runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-17:
Det er pudsigt, kan man sige, for det er jo normalt noget, som højre side af Folketinget ville være meget skeptisk over for, som den tidligere spørger også var inde på, for det er jo en slags statsbank, vi har med at gøre her.
Det er, fordi der er nogle markedsfejl, bliver der sagt, og det er jo ganske rigtigt, hvad den tidligere spørger også var inde på, nemlig at vi også ser de markedsfejl, når det kommer til små virksomheder ude i vores udkantsområder, men når Enhedslisten og også SF har foreslået en statslig kreditfacilitet på det område, har der ikke fra højrefløjens side været noget behov for eller ønske om at løse den markedsfejl.
Det synes jeg er et lidt interessant kuriosum.
Men vi støtter som udgangspunkt Eksportkreditfonden, fordi den udfylder en vigtig rolle.
Men vi ser to problemer med det forslag, der foreligger nu.
Forslaget handler jo sådan set først og fremmest om en ny struktur, og som vi opfatter forslaget, vil det kunne risikere at svække den politiske indflydelse.
Vi har den holdning, at når samfundet, fælleskassen bruger penge eller giver lån til erhvervslivet, skal det selvfølgelig også følges op af en politisk indflydelse, der gør, at vi kan sikre, at de lån, der gives, tager nogle samfundsmæssige hensyn, altså fremmer gode arbejdsforhold, sikrer, at arbejdspladser forbliver i Danmark osv. osv.
Og vi frygter, at omdannelsen til en såkaldt selvstændig offentlig virksomhed kan svække muligheden både formelt, men måske mere reelt for en politisk indflydelse på Danmarks Eksportkredits arbejde.
Det andet problem vedrører offentlighedens indsigt i EKF's arbejde og virksomhed.
Sådan som jeg læser lovforslaget, men det kan jo være, jeg har misforstået det, og det kan vi måske få klarhed over under debatten, vil størstedelen af EKF's virksomhed blive undtaget for aktindsigt, og hvis det er tilfældet, synes jeg, det er et stort problem – dels fordi det jo gør det rigtig svært for borgere og offentlighed at føre kontrol, dels fordi det her jo er vigtige spørgsmål.
En af de ting, der har været drøftet, er jo, om der f.eks. bliver givet eksportstøtte, der medfører, at danske eksportvirksomheder nedlægger arbejdspladser i Danmark og flytter dem ud til lavtlønslande, hvor der f.eks. er forbud mod frie fagforeninger og andre ting.
Den slags ting bør der kunne kastes lys over i forbindelse med fagforeninger og organisationer, og derfor er det utrolig vigtigt med offentlighed omkring det her.
Jeg håber, at ministeren efterfølgende kan redegøre for, hvad det her betyder for offentlighedens indsigt, altså om der vil blive aktindsigt i fondens arbejde.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-11-17:
Nu er det jo ikke selve konceptet om en eksportkreditfond, der er til debat i dag.
Det er en ændring af det lovgrundlag, som er for den eksisterende Eksport Kredit Fonden, og de øvrige ordførere på talerstolen har sådan set gennemgået det fint.
Eksport Kredit Fonden ændres til at blive en selvstændig offentlig virksomhed, og der kommer en anden bestyrelse uden statslige embedsmænd, men med folk, som har nogle lidt mere relevante kompetencer.
Det kan vi sådan set godt støtte.
Hvis det havde været oprettelsen af en eksportkreditfond, vi diskuterede her i dag, er jeg ikke sikker på, at vi havde støttet det.
Men det er ikke det, der er tilfældet, og derfor siger vi ja til det her lovforslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-17:
Tak til ministeren for den inspirerende brandtale.
Jeg kunne høre, at det virkelig var noget, der lå ministeren på sinde.
Det gør det også for mig, og nu skrev jeg lige en enkelt sætning ned, som ministeren sagde, nemlig at det kun er relevant i de tilfælde, hvor det private marked ikke slår til.
Igen må jeg bare sige det samme som til nogle af min ordførerkolleger, der har været oppe på talerstolen før, nemlig at det er jeg fuldstændig enig i.
Men jeg forstår ikke, hvordan man kan skalte og valte med det.
Når det lige passer ind i ens kram, siger man, at det er markedsforvridende at prøve at lave en eller anden ordning.
