runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2010-06-22:
Jeg vil sige til SF's ordfører, at man jo kan forsøge at tale sig væk fra tingene i en debat, men man kan ikke tale sig væk fra realiteterne, hvis man først sidder med dem.
SF’s ordfører har jo lige selv i sin ordførertale forklaret, at man netop lægger op til nogle drøftelser med arbejdsmarkedets parter, trepartsforhandlinger, fordi man synes, alle skal inddrages i at finde en løsning.
Så er det sådan set bare, at vi prøver at spørge: Jamen hvordan er det så, man får dækket det hul, som en lang, lang række organisationer og andre siger der er?
Det er jo ikke nok at komme med en påstand og sige, at man tror, det hænger sammen, når stort set alle hele kompasset rundt, måske lige med undtagelse af Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, siger, det ikke hænger sammen.
Så må man da have nogle løsninger, og så er det jo fair nok, hvis ordføreren siger: Nej, vi skal ikke gå fra 12 minutter til 24 minutter eller 36 minutter.
Men det kunne være en af vejene, så lad os da få et klart svar på, om det er en af vejene, eller det ikke er.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-22:
Efterlønnen skal bevares, som den ser ud.
Vi skal undgå at skære på dagpengeområdet, på de arbejdsløse.
Vi skal undgå at lave nedskæringer i kommunerne med fyringer af 8.000 medarbejdere, som den borgerlige regering vil.
Den plan indeholder så nogle andre forslag til, hvordan man løser de økonomiske problemer, der er.
Derfor er det ikke rigtigt, at der vil opstå et forøget finansieringsbehov på grund af det her forslag.
Erling Bonnesen (V), 2010-06-22:
Det fremgår jo med al tydelighed, at SF er imod det her, fair nok.
Det fremgår også med al tydelighed, at hvis man får magt, som man har agt, vil man rulle det tilbage og indkalde til trepartsforhandlinger, og netop ved de drøftelser lægger man op til, at der er sådan lidt frit slag til at komme med muligheder for at få det til at hænge sammen.
, at det bliver interessant nu også at få vinklerne trukket lidt op, for det er jo godtgjort, at når man skal have fundet pengene, hænger S-SF-planen ikke sammen.
Jeg tror, at de eneste tilbage, som påstår, at den hænger sammen, er Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
Alle andre siger, at planen er gennemhullet, at den ikke hænger sammen.
Så hvad vil svaret være på, hvordan man får dækket det her hul, som der er?
Er det så ikke 12 minutter, der skal til?
Skal man så f.eks. sige 24 minutter eller 36 minutter, eller hvordan?
For virkelighedens verden vil jo ramme.
Hvis man når netop den situation, som man ønsker sig, at man får magt, som man har agt, er det jo ikke Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, der kommer og fortæller, at det hænger sammen.
Nej, så er det ministeriets embedsmænd, der kommer og siger, at det ikke hænger sammen.
Hvad vil man så svare?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-06-22:
Jeg synes stadig, det er lidt uklart.
Jeg forstår godt, at ordføreren er imod forslaget, og det er jo fair nok.
Vi er så for.
Men jeg forstår ikke helt det: Når man nu ikke er med til at støtte de forskellige forslag, som kan være med til at skabe vækst og arbejdspladser i det danske samfund, hvad er det så, man vil?
Så siger ordføreren, at det kan man læse i S og SF's store plan, som handler om, at danskerne skal pålægges nye afgifter, og at virksomheder skal pålægges nye skatter.
Tror man virkelig, at det er vejen frem med hensyn til at skabe vækst og arbejdspladser til danskerne?
Det er jo det modsatte, der skal til.
Hvis man virkelig ville gøre noget godt for danske lønmodtagere, skulle man jo halvere selskabsskatten, sådan at man kunne sikre, at der ville komme vækst, nye virksomheder, nye arbejdspladser.
Det er da vejen frem.
Det er et konkret forslag, vi gerne vil stille.
Men jeg synes stadig, at det står uklart, hvad det er, man er blevet enig med fagbevægelsen om på de gode dialogmøder, som ordføreren talte om.
Vi ved det ikke.
Gør ordføreren?
Eigil Andersen (SF), 2010-06-22:
Enhver ved, at i en kapitalistisk økonomi svinger det op og ned med højog lavkonjunktur, og min opfattelse er på ingen måde, at det er den borgerlige regering, som afskaffede arbejdsløsheden, men der var man begunstiget af, at verdensøkonomien var i en højkonjunktur, og det gjaldt så også Danmark.
