runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Loklindt (RV), 2012-10-11:
Ulovlig skovhugst er et globalt problem, det har vi allerede været inde på, og det anslås faktisk, at der sælges for 170 mia. kr. hvert år af ulovligt fældet træ i verden.
L 18, som vi har til førstebehandling her i dag, drejer sig om at bekæmpe ulovlig skovhugst ved at stille krav om dokumentation for, at de træprodukter, der bliver solgt på det europæiske marked, ikke stammer fra ulovligt fældet træ.
Rundtom i verden er skovene under stort pres, og det har betydning for økosystemerne, den biologiske mangfoldighed og ikke mindst for klimaet.
For at begrænse den ulovlige skovhugst, har EU indført forordninger, som forbyder handel med ulovligt fældet træ og dermed begrænser afsætningen af det ulovligt fældede træ.
Virksomheder, som handler med træ, skal sikre, at det kommer fra lovlig skovdrift, og det betyder altså, at man skal kende sin leverandørkæde, og det betyder for en række landes vedkommende, at der skal foreligge en FLEGT-licens, hvis træ derfra skal ind i EU.
Dette lovforslag handler specifikt om at give miljøministeren bemyndigelse til at administrere og håndhæve reglerne.
Det gælder dels i forhold til gebyrer, som relaterer sig til administration og tilsyn, dels i forhold til at foretage kontrol og udstede bøder ved overtrædelse – ja, i grove tilfælde kan straffen blive helt op til 1 års fængsel.
Med håndhævelsen af de fælles europæiske regler betyder det også mere lige konkurrencevilkår for alle europæiske virksomheder, som handler med træ og træprodukter.
Det handler om at få de brodne kar ud af markedet.
Vi er mange partier, som har ventet på, at EU skulle nå dertil, at vi kunne få de fælles regler.
Vi er mange, der har ment, at Danmark godt kunne være gået forrest, men nu bliver reglerne sådan, at vi kan lave vores egen håndhævelse af de fælles europæiske regler, og det er vi meget tilfredse med.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-10-11:
Vil Radikale Venstre være med til at lave et nabotjek og se på, hvilket afgiftsniveau man vælger i andre lande, som er nært beslægtede med Danmark, af interesse for, at vores erhvervsliv ikke bliver ramt unødigt af afgiftsbyrden?
Lone Loklindt (RV), 2012-10-11:
Jeg tror, at der i forvejen bliver lavet rigtig meget nabotjek.
Når vi laver lovgivning på miljøområdet, kigger vi til Sverige, Norge, England og Tyskland.
Jeg tror, at der givetvis allerede findes oplysninger herom i Miljøministeriet.
Men at få input om, hvordan man gør det i andre lande, er da ikke noget, vi på nogen måde vil sætte os imod.
Per Clausen (EL), 2012-10-11:
Det er til spørgsmålet om gebyr.
Man kunne næsten tro, at det er sådan en stor gebyrskrue, der bliver strammet over for dansk erhvervsliv, men synes Venstres ordfører virkelig, at det er urimeligt, at i de situationer, hvor man konstaterer ulovlige forhold, kan virksomheden pålægges at betale de kontrolomkostninger, der efterfølgende bliver til prøvetagning, ekspertvurderinger og analyser?
Det er altså i de tilfælde, hvor der konstateres ulovlige forhold, at virksomhederne bliver pålagt at betale.
Synes Venstres ordfører, at det lyder urimeligt?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-10-11:
Det, jeg udtrykte, var, at vi har behov for et nabotjek for at se, hvordan andre EU-lande laver dette regelsæt.
Vi skal ikke opføre os som duksen i klassen med det højeste gebyr for at pudse glorien for så bagefter at konstatere, at virksomhederne lukker, fordi udgifterne er blevet for høje, og fordi der er blevet for stort et pres til, at man kan fungere som virksomhed.
Per Clausen (EL), 2012-10-11:
Hvis det ikke er virksomheder, hvor der er konstateret ulovlige forhold, der skal betale for at afholde de her kontrolomkostninger, hvem skal så betale dem?
Er det de virksomheder, der overholder lovgivningen, der skal betale for dem, der ikke overholder lovgivningen, eller er det skatteyderne?
