runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2010-05-21:
Jeg kan kun opfatte Konservatives ordførers svar sådan, at man ikke ønsker at skære i udviklingsbistanden, og det er godt, og jeg håber, at man holder fast.
Jeg vil gerne lige komme med et citat fra Konservatives finansordfører, der for en uge siden ikke ville høre tale om, at man skulle skære i ulandsbistanden.
Hr. Mike Legarth siger: Vi skal bedømmes på, hvordan vi hjælper de svageste, også på verdensplan, og midt i en økonomisk krise er det ikke tiden at lade besparelser ramme de svageste.
Det sagde han for en uge siden, og der vil jeg bare høre: Er det sådan, at Konservative vil trække en streg i sandet og sige nej til det usympatiske forslag om at skære i hjælpen til verdens fattigste, som ligger på forhandlingsbordet nu?
Er det sådan, at Konservatives ordfører, hvis hun selv kunne bestemme, vil afvise enhver tanke om, at vi skulle svække den danske ulandsbistand yderligere?
Tina Petersen (DF), 2010-05-21:
Det leder mig så hen til næste spørgsmål.
Jeg forstår på ordføreren, at Det Radikale Venstre var villige til at lade udviklingsbistanden stige til 1 procent, det svarer til godt 3 mia. kr.
Hvor vil De Radikale hente de her 3 mia. kr. i den situation, vi står i, hvor alle må kigge i deres lommer for at finde midler, for at få balance i den økonomi, vi har i dag?
Hvor vil De Radikale hente de 3 mia. kr.?
Tina Petersen (DF), 2010-05-21:
Jeg vil spørge ordføreren fra Det Radikale Venstre, om ordføreren virkelig mener, når han bruger ordet slække, at Danmark har slækket på udviklingsbistanden, når det nu viser sig, at vi faktisk ligger langt over det, FN anbefaler, og har været villige til at give og yde mere, end mange andre.
Vi er jo fem lande, som faktisk ligger i top, og mange andre lande har ikke efterlevet det.
Så jeg skal bare lige have en bekræftelse på, om det er korrekt.
Skal jeg forstå det sådan, at ordføreren mener, at Danmark har slækket?
Steen Gade (SF), 2010-05-21:
Tak for det klare svar.
Det er ikke sikkert, at det ændrer så meget, men det er jo i hvert fald et klart svar, som også viser, at man står ved det, man har sagt.
Så det skal der være ros for herfra.
Mit spørgsmål går så på Danmarks rolle fra nu af og til mødet i september, hvor Danmark jo har en særlig rolle.
Jeg ved ikke, om fru Helle Sjelle har gjort sig nogen tanker om det, bortset fra på ligestillingsområdet, hvor vi selvfølgelig fortsat har en indsats at gøre.
Men hvilke tanker gør fru Helle Sjelle sig om, hvordan Danmark så kunne være aktiv for, at der faktisk for alvor kommer et godt resultat i september, for det bliver jo krumtappen for, om det hele er tabt på gulvet på grund af krisen eller vi klarer den?
Helle Sjelle (KF), 2010-05-21:
Jeg synes jo egentlig, jeg har sagt meget klart, at regeringen har fremlagt en plan, som faktisk ikke indeholder et ord om, at der skal skæres i udviklingsbistanden.
Og det må man jo så i hvert fald tage som et udtryk for, at det ikke er en ønskesituation for regeringen, at der bliver skåret i udviklingsbistanden.
Omvendt må vi jo også sige, at vi selvfølgelig er i et politisk system, og der skal findes et flertal for den finansiering, som der skal ligge bag de her besparelser, som skal ske, for at man kan komme ud af den her krisesituation.
Og så må vi jo se, hvad de videre forhandlinger bringer.
Men personligt synes jeg ikke, det er noget drømmescenarie at begynde at skære på udviklingsbistanden.
Nej, det synes jeg ikke, og jeg bakker fuldstændig op om det, som vores finansordfører har sagt.
Jeg håber bestemt, vil jeg sige til hr. Steen Gade, at vi klarer den, selv om der jo også er en krise på nuværende tidspunkt.
Jeg synes også, at det er flot, at Danmark skal stå i spidsen for nogle af de forhandlinger, der skal foregå til september.
