvar, der omtaler andre problemstillinger vedrørende kloak- og spildevandsområdet.
Det skal der tages højde for i den endelige lov.
Handicaporganisationer finder i deres høringssvar, at det er uhyre vigtigt, at det sikres, at bygninger er tilgængelige for folk med handicap.
Det er jeg også helt enig i skal sikres.
Derimod er jeg ikke helt enig i det omtalte dokument fra Bjørn Dahl, som påstår, at der ikke er tale om en afbureaukratisering.
Jeg mener nok, at det i hvert fald er et skridt på vejen.
Jeg mener, at L 122 vil medføre en forenkling at byggesagsbehandlingerne.
Vi skal under lovbehandlingen sørge for at sikre, at der ikke samtidig sker uhensigtsmæssige ting.
Nogle af dem har jeg nævnt, og der er også flere andre ting, vi skal tage højde for.
Det ser ud til, at vi skal foretage en ret omfattende udvalgsbehandling, men den deltager Det Radikale Venstre gerne i.
Vi ser overvejende positivt på dette forslag, men som sagt skal det gennemarbejdes meget nøje.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-17:
Jeg synes altid, det er beklageligt, hvis der er fejl.
Det, man skal gøre, er at prøve at minimere antallet af fejl.
Det, der er problemet i den her sag, er, at regeringen og Dansk Folkeparti tilsyneladende lægger op til, at der skal være flere fejl, og at det er mere acceptabelt.
Det, der er problemet i den her sag, i hele den branche - det gælder sådan set i alle samfundsforhold - er jo, at der ikke er nogen, der sliber uden vand.
Den regning, der måtte komme, fordi der bliver begået fejl, havner altid hos den enkelte ude i det yderste led.
Og det betyder, at hvis der er en fejl, så stiger forsikringspræmien.
Det er i forhold til det, at vi ligesom har forsøgt at sige, at vi vil have bedre kvalitet, vi vil have et bedre byggeri, vi vil i det hele taget undgå fejlene, og derfor skal der være en forsikring på det her område.
Jeg beklager, at det i første omgang kun er på nye ting, altså når der ikke har været om- og tilbygninger og den slags ting, for der er ikke nogen byggeskadeforsikring på det.
Det er noget af det, jeg synes vi i fællesskab skulle prøve at se om vi kunne arbejde på, men det er jo klart, at hvis de er så stjernedyre, er der ikke nogen, der har råd til at betale dem.
Ministeren sagde, at folk sad på skrivebordet og kiggede på de sager.
Jeg tror nu, at de sidder ved det, for jeg kan selvfølgelig godt forstå, der bliver begået fejl, hvis de sidder oven i papirerne.
Men det tror jeg nu ikke er tilfældet.
Jo, men vi har da et kommunalt selvstyre, har vi ikke?
Med hensyn til det her lovforslag kunne man jo, hvis det var det, udstikke nogle retningslinjer omkring sagsbehandlingstider og forskellige andre ting, der ville gøre, at man fik en mere ensartet sagsbehandling.
Det er jo slet ikke det, man lægger op til.
Man vil bare privatisere noget af det her.
Det, der er interessant, er, hvad ministeren bygger sin antagelse om, at det her vil føre til kortere sagsbehandlingstider, og at vi får færre fejl i dansk byggeri fremover, ved at der er en lang række ting, der ikke skal kontrolleres, på.
Det er interessant, hvordan man er kommet frem til det.
Og dernæst er der L 177, hvor vi oplever, at der er få forsikringsselskaber, der vil byde på den præmie, der skal til for at sikre borgerne mod de fejl og mangler, der kan opstå.
Bliver den præmie billigere eller dyrere som følge af det her lovforslag?
Bendt Bendtsen (KF), 2008-04-17:
I og med at kommunerne bruger cirka 25 pct. af deres tid på nøjagtig at kontrollere de her ting, så bør man sige, at de, når de så ikke skal gøre det arbejde længere, så har en kortere sagsbehandlingstid.
Så kunne man også sige, at når de nu ikke skal bruge tiden på ukomplicerede byggerier, så kunne de bruge noget mere tid på de byggerier, der er komplicerede.
Man flytter altså en arbejdsressource fra et sted, hvor arbejdet er ukompliceret, til et sted, hvor det er kompliceret.
