runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-01-13:
Tak for det.
Jeg synes jo, det trods alt – om end det er på en meget trist baggrund – er dejligt at kunne starte den første spørgetime her i det nye år med at være enig med statsministeren i de kommentarer, der var oven på den frygtelige terrorhandling, vi så udspille sig i sidste uge i Paris, først mod Charlie Hebdo og senere mod et jødisk supermarked.
Jeg er også meget, meget tilfreds med, at statsministeren nu – sådan hører jeg det – kvitterer for det, som jeg selv og også andre sagde under partilederdebatten i sidste uge, nemlig at vi i en situation som den, vi nu har oplevet, med et angreb eksekveret i Paris, men hvor de jo har været drevet af en ondskab og et formørket menneskesyn, som gør, at det også kunne ske i vort eget land, hvis man kan sige det på den måde, tager temperaturen på det beredskab, vi har.
Jeg har egentlig ikke noget spørgsmål at stille i den sammenhæng, men vil bare bruge lejligheden til på Venstres vegne at give et tilsagn i forlængelse af det, jeg sagde i sidste uge, om, at vi naturligvis er parat til at tage ansvaret for at finde de ressourcer, der måtte være brug for, for at gøre en solid efterretningstjeneste endnu stærkere.
Jeg har jo ikke nogen mulighed for at have noget tæt indblik i det – jeg kunne sådan set godt ønske mig at have det på alle måder, men også konkret.
Og skulle jeg stille et spørgsmål, skulle det være, om statsministeren har haft lejlighed til at tænke videre over det forslag, som Anders Samuelsen stillede under partilederdebatten i sidste uge, nemlig om det i den situation, vi er i, ikke kunne være formålstjenligt, om statsministeren initierede et møde for Folketingets politiske partier, repræsenteret ved partilederne, hvor vi, kan man sige, kunne blive opdateret på det aktuelle trusselsbillede og vores aktuelle beredskab som et afsæt til at gøre det nødvendige.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-01-13:
Jeg tror, det er vigtigt i en situation som den her, at der netop er den opbakning fra Venstre og regeringen, og i øvrigt har vi i disse spørgsmål haft et meget godt samarbejde igennem mange år.
Men jeg har egentlig en ganske klar fornemmelse af, at det, vi bør gøre nu, først og fremmest er at få myndighederne til at vurdere, om der er behov for yderligere ressourcer, om der er behov for yderligere redskaber, og så selvfølgelig med det i hånden komme tilbage og drøfte det med Folketingets partier.
Men først og fremmest er det på baggrund af det, der er sket i Paris, nødvendigt at tage de erfaringer med, vi har, og sammen med myndighederne undersøge, om der er behov for yderligere redskaber.
Men jeg vil godt på forhånd takke Folketinget for den åbenhed, der er over for at drøfte det her fremadrettet.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-01-13:
Det må jeg jo tage til efterretning, og jeg skal jo ikke diktere, hvordan man skal tilrettelægge arbejdet.
Jeg tror, at det i den situation, vi er i nu, er meget vigtigt, at vi holder den politiske enighed der, hvor den er, og til gengæld jo også accepterer, at der vil være et rum ved siden af.
Hvis jeg lige skal uddybe det bare ganske kort, vil jeg sige, at sådan, som jeg selv tager det, vi har oplevet, ned, så har det i virkeligheden to dimensioner.
Den ene handler om forsvaret, altså det egentlige forsvar, det politimæssige forsvar.
Man må stille det spørgsmål, om vi i en situation, hvor der, efter alt hvad vi ved, er blevet sendt i omegnen af 110 unge til kampene i Syrien og Nordirak, hvoraf 50 er returneret og et eller andet sted udgør en risiko, altså står først i rækken, når det gælder risikoen for at blive radikaliseret, har ressourcer nok.
Jeg tror, det er meget, meget vigtigt, at den ikke politiseres, og derfor giver jeg mit tilsagn, men i kølvandet på det tilsagn er der jo egentlig også et beskedent ønske om inddragelse.
Så er der en anden diskussion ved siden af, der handler om, hvordan det her grundlæggende udfordrer vores samfund.