Nu er det jo altså ikke mig, der skal stå i spidsen for de her forhandlinger, men den danske regering – al ære til udviklingsministeren – og i høj grad også, må man sige, det danske udenrigsministerium med vores FN-ambassadør i spidsen.
Jeg er allerede overbevist om, at han gør et stort stykke arbejde sammen med Senegal for at få den her proces på skinner.
For én ting er, at det handler om, at vi meget gerne vil have, at andre lande også bidrager finansielt, økonomisk set, og giver et ordentlig bidrag til udviklingsprojekter i tredjeverdenslande og til opnåelse af FN-målene, men det handler jo naturligvis også om i det hele taget bare holdningsmæssigt at påvirke de her regeringer til at forstå, at der faktisk er et problem og at tage hånd om problemet.
Så det er ikke kun en økonomisk situation, vi står i; det er altså også en mental barriere, som jeg tror skal brydes ned, for at man virkelig giver 2015-målene en prioritet.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-25:
Jeg kan overhovedet ikke se det angående forligsbrud.
Der er aftalt en speciel pulje til bølgekraften og til de små energier, så derfor vil jeg sige til hr. Eyvind Vesselbo: Lad det ligge.
Det væsentlige her er jo sådan set det spørgsmål, som jeg stillede, altså om de forskellige fonde gør det muligt, at man er i stand til at få oprettet testcentre i småskala- og i storskalaformat.
Det er vores grundlag for at komme med forslaget her.
Det er selvfølgelig, fordi man er stødt ind i nogle barrierer på det her område.
Jeg sagde netop, at man jo taler ud fra nuet, som handler om besparelser, og ikke om fremtiden, og min grund til at sige det var sådan set, at her har vi konstateret, at nuet ikke er til stede.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-05-25:
Jeg vil sige til hr. Ole Vagn Christensen, at man jo ikke kan tale om, at der er besparelser på det her område.
Jeg sagde i min ordførertale, at når man lægger alle de tal sammen, hvor der er mulighed for at søge penge også til bølgeenergi, bliver det 361 mio. kr., og det er dog alligevel en slat penge, man kan søge.
Jeg vil også sige til hr. Ole Vagn Christensen, at det her drejer sig jo om at fremme bølgeenergi, og hvis man søger de her puljer, vil der være mulighed for at få nogle penge, hvis man har det rigtige projekt.
Man kan søge 361 mio. kr. af de forskellige muligheder til bl.a. bølgeenergi, så at komme og foreslå, at der skal 58 mio. kr. mere til og endda 10 mio. kr. i år, som ikke er afsat på Socialdemokratiets finanslovforslag, er dog alligevel noget overraskende, og det virker lidt hovedkulds, at man kommer med sådan et forslag, for det var da bedre, at vi arbejdede sammen inden for energiforliget om at få løftet denne opgave.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-25:
Ja, på en ansvarsforflygtigende måde.
Hvis man havde sat sig ind i, hvad det er, universitetet selv siger, altså Aalborg Universitet, vil man vide, at de meget gerne vil have udsat nogle lidt større skalamodeller.
Derfor er det overhovedet ikke i strid med den politik, der ligger på området, og heller ikke med universiteterne.
De har jo godt erkendt, at de med de der meget, meget små skalaer, som de sådan set kan operere i, ikke kan udvikle nogen bølgekraft.
Det, der er i Limfjorden i dag, er nødlidende, fordi det blev bremset i 2001.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-25:
Energiområdet er jo et område, som er forligsbelagt, og det er jo godt, at vi her i Folketinget kan blive enige om at lave nogle brede forlig på energiområdet.
Så det er så meget mere besynderligt, synes jeg, at vi uge efter uge skal stå nede i Folketingssalen og diskutere beslutningsforslag, som er omfattet af forligene.
Her har vi et helt eksakt område, hvor regeringen sammen med den øvrige forligskreds har taget initiativ til, har sat ressourcer af til forskning på området; der er lavet en afdeling på Aalborg Universitet, der skal finde ud af de her ting.
Og når der er indgået forlig, så ligger det i principperne omkring forlig, at der så er ro på området, og jo bredere forlig, man har, jo flere parter er der, der har været med til at få noget, og jo flere har været med til at give noget.