Så skulle det gerne betyde færre fejl, i og med at der er en forsikringsordning - det er et andet lovforslag - der i øvrigt blev vedtaget af et enstemmigt Folketing i juni 2007, som handler om, at vi er nødt til at se på at få nedbragt antallet af fejl og mangler i det private byggeri, på samme måde som det er sket i det almene byggeri.
Og det ser jeg selvfølgelig frem til sker.
Jeg kan sige, at det da er en sag, jeg i øjeblikket følger nøje sammen med forsikringsselskaberne.
Vi skal finde et leje på det her område, og det må vi så se frem til.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-17:
Fru Anita Knakkergaard siger, at de frigjorte ressourcer, der eventuelt kan være tale om, skal gå til at kontrollere landbrugsbygninger, som er en ny opgave, som kommunerne får.
Så jeg ved ikke, hvor de ekstra ressourcer til det her skulle komme fra.
Jeg ved bare, at der bliver sagt, at en 70-80 pct. af alle de sager, der omhandler lige nøjagtig de boliger her, altså enfamiliehuse, bliver omfattet af det her lovforslag, og når de ansøgninger er kommet frem, er de behæftet med fejl.
Jeg håber da, vi er enige om, at det, det drejer sig om, er at få fjernet de fejl.
Uanset om det er kommuner eller det er private, der skal kigge på det, så skal vi da sørge for, at byggeriet er i orden.
Vi vil have en ordentlig kvalitet, energi, tilgængelighed og handicapvenlighed og alle de der ting skal da være i orden.
Og så er jeg glad for, at ministeren siger i forbindelse med L 177, at det er problematisk, at der kun er to selskaber, der indtil nu er udbydere, og at det ser ud til, som det ligger nu og her, at vi kan risikere, det bliver en meget dyr præmie.
Det, der er interessant, og som bliver udtrykt fra branchens side, er, at hvis der er usikkerhed omkring det her, så vil det få præmien til at stige, og det er vel ikke lige det, vi har brug for.
Bendt Bendtsen (KF), 2008-04-17:
Det, jeg kan høre, er jo, at hr. Bjarne Laustsen har en kæmpe mistro til de ingeniører og til de arkitekter og til dansk byggeri som sådan.
Det er jo det, jeg hører.
Jeg har den holdning, at kommunale byggesagsbehandlere bør koncentrere sig om komplicerede byggerier, og når vi så taler om tilbygninger, enfamiliehuse m.v., hvor det alligevel er skrivebordsarbejde, så er det det, vi undtager fremover, hvorved vi flytter ressourcer over til det komplicerede byggeri.
Og med hensyn til bemærkningerne omkring dansk landbrug vil jeg sige, at en del af de staldbygninger og lignende, der skal opføres, jo er ukomplicerede byggerier.
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-17:
Lovforslaget er en del af kampen for at hjælpe de udsatte grupper i Danmark.
Det er vigtigt, at vi hjælper de hjemløse og andre svage grupper i samfundet.
Det er en del af velfærdssamfundets ansvar.
Med dette lovforslag hjælpes de hjemløse og de svage grupper med at få en bolig.
Det betyder meget for disse svage grupper, at de har en base, et hjem.
Dels har de brug for et varmt sted at overnatte, men de har også ligesom alle andre mennesker brug for den tryghed, som et hjem giver.
Forsøgsordningen med de »skæve« boliger til udsatte grupper har fungeret i en årrække.
Med denne lov gør vi nu ordningen permanent.
Evalueringen af forsøgsordningen har vist, at ordningen har fungeret godt; beboerne er glade for at bo i boligerne.
Med lovforslaget oprettes desuden et boligsocialt udviklingscenter.
Dette center skal sikre, at den erfaring, der opnås gennem forskellige boligsociale indsatser, samles og analyseres.
Det boligsociale udviklingscenter sikrer, at vi får det optimale ud af vores støtte til de boligsociale områder.
Det sikrer, at vi lærer, hvordan vi bedst muligt kan hjælpe de svage grupper.
Disse to tiltag sikrer bedre vilkår for de udsatte grupper.
De hjælper de personer i vores samfund, der virkelig har brug for hjælp.
Lovforslaget er en del af satspuljeforhandlingerne, og Venstres støtter lovforslaget.
Bendt Bendtsen (KF), 2008-04-17:
Jeg vil gerne sige tak til ordførerne for indlæggene i debatten.