For folk med sunde projekter og virksomheder og boligejere i landdistrikterne er det markedsforvridende at lave en eller anden understøttende ordning.
Men når det handler om eksport og virksomheder, kan vi godt have en statsbank, som min kollega jo helt rigtigt sagde det var.
Det vil jeg da også gerne høre ministeren udpensle lidt.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-11-17:
Tak for bemærkningerne til L 50.
Eksportkreditfonden, også kaldet EKF, varetager en central funktion for mange danske eksportører og deres eksportmuligheder.
Adgangen til eksportkredit er en afgørende forudsætning for at være stærk i forhold til konkurrence for mange danske virksomheder på internationalt niveau.
EKF understøtter i dag eksporten for en lang række virksomheder i hele Danmark inden for så forskellige brancher som vindteknologi, infrastruktur og fødevareteknologi, og der er store såvel som små virksomheder, som får gavn af denne mulighed.
EKF har gennem de senere år fået en lang række nye opgaver og oplevet en betydelig vækst i efterspørgslen efter sine ydelser.
Som mange i dag i deres ordførertaler har gennemgået, er lovforslaget jo relativt klart, og formålet med lovforslaget er at modernisere, tilpasse og styrke den juridiske ramme om EKF og statens ejerskab heraf, ligesom EKF samtidig gives en større fleksibilitet, i forhold til hvilken ydelse EKF kan tilbyde sine kunder.
Herved sikrer vi, at EKF kan fortsætte med at understøtte danske virksomheders eksport og investeringer til gavn for vækst og beskæftigelse i hele Danmark.
Lovforslaget medfører konkret, at EKF omdannes fra en selvstændig forvaltningsenhed til en selvstændig offentlig virksomhed.
Det indebærer, at EKF fremover vil blive reguleret og drevet efter regler, der minder om selskabslovens regler.
Med omdannelsen fastlægges der samtidig en klar ansvarsfordeling mellem ledelsen i EKF og det politiske niveau, så det svarer til, hvad der gælder i statslige og private selskaber.
Herved skabes en moderne ramme omkring EKF's virksomhed, som styrker EKF's muligheder for at arbejde målrettet og effektivt med at understøtte dansk eksport.
Lovforslaget fremtidssikrer også EKF's forretningsmodel i forhold til den globale udvikling til glæde for danske eksportvirksomheder.
Det er fortsat et krav, at EKF kun tilbyder sin ydelse i den udstrækning, at det private marked ikke påtager sig risici af den pågældende art eller det pågældende omfang.
Lovforslaget ændrer ikke på de overordnede krav til økonomien i EKF.
Egenkapitalen skal stadig væk være af en sådan størrelse, at den udgør et forsvarligt grundlag for EKF's forpligtelser og aktiviteter.
Ligeledes skal EKF's indtægter og udgifter balancere over en årrække.
Endelig kan EKF med lovforslaget stadig repræsentere regeringen i sager vedrørende eksportkreditpolitik, hvilket konkret sker i forbindelse med forhandlinger i EU, OECD og WTO.
Dermed kan EKF's mangeårige erfaringer med eksportkreditter og ekspertise inden for området fortsat komme til gavn i forbindelse med varetagelse af danske interesser i internationale forhandlinger.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-11-17:
For det, at der ikke bliver ydet lån nok til iværksættere, er Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti sådan set overraskende nok enige om, altså at det er en bremse for meget vækst hos mange små iværksættere, at der ikke bliver ydet lån nok til dem.
Det er ikke et spørgsmål om, at vi skal etablere en ny statslig konkurrent til den flerhed af forskellige institutter, der er derude.
På eksportmarkedet er situationen bare noget anderledes, for der eksisterer de alternativer og de muligheder ikke.
Så hvis man ikke havde EKF, ville vi ikke eksportere til nogle bestemte markeder inden for nogle bestemte områder, og derfor er vi meget positive over for forslaget her.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-17:
Det er jo netop derfor, at jeg også støtter, at vi har Eksport Kredit Fonden.
Jeg synes, det er rigtig fint, at vi der har en statsbank, som træder til, når der er en markedsfejl.
Vi kan også se i bemærkningerne til lovforslaget, at der i perioder med højkonjunktur ikke er så meget efterspørgsel efter den, men at der i perioder med lavkonjunktur er stor efterspørgsel efter den.
