runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2016-05-12:
Dansk Folkeparti støtter ikke det her beslutningsforslag.
Jeg skal sige fra De Konservative, at det gør de heller ikke.
Udgangspunktet for den her diskussion er jo sådan set den aftale, som blev lavet i oktober 2015, hvor der var partier, der tog ansvar og gik ind og var med til at stramme reglerne.
Der var andre partier, og det er så faktisk forslagsstillerne for det her beslutningsforslag, som ikke ville tage ansvar, og som forlod forhandlingsbordet.
Det er jo en ærlig sag, men jeg synes bare, at det er lidt mærkeligt at komme nu og så vil have lavet om på noget, der er i en aftale, hvor man ikke selv har taget ansvar.
Jeg må sige, at det forstår jeg ikke rigtig.
Men sådan er det. Vi er af den klare overbevisning, at det danske statsborgerskab er en gave fra det danske folk, hvor vi som Folketing så påtager os det ansvar at forvalte den gavegivning, eller hvad man nu vil kalde det, nemlig statsborgerskabet, med ansvar.
Der er selvfølgelig nogle, der kan være uenige med os, når vi mener, det skal være en meget stram lovgivning.
Vi synes, der er blevet delt alt for mange statsborgerskaber ud på et tvivlsomt grundlag, og når så en af beslutningsforslagsstillerne faktisk mener, at man kan få statsborgerskab blot ved at have opholdt sig i Danmark eller have opholdstilladelse i Danmark, så viser det jo noget om, at det er helt nede i sagens substans, at vi grundlæggende er uenige.
Vi betragter den her ordning, som vi har med hensyn til karens, som fin og helt i overensstemmelse med den alvor, som det at få et statsborgerskab er omgærdet med.
Så vi kan under ingen omstændigheder støtte beslutningsforslaget, og jeg taler også på De Konservatives vegne.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-12:
Jeg synes, det er et relevant spørgsmål, men årsagen til, at Socialdemokratiet bl.a. har støttet at hæve nogle af bødeniveauerne på trafikområdet, er jo, at vi ønsker, at det skal have en større konsekvens.
Så hvis man bare løfter bagatelniveauet tilsvarende, får det ikke en større konsekvens.
Noget af det, jeg selv har arbejdet for i mange år, kan jeg sige til Enhedslistens ordfører
, er, at når man kører for hurtigt forbi vejarbejde, skal der være dobbeltstraf, og det er jo en af årsagerne til, at nogle ikke får mulighed for at komme på de lovforslag, hvor man får tildelt indfødsret.
Det synes jeg er vigtigt!
Hvis man kører for hurtigt forbi folk, der arbejder på vejen, har man udsat deres liv for unødig fare, og jeg har ikke noget imod, at det har den konsekvens, at man så får en karenstid for at få tildelt statsborgerskab.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-12:
Der er faktisk ret mange, der får afslag på baggrund af bøder på det her niveau.
Det er jo fuldstændig korrekt, at uanset hvor den er, vil man sikkert altid kunne finde eksempler på noget, hvor man tænker: Nej, det er da tåbeligt.
Men efter man i sin tid besluttede, at den skulle være 3.000 kr., er bødeniveauet hævet på trafikområdet.
Når man beslutter, at grænsen skal være på 3.000 kr. og så i øvrigt hæver bødeniveauet på trafikområdet, må man også se på, om det så ikke var fornuftigt at hæve bagatelgrænsen.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-12:
Jeg forstår ikke behovet for, at Enhedslistens ordfører skal belære mig om, hvad beslutningsforslaget indeholder.
Jeg har selvfølgelig læst det, og jeg er godt klar over, at det ikke handler om, hvorvidt der skal være en bagatelgrænse, og der er heller ikke noget af det, jeg har sagt, som understøtter, at jeg har ikke har forstået, hvad beslutningsforslaget handler om.
Det er jeg fuldstændig med på, og jeg prøvede endda i min ordførertale at give udtryk for, at der selvfølgelig godt kan være enkelte eksempler, hvor de nuværende regler kan virke for rigide.
Jeg argumenterer bare også for, at der er masser af andre eksempler, hvor jeg synes det er rimeligt.
Så mit argument er, at uanset hvor vi sætter grænsen, vil det være muligt at komme med en enkelt sag, som virker rigid.
