runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-10-21:
Det, der er det helt konkrete her, er, at der ligger ansøgninger fra alle fem regioner, i forhold til hvordan de skulle søge pengene, som den tidligere regering satte af.
For Region Nordjylland står det tydeligt, at de har behov for at lave nye ansættelser af fødselslæger og jordemødre; de har behov for at lave et nyt vagtlag; de har behov for at fjerne 24-timersvagter; de har behov for at forbedre arbejdsmiljøet; de har behov for at lave en opkvalificering af personalet for at kunne efterleve det, der er forventningen i forhold til sikre fødsler.
Regeringen har fjernet de penge, de var stillet i udsigt at få – de penge, de faktisk er i fuld gang med at bruge på nyansættelser.
Fra den 1. januar har regeringen fjernet de penge, de var stillet i udsigt at få, og dermed er det i hvert fald ikke Socialdemokraterne, der står med ansvaret, hvis noget går galt ude på fødeafdelingerne og man ikke kan efterleve Sundhedsstyrelsens anbefalinger.
Sophie Løhde (V), 2015-10-21:
Jeg vil først sige, at jeg som sundhedsminister netop har udmøntet 34,5 mio. kr. ekstra til fødeafdelingerne.
I forhold til de overordnede økonomiske rammer i sundhedsvæsenet, som er det, som regeringen har ansvar for, har vi med vores forslag til en finanslov fremlagt forslag om at give sundhedsområdet et løft på 2,4 mia. kr. ekstra i 2016.
Det er et løft, der vel at mærke ligger ud over det løft, som den socialdemokratisk ledede regering lagde for dagen.
Og hvis man derfor synes, at der i Region Nordjylland sker en forkert prioritering, så undrer det mig såre, at man ikke går til dem i Region Nordjylland, der har ansvaret for at kunne prioritere midler derhen, hvor den socialdemokratiske sundhedsordfører tilsyneladende synes at de rettelig burde være, men hvor den socialdemokratiske regering ikke engang selv afsatte midlerne dertil i deres eget forslag til finanslov for 2015.
Bjarne Laustsen (S), 2015-10-21:
Det tror jeg da skatteministeren kan regne med, altså at når Socialdemokratiet laver noget, laver vi det ordentligt, og så løber vi heller ikke fra regningen.
Det er sådan set det, jeg hører skatteministeren sige.
Derfor er det jo interessant, når ministeren kommer med sin redegørelse om det her, for hvad var det præcis, der skete?
Var det en fejl?
For der er jo et element i de her sager her af tilbagevirkende kraft, og normalt laver vi ikke lovgivning herinde med tilbagevirkende kraft.
Det er man kommet til.
Om det er politisk motiveret, eller om det er embedsmænd, der har lavet en fejl, vides ikke, men for flypendlerne har det bare den her store konsekvens, at de har fået krav om nogle kæmpestore efterbetalinger.
Og det siger ministeren er forkert, og så må det jo også have været forkert dengang.
Tak, hr. formand.
Spørgsmålet lyder: Hvornår og hvordan vil ministeren sikre, at nordjyske flypendlere kan fratrække de rent faktiske udgifter efter kilometerprincippet på lige fod med alle øvrige lønmodtagere i Danmark?
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-21:
Jeg vil gerne starte med at glæde mig over, at det første mundtlige § 20-spørgsmål til mig som skatteminister er stillet af et nordjysk folketingsmedlem og endda om en nordjysk sag, og jeg glæder mig over at besvare spørgsmålet.
Jeg vil godt starte med at slå fast, at nordjyske pendlere rent faktisk kan fratrække de faktiske udgifter til flytransport.
Og i langt de fleste tilfælde beregnes befordringsfradraget på baggrund af den normale transportvej i bil uden hensyn til de faktisk afholdte udgifter.
Det skyldes bl.a., at man ikke kender de faktiske udgifter til transporten.
Om pendleren så anvender offentlig transport eller kører sammen med flere andre i en bil, er altså underordnet.
Der gælder dog en særregel for pendlere, der på grund af de geografiske forhold, tidsforbruget og den økonomiske rimelighed er nødt til at benytte færge eller rutefly.
Disse pendlere kan få fradrag for de faktiske udgifter til færgen eller flyet og selvfølgelig transporten til og fra luft- eller færgehavn.
