runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2012-11-01:
Der er jo flere tusinde – og så kan man sige, at i forhold til det samlede antal unge mennesker under 16 år er flere tusinde jo et lille tal, men alligevel er der altså flere tusinde – der benytter sig af det frie valg.
Og det er vi sådan set optaget af at de fortsat kan gøre.
Jeg kan godt læse Kommunernes Landsforenings høringssvar, men de er jo heller ikke sat i verden for at varetage borgernes frie valg.
De har nogle gange betragtninger, der går på, at hvis det er nemmere administrativt at håndtere, så er det en ønsketilstand.
Og på den baggrund er jeg bare ikke enig med Kommunernes Landsforening i den her sag.
Jeg synes, det er vigtigt, at de unge mennesker under 16 år bevarer muligheden for at vælge frit.
I Venstre er vi sådan set bare optaget af at finde den rigtige model og den model, hvor vi får mest sundhed for pengene.
Og som vi ser det lige nu, får vi sådan set ikke mest sundhed for pengene, hvis vi vedtager lovforslaget, som det ligger her.
Og når Norge har en model, hvor både offentlige og private hospitaler betaler ind til den samme forsikringsordning, hvorfor er det så, at Socialdemokraterne er så meget modstandere af det?
Det synes jeg er en tanke værd.
Det her handler om, at alle skal bidrage til at betale for de skader, der opstår, og at vi skal finde en model, hvor vi får mest sundhed for pengene.
Man kan sådan set også bare kigge til Danmark.
Der er en tandlægeordning, som fungerer udmærket.
Den kunne jo også godt være en løsning på det her problem.
Liselott Blixt (DF), 2012-11-01:
Det var et flot sving, de var på udtalen af navnet.
Da jeg læste forslaget, slog det mig med det samme, at det er en gang vrøvl, der står der, og det er at stikke folk blår i øjnene.
Jeg tog lige teksten med op, og der står:
»Som det fremgår af regeringsgrundlaget »Et Danmark, der står sammen« fra oktober 2011 prioriterer regeringen danskernes sundhed højt.
Alle danskere skal kunne regne med lige adgang til en hurtig og ordentlig behandling i vores sundhedsvæsen.
« Det er jo løgn.
I sidste uge gjorde man det modsatte.
Man ændrede nemlig behandlingsgarantien, så mange danskere kommer til at vente 2 måneder i stedet for 1 måned.
I søndags foreslog regeringen, at tandrensningstilskud skulle tilfalde fængselsvæsenet.
Det passer jo ikke, hvad der står i forslaget.
Det, vi ser nu, er daglige forringelser af sundhedsvæsenet.
Vi får et ringere og ringere sundhedsvæsen.
Man har i flere år talt om, at der skulle flere penge til f.eks. tandområdet, så man kunne udligne en historisk forskel på områderne.
Så det havde måske været mere fair, at de penge, man nu taler om i forbindelse med tandrensning, var gået til behandling af den aggressive paradentose, som vi alle sammen har diskuteret i mange år.
Men pengene bliver taget fra sundhedsvæsenet, hvis det sker.
For at tale om selve forslaget er der ikke noget dumt i at få de private aktører til også at skulle yde til den fælles kasse, så de betaler for de fejl og forsikringsskader, som de laver.
Blot er spørgsmålet, som også den tidligere ordfører har været inde på, om det er den rigtige måde at gøre det på.
Jeg skal ikke gøre mig klog på, om det er den ene eller den anden måde, der er den rigtige.
I Dansk Folkeparti handler det grundlæggende om, at patienterne kan og skal sikres, uanset hvor man er, og uanset om man bliver behandlet offentligt eller privat.
Derfor har vi en del spørgsmål til den videre behandling af lovforslaget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-11-01:
Der er jo en historisk dag for enhver ting, og i dag har jeg hørt Venstres ordfører sige, at private forsikringsselskaber tjener profit og dermed udgør et fordyrende led.
Det har været meget interessant.
Men jeg vil godt prøve at forstå det.
Det er jo ikke ualmindeligt, at man pålægger en branche at forsikre sig.