Jeg synes, det grundlæggende princip må være, om man har bragt andre menneskers liv i fare, og det er jo derfor, at det handler om at overtræde lov om euforiserende stoffer, våbenloven, straffeloven og i det her tilfælde færdselsloven.
For færdsel i trafikken er noget af det, hvor man bringer andre menneskers liv i fare, så det synes jeg faktisk er et okay princip.
Man kan så diskutere, præcis hvor niveauet skal være.
Jeg synes ikke, der har været en overvældende mængde af sager, hvor jeg i hvert fald har tænkt, at det er helt galt, at der er blevet idømt karenstid.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-12:
I dag diskuterer vi jo ikke, om det er okay at bryde færdselsloven, for selvfølgelig er det ikke det.
Altså, det skal selvfølgelig have en konsekvens, ofte er det en bøde, den skal betales.
Vi diskuterer heller ikke, om der skal være en bagatelgrænse, for Socialdemokraterne bakker op om, at der skal være en bagatelgrænse, og den er i dag på 3.000 kr.
Vi diskuterer, om niveauet for bagatelgrænsen er fornuftigt.
Jeg modtager rigtig mange sager, og det er jeg sikker på ordføreren også gør, som jeg synes er ufornuftige.
F.eks. den om den unge mand, som jeg også nævnte for ministeren, og som altså kørte på slidte dæk og uden sele, og som derfor ikke alene fik bøde – hvilket er fair nok, og selvfølgelig skal han betale den – men altså også skulle vente 4½ år på at kunne få et statsborgerskab, selv om den unge man i øvrigt lever op til alle krav.
Er det rimeligt?
Er den sag et udtryk for en fornuftig bagatelgrænse?
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-12:
Beslutningsforslaget handler om, at personer, som har søgt dansk statsborgerskab, skal have forelagt deres sag for Folketingets Indfødsretsudvalg med henblik på tildeling af statsborgerskab, selv om ansøgeren har overtrådt færdselsloven og modtaget en bøde på mellem 3.000 og 10.000 kr.
Socialdemokratiet har indgået en politisk aftale med Venstre, Liberal Alliance, Konservative og Dansk Folkeparti om regler for tildeling af statsborgerskab.
I den aftale fremgår det tydeligt, at bøder på mellem 3.000 og 10.000 kr. givet på baggrund af straffeloven, lov om euforiserende stoffer, våbenloven eller færdselsloven ikke skal forelægges for Indfødsretsudvalget, men at det automatisk skal medføre karenstid.
Det er fortsat Socialdemokratiets synspunkt, og vi kan derfor ikke støtte forslaget.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget nævner forslagsstillerne en række konkrete eksempler på overtrædelser af færdselsloven, der har givet nogle ansøgere en karenstid, før de kan få tildelt statsborgerskab.
Et hurtigt opslag i politiets pjece om bødeniveauer i trafikken kan også fortælle, at forholdsvis grove overtrædelser af loven kun straffes med bøder på under 3.000 kr. Det gælder f.eks., hvis man blæser ud ad motorvejen med 168 km/t., foretager en overhaling højre om, snakker i håndholdt mobiltelefon under kørslen, kører med et lille barn bag på en motorcykel eller ikke fastspænder sit barn med sikkerhedssele.
Det er helt åbenlyst, at der en gang imellem er eksempler på ansøgere, hvor det virker ekstra ærgerligt, at de rammes af de forholdsvis hårde regler, som medfører karenstid.
Omvendt er der også eksempler på, at det efter vores vurdering giver god mening at have de nuværende regler.
Man må efter vores opfattelse tilstræbe så objektive regler som muligt, så de politiske vurderinger om tildeling af dispensation i udvalget begrænses mest muligt.
Derfor må man også acceptere, at der en gang imellem kan være enkeltsager, hvor reglerne virker for rigide.
Sådan gælder det for enhver lovgivning.
Det er prisen for en tilnærmelsesvis objektiv sagsbehandling.
Vi er opmærksomme på, at flere af de partier, vi har indgået aftalen med, tidligere har givet udtryk for, at det her punkt bør ændres.
Men vi ønsker som sagt at stå fast på den linje, der blev fastlagt af daværende justitsminister, fru Mette Frederiksen, efter den såkaldte hækafbrændersag fra Rask Mølle.
Jeg håber på en god debat.
Inger Støjberg (V), 2016-05-12:
Der er jo nogle væsentlige ting her, der adskiller sig, nemlig at man ifølge det her forslag altid skal kunne få taget sagerne op, hvorimod der i det andet tilfælde var tale om en mulighed.
