runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2015-10-29:
Tak for indlægget og for den lille imødekommelse, der trods alt kom.
Men jeg må sige, at jeg alligevel er lidt skuffet, for jeg er liberal, og det er De Radikale jo sådan set også, bare lidt mere lilla i det, end vi er.
Det er min opfattelse, min grundtanke, at vi bygger på nogle af de samme principper, nemlig en rigtig stor respekt for de negative frihedsrettigheder, altså en respekt for, at der er et demokratisk samfund, som vi bygger op om, og at det er enormt centralt i et retssamfund.
Derfor havde jeg virkelig håbet, at det havde været et endnu mere positivt svar, jeg havde fået fra De Radikale.
Jeg havde håbet på, at man havde holdt menneskerettighedsfanen højere, at man havde vægtet den højere end de positive frihedsrettigheder.
Det er jo ikke, fordi jeg ikke forstår, at man er interesseret i at bekæmpe sort arbejde – det er vi jo også – men spørgsmålet er med hvilke midler.
Spørgsmålet er, om man skal gå på kompromis med negative frihedsrettigheder for at værne om de positive.
Kan ordføreren redegøre lidt mere for, om det er sådan generelt, at man mener, at man godt kan gå på kompromis med negative frihedsrettigheder, eller om det er i det her ene tilfælde?
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-29:
For Radikale Venstre er principper vigtige, men virkeligheden er endnu vigtigere, og derfor var det, der var mit statement heroppefra, at der er to ting, vi gerne vil have afklaret, inden vi tager endelig stilling til, hvad vi stemmer her.
Vi gik ind her i salen med et negativt udgangspunkt, men der er to ting, vi gerne vil have undersøgt oven på dagens debat, inden vi tager stilling.
Det ene er det her med, om vi kan finde en løsning, der gør, at vi både kan bevare en høj retssikkerhed og samtidig en effektiv kontrol.
Det andet er sådan set spørgsmålet om, hvorvidt den her paragraf har været anvendt, for hvis det er et vigtigt instrument, er der jo en anden form for retssikkerhed, der kommer ind her, nemlig at vi kan bekæmpe sort arbejde, som i hvert fald er med til også at stikke i min retsfølelse på en måde, som gør, at jeg ikke synes, at det giver mening, at fællesskabet skal opgive sin retsfølelse for det enkelte individ.
Det er jo den balance, vi er ude i.
Men hvis det er fuldstændig fløjtende ligegyldigt og der ikke er nogen, der anvender den her nogen sinde, er jeg da enig med Joachim B. Olsen i, at så vil jeg da også sige, at princippet skal komme øverst.
Men det er også et meget godt princip, om jeg så må sige, at man tester principperne på virkeligheden.
Jeppe Bruus (S), 2015-10-29:
Det, vi sådan set gjorde i den daværende regering, var at styrke den fælles myndighedsindsats, så politiet, Arbejdstilsynet og SKAT arbejder sammen, bliver bedre til orientere hinanden og bedre til at lave fælles kontroller, sådan at når der er noget, Arbejdstilsynet bør se på, så tager de også ofte både politi og SKAT med ud.
Det har jo haft en kæmpe effekt, og det går jeg ud fra at ordføreren også kan bekræfte.
Det er måske også derfor – nu har jeg ikke hørt historien om kvinden og colaflaskerne før – at der mig bekendt kun har været en klage over det her, for det er jo netop en del af et fælles myndighedsarbejde, som har til formål at bekæmpe nogle af de særlig udenlandske virksomheder, der opererer i Danmark, og som har medarbejdere, der render rundt på kummerlige vilkår og dermed udkonkurrerer lovlydige danske virksomheder.
Det er også en af begrundelserne for, at Dansk Byggeri og andre synes, at det her lovforslag er en dårlig idé.
Så jeg vil bare bede ordføreren om kort at bekræfte, at den fælles myndighedsindsats sådan set har haft en gavnlig effekt på bekæmpelsen af sort arbejde og udenlandske virksomheder, der ikke har styr på papirerne.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-29:
Jeg synes, det er rigtig positivt, at de ser efter, om alle aftaler og overenskomster og al lovgivning er overholdt.