Det er i strid med de samarbejdsregler, vi har.
Så jeg synes, det er noget underligt noget at komme med beslutningsforslag om et område, som er forligsbelagt, og dermed jo underforstået er et område, vi alle sammen i fællesskab har gjort noget ved.
Det kan jeg ikke tage seriøst.
Hvis vi forholder os til essensen af det her forslag, ja, så har jeg antydet, som også Dansk Folkepartis ordfører gjorde, at regeringen jo allerede er i gang med at sætte fokus på det her område i »Grøn Vækst«-økonomi; der er kommet en særskilt afdeling på Aalborg Universitet, der skal undersøge de her ting.
Og nu kan jeg godt lide, at man gør ting på et oplyst grundlag, særlig fordi vi ved, at der er andre, der har brugt utrolig mange ressourcer på at sætte bølgekraftanlæg ud i Nordsøen, og at de bliver revet i stumper og stykker.
Man kan meget hurtigt tabe en masse penge ved bare at sætte nogle anlæg ud i vandet.
Så lad os lige få fagkundskaben til at komme med nogle forslag til, hvordan vi gør det klogest muligt.
Det turde nok være fremgået, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Per Dalgaard (DF), 2010-05-25:
I denne verden, hvor vi tørster efter energi og helst stabil og billig energi, findes der så mange forskellige metoder og modeller til at skabe energi ved hjælp af systemer, som vi kalder vedvarende energi, at mangfoldigheden er rimelig stor.
Rigtig mange metoder er på banen, og så mange forskellige arbejdes der på i dag, at det nærmest er en jungle at finde rundt i.
Forslagsstillerne vil nu fremme bølgekraft som en ressource, vi skal støtte økonomisk.
De har et argument, der siger, at den vil kunne bidrage med 15-20 pct. af vores elforbrug, men det vil jeg kalde et fantasital.
Men lad os se, hvad teknikerne, som arbejder med det her, kommer frem til.
Med de mange VE-teknologier, der findes, bliver vi altså nødt til at prioritere.
Vi kan umuligt støtte dem alle sammen på en gang, og der er vel grænser for, hvad statskassen kan bære.
Det må selv Socialdemokratiet vel erkende.
Derfor ønsker Dansk Folkeparti ikke på nuværende tidspunkt at støtte bølgeenergi, igen fordi teknologien er i sin vorden, og vi ønsker at se, om der i det hele taget er nogen virksomheder, som ønsker at kaste sig over denne nye teknologi, og om de pågældende virksomheder også har kapacitet til at gennemføre og vise det, de forventer.
Omkostningerne ved denne teknologi er ret store, hvilket i øvrigt også fremgår af beslutningsforslaget, og virkeligheden har vist, at de kræfter, der skal tæmmes i havet, er rimelig enorme og kraftige.
De tilskud, som ministeren har sagt allerede findes i dag, finder vi ganske godt givet ud på nuværende tidspunkt, så som det ligger nu, kan vi ikke støtte forslaget.
Lykke Friis (V), 2010-05-25:
Men til det er der jo kun at sige, at der er afsat midler til bølgeenergi som sådan.
Det er også midler, som jeg forventer – også når man ser dagspressen, for den følger jeg selvfølgelig også – at der kommer noget ud af.
Men vi befinder os altså også bare på nuværende tidspunkt på et vidensniveau, hvad angår bølgekraft, hvor det er vanskeligt at se, at vi her og nu skal afsætte yderligere midler til det.
Det gælder jo altså om, at vi også får en omkostningseffektiv udbygning af det her område.
Men lige her og nu finder regeringen ikke, at der er behov for at afsætte yderligere midler.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-25:
Det var jo forventeligt, at Venstre, som jo ikke tænker på fremtiden, men på nuet her og på besparelser, rejser den diskussion i stedet for at se på, hvad det er, vi skal leve af i fremtiden.
Jeg mener overhovedet ikke, at vores forslag om oprettelse af testcenteret strider imod energiforliget på det her område.
Og angående de 10 mio. kr. har vi også anvist, hvordan og hvorledes de penge kan hentes, netop fordi der er afsat så mange penge.
Der ville man være i stand til det, hvis det var sådan, at der var en vilje.