Så der er en kæmpestor forskel.
Det er en bekymring mindre.
Nej, det synes jeg faktisk ikke.
Jeg synes, at reglerne er, som de skal være.
Det, der sådan set ligger til grund for det, er, at man jo godt er klar over det i det tilfælde, hvor man vil søge om dansk statsborgerskab.
Man er godt klar over, at der er nogle helt særlige ting, som man skal leve op til.
Derfor er det jo ikke ukendt.
Det er jo ikke sådan, at man bliver overrasket over, at man fuldstændig skal holde sig på den rigtige side af loven.
Så jeg synes helt principielt ikke, at jeg har et problem med det.
Derfor tror jeg simpelt hen bare ikke, at vi kan nå til enighed om det her.
For mig er det faktisk ret principielt.
Man er godt klar over, at man skal holde sig på den helt rigtige side af loven, hvis man vil være dansk statsborger.
Man får bare ikke dansk statsborgerskab, og det varer så en periode, inden man kan søge om det igen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-12:
Og det er så det, ordføreren mener det skal være for de andre, men ikke for Danmark.
Er det korrekt forstået?
Marcus Knuth (V), 2016-05-12:
Den del af Dublinforordningen, jeg godt kan lide, er den, hvor man er i stand til at sende en flygtning, der allerede er registreret i et andet land, tilbage.
Jeg er ikke nogen fan af EU's omfordelingsmekanisme.
For det første tiltrækker den bare flere flygtninge, for så har man som flygtning en eller anden vished om, at man bliver placeret et eller andet sted i Europa.
For det andet – og det må ordføreren give mig ret i – så er der mig bekendt kun blevet omfordelt omkring 1.000 af de her 160.000, som EU indtil nu har kørt med, i hvad, 1 år?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-12:
Jeg synes egentlig, at ordføreren får det sagt ganske udmærket: Vi ønsker et forpligtende samarbejde for de andre og en særordning for Danmark.
Kan ordføreren forestille sig særordninger for alle 27 EU-lande – 28 er det vel nu – og vil ordføreren i så fald fortsat kalde det et forpligtende samarbejde?
Marcus Knuth (V), 2016-05-12:
Jeg tror, vi taler om to forskellige ting.
Vi ønsker at forblive som del af en Dublinforordning, men hvor asylpolitikken fortsat er på danske hænder.
Vi har jo det bedste af begge verdener.
Og når den nye Dublinforordning, måske, falder på plads, ønsker vi at være i en lignende situation, hvor vi både er med i den overordnede forordning, men hvor vi har vores særstatus.
Det er jo præcis det, vi bare ønsker at fortsætte.
I forhold til om vi kommer til at tage kvoter i fremtiden, vil jeg sige, at det håber jeg ikke.
Det er jo et meget, meget hypotetisk spørgsmål.
Der er nogle forhandlinger i gang i EU, hvor man har lande i Østeuropa, som stritter voldsomt imod, og man har lande i Sydeuropa, som synes, det er en rigtig, rigtig god idé.
Så det er jo fuldstændig umuligt at sige, hvor vi lander henne i forhold til den her aftale.
Men det er en klar prioritet for regeringen og det er en klar prioritet for Venstre, at den danske asylpolitik skal forblive på danske hænder.
Vi ønsker ikke, som landet ligger i dag, at indgå i en kvotefordeling.
Hvis det er sådan, at man ikke har en effektiv grænsekontrol, hvis det bare er en hullet grænsekontrol, og man så forsøger at asylbehandle ved grænsen, har vi pludselig to systemer, både det, vi har i dag, og et, der foregår nede ved grænsen.
Og der synes jeg da, at ordføreren for Socialdemokratiet havde en god pointe før, for hvad er forskellen, om man laver asylbehandlingen det ene sted eller det andet sted?
Der er også gjort en lang række andre tiltag, der gør, at presset på Europa – og i særdeleshed på Danmark – er mindre.
Jacob Mark (SF), 2016-05-12:
Tak for det.
Jeg vil spørge lidt ind til det, jeg også spurgte ministeren om, nemlig de forhandlinger, der pågår i EU lige nu, om Dublinforordningen.
Der er jo noget, der tyder på – og det er der faktisk også flere eksperter der har været ude at sige – at der er en risiko, hvis Danmark ikke kommer med i den nye aftale.
