runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-04-21:
Det, vi tror, er, at forståelsen for alvoren omkring flugtbilisme stiger, jævnfør lovforslaget her.
Som det også fremgår af ordførertalen, er det helt klart, at der også skal finde en præcisering sted af det ansvar, man har som bilist, og det er det, vi også vil bruge udvalgsarbejdet til at få set på: Er der erfaringer andre steder fra, hvor man kan se, at det, at man måske præciserer tingene yderligere i forhold til det at tage et kørekort eller at gå op til fornyet køreprøve, kan have en effekt?
Det er her vi mener at det vil have en effekt.
Ja, det tror jeg at de vil.
Der hersker ingen tvivl om, at det, vi også vil med det her lovforslag, og det, som vi fra socialdemokratisk side gerne vil præcisere, er, at der skal være en præventiv effekt.
Det er en ting.
En anden ting er, at vi synes, der en uforenelighed i den retspraksis, der er i dag, og det er den primære grund til, at vi fra socialdemokratisk side går ind for det her lovforslag.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-04-21:
Det er bare for, at der ikke skal herske tvivl om det: Vi er i SF selvfølgelig også dybt bekymrede over problemet med flugtbilister.
Vi mener selvfølgelig, at det er helt uacceptabelt, at man, når et menneske bliver ramt, så efterfølgende stikker af.
Det tror jeg ikke at der er nogen af os herinde synes er acceptabelt.
Det, der kan bekymre mig, er, at hvis man gerne vil have de her folk til at melde sig eller på en eller anden måde blive fundet, er der meget, der tyder på, at de, der efterfølgende vælger at melde sig, enten er gået i panik eller ikke har været opmærksomme på, at de har ramt et menneske.
Det kan f.eks. være folk, der kører store lastbiler osv., som faktisk ikke har set det.
Vil de mennesker efter ordførerens mening i samme omfang melde sig, hvis strafferammen bliver øget?
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-04-21:
Jo, 8 års fængsel er en meget hård straf.
Jeg mener bare ikke, at det er det, lovforslaget her drejer sig om.
Og jeg må sige, at jeg synes, Rigsadvokaten med al tydelighed har forklaret i sin redegørelse, at vi har et problem i forbindelse med flugtbilisme, fordi det netop ikke står i forhold til den alvorlige hændelse og handling, man er årsag til.
Jeg må sige, at vi fra socialdemokratisk side også hælder til at sige, at det er klart, at når Rigsadvokaten kommer med så entydig en tilkendegivelse af, at vi rent faktisk her har et skisma, og når vi måske ikke tidsnok har fået rettet op på det, er det tiden at gøre det nu.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-04-21:
Jeg vil spørge ordføreren, om han er opmærksom på, at det kan man allerede i dag med straffelovens § 252, hvor der står: »Med fængsel indtil 8 år straffes den, der for vindings skyld, af grov kådhed eller på lignende hensynsløs måde volder nærliggende fare for nogens liv eller førlighed.«.
Det vil sige, at den paragraf faktisk i dag kan bruges til at idømme én 8 års fængsel, hvis man vælger at køre fra en, som man har ramt med sin bil.
Jeg vil spørge, om ordføreren ikke mener, at 8 års fængsel er en forholdsvis hård straf, eller om Socialdemokratiet mener, at det skal være 10 år, 12 år, 14 år, eller hvad mener Socialdemokratiet skal være niveauet, for at befolkningens behov for straf er opfyldt?
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-04-21:
Det, jeg taler for her, er, at der skal være en overensstemmelse mellem tingene.
Der hersker ingen tvivl om, at vi tror, at det her vil have en nytte.
Det skal komme borgerne til gode.
Det er jo også et spørgsmål om at få indskærpet over for bilisterne, at ansvaret ved at være bilist er meget stort generelt, og det er jo nøjagtig de ting, vi også taler om her, nemlig at det, at man ikke selv benytter sele, eller det, at man selv kører for stærkt, rent faktisk kan komme til at skade mange, mange andre.
Det er derfor, at vi ser det som en kompleksitet bliver nødt til at skærpe de steder, hvor vi kan skærpe.
Per Clausen (EL), 2008-04-21:
Jeg må jo forstå hr. Flemming Møller Mortensens synspunkt sådan, at vi ikke ved, om højere straffe hjælper.
Vi ved godt, at antallet af overtrædelser på det her område er faldende.
Alligevel skal der gennemføres en skærpelse af straffen, fordi det strider mod retsfølelsen.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Flemming Møller Mortensen
: Hvad er årsagen til, at det nu lige pludselig strider mod Socialdemokraternes retsfølelse på det her område?
Man har jo ikke selv lavet et forslag, så er det ikke bare, fordi man synes, det er for besværligt at sige, at det her forslag er et dårligt forslag, fordi vi ikke ved noget om, hvorvidt det hjælper, og fordi det ikke har noget at gøre med et problem, der er stigende, men tværtimod med et problem, som formentlig er faldende?
