runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-10:
Danmark er et vidensland, og det er folkeskolen, der danner grundlaget for den viden og de kundskaber, som er nødvendige, for at vores borgere skal kunne klare sig her i livet.
Vi er nødt til hele tiden at sikre det bedst mulige udgangspunkt for vores elever, så de har det bedst mulige udgangspunkt for fremtiden.
Derfor skal de faglige prøver naturligvis også afspejle og harmonere med en moderne undervisningsform og stå mål med tidens og fremtidens udfordringer.
SF er derfor særlig glade for indførelsen af en ny og anderledes praktisk mundtlig fællesprøve i fagene fysik/kemi, biologi og geografi, fordi denne prøveform har til hensigt, at eleverne udsættes for virkelighedsnære naturfaglige problemstillinger, og dermed motiveres eleverne forhåbentlig til at beskæftige sig med disse fag i deres videre uddannelses- og arbejdsliv.
Desuden støtter en sådan fællesprøve tværfagligheden, hvilket i stigende grad er et krav på mange uddannelsesinstitutioner og på et moderne arbejdsmarked.
I forhold til den sidste del af forslaget, som går på, at prøver med skriftlig besvarelse på 9. og 10. klassetrin fremover alene bedømmes af én statsligt beskikket censor, vil det måske være smart, at man efter en kort årrække evaluerer dette, for man kan ikke komme uden om, at brug af eksterne censorer er med at sikre imod større afvigelser i karaktergivningen.
SF støtter lovforslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-10:
Hele samfundet og alle fællesskaber, ikke mindst folkeskolen, er nødt til at være rummelige og inkluderende, også over for børn og unge med særlige behov.
Skolegangen er en stor del af børns og unges liv og et vigtigt udgangspunkt for deres sociale liv og for de fællesskaber, de indgår i.
Derfor skal vi selvfølgelig sikre, at børn og unge har den støtte og de hjælpemidler, der skal til, for at inklusionen kan lade sig gøre.
Inklusion er ikke bare at placere flere børn i den almindelige undervisning, uden at der sker yderligere tilpasning og tilføres de nødvendige ressourcer, i takt med at elever flyttes fra specialtilbud til den almindelige undervisning.
Det er nemlig helt afgørende, at lærere har de nødvendige håndtag i form af efteruddannelse og også gerne støtte fra lærere og pædagoger fra specialområdet, samt at der sker de nødvendige og rigtige tilpasninger af undervisningsmiljøet og tilbuddene og de fysiske rammer.
Vi skal have en skole, hvor alle børn lærer og trives.
Det er også det, jeg læser er intentionen med Enhedslistens forslag.
Enhedslisten foreslår bl.a., at der stilles krav til skoleledelserne om, at der i fællesskab med lærere, forældre og elever udarbejdes handleplaner for inkluderede elever.
I SF er vi helt enige i, at succesfuld inklusion kræver klare mål og samarbejde mellem skole, lærere, forældre og elever.
Det er i et fællesskab og via en god dialog mellem skole, forældre og elever, at vi skaber de bedst mulige vilkår og læringsmiljøer for børn med særlige behov.
Desuden er vi også helt enige i målsætningen om, at kommunerne skal bruge de ressourcer, der er blevet frigivet på specialområdet, på normalundervisningen.
Inklusion skal ikke være en kommunal spareøvelse, så selvfølgelig skal de frigivne midler bruges på at forbedre inklusionen i normalundervisningen til glæde for både børn med specielle behov, men også for de børn, der deltager i undervisningen uden specielle forudsætninger, da de jo også mærker det, hvis der ikke er nok ressourcer i undervisningen.
Det er altså et meget sympatisk forslag, der ligger her fra Enhedslisten, men når vi ikke umiddelbart kan støtte det, er det, fordi der ikke anvises finansiering.
Det er sådan, at SF selv foreslog et trecifret millionbeløb til inklusion i forbindelse med vores finanslovsudspil.
Vi nåede kun 25 mio. kr. årligt, men det gjorde vi i samarbejde med Enhedslisten, og det er SF's håb, at SF og Enhedslisten kan fortsætte samarbejdet om og for inklusion, der er fuldt finansieret, i forbindelse med den finanslov, vi skal forhandle for 2016.