Hvordan kan vi leve i et land, hvor vi har 230.000 muslimer, hvoraf det jo kendetegner de fleste, at de har valgt vores samfund og efterstræber de åbne værdier, vores samfund hviler på, men hvoraf der jo også er nogle, der vil omkalfatre vort land?
Det kalder, tror jeg, på en række antiradikaliseringsinitiativer, en række konkrete forslag.
Der vil jeg i hvert fald gerne give et tilsagn om at bevare den politiske enighed, men det kræver også inddragelse, tror jeg.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-01-13:
Jeg er helt enig i, at det kræver inddragelse, og der er heller ikke nogen af de tiltag, vi har gjort på det her område, hvor vi ikke har inddraget parterne.
Det vil vi også fortsætte med at gøre, for det er fuldstændig rigtigt, som hr. Lars Løkke Rasmussen siger, at hvis man fortsat skal tage ansvar for det her – og det gør Venstre; det vil jeg godt kvittere for – skal man naturligvis også inddrages.
Hvis vi har brug for nye redskaber og nye ressourcer, vil vi først og fremmest afdække, hvad der kan være behov for, og så vil vi naturligvis tage en grundig samtale med Folketingets partier om både ressourcer og redskaber.
Der er tiden – for mig i hvert fald – ikke til, at vi afviser noget.
Jeg synes, vi skal have et åbent sind, både i forhold til samarbejde med andre lande, vores samarbejde med EU-landene, men også i forhold til de redskaber og ressourcer, vi skal tage i anvendelse i Danmark.
Jeg er enig i, at vi skal bekæmpe radikalisering, og det skal vi gøre på den måde, at vi på den ene side forsøger at række ud til dem, der er ved at komme ud på et forkert spor, men på den anden side også slår hårdt ned på dem, som er for langt ude.
Det er derfor, regeringen har foreslået, at vi tager passet fra dem, som vi ved er på vej af sted, og at det samtidig skal være sådan, at hvis der er ikkestatsborgere, der drager af sted, skal de ikke være sikre på, at de kan vende tilbage, for det er muligt, at vi tager opholdstilladelsen fra dem.
Så der er altså redskaber, vi gerne vil tage i brug, som vi ikke har adgang til i dag, men som jeg tror vil være ganske nyttige i forhold til at forhindre Syrienskrigerne i at tage af sted.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-01-13:
Jeg vil gerne kvittere for tilsagnet om inddragelse, og måske skulle man så sætte et punktum der.
Jeg er også enig med regeringen i, at det er fornuftigt at kunne tage passet fra folk.
Jeg må bare konstatere, at efter alt hvad vi ved, er der 110, der er udrejst, 50, der er kommet hjem igen, og der er ikke et eneste pas, der er taget fra nogen som helst.
Det er jo noget, vi er nødt til at forholde os til.
Det er baggrunden for – det kunne jeg da godt ønske mig at statsministeren måske indholdsmæssigt ville forholde sig til – at vi, og vi er i den sammenhæng altså Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti, har foreslået, at vi i den her situation netop med afsæt i vurderinger fra Politiets Efterretningstjeneste og Forsvarets Efterretningstjeneste i forhold til brændpunkter rundtomkring i verden skulle sige, at forudsætningen for overhovedet at udrejse til de områder er, at man har en forudgående tilladelse, som selvfølgelig skal være enkel og ubureaukratisk at få, hvis man har et lovligt ærinde, fordi man rejser med nødhjælp eller er journalist eller andet.
Men kan man ikke godtgøre, at der er et formål med rejsen, og rejser man alligevel, skal man kunne straffes.
For vi er jo altså i en situation, hvor vi ved, at der er folk, der er rejst ud, og vi ved, at der er folk, der er kommet hjem, og vi ved, at de står i første række og er i risiko for at blive radikaliseret, og vi kan ikke løfte bevisbyrden for, at de har deltaget i kamphandlinger, som er strafbare.
Og jeg spørger så statsministeren her, om det, vi har været vidne til, måske kunne formå regeringen til også at ville tage dette ekstraordinære skridt sammen med os andre.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-01-13:
Jeg vil sige til det første, at når vi ikke har taget passene fra folk, er det, fordi vi ikke har lovgivningen på plads endnu.
Det håber vi jo snart at få.