Jeg er fuldt ud bekendt med den danske model; den er jo hele fundamentet for det danske arbejdsmarked, og det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi fortsætter med at kunne bevare den danske model, og at den ikke bliver undergravet på alle leder og kanter.
Så det bakker jeg meget op om, ja.
Jeppe Bruus (S), 2015-10-29:
Altså, nu bliver vrøvl jo ikke mere rigtigt af at blive gentaget, men lad nu det fra Liberal Alliance ligge.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til ordføreren, for der er blevet stillet spørgsmål om statistikken, om den overhovedet har haft nogen indvirkning osv.
Kender ordføreren det svar, som daværende skatteminister gav til Skatteudvalget – det er spørgsmål nr. 547?
I det svar, skatteministeren giver, oplyses det, at der fra den 1. juli 2012 til den 31. december 2014 er gennemført 869 kontroller, og at det vurderes, at ud af de 869 har lovgivningen vedrørende skatte- og afgiftsforhold i 86 tilfælde været overtrådt, at 682 sager på daværende tidspunkt er afsluttet, og at 101 sager er i gang, hvilket jo sådan set vidner om, at der er en lang række sager, hvor den her kontrol har haft effekt.
Og set ud fra Skatteministeriets vurdering har det sådan set også haft en konkret effekt i forhold til at kontrollere overholdelsen af skatte- og afgiftsregler.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-29:
Jeg er i tvivl om, hvorvidt det var et spørgsmål, eller om det var en bemærkning.
Altså, jeg er glad for oplysningerne.
Jeppe Bruus (S), 2015-10-29:
Spørgsmålet går sådan set bare på, at når man hører adskillige af de liberale ordførere stille spørgsmål om, om det overhovedet har haft nogen effekt, og stiller spørgsmål om statistikken osv., så synes jeg da bare, det er relevant også at høre ordføreren, om ordføreren er bekendt med den statistik, der ligger på området.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-29:
Jeg beklager, at jeg ikke forstod spørgsmålet.
Men det er fuldstændig rigtigt, og det var også det, jeg nævnte – nu fandt jeg mit papir her – at fra 2012 til 2014 blev der ved SKATs kontrolaktioner mod social dumping og sort arbejde efterreguleret for i alt 192,5 mio. kr.
Så ja, jeg er bekendt med det.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-29:
Det er sådan i Danmark, og det er det, der er fuldstændig fundamentalt i den danske model, at overenskomster er private, og at de kun gælder for dem, der har tiltrådt dem.
Derfor er det også op til arbejdsmarkedets parter at sørge for, at de aftaler bliver overholdt.
Det er der nogle klare spilleregler for.
Derfor er det ikke en opgave for myndighederne at kontrollere, om de overenskomster er overholdt.
Det er ikke en opgave for myndighederne.
Det er det, der vil være et brud på den danske model, altså hvis vi siger, at det er myndighederne, der skal opretholde dem.
Så kan vi lige så godt afskaffe tillidsmænd og alle mulige andre og så bare sige, at det er noget, myndighederne tager sig af.
Det synes jeg man skal være opmærksom på, når man fra Alternativets side siger, at man bakker op, og at man godt ved, hvad den danske model går ud på.
Det gør man ikke, hvis man mener, at de aftaler, som er private, skal kontrolleres af offentlige myndigheder.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-29:
Tak for den bemærkning.
Det er jo et synspunkt.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-29:
Det er ikke et synspunkt, at aftalerne på arbejdsmarkedet er private og kun gælder for dem, der har tiltrådt dem.
Er der andre private aftaler, som Alternativet mener at myndighederne skal begynde at kontrollere? Myndigheder tager sig af lovgivning.
De har som forpligtelse at sørge for, at den lovgivning, vi aftaler herinde, bliver overholdt, ikke at private aftaler derude overholdes, medmindre det er en opgave for domstolene.
Det er ikke SKATs opgave.
Og bevæger man sig ind på det territorium, begiver man sig ud i et fundamentalt brud med den danske model.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-29:
Jeg vil sige, at jeg synes, at den danske model er rigtig, rigtig god, og jeg synes, det er vigtigt, når der er overenskomster på området, at de så bliver overholdt.
Det er mit grundsynspunkt.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-29:
Det, vi har at forholde os til i dag, er det lovforslag, der ligger på bordet, og jeg kan så forstå på den her tale, at der vil Det Radikale Venstre stemme imod.
