runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2008-11-13:
Hvis det altså var sådan, at fru Vivi Kier havde lyttet til oplæsningen af forslaget til vedtagelse, ville hun have hørt, at det sådan set står deri.
Det er faktisk meget enkelt.
Jeg skal gentage det, nemlig at man pålægger Folketinget inden den 1. juli 2009 at have færdigforhandlet en aftale, der sikrer lige afregning og lige muligheder for behandling på offentlige og private hospitaler.
Det kan fru Vivi Kier jo få lov til at stemme for, hvis det kommer til afstemning.
Så det er jo sådan set fint.
Men problemet med taksterne er, at den tidligere sundheds- og indenrigsminister - den tidligere sundheds- og indenrigsminister - da regionerne ikke kunne blive enige med privathospitalerne om taksterne, dikterede, hvad prisen skulle være, og dikterede en overpris.
Det kunne den tidligere indenrigs- og sundhedsminister kun gøre, fordi der var tre partier, der bakkede op om det, nemlig Venstre, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti.
De bakkede op om regeringen, de gav den tidligere indenrigs- og sundhedsminister ret til at diktere en overpris.
Derfor har vi den overpris i dag.
Det er derfor, det er sket, og det er derfor, man betaler 28.000 kr. ekstra for hver fedmeoperation.
Birgitte Josefsen (V), 2008-11-13:
Nu kan vi jo stå her og bruge hele dagen til at finde ud af, hvor man betaler overpris, og hvor man betaler en pris, som vi mener er den reelle pris, men faktum er jo, at det går begge veje.
Nu bor hr. Jens Peter Vernersen jo selv i Region Midtjylland, hvor Bent Hansen har haft udliciteret mammografiscreeninger og fik dem 15 mio. kr. billigere, end man selv havde kunnet levere ydelsen for.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge: Når nu Socialdemokratiet er enig med Venstre i, at det offentlige er grundstammen, og at man gerne vil have et privat supplement, hvor stort må det private supplement så være?
Jens Peter Vernersen (S), 2008-11-13:
Jeg vil sige til den første del af spørgsmålet, at man har lavet en aftale vedrørende mammografiscreening i Region Midtjylland, hvor man får disse screeninger til halv pris, har jeg forstået.
Det dokumenterer jo bare, at hvis ikke man havde taget dette tilbud fra et udenlandsk privathospital, et svensk hospital, ja, så ville man have givet en for høj pris.
Det dokumenterer jo bare, at prisfastsættelsen er fuldstændig vanvittig, når man ved at udbyde mammografiscreeningen til kvinder i Region Midtjylland kan få den 50 pct. billigere.
Man burde måske tænke lidt over, når man skal lave en aftale med privathospitalerne om den fremtidige prisfastsættelse, at deres pris, måske fordi de ikke har disse udgifter, skulle ligge på noget, der ligger i nærheden af 50 pct. af det, de får.
Man skulle måske tænke på, at det var dokumentation for, at de får for meget.
Birgitte Josefsen (V), 2008-11-13:
Kunne man tænke sig, at det offentlige sidder og kigger på, hvor det er mest hensigtsmæssigt, at det offentlige har behandlingstilbuddene, og hvor det er mest hensigtsmæssigt, at behandlingstilbuddene ligger i privat regi?
For nu har jeg jo bemærket, at der er rigtig grøde udeomkring i regionerne, specielt her i år, hvor man udbyder flere og flere pakker, hvor man beder private om at levere sundhedsydelser, og det, jeg har kunnet se af de tal, der er kommet ind fra samtlige regioner, er, at de priser, de har fået, alle sammen har ligget under den pris, som man har kunnet levere varen for i det offentlige.
Jeg er sådan set enig i, at der er grund til at få kigget på takstsystemet, men kan vi ikke være enige om, at det, når vi så kigger på takstsystemet, både skal være det offentlige og det private takstsystem, der skal kigges på?
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-11-13:
Der er ingen tvivl om, at der er behov for at gennemgå takstsystemet, det er ligesom fastslået fra alle sider.
Det afgørende er i virkeligheden, hvor vi politisk vil hen, og der vil jeg godt spørge hr. Vernersen, om det ikke er rigtigt, at anerkendelsen af private sygehuse kombineret med indførelsen af behandlingsgarantien har udvidet den samlede kapacitet, ja eller nej.