Reglen blev indført i 2009 for at tilgodese pendlere, der benytter flytransport, fordi daglig bilkørsel til og fra arbejdet altså ikke giver mening.
Jeg tror, det kommer bag på mange, at reglen har fået så store negative konsekvenser for visse grupper af flypendlere, bl.a. dem, som hr. Bjarne Laustsen nævner i spørgsmålet.
Jeg forstår godt, det kan virke hårdt, at befordringsfradraget for nogle pendlere er nedsat væsentligt på baggrund af den her regel, og jeg vil i hvert fald også gerne her i Folketinget give tilsagn om at se på, om reglerne kan ændres, så langdistancependlere, der benytter fly eller færge, i højere grad kan tilgodeses.
Det er dog ikke helt enkelt, og derfor kan jeg ikke her i dag i Folketinget sige, hvordan man vil gøre, men jeg kan sige, at jeg agter at finde en løsning inden udgangen af året.
Bjarne Laustsen (S), 2015-10-21:
Tak, skatteminister.
Jeg vil også gerne kvittere for, at det er en nordjysk skatteminister, der svarer et nordjysk folketingsmedlem, og hvis jeg må få formandens tilladelse, vil jeg bruge ordet rejsekammerat.
Det er jo en minister, der er fuldt ud inde i sagerne her, for vi har fulgtes ad den samme vej igennem mange år sammen med de pendlere, som ministeren forsøger at give et svar til her.
Tak for tilsagnet om at prøve at gøre noget ved det, men det må så også betyde, at der skal gøres noget ved det, for jeg forstår det sådan, at ministeren er helt enig i, at det var en urimelighed, der skete i 2009, og som ministerens kollega, hr. Kristian Jensen, dengang fik igennem for at hjælpe bornholmerne.
Derved kom man til at skade nordjyderne.
Det er sådan, det opleves, og hvis det er utilsigtet, må man jo rette det, således at de her flypendlere ved, hvad de har at rette sig efter efterfølgende.
Hvis det er det tilsagn, ministeren giver i dag, er jeg selvfølgelig tilfreds, for det må være sådan, at vi har en mobilitet i vores land for vores borgere, der ikke skal skæmmes af, at det er sådan på en strækning fra Aalborg til København og andre steder i landet.
Jeg tror, det er meget, meget vigtigt for vores erhvervsliv og for vores mobilitet, at folk har den mulighed.
Det er jo bare ligestilling, vi skal have fat i her, for det er sådan, at uanset hvordan folk ellers kommer til og fra arbejde, kan de trække penge fra efter kilometerprincippet.
De regler, der var der frem til 2009, var helt enkle og forståelige, og derfor kan jeg ikke forstå, hvad det præcis er, der er sket.
Og jeg vil selvfølgelig gerne have ministeren til at redegøre for det her, hvis det er muligt, og fortælle, hvori miseren ligger.
Jeg beder ikke skatteministeren om at lave lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Men da hans parti havde regeringsmagten tidligere og hr. Kristian Jensen var skatteminister, kom man til at fortælle, at man ønskede en ændring af en bekendtgørelse.
Og den ændring af bekendtgørelsen førte til en anden administration, der har tilbagevirkende kraft.
Så er det blevet bestemt politisk; man har sagt til embedsmændene: Ret det.
Og så kommer der en fortolkning.
Så alt det, der er sket siden 2009, bygger på en fejl.
Det må da være rimeligt i et retssamfund.
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-21:
Tak for spørgsmålet.
Hvis det, spørgeren spørger ind til, er, om jeg bakker op om det lovforslag om, at SKAT ikke længere skal udføre kontrol af professionelle byggefirmaer på privat grund, så er svaret ja.
Jeppe Bruus (S), 2015-10-21:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er tilfredsstillende, at SKATs muligheder for at kontrollere snyd i forbindelse med professionelt byggeri på privat grund begrænses?
Mener ministeren, at det er tilfredsstillende, at SKATs muligheder for at kontrollere snyd i forbindelse med professionelt byggeri på privat grund begrænses?
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-21:
Og jeg må sige, at det jo er en virkelighed, som jeg sådan set ikke synes klæder Socialdemokratiet at benægte, nemlig at man både kan sikre, at det kan betale sig at arbejde, og samtidig prioritere udvalgte kernevelfærdsområder.