Jeg forstår bare slet ikke forskellen i forhold til de virksomheder, som ikke kan få lån, fordi de f.eks. har postnummer til et sted, der ikke ligger lige her i nærheden, altså hvorfor man ikke her er villig til at sige, at der har vi også brug for at staten træder til, når der er en markedsfejl – altså ligesom vi har det, når virksomheder skal gå ud og låne til eksport.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-11-17:
Jamen jeg synes ikke, det er en relevant sammenligning, som ordføreren kommer med nu her, for det er jo sådan, at vi har en palet af forskellige institutter, som tilbyder lån i Danmark.
Så har jeg selv den opfattelse, og det har jeg også sagt flere gange, at den største udfordring for vores iværksættere og små virksomheder er, at de mangler kapital, likviditet.
Og det er bl.a., fordi nogle banker og nogle pengeinstitutter ligesom har rubriceret iværksættere – ikke fordi de befinder sig bestemte steder, men måske inden for nogle bestemte beskæftigelsesområder – som nogle, man ikke vil låne penge ud til.
Det er da et problem for samfundet og Danmark generelt og en stopper for udviklingen.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Men det løser man jo ikke ved at lave et statsligt kreditinstitut; det gør man ved at få det eksisterende marked til at virke.
Her er der en situation, hvor nogle virksomheder vil ud på eksportmarkedet, og hvor den facilitet reelt set ikke er til stede.
Så der er ikke noget rigtigt marked for det – jo, men så skulle man sandsynligvis betale en eksorbitant høj rente for det, og det ville jo koste, for så vidt angår dansk beskæftigelse, dansk velfærd og danske markedsandele.
Så derfor hjælper vi altså dansk velfærd ved at have EKF.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-17:
Altså, det tror jeg faktisk der er mange små selvstændige ude i udkanten som ikke er helt enige i.
Vi har jo hørt igen og igen om problemer for folk, der har fået lukket deres kassekredit efter krisen, og som ikke har kunnet optage lån, også virksomheder.
Jeg tror ikke, det er sådan, at ideerne er dårligere, fordi man kommer fra vest for Valby Bakke.
Så hvad er forskellen egentlig her?
Altså, vi har her at gøre med et statsligt kreditselskab, som låner penge til virksomheder i forbindelse med eksport.
Ved oprettelsen af f.eks. en statslig kreditvirksomhed kunne vi sikre, at der også var kredit til små selvstændige i nogle af de områder, hvor det er rigtig svært, fordi der faktisk er en markedsfejl, altså fordi den private kredit- og bankvirksomhed ikke stiller sig til rådighed.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-11-17:
Jeg synes, at der er den grundlæggende forskel, at hvis man taler om at etablere en egentlig lånefunktion i Danmark, er der jo institutter, som giver lån i Danmark, både realkredit og banker.
Uanset hvor vi er henne, har man jo en palet af forskellige muligheder, og så kan man gå hen til dem og få et lån.
Det kan være, at ideen ikke er så god, eller der kan være andre forhold i det, som gør, at det er vanskeligt, men grundlæggende har man jo mulighed for at få et lån.
På eksportmarkedet er der ikke altid de samme muligheder, og det betyder, at Danmark går glip af arbejdspladser, går glip af eksport, går glip af velfærd, hvis vi ikke faciliterer det gennem EKF.
Ida Auken (RV), 2015-11-17:
Som det efterhånden er gået op for de fleste tilhørere, behandler vi L 50, der omhandler at lave Eksportkreditfonden om til en selvstændig offentlig virksomhed, og det er jo, for at den skal kunne agere bedre i det moderne marked, der er i dag.
Man skal kunne hjælpe danske eksportvirksomheder, så de har de bedste vilkår, og det støtter vi fra radikal side, og vi støtter også omdannelsen.
Så vi kan støtte forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-17:
De tidligere ordførere har fint redegjort for, hvad vi lovbehandler i dag.
Jeg vil dog sige, som både Enhedslistens ordfører og specifikt også Alternativets ordfører også var inde på, at 92-gruppen er kommet med et høringssvar, hvor de giver os nogle gode råd til, hvordan vi kan udspecificere CSR-strategien, så det i højere grad bliver mere specifikt vedrørende miljø, menneskerettigheder osv. Derfor vil vi også gerne, ligesom jeg hørte hr. Rasmus Nordqvist sige det, tage nogle af de her forslag, som er i høringssvaret, op i udvalgsarbejdet, så vi kan få gjort lovforslaget endnu bedre.