Med hensyn til hvem der skal gå fra deltid til fuld tid, må jeg gentage, at i SF og også i Socialdemokratiet har vi det altså sådan, at vi ikke er de store tilhængere af, at man i enhver situation skal komme med nogle diktater, sådan som jeg kan forstå at de borgerlige er, for de dagpengeforringelser, som vi behandler i dag, er jo diktater.
Men vi har den opfattelse, at vi gerne vil åbne muligheder for mennesker, og det vil sige, at dem, der så arbejder på deltid inden for de enkelte områder, efter de overenskomstforhandlinger, der skal finde sted, formentlig kan få en mulighed for at vælge at gå fra deltid til fuld tid.
Så det vil altså sige, at det ikke er et diktat til hver enkelt person.
Peter Juel Jensen (V), 2010-06-22:
Jeg vil starte med at glæde mig over, at SF her fra talerstolen konstaterer, at den borgerlige regering faktisk vil afskaffe arbejdsløsheden.
Men jeg har også et lille spørgsmål til ordføreren: Hvis dem, som er i deltidsbeskæftigelse, skal til at arbejde på fuld tid, kan man selvfølgelig motivere, og det har man jo prøvet via en velfærdsaftale, men jeg kan forstå på ordføreren for SF, at det betyder utrolig meget, at dem, der er på deltid, kommer i fuld beskæftigelse, og er det noget, som også ligger i planerne med fagbevægelsen og med Socialdemokratiet, at man vil ud og tvinge folk til at arbejde på fuld tid?
Eigil Andersen (SF), 2010-06-22:
Hvornår er arbejdsløsheden væk?
Altså, jeg vil sige som min personlige opfattelse, at under den højkonjunktur, som den borgerlige regering hidtil har nydt gavn af, men som nu er blevet til en lavkonjunktur, nåede vi ned på en arbejdsløshed på omkring 45.000.
Jeg tror, at det bliver svært at komme længere ned.
Så hvis jeg personligt skal komme med en definition af, hvornår vi ingen arbejdsløshed har, vil det være, når vi er på de der omkring 40.000-45.000, som jeg som sagt tror vil være til stede næsten altid, på grund af at folk jo da heldigvis også skifter arbejde indimellem.
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-22:
O.k., det var noget af et løfte.
Det vil sige, at vi om 3-4 år ikke har en eneste på dagpenge, ikke har en eneste på kontanthjælp, ikke har en eneste på starthjælp.
Det er det, hr. Eigil Andersen står og siger: at om 3-4 år har vi ingen arbejdsløse.
Det var noget af et løfte at komme med her fra talerstolen, men det vil vi da se frem til.
Det bliver da en spændende oplevelse, hvis vi har et land om 3-4 år, hvor der ikke er en eneste, der er arbejdsløs.
Så kan vi sætte arbejdstiden op, men ikke før.
Det vil sige, at hvis nu der går 50 år eller 100 år, før vi ikke har nogen arbejdsløse, bliver arbejdstiden aldrig hævet.
Og så kan det egentlig være lige meget med de her trepartsforhandlinger.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-22:
Altså, de tal og de prognoser har jeg ikke med her, men det er jo almindeligt kendt fra samfundsdebatten, at man har adskillige beregninger over, hvor mange ældre lønmodtagere der forlader arbejdsmarkedet, og hvor få unge der kommer ind i stedet for; og det vil selvfølgelig have en effekt.
Jeg kan ikke huske de tal her på stående fod, og det vil selvfølgelig også komme til at afhænge af den almindelige økonomiske udvikling, men jeg har en forestilling om, at det måske bliver aktuelt om 3, 4 eller 5 år.
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-22:
Jeg skal lige have opklaret noget, for i hr. Eigil Andersens svar til hr. Jens Vibjerg vedrørende det her med at arbejde 12 minutter mere og deltidsansatte, der skulle arbejde på fuld tid, kunne jeg forstå på hr. Eigil Andersen, at det her med at arbejde i 12 minutter mere og arbejde på fuld tid først skulle ske, når der ikke var flere arbejdsløse.
Det var det, hr. Eigil Andersen sagde: at det med de 12 minutter mere – det var så en 38-timers-uge – og at dem, der arbejdede 27 timer, også skulle op på fuld tid, altså 37-38 timer, skulle ske, når der vel at mærke ikke var flere arbejdsløse.