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-04-21:
Til ordføreren vil jeg gerne sige, at netop som jeg ridsede op i min ordførertale, så skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at få antallet af trafikdræbte ned.
Der hersker ingen tvivl om, at der er et skisma mellem det, der er retsfølelsen, og det, der er retspraksis på det her område.
Jeg har det selv sådan, at jeg synes, det er helt urimeligt, at straffen for at flygte fra et trafikuheld skal være en bøde på mellem 1.000 og 2.500 kr., som Rigsadvokaten jo med al tydelighed viser er det, der er praksis i dag.
Jeg er vel vidende om, at strafferammen er højere end det, men den bliver ikke praktiseret i dag.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-21:
Ordføreren må meget undskylde, men jeg synes simpelt hen ikke, at det er særlig klart, hvad det er, Socialdemokraterne ønsker at opnå.
Vi skal have færre trafikdræbte, sagde ordføreren på et tidspunkt.
Det tror jeg såmænd ikke det her lovforslag har særlig meget at gøre med, men det kan ordføreren måske opklare for mig.
Vil der være flere, der melder sig selv, hvis vi sætter straffen op?
Er det det, ordføreren tror?
Jeg har svært ved at se, hvad det er, man vil med det her, men jeg går ud fra, at opklaring følger.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-04-21:
Efter endnu en forlænget weekend, som kaldes den blodigste i trafikken i lang tid, er det oplagt, at vi gør noget yderligere ved trafiksikkerheden i Danmark, ingen tvivl om det.
Vi ved jo godt, hvad det er, der virker: hastighedskontrol, alkoholkontrol og det at gøre noget ved problemet med manglende brug af sele.
Det var mangel på brug af sele, der var problemet i weekenden.
Sidste år blev der dræbt 50 mennesker i trafikken på grund af mangel på brug af sele.
Derfor er vi også nødt til at gøre noget ved den problematik, f.eks. ved at indføre klip i kørekortet, hvis ikke man bruger sin sele.
Vi bør altså have fokus på forebyggelse af ulykker, at vi hindrer dem i overhovedet at opstå.
Det bør være det centrale.
Det virker rent umiddelbart meget fornuftigt og tiltalende, for de skal jo straffes, hvis de stikker af, når de har påkørt en person.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Den følelse kan vi jo alle godt forstå.
Grunden til, at vi i SF alligevel er imod forslaget, er, at vi mener, at den her løsning ikke løser det reelle problem, som er langt mere kompliceret.
Vi er helt enige i, at flugtbilisme ikke er acceptabel.
Det er helt uacceptabelt, at man flygter i det øjeblik, hvor man har et ansvar for en ulykke og derfor bør hjælpe.
Derudover kan flugten og den senere behandling af offeret betyde, at offeret ikke tidsnok får den fornødne hjælp.
Ulykken kan derfor blive langt større, end den først var.
Men som sagt løser justitsministerens forslag ikke problemet.
I dag er strafferammen for flugtbilister allerede op til 8 år.
Efter § 241 giver uagtsomt manddrab 8 år.
Det er derfor i dag allerede muligt at idømme højere straffe, om end straffesystemet har valgt anderledes og løbende gør det.
Man har ligeledes allerede i dag jævnfør straffeloven pligt til at stoppe op og hjælpe og kan efter § 249 idømmes op til 8 år, hvis man ikke gør det.
Hovedparten af flugtbilister bliver ikke fundet, kun en fjerdedel.
Af denne fjerdedel melder hovedparten sig selv.
Jeg er stærkt i tvivl om, hvorvidt de fortsat vil gøre det, hvis straffen sættes op.
SF vil meget gerne hjælpe med problemet med flugtbilister, og vi vil meget gerne være imødekommende over for at se på, hvad vi konkret kan gøre ved problemet.
Men ministerens forslag er ikke den bedste løsning.
Derfor bør man genoverveje forslaget.
Per Clausen (EL), 2008-04-21:
Jeg tror sådan set, at vi skylder Dansk Folkeparti æren for, at vi har de her tal.
For da vi behandlede det beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti fremsatte, fandt vi faktisk de her oplysninger, som kan findes, fra forsikringsselskaberne, der jo har registreret, hvor mange tilfælde af flugt i forbindelse med personskade der er; det fører forsikringsselskaberne så af grunde, jeg ikke skal gøre mig klog på, en meget omfattende statistik om, og det er så dér, vi har tallene fra.
Karsten Nonbo (V), 2008-04-21:
Nu har hr. Per Clausen nævnt, at tallet er faldende fra 2000 til 2005, og at det så er stigende, så vidt jeg husker.
Hvor står dette nøjagtig
jeg vil ikke bede om sidetallet - er det i det her, eller er det et eller andet sted i redegørelsen, hvor jeg har misset det?
Kan hr. Per Clausen henvise til, hvor han har de tal fra?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-21:
Den socialdemokratiske retsfølelse vil jeg ikke gøre mig klog på.
Jeg vil bare sige, at det vigtige for Det Radikale Venstre er, at vi sørger for at få færre flugtbilister og færre trafikdrab.