Selv om vi ikke engang ved, hvor mange penge det her ligesom har fået i statskassen, lader man altså ikke – hvad skal man sige – tvivlen komme retssikkerheden til gode, og man vægter det mindre end en effektiv skatteopkrævning, hvis det overhovedet er tilfældet.
Jeg synes, det er ærgerligt, at Det Radikale Venstre placerer sig sådan.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-10-29:
Jeg kan forsikre ministeren om, at Socialdemokraterne bruger al deres tid på at optimere kampen imod dem, der snyder, dem, der snylter, og dem, der bedrager.
Det er også derfor, vi er så kede af, at den nye regering sådan set fjerner nogle af de her myndighedsbeføjelser, som rent faktisk har været gode værktøjer i kampen imod sort arbejde.
Og det kan man jo tydeligt se.
Imellem 2012 og 2014 var der en merinddrivelse på 192,5 mio. kr. og det, at ministeren nu agter at fjerne de værktøjer, gør det jo endnu sværere at hente de penge hjem igen.
Det er sådan set det, vi er så kede af og bedrøvede over.
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-29:
Jeg vil henlede hr. Peter Hummelgaard Thomsens opmærksomhed på høringssvaret fra Dansk Arbejdsgiverforening.
Der skriver man i det sidste afsnit: »DA skal ligeledes henlede opmærksomheden på, at der siden lovændringen i 2012 er indført en lang række« – en lang række – »andre tiltag i lovgivning og kollektive aftaler, der er møntet på sort arbejde og arbejde, som ikke overholder gældende regler, ligesom koordineringen af myndighedssamarbejdet er forbedret.«
Det tror jeg er svaret, nemlig at hvis man fjerner den her kontrolbeføjelse, kan det jo faktisk være, at vi stadig væk isoleret set er langt bedre stillet i forhold til at minimere sort arbejde og begrænse social dumping, end vi var før 2012, fordi vi har gjort en række andre ting.
Og det kan også være, at regeringen vil gøre en række andre ting.
Men jeg kan love for, at vi ikke vil genindføre den her kontrolbeføjelse, som vi mener er forkert.
Mattias Tesfaye (S), 2015-10-29:
Tak for ordet.
Vi er generelt godt tilfredse med, at de ambitioner om styrkelse af Det Blå Danmark, som den tidligere socialdemokratisk ledede regering præsenterede, er blevet adopteret af den nye regering.
Det her lovforslag er en del af de ambitioner fremlagt i den tidligere regerings vækstpakke fra 2014 og den aftale, der blev indgået mellem den tidligere socialdemokratisk ledede regering, Venstre, Dansk Folkeparti, SF og De Konservative.
Med forslaget udvides tonnageskatteordningen med en række aktiviteter, der typisk udføres af specialfartøjer.
I skatteministerens skriftlige fremsættelse påpeges det, at en sådan udvidelse vil tiltrække nye fartøjer til Danmark og sikre investeringer og arbejdspladser – samme vurdering har bl.a. Danmarks Rederiforening og Dansk Metal.
Ifølge Rederiforeningen vil det give omkring 100 ekstra jobs til specialister på land.
Derudover er det Socialdemokraternes vurdering, at en udvidelse af tonnageskatten vil kunne modvirke et pres på yderligere udflytninger af arbejdspladser og indregistrering af nye borerigge i f.eks. Singapore.
Lovforslaget, vi nu behandler, er udvidet en smule i forhold til det lovforslag, den tidligere regering fremsatte.
I det nye lovforslag skal aktiviteter med bygning, reparation og nedtagning af olieinstallationer til søs også kunne omfattes af tonnageskat.
I det kommende udvalgsarbejde vil vi være særlig opmærksomme på fornuften i denne udvidelse, ligesom Socialdemokraterne vil være optaget af, at staten ikke går glip af udskudt skat, sådan som det ifølge kritikere var tilfældet, da man i sin tid indførte tonnageskatten.
Vi er desuden opmærksomme på, at vismændene i 2012 gav udtryk for, at statsstøtten til rederierhvervet var gået for langt i forhold til det hensigtsmæssige niveau, og vi vil forsøge at få undersøgt, hvilke forudsætninger regeringen lægger til grund for, at lovforslaget vil medføre et ikkenævneværdigt mindreprovenu.