Det vil jeg meget gerne have Socialdemokratiets opfattelse af.
Så vil jeg gerne have bekræftet den anelse, jeg har om, at Socialdemokratiet faktisk har indset, at de private sygehuse og behandlingsgarantien i en eller anden form er kommet for at blive.
Er det en rigtig opfattelse, at det er Socialdemokratiets officielle standpunkt nu og her?
Så kan vi jo tage den derfra, hvordan vi så indretter det i praksis.
Vivi Kier (KF), 2008-11-13:
Jeg vender også lige tilbage til det, og jeg kan fortælle hr. Jens Peter Vernersen, at det var den 23. april, mener jeg, at Socialdemokratiet kom med deres udspil, som var et rigtig spændende udspil, og som jeg i hvert fald som konservativ sundhedsordfører blev rigtig glad for, for i udspillet stod der, at nu har de private sygehuse nået konfirmationsalderen, og de skal indgå som en naturlig del af hele sundhedsvæsenets udbud.
Så det vil jeg gerne lige være helt sikker på at man stadig væk mener i Socialdemokratiet.
Sophie Løhde (V), 2008-11-13:
Jeg synes ikke rigtig, at jeg fik noget svar på det første spørgsmål, men her kan vi jo så blive ved.
Men jeg vil da sige, at jeg er utrolig glad for, at ordføreren for Socialdemokratiet roser Region Midtjylland sådan for at have sendt en række operationer i udbud.
Altså, det er da helt nye tanker for Socialdemokratiet, og jeg synes da, at det er spændende, hvis man her i den kommende tid kommer med et udspil om, at der skal være nogle flere udbud på de forskellige operationer inden for sundhedsvæsenet.
Det vil jeg da gerne kvittere for, og det er noget, som vi gerne vil indgå i et konstruktivt samarbejde om i Venstre.
Men jeg kan i hvert fald hjælpe med, at i 2006 var der 30 læger og 220 sygeplejersker fuldtidsansat i den private sektor.
Kan de 250 mennesker forklare ordførerens påstand om, at vi oplever en personaleflugt?
Er de 250 mennesker årsag til, at vi mangler mennesker i den offentlige sektor inden for sundhedsvæsenet, eller hvordan hænger det sammen?
Jens Peter Vernersen (S), 2008-11-13:
Der er ikke nogen som helst tvivl om, og det har været gentaget gang på gang af personalet på hospitalerne, af lægerne, af regionerne, at når medarbejdere forlader de offentlige hospitaler på nøgleområder - det kan være hjerteoperationer, det kan være dem, der kan lave disse fedmeoperationer, og det kan være på en række andre områder - så mangler de.
Når disse nøglemedarbejdere, f.eks. operationssygeplejersker, forlader de offentlige hospitaler, så mangler de.
Når anæstesisygeplejersker forlader offentlige hospitaler, så mangler de.
Dem er der ikke for mange af, og derfor opstår der altså bare et problem, fordi det er en række nøglemedarbejdere.
Selvfølgelig er det ikke det.
Det er muligt, at fru Sophie Løhde er fuldstændig blind for det problem, der eksisterer.
Det tror jeg gerne, men jeg synes, at vi skulle få det opklaret; jeg synes, at vi skulle få lavet de aftaler, som der lægges op til i vores forslag til vedtagelse, så vi har en præcis aftale inden den 1. juli 2009.
Liselott Blixt (DF), 2008-11-13:
Det lyder meget besnærende, men nu er det sådan, at jeg er samarbejdspartner på det her område også, og selvfølgelig vil jeg lægge pres på regeringen og specielt på ministeren, så der bliver gjort noget ved den her sag.
Jeg ser da gerne, at man også før den 1. juli har en aftale vedrørende de her DRG-takster for ikke at trække det i langdrag.
Men at lave et nyt forslag til vedtagelse på området er jeg ikke lige indstillet på.
Lone Dybkjær (RV), 2008-11-13:
Men det er jo lidt vigtigt, når netop ordføreren har været ude i medierne og ligesom taget teten på det her, at det så også bliver fulgt op.
Noget af det, der skaber lede ved politikerne, er jo, at man render ud og siger, at man gør noget ved det, og så gør man absolut ingenting.
Liselott Blixt (DF), 2008-11-13:
Jeg vil gerne give et positivt tilsagn, jeg vil bare ikke give nogen garanti.