Faktisk er det nærmest modsat, altså det er vel nærmest usædvanligt, at det er skatteyderne og det offentlige, der skal betale, nemlig samle regningen op for private virksomheders skader.
Så hvordan skal den her modstand forstås?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Vi har advokater og revisorer og alle mulige andre brancher, der bliver pålagt at tegne forsikringer, og det går jeg ud fra at Venstre fortsat går ind for at de skal.
Hvorfor udgør privathospitaler en så særskilt branche, at de ikke skal være med til at betale, når der sker skader?
Mette Bock (LA), 2012-11-01:
For det første er jeg jo glad for at høre, at man ikke generelt går ind for en centralisering; det glæder mig rigtig meget.
For det andet vil jeg sige: Enhedslisten må da selv som lille parti vide, at selv om man ikke har flertallet, kan man faktisk godt få indflydelse, hvis man er dygtig til at forhandle.
Jeg er selv erfaringsramt og har siddet i bestyrelser på både professionshøjskoleog universitetsniveau som ekstern, og for det første vil jeg sige, at min erfaring er, at de eksternt udpegede gør en kæmpeindsats for at sætte sig ind i, hvad det drejer sig om, og som regel har de en eller anden form for bagage med, der også gør dem kompetente.
Dernæst vil jeg sige, at det bidrag, både studerende og lærerrepræsentanter kommer med, i allerhøjeste grad er noget, der bliver lyttet til, og at der netop er en mulighed for at fremføre de synspunkter, som de berørte parter i dagligdagen derude kan have, inden der bliver truffet store beslutninger ude på institutionerne.
Og det synes jeg faktisk er en rigtig, rigtig god idé.
Så det er jo ikke sådan, at man udelukker interessenter eller berørte parter.
De er der, og de har medindflydelse.
Og kan de argumentere og forhandle om deres ting, får de selvfølgelig tingene igennem.
Pernille Skipper (EL), 2012-11-01:
Nu fik fru Mette Bock det lidt til at lyde, som om Enhedslisten ønskede en centralisering af beslutningsprocesserne i forhold til uddannelsesinstitutionerne, og der må jeg jo så tage til genmæle og sige, at det bestemt ikke er det, vi ønsker.
Men jeg vil spørge fru Mette Bock, om hun ikke kan give mig ret i, at de bestyrelsessammensætninger, der er på de videregående uddannelser,
Er det et udtryk for, at bestyrelserne så ved præcis, hvad der foregår, og at de altså er repræsentative for, hvad der er godt på institutionerne?
Mette Bock (LA), 2012-11-01:
I modsætning til Enhedslisten er vi i Liberal Alliance helt sikre på, at man er meget bedre til at træffe beslutninger ude i institutionernes bestyrelser, end man er herinde i Folketinget.
Et lille problem, som bliver påpeget i høringssvarene fra bl.a. Københavns Universitet og Aarhus Universitet, er, at ministeren ifølge forslaget kan stille krav om obligatorisk anvendelse af bestemte digitale systemer.
Muligheden for krav om digital kommunikation, som den nuværende universitetslov giver, kan være fornuftig nok, men at kræve nogle bestemte digitale systemer, når kommunikation er defineret så bredt, som det her er tilfældet, kan, tror vi, skabe alvorlige gener for uddannelsesinstitutionerne.
Men overordnet set er vi positive og kan stemme for.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-11-01:
For det andet er formålet at harmonisere regelsættene i de respektive love, så vilkårene for sammenlægning og spaltning på ministeriets ressortområde bliver ens.
Med dette lovforslag skaber vi ensartede regler på et meget kompliceret område.
Det er selvfølgelig vigtigt at sørge for, at uddannelseslandskabet i Danmark er fornuftigt, og vi har tillid til, at ministeren og uddannelsesinstitutionerne deler den interesse.
Vi lægger ikke mindst vægt på, at ministeren skal vurdere, om sammenlægningen eller spaltningen lever op til de seks relevante kriterier om bl.a. samarbejde, økonomi, politiske målsætninger og faglighed, og at ministeren herunder skal sikre, at institutionen styrker den faglige udvikling og udbyder uddannelser med hensyn til arbejdsmarkedets behov.