Den har de så tilsyneladende ikke længere.
Det synes jeg er ærgerligt.
Det, jeg kan bekræfte, er, at man selvfølgelig kan bruge pengene flere gange.
Hvis man har 1 mia. kr., kan man vælge at bruge den på det ene eller på det andet.
Man kan ikke bruge den på begge dele, men man kan vælge at bruge 500 mio. kr. på det ene og 500 mio. kr. på den andet, og så har man samlet set prioriteret.
Det er jo det, politik går ud på, og derfor glæder jeg mig også til, forhåbentlig, at kunne invitere alle Folketingets partier til en skatteforhandling i foråret, hvor vi kan prioritere, hvordan man vil ændre på vores skattesystem, og forhåbentlig kan vi enes om at sikre, at det bedre kan betale sig at arbejde.
Jesper Petersen (S), 2015-10-21:
Jeg synes ikke, at der er tale om at gå videre.
Der er jo tale om at gøre noget andet.
Med den skattereform, der blev vedtaget sidst, får de metalarbejdere eller folk fra Teknisk Landsforbund, der har en relativt god løn som håndværkere, der er efterspørgsel på, den samme gevinst som nogle, der tjener rigtig, rigtig mange penge i vores samfund.
Det, man gjorde, da skatteministerens parti var i regering sidst, var jo at lave en markant skattelettelse for de allermest velstillede i Danmark.
Det er det samme, man vil gøre, når man så går ind og ser på topskatteprocenten.
Det er de allermest velstillede, der virkelig vil have gavn af det.
De 1.000 rigeste danskere vil få en skattelettelse på 250.000 kr. om året, og det er jo så penge, som man ikke kan bruge på f.eks. også at forbedre velfærden.
Derfor må man så svare, at det er der ikke råd til, når man møder det spørgsmål som regering i andre sammenhænge.
Så skatteministeren har egentlig en sidste chance for at svare på det, der var spørgsmålets ordlyd, nemlig hvorfor?
Hvorfor har man den prioritering, at man f.eks. ikke vil gennemføre den forbedring af kvaliteten i daginstitutionerne eller på fødegangene, men i stedet for vil bruge pengene på at lette topskatten?
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-21:
Det, der står i regeringsgrundlaget, bliver kun til noget, hvis man kan samle 90 mandater.
Men det, der står i regeringsgrundlaget, er jo regeringens politiske program, så det kan jeg bekræfte.
Så det har vi selvfølgelig ikke tænkt os.
Men der er mange måder at gøre det på.
Jeg vil sige til spørgsmålet om topskattelettelser eller -grænser, at det jo er noget, der øger arbejdsudbuddet.
Det er noget, Socialdemokratiet i andre sager har efterspurgt: at man gør ting, der øger arbejdsudbuddet, skaber øget arbejdsudbud.
Og dette er i den grad et effektivt redskab til det.
Jeg formoder, at det bl.a. også er derfor, at Socialdemokratiet var med til at hæve topskattegrænsen i sin regeringstid.
At vi så har en ambition om at gå videre, synes jeg sådan set er ganske naturligt.
Jesper Petersen (S), 2015-10-21:
Så man må forstå, at skatteministeren i sit svar her altså siger, at det er korrekt, at de samme 2,5 mia. kr., som man vil bruge på at lette topskatten for de mest velstillede, jo så ikke også kan bruges på at forbedre den borgernære velfærd.
Det var den erkendelse, jeg hørte skatteministeren kom med.
Det lyder lidt forblommet, og man kan næsten blive i tvivl, men altså: Skatteministeren er enig i, hvad der står i regeringsgrundlaget om, at man vil sænke topskatten med 5 pct., ikke sandt?
Så når man skriver det i sin ambition, er det faktisk det, man har tænkt sig at gennemføre, hvis man får opbakning til det.
Det er det forslag, regeringen vil have.
Er det ikke korrekt forstået?
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-21:
Jeg kan bekræfte, at regeringen har en ambition om, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde, og den ambition er jo i regeringsgrundlaget beskrevet som at lette skatten i bunden og så samtidig have en ambition om at gøre noget i toppen.