Så bliver det jo dyrere for alle danskere i stedet for at blive dyrere for dem, der ikke overholder reglerne.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-10-11:
Hr. Per Clausen ved godt, at der forsvinder arbejdspladser, når der forsvinder virksomheder.
Og hvis hr. Per Clausen mener, at regnskabet bliver bedre, ved at virksomhederne skal betale høje gebyrer og dermed lukker, og hr. Per Clausen så efterfølgende kan konstatere, at der skal udbetales penge til kontanthjælp og dagpenge til dem, der ikke mere har arbejde, kan vi tage den diskussion senere.
Lige nu er det altså virkelig vigtigt, at vi ikke bebyrder vores erhvervsliv med flere afgifter og ikke hele tiden går ind og udfordrer deres virke i det danske samfund.
Jens Joel (S), 2012-10-11:
Tak for ordet.
Det skønnes, at omkring en femtedel af det træ, der importeres til EU, kommer fra ulovligt træhugst.
Det er selvfølgelig et stort problem.
For det første tages ressourcerne jo ofte fra de fattigste lande, der mister både penge og biologisk mangfoldighed i eksempelvis regnskovene.
På globalt niveau har det store og ukontrollerede træfældningsproblem konsekvenser for ikke mindst klimaet, fordi der findes rigtig store mængder CO2 i skovene.
For det tredje betyder det, at forbrugerne i EU ikke har nogen chance for at vide, om det køkken eller den carport, de ønsker sig, bliver bygget af ulovligt fældet træ.
Endelig betyder det, at de virksomheder, der faktisk har rent mel i posen, betaler regningen for dem, der snyder på vægten og omgår reglerne.
Derfor skal vi selvfølgelig sikre, at den ulovlige træfældning stopper.
Det er vigtigt for Socialdemokraterne, og det er heldigvis også bredt funderet i Folketinget, og der har også vist sig at være enighed om det på EU-plan.
Mens jeg selv arbejdede i Europa-Parlamentet, var jeg med til at behandle de her forslag, som skulle gøre det ulovligt at sælge illegalt træ i EU, og som pålægger virksomhederne et ansvar for så vidt muligt at have styr på deres leverandører.
Det er internationale regler, som sådan set allerede gælder herhjemme.
Derfor er dagens lovforslag afgørende.
Det skal nemlig gøre det muligt for myndighederne at kontrollere og eventuelt sanktionere de virksomheder, der ikke følger reglerne.
Det er i første omgang en fordel for dem, der godt kan finde ud af det.
I anden omgang vil det betyde, at hr. og fru Jensen med god samvittighed kan handle i det lokale byggemarked, og i sidste ende er det selvfølgelig et bidrag til det, vi alle sammen ønsker, nemlig at stoppe udnyttelsen af udviklingslandenes værdier, sikre klimaet ved at have kontrol med skovfældningen og redde det jungledyr, som Venstres ordfører også refererede til, samt alle de andre jungledyr og den biologiske mangfoldighed, vi har.
Nu fremgik det af bemærkningerne fra Venstres ordfører, at man er meget bekymret.
Jeg synes sådan set, at man godt kunne tage det op, for der bliver faktisk indført et meget rimeligt niveau.
Hr. Per Clausen har også nævnt, at vi jo selvfølgelig er nødt til at pålægge de virksomheder, der ikke kan følge reglerne, den udgift, der er, frem for at straffe de virksomheder, der godt kan finde ud af at følge reglerne.
Og jeg synes faktisk, at vi med lovforslaget, som det er fremsat, har fundet en fornuftig balance mellem at sikre, at der ikke bliver skruet unødigt op for afgifterne, at virksomhederne ikke bare bliver pålagt nogle unødvendige byrder, og sikre et kontrol- og regelsæt, der faktisk også bliver implementeret på fornuftig vis.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-10-11:
Vil Socialdemokraterne være med til at lave et nabotjek og prøve at følge op på, hvordan man laver denne afgift i andre lande, der er nært beslægtet med Danmark?
Jens Joel (S), 2012-10-11:
Det er klart, at det altid vil være vigtigt, hvordan man gør det i andre lande, men reglerne er jo faktisk fælles.
Vi er jo kommet et ret langt stykke, ved at det er EU-regler, vi implementerer.
Det er jo sådan set hele gevinsten ved det og grunden til, at det her skal ske i alle lande.