SF er positive over for lovforslaget, og jeg ser frem til udvalgsarbejdet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-11-01:
Nu behandler vi en lov, der giver en generel hjemmel til sammenlægninger og spaltninger af uddannelsesinstitutioner på uddannelsesministerens ressort, såfremt selvfølgelig de berørte institutioner ønsker det og det kan godkendes af ministeren.
Det synes vi i Radikale Venstre er rigtig fornuftigt, så vi ikke skal lave særlove, når to institutioner helt af egen drift ønsker at skabe yderligere synergi ved at lægge kræfterne sammen.
Det synes vi giver god mening.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-01:
Jeg skal på vegne af hr. Jens Henrik Thulesen Dahl læse følgende tale op:
Vi er indledningsvis skeptiske.
Hensigten med dette lovforslag er overordnet set en harmonisering af reglerne om sammenlægning og spaltning af uddannelses- og forskningsinstitutioner og er i den forstand en logisk følge af samlingen af uddannelserne i ét ministerium.
Man kunne bekymre sig om, at lovforslaget skulle bruges til at skabe et nyt uddannelsesbillede, eller at det var en opfordring til at lægge mange flere uddannelsesinstitutioner sammen.
Dette er heldigvis taget ud af forslaget, men det er væsentligt, at der fortsat i forbindelse med eventuelle tilladelser til sammenlægning eller spaltning er meget opmærksomhed på politiske forlig og aftaler.
Selv om denne lov medfører muligheden for, at der kan tillades gennemførelse af sammenlægninger eller spaltninger af videregående uddannelsesinstitutioner, når det er besluttet på anden måde, og selv om det også kun er en hjemmel, som kan tages i anvendelse, når det sker efter anmodning fra bestyrelserne for de berørte institutioner, så synes vi i Dansk Folkeparti, at det er et vidtgående forslag.
Det skal også bemærkes her, at der er et nyt akkrediteringssystem på vej, som skal understøtte kvaliteten af uddannelsesinstitutionerne og også forholde sig til kvaliteten af de enkelte uddannelser.
Arbejdet med kvalitet kan naturligvis give anledning for uddannelsesinstitutioner til ønsker om sammenlægninger eller spaltninger, som kunne styrke kvaliteten.
Der er i lovforslaget en paragraf, som siger, at ministeren kan fastsætte regler for obligatorisk benyttelse af et bestemt digitalt system til kommunikation mellem universitet og studerende.
Det er meget tilforladeligt at sige dette, det lyder praktisk, at alle bruger samme system, men der er også mange dårlige erfaringer med store digitale systemer.
De enkelte universiteter har i dag deres egne systemer til kommunikation mellem universitetet og de studerende.
Det ville være fint, hvis universiteterne i enighed gik ind i et arbejde for fælles systemer, men det er meget vigtigt, at det ikke bliver systemer for systemernes skyld, men systemer, der er etableret på baggrund af konkrete behov.
Om der er et behov, som de nuværende systemer ikke kan klare, er vi ikke overbeviste om.
Så derfor er vi for nuværende ikke overbevist om, at vi skal stemme ja til forslaget.
Mette Reissmann (S), 2012-11-01:
Regeringen har fra dag et haft som målsætning at øge sammenhængen og smidigheden i det videregående uddannelsessystem.
Derfor har vi samlet alle de videregående uddannelser i Ministeriet for Forskning, Innovation og Videregående Uddannelser, og dette lovforslag kan derfor ses i sammenhæng med, at de videregående uddannelser nu er samlet i ét ministerium.
Med lovforslaget får ministeren for forskning, innovation og videregående uddannelser en generel hjemmel til sammenlægning og spaltning af universiteter, uddannelses- eller forskningsinstitutioner.
Denne hjemmel skal dog udelukkende tages i brug efter ønske fra bestyrelserne for de pågældende institutioner.
Lovforslaget styrker målsætningen om en øget sammenhæng i det videregående uddannelsessystem ved at harmonisere regelsættene i de respektive love, så der bliver ens vilkår for sammenlægning og spaltning på ministeriets ressortområde.