Jeg vil gerne starte med at fastslå, at det er regeringens klare mål at arbejde for både forenkling og afbureaukratisering ikke alene i den offentlige sektor, men også her i denne sal til glæde for dansk byggeri.
Størstedelen af alt det byggeri, der opføres og ombygges i dag, er ukompliceret byggeri.
Kontrollen er der, uanset om det er et ukompliceret enfamilieshus eller det er en stor, kompliceret bygning.
Jeg mener, at den nuværende byggesagsbehandling i mange tilfælde er både unødig tung og omkostningsfuld, hvilket også bidrager til de lange sagsbehandlingstider, når folk skal bygge en carport eller de skal opføre en mindre tilbygning.
Herudover oplever mange virksomheder i dag, særlig typehusproducenter, at kommunerne fortolker byggelovens regler forskelligt, sådan at ens bygninger i byggesagsbehandlerens univers behandles forskelligt.
Der kan være forskel på at bygge et enfamilieshus i Haderslev og i Holstebro.
Man kan se forskelligt på det i kommunerne.
Det er ikke rimeligt.
Det vil vi tage hånd om ved at afbureaukratisere kommunernes byggesagsbehandling, så bygherrerne i fremtiden vil opleve en mere smidig og enkel byggesagsbehandling.
Der er flere af ordførerne, der i dag har været inde på, hvad det her så betyder.
Der er ingen tvivl om, at tiltroen til, hvad der vil komme til at ske, åbenbart betyder utrolig meget for ordførerne.
Jeg vil gerne sige, at lovforslaget jo ikke ændrer ved, at det altid er bygherren, der er ansvarlig for, at et byggeri overholder lovgivningens krav.
Nu får vi, som også flere ordførere har været inde på i dag, en tydeliggørelse.
Det er jo i den sidste ende bygherren, der har ansvaret, og de ord, vi i dag hørte fra fru Anita Knakkergaard, kunne jeg også have gjort til mine, nemlig at det er meget godt at sidde ved et skrivebord og kontrollere tingene, men så gør håndværkerne måske noget helt andet, og i sidste ende er det bygherrens ansvar.
Det skal så kobles sammen med, at vi nu får en bestemmelse om, at nybyggeri skal kontrolleres efterfølgende.
Så der er altså her behov for at gå ind og afbureaukratisere.
Det gør vi.
Det er jo ca. 25 pct. af en byggesagsbehandling i dag, der lige nøjagtig går på de her tekniske krav.
I tilfældet med at bygge enfamilieshuse, er det sådan, at hvis der opstår skader, er det i sidste ende bygherrens ansvar.
Kommunerne har intet ansvar over for det, de sidder og kigger igennem.
Hvis de begår fejl, så begår de fejl, og så er det ikke ansvarspligtigt.
Så der er ikke andet at sige, end at det her er med til at mindske bureaukratiet.
Det er med til, at vi kan få kortere sagsbehandlingstider, når folk skal have bygget en carport eller en lille tilbygning.
For i den sidste ende er det jo bygherren, der hænger på ansvaret.
Jeg tror måske, der er flere, der har set udsendelsen om kinesiske vandhaner.
Det er rart at vide, at de mærker, vi har på vores byggevarer, også bliver kontrolleret i fremtiden.
Med de bemærkninger ser vi frem til udvalgsbehandlingen, og jeg håber, at det her kan få en hurtig behandling i udvalget.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-17:
Jeg tror på, at Dansk Folkeparti er oprigtig bekymret for nogle af de elementer, der ligger i forslaget, og så vidt jeg kan forstå, har fru Anita Knakkergaard også læst bekymringerne fra KL's side i den her sag.
Det, der så er interessant, er, hvad man vil gøre ved det; om man bare vil sige, at de relevante indsigelser, der kommer fra forskellige steder, ikke har nogen betydning.
Når Dansk Folkeparti siger, at de er bekymret for, at det bliver dyrere, og at man får et dårligere byggeri, hvad er konsekvensen så?
Dernæst vil jeg sige, at jeg går ud fra, at vi må være enige om på baggrund af de bemærkninger, som fru Anita Knakkergaard tidligere har givet om forsikringsforholdene, at de bliver meget, meget dyrere; der er få selskaber, der udbyder.
Bliver det værre eller bedre af det her?