Jeg presser ministeren det, jeg kan, og skal jeg ud med et beslutningsforslag, må det være det.
Men det er noget, jeg afgør, og ikke noget, jeg gør på grund af et pres fra oppositionen.
Lone Dybkjær (RV), 2008-11-13:
Det er sådan set en opfølgning på det, som Enhedslisten også har været inde på.
For hvis man kigger på det forslag, som regeringsblokken, om jeg så må sige, altså de, der støtter den nuværende regering, har fremsat, står der ikke noget som helst om, hvornår man regner med at det arbejde er færdigt.
Derfor vil jeg gerne spørge, om Dansk Folkeparti vil lægge et pres på regeringen, så vi er sikre på, at det arbejde også bliver færdigt.
Nu kan man altid diskutere fedmeoperationer, og sundhedsministeren siger, at det ikke direkte er en del af DRG-taksterne, mens fru Liselott Blixt var inde på i radioen, at hun netop syntes, at det var meget forargeligt.
Den fik ligesom ikke for lidt i går morges kl. 6.00 eller kl. 7.00, tror jeg, det var.
Og det er al ære værd, men jeg synes bare, at man også må konstatere, at Dansk Folkeparti jo er en del af regeringsgrundlaget, i den forstand at Dansk Folkeparti jo bare kan vedtage, at det vil de ikke acceptere, og så er regeringen jo sådan set nødt til at rette ind.
Derfor synes jeg, det ville være helt velkomment, hvis fru Liselott Blixt selv ville fremsætte et forslag til vedtagelse, som bare var den ene linje, som vi lægger vægt på, og det må gerne være fru Liselott Blixts helt eget forslag.
Så skal vi andre nok stemme for det.
Liselott Blixt (DF), 2008-11-13:
Tidligere, da der var en anden regering, var det kun direktører og ledere i virksomhederne, der fik en sundhedsforsikring.
Den var ikke skattefradragsberettiget, men de fik en sundhedsforsikring, og det vil sige, at de, der kom på de private hospitaler, var dem, der havde pengepungen i orden eller fik en sundhedsforsikring betalt af deres arbejdsplads.
DF gik med til at gøre sundhedsforsikringen skattefradragsberettiget, netop for at også rengøringsdamen, kontorfunktionæren og hjemmehjælperen kunne få en sundhedsforsikring.
I dag ser vi, at halvdelen af dem, som bliver udnyttet, bliver brugt til forebyggende arbejde, dvs. fysioterapi, kiropraktik, massage og andet, der gør, at de måske ikke er lige så meget væk fra deres arbejdsplads, som de ellers ville have været, så vi mener, at pengene er givet godt ud på den måde.
Lene Hansen (S), 2008-11-13:
Ja, det kan man jo diskutere frem og tilbage.
De virksomheder, som tilbyder de ansatte en skattebegunstiget sundhedsforsikring, har vel også råd til at betale den skat, der nu følger med.
Men her er vi jo også uenige med Dansk Folkeparti.
Forsikringssystemet er jo lige så stille ved at vinde indpas i Danmark, og dermed kommer vi til at efterligne det amerikanske system, som jeg tror ingen danskere i virkeligheden ønsker sig.
Men Dansk Folkeparti er med til at understrege den udvikling.
Så kunne jeg tænke mig at høre, om Dansk Folkepartis ordfører vil uddybe det, der blev sagt i slutningen af talen, en smule.
Der blev talt om, hvordan man kan skabe mere lige vilkår for det offentlige og det private sundhedsvæsen.
Liselott Blixt (DF), 2008-11-13:
Der er jo efterhånden også kommuner, der tegner sundhedsforsikringer.
De må jo så også synes, at det er en god ordning, så jeg mener egentlig bare, vi er med til at udligne en ulighed, ved at vi også gør det muligt for nogle af dem nede på gulvet at få en hurtig operation, hvis de er villige til det.
Det er jo netop de lige vilkår, vi står og diskuterer.
Vi ser jo, at mange af de ting, vi har ønsket af det private, blomstrer op.
Lene Hansen (S), 2008-11-13:
Ja tak.
Jeg kan forstå på ordførerens tale, at man i Dansk Folkeparti er meget, meget tilfreds med, at mange hundrede tusinde danskere nu har en sundhedsforsikring, men hvordan kan det være, at Dansk Folkeparti synes, det er i orden, at man bliver skattebegunstiget, når man erhverver sig en sundhedsforsikring?