Den vilje bygger jo på, om de der love og beslutningsgrundlag, som eksisterer, skaber grundlaget her.
Men det må jeg gå ud fra at ordføreren, hr. Eyvind Vesselbo, mener de gør.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-05-25:
Det her beslutningsforslag har egentlig noget godt i sig, for det sætter fokus på bølgeenergi, og det er jo det samme, som regeringen gør.
Og det er også det samme, som Venstre arbejder for, nemlig at bølgeenergi skal blive en del af vores energiforsyning.
Men så rummer det også noget, der ikke er særlig smart og særlig godt.
Sådan som det er formuleret her, må jeg opfatte det som et brud på det energiforlig, som er indgået, og som Socialdemokratiet er en del af.
Det er jo meget upassende, at man, når man indgår et forlig, bagefter kommer og bryder forliget ved at fremsætte nogle forslag, som ligger uden for forligets rammer.
Det undrer mig, at Socialdemokratiet kan gøre sådan noget, for det er jo ikke særlig troværdigt.
Samtidig er der et andet problem.
Det foreslås i beslutningsforslaget, at der skal afsættes 10 mio. kr. i 2010 til det her center.
Der er det, man må spørge, hvor de 10 mio. kr. kommer fra.
For så vidt jeg ved, har Socialdemokratiet ikke afsat 10 mio. kr. på finansloven til netop lige denne sag.
Så der er to ting, der ikke er særlig gode, og som er meget uheldige i den her sammenhæng.
Men for at vende tilbage til bølgeproblematikken vil jeg sige, at tingene jo, som ministeren klart og tydeligt sagde, er i gang.
Det vil jeg sige til hr. Ole Vagn Christensen.
Jeg sagde, at det her forslag var godt, men det var, fordi det i bund og grund bakker op om det, regeringen egentlig foretager sig på det område.
Man taler om at afsætte 58 mio. kr., når der i forvejen er mulighed for at søge nogle penge, i alt 361 mio. kr.
De ligger der, hvis man lægger alle de beløb sammen.
Der kan man søge at etablere noget, der ligner det, som hr. Ole Vagn Christensen foreslår.
Så er det da vel lidt unødvendigt, at vi står her i salen og drøfter en sag, når regeringen allerede har klaret den.
Derfor må vi jo også sige, at når vi nu har sat penge af til en lang række af de områder, hvor man kan søge penge til det her område, hvilket ministeren klart sagde, er der ingen grund til at stemme for det her forslag, for så er tingene jo i gang.
Det kan godt være, at hr. Ole Vagn Christensen kan komme med en lang række artikler og skriverier om, at der er nogle, der gerne vil have nogle penge på det her område, men så må de sådan set kigge lidt på de muligheder, der er, og søge de penge til at få gang i bølgeområdet.
Derfor må jeg sige til hr. Ole Vagn Christensen, hvilket ministeren gjorde, og som hr. Ole Vagn Christensen ganske givet også vil konkludere, at dette fra Venstres side er en afvisning af beslutningsforslaget.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-25:
Det var jo en gentagelse af den første tale.
Jeg nævnte her to konkrete eksempler, hvor der har været afprøvet ikke mindre end 30 projekter.
Men der har efter 2001 været meget få, fordi man sådan set fjernede grundlaget.
Det væsentligste grundlag, jeg ser ved de to testcentre, vi foreslår her, er, at man bliver i stand til også at hente noget udenlandsk kapital til disse ting.
For der er masser af penge afsat på EU-området.
Lykke Friis (V), 2010-05-25:
Det sidste kan jeg bekræfte, altså at det var en afvisning af forslaget, fordi der præcis allerede er mange aktiviteter og afsat midler til bølgeenergi.
Det andet var jeg jo inde på at nævne, nemlig projektet i Aalborg, på Aalborg Universitet, der har fået en betydelig bevilling fra Det Strategiske Forskningsråd.
Så holdningen her er, at vi er på bølgen i forvejen – for nu at sige det lidt direkte – og så er der jo også muligheder for, som vi var inde på, at nogle af de nye initiativer såsom Green Labs kan give yderligere muligheder for, at bølgeenergi kan få støtte.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-05-25:
Hr. Ole Vagn Christensen har fuldstændig ret i, at Venstre tænker på nuet, for hvis man ikke tænker på nuet, er der jo ingen fremtid.