Rosa Lund (EL), 2015-04-10:
I Enhedslisten er vi meget positive over for lovforslagets første del, som vi mener vil styrke tværfagligheden i de naturvidenskabelige fag, hvilket flere ordførere også har været inde på.
Som en folkeskoleelev sagde til mig i forgårs, udvikler verden sig, og det skal folkeskolen også.
Jeg synes, det er dejligt, hvis vi begynder at tænke i anderledes prøveformer og i mere tværfaglighed i folkeskolen.
Den del af lovforslaget kan vi som sagt støtte.
Så er der den anden del af lovforslaget, som vi er noget bekymrede ved.
Ligesom mange af høringsparterne er, er vi også meget bekymrede for, hvad det vil betyde for elevens retssikkerhed; hvad det vil betyde for elevens krav på en retfærdig bedømmelse, at man nu siger, at det kun skal være en censor.
Og jeg synes, at vi i lovforslaget mangler at få en begrundelse for, hvorfor det er en god idé at gøre det på den her måde.
Det vil jeg egentlig bare gerne have at ministeren svarer på, inden vi i Enhedslisten tager endelig stilling til lovforslaget.
Men som sagt, lovforslagets første del er vi meget positive over for.
Hvad angår lovforslagets anden del, synes jeg, at vi mangler nogle gode forklaringer.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-04-10:
Tak, formand.
Enhedslistens beslutningsforslag er et fint oplæg til at forbedre rummeligheden i folkeskolen.
De fleste af forslagene falder fint i tråd med, hvad Dansk Folkeparti selv har foreslået adskillige gange: At der skal være støttelærere i klasser med inkluderede elever, at lærerne skal efteruddannes, at pengene fra specialundervisningen følger med over i normalskolen.
Rummelighed er en vigtig opgave for skolerne, og de skal have de rigtige redskaber for at kunne løse den.
Men ministerens svar var, at det ville være et indgreb i det kommunale selvstyre.
Vi er dog af den overbevisning, at hvis kommunerne ikke kan finde ud af at lade pengene følge med barnet over i normalskolen, som det er lovens hensigt, må vi kigge på det igen.
Selv om forslaget har mange fine ting, halter det dog lidt med finansieringen, som andre også har peget på.
Vi vil derfor foreslå, at vi laver en beretning i udvalget.
Det vil vi gerne hjælpe Enhedslisten med.
Og så kan vi måske finde fælles fodslag i udvalget.
Annette Lind (S), 2015-04-10:
Det var sådan, at landets folkeskoler faktisk næsten brugte en tredjedel af deres budget på specialundervisning og henvisning til socialpædagogisk bistand.
Det er en tendens, som vi syntes vi skulle vende.
Det her handler altså ikke kun om økonomi.
Det her handler netop om rammer.
Og med de nye rammer for folkeskolen vil vi have, at alle børn skal blive så dygtige, som de kan.
Den tredje pind i vores overordnede princip her er altså, at børn skal trives, og derfor har vi taget en lang række initiativer for at børn skal trives: Vi laver elevplaner og mål for hver enkelt elev; vi har lavet nye fælles mål, som er udviklingsmål i stedet for at være slutmål; man skal være opmærksom på netop den enkelte elev; man skal lave trivselsmålinger hvert eneste år, hvor man kommer til at have sigte på både det enkelte barn, men også hele børnefællesskabet.
Det her med at blive ekskluderet fra det almindelige børnefællesskab oplever mange børn altså også som voldsomt.
Rosa Lund (EL), 2015-04-10:
Så lad mig prøve at spørge på en anden måde.
De initiativer, som den socialdemokratiske ordfører listede op, handler primært om efteruddannelse og om styrkelse af kompetencerne hos folkeskolens lærere og pædagoger.
Jeg prøver at spørge til rammerne.
Mener Socialdemokraterne, at de penge, som vi i fællesskab satte af i finanslovsaftalen sidste år, er nok til at skabe gode rammer for inklusion?
Det er altså 25 mio. kr. om året.
Vi snakker om rammer, ikke om kompetencer.