Men alt i alt støtter vi forslaget med de her indledende kommentarer og ser frem til udvalgsarbejdet og de kommende diskussioner.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
Jeg vil bare høre, om Socialdemokraterne slet ikke har den vinkel inde i forhold til lovforslaget, som hedder, at det her jo også kan ses som en regulær skattelettelse til rederierhvervet, i og med at tonnageskatteordningen er særdeles meget mere gunstig end almindelig selskabsbeskatning.
Mattias Tesfaye (S), 2015-10-29:
Det her er statsstøtte til et bestemt erhverv, det er der slet ingen tvivl om, men vi har valgt at støtte det, fordi vi mener, at det vil tiltrække investering og være med til at sikre arbejdspladser.
Men det er statsstøtte, det har spørgeren selvfølgelig ret i.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
Så en af begrundelserne for lovforslaget – jeg vil dog sige, at det er kraftigt nedtonet i forhold til det tidligere lovforslag – er spørgsmålet om beskæftigelse.
Jeg vil gerne høre, hvor meget mere beskæftigelse der er i det her.
Hvor meget mere beskæftigelse er der i virkeligheden i det her?
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-10-29:
Her behandler vi endnu en genfremsættelse af et lovforslag, som vi også behandlede før valget.
Dengang kunne vi i Dansk Folkeparti støtte lovforslaget, så jeg kan allerede nu sige, at det kan vi igen.
Det handler om en udmøntning af en aftale, som Dansk Folkeparti er med i, i forbindelse med vækstpakken fra 2014, som en bred vifte af partier er med i, og det er så også et godt argument for, at Dansk Folkeparti kan støtte, altså fordi vi er en del af aftalen.
Det handler kort om, at man vil styrke rammevilkårene for Det Blå Danmark, som jo er et kæmpestort erhverv i Danmark.
Så vidt jeg husker, er vi den ottendestørste spiller på markedet på verdensplan, og det er jo ret godt gået af et forholdsvis lille land.
Det viser jo også bare, at det er vigtigt med fortsat gode rammevilkår på det her område.
Rent konkret betyder lovforslaget, at man udvider tonnagebeskatningsordningen med nogle specialskibe, som så kan komme med i den.
Det er bl.a. vindmølleskibe, ishåndteringsskibe, hotelskibe og vagtskibe, og de kan så fremover få den her lempeligere beskatning.
Det mindre, nye, som er med i det her lovforslag i forhold til det lovforslag, vi behandlede før valget, er, at der er et par andre ting med aktiviteter med bygninger og reparationer og nedtagning af olieinstallationer til søs, som nu også kommer med i den her ordning.
Formålet er jo ganske simpelt, at vi gerne vil tiltrække nye fartøjer til Danmark og sikre investeringer og arbejdspladser, for som jeg sagde til at starte med, er det her et utrolig vigtigt erhverv, og det er vigtigt, at vi bevarer den førerposition, vi har i Danmark, og det er det her lovforslag jo en del af.
Nogle kunne så godt, kan jeg forstå af høringssvarene, tænke sig, at man gik endnu videre, men det her er trods alt et skridt i den rigtige retning.
Så er der en sidste ting, jeg lige vil nævne, som jeg godt kunne tænke mig at få boret lidt i i udvalgsarbejdet.
Jeg har fået en henvendelse fra Rederiforeningen, som siger – jeg tror også, det har stået i, jeg kan ikke huske, om det var Børsen eller Berlingske Tidende – at der er et specifikt problem med en lille gruppe af skibe.
Som jeg har forstået det, er det kabellægningsskibe, som bliver ramt negativt af det her lovforslag, og det er jo ikke intentionen fra nogen af aftaleparternes side, at nogen skal blive belastet negativt, men at det faktisk skulle være en styrkelse af erhvervet.
Så jeg vil gerne prøve at dykke ned i det i udvalgsarbejdet for at se, om man eventuelt kan fjerne den del, så det ikke rammer nogen skibe negativt i branchen.
Men Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
Det lyder rigtig interessant, hvis der er en svipser indimellem – og så huha, lad os da få den pillet ud, ikke?
Må jeg godt spørge ordføreren: Er rederierhvervet i Danmark sådan et truet erhverv, eller er det et specielt presset erhverv, som nærmest er i krise eller sådan noget i den stil?