Et af de potentielle krav, der ligger i den nye aftale, er, at man simpelt hen skal forpligte sig til en kvotefordeling, når man er Danmark, ellers kommer vi ikke til at være med.
Og hvis vi ikke kommer til at være med, betyder det jo, at vi ikke længere kan sende flygtninge eller udlændinge tilbage til det land, hvor de allerede er blevet registreret.
Ministeren skøjtede sådan lidt hen over det, men hvad nu, hvis det bliver et krav fra EU, altså at det er det her: Take it or leave it, I er ikke med i Dublinaftalen, hvis I ikke forpligter jer til den her kvotefordeling?
Hvad er så Venstres indstilling, hvad er regeringens indstilling?
Marcus Knuth (V), 2016-05-12:
Jamen jeg vil ikke blande mig i, hvad det skal være for de andre, men jeg synes ikke, man kan sige, at det ikke virker, fordi det ikke er forpligtende.
Det er jo forpligtende for stort set alle lande, bortset fra, som jeg lige husker det, Danmark og Storbritannien
Der er nogle og tyve lande, for hvem det er forpligtende, og det har jo bare ikke virket.
Faktum er, at det ikke virker.
Jacob Mark (SF), 2016-05-12:
Jeg synes, det er lidt bekymrende, at regeringen ikke vil forholde sig til det scenarie, at vi ikke længere kan være med i Dublinaftalen.
Ministeren står i dag og siger, at vi skal værne om Dublinaftalen, at vi skal forsøge at udbygge den, men samtidig vil man ikke være med i en udbygning af den.
Tværtimod er der en risiko for, at man stiller sig udenfor.
Det synes jeg er bekymrende.
Tallet er skiftet et par gange, men jeg tror, at det endte på 1.000.
Forestiller man sig stadig, at man kunne tage nogle flygtninge frivilligt i forbindelse med sådan en kvotefordeling?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-12:
Ikke overraskende kan Enhedslisten ikke støtte Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Som Dansk Folkeparti ganske rigtigt skriver i bemærkningerne til forslaget, er forudsætningen for at kunne afvise en asylansøger med henvisning til Dublinforordningen jo, at man kan afgøre, hvilken medlemsstat ansøgeren i første omgang indrejste i, altså hvilket EU-land der var det første land, som ansøgeren satte sine fødder på.
Det er jo lige præcis problemet, altså at det slet ikke er så let at afgøre, hvilken medlemsstat asylansøgeren i første omgang indrejste i.
Årsagen til det er den åbenlyse, at de lande, som har EU's ydre grænser, ikke får registreret alle de personer, som indrejser.
Medmindre man får styr på registreringen, vil det jo altså også betyde, at der vil være en del asylansøgere, for hvem det er rigtig, rigtig svært at afgøre, hvilket EU-land de kom til i første omgang.
Forudsætningen for at få bedre styr på registreringen er jo altså nok, at det så ikke er de lande, der tilfældigvis har EU's ydre grænser, som også skal påtage sig opgaven med at beskytte alle de asylansøgere, flygtninge, som kommer til Europa, men at man faktisk deles om opgaven i Europa.
Det mener Enhedslisten ville være vældig fornuftigt at vi gjorde, og jeg er i øvrigt meget enig med hr. Mattias Tesfaye fra Socialdemokraterne, når hr. Mattias Tesfaye siger, at vedtagelsen af Dansk Folkepartis forslag her ville risikere at stille sig i vejen for et europæisk samarbejde, fordi det jo er et signal, som siger, at man bare ikke vil være med i noget som helst.
Jeg tror på og Enhedslisten tror på, at vejen frem i forhold til det her spørgsmål er en massiv indsats i nærområderne, hvor langt størstedelen af verdens flygtninge jo opholder sig, enten som internt fordrevne eller i nabolande, kombineret med fælles løsninger både i Europa, men også globalt.
Og så et lille p.s.: Jeg vil slutte af med at erklære mig enig med udlændingeministeren, oven i købet om sagsbehandlingstider – og det er da to ting, som ikke sker så tit, altså at jeg er enig med udlændingeministeren, og at det, jeg er enig med udlændingeministeren om, er noget, der vedrører længden på sagsbehandlingstider.
Men jeg er helt enig med ministeren i, at en asylsagsbehandling på 1 time er for ambitiøst et mål at sætte, selv om jeg er meget stor tilhænger af korte sagsbehandlingstider.