Annette Lind (S), 2015-04-10:
Præcis som jeg sagde, er der rigtig mange gode intentioner i det her beslutningsforslag.
Først og fremmest er der fem punkter, som ikke med ét ord viser, hvordan man skal finansiere det.
Først og fremmest derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget, som altså på ingen måde har anvist finansiering.
Derudover synes vi, at det selvfølgelig er en svær proces.
Det er sådan, at inklusion er en opgave, der skal gøres, men som fru Rosa Lund også hørte mig sige, er der en række initiativer.
20 kommuner har været involveret i forarbejdet her.
Det er 16.000 elever, som også har været med i det her projekt.
Det her handler om, at det er et projekt, og det er noget, der skal arbejdes med hver eneste dag i folkeskolen.
Vi ønsker altså ikke alternativet, som er, at børn ekskluderes fra almindelige børnefællesskaber.
Det er det vigtigste sigte for os.
Rosa Lund (EL), 2015-04-10:
Jeg har et enkelt spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører.
Alligevel kan Socialdemokraterne ikke støtte det her beslutningsforslag, som i den grad handler om rammer.
Hvordan vil Socialdemokraterne så sikre, at der er gode rammer for inklusion?
Annette Lind (S), 2015-04-10:
Bedre sent end aldrig!
Tak for det.
Allerførst vil jeg gerne takke Enhedslisten for at give os mulighed for at drøfte det vigtige område, som inklusion er.
Vi har netop lige debatteret to lovforslag, som handler om vores grundskoler, både vores fælles folkeskole og privatskolerne, og fra socialdemokratisk side er vi altid villige til at diskutere, om der er noget, vi kan gøre bedre for at sikre vores børn og unge en rigtig god skolegang.
Grundlæggende mener vi, at det er godt for vores børn at være en del af fællesskabet.
Vi ved, at børn bliver dygtigere, og at det styrker deres sociale udvikling, når de indgår i inkluderende fællesskaber.
Og det er en del af det børnesyn, som vi har, altså netop at skabe stærke børnefællesskaber.
Derfor synes jeg også, det er både vigtigt og rigtigt, at flere børn med særlige behov henvises sammen med deres kammerater til den almindelige undervisning, og det er også rigtigt, at vi tog fat på at vende den udvikling, hvor flere og flere elever blev specialundervist, og hvor en tredjedel af skolernes budget blev brugt på netop specialundervisning.
Det er altså ikke det samme som at sige, at inklusion er let.
For det er en svær øvelse, og vi er derfor enige med forslagsstillerne i nødvendigheden af at skabe gode rammer for inklusion.
Og præcis som ministeren sagde, er vi er dybt optaget af den her problemstilling, og vi følger den tæt.
Vi har bl.a. afsat en hel milliard til ekstra efteruddannelse til lærerne og det pædagogiske personale og lederne – et læringskonsulentkorps, som støtter inklusionsarbejdet i kommunerne og skolerne; en ny pulje på 75 mio. kr., som blev afsat på finansloven i år, der giver mulighed for at yde en indsats for de lærere og pædagoger, som oplever de største udfordringer.
Og derudover har vi lavet en kommuneaftale for i år, hvor man ude i kommunerne forpligter sig på det igangværende arbejde med inklusion og det at prioritere de ressourcer, som er nødvendige for at sikre en god omstilling.
Rapporteringen af arbejdet er noget, vi også skal følge tæt.
Men som jeg lige har listet op, gør vi altså allerede rigtig mange ting for at sikre en god inklusion af flere børn i skolen.
Og derfor støtter Socialdemokraterne ikke forslaget her.
Så har jeg lovet at hilse fra ordføreren for Det Radikale Venstre, som heller ikke kunne være til stede til det her beslutningsforslag i dag, og sige, at de heller ikke støtter forslaget.
Anni Matthiesen (V), 2015-04-10:
Tak for det.
Da Venstres ordfører på det her forslag ikke har mulighed for at være til stede, har jeg lovet at læse hendes tale op.
Det er vigtigt for Venstre, at inklusionen fungerer godt og bliver implementeret på en fornuftig måde.
Implementeringen er også et svar på den ekskludering på normalområdet, som egentlig har stået på i årevis.