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-10-29:
Jeg kan nu ikke forstå den første kommentar.
Hvis man finder nogle uhensigtsmæssigheder i et lovforslag, er det vel Folketingets opgave at prøve at se, om man kan rette på dem.
Det synes jeg egentlig kun er ganske naturligt og ikke noget, man behøver at prøve på at gøre grin med.
Og der er altså en række specialskibe her, som ikke er inde under den gældende tonnagebeskatningsordning, som jo er en del af grunden til, at det danske erhverv på det her område, Det Blå Danmark, står rigtig stærkt i verdenskonkurrencen.
Og der er det jo sådan set kun positivt hvis man kan udvide ordningen, og det er i øvrigt en provenuneutral ordning, så det ikke engang er noget, der koster noget.
Det er sådan set bare en forbedring for branchen, og det kan jeg ikke forstå hvis der skulle være nogen der kunne være imod.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
Om det koster noget, er jo behæftet med meget stor usikkerhed ifølge lovforslaget.
Men man kan også sige i forhold til de der specialskibe, som er omfattet af det her lovforslag, at den beskæftigelse, de genererer, vel er der, hvor den er.
Meget af det foregår jo oppe omkring Esbjerg, og de sejler ud i Nordsøen.
Der er vel den aktivitet, der er.
Den er vel ikke så meget påvirket af, om der er tonnageskat eller ej.
Der er vel mere snak om en skattelettelse.
Merete Riisager (LA), 2015-10-29:
Okay, så Alternativet er altså enige med Socialdemokratiet i, at SKAT som myndighed ikke kun skal forholde sig til skattelovgivning, men også skal forholde sig til arbejdsmarkedsforhold, aftaler, som egentlig har med arbejdsmarkedets parter at gøre.
Det er det, vi normalt kalder den danske model, altså at arbejdsmarkedets parter aftaler forhold.
Men det skal SKAT som myndighed altså også ind at kontrollere.
Mattias Tesfaye (S), 2015-10-29:
Det tør jeg ikke sige, det er meget usikkert.
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-29:
Altså, jeg mener det, der står i lovforslaget.
Men det kommer helt an på, hvad man ellers gør.
Og det er jo en mærkelig præmis at stille op.
Men man kan jo heller ikke udelukke det ene eller det andet eller det tredje.
Jeg synes, Socialdemokraterne skulle bruge deres energi på at dykke ned i, hvordan vi optimerer den indsats, vi har, mod sort arbejde og social dumping.
Kunne vi bruge pengene – de mange, mange penge, vi bruger, og som den tidligere socialdemokratiske regering allokerede til området – lidt mere klogt?
Er det nu nødvendigt, at vi har de her kontrolbeføjelser, som går på kompromis med nogle helt grundlæggende ting i vores retssamfund og ånden – det er sådan en moralsk argumentation, som nogle af os har forståelse for – i bestemmelsen om boligens ukrænkelighed?
Jeg synes ikke, Socialdemokraterne skulle bruge deres energi og kræfter på at tage en stor slåskamp om det her forslag.
Hvis man læser nogle af de andre høringssvar, vil man altså se, at der er nogle andre, der har en helt anden opfattelse end Dansk Byggeri, og dem kan man jo så også vælge at lægge vægt på.
Jeppe Bruus (S), 2015-10-29:
Jamen så lad os da blive ved dommerkendelsen, når vi nu har en tidligere justitsminister i salen.
Liberal Alliance siger, at det skal være nemt for SKAT at indhente en dommerkendelse, Dansk Folkeparti ønsker, at der skal være mulighed for, at SKAT kan indhente dommerkendelsen, og Radikale siger, at der skal være nem adgang for SKAT, måske også uden at det er politiet, der indhenter dommerkendelsen.
Er det ordførerens vurdering, at det er muligt at etablere en ordning, hvor det er sådan, at SKAT nemt, hurtigt og effektivt kan indhente en dommerkendelse og gennemføre de kontroller?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-29:
Det behøver ikke være besværligt.
Det er jo noget, som politiet i dag håndterer sammen med domstolene, og det må SKAT jo også kunne håndtere sammen med domstolene.
Det er ikke noget, jeg vil blande mig i.