Men Enhedslisten støtter ikke forslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-12:
Et af de unge mennesker – det er tit unge mennesker, som søger om statsborgerskab, og de er ofte også født og opvokset i Danmark – som har fået at vide, at vedkommende må vente 4½ år på at søge om statsborgerskab, fordi vedkommende har fået en bøde på 3.500 kr., altså 500 kr. over de 3.000 kr., har været i den situation, at han blev stoppet for ikke at have sele på, og i øvrigt var dækkene på bilen også slidte.
Han var så på vej på værksted, men bevares, det er jo ligegyldigt, for han kører på en vej med slidte dæk og uden sele på, og det må han selvfølgelig ikke.
Han får en bøde på 3.500 kr. for det.
Det synes jeg er helt fair.
Vi har en færdselslov, og den skal man overholde, og hvis man ikke gør det, har det nogle konsekvenser.
Spørgsmålet er, om det er rimeligt, at den her unge mand, som altså kører med slidte dæk uden at have sele på, oven i straffen, altså bøden, får en ekstra straf, som hedder: Nu kan du ikke søge statsborgerskab i de næste 4½ år.
Det synes jeg ikke er rimeligt, og jeg ved jo, at ministeren og regeringen også synes, at der skal være en bagatelgrænse, for man har en bagatelgrænse på 3.000 kr.
Dengang man lavede bagatelgrænsen på 3.000 kr., var bødeniveauet et andet.
Ville det ikke være fornuftigt, når vi nu ser sager som den her med de slidte dæk og den manglende sele, at sige, at vi hæver den bagatelgrænse – vi kan også blive enige om 5.000 kr. – så vi undgår den her slags sager?
Josephine Fock (ALT), 2016-05-12:
Tak til formanden.
Det her forslag er et forslag, der skal gøre det muligt at afvise asylansøgere allerede ved Danmarks grænse.
Jeg tror ikke, det kommer som nogen overraskelse, at det kan Alternativet ikke støtte op om.
Vi mener, at vi bør give mennesker på flugt en ordentlig og værdig behandling, når de bruger deres ret til at søge om asyl.
Derfor mener vi også, det er rimeligt og respektfuldt, at asylansøgere ankommer til et asylcenter, hvor de tages imod af mennesker med forståelse for deres situation, og hvor de får mulighed for at samle sig efter en givetvis lang og anstrengende rejse, inden de skal møde op til den samtale med Udlændingestyrelsen, som skal afgøre deres og måske deres families skæbne.
Vi er heller ikke enige i forslagsstillernes fortolkning, nemlig at forslaget ikke strider mod internationale flygtningekonventioner, hvorefter man er forpligtet til at asylbehandle folk, der ikke har søgt asyl andre steder, og som søger asyl i Danmark.
Med den ret følger også retten til en individuel vurdering af ens sag.
Den hasteprocedure, der lægges op til, hvor der foreslås, at man bruger en landeliste til at identificere såkaldte åbenbart grundløse hastesager, vil ikke være i tråd med flygtningekonventionen.
Desuden vil det udgøre et pres på Udlændingestyrelsen, som vi ikke mener er hensigtsmæssigt.
Så vi er ikke tilhængere af, at man skal kunne asylbehandle på 1 time.
Det mener vi ikke er en ordentlig måde måde at behandle folk på.
Også på det punkt er jeg enig med udlændingeministeren, så nu kan hun nikke til, at tre partier har været enige med hende i dag.
Vi mener helt klart, at alle asylansøgere har ret til en ordentlig og ligeværdig behandling, mens de søger om asyl, og det mener vi ikke dette forslag kan sikre.
Derfor kan vi, som jeg nævnte, ikke bakke op om forslaget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-12:
Dansk Folkeparti vil afvise alle asylansøgere ved den danske grænse, og de vil sætte politiet, der i forvejen har en del af se til, til at behandle alle asylansøgninger ved eller måske endda på selve grænsen.
Den grænse betyder så meget for Dansk Folkeparti, at man må spørge, om partiet også snart ønsker en mur opført.
Ville det faktisk være det bedste ifølge Dansk Folkeparti?
I Radikale Venstre mener vi ikke, at det er en løsning på noget som helst at flytte asylbehandlingen til grænsen, når flygtninge dukker op dér.
Flygtninge, der har krav på asyl, skal have asyl i Danmark.