Så har vi den fordel, at det ikke bare er os, der overimplementerer og sikrer, at der er lovligt træ, for det skal man gøre alle steder.
Derfor er det selvfølgelig relevant, hvordan de andre gør det, men det mest relevante er sådan set, at de alle sammen skal gøre det.
Derfor er vi kommet et meget langt stykke ad vejen ved at have det her som fælles EU-regler.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-10-11:
Det er jo også derfor, at vi gerne vil tage dialogen i udvalget om alle de bekymringer, vi har.
En ting var omkostningerne, men der er også det med retskendelse og den slags ting.
Lad os da få diskuteret, også i udvalget, hvordan vi kan sikre, at nogle ikke bliver krænket på de her områder, og hvordan vi kan sikre, at omkostningerne bliver pålagt dem, som er synderne, så man kan sige, at man ikke tvinger arbejdspladser væk fra Danmark ved at pålægge en masse ekstra gebyrer.
Så vi er helt med på, at vi gerne vil tage den diskussion, og det er også derfor, jeg siger, at vi ikke bare vil stå og sige ja til det her i dag.
Vi mener, at der er mange uafklaretheder, som vi først vil have på plads, og det glæder mig, at Enhedslisten jo er på samme linje, med hensyn til at vi skal have luget alle de her tidsler ud, og så kan vi se, hvad der er tilbage: om det er blevet til en blomst, eller om det bare blevet til en, ja, man kan sige noget, der skal smides i skraldespanden.
Jens Joel (S), 2012-10-11:
Lad os lige få slået fast, inden der bliver skabt myter om det her, at der ikke lægges op til, at der indføres gebyrer for tilsyn og administration i forbindelse med den her lov.
Der er selvfølgelig nogle ting, vi er nødt til at holde åbne, hvis det viser sig nødvendigt, men der lægges ikke op til de her ting.
Derfor skal vi selvfølgelig kigge på, hvordan man gør det i andre lande, men jeg synes, at Venstre skulle lade være med at overdramatisere det.
Det står faktisk ret klart, at man ikke lægger op til, at der skal indføres gebyrer for tilsyn og administration, og at det kan gøres inden for den givne ramme, vi har.
Per Clausen (EL), 2012-10-11:
Det er også om det her gebyr, som jo fylder ganske meget i Venstres opfattelse af lovforslaget: Er hr. Jens Joel ikke enig med mig i, at i situationer, hvor der i forbindelse med tilsyn konstateres ulovlige forhold, er det sådan set en rigtig god idé at sige, at man kan pålægge virksomhederne at afholde kontrolomkostningerne?
Altså, det her handler kun om, at man kan pålægge gebyrer i tilfælde, hvor virksomheder overtræder reglerne, og det er sådan set rigtig fornuftigt, for hvem skulle ellers betale?
Jens Joel (S), 2012-10-11:
Jo, jeg er fuldstændig enig med hr. Per Clausen i, at det er mest rimeligt, at det så at sige er dem, der snyder på vægten, de brodne kar, som ender med regningen.
For som hr. Per Clausen også nævnte tidligere for Venstres ordfører, er antitesen jo, at det er dem, som rent faktisk overholder loven, som ender med regningen.
Derfor synes jeg, det er den helt rigtige balance.
Hvis man skal udskrive en regning, udskriver man den selvfølgelig til dem, der ikke kan finde ud af at overholde reglerne, frem for at udskrive den til dem, som har gjort deres hjemmearbejde.
Per Clausen (EL), 2012-10-11:
Jamen jeg vil bare spørge hr. Jørn Dohrmann, om ikke han er enig med mig i, at det sådan set fremgår af bemærkningerne, at det kun er i situationer, hvor der i forbindelse med tilsyn konstateres ulovlige forhold, at virksomheder kan komme til at betale de her kontrolomkostninger.
Hvis hr. Jørn Dohrmann ikke mener, det står tydeligt nok i bemærkningerne, er hr. Jørn Dohrmann så ikke enig med mig i, at hvis vi kan få det præciseret fra ministerens side, så er det jo rigtig rimeligt?
For jeg er da sikker på, at hr. Jørn Dohrmann ikke mener, at virksomheder, der overholder lovgivningen, og skatteyderne skal betale for virksomheder, som ikke er i stand til at finde ud af at overholde lovgivningen.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-10-11:
Jeg vil netop sige, at jeg jo er enig i, at dem, der overtræder reglerne, også skal betale for det.