Altså, jeg er da ikke interesseret i bureaukrati.
Men den grundlæggende rettighed, der ligger i, at SKAT ikke bare kan gå ind hos hr. Hansen eller fru Jensen på baggrund af en mistanke, er så grundlæggende vigtig, at man skal hen forbi en dommer og spørge om lov, lige såvel som det er vigtigt, at politiet skal spørge en dommer om lov, før de går ind hos Hells Angels-rocker X, Y eller Z
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
Det er lidt foranlediget af nogle af de diskussioner, der har udspillet sig her i salen i dag, også den diskussion, jeg selv havde med Dansk Folkepartis ordfører, og også lidt foranlediget af nogle af Liberal Alliances korte bemærkninger.
Og det er hele spørgsmålet om den her domstolskontrol.
Nu var der jo sådan en debat om, at man kunne gøre et eller andet i den retning, og jeg vil bare høre, om ministeren stadig væk står fast på det her svar, altså at det bliver der ikke tale om.
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-29:
Jamen det er jo en etpartismindretalsregering, så jeg vil sige, at jeg som skatteminister står fast på, hvad der er min holdning, og hvad der er mit partis holdning, men hvis et flertal i Folketinget vil noget andet, må jeg jo bøje mig for det.
Men jeg forstår da, at de har et ønske om det, og det må vi så kigge på i udvalgsbehandlingen.
Altså, der er grundlæggende forskel på at udføre en kontrolopgave og så at lave en konkret efterforskning, og det er jo derfor, man ikke helt kan sammenligne det med adgangen til retskendelser.
Jeg tror, man skal holde tungen lige i munden, i forhold til om der er tale om en myndighedskontrol, og hvad man må der, eller om der er tale om en konkret mistanke om forskellige ting – det kunne være brud på skatte- og afgiftsloven, og det kunne også være en straffesag eller noget andet.
Der er jo forskellige redskaber, man tager i brug, og forskellige regler og retningslinjer, der gælder, og jeg tror, man skal være varsom med at blande de to typer af indgreb sammen.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
Ja, det forstår jeg godt, men stadig væk er det jo det, debatten her i dag har kredset ret meget om.
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-29:
Jamen jeg kan også svare på en anden måde på spørgsmålet.
Jeg forstår godt Dansk Folkepartis ønske om fokus på social dumping og minimering af sort arbejde, men jeg tror, at hvis man skal bruge sine ressourcer, hvor man får mest ud af dem, så skal man ikke gå ned ad den vej, som hr. Dennis Flydtkjær pegede på, men så skal man se på andre dele af lovgivningen – og i øvrigt også på, hvor mange ressourcer der er sat til rådighed for at begrænse sort arbejde og social dumping.
Og der lytter vi selvfølgelig til Folketingets partier, men i særlig grad til dem, der er regeringens parlamentariske grundlag.
Det ville da også være dumt ikke at gøre det.
Jeppe Bruus (S), 2015-10-29:
Det er bare et kort spørgsmål.
Det er næsten ledende, men det er nu ikke sådan ondt ment.
Det er, fordi vi har haft en diskussion af, om det her lovforslag vil føre til mere sort arbejde, så jeg skal bare bede skatteministeren om at bekræfte, hvad skatteministeren selv skriver, nemlig at det her lovforslag kan give anledning til mere sort arbejde og dermed forøge skattegabet.
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-29:
Altså, når der fra den 1. januar 2015 til den 15. august 2015 har været 107 sager, hvoraf der er 4 sager, hvor der har været et påbud – nu ved jeg ikke, hvad der ligger i sagerne som sådan; det kunne også være, fordi folk ikke overholder lovgivningen om skiltning eller noget andet, det kan man undersøge nærmere – så har det selvfølgelig en eller anden effekt.
Derfor står det i lovforslaget.
Men »kan« er jo ikke det samme, som at det helt sikkert vil.
Man kan ikke udelukke, at når man fjerner en kontrolbeføjelse, har det en eller anden effekt.
Spørgsmålet er bare, om den effekt, det har i at begrænse sort arbejde og social dumping, står mål med det indgreb, det er.
Og der må jeg bare klart sige som regeringens og min opfattelse: Nej, der er ikke sammenhæng og proportionalitet, og derfor lægger vi op til at ændre beføjelsen.