Det kommer helt an på – sådan er det jo at være en etpartimindretalsregering – hvad man kan samle flertal for i Folketingssalen, men uanset hvad man kan samle flertal for i Folketingssalen, er det ikke nødvendigvis en forhindring for at prioritere andre udvalgte kernevelfærdsområder som sundhed.
Men det er jo penge, der skal findes, og det er en prioriteringsøvelse, og det er helt ærligt det, politik går ud på.
Jeg kan fuldt ud stå på mål for de prioriteringer, som den her regering foretager.
Jeg kan dog ikke stå på mål for, hvilke prioriteringer vi laver i en skattereform, som vi skal lave til foråret, al den stund at vi endnu ikke har lavet noget udspil og der ikke har været nogen forhandling.
Men jeg kan sige, at det, der står i regeringsgrundlaget, står jeg fuldt og helt bag.
Problemet er bare, at sagerne er kørt igennem Landsskatteretten.
Og så skulle den tidligere regering jo, hvis man var blevet gjort opmærksom på sagen – hvilket jeg i øvrigt ikke tror man er blevet, så vidt jeg er blevet oplyst – have grebet ind.
Men nu har sagen kørt gennem ankesystemet, og der er truffet afgørelse.
Derfor vil jeg bruge mine kræfter på at få skabt en løsning hurtigt, inden udgangen af året, der er fremadrettet.
Og så tror jeg generelt vi skal afholde os fra – særlig også med baggrund i enkeltsager – at lovgive med tilbagevirkende kraft.
Det tror jeg er uklogt i den her sag og også i andre sager, desværre også selv om folk er i klemme.
Bjarne Laustsen (S), 2015-10-21:
Nu har jeg oplevet skatteministeren som forholdsvis flink og imødekommende i dag, og man vil løse et problem fremadrettet.
Her har vi at gøre med en sag, der har tilbagevirkende kraft.
Derfor vil jeg gerne bede skatteministeren om at gå hjem i sit ministerium og undersøge, om der findes muligheder – uanset Landsskatteretten og alt muligt andet – for at kigge på, hvordan reglerne er blevet til.
Hvis man klokkeklart indrømmer, at der er begået en fejl, og det kan jo ske selv i et Skatteministerium, bør man tage hensyn til det her.
Derfor er sagen jo alvorlig.
Man må ikke forskelsbehandle folk i lovgivningen, men det er man jo kommet til her.
Pendlere har haft lige muligheder, når de rejste til og fra arbejde, men nu har man lige pludselig lavet en diskrimination, som kun rammer nordjyske flypendlere.
Det synes jeg er helt urimeligt, og derfor skal fejlen efter min mening rettes.
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-21:
Og det er jo det, der sker nogle gange, uanset hvem der er skatteminister og hvilken partifarve den skatteminister så i øvrigt har.
Der kan man som politiker, når man bliver konfronteret med problemet, sige, at det vil man ikke gøre noget ved, eller man kan vælge at erkende det og prøve at løse det fremadrettet.
Det er det, jeg har gjort i dag her i Folketingssalen, og det håber jeg at hr. Bjarne Laustsen er tilfreds med.
Og jeg håber, at Socialdemokratiet, når vi har fundet en løsning, hvis den kræver en lovændring, så også er parate til at stemme for den, for så kan vi jo samle de 90 mandater, der gør, at de nordjyske flypendlere i hvert fald fremover lige så vel som pendlere i resten af landet kan få de samme gode vilkår, som de havde før 2009.
Jesper Petersen (S), 2015-10-21:
Hvorfor omprioriterer regeringen at sænke topskatteprocenten frem for at anvende det økonomiske råderum til forbedringer af kvaliteten i den borgernære velfærd?
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-21:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen vil i foråret 2016 forhandle en skattereform med det klare formål at sikre, at det bedre kan betale sig at arbejde.
Ved at lempe skatten i toppen sikrer vi, at flere danskere med høje indkomster også vil ønske at arbejde mere, og at danske virksomheder får lettere ved at rekruttere medarbejdere, der har lyst til at yde en ekstra indsats.
Jeg noterer mig også, at den tidligere regering jo gennemførte en forhøjelse af topskattegrænsen, bl.a. sammen med Venstre.