I mange år er der sket en indsnævring af normalbegrebet.
Af internationale sammenligninger fremgik det, at Danmark ekskluderede langt flere elever end lande, som vi normalt sammenligner os med.
Derfor var det nødvendigt at vende udviklingen, så vi igen fik inkluderet så mange elever som muligt i den normale undervisning.
Det var derfor, vi var med til at stemme for den lov om øget inklusion, som snart er ved at være 3 år gammel.
Det eneste parti, der ikke stemte for dengang i 2012, var Enhedslisten.
De kommer så i dag med et beslutningsforslag, der ifølge dem skal forbedre inklusionsindsatsen.
Vi synes, at loven fra 2012 var et skridt i den rigtige retning.
Med den blev det sikret, at flere elever bliver inkluderet i den normale undervisning.
Det skal slås fast, at det ikke er ensbetydende med, at eleverne nødvendigvis skal undervises på nøjagtig samme måde.
Der skal selvfølgelig stadig være plads til, at elever med særlige behov kan få ekstra hjælp inden for rammen af den normale undervisning.
Netop derfor spiller øget inklusion rigtig fint sammen med folkeskolereformen.
Her er der jo åbnet op for øget undervisningsdifferentiering og mulighed for, at undervisningen kan tilpasses den enkelte elev.
Den understøttende undervisning og lektiecafeerne er rigtig gode muligheder for, at eleverne kan beskæftige sig med de områder, hvor de har problemer, og få hjælp til dem.
Men det er mange nye opgaver for skolerne at gabe over på en gang – uden tvivl.
Derfor er det vigtigt, at der holdes styr på implementeringen, og her kunne vi da godt have tænkt os og ønsket os at implementeringen var forløbet bedre.
Regeringen har holdt en del af kommunerne på minusvækst, og det har sat sine spor på folkeskolen.
Udgifterne pr. elev er under denne regering i perioden fra 2012 til 2013 faldet med gennemsnitligt knap 2.000 kr. pr. elev, når man ser på nettoudgifterne samlet.
Der er dog ingen tvivl om Venstres fokus i forhold til inklusion.
Vi er meget opmærksomme på, at inklusionen ikke alle steder er gået så godt, som den burde.
Det har vi stillet spørgsmål om, også i forligskredsen, og det vil vi blive ved med at have fokus på fra Venstres side.
Derudover er Enhedslistens beslutningsforslag her i dag komplet ufinansieret.
Uanset hvor mange gode hensigter der måtte ligge bag beslutningsforslaget, kan vi naturligvis ikke støtte et forslag, der vil iværksætte dyre initiativer uden at angive, hvor pengene skal komme fra.
Christine Antorini (S), 2015-04-10:
Jeg vil godt starte med at understrege, at jeg synes, at man er kommet rigtig langt og gør et utrolig godt stykke arbejde ude i langt de fleste kommuner og ude på langt de fleste skoler.
Når man ikke kan svare entydigt ja eller nej til det spørgsmål, er det, fordi det kan være forskellige ting.
Nogle steder kan det godt være, at rammerne ikke er til stede for det, desværre.
Andre steder kan det være, at der, alt efter hvad det er for nogle børn, der går på den pågældende skole, har været nogle særlige udfordringer.
Man kan ikke svare entydigt.
Der er ikke ét svar, der passer til alle skoler, og dermed er der heller ikke én politisk løsning eller én metode, der passer til alle.
Det er bl.a. derfor, at vi har Ressourcecenter for Inklusion og Specialundervisning.
Det er derfor, vi har ekspertgrupper.
Og det er derfor, vi deler den viden via vores læringskonsulenter.
Det er den måde, man kan håndtere meget forskellige typer af læringsmiljøer på.
Jeg synes, at det opløftende er, at det på de skoler, der er gode til det, ikke alene er til gavn for de børn, der har brug for ekstra støtte; det er faktisk til gavn for hele klassen, at man har lærere og pædagoger, der kan mangfoldigheden af undervisningsmetoder.
Daniel Rugholm (KF), 2015-04-10:
Tak for det.
Med det her lovforslag ændrer vi på nogle af folkeskolens prøver.
