Merete Riisager (LA), 2012-04-27:
Forældre skal frit kunne vælge skole til deres børn.
Alle forældre vil deres børn det bedste, og det er også derfor, at bl.a. folketingspolitikere, f.eks. fra Socialdemokratiet og De Radikale, benytter sig af deres ret til at vælge en friskole til deres børn.
Det kan jeg godt forstå!
Friskolerne har for færre midler end folkeskolen formået at skabe et mangfoldigt og stærkt skoletilbud mange steder i landet, som forældre og børn er glade for, og det er da også derfor, at andelen af elever på de frie grundskoler de seneste år har været stigende i forhold til andelen på folkeskolerne.
Det kan man læse på Ministeriet for Børn og Undervisnings hjemmeside.
Alligevel aner jeg misundelsens orm gnave sig ind på de frie grundskoler under den siddende regering.
Undervisningsministeren har således udtalt, at det skal være sværere at oprette friskoler, og at flere elever skal tilbage i folkeskolen.
På mit spørgsmål om, hvorvidt ministeren vil give mulighed for at oprette udskolingsskoler som et modsvar til en lignende tendens med udskolingsskoler i folkeskolen, svarer ministeren afvisende.
Ministeren vil altså bekæmpe forældrenes frie valg i forhold til at vælge skole til deres børn.
Det er i dag sådan, at man kan åbne en friskole for 0.-7. klasse, men man må ikke starte en friskole eller privatskole for 7.-10. klasse.
Det giver ikke mening.
Det sker ud fra lokale ønsker om at have forskellige tilbud og beliggenheder for små og store elever og ud fra ønsket om at styrke udskolingen, så flere unge bliver i stand til at vælge den rette ungdomsuddannelse og gennemføre den.
Friskoler har meget at bidrage med i denne udvikling, hvis de får lov.
Folkeskoler kan i dag blive såkaldte profilskoler, men en egentlig mangfoldighed inden for folkeskolerne kan der ikke blive tale om, dertil er den centrale styring af skolerne alt for intensiv.
Friskoler og privatskoler har den fordel, at de kan agere mere frit, ledelsen på skolen kan udstikke en retning og en pædagogisk ramme, lærerne ansættes direkte på skolen uden bureaukratiske mellemled, skolerne har større råderet over deres økonomi, og forældrene stemmer typisk med fødderne, hvis tilbuddet ikke er godt nok.
Friskolerne modtager i dag 73 pct. af, hvad det koster at have et barn i folkeskolen, resten betales af forældrene.
De offentlige kasser sparer således penge, hver gang en familie vælger en friskole til, og forældre vælger typisk kun friskolen til, hvis det er et bedre skoletilbud end den private folkeskole.
Forældrenes frie valg løfter derfor samlet set niveauet i grundskolen og bringer prisen ned.
Det er sandsynligt, at muligheden for at oprette friskoler som udskolingsskoler vil blive særlig vel modtaget i Vandkantsdanmark.
Hvor der er færre elever, er der også brug for mere fleksible skoletilbud.
Mange steder ser man, at initiativlysten i forhold til at skabe en lokal skole er stor, og det bør vi som politikere hilse velkommen i stedet for at prøve at bekæmpe.
Naturligvis skal disse skoler leve op til de faglige krav, vi sætter til grundskoler generelt, for det er det, vi bør måle skoler på, altså hvor god en skole de tilbyder, og ikke hvorvidt initiativet udspringer af lokal virkelyst eller offentlig planlægning.
Liberal Alliance finder det rimeligt, at man gør det muligt for friskolerne at indrette sig på samme måde som folkeskolerne i forhold til muligheden for at tilbyde udskolingsforløb.