Hvor lang tid ud i fremtiden kommer vi, før det sker?
Eigil Andersen (SF), 2010-06-22:
Det er jo en gammelkendt historie, at når det går fremad med antallet af arbejdspladser, skyldes det ens egen indsats, og når det går nedad, er det verdenskonjunkturerne, den er gal med.
Det gælder også i den her sammenhæng.
Med hensyn til selskabsskatten, for lige at blive ved det, så har der jo i adskillige år været en konkurrence i gang inden for EU om at sænke selskabsskatten.
Jeg vil da opfordre Liberal Alliance til at støtte SF's forslag om, at der bliver indført en minimumsselskabsbeskatning i EU, for ved at man hele tiden sænker selskabsskatten, sker der altså det, at lønmodtagerne – og det gælder i alle landene inden for EU – så skal betale endnu mere i skat, end de har gjort hidtil, for pengene skal jo skaffes til den velfærd, som vi har.
Så jeg vil da foreslå, at Liberal Alliance støtter SF's krav om en minimumsbeskatning af selskaber i EU.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-06-22:
Jeg synes faktisk, at der har været visse, forholdsvis gode erfaringer, hvis det endelig kommer dertil, også hvis man ser på de seneste 10 års arbejdsløshed i forhold til de foregående 90 års arbejdsløshedsniveau, men det er måske forbigået SF's opmærksomhed, fordi man har haft hovedet for langt nede i de socialistiske teoribøger.
Pointen er, at det jo ikke bare er noget, Liberal Alliance siger, OECD kritiserer regeringens genopretningspakke for én ting, og det er, at man laver skattestigninger ved at udsætte de lovede skattelettelser.
Det er meget fornuftigt af OECD at kritisere netop det, fordi det netop er det værste element i regeringens genopretningsplan, det er det, som ikke er godt i forhold til at ville skabe arbejdspladser.
Hvis man tværtimod satte skatten ned, især for virksomhederne, så ville der være flere, der ville opstarte virksomheder i Danmark, der ville være flere virksomheder, der kunne fortsætte med at være i Danmark, der ville være flere udenlandske virksomheder, der ville komme til Danmark, og det ville alt sammen give arbejdspladser.
Men jeg kan forstå, at det, SF er mest optaget af, er, hvor godt man har det som arbejdsløs, i stedet for at sørge for, at arbejdsløse bliver arbejdstagere og lønmodtagere og bidragsydere til det her samfund.
Jeg tror, at det var Anders Lund Madsen, der skrev i Jyllands-Posten, at man havde glemt det der med, at for kommunisterne – nå, det kan jeg ikke nå at sige, men jeg vil bare sige: SF er jo helt idéforladt, når det kommer til at skabe arbejdspladser, og det er jo det, ordføreren har gentaget her i dag.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-22:
Det, man bliver enige om der, er, at der her er en idé, som er grundlæggende god, og som det er en god tanke at arbejde videre med og udvikle.
Så har Liberal Alliance jo en tvangstanke, som går ud på, at hvis man sænker skatten, myldrer det frem med tusinder af arbejdspladser.
Jamen kære Liberal Alliance, hvis det var tilfældet, så skulle det jo nu med de skattelettelser, som den her regering har lavet i flere omgange i den tid, den har siddet, være myldret frem med titusinder af nye arbejdspladser, og dermed skulle vi jo slet ikke have en arbejdsløshed i dag.
Mener Liberal Alliance, at det er et projekt, der har været så succesfuldt, at man har fået fjernet arbejdsløsheden, for så ved jeg da ikke, hvad de 115.000 arbejdsløse vil sige til det?
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-22:
Jeg har lagt mærke til, at folk, jeg ellers sætter stor pris på, altid har det med at komme med forslag, der rammer de svageste i samfundet.
Liberal Alliance er ingen undtagelse.
Det er sikkert pengetankens størrelse, der gør, at man skal sætte aftryk, der gør, at man trækker Danmark fuldstændig skævt.
Selv om man har stiftet nyt parti og er rendt fra sit gamle, er rendt fra det velfærdsforlig, man var med til at lave i sit gamle parti,
så kan man jo godt respektere ganske almindelige dyder og ganske almindelig sund fornuft.
Jeg respekterer, at folk har mange forskellige synspunkter.