Den danske stat går jo glip af forholdsvis store beløb på den baggrund.
Hvis man ønsker at forsikre sig ekstra her i Danmark, er det så ikke en privatsag?
Hvorfor skal jeg som skatteborger være med til at betale for, at andre kan komme foran i køen med en sundhedsforsikring?
Jens Peter Vernersen (S), 2008-11-13:
Nu var det sådan, at ministeren allerede i juni kom med et svar til Folketingets Sundhedsudvalg på et spørgsmål om den ekstra betaling, som finder sted i forhold til fedmeoperationer.
Jeg kan så forstå, at fru Liselott Blixt har haft samtaler med ministeren, men det er jo ikke noget, der har flyttet vældig meget.
Det undrer mig egentlig, når fru Liselott Blixt har været til samtale med ministeren, at hun så ikke har været mere ihærdig, for en sådan overbetaling, som vi ser på det her område, på 28.000 kr. ekstra pr. operation, burde da give anledning til, at man i hvert fald fik taget sådan en aftale op omgående.
Men det er jo altså en del af den aftale, som Dansk Folkeparti er fuld part i, i og med at den blev lavet under den tidligere sundhedsminister, hr. Lars Løkke Rasmussen, af regeringen og med Dansk Folkeparti som støtte.
Så derfor har Dansk Folkeparti det fulde ansvar for det her, og det er altså lidt sølle, at når det så brænder på, løber man fra det.
Det er stort set det samme, som man gjorde i kødskandalesagen, da hr. Lars Barfoed var forbrugerminister.
Jeg synes godt, der kan være anledning til at gøre opmærksom på, at man er vældig med på den, når man skal lave aftalerne, men når der så sker noget alvorligt, ja, så løber man fra det.
Liselott Blixt (DF), 2008-11-13:
Jeg render hverken fra det ene eller det andet.
Jeg vil give hr. Vernersen ret på mange områder, men dengang vi diskuterede fedmeoperationer, var der på det tidspunkt ikke tale om, hvor meget mere den ene operation kostede end den anden, eller hvor mange der blev udført i det private kontra i det offentlige.
Det er først nu for nylig, at vi har hørt om de flere operationer, der bliver lavet i det private, sådan at det offentlige ikke følger med.
For det offentlige skal samtidig følge med.
Det gør de ikke ved, at man lægger det hele ud i det private.
Det er det, jeg harcelerer over.
Samtidig har jeg hele tiden harceleret over, at der var så mange, at vi så den stigning på området.
Men det kan også godt være, at hr. Jens Peter Vernersen har ret i, at jeg ikke har været ihærdig nok, så det må jeg jo være nu, når jeg tager fat i ministeren igen.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-11-13:
Det spørgsmål, som ministeren svarede på, var faktisk meget præcist og klart, og det henviste til en artikel i Dagens Medicin fra den 6. juni, som hed »Privathospitaler har overtaget fedmekirurgien«.
Ministeren blev i spørgsmålet bedt om at redegøre for, hvilke konkrete initiativer han ville tage for at sikre ens afregning.
Det spørgsmål blev besvaret den 17. juni.
Så derfor er det her problem noget, der har været fuldstændig klarlagt, men man har bare ikke gjort nogen ting ved det, man har ladet pengene fosse ud af kassen.
Så har jeg lige et andet lille spørgsmål.
Nu taler fru Liselott Blixt jo meget om, at de offentlige hospitaler skal være grundstammen.
Er det en holdning, fru Liselott Blixt fortsat står bag?
For jeg har jo hørt, at hr. Kristian Thulesen Dahl har en modsat opfattelse.
Men der var ikke nogen tvivl i den P1-udsendelse: Alle danskere bør have en sundhedsforsikring, underforstået, så de kan blive behandlet på et privathospital.
Liselott Blixt (DF), 2008-11-13:
Med hensyn til den udtalelse, jeg kom med, angående hvornår det skal være privat, og hvornår det skal være offentligt, vil jeg sige, at jeg ikke mener, at fordi man har en sundhedsforsikring, er det ensbetydende med, at man vælger det private.
Det offentlige skal også på banen og være med til at konkurrere på samme vilkår som det private.