Men det, der står i lovforslaget, som jeg læser det, er jo, at man bare kan udstede en regning til alle dem, der bliver kontrolleret.
Så det er noget af det, vi ønsker skal præciseres.
Hvem er det, der kan komme til at hænge på de regninger?
Vi ønsker også, at det med kontrolgebyret ikke er skævvridende i Danmark i forhold til alle andre lande, som vi konkurrerer med.
For vi ved godt, at mange af de varer, der bliver handlet i dag, bliver handlet over internettet, og køberne er fuldstændig ligeglade med, om det er fra et andet land, eller om det er fra Danmark.
Men der skal ikke være nogen tvivl om, at dem, der bryder loven og godt ved, at det her er ulovligt fældet træ, selvfølgelig også skal betale for den omkostning, der er ved at få det fundet frem og den slags ting.
De skal afholde de omkostninger.
Men det her er altså meget svævende.
Hvad der står i lovforslaget, er sådan set, at det er miljøministeren, der kan fastsætte regler om, hvorvidt virksomheder skal yde tilsynsmyndighederne bistand ved forsendelse af prøver og afholdelse af udgifterne.
Der står det altså ikke, at det kun er dem, der er på den forkerte side af grænsen.
Per Clausen (EL), 2012-10-11:
Jeg tror, at hr. Jørn Dohrmann har ret i, at vi godt kunne finde på en række ting, som skærpede den her lovgivning for at sikre en mere effektiv kontrol; det medvirker Enhedslisten gerne til.
Men så vil jeg bare sige, at hvis man læser høringsnotatet, står der: »... at det kun er i situationer, hvor der i forbindelse med tilsyn konstateres ulovlige forhold, at virksomheden kan pålægges at afholde kontrolomkostninger til prøveudtagning, ekspertvurderinger og analyser.« Jeg vil bare spørge hr. Jørn Dohrmann, om han ikke, hvis vi efterfølgende kan få præciseret, at det er sådan, det forholder sig – og det gør det jo nok, for ellers ville ministeren ikke skrive det i et høringsnotat, da det, en minister skriver i høringsnotater, jo skal være rigtigt og fyldestgørende – er enig med mig i, at så er der ikke noget problem, altså hvis det skal forstås på den her måde.
For så kan vi lægge det spørgsmål om gebyrspøgelser hen i skuffen og koncentrere os om at få en effektiv kontrol med, om den her lovgivning bliver overholdt.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-10-11:
Jo tak, men det er jo sådan, at der lige er lavet den krølle i dette lovforslag, at det er Naturstyrelsen, der fuldstændig får magten til at gå ind og lave den gebyrfastsættelse og også til uden retskendelse at gå ind på virksomheder.
Så jeg prøver lige at spørge igen: Vil man fra Socialdemokraternes side være med til, at vi prøver at afdække det her og prøver at få hele området, altså alle parterne, med ind og være med til at prøve og forklare og forsvare, hvordan man synes tingene skal gøres, når vi nu laver denne EU-implementering?
Jørn Dohrmann (DF), 2012-10-11:
Jeg synes, at man skal forholde sig til hele lovforslaget og så se, hvad det egentlig er, der er skrevet, og hvordan det er, den endelige udgave kommer til se ud.
Derfor mener jeg, at det er vigtigt, at vi i hele det her forhandlingsforløb påpeger, hvad det er for nogle bekymringer, vi har.
For én ting er, at man skriver nogle hensigter, en anden ting er, hvordan udmøntningen af de hensigter sker.
Jeg svarede ganske tydeligt.
Jeg kan bare ikke acceptere, at alle mulige andre bliver kriminaliseret, og at de skal betale for at få noget kontrolleret, hvis det er, at de har opført sig ordentligt.
Der skal være en gulerod for, at man opfører sig ordentligt, og man skal ikke have en regning.
Og så må de, der bryder loven, til kassen og betale for de her ting.
Så det tror jeg jeg har svaret ganske tydeligt på.
Det er også vigtigt for mig at sige, at vi gerne vil indgå konstruktivt i at få det bedst mulige frem i det her, men det, der er lagt frem fra ministerens side i første omgang, kræver, at vi får forhandlet om det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-10-11:
Det lovforslag, som vi behandler i dag, L 18, har til formål at bekæmpe handel med ulovligt fældet træ og træprodukter.