Dansk Folkepartis ønske om, at Danmark så blot tørrer alt ansvar af på nabolandene, først og fremmest Tyskland, er gennemført indadvendt og asocialt.
Det undrer mig faktisk, at Dansk Folkeparti ikke tænker konsekvenserne her til ende.
Her tænker jeg ikke på konventioner og den slags.
Dem er jeg klar over at Dansk Folkeparti ser stort på.
Nej, jeg tænker mere på, hvad der egentlig grundlæggende sker, hvis man behandler sine naboer gennemført dårligt dag efter dag, år efter år.
Erfaringen tilsiger jo, at så begynder naboernes tålmodighed med en at slippe op.
Så begynder naboen at behandle dig dårligt.
I Europa er den erfaring omfattende og jo i sin yderste konsekvens temmelig alvorlig.
Det europæiske samarbejde er bygget op for at undgå, at vi behandler vores naboer så dårligt, at de begynder at svare igen med samme mønt.
Det samarbejde tror jeg vi alle sammen er enige om er grundlæggende udfordret nu, fordi vi alt for længe har overladt opgaven med at tage imod flygtninge til de lande, der ligger ved Europas ydre grænser.
Vi har brug for at få det samarbejde til at fungere.
Det kræver tillid og solidaritet mellem landene, og det kræver forpligtelse fra alles side.
Det er sådan, EU er blevet til; det er sådan, vi er blevet rige af at samarbejde.
Men samarbejdet er kun det, som medlemslandene gør det til, og når et medlemsland siger – som Venstre og Socialdemokraterne gør det – at man ønsker en fælles løsning, men at det skal være en løsning, hvor Danmark ikke forpligter sig, jamen så har man jo lagt ud med at underminere hele præmissen for et holdbart samarbejde, nemlig at det forpligter.
Det er for mig at se
hykleri, og jeg synes, det understreges af, at hverken Venstre eller Socialdemokraterne har et bud på, hvordan en fælles europæisk løsning skal se ud.
I Radikale Venstre ønsker vi at udvikle det europæiske samarbejde.
Vi ønsker ikke at afvikle det.
Derfor støtter vi det forslag til en revision af Dublinforordningen, som nu ligger på bordet.
Det her forslag bringer os hverken nærmere en holdbar eller en realistisk løsning på noget som helst.
Derfor er Radikale Venstre imod.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-13:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig, om ordføreren kunne uddybe, hvad det er for nogle forventninger, ordføreren har til ekspertudvalget, for ekspertudvalget skal jo afdække, hvordan det ser ud.
Men hvad er det så for nogle krav, Dansk Folkeparti vil stille, når nu det her arbejde er færdigt?
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-05-13:
Jamen jeg tror stadig væk, at der er langt over hundrede andelsboligforeninger i Danmark, som har de meget dårlige swaplån.
Jeg synes da, at de også er værd at nævne i dagens anledning.
Men hvem der er ramt, og hvem der er mest ramt, ja, det kan vi tage en lang diskussion om.
Vi kan jo også tage de mange husejere, som er teknisk insolvente på grund af husprisudviklingen, og hvor muligheden for salg af deres huse i handel og vandel er svære.
Der er simpelt hen færre købere til dem end andre steder.
Vi har jo også folk, som har dyrere ejendomslån på den sidste finansieringskrone af deres ejendom.
Altså, hvis de kun kan låne 80 pct. i realkreditlån, er der nogle, der vælger at låne måske 20 pct. ekstra oven i i en bank, og der er nogle, der har højere renter end andre.
Så det kan man jo ikke lave sådan en definition over, som er helt på plads.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-13:
Min pointe var faktisk, at de bliver ramt endnu hårdere og ikke ligesom alle andre, fordi de både har de høje renter ved deres banklån, men også bliver ramt af stigende bidrag til andelsforeningen, fordi andelsforeningens realkreditlån via bidragssatserne stiger.
Så der bliver man ramt dobbelt.
Derfor mener jeg egentlig, at man ikke engang kan sige, at man er i en lige så dårlig situation som folk, der har en ejerlejlighed eller et hus.
Man har det faktisk endnu værre.
Det var min pointe.
Og så synes jeg ikke, at man ligesom skal sige, at der også er rigtig mange, der har swaplån.
Altså, rigtig mange andelsforeninger inklusive min egen har en meget konservativ og forsigtig økonomi og har ikke alle mulige mærkelige lån.
Der bliver folk jo også ramt.