Per Clausen (EL), 2008-11-13:
Jeg har forstået flere gange på fru Liselott Blixt, at Dansk Folkeparti er meget utilfreds med, at der sker den her overbetaling til de private hospitaler.
Jeg vil bare spørge fru Liselott Blixt, om hun ikke er enig med mig i, at den sag må være bragt i orden, inden man gennemfører det udvidede frie sygehusvalg, altså inden den 1. juli 2009.
Det nævnes hele tiden, også i det forslag til vedtagelse, som fru Liselott Blixt er medfremsætter af, at der er en analyse i gang, og man ved ikke engang, hvornår analysen er færdig, og man ved slet ikke, hvornår resultatet kommer.
Det ville jo være rart, hvis Dansk Folkeparti, som har en vis indflydelse her i Folketinget, gjorde det klart for regeringen, at man faktisk har den samme opfattelse som oppositionen, nemlig at den sag skal være bragt i orden inden den 1. juli 2009.
Jeg synes, at fru Liselott Blixt så skulle overveje, om det ikke ville være fornuftigt, hvis Dansk Folkeparti tilsluttede sig en forkortet udgave af vores forslag til vedtagelse.
Jeg vil gerne sige, at vi er villige til at slette alle andre sætninger og ord i det forslag til vedtagelse end dem, der hedder at pålægge regeringen inden den 1. juli 2009 at have færdigforhandlet en aftale, der sikrer lige afregning og lige muligheder for behandlinger på offentlige og private hospitaler.
For så kan fru Liselott Blixt sikre sig, at et flertal her i Folketinget giver regeringen et klart signal, og så har ministeren ikke noget at være betænkelig ved, så skal han bare have løst det problem inden den 1. juli.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-11-13:
Hvis det er det papir, som jeg tror var produceret den 24. april, der tales om, er det ikke noget internt papir.
Jeg skulle mene, at det også er fuldt til rådighed og tilgængeligt.
Jeg vil også gøre opmærksom på, at det jo præcis er det, der står i det forslag til vedtagelse, nemlig at en alt for høj betaling til privathospitaler har ført til unødige offentlige udgifter, og at der betales 50 pct. overpris.
Den sætning svarer fuldstændig til den på det papir, som omtales.
Birgitte Josefsen (V), 2008-11-13:
Tak for det.
Det, jeg synes er vigtigt, er, at vi har fokus på udviklingen i sundhedssektoren, og at vi både tilfører midler til sundhedssektoren og hele tiden går ind og fokuserer på, om de behandlingstilbud, der er, kan udføres på en bedre måde.
Vi har heldigvis oplevet over de seneste år, at der er kommet behandlingstilbud, som kan udføres i dag på meget, meget kortere tid, og det vil så også sige til en billigere pris.
Så når jeg nævner de 18 mia. kr., er det jo ikke alene et udtryk for, at det er penge, vi skal poste i sundhedsvæsenet, men vi skal kigge på mange, mange andre faktorer.
Så bliver der spurgt, om jeg er enig i sundhedsministerens udtalelser.
Nu står jeg på vegne af Venstre, og det, vi er optaget af, er, at patienterne bliver hurtigt behandlet, og at de får en behandling, der er af høj kvalitet.
Vi laver ikke procentregning i Venstres folketingsgruppe.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-11-13:
Det er jo altid sådan med de svar, der bliver givet her i Folketinget, at man skal lægge mærke til, hvad der ikke bliver svaret på.
Jeg spurgte jo helt præcis om de 18 mia. kr., og det kan selvfølgelig også være lidt vanskeligt at have tallene helt nøjagtigt.
Jeg har nu fundet tallene frem til den her anledning, og de viser, at der faktisk var en højere vækst under den forrige regering.
Så vil jeg sige, at jeg også har forstået, at man i Venstre også er uenige i det her spørgsmål om privathospitaler.
Er man tilfreds med, at man betaler en overpris for fedmeoperationer på 50 pct., som vi nu har set, og er man tilfreds med, at 95 pct. af borgerne venter i mere end et halvt år på en behandling - for det er jo det, der er tilfældet - når vi taler om disse 18 væsentlige operationer, man sammenligner med?
I og med at det i hvert fald er mindre end 5 pct. af borgerne, der bliver behandlet på privathospitalerne, vil det have den konsekvens for 95 pct., at de nu venter cirka et halvt år på at blive behandlet for diskusprolaps eller grå stær, at få fjernet mandler, eller at få lavet kunstig hofte osv., og i forhold til en række af disse operationer er der sket en væsentlig stigning i ventetiden.