Vi håber også, at Venstre vil være medvirkende til det.
Så er der det konkrete spørgsmål, om man kunne forestille sig en situation, hvor man nægter udrejse til personer, som er på vej til Syrien.
Jeg synes jo, at i den situation, vi står i nu, er tiden ikke til at lukke døre, men tværtimod til at holde dem åbne, og derfor vil vi også se på, om det her er et forslag, der vil kunne lade sig gøre.
Vi er sådan set meget åbne over for mange forslag, og hvis det her forslag kan gennemføres, uden at det betyder, at man begrænser friheden for mange mennesker til så at sige at rejste derhen, hvor de vil – det er jo også en del af det, man gør i Danmark – vil vi gerne kigge på det.
Men regeringen vil sådan set være åben over for de forslag, der måtte komme, også som opfølgning på det, der er sket i Paris.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-01-13:
Tak for det.
Så tror jeg, jeg vil skifte emne – også for ikke at udfordre den imødekommenhed, statsministeren har udvist på det første punkt, mere, end hvad godt er, altså for at undgå at lukke døre.
Det er meget positivt, at statsministeren på vegne af regeringen markerer en åbenhed over for at diskutere det her konkrete forslag, som man indtil videre i hvert fald har afvist.
Statsministeren opholdt sig jo også ved, at 2015 er et valgår, og om nogen er det statsministeren, der med sig selv ved, hvornår tidspunktet for valget skal være.
Vi er i sagens natur klar, men vi er jo også klar til at udfylde vores parlamentariske ansvar, indtil det måtte behage statsministeren at udskrive et valg.
Der må jeg sige, at i forhold til det, statsministeren sagde her, bekymrer det mig lidt, at statsministeren siger, at man inden for nogle måneder vil komme med nogle vækstinitiativer.
Det er unægtelig et udtryk for en anden aflæsning af, hvor Danmark er, end den, jeg i hvert fald selv har.
Regeringen har nu ad otte omgange nedjusteret vækstskønnene, og vi skulle gerne undgå, at det sker en niende gang.
Vi kommer ind i 2015 i økonomisk slæbegear, og der er flere steder i landet, hvor der har været diskuteret beskæftigelsesnedgang.
Når man taler om, at der er et Danmark, man kender, så er der måske i virkeligheden mere end et Danmark.
Der er i hvert fald egne i Danmark, der er i bakgear og præget af mismod.
Jeg synes, det skriger på, at vi handler.
Og bare for at være konkret vil jeg nævne landbruget.
Vi har et landbrug, som i øjeblikket er trængt og taber indtjening.
Det er bl.a. på grund af situationen i Ukraine, som jo ikke er selvforskyldt, og snigende gældsgrader.
Rundtomkring i landet har vi banker og sparekasser, og den sektor er en enormt eksponeret sektor.
Jeg synes, det kalder på handling, og jeg vil gerne bare til en indledning spørge statsministeren, om statsministeren er enig i, at vi her står med et betrængt erhverv, som vi sidste år alle sammen var enige om havde et betydeligt vækstpotentiale – og jeg kvitterer også for de initiativer som regeringen har taget, og dem, som vi har taget sammen – men som altså i den øjeblikkelige situation er meget trængt med risiko for negativ afsmittende effekt, også for den finansielle sektor.
Deler statsministeren den vurdering, at dansk landbrug er trængt, og hvilke overvejelser gør statsministeren sig i givet fald så i den forbindelse?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-01-13:
Tak for det.
Jeg vil også gerne starte med at sige tak til statsministeren for sammen med andre ministre at have repræsenteret danskerne ved den store demonstration i Paris forleden.
Jeg tror, at vi alle sammen synes, det var fantastisk at se, hvordan millioner af mennesker med forskellige sociale og etniske og religiøse baggrunde stod sammen for ytringsfriheden og for friheden i det hele taget.
Det er vel nok det stærkeste signal, vi kan sende til de ekstremister, der stod bag det her frygtelige terrorangreb, den massakre, i Paris, nemlig at deres had og deres trusler ikke splitter os, sådan som de ønsker, men i stedet samler os på tværs af forskelligheder, og at kampen ikke står mellem Vesten og islam, sådan som statsministeren også indledte med at sige, men at skillelinjen går mellem dem, der vil demokratiet, og dem, der ikke vil det.