Loven understøtter således de berørte institutioners mulighed for at skabe større sammenhæng og øge de faglige synergier mellem forskningsinstitutioner og videregående uddannelsesinstitutioner på kryds og tværs.
I udgangspunktet er det nemlig institutionerne, der ved bedst, hvad der er fagligt hensigtsmæssigt.
Derfor vil det være på baggrund af bestyrelsernes indstilling, at ministeren godkender en sammenlægning, selvfølgelig under hensyn til eventuelle politiske forlig og aftaler, der må være på området.
Regeringens uddannelsespolitiske vision er at få skabt mere sammenhængende rammer for alle videregående uddannelser, og forslaget her gør det altså lettere at implementere innovative og effektive tiltag til gavn for regeringens ambitiøse uddannelsesmålsætninger.
Derfor støtter Socialdemokraterne fuldt op om lovforslaget.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-11-01:
Vi har i dag L 36 til første behandling.
Lovforslaget skaber en generel hjemmel til sammenlægning og spaltning af universiteter, uddannelses- og forskningsinstitutioner, og med L 36 harmoniseres regelsættene i de respektive love, så vilkårene for sammenlægning og spaltning på Uddannelsesministeriets område er de samme.
Hjemmelen i L 36 kan kun anvendes, når det sker efter anmodning fra bestyrelserne for de berørte institutioner.
Baggrunden for lovforslaget er ønsket om at skabe mulighed for, at uddannelsesministeren kan godkende sammenlægninger og spaltninger af institutioner på Uddannelsesministeriets ressortområde.
I Venstre ser vi dette som en klar fordel, idet der med forslaget skabes en større sammenhæng og en øget faglig synergi mellem to eller flere forskningsinstitutioner eller videregående uddannelsesinstitutioner.
Desuden rummer lovforslaget enkelte og mere tekniske ændringer af universitetsloven, men med lovforslaget overdrages forskningsinstitutionernes rettigheder og forpligtelser i forbindelse med sammenlægning eller spaltning til den nye eller den fortsættende institution, som dermed bevarer eller overtager rettigheder og forpligtelser fra de institutioner, der sammenlægges.
Sammenlægning sker efter ønske fra bestyrelserne for de berørte institutioner, og med de noter, der er i loven, kan Venstre støtte op om dette forslag.
Mette Bock (LA), 2012-11-01:
Hvorfor tager man ikke skridtet fuldt ud og åbner for f.eks. dobbeltansættelser, altså åbner for, at det ikke bare er et spørgsmål om noget andet?
Alle, der har en lille smule indsigt i de kontrakter, samarbejdsaftaler osv., der er lavet mellem professionsuddannelserne og universiteterne igennem de senere år, vil vide, at det i hvert fald er en vej med rigtig mange sten, som man skal køre over.
Der er selvfølgelig gode eksempler, men der er også rigtig mange eksempler på, at det ikke rigtig bliver til noget.
Hvorfor har man ikke i stedet for at lukke døre åbnet de døre, hvilket for alvor kunne gøre, at man kunne få styrket de fagfaglige miljøer, da vi jo alle er enige om, at der er brug for et fagligt løft på vores læreruddannelser?
Jeg vil godt lige endnu en gang understrege, at vi ikke er fortalere for, at læreruddannelsen skal placeres på universiteterne.
Når jeg taler om en universitetsbaseret læreruddannelse, taler jeg om en tættere tilknytning.
Vi har jo bl.a. set rigtig gode forløb – nu er det så endt i en fusion – mellem ingeniøruddannelsen i Aarhus og Aarhus Universitet, hvor man faktisk havde dobbeltansættelser, altså hvor lærerne også byttede plads.
Der sidder der en enkelt person og underviser, og det er et meget tyndt fagligt miljø.
Rosa Lund (EL), 2012-11-01:
Ja, det må man jo gå ud fra.
Og til det vil jeg da også sige, at jeg er rigtig glad for tilsagnet om, at der nu skal uddannes praktikvejledere, så der kommer en god vejledning i praktikken.