Men i udgangspunktet er vi positive.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-17:
Med dette lovforslag lægger regeringen op til en modernisering af Eksport Kredit Fonden, herunder bl.a. at gøre EKF til en selvstændig offentlig virksomhed, og vi ser sådan set positivt på den her modernisering af Eksport Kredit Fonden, men vi mener også, at der er plads til forbedringer, før man er helt i mål.
I lovforslaget er der en hensigtserklæring om at udarbejde en række konkrete politikker på bl.a. CSR-området, en udarbejdelse, der skal foregå mellem ministeriet og fonden.
Jeg er selvfølgelig positiv over for, at ministeren ønsker at udarbejde politikker på CSR-området, men jeg er også meget enig i 92-gruppens høringssvar, som netop peger på, at det ikke er tilstrækkeligt med en samlet CSR-politik.
Jeg håber derfor, at vi kan få konkretiseret ministerens hensigter i udvalgsarbejdet.
Derudover mangler der i lovforslaget også krav om, at der skal udøves nødvendig omhu, det, vi kalder for due diligence, på en række områder for at sikre, at de projekter, som man indgår i, ikke forårsager eller bidrager til menneskerettighedskrænkelser, til klima- og miljøskader eller til korruption.
De samme krav synes vi også bør gøre sig gældende for de virksomheder, som man støtter op omkring, og de virksomheder vil også påtage sig et ansvar for, om der tages nøje hensyn til menneskerettighederne, til vores klima og vores miljø samt holdes øje med de økonomiske forhold, som giver plads til korruption eller skattefusk.
Jeg kan sige, at vi vil gå konstruktivt ind i udvalgsarbejdet, men vi vil gerne arbejde på at konkretisere de punkter, som jeg har nævnt her.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-17:
Mener hr. Brian Mikkelsen, at det er markedsforvridende, når vi går ind og – kan man vel godt kalde det – giver statsstøtte til virksomheder, som af den ene eller den anden grund lige skal have en hjælpende hånd for at klare sig lidt bedre?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-11-17:
Nej, det er jo ikke markedsforvridende, hvad EKF laver, for de går også ind og laver nogle kommercielle aftaler med virksomhederne, når de skal ind på et bestemt marked.
Det er jo ikke almisser, man giver.
Hvis en cementfabrik skal ind og hente en ordre et eller andet sted, det kan være på Filippinerne eller i Mellemøsten, så foregår det jo via en aftale, som EKF laver med x virksomhed og dem, som afgiver den ordre i det land.
Det er jo så at sige markedsvilkår, men hvor EKF så er en facilitator, der hjælper nogle ting på vej, som ville være svære ude i den virkelige verden.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-17:
Så når en virksomhed gerne vil udvide eller komme ind på et nyt marked, men har nogle problemer på den ene eller den anden måde, og man via Eksport Kredit Fonden kan få en hjælpende hånd, så er det ikke markedsforvridende, men når vi lovbehandler lån til virksomheder i landdistrikterne, så er det markedsforvridende at gå ind, selv om man kunne sige, at princippet kunne være præcis det samme, nemlig at man giver en hjælpende hånd, men at det skal hvile i sig selv osv.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-11-17:
Det Konservative Folkeparti er positive over for forslaget.
Det er vigtigt, at man får moderniseret, får styrket, får konsolideret Eksport Kredit Fonden.
EKF udfører et fantastisk vigtigt stykke arbejde for Danmark og danske virksomheder.
Der er et utal af handler i udlandet, som ikke kunne have fundet sted uden EKF's arbejde, og sådan vil det selvfølgelig også være i fremtiden.
Det er et solidt fundament under vores eksportindsats og for danske virksomheders muligheder for at kunne handle med udlandet inden for et utal af forskellige brancher.
Så langt, så godt.
Regeringen foreslår, at man omdanner EKF til en SOV.
Det synes vi også er en god idé.
Det skaber noget mere soliditet og også, at man får omdannet bestyrelsen til at bestå af ikkeembedsmænd.