Det var faktisk det samme, vi oplevede i forbindelse med den forfærdelige massakre på Utøya i Norge, nemlig at nordmændene blev endnu mere samlede end før.
Det skyldtes jo ikke mindst den socialdemokratiske statsminister Stoltenberg og de signaler, han sendte, nemlig at hadet og frygten skal mødes med mere åbenhed og mere demokrati, at det stærkeste af alle våben er det frie ord og demokratiet.
Jeg synes, det var nogle meget stærke ord, der kom fra Stoltenberg, og jeg vil gerne høre statsministerens tanker om, hvordan vi i Danmark kan reagere på en måde, hvor vi styrker åbenheden, og hvor vi styrker demokratiet i det danske samfund.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-01-13:
Altså, må jeg ikke først sige, at jeg ikke taler noget ned.
Jeg taler om tingene, som de er.
Jeg har i øvrigt det grundsynspunkt, og det tror jeg også jeg gjorde gældende over for statsministeren, før statsministeren blev statsminister, at man jo må tage Danmark herfra, hvor Danmark er – altså det Danmark, vi kender lige i dag – og hvad vi så skal gøre ved det.
Og derfor er det ikke en konkurrence i, hvem der har gjort hvad i fortiden.
Jeg anerkender fuldt ud, at ting går bedre nu, end de har gjort.
Det har vi et fælles ansvar for.
Venstre har været der hver gang
, både dengang vi traf beslutninger, mens vi var i regering, og hvor Socialdemokratiet holdt sig udenfor, da selve grundstenen i, at dansk økonomi er robust, blev lagt – efterlønsreformen; der var vi der – og vi har været der i alle senere aftaler, der har trukket den rigtige vej.
Vi har selv presset på for dem.
Så det er ikke nogen konkurrence i, hvem der har gjort hvad.
Det er heller ikke et spørgsmål om at fremkalde et falsk billede af, hvilken situation Danmark er i.
Det er et spørgsmål om at forholde sig til realiteterne.
Jeg forstår, at vi er enige om, at vi har et landbrug, der nu er trængt af Ukrainekrisen.
Og regeringen har gjort nogle ting historisk på fødevareområdet, og vi har selv været med.
Men på trods af det har vi altså et landbrug, der er trængt.
Og så skal jeg bare spørge helt enkelt: Hvad gør vi så ved det?
Ser vi på, eller er der basis for, at der skal tages nogle yderligere initiativer?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-01-13:
Forsvaret for vores ytringsfrihed og vores demokrati og vores frihed kan man sige kræver to hænder: Med den ene hånd skal man sikre et åbent samfund, hvor man bruger sin ytringsfrihed, hvor man diskuterer alting, hvor man har frihed, hvor man accepterer forskellighed, og hvor man i fred – måske ikke altid i fordragelighed – løser de udfordringer, der er.
Der synes jeg vi skal gå forrest alle sammen med et godt eksempel.
Vi kan sagtens være forskellige, vi kan diskutere tingene, men vi gør det fredeligt og ordentligt og har respekt for hinandens frihed til at ytre det, vi vil.
Det er også vigtigt, at vi holder sammen om ytringsfriheden og siger, at det ikke kun er en individuel ret, men at det også er et kollektivt gode, som vi alle sammen skal forsvare.
Og jeg er fuld af beundring for det danske Folketing, de danske partiledere, som i løbet af den seneste uge alle – hver og en – har udtalt sig meget entydigt om den sag.
Det er et stærkt signal fra Danmark, at vi kan sende det budskab, at der ikke er nogen uenighed om det spørgsmål i Danmark.
Sådan er det.
Det er den måde, alle har udtalt sig på, og det er stærkt.
Den anden side af at beskytte vores demokrati og frihed er, at man er effektiv i forhold til at beskytte sig selv.
Det vil sige, at man har Forsvarets Efterretningstjeneste og Politiets Efterretningstjeneste, som har de rette værktøjer og kan arbejde effektivt for at beskytte os selv.