Jeg tror ikke, jeg bliver enig med forligskredsen om, at praktikken er blevet styrket, så derfor vil jeg gerne spørge om noget lidt andet.
Det handler om den almene dannelse og måske i særdeleshed om demokrati, for jeg var faktisk af den opfattelse, at regeringen og i særdeleshed ministerens eget parti, Det Radikale Venstre, synes, at den demokratiske dannelse er afgørende.
Den vil man styrke ved at hæve kompetencemålene, men hvordan vil man så sikre, at de lærerstuderende rent faktisk får noget undervisning, så de kan leve op til kompetencemålene?
Jeg taler her om, at en gennemsnitlig lærerstuderende i snit har 13 timer om ugen.
Hvis KLM er blevet presset ind i et andet fag og der kommer en fagsnæverhed i forhold til kompetencemålene og der så samtidig er så lidt undervisning, hvordan vil man så sikre, at fremtidens folkeskolelærere er klar til at uddanne eleverne i demokratisk dannelse?
Pernille Skipper (EL), 2012-11-01:
Jamen jeg synes, fru Mette Bock siger det lidt selv, nemlig at der er tale om en mulighed, man kan have; hvis man er dygtig nok, er der indflydelse at hente.
Jeg kan forstå, at fru Mette Bock har siddet som ekstern repræsentant.
Jeg har som studerende brugt rigtig mange år ude på universiteterne, hvor jeg har forsøgt at gøre de studerendes holdninger gældende, og jeg kan afsløre, at det ikke altid er så nemt, om end man kan støde ind i storsindede eksterne repræsentanter af den slags, som fru Mette Bock åbenbart selv har været.
Kan vi ikke godt blive enige om, at reel indflydelse jo handler om magt?
Kan vi ikke godt blive enige om, at det hele ikke bør afhænge af storsindede eksterne repræsentanter, men af dem, der virkelig ved noget om tingene?
De studerende, underviserne og forskerne er dem, vi skal have på banen, hvis vi skal have et organ, som faktisk er repræsentativt for, hvad der foregår på institutionerne til daglig.
Er det så ikke paradoksalt, at det, som fru Mette Bock kalder det store demokrati, består af mennesker, som slet ikke kommer på institutionerne til daglig?
Mette Bock (LA), 2012-11-01:
Altså, det gør mig selvfølgelig meget ondt, at fru Pernille Skipper ikke har kunnet komme igennem med sine argumenter.
Det har jeg så som ekstern repræsentant kunnet; jeg ved ikke, hvad det kan skyldes, men sådan er det.
Men igen vil jeg sige, at magt jo netop ikke bare handler om at have et flertal; det handler om at gøre sig gældende i en demokratisk proces, hvor meningerne brydes, og hvor det handler om at kunne fremføre de gode argumenter.
Og derfor er magt i allerhøjeste grad noget, som handler om, at interessenter mødes, og ikke om bare at have et flertal, som man kan tromle tingene igennem med.
Tom Behnke (KF), 2012-11-01:
Tak for det.
Det er ikke, fordi jeg er uenig i det, ordføreren sagde i talen, men der var ét punkt, som jeg hæftede mig meget ved, og som vi fra Konservatives side står lidt uforstående over for, og det er der, hvor man bruger eksemplet med »Costa Concordia«, hvor kaptajnen stikker af, og så går skibet ned med mus og mand.
Er det en rimelig strafferamme at have for så alvorlig en forseelse, altså at den person, der har ansvaret for måske flere hundrede menneskeliv, kan nøjes med at få 30 dages fængsel for ikke at opfylde sin pligt?
Det synes vi fra konservativ side er lidt problematisk.
Det er jo forudsætningen, har jeg forstået.
Tom Behnke (KF), 2012-11-01:
Da den konservative ordfører, fru Mai Henriksen, desværre ikke kan være til stede lige nu, har jeg lovet at træde til og sige, at vi fra konservativ side kan støtte lovforslaget her.
Vi synes, det er et glimrende forslag, for det er jo den retning, det går i.
Der bliver mere og mere internationalisering og globalisering, og det kan vi lige så godt forholde os til, og vi kan lige så godt gøre det på en smidig måde, så vi i Danmark også får gavn og glæde at det, der sker i den store verden omkring os.