Det kan godt være, at vi, Socialdemokratiet og Venstre, har det forskelligt der.
Det er helt korrekt, at vi tænker på nuet, men det har jo bare ikke noget med den her sag at gøre.
Lige på nuværende tidspunkt er der sat penge af til, at man også kan udvikle bølgeenergien.
Og så fremsætter hr. Ole Vagn Christensen og Socialdemokratiet et forslag om at sætte flere penge af.
Der er det bare, jeg siger, at vi så kan være uenige om, hvorvidt det er forligsbrud eller ej.
Men hr. Ole Vagn Christensen kan vel ikke nægte, at der er et energiforlig, som Socialdemokratiet er med i, og at det her ligger uden for.
Og når noget ligger uden for et forlig, må det jo være et forligsbrud.
Man har en aftale om noget, men så fremsætter man et forslag om noget, der ligger ud over.
Det er forligsbrud.
Villum Christensen (LA), 2010-05-25:
I Liberal Alliance synes vi ikke, at vi på denne dag, hvor genopretningsplanen lanceres, og hvor der suges 24 mia. kr. ud af økonomien, skal sætte yderligere 58 mio. kr. i spil til bølgeenergi.
Der er i årenes løb sat rigtig mange penge af til forskning i grønne teknologier – det har vi også hørt – globaliseringsmidler, et hav af fonde, og jeg tror ikke, vi har brug for flere af den slags, hvis vi skal kunne navigere i det system.
I bestræbelserne på at tilvejebringe en ren og driftsikker teknologi, som virkelig vil batte, hvis man mener det alvorligt, at prisen på energi er vigtig, og hvis man mener det alvorligt, at man gerne vil nedbringe CO2-udledningen, så har vi peget på en kernekraftløsning, som for os at se vil have et langt større perspektiv.
Men det kræver jo en helt anden energipolitik, som ligner den, mange af vores nabolande fører, men det er der jo ikke basis for her i landet, hvor vi hænger fast i gamle fordomme fra midtfirserne.
Med de ord vil jeg godt sige, at vi ikke synes, at det er noget godt forslag, og kan ikke støtte det.
Morten Østergaard (RV), 2010-05-25:
Da Det Radikale Venstres klimaordfører, fru Margrethe Vestager, ikke kunne deltage i debatten i dag, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: Det Radikale Venstre er som andre optaget af, at vi får udviklet teknologien inden for bølgekraft, da der er et stort potentiale i forhold til at få et nyt erhvervseventyr, som vi har set det med vindmøllerne, og også i forhold til ad den vej at få en ny energikilde med vedvarende energi, hvis blot vi opnår evnen til teknologisk at udvinde den kraft, som er i bølgerne. Men vi synes måske ikke, at forslaget her er egnet til at blive afgjort i Folketingssalen, også fordi der jo henvises til en række eksisterende programmer, herunder EUDP og fonden til grøn omstilling og erhvervsmæssig fornyelse, der jo er baseret på, at man søger ind i de programmer, og at der så sker en faglig behandling af ansøgerne.
Alternativt kan vi måske også kigge på området i forbindelse med udmøntningen af globaliseringspuljen for det kommende år.
Under alle omstændigheder vil vi sige, at vi helt deler intentionerne bag forslaget, nemlig at fremme teknologiudviklingen inden for bølgekraft, men ikke finder, at måden med et beslutningsforslag her i Folketinget er den mest praktiske netop nu, og derfor vil vi opfordre til, at det indgår i de politiske drøftelser i de relevante forligskredse.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-25:
Jeg ved ikke, hvad hr. Per Clausen taler om, men jeg går ud fra, at det må være reformdagsordenen.
Det ved jeg ikke om er rigtigt forstået.
Hr. Per Clausen hentyder til noget, der er sket før pinse.
Det kan godt være, det er reformdagsordenen, og ja, der er nogle forlig, men der er det lovligt at udtrykke sig offentligt og sige: Vi er bundet af et forlig, og vi holder ved forliget, fordi vi er et troværdigt aftaleparti, men hvis vi havde 90 mandater, så ville vi gøre sådan og sådan.
Det synes jeg er ethvert partis pligt at fortælle vælgerne.