Formålet med lovforslaget er at give miljøministeren hjemmel til at fastsætte de regler, der er nødvendige for den løbende udmøntning og administration af forordningerne, og med det her lovforslag vil der kunne fastsættes et samlet grundlag for administrationen af forordningerne.
I SF er vi meget enige i lovforslaget.
Det er en sejr, at det i hele EU skal forbydes at omsætte ulovligt fældede træer på EU-markedet.
Det bliver muligt at kontrollere, for alle virksomheder skal føre fortegnelser over deres leverandører, så andre virksomheder ved, om de handler med ulovligt eller lovligt fældet træ.
Det bliver derfor med lovforslaget muligt at straffe de virksomheder, der handler med ulovligt fældet træ.
I dag bliver der handlet med ulovligt fældet træ fra især fattige lande.
Det udtømmer de fattige landes naturressourcer, og det forhøjer CO2-udslippet.
Det er glædeligt, at udtømningen af de naturlige ressourcer vil blive mindsket med lovforslaget.
SF har i rigtig mange år arbejdet for en gennemførelse af et forbud mod handel med ulovligt træ og fremsatte tilbage i 2005 et beslutningsforslag, B 17, som startede processen for alvor.
Så for os i SF er det derfor rigtig glædeligt, at lovforslaget nu er fremsat, og jeg ser frem til arbejdet i udvalget.
Villum Christensen (LA), 2012-10-11:
Liberal Alliance støtter det her lovforslag om at lade virksomhederne få adgang til genbrugspladser på tværs af kommunegrænserne.
Vi gik dog ikke med i den politiske aftale i juli 2011, bl.a. fordi vi var bekymret for, at en tilmeldeordning ville få den betydning, dels at meget få ville tilmelde sig med det resultat, at det blev dyrt for de lovlydige virksomheder, dels at man kunne frygte, at rigtig meget erhvervsaffald ville havne i grøftekanterne.
Og det var jo ikke meningen.
Som vi har set, er der meget få, der tilmelder sig, og det er blevet dyrere.
Nå, men skidt med det.
Den ordning, som her er foreslået, ser vi under alle omstændigheder som en klar fordel for virksomhederne.
Det kan jo ikke diskuteres, at det er en fordel, at man ikke skal køre landet tyndt med spild af tid og brændstof til følge.
Det er næsten for indlysende, at vi må støtte det her forslag.
Vi får også nogle fornuftige incitamenter bygget ind i forhold til de enkelte genbrugspladser, sådan at de har god grund til at sikre gode åbningstider og lave priser.
Og vi ser egentlig ikke noget problem i, at der bliver lidt konkurrence, selv om de har en offentlig kasket på.
Men under alle omstændigheder får vi indbygget nogle incitamenter i disse enheder, som gør, at de må oppe sig for at få kunder i butikken, og det ser vi faktisk ikke noget problem i.
Under alle omstændigheder kan vi godt støtte det her forslag.
Benedikte Kiær (KF), 2012-10-11:
Det forslag, vi står med her, er resultatet af en bred aftale på hele genbrugsplads- og affaldsområdet, og derfor er det heller ikke nogen overraskelse, at vi fra Det Konservative Folkepartis side er positivt indstillet over for det her forslag og vil stemme for det.
Det, der er rigtig godt ved det her forslag, er, at en lille erhvervsdrivende, en håndværker, i stedet for at skulle køre rundt med affald fra det sted, hvor han nu har udført sit arbejde, for at kunne komme hjem til egen kommune og aflevere det, så nu kan køre hen til den nærmeste genbrugsplads, hvilket fremgår meget klart af forslaget her.
Det synes vi er en klar fordel for erhvervslivet.
Det gør det mindre bøvlet for erhvervslivet, plus at det egentlig også har en positiv miljøeffekt, da det alt andet lige vil koste mere for miljøet, at der køres rundt med tungt affald igennem hele landet.
Jeg vil gerne kvittere for, at ministeren har taget hensyn til nogle af de høringssvar, der er kommet fra forskellige parter.