Det gør vi, fordi vi ønsker at sende unge mennesker ud af folkeskolen, så de er klar til de udfordringer, som det videre uddannelses- og arbejdsliv byder på.
Med udgangspunkt i netop det ønske satte vi os sammen i folkeskoleforligskredsen i efteråret 2014 og blev enige om 12 initiativer, som skal gøre folkeskolens prøver mere tidssvarende og virkelighedsnære.
Med den her lovændring indfører vi nu en bunden praktisk mundtlig fællesprøve i fysik/kemi, biologi og geografi i 9. klasse.
Det er som en erstatning for den nuværende praktiske mundtlige prøve alene i fysik/kemi.
Samtidig indfører vi så en ny skriftlig prøve i fysik/kemi, så vi fortsat har et fokus på nogle af de specifikke og nødvendige færdigheder, som er i faget fysik/kemi.
Vi vil gerne skabe interesse for det naturfaglige uden at gå på kompromis med det fagspecifikke.
Der er også en ændring i forslaget, i forhold til at der i fremtiden kun er én statslig beskikket censor til at bedømme skriftlige prøver i 9. og 10. klasse.
Hr. Alex Ahrendtsen fra Dansk Folkeparti redegjorde meget fint for den del, så det vil jeg ikke gå yderligere ind i.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Vi synes, at det er fint at skabe opmærksomhed om og interesse for de naturfaglige områder ikke mindst for at motivere flere af de unge til at søge i den retning, når de vælger ungdomsuddannelser og videregående uddannelser og også i sidste ende et arbejde.
Rosa Lund (EL), 2015-04-10:
Jeg er sådan set meget enig i, at forskellige klasser og forskellige børn kræver noget forskelligt og forskellige tilgange.
Og derfor er jeg bare lidt nysgerrig efter at høre, om det er ministerens opfattelse, at det de steder, hvor det ikke går så godt med inklusionen, så er et spørgsmål om, at lærerne og skolepædagogerne ikke er godt nok uddannet, altså at de mangler noget uddannelse i inklusion, eller er et spørgsmål om rammer.
Altså, er det et spørgsmål om, at der er for mange elever i klasserne, så der ikke er tid nok til den enkelte elev?
Altså, er det et spørgsmål om lærernes kompetencer, eller er det et spørgsmål om rammerne, når det ikke fungerer?
Jeg kan forstå på ministeren, at regeringen også er meget optaget af inklusion og af, at inklusion skal lykkes; det må jeg ud fra.
Ministeren siger, at regeringen følger det tæt – både det her med, om pengene fra specialundervisningen følger eleven med over i folkeskolen, og om lærerne har de redskaber, de skal have.
Jeg er lidt nysgerrig efter: Hvad vil regeringen gøre, hvis det ikke sker?
Altså, man følger inklusionen tæt, men hvis inklusionen ikke lykkes ude på den enkelte skole eller ude i kommunerne, hvad vil regeringen så gøre?
Martin Henriksen (DF), 2015-04-14:
Nu må der godt komme et par stykker, hvis det står til Dansk Folkeparti, så tag det nu roligt.
Men jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg har svært ved at forstå, at man, hvis man vil have hjælp til at ordne nogle ting i hjemmet, så skal hente personer fra den anden side af jordkloden.
Der er jo også nogle tættere på, man kunne ansætte til at gøre det, enten i Danmark eller i nogle lande umiddelbart omkring os.
Så grundlæggende er ordningen jo en lidt pudsig størrelse, når man kigger på, hvilken type arbejde der bliver udført, og hvad der så rent faktisk er overskriften på ordningen, nemlig kulturel udveksling.
Men skal jeg forstå fru Charlotte Dyremoses svar sådan, at Det Konservative Folkeparti faktisk mener, at den nuværende ordning, hvor det er sådan, at alle dem, der ikke har en au pair, er med til at betale til dem, der har en au pair, er urimelig?
Mener Det Konservative Folkeparti, at den del, der handler om, at der kommer et øget element af brugerbetaling for dem, der benytter sig af ordningen, er god, og kunne man sådan set godt støtte den del af lovforslaget, hvis det var?