Det må de meget gerne have for min skyld, men jeg synes bare, at et samfund kendes på, hvordan man behandler de svageste i samfundet.
Det er fint nok, at nogle stiller sig op og vil jorde alt og alle, der er over et eller andet niveau – det må man gerne gøre for min skyld.
Til gengæld har vi en fleksibel arbejdsmarkedsmodel, hvor man let kan hyre og fyre, og den sættes over styr, hvis det er, der gribes ind over for den fra politisk hold, sådan som der gøres lige i øjeblikket.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-06-22:
Jeg er glad for, at den socialdemokratiske ordfører tidligere roste Liberal Alliance for klarhed i spørgsmålet om dagpenge, og jeg er meget ked af, at jeg ikke kan give rosen tilbage til Socialdemokraternes ordfører.
For ja, man vil rulle det tilbage, eller i hvert fald måske eller i princippet og i hvert fald med hensyn til økonomien, og hvis man ellers kan blive enig med fagbevægelsen og Det Radikale Venstre.
Altså, hvad mener Socialdemokraterne om det her?
Har man aftalt det med LO-forbundene?
Ved Harald Børsting det?
Er det det samme, han siger til Socialdemokraterne og til fru Margrethe Vestager?
Altså, det hele sejler jo, med hensyn til hvad der er Socialdemokraternes politik på dagpengeområdet.
Hvis man også vil rulle det her forslag tilbage, som jeg nu forstår er svaret i modsætning til det, der blev svaret hr. Peter Madsen lige før, hvordan vil det så komme til at foregå?
Og hvis fagbevægelsen er så intelligent, som hr. Bjarne Laustsen sagde før, kunne fagbevægelsen så ikke give et svar?
Det er måske dem, vi skal spørge, og ikke Socialdemokratiet.
Det er vel dér, svaret kommer fra.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-22:
Det er da et meget relevant spørgsmål, hr. Bent Bøgsted stiller.
Det, der er interessant, er at få at vide, om der er en sammenhæng i det, man siger til pressen.
Når en beskæftigelsesminister ganske kort tid før pinse siger, at man ikke rører dagpengene, er det jo interessant, hvem der så er kommet med forslaget.
Der appellerer jeg til anstændighed i Venstre og Konservative.
Jeg anerkender, at Dansk Folkeparti har sagt: Det er os i Dansk Folkeparti.
Vi har jo deltaget i rigtig mange debatter i det nordjyske, og jeg har aldrig nogensinde hørt, at Dansk Folkepartis arbejdsmarkedsordfører har udtrykt et sådant ønske, og så må det være nogle andre.
Så kan man selvfølgelig sige, at ordføreren ikke har opbakning i sit eget parti, og det er selvfølgelig problematisk, hvis man ikke har det, men normalt udtaler en ordfører sig på partiets vegne og har sørget for at have rygdækning og mandat.
Man kunne faktisk godt – og det håber jeg hr. Bent Bøgsted vil forklare i sin ordførertale – korte dagpengeperioden ned til 2 år uden at lave de andre besparelsesforslag, som åbenbart er kommet fra regeringen.
Det kunne man jo godt gøre særskilt.
Efter Dansk Folkeparti er kommet med det her, er jeg sådan set interesseret i, om vi kan få at vide, hvem det er, der er kommet med det.
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-22:
Tak, hr. formand.
Det, der egentlig fik mig til at gå op og stille et spørgsmål til hr. Bjarne Laustsen, var, at hr. Bjarne Laustsen i sin ordførertale var inde på, hvem i Venstre og Konservative der er kommet med det her forslag. Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg ærlig talt mener, at det er sådan i Folketinget, at det er politikken, man går efter, og ikke personerne i partierne.
Det er blevet lidt af en uskik, og det går mere og mere i den retning.
Jeg respekterer egentlig hr. Bjarne Laustsen, men jeg synes ikke, det hører sig til her ligefrem at begynde at udpege, hvem det er.
Det var lidt uden for dagsordenen, og jeg håber, at formanden accepterer det.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-22:
Nu er der en ny trend i Venstre, og det er, at det, der drejer sig om besparelser, nu hedder harmonisering.
Det er jo bare naturligt, at når Dansk Folkeparti foreslår at halvere dagpengeperioden, så kan Venstre godt, selv om de har sagt noget andet, fortælle en historie om, at det her handler om harmonisering, men det handler jo om at halvere dagpengeperioden, fordoble genoptjeningskravet og firedoble beregningsgrundlaget.