Men det er ikke sådan, at man, når man er på et forligsområde, går specifikt ind og modarbejder forliget ved at skabe forvirring over for de mennesker, som reagerer og har indrettet deres arbejde i henhold til forliget, f.eks. Aalborg Universitet.
Per Clausen (EL), 2010-05-25:
Men hvis der skal være sammenhæng i Det Konservative Folkepartis parlamentariske praksis lige før pinse og lige efter pinse, så må det, hr. Jakob Axel Nielsen siger nu, betyde, at man ikke må komme med forslag, der bygger videre på et forlig, men det er sådan set helt i orden at komme med nogle forslag, der går direkte imod et forlig, man har, for det var jo det, Det Konservative Folkeparti og regeringen gjorde umiddelbart inden pinse; der kom man med forslag, som direkte var et brud på i et eksisterende forlig med andre partier.
Og det var hr. Jakob Axel Nielsen jo ikke meget vred over, men nu er han meget vred på Socialdemokraterne; det var det, han sagde.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-25:
Det, jeg i virkeligheden gør gældende, er, at hvis man er med i et forlig – og det ved jeg godt at hr. Per Clausen ikke har så stor erfaring med – så er der blevet givet, og der er blevet taget, og det gælder alle parter, og så bakker man op omkring hinanden frem for at bære de samme sager og de samme synspunkter ned i salen og fremføre de synspunkter, man havde i den for sig selv ideelle verden.
Nej, så står man vagt omkring forliget og sørger for at give arbejdsro til de aktører ude i den virkelige verden, vi har sat i gang i kraft af forliget, eksempelvis Aalborg Universitet.
Per Clausen (EL), 2010-05-25:
Ud over det, man kan læse sig til på skrift, selvfølgelig – men jeg vil godt spørge hr. Jakob Axel Nielsen, om hans synspunkter omkring forlig skal forstås på den måde, at Det Konservative Folkeparti nu igen indtager det standpunkt, at det er useriøst at foreslå ting, som er i modstrid med forlig, man tidligere har indgået.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-25:
Nå, det synes hr. Ole Vagn Christensen alligevel er den virkelige verden?
Men så er det den verden, som forliget dækker, man må forholde sig til, frem for at sige: Jamen vi fik ikke alt, hvad vi ville have, så derfor står vi ikke hundrede procent bag forliget, vi vil have noget mere, og det går vi ned i salen og fortæller – frem for at bakke op om det forlig, der er.
Men jeg forstod dog hr. Ole Vagn Christensens indlæg sådan, at man bakker op om det arbejde, der foretages på Aalborg Universitet, og at man anerkender, at der rent faktisk er sat nogle ressourcer ind på forskning i bølgeenergi.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-25:
Det har overhovedet ikke noget med det at gøre.
Det har noget at gøre med at se realistisk på, hvad det er, der foregår i den virkelige verden, og den har man altså lukket ude, når man taler om, at man sådan set ikke kan foretage sig andet end det, man selv mener et forlig indeholder.
Jeg mener helt klart, der er afsat midler til, at bølgekraften kan udvikles i forbindelse med de aftaler, der er indgået.
Jeg mener også, at det, vi foreslår, sådan set er, at der åbnes op for, at der kan bruges af de her penge, så vi kan få de der testcentre op at stå og vi kan få dem til at fungere og få dem til at køre i en lidt større skala.
Jeg kan overhovedet ikke se, at det skulle være noget brud på noget forlig.
Det har jeg meget, meget svært ved at se.
Men jeg vil meget gerne have en argumentation for, hvor det er, vi sådan set bryder det forlig.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-25:
Jeg vil bare sige, at jeg er helt uenig i hr. Ole Vagn Christensens betragtninger, men jeg kan tage hr. Ole Vagn Christensens indlæg som en bekræftelse af, at vi har et forlig, og at vi dermed har en aftale, som sætter noget i gang på det her område.
Og så står hr. Ole Vagn Christensen og siger, at på trods af at vi har indgået forlig, ja, så synes man bare ikke, det er godt nok.
Man stemmer for, men man synes ikke, det er godt nok, og derfor står man hernede helt uden ansvar og foreslår noget mere.
Det synes jeg er vælgerpop.