Hans Kristian Skibby (DF), 2012-03-21:
Nu har jeg altså ikke selv så meget erfaring – jeg har omkring 8 års erfaring her fra Folketinget – men vi skal jo mange år tilbage, hvor vi allerede startede med at diskutere det her med administrative byrder.
Det var jo eksempelvis helt tilbage under CD og Mimi Jakobsens ledelsestid på erhvervsområdet, hvor man faktisk gik ind og også nedsatte et udvalg, som skulle kigge på, hvordan man kunne få de administrative byrder ned over for det danske erhvervsliv.
Nej, det er det faktisk efter min opfattelse ganske klart ikke.
Siden 2001 har der jo været stor fokus på, at vi skal have bugt med nogle af de administrative byrder.
Hvis man kigger på tallene fra 2001, blev der lavet en opgørelse fra Dansk Industri, som viste, at der blev brugt omkring 31 mia. kr. årligt i Danmark – omkostninger, lønkroner osv., computerprogrammer og alt muligt andet – til at udføre såkaldt administrativt arbejde for virksomhederne.
Det satte VKO-flertallet så fokus på, og det lykkedes faktisk i de kommende 9 år at nedbringe de administrative byrder med omkring 25 pct., således at virksomhederne ved udgangen af 2010 kun i citationstegn brugte omkring 23 mia. kr. om året på administrative byrder.
Det kan man selvfølgelig blive selvfed over og synes, at det er godt.
Det er det jo også, fordi hver gang man sparer nogle penge på administrative byrder, har virksomhederne jo muligheden for at bruge de penge på at øge deres konkurrenceevne eller at produktoptimere deres produkter, finde på nye produkter, nye servicer osv. og dermed skabe ny vækst i Danmark.
Der synes jeg bare ikke at vi skal stoppe.
Jeg synes jo, at vi skal være langt mere offensive set i forhold til at få nogle af de resterende 23 mia. kr. konverteret fra traditionelle administrative byrder til at være noget, som virksomhederne kan bruge helt håndgribeligt til at øge både deres vækst og beskæftigelse og selvfølgelig også deres konkurrenceevne.
Derfor har jeg stillet det spørgsmål her i dag, fordi jeg jo noterede mig, at erhvervsministeren var ude her den 15. marts med en pressemeddelelse om, at det skal være lettere at drive virksomhed i Danmark.
Det må ministeren komme ind på nu selvfølgelig, men jeg synes ikke, at de få punkter, der blev lagt op til i meddelelsen fra Erhvervsog Vækstministeriet er særlig ambitiøse.
Det har ministeren selvfølgelig også ret i.
Men jeg kan så fortælle, at der f.eks. blev indført en lempelse af revisionspligten allerede fra den 1. januar 2011, som jo medførte, at 17.000 mindre virksomheder ikke længere skulle have revisorpåtegning på deres årsregnskaber.
Det betød faktisk, at man dengang kunne formindske de her revisionsudgifter med en lille halv milliard om året.
Det var trods alt en lidt større og mere ambitiøs aftale at gå med i.
Men jeg synes bare, at det, som ministeren går ind på med det her initiativ, er lidt ligesom at gå rundt om den varme grød, for vi kan jo kigge på de anbefalinger, der er kommet fra Dansk Industri, som trods alt igennem mange år har haft stor erfaring med, hvor det er skoen trykker.
Hvorfor ikke prøve at lytte til de 34 konkrete forslag, som allerede er fremsendt til ministeren?
Jeg ved, ministeren har fået dem.
Det er 34 konkrete forslag fra Dansk Industri, som jo i den grad kan være med til at gøre de administrative byrder mindre for dansk erhvervsliv.
Hvorfor kunne man ikke starte der?
Der er 34 konkrete punkter i sådan en fin brochure, vi alle sammen har fået; den kunne man jo måske godt overveje at gå i gang med.
I stedet vælger man at lave en pressemeddelelse, hvori der som et ud af fem punkter står, at det er lykkedes at lave nogle nye regler for bevæbning at danske handelsskibe i Mellemøsten osv.
Det er jo ikke nok.