Er det ikke et problem for Venstre?
Birgitte Josefsen (V), 2008-11-13:
Jeg vil gerne starte med at sige, at Venstre overhovedet ikke er uenige i brugen af privathospitaler.
Som jeg sagde i min ordførertale, er det vigtigt for os, at det offentlige sundhedsvæsen er grundstammen i det danske sundhedsvæsen, men at privathospitaler er et godt supplement.
Som jeg var inde på, har vi privatpraktiserende læger, privatpraktiserende speciallæger, privatpraktiserende tandlæger og fysioterapeuter, og vi har så også nogle private sygehuse og klinikker.
Jeg synes, at det er rigtig, rigtig godt, at man kan supplere hinanden.
Det er jo regionerne, der i meget stor udstrækning står for samarbejdet med privathospitalerne, så jeg synes, at vi skal holde det på sporet, at det sådan set er det offentlige, der afgør, hvor stor en sektor der skal være i det private regi.
Når vi taler om ventelister og ventetider, skal vi altid arbejde for, at ventelister og ventetider bliver så korte som overhovedet muligt.
Men når jeg sagde til hr. Per Clausen, at der er nogle, der vælger at stå der frivilligt, så mener jeg det.
Der har netop været en lang debat i medierne om ventelister og ventetider, og det har sådan set afstedkommet, at der er flere borgere, der har skrevet til mig og sagt, at de sådan set har valgt at vente.
De kunne godt være gået et andet sted hen, men de har selv frivilligt valgt at vente.
Og vi skal jo ikke være dommer over borgerne.
Jonas Dahl (SF), 2008-11-13:
Dengang mente ministeren ikke, at der var tale om en favorisering af de private sygehuse i forhold til de offentlige.
På et samråd i september i år var samme sundhedsminister så ude at sige, at nu skulle man have kigget på DRG-taksten, for den var måske nok lidt for høj for de private sygehuse.
Jeg vil gerne høre Venstres ordfører: Hvilket af de to udsagn er Venstres sundhedsordfører enig i?
At der foregår en favorisering eller at der ikke foregår en favorisering af de private sygehuse, eller at DRG-taksten er højere for de private sygehuse end for de offentlige?
Birgitte Josefsen (V), 2008-11-13:
Nu er jeg jo ikke minister, så de spørgsmål, som ministeren har været ude at kommentere, synes jeg kan stilles til ministeren, men jeg vil sige, at Venstre bakker op om det, der står i regeringsgrundlaget, nemlig at man skal lave en analyse af taksterne, og at man skal have fairplay imellem det offentlige og de private.
Jonas Dahl (SF), 2008-11-13:
Når man nu siger fairplay, som ordføreren siger, er det så rimeligt, at man på en lang række operationer har op til 20 pct. overbetaling og på enkelte operationer endda op til 50 pct. overbetaling i det private i forhold til i det offentlige?
Er det fair ifølge Venstres sundhedsordfører?
Birgitte Josefsen (V), 2008-11-13:
Der er stor grund til at analysere hele takstområdet, og det arbejde pågår, er jeg orienteret om, så vi forventer, at der kommer en redegørelse, som vi kan tage stilling til.
Og det er sådan set det, der ligger som baggrund i regeringsgrundlaget.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-11-13:
Ordførertalen giver jo absolut anledning til flere spørgsmål.
Det første spørgsmål, jeg godt vil stille, er, om de 18 mia. kr., man nu taler om både fra ministerens side og fra ordførerens side, er en større stigning eller en mindre stigning, hvis vi sammenligner med den stigning, der var under den forrige regering.
Det er ikke så afgørende, at der bliver tilført midler, men hvordan har væksten været i forhold til det, der har været behov for?
Så vil jeg godt spørge, om ordføreren er enig i det, der er udgangspunktet for den her forespørgsel, nemlig at sundhedsministeren på De Konservatives landsråd har tilkendegivet, at det ikke ville være et problem, at 50 pct. af hospitalsvæsenet var privathospitaler.
Og jeg vil også godt spørge ordføreren, om man er enig i det synspunkt, at 50 pct.s overpris på fedmeoperationer er noget, vi lever med.