Vi vil så gerne tage et skridt videre i den retning.
Når det er sagt, lyder det jo på spørgeren lidt, som om man ikke både kan sænke skatten og prioritere den borgernære velfærd.
Der vil jeg bare sige, at jeg ikke er enig i den forudsætning.
Det kan man godt, hvis man er villig til at træffe nogle svære valg.
For samtidig med, at regeringen ønsker at sænke skatten, har vi faktisk også prioriteret flere penge til sundhed, ældre og politi.
Det skal fortsat være sådan, at hvis man rammes af sygdom eller har brug for pleje, træder velfærdssamfundet til, ligesom vi lægger vægt på, at alle har god adgang til uddannelse.
Regeringen vil altså prioritere råderummet både til nogle udvalgte velfærdsområder, kernevelfærdsområder, om man vil, som sundhed og til at sænke skatter og afgifter.
Jeg vil gerne slå fast, at vi i regeringen endnu ikke har taget stilling til, hvordan udspillet til en kommende skattereform konkret skal udformes.
Jesper Petersen (S), 2015-10-21:
Jeg synes jo, det er noget snak.
For det første er der jo forskel på, hvad regeringen i 2012-reformen gjorde omkring topskattegrænsen, og så det forslag, skatteministeren kommer med nu, om at sænke topskatteprocenten.
Det vil koste ca. 2,5 mia. kr., hvis man gør, som regeringen har tænkt sig, nemlig at sænke topskatteprocenten med 5 pct. Selv om man nævner det sidst i sin opremsning, er det jo alligevel det, regeringen har tænkt sig.
Og det er altså så ca. 2,5 mia. kr., der jo går fra det råderum, man kunne have brugt på at forbedre velfærden.
På den måde kan man jo godt lykkes med at bruge nogle penge på både det ene og den andet, men det er immer væk 2,5 mia. kr., som så f.eks. ikke kan bruges på den børnepakke, som den tidligere regering var klar til at gennemføre, der ville forbedre kvaliteten i daginstitutionerne.
Det kan jo ikke lade sig gøre nu, fordi regeringen siger, at det har man ikke penge til, ligesom at det, at man har fjernet den ældremilliard, som den tidligere regering lagde op til at bruge, har sat kommunerne i nogle skrappere rammer.
På sundhedsområdet har der lige været en diskussion om fødegangene, hvor der også er en bevilling, som er taget væk, alt sammen med henvisning til, at det har man så ikke råd til.
Det er jo, fordi man prioriterer noget andet.
Man prioriterer boligjobordning, og man prioriterer at ville sænke topskatten.
Det vil føre til en mindre retfærdig finansiering af vores velfærd og til, at der er færre penge at gøre godt med.
Så vil skatteministeren ikke bare bekræfte, at det så er den prioritering, man vælger, og at det, man gør, er, at man vil lette skatten for de mest velstillede?
Selv om topskattegrænsen stiger hvert eneste år, vil man lette procenten, som de mest velstillede betaler, og det betyder altså, at man så på andre spørgsmål må svare, at det er der ikke råd til, når man f.eks. vil forbedre den borgernære velfærd.
Hvorfor prioriterer regeringen at sænke topskatteprocenten frem for at anvende det økonomiske råderum til forbedringer af kvaliteten i den borgernære velfærd?
Skriftlig begrundelse
At sænke topskatteprocenten vil være en klar begunstigelse af de mest velstillede danskere og føre til en mindre socialt retfærdig finansiering af de fælles velfærdsgoder.
Alligevel vil regeringen, jf. regeringsgrundlaget, sænke topskatten med 5 pct.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-10-21:
Heller ikke her fik jeg et svar, for hvad er ministerens vurdering?
Kan man efterleve Sundhedsstyrelsens anbefalinger fra den 1. januar 2016, eller kan man ikke?
Så forsøger ministeren at sende den over til nogle socialdemokratiske regionsrådspolitikere.
Det er ikke det, det drejer sig om.
Det her er et spørgsmål om, hvad sundhedsministeren vil, om sundhedsministeren har en intention om at forbedre kvaliteten og patientsikkerheden på landets fødesteder og i det tilfælde her konkret de tre fødesteder i Nordjylland.