Så vi kan sagtens støtte forslaget her fra regeringens side og vil stemme ja til det.
Jacob Mark (SF), 2015-11-18:
Men hvem er det så, der har ansvaret for de her private aktører?
Og er myndighederne ikke også regeringen?
Regeringen må da have en forestilling om, hvem det er, de her private aktører eventuelt kunne være.
Og hvis der så kommer det her ekstraordinære pres, som ordføreren hele tiden taler om, er det så politiet, der har meget andet at se til, der har ansvaret for de her private aktører?
Så hvem er de, og hvem har ansvaret for dem?
Marcus Knuth (V), 2015-11-18:
Og igen: Det er jo ikke noget, man vil gøre, fordi man mener, at politiet ikke kan klare opgaven.
Men hvis der kommer så mange mennesker – 5.000-10.000 på en dag – er det en opgave, vores myndigheder muligvis ganske enkelt ikke vil kunne håndtere alene.
Derfor vil man så have muligheden for at kunne indkalde private aktører.
Jacob Mark (SF), 2015-11-18:
Jeg er lidt interesseret i det her med de private aktører, der kan få lov til at lægge folk i håndjern og til at fastholde mennesker fysisk.
Hvad er det for nogle private aktører, der skal overtage politiets opgaver?
Marcus Knuth (V), 2015-11-18:
Det kan vi jo på ingen måde sige.
Som sagt er de her tiltag nogle, der kun kommer til at gælde i en ekstraordinær situation.
Og i en ekstraordinær situation kan det være 5000, 10.000, 20.000, der kommer hertil på en dag, og derfor kan jeg ikke svare mere præcist på spørgsmålet.
Lotte Rod (RV), 2015-11-18:
Okay, hvor mange flere asylansøgere tror Venstre så Danmark får, når nu man tvinger dem til at lade sig registrere?
Marcus Knuth (V), 2015-11-18:
De private aktører vil være underlagt den til enhver tid gældende lov, og det er private aktører, der skal samarbejde med det danske politi og ikke, fordi det danske politi er ude og lave alt muligt andet, men fordi der kan opstå en situation, hvor der kommer så mange mennesker til Danmark, at politiet eventuelt med hjælp fra forsvaret ganske enkelt ikke kan håndtere opgaven.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-18:
Det er lidt i forlængelse af debatten med den tidligere spørger.
Tænk, hvis der pludselig stod 10.000 ved grænsen, og vi kan ikke nå ... osv. osv.
Men vi er bare inde og pille ved noget meget fundamentalt, og det tror jeg sådan set også ordføreren fra et liberalt parti er enig i.
I forbindelse med at frihedsberøve, altså at staten kan frihedsberøve mennesker, er det jo et helt fundamentalt princip, at man som person – og det gælder sådan set, uanset om man er dansker eller noget andet – har mulighed for at få prøvet den frihedsberøvelse, altså at der er en anden instans end politimyndigheden, som prøver, om politimyndigheden nu har ret i de antagelser, som de har.
Det er jo ligesom noget af det mest fundamentale i en retsstat.
Er ordføreren ikke det mindste bekymret over det skridt, man tager her, som et langt stykke hen ad vejen gør op med nogle af de principper, som vores samfund hviler på?
Marcus Knuth (V), 2015-11-18:
Jeg er primært bekymret for, at der kan opstå en situation, hvor vores myndigheder kommer under et så stort pres, at de vil have svært ved at kunne håndtere situationen efter de nuværende regler.
Derfor vil vi give dem de her ekstra beføjelser.
Og når vi siger »hurtigst muligt«, er det, fordi der kan komme så mange, at antallet af dommere simpelt hen ikke kan håndtere antallet af sager inden for de nuværende regler, og derfor er man nødt til at give udvidede beføjelser.
Alternativet er, at man holder fast i de regler, som er nu, og man så ser, at myndighederne ikke har de rigtige redskaber, som vi så f.eks. nede på Lolland, eller at man kan stå i en situation, hvor der kommer så mange, at man ganske enkelt ikke kan nå at stille dem for en dommer inden for de regler, der er nu, og det vil jo så bare betyde det samme, nemlig at folk ikke kommer for en dommer, og at vores system ikke kan leve op til de regler, der er.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-18:
Jamen jeg forstår godt argumentationen.
