Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Jo, det kan jeg sagtens bekræfte, og vi tager gerne den diskussion igen.
Jeg synes bare, vi lige skal have hele tegningen med, for det har været lidt svært at finde ud af, om Socialdemokratiet mener, at vi under VK-regeringen brandbeskattede danskerne, eller at vi gav ufinansierede skattelettelser, så pengene fossede ud af kassen.
Så det vil jo være lidt nemmere, hvis vi var enige om, hvad Socialdemokratiet mest mener i den her sag.
Danmark har brug for, at vi styrker vores konkurrenceevne.
Vi har brug for at styrke vilkårene for at drive virksomhed i Danmark, investere i Danmark og skabe arbejdspladser i Danmark.
Det er derfor, vi i Venstre har foreslået ikke bare et skattestop, men også et byrdestop.
Venstre mener, at vi skal have et skatte- og afgiftsstop, for det giver borgere og virksomheder tryghed i forhold til skatten.
Det betyder, at virksomheder og borgere trygt kan regne med, at regeringen og Folketinget ikke kommer med forslag, der fra den ene dag til den anden hæver skatter og afgifter eller indfører nye.
I de 10 år, hvor vi havde en VK-regering, stod Venstre vagt om skattestoppet.
Det gav tryghed for borgere og virksomheder, og det mener vi i allerhøjeste grad der er brug for igen.
I Venstre har vi også sagt, at noget er vigtigere end andet, og det er derfor, vi foreslår et offentligt udgiftsstop.
Så i stedet for at lade verdens største offentlige sektor vokse yderligere vil vi holde det offentlige forbrug i ro og i stedet bruge de penge, der frigøres i forhold til regeringens planer, på at investere i private danske arbejdspladser.
For hvis der skal være råd til et stærkt velfærdssamfund i Danmark i fremtiden, kræver det jo, at vi har et privat erhvervsliv. Det skal være attraktivt at drive virksomhed i Danmark, for i den sidste ende kommer pengene til den offentligt finansierede velfærd fra det private erhvervsliv.
Regeringen har hævet skatter og afgifter, når den har lavet aftaler med Enhedslisten, modsat når Venstre har været med, for så er skatter og afgifter blevet sænket.
Det skete med skatteaftalen fra 2012, vækstpakken fra sidste sommer og også med finansloven for i år.
Jeg er enig i, at det ville være langt bedre, hvis retningen altid lå fast, altså at der var enighed om, at det var bedre at holde skatter og afgifter i ro – og gerne sænke dem – i stedet for at sænke dem om foråret for så at hæve dem om efteråret, som regeringen flere gange har gjort.
Og det er også afgørende for at sikre lysten til at investere og lysten til at drive virksomhed i Danmark.
Vi ved også, at der er et demografisk pres på en række områder i den offentlige sektor.
Ifølge regeringen er behovet på ca. 12 mia. kr. frem til 2020, og det er pudsigt nok det samme tal, som regeringen mener der kan ske effektiviseringer og forbedringer og rationaliseringer for ved at få den offentlige sektor til at gå længere på literen på en lang række områder.
Og dermed kan der altså tilføres flere penge til eksempelvis sundhedsområdet ved at effektivisere andre steder, for den offentlige sektor kan gå længere på literen.
Vi oplever dagligt, hvordan eksempelvis kommunerne løser opgaverne vidt forskelligt – nogle mere effektivt end andre – og hvordan nogle kommuner får mere ud af pengene end andre, og jo også, hvordan udgifter og kvalitet ikke altid hænger lige godt sammen.
Men fra Venstres side vil vi altså have muligheden for at bruge effektiviserings- og rationaliseringsgevinster nogle steder i den offentlige sektor til at prioritere andre steder – inden for rammerne af vores udgifter.
Og i den forbindelse er Liberal Alliances forslag lige lidt for firkantet på præcis dette punkt, og det gør, at vi ikke bare sådan kan sige ja til forslaget.
Men med hensyn til intention og retning er der stort sammenfald mellem forslaget og Venstres politik.