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-21:
Det her er jo ikke en sag, der er opstået som følge af lovgivning; det er opstået som følge af en bekendtgørelsesændring.
Jeg vil fastholde, at selv om jeg har sympati for dem, der er kommet i klemme i den her sag – i det her tilfælde nogle nordjyske flypendlere, det kunne også have været andre – så tror jeg, det tjener os bedst generelt på skatteområdet ikke at lovgive med tilbagevirkende kraft, for gør vi det, opstår der typisk en lang række problemer ud over dem, man måske får løst.
Så nogle gange skal vi stå fast på principperne.
Men jeg vil gerne være med til at finde en løsning fremadrettet, som spørgeren efterspørger, og den håber jeg da vi kan finde i fællesskab, så de gode vilkår, der tidligere har været for flypendlere, kommer til at være der fremadrettet.
Sophie Løhde (V), 2015-10-21:
Det er jo først og fremmest altid interessant, især som ny minister, at få kritik for, at den tidligere socialdemokratiske minister besluttede, at der skulle være en ansøgningsfrist for at søge midler.
Det er jeg af gode grunde ikke herre over.
Vedrørende midlerne til fødeafdelingerne må jeg jo sige, at jeg ikke mindes, at regionernes formand, socialdemokraten Bent Hansen, i forbindelse med sidste års finanslovsaftale mente, at fødeafdelingerne var sådan det mest oplagte sted i sundhedsvæsenet at prioritere med nye øremærkede midler.
Jeg erindrer også svagt noget andet, nemlig at spørgerens eget parti heller ikke havde øremærkede midler med til fødegangene i deres forslag til finanslov for 2015.
Men hvis man frygter, at der alligevel efter den 1. januar sker nogle markante forringelser på det område, f.eks. i Region Nordjylland, ville jeg da som socialdemokratisk sundhedsordfører sørge for at kontakte min socialdemokratiske regionsrådsformand i Region Nordjylland og spørge om, hvordan de har prioriteret, og om, hvad de vil prioritere.
Og de kan prioritere for 2,4 mia. kr. ekstra i sundhedsvæsenet til næste år.
Det er en prioritering, der ligger ud over det, som den socialdemokratiske regering lagde for dagen.
Så ergo er der også flere penge til sundhedsområdet til næste år.
Altså, hvordan der bliver prioriteret ude i de enkelte kommuner, kan jeg af gode grunde som minister ikke svare på, altså hvordan man har tænkt sig at gøre det.
Det kan jeg ikke, al den stund at vi har den arbejdsdeling, som jeg ellers troede at spørgerens eget parti også hyldede, nemlig det kommunale selvstyre, hvor det er kommunalpolitikerne, der lægger budgetterne og beslutter, hvilke områder man vil prioritere og på hvilken måde.
Det kan man selvfølgelig godt mene at vi skal overtage ansvaret for på Christiansborg, men vi har imødekommet kommunernes ønske om at lægge ældremilliarden ud i blokken, samtidig med at vi har præsenterer et finanslovsudspil, hvor vi prioriterer yderligere og dermed ekstra midler til især ældre patienter.
Erik Christensen (S), 2015-10-21:
Hvordan synes ministeren, at det stemmer overens med regeringens erklærede målsætning om at styrke kernevelfærden, at regeringen nu afskaffer ældremilliarden, og midlerne i stedet tilføres kommunerne via de almindelige bloktilskudsprincipper, der ikke på samme måde tager højde for den enkelte kommunes befolkningssammensætning, hvad angår ældre borgere, hvilket vil betyde, at ældreområdet i Nyborg Kommune får 1,2 mio. kr. mindre i 2016, mens hele Fyn og øerne går glip af 7,68 mio. kr. næste år?
Hvordan synes ministeren, at det stemmer overens med regeringens erklærede målsætning om at styrke kernevelfærden, at regeringen nu afskaffer ældremilliarden, og at midlerne i stedet tilføres kommunerne via de almindelige bloktilskudsprincipper, der ikke på samme måde tager højde for den enkelte kommunes befolkningssammensætning, hvad angår ældre borgere, hvilket vil betyde, at ældreområdet i Nyborg Kommune får 1,2 mio. kr. mindre i 2016, mens hele Fyn og øerne går glip af 7,68 mio. kr. næste år?