Charlotte Dyremose (KF), 2015-04-14:
Det har vi overhovedet ingen problemer med.
Det, vi gerne vil gøre, er at sørge for, at det er nogenlunde til at betale for de her familier at have de her au pair-piger, og så i øvrigt, at den øgede udgift, som familierne havde, var gået ubeskåret til pigerne, så de fik et højere lommepengebeløb, men det er jo ikke tilfældet i dag, for der indfører man med den her ordning en mulighed for, at det bliver rigtig meget dyrere at være au pair-familie, uden at au pair-pigerne reelt får noget ud af det.
Jamen altså, man kunne sagtens, hvis vi havde haft reel mulighed for at forhandle, have fundet en eller anden model, hvor man kunne have bundet den lille knude op.
Vi synes bare helt grundlæggende, at man med den ordning, der bliver lavet her – og som jeg er helt sikker på hr. Martin Henriksen synes er en kæmpe sejr, fordi den kommer til at sørge for, at vi får færre udenlandske personer her til landet, og jeg kan kun ønske hr. Martin Henriksen tillykke med den sejr – samlet set har lavet en ordning, der desværre gør det sværere for flere familier at have au pair, og vi er rigtig kede af, at man gør det.
Jeg ved godt, at hr. Martin Henriksen er rigtig glad for det, for hr. Martin Henriksen ønsker ikke, at der kommer udenlandske personer her til landet.
Vi har til gengæld på den anden side ingen problemer med, at familier får en hjælpende hånd med en au pair-pige, og at nogle unge mennesker fra andre lande får en mulighed for at være i Danmark i en periode.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-14:
Tak for en spændende debat, en engageret debat, næsten på grænsen indimellem til en ideologisk debat.
Jeg synes, det har været en fornøjelse.
Au pair er faktisk noget rigtig godt, når det fungerer på den gode måde.
Unge mennesker kommer til et andet land, lærer noget om det land og de kulturelle ting, der er i det pågældende land, og travle familier får en hjælpende hånd i hverdagen.
Derfor, når det fungerer godt, er det en god ordning for alle parter, og derfor er det også vigtigt, at vi hele tiden er opmærksomme på, om vi skal justere, så det lever op til intentionerne, og det synes jeg vi har gjort med det flertal, der er for det her lovforslag, til gavn for både au pairerne og værtsfamilierne.
Vi ønsker så med nogle helt konkrete ting at skabe nogle forbedringer, bl.a. ved at sørge for, at au pairer kan holde ferie med løn, at de kan deltage i frivilligt, ulønnet arbejde.
Det tror jeg giver bedre muligheder for at skabe sociale netværk og få et større kulturelt udbytte af det at være i Danmark.
For at sikre, at au pairer får mest muligt ud af opholdet i Danmark, ønsker vi også i højere grad som en mulighed, at de kan benytte sig af de tilbud, der er, om danskundervisning.
Derfor foreslår vi, at værtsfamilierne skal betale et engangsbeløb til au pairers danskundervisning.
Regeringen og aftalepartierne ønsker også at forbedre au pairers vilkår ved at sikre, at der ikke sker misligholdelse af deres rettigheder, og derfor udvides den eksisterende karensregistrering af værtsfamilier, som undlader at betale au pair-personers ind- eller hjemrejsebillet, eller som undlader at tegne de påkrævede forsikringer, så de nu kan komme i registeret for en 2-årig periode.
Under et au pair-ophold indgår den unge pige i en værtsfamilie, og det er uforeneligt med, at au pairen selv har stiftet familie.
Med lovforslaget skabes der derfor nogle klare rammer for personer, der venter barn ved ansøgning om opholdstilladelse, eller som bliver forældre under opholdet her i landet.
Der er altså en række forbedringer her, som dels sker i forbindelse med lovforslaget, dels sker med udmøntning i bekendtgørelser efterfølgende.
Jeg er glad for de forbedringer, der er, jeg er glad for det flertal, der er, jeg er glad for den diskussion, der har været i dag, og jeg håber, at vi kan få det her lovforslag vedtaget ved tredje behandling inden alt for lang tid.
Jeg skal give mit bidrag til, at det bliver et smidigt udvalgsforløb.