Men i den sammenhæng har jeg så også fået i opdrag at sige til ministeren og til regeringen, at hvis man nu havde taget flere lande med, ville vi ikke have protesteret fra konservativ side.
Altså, vi synes måske, at det, der bliver lagt frem fra regeringens side, er sådan lidt lidt ambitiøst, nemlig at det kun er Beijing og USA, man omtaler her.
Men det kan være, at regeringen lige vil prøve at løbe det i gang, og så kan det jo være, at vi senere kan komme tilbage til at udvide den her ordning til også at gælde andre lande.
For vi hører også, at f.eks. bare det at skulle tage sin SU med til Norge kan være ganske problematisk og give en masse udfordringer, og det bør det jo ikke gøre.
Så jeg tror, at ministeren har meget arbejde foran sig.
Men hvis ministeren har den ambition, at han vil komme med flere forslag i Folketinget og få fuld opbakning til det, så kan jeg sige, at fra konservativ side vil vi imødese det med glæde, og vi skal nok stemme for, når der kommer flere lande på listen.
Mette Bock (LA), 2012-11-01:
I Liberal Alliance deler vi regeringens opfattelse af, at en internationalisering af vores uddannelsessystem og af vores forskning er fuldstændig essentiel for Danmarks muligheder i fremtiden.
Her i lovforslaget vil man bl.a. styrke Det Danske Universitetscenter i Beijing ved at lade det formidle boliger, hvilket vil gøre uddannelserne mere tilgængelige for også fremtidige studerende.
Vi deler regeringens opfattelse af, at det her er en lettelse i forhold til den internationalisering, som skal komme og bør komme, og derfor støtter vi forslaget.
Pernille Skipper (EL), 2012-11-01:
Jeg vil ikke gennemgå det her lovforslag endnu en gang – det mener jeg er blevet gjort så grundigt – men blot konstatere, at det jo dybest set handler om at indrette universiteternes muligheder, så de kan fungere i en internationaliseret verden, så selvfølgelig støtter Enhedslisten lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-11-01:
Målet med at have et dansk universitetscenter i Beijing er at skabe de bedste vilkår for, at danske universiteter og virksomheder får udbytte af Kinas store satsning på viden og talent.
Vi ser det dansk-kinesiske forskningssamarbejde som meget vigtigt; det vil være med til at fremme Danmarks muligheder i det internationale forskningsmiljø.
Det Danske Universitetscenter i Beijing danner ramme for den dansk-kinesiske forskning og indeholder bl.a. uddannelse af ph.d.-studerende og kandidatuddannelser.
Vi ser det som fordelagtigt, at dette lovforslag letter de studerendes og universitetsansattes byrder med at skulle finde en bolig og indgå lejekontrakt, når de bliver udsendt til uddannelsesinstitutioner i udlandet.
Det er meget positivt, at lovforslaget fremmer de danske universiteters mulighed for at deltage aktivt i det internationale forskningssamarbejde.
SF støtter forslaget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-11-01:
Nu tror jeg, at lovforslaget er blevet nogenlunde gennemgået af de foregående ordførere.
Det er et lovforslag, som er en ændring af lov om offentlige forskningsinstitutioners kommercielle aktiviteter og samarbejder med fonde.
Det kan lyde noget teknisk, men pointen er jo, som de tidligere ordførere også har gjort klart, at det skal øge universiteternes muligheder for at gøre sig gældende internationalt.
Med forslaget indarbejder vi hjemler fra finansloven, der gør det muligt for universiteterne at formidle boliger og stipendier i forbindelse med internationale uddannelsessamarbejder udbudt på netop Det Danske Universitetscenter i Beijing, og derudover giver vi også med lovforslaget universiteterne en generel mulighed for at stille boliger til rådighed for ansatte, som via et dansk universitet er sendt til en samarbejdsinstitution i udlandet.
Overordnet giver det her forslag universiteterne større fleksibilitet og lidt lettere vilkår i udlandet, og det har vi hårdt brug for.
Konkurrencen er benhård, så derfor støtter vi lovforslaget.