Det får betydning for nogle mennesker.
Regeringen vil først til efteråret komme med en samlet vurdering af, hvad det her koster.
Vi har selvfølgelig spurgt.
Det kan godt være, at Venstres ordfører ikke synes, det er relevant, at man i lovgivningsarbejdet stiller kritiske spørgsmål, men det vil vi til enhver tid gøre, for det duer ikke at snyde på vægten.
Og alligevel siger man de ting, man gør her.
Det er skuffende fra Venstre, må jeg sige.
Jens Vibjerg (V), 2010-06-22:
Det var vel på grund af de faktuelle oplysninger, at det blev en ordførertale, der var så lang i spyttet, for der var rent faktisk ikke andet faktuelt i det her, end at det handler om at harmonisere regelsættet, så det er ens, uanset om man er inde i dagpengesystemet eller man er ude af dagpengesystemet.
Det er der meget, meget sund logik i.
Når jeg ikke er gået op som ordfører, er det, fordi Venstre jo har præsenteret sine synspunkter helt klart ved første behandling, og der er jo ingen ændringsforslag her til anden behandling, så vores holdning er gjort helt klart.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-22:
Jeg kan sige, at mit indlæg for mit vedkommende og for Socialdemokratiets vedkommende udelukkende byggede på faktuelle oplysninger.
For det er den skinbarlige sandhed.
Hvorfor forklarer Venstres ordfører det ikke?
Hvorfor tager han ikke ordet her under andenbehandlingen og forklarer, hvorfor man begår løftebrud?
Hvorfor fortæller man ikke folk, at det, man siger til aviserne, og det, man fortæller herinde fra Folketingets talerstol, ikke holder, når vi kommer ud?
Det har de indrømmet.
Men vi lagde lige lidt til, for når folk ligger ned, kan vi godt tillade os at slå på dem.
Hvorfor fortæller man ikke den historie?
Derfor synes jeg, at det var mere interessant at høre om det.
Om substansen i forslaget vil jeg sige: Vi er ikke enige i, at man skal skære i dagpengeperioden, overhovedet ikke, for det har der sådan set slet ikke været behov for.
Det, der er vigtigt, er at få folk i arbejde.
Regeringens politik fører til flere ledige, og så straffer man dem ydermere, ved at de får sværere ved at forblive i dagpengesystemet.
Det er skidt, meget skidt endda.
Jens Vibjerg (V), 2010-06-22:
Tak for det.
Det er længe siden, jeg har hørt den socialdemokratiske ordfører være så lang i spyttet fra Folketingets talerstol, og det siger jo ikke så lidt.
Men det er også et udtryk for, at selv om man er imod af principielle grunde, er der ikke noget i materien, man rent faktisk er imod.
For man kan jo godt se, at det er fornuftigt at have de samme genoptjeningsregler, når en person er i dagpengesystemet, og når en person falder ud.
Den harmonisering er fornuftig, og vi må sige, at så langt som den socialdemokratiske ordfører var omkring i sin ordførertale, vidner det om, at det her lovforslag, vi behandler, altså L 224, er man sådan set inderst inde ganske godt tilfreds med.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-06-22:
Jeg vil egentlig fortsætte der, hvor der før blev sluppet, for jeg synes ikke, at hr. Bjarne Laustsen svarer på spørgsmålet.
Skal det her lovforslag rulles tilbage – ja eller nej?
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-22:
Det er jo sådan set det, det handler om.
Jeg synes, at Venstre bruger uendelig meget tid på at prøve at forklare sig.
Altså, man har begået århundredets største løftebrud.
Der er stort set ikke den Venstremand, der ikke har sagt: Vi rører ikke dagpengene og heller ikke dagpengeperiodens længde.
Alligevel gør man det.
Så bruger man tid på en hel, hel masse andre ting – ganske fornuftige forslag, som SF og Socialdemokratiet er kommet med – f.eks. hvem i fagbevægelsen, der har sagt hvad, og ude i sidste geled og Harald Børsting osv., det er ganske interessant.
Det er nemlig mere reelt end at komme som en tyv om natten, der har sagt et og så gør det stik modsatte.
Peter Madsen (V), 2010-06-22:
Jeg konstaterer, at de to små ord ja og nej ikke indgår i ordførerens besvarelse af spørgsmålet.
Men når vi taler om løfter, er der jo sådan set givet et løfte om, at hvis vi alle sammen arbejder 12 minutter længere hver dag, er problemerne løst.