Man har valgt at pille netop den del af det oprindelige lovforslag ud, som handler om, at der skulle opkræves gebyr til dækning af nogle omkostninger ved en uddannelsesordning, så man kun forholder sig til det, vi har aftalt, nemlig at give mulighed for at kunne bruge kommunale genbrugspladser på tværs af kommunegrænser for de enkelte erhvervsdrivende, og ligesom bare koncentrerer lovforslaget om det.
Ida Auken (S), 2012-10-11:
Jeg er glad for at kunne fremlægge et lovforslag, som gør det nemmere særlig for små virksomheder at komme af med deres affald.
Med forslaget kan virksomhederne finde den nemmeste og bedste løsning for lige præcis deres udfordringer – om de vil aflevere affaldet til genbrugspladsen i deres hjemmekommune eller en anden kommune eller til en privat virksomhed.
Forslaget har især betydning for de virksomheder inden for håndværksbranchen, som også arbejder ude i andre kommuner end lige den, hvor deres virksomhed ligger.
Lovforslaget betyder, at virksomhederne ikke længere skal køre tilbage til deres egen kommune for at aflevere affaldet på genbrugspladsen, men at de kan aflevere affaldet på genbrugspladsen i den kommune, hvor de arbejder, eller hvor det nu er mest hensigtsmæssigt for dem.
Lovforslaget udmønter dermed en del af den politiske aftale, der blev indgået den 1. juli 2011, om genbrugspladser.
Med lovforslaget vil der altid være en genbrugsplads i nærheden, hvor virksomhederne let kan komme af med affaldet.
Der har været bekymring for, om nogle private virksomheder, f.eks. behandlere af bygge- og anlægsaffald og jern- og metalskrot, kan komme til at miste dele af affaldet, når der bliver åbnet op for, at virksomheder kan aflevere affaldet på genbrugspladsen på tværs af kommunegrænser.
Det kan man i sagens natur ikke udelukke, men det er overvejende sandsynligt, at virksomhederne fortsat vil bruge de private virksomheder og ikke genbrugspladserne i de tilfælde, hvor der er tale om større mængder affald, bl.a. fordi der er mængdebegrænsninger på aflevering af affald pr. gang til genbrugspladsen.
Samtidig skal vi også huske, at genbrugspladserne i en del tilfælde afleverer affaldet videre til de private virksomheder til videre håndtering, selv om noget også bliver afleveret til det kommunale behandlingsanlæg.
De privates brug af genbrugspladserne er noget af det, der er blevet brugt meget tid på at finde de bedste løsninger på.
Jeg ser frem til en god og konstruktiv behandling af forslaget, og at vi i fællesskab gennemfører det, vi har aftalt.
Thomas Danielsen (V), 2012-10-11:
Tak for det.
Indledningsvis skal jeg sige, at jeg også taler på vegne af Liberal Alliance, dog kun i den her sag.
Lovforslag nr. L 22 er en ændring af fiskeriloven, og det i sig selv lyder ikke som noget positivt, men jeg vil sige, at det er rigtig positivt, fordi vi giver fiskeriuddannelsesinstitutioner mulighed for at kunne erhverve sig et fartøj – det har de altid kunnet – og også erhverve sig en fiskekvote eller -licens.
Det betyder, at de kan gå ud og lave noget praktisk fiskeri.
Det er vi meget begejstrede for i Venstre.
Det er jo et ønske, der er kommet fra Danmarks Fiskeriforening, og det er jo kommet i forlængelse af, at vi har nogle meget store udfordringer med et stort frafald på fiskeriskolerne, står der godt nok her, men det er jo i bund og grund kun fiskeriskolen i Thyborøn.
Vi har et frafald på fiskeriskolen på helt op til 70 pct. allerede efter første gang, eleverne har været på søen og ude at prøve det i praksis.
Derfor er det meget positivt, at vi gennem fiskeriloven giver mulighed for, at fiskeriskolen kan ruste eleverne bedre til at prøve kræfter med erhvervet, inden de skal ud i den virkelige verden.
Så vi er meget positive over for, at vi i hvert fald i fiskeriloven åbner op for muligheden.
Så er der så et andet spørgsmål, og det er selvfølgelig, at det rent undervisningsmæssigt kræver et længere uddannelsesforløb, hvis man skal gennemføre det her fuldt ud.
Vi er selvfølgelig også meget positive over for at se på det, når det endelig kommer.
Men med hensyn til L 22 er vi positive.