Der har vi jo over årene, også når der har været terrorangreb, styrket beføjelserne, og det har været meget vigtigt for konkret at kunne beskytte Danmark, beskytte danske interesser og dermed også vores demokrati og frihed.
Så beskyttelsen af demokrati og frihed handler både om hårde redskaber og beføjelser til vores tjenester og om konstant og hver dag at forsvare pressefriheden og ytringsfriheden, sådan som vi også har set det den seneste uge.
Mikkel Dencker (DF), 2015-01-13:
Jeg har forstået, at Enhedslisten går ind for, at Danmark skal være frigjort fra fossile brændsler i energiforsyningen på et tidspunkt, og det er jo et synspunkt, man deler med regeringen.
Det er så et synspunkt, som Dansk Folkeparti ikke er enig i, men derfor kan vi jo godt diskutere Enhedslistens synspunkt.
Det, jeg vil spørge hr. Per Clausen om, er: Hvad skal der ske med de forekomster af fossile brændsler, som stadig måtte være tilbage i den danske undergrund, f.eks. olie i Nordsøen eller skifergas, når vi kommer til det tidspunkt, hvor vi ikke længere skal forbrænde det selv?
Skal det stadig udvindes?
For det er jo stadig væk store værdier, der ligger, og det er en stor indtægt for statskassen i dag, og det kan det også være til den tid.
Hvad mener Enhedslisten der skal ske med de forekomster af fossile brændsler til den tid?
Per Clausen (EL), 2015-01-13:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at hvis man tager klimaudfordringen alvorligt og anerkender, at den eksisterer, og at afbrænding af fossile brændstoffer og CO2-udslip er en stærkt medvirkende årsag til klimaforandringerne, så er der en meget, meget stor andel af de fossile brændstoffer, der i dag findes og er anerkendt som eksisterende reserver, der ikke skal udnyttes.
Og det betyder, at bl.a. derfor er vi i Enhedslisten lodret imod de ideer og tanker, der ligger, om at udvinde skifergas i Danmark, også selv om det skulle vise sig at være muligt at skabe en indtægt.
Jeg tror sådan set, hr. Mikkel Dencker har ret i, at vi i fremtiden har en udfordring med at etablere en økonomi i Danmark, der gør, at vi ikke er afhængige af – i forhold til at holde gang i velfærdsinitiativer osv. – indtægter fra fossile brændstoffer, for det holder på et tidspunkt op.
Der går nok nogle år, sikkert også længere tid, end jeg kunne ønske mig.
Men det er realiteten, at det ender sådan, og det gør det jo også, hvis efterspørgslen forsvinder – så er det slut med det.
Mikkel Dencker (DF), 2015-01-13:
Jeg forstår så, at Enhedslisten mener, at man skal stoppe med at udvinde fossile brændsler fra den danske undergrund, og dermed at statskassen skal gå glip af de indtægter, som man har i dag fra de fossile brændsler.
Men er det så ikke lidt dobbeltmoralsk, at Enhedslisten jo gladelig er med til at bruge de penge, der i dag kommer ind fra nordsøolien?
F.eks. har Dansk Folkeparti og Enhedslisten sammen lavet en aftale om Togfonden DK, hvor det jo netop er oliepenge, der bliver brugt på at forbedre jernbanenettet.
Per Clausen (EL), 2015-01-13:
Nej, for det er nemlig rigtig fornuftigt at bruge de indtægter, man har fra fossile brændstoffer, til en omstilling, der gør, at vi bliver uafhængige af fossile brændstoffer.
Derfor er den togplan, som er finansieret ved hjælp af det her, en rigtig god og fornuftig måde at gøre det på.
Så har man et problem, for det bliver vi nødt til på et eller andet tidspunkt at gøre os fri af.
Men det at bruge oliepenge til at gøre sig uafhængig af olie er en rigtig, rigtig fornuftig idé.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-01-13:
Tak for det.
Jeg kan forstå på ordføreren, at ordføreren ikke er så meget for at bruge markedskræfterne på energiområdet.
Skal jeg forstå det på den måde i forhold til de her scenarier, at Enhedslisten allerede nu vil lægge sig fast på, hvad der skal ske efter 2020, hvilket scenarie det eventuelt skal være af dem, som Energistyrelsen har opstillet?