Nu ser vi så det ene fagforbund efter det andet erklære, at de ikke vil være med til at hæve antallet af arbejdstimer om ugen til 38.
Hvad er Socialdemokraternes svar på det?
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-22:
Jeg synes, det er mangel på respekt for det parlamentariske arbejde, at man kalder en debat for teatertorden.
Altså, det, vi beskæftiger os med, er et løftebrud, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti åbenbart har begået i skøn treenighed.
Derfor synes jeg, man skulle bruge noget tid på at forklare, hvorfor man er kommet frem til, at de, der ikke har haft glæde af opsvinget, skal betale regningen for de ufinansierede skattelettelser.
Hvorfor skal de, der ikke har trukket ret meget på uddannelseskontoen, nu have mindre uddannelse, have satsen sat ned, trods det, at man har sagt det modsatte?
Det er det interessante spørgsmål.
Nu plejer vi at have en fin tavle her bagved os, der viser, hvad vi debatterer, og det har vi så ikke i dag, men jeg vil da gerne fortælle hr. Peter Madsen, hvad det her handler om.
Det handler om at halvere dagpengeperioden, og her i dag handler det om at fordoble genoptjeningskravet.
Det er et eklatant løftebrud fra Venstres side.
Hvorfor skal folk, der er arbejdsløse, udsættes for det?
Peter Madsen (V), 2010-06-22:
Jeg ved ikke, om det er teknikken, der driller, eller hvad ...
Altså, der var en masse teatertorden i forbindelse med det forslag, vi behandlede for nylig, om dagpengeperiodens længde, og trods al den teatertorden lykkedes det dog på det tidspunkt at nå frem til, at det ville Socialdemokraterne ikke rulle tilbage.
Nu er spørgsmålet så: Vil man rulle det her forslag tilbage?
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-22:
Jamen det kan jo ikke siges mere klart, end jeg allerede har gjort det: Ja, vi ruller pengene og økonomien tilbage og starter på en frisk, og så inddrager vi arbejdsmarkedets parter, som vi gjorde i 1998 – hvad Venstre og Konservative syntes var genialt.
Da lavede vi nemlig en justering af den tredje fase af arbejdsmarkedspolitikken.
At Venstre så efterfølgende er løbet fra det forlig, er en helt anden side af sagen.
Men jeg kan kun gentage, hvad hr. Jens Vibjerg fra Venstre har sagt, nemlig at hvis man bruger så lang tid på at tale udenom i stedet for at tale om det, vi har til debat, er det, fordi man har en dårlig sag.
Jeg tror, Venstre har en rigtig, rigtig dårlig sag her.
Løftebrud, det kan man ikke bortforklare, det kan man erkende, og det kan man undskylde.
Det synes jeg Venstre skulle gøre.
Erling Bonnesen (V), 2010-06-22:
Jeg tror såmænd ikke, jeg har misset debatten.
Jeg synes, jeg har forsøgt at lytte rimelig godt efter, og faktum er jo, at den sådan lidt mere åndelige leder på det her område, nemlig LO-formand Harald Børsting, har sagt, at der nu er ændrede vilkår efter de signaler, som netop er kommet fra Socialdemokraterne.
Så der er jo nogle ting, der er slået fast og tilsyneladende står ret fast på tavlen.
Så er handsken jo kastet, og så er det selvfølgelig relevant at spørge, om man så vil rulle tilbage på det her område.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-22:
Der er det blevet sagt mange gange, og jeg vil gerne gentage det, vi har sagt – og jeg hæfter jo kun for Socialdemokratiet: Vi synes, det, man er i gang med, er usympatisk.
Vi vil gerne rulle det tilbage.
De penge, som man har sparet på det her område, vil vi give tilbage til området, og så vil vi bede arbejdsmarkedets parter – for vi betragter nemlig den danske aftalemodel som noget unikt – om at komme med et intelligent forslag til, hvordan man kan modernisere dagpengesystemet.
Og hvis de kan det, vil vi selvfølgelig gerne bakke op om det.
For det er utrolig vigtigt, ikke bare at der er en bred politisk opbakning, men også at dem, som skal efterleve reglerne derude, er med til det.
Det, man selv er med til, giver man en større opbakning.
Hvis man bliver involveret i nogle projekter, er der også større chance for, at den regelefterlevelse rent faktisk sker.