Anita Knakkergaard (DF), 2008-04-17:
Jeg har selv truffet en beslutning, og jeg tror, at de 50 mio. kr., der bl.a. bruges til byggesagsbehandlingsgebyrer - og det sagde jeg også før - kunne bruges til ingeniører, men byggeriet bruger jo i forvejen bygningskonstruktører og ingeniører og arkitekter og sådan noget, når man skal have lavet et enfamilieshus.
Jeg kan ikke se det problem.
Tværtimod vil jeg tro, at de mennesker, der sidder med det, har en tendens til at sige: Nå ja, men kommunen tjekker os lige.
Altså, det er facitlisten - de tjekker det.
Og det er jo altid rart, men det giver en falsk tryghed, for det er jo ikke altid, at det offentlige ser en fejl.
Det har vi set et eksempel på i Nordjylland nu her, hvor der var en, der fik tilladelse til at bygge et hus, men hvor Naturklagenævnet ikke havde været inde over det, selv om de skal det - også i fremtiden her.
Det var så bygherren, der skulle have en regning på 5 mio. kr.
Så kommunerne laver massevis af fejl.
Der er ikke sikkerhed for, at der ikke bliver begået fejl.
Og det kan man jo også se, når man går ind og kigger på den forskel, der er i byggesagsbehandlingstiden og gebyrerne.
Så jeg er ikke så nervøs, men vi skal da være opmærksomme på det.
Karsten Hønge (SF), 2008-04-17:
Forbrugerne har krav på en finansiel sektor, som de kan have tillid til, og den bedste vej til tillid er åbenhed.
Argumentet om, at åbenhed kan give uro, tror jeg ikke meget på, og vores nabolande har jo allerede mere åbenhed, uden at det hos dem har ført til uro på markedet.
Tværtimod tror jeg på, at ethvert marked vil reagere positivt på at få fuld information, i stedet for at der er forsøg på at holde forhold skjult eller at oplysninger kommer frem sådan ved tilfældigheder.
Konkurrencerådet har jo allerede i dag stor åbenhed, og det har klart efter vores vurdering været positivt.
Vi er tilfredse med, at åbenheden øges på forbrugerområdet.
Det er nødvendigt at sikre en bedre efterlevelse af de forbrugerbeskyttende regler på det finansielle område, herunder aktindsigt i Finanstilsynets tilsyn med de forbrugerbeskyttende regler i offentlighedsloven.
Det kunne måske have hjulpet aktionærerne i Bank Trelleborg-sagen.
Der er naturligvis tale om en balance i forbindelse med åbenhed, og derfor er det også godt, at lovforslaget åbner op for den mulighed, at virksomheder kan undgå offentliggørelse, hvis det medfører, som der står, uforholdsmæssig stor skade.
Men som ministeriet skriver i svarene til høringsparterne, skal det kun i et meget begrænset omfang være muligt at undgå offentliggørelse, nemlig i de helt særlige tilfælde, hvor vitale interesser for virksomhederne er truet.
Det her hensyn kan vi godt støtte, når der altså vel at mærke kun er tale om meget sjældne tilfælde.
Alt i alt er SF positiv over for lovforslaget.
Mike Legarth (KF), 2008-04-17:
Lovforslaget her er et i en lang række forslag fra erhvervs- og økonomiministeren, hvor han søger at lette de administrative byrder i nogle sager og i andre sørge for mest mulig gennemskuelighed og åbenhed, og det er især det, det handler om i dag.
Der er især tre punkter, der gør, at vi støtter forslaget:
Den øgede åbenhed er helt i tråd med udviklingen på værdipapirområdet, hvor gennemsigtighed og åbenhed i stigende grad, skal jeg sige, er et instrument til at sikre et velfungerende marked.
Lempelsen af sikkerhedskravet for pantebreve, især SDO, i fast ejendom, støtter vi naturligvis også.
Det var de tre punkter, der hovedsagelig gør, at vi støtter forslaget.
Niels Sindal (S), 2008-04-17:
Som nævnt vil det her forslag jo indføre større åbenhed omkring Fondsrådets, Det Finansielle Virksomhedsråds og Finanstilsynets arbejde.
Og det er en god ting.
Offentligheden skal have indsigt i, om spillereglerne på de finansielle markeder bliver overholdt.
Den anden del af lovforslaget drejer sig som nævnt om at anerkende pantebreve i fast ejendom som sikkerhed allerede ved anmeldelsen til tinglysning.