Der kunne også være andre scenarier, vi skal bruge efter 2020.
Ønsker Enhedslisten, at vi allerede nu og med den store usikkerhed, der er på energiområdet, og med de mange forskellige ting, der sker på energiområdet, skal træffe beslutning her i Folketinget om, hvad det er, der skal ske efter 2020?
Per Clausen (EL), 2015-01-13:
Vi er sådan set ikke i tvivl om, at en kombination af et vindscenarie og et brintscenarie er det rigtige at vælge.
Det er der heller ikke noget nyt i at Enhedslisten siger.
Det har vi sådan set sagt i flere år.
Vi er bare rigtig glade for, at Energistyrelsens scenarier bekræfter os i, at vi også ud fra et sagligt synspunkt har ret.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-01-13:
Jeg er jo meget uenig med Enhedslisten.
Der sker jo så ganske meget på energiområdet, og jeg tror, at vi som politikere vel i virkeligheden er de ringeste til at vurdere, hvad det er for nogle energiløsninger, der skal til frem mod 2030.
Tror Enhedslisten virkelig, at vi herinde i Folketinget har fundet den store visdom på det her område, så vi allerede nu kan forudsige, hvordan det energimix skal være i 2029?
Per Clausen (EL), 2015-01-13:
Vi er jo nødt til at træffe beslutninger, som påvirker de investeringer, der har konsekvenser for, hvilken slags energi der udbydes om 20-30 år.
Derfor træffes der jo afgørelser, og der siger jeg, at så må vi træffe afgørelserne ud fra det, vi i dag ved, og der er for mig at se ud fra en energimæssig, klimamæssig og miljømæssig betragtning ikke nogen som helst tvivl om, at det, der handler om at tage afsæt i mere vindenergi, mere solenergi, er den rigtige vej at gå.
Med hensyn til hvordan præcis mixet så bliver, tror jeg, at hr. Lars Christian Lilleholt har ret i, at det er der ikke nogen der præcis kan sige nu.
Mike Legarth (KF), 2015-01-13:
Jeg vil gerne følge op med et spørgsmål i samme spor.
Er det ikke rigtigt, at hvis vi træffer beslutning nu om, hvilken teknologi vi lægger os fast på, så spærrer vi jo for, at der kan udvikles ny teknologi fra 2015 til 2020, som så kunne vise sig at være bedre end den, vi har besluttet at anvende i dag?
Vil det ikke være et selvmål?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-01-13:
Det med at forsvare presse- og ytringsfriheden er jeg glad for at statsministeren siger, for når jeg synes, det er vigtigt at lægge vægt på Stoltenbergs meget kloge ord, er det, fordi jeg synes, at der er grund til at være lidt bekymret over nogle af de udmeldinger, der er kommet herhjemme efter terrorangrebet.
Det er udmeldinger, som jeg synes peger væk fra det åbne samfund og væk fra den retsstat, som beskytter vores frihedsrettigheder.
Vi har hørt politikere tale om at indføre nødret.
Sidste gang, vi oplevede det i Danmark, var, da Danmark var besat af tyskerne.
Vi har hørt debattører tale om, at frihedsrettighederne ikke skal gælde for alle.
Det er muligt, at de ting er sagt i affekt og vrede over det, vi har oplevet, men jeg tror, at det er vanvittig vigtigt, at vi som politikere nu holder hovedet koldt og netop ikke handler i affekt, og da slet ikke, hvis det drejer sig om at gribe ind i frihedsrettighederne.
Vi skal selvfølgelig analysere den situation, vi står i, og overveje, om der er noget, vi kan gøre anderledes og bedre end hidtil, men det er afgørende, at vi ikke handler i panik, og jeg kunne godt tænke mig at høre, hvilke tanker statsministeren har gjort sig om nogle af de her udmeldinger, der har været, f.eks. at man må ty til nødret.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at vi har oplevet det jødiske samfund være ude at sige, at de faktisk er bekymret for deres sikkerhed.
Vi har også set moskeer blive angrebet i bl.a. Sverige.
Jeg kan forstå, at justitsministeren har taget initiativ til et møde med det jødiske samfund allerede i morgen.
Det vil jeg gerne kvittere for.