En dommer kunne jo så vælge at forlænge frihedsberøvelsen, hvis der var hjemmel i lovgivningen til det, men her er der ikke engang en afprøvning af, om det er korrekt, når den pågældende person bliver tilbageholdt.
Altså, hvis vi nu kunne se det hele med helikopterblik, sådan som vi normalt plejer at gøre, når vi snakker om retssamfund, også når vi skal bedømme andre samfund, er ordføreren så virkelig ikke det mindste bekymret for at tage de skridt ned ad den her vej?
Marcus Knuth (V), 2015-11-18:
Nej, det er jeg ikke, fordi der jo netop står »hurtigst muligt«, eller jeg tror endda, der står »snarest muligt«.
Så snart det overhovedet er muligt, vil de pågældende mennesker blive stillet for en dommer.
Hvis det var sådan, at der stod i lovforslaget, at man kunne frihedsberøve i op til ½ år efter forgodtbefindende, så ville jeg være bekymret.
Men det er jo ikke det, der står.
Der står »snarest muligt«.
Det vil sige, at det er spørgsmål om kapacitet, altså hvor meget kapacitet der er i vores system til, at folk kan blive stillet for en domstol.
Marcus Knuth (V), 2015-11-18:
Mange tak.
Hvis Danmark skulle stå i den ulykkelige situation, at tusindvis af mennesker vælter ind over grænserne,
hvordan forestiller ordføreren sig så, at man rent praktisk ville skulle kunne nå at stille alle de her mennesker for en dommer inden for de nuværende regler?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-18:
Hvorfor skal de frihedsberøves?
Disse mange mennesker – hvorfor skal de frihedsberøves?
Tænk sig, at Venstre, Danmarks liberale parti – det er til grin, at I stadig væk kalder jer det – kan finde på at fremlægge en lovgivning, som betyder, at mennesker, der intet kriminelt har gjort, bliver frihedsberøvet i op til 6 måneder med mulighed for forlængelse til 12 måneder uden at komme for en dommer.
Det er rystende, vil jeg sige til hr. Marcus Knuth.
Det er rystende.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-18:
På samme måde vil jeg høre om Venstres intention.
Skal de, der frihedsberøves på ubestemt tid, opfordres til at lade sig registrere og søge asyl i Danmark, eller vil man efter frihedsberøvelsen lade dem rejse videre til andre lande?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-18:
Ordføreren er jo medlem af et parti, der kalder sig liberalt.
Jeg tror, at mange, i hvert fald i et historisk perspektiv, forbinder det med forsvaret for grundlæggende retsstatsprincipper, herunder det enkelte menneskes forsvar mod overgreb fra statens side.
Hvor længe mener ordføreren, at det er forsvarligt, at et menneske – i det her tilfælde en udlænding – kan sidde frihedsberøvet uden at komme for en dommer?
Præcis hvor længe?
Det må da være muligt at svare på.
Marcus Knuth (V), 2015-11-18:
Jeg mener, at der er flere, der har svaret på ordførerens spørgsmål allerede.
Jeg vil komme med et lignende svar, som er, at man hurtigst muligt skal stilles for en dommer.
Vi risikerer at stå i en situation, hvor der måske kommer 5.000-10.000 mennesker til Danmark på 1 døgn.
Mig bekendt har vi ikke 5.000 eller 10.000 dommere, som man kan blive stillet for her og nu, så derfor: Hvis vi står i en ekstraordinær situation, vil sagerne blive behandlet så hurtigt, som det overhovedet er muligt for vores system, og der har jeg fuld tiltro til, at der ikke vil være nogen unødvendige forsinkelser.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-18:
Det var dog utroligt.
Altså, hvor er det useriøst.
Ordføreren har oven i købet siddet her og har haft mulighed for at forberede sig i modsætning til hr. Dan Jørgensen, der heller ikke kunne svare, men hr. Dan Jørgensen var i det mindste første ordfører og havde ikke haft tid til at læse lovforslaget.
Ordføreren fra Venstre, regeringspartiet, må da kunne svare på, om det er rimeligt, at et menneske, i det her tilfælde en udlænding, sidder frihedsberøvet i første omgang i 6 måneder uden at komme for en dommer.
Er det forsvarligt, hr. Marcus Knuth?