For så vidt angår den første del af lovforslaget, er det jo sådan, at der i dag er en skærpet tavshedspligt.
En række sager i de senere år har givet anledning til, at vi via samråd og behandling i Erhvervsudvalget er nået frem til, at der skulle ske et eller andet på området.
Jeg vil da gerne i dag kvittere for samarbejdet i Erhvervsudvalget og ministerens imødekommenhed.
Socialdemokratiet har i flere år ønsket at få den her lukkethed ændret, således at der er forbrugeråbenhed og gennemskuelighed.
Vi kan tilslutte os forslaget, og såfremt der ikke dukker voldsomme ting op - djævelen kan jo ligge i detaljen - forudser jeg et roligt udvalgsforløb.
Den anden del af lovforslaget, som i øvrigt er udformet på foranledning at branchen selv, er vi også tilfredse med.
Så alt i alt synes vi, at det er et godt lovforslag.
Vi er positivt indstillet og regner med, at forslaget går glat igennem.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-04-17:
Jeg forsøgte at lede lidt i forslaget for at se, om der skulle være noget i det, som Det Radikale Venstre kunne være imod, men det er svært.
Så jeg vil sige, at intentionen om mere åbenhed selvfølgelig er en intention, som vi bakker op om.
Samtidig skal man jo også gå en balancegang i forhold til videregivelse af fortrolige oplysninger eller virksomhedsrelaterede oplysninger, men det virker, som om det er en balance, som man har ramt i lovforslaget her, så Det Radikale Venstre kan støtte det, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Frank Aaen (EL), 2008-04-17:
Udenrigsministeriets område, måske Justitsministeriets og Finanstilsynets områder er nok nogle af de områder, hvor det er sværest at få indsigt i, hvad der foregår, og derfor vil jeg da sige, at man skal hilse enhver åbning velkommen, og det vil vi også gøre.
Jeg vil også sige, at jeg synes, at det et stort fremskridt, når man siger, at der kun skal være tale om åbenhed, hvis ikke den kan true virksomhedens fortsatte drift.
Når jeg lige understreger det, er det, fordi der, tilbage i tiden, da vi rodede med en masse af bankskandalerne, også var fuldstændig og hundrede procent åbenhed for selskaber, der var lukket for længst.
Vi kunne ikke rigtig finde ud af, hvem den åbenhed var til gavn for.
Til gengæld kunne vi i forbindelse med en bank, der var lukket Kronebanken f.eks. - og hvor man kunne have haft gavn af at se, hvad der egentlig skete, for der mistede mennesker penge, og staten mistede penge og måtte gå ind og hjælpe, for at det ikke skulle blive en stor finansiel katastrofe, stadig væk støde ind i, at vi af hensyn til bankhemmeligheden ikke kunne få indsigt i den pågældende sag; ikke engang selv om det skete i fortrolighed i Erhvervsudvalget.
Jeg bruger det eksempel, fordi det jo ikke bliver ændret med det her lovforslag.
Det vil stadig væk være sådan, og derfor har vi brug for, at der bliver taget mange flere skridt hen imod åbenhed i den sektor, der anses for at være så vigtig, at staten, som vi har set det med Northern Rock i England, og som vi har set det i USA, uden videre bare åbner pengekassen og giver milliarder for at redde en virksomhed.
De virksomheder er så stadig væk over for offentligheden undergivet så ekstremt stor fortrolighed, som der er tale om her, og man siger altid, at det er af hensyn til borgeren, men borgeren er altså Danske Bank, og den er ikke nogen helt almindelig borger, borgeren er altså også Nordea, og det er heller ikke nogen helt almindelig borger.
Jeg helt enig i, at økonomi- og erhvervsministerens private bankkonti og pengetransaktioner ikke skal kunne ligge åbent på nettet, det er jeg helt med på, men jeg synes nok, at man kunne ønske sig lidt mere indsigt i, hvad der faktisk foregår, når vi taler om enorme pengesupermarkeder.
Så det er et lille skridt i den rigtige retning, som jeg er sikker på, at vi vil støtte, hvis ikke vi falder over, at der også har sneget sig nogle forringelser ind - det skal vi lige undersøge lidt nærmere i udvalgsarbejdet - men er det bare en forbedring, hvilket det ser ud til at være, så støtter vi det selvfølgelig, selv om det ikke er nok.