De to formål tror jeg hele Folketinget er enigt om.
Det, der er spørgsmålet, er for det første, om det her lovforslag sikrer, at vi får færre flugtbilister.
Og som det andet: Var 2006 et særlig slemt år, og er det ligesom røget ned igen, for så skal vi jo passe på med at lave lovgivning på baggrund af et enkelt forhold i en ellers god trend, der har været inden for det her.
Det er de ting, som er afgørende for os.
Det, der er det vigtige, er, at det når alle danskere.
Jeg tror faktisk, at den største del af den danske befolkning allerede ved, at man selvfølgelig ikke stikker af fra færdselsuheld, selvfølgelig gør man ikke det.
Men jeg er ikke sikker på, at den lille promille, der synes, at det er i orden, bliver påvirket af, at vi ændrer på strafferammer og lignende herinde i dag.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-04-21:
Jeg har redegjort for Socialdemokraternes holdning til det her punkt, nemlig at der ikke er en sammenhæng mellem det, der er retsfølelse, og det, der er retspraksis på det her område, når vi ser Rigsadvokatens analyse og redegørelse, som fortæller, hvordan retspraksis er i dag.
Det er kun lige for at gøre hr. Simon Emil Ammitzbøll opmærksom på, at det var det, der er årsagen til, at vi fra socialdemokratisk side siger: Den her lov går vi ind for.
Men der er naturligvis spørgsmål, der skal stilles i udvalgsarbejdet, der er noget, der skal bearbejdes, og det er det, vi åbenbart skal gøre i fællesskab.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-21:
Svaret er: Ja, det gør et stort indtryk.
Det er jo også derfor, at jeg ikke har stået her og afvist forslaget, hvilket gerne skulle være fremgået meget tydeligt.
Vi deler jo fuldt ud formålet om, at vi gerne vil have færre flugtbilister.
Vi tror ikke, at det her forslag vil have indflydelse på antallet af trafikdræbte.
Det tror jeg sådan set også der kan være enighed om, for det er næppe det, det påvirker.
Det kan måske påvirke antallet af flugtbilister, og så vil det være godt.
Vi har bare en lang række forbehold, som jo i øvrigt fuldt ud er i overensstemmelse med de forbehold, hr. Flemming Møller Mortensen selv havde i sin ordførertale.
Forskellen er bare, at hr. Flemming Møller Mortensen tager stilling, inden han får svarene på spørgsmålene, mens Det Radikale Venstre venter, til vi får svarene, og derefter tager vi stilling.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-04-21:
Hr. Simon Emil Ammitzbøll siger, at tilværelsen måske bare vil gå sin vante gang, når vi er færdige med lovforslagets behandling her i Folketinget.
Men det er jo netop det, der er hele formålet med lovforslaget, altså at det ikke skal ske.
Det her drejer sig om, at der skal en adfærdsændring og en større ansvarsfølelse til netop på det her punkt.
Jeg må bare spørge, om det ikke gør indtryk på hr. Simon Emil Ammitzbøll, at rigspolitiet siger, at der må forventes en præventiv effekt, og at det vil medvirke til markering af alvoren omkring lovovertrædelsen.
Det er rigspolitiets udsagn om netop lovforslaget her, og vi har vel ingen grund til at betvivle, at det også er rigspolitiets holdning.
En anden ting, jeg gerne bede hr. Simon Emil Ammitzbøll om at forholde sig til, er, at Det Kriminalpræventive Råd jo også har sagt, at det går ind for den her skærpelse, men at det naturligvis skal sikres, at der sker en generel forebyggende indsats på området.
For det er netop den generelle forebyggende indsats, som kan imødegå det udsagn, hr. Simon Emil Ammitzbøll kommer med, om, at tilværelsen ikke bare skal gå sin vante gang, når vi er færdige med arbejdet her i Folketinget.
Karsten Nonbo (V), 2008-04-21:
Nu blev ordføreren ved med at nævne strafferammen for uagtsomt manddrab.
Strafferammen for uagtsomt manddrab er altså den samme, uanset om man bliver på stedet, eller om man flygter.
Er vi ikke enige om det?
Det, vi diskuterer i dag, er strafferammen for at flygte.
Der er det, at den i dag stort set er lig med en bøde på 1.000 kr., medmindre man kan bevise, at han med forsæt efterlod vedkommende.
En flugtbilist kører en person ned, og vedkommende ligger - er måske død eller ved at dø - og hvis vedkommende er død, kan man jo ikke sigte flugtbilisten for at have efterladt vedkommende døende, hvis det er helt klart, at hovedet er skilt fra kroppen, og så er straffen kun 1.000 kr.
Kan ordføreren ikke se, at det er et problem, hvis man kører en ned og hovedet ryger af vedkommende, og så flygter man?
Så kan man ikke påberåbe sig, at man kunne hjælpe vedkommende, fordi vedkommende er jo død, og så er strafferammen kun 1.000 kr.
Er det ikke et problem?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-04-21:
Nu er det ikke korrekt, at strafferammen er 1.000 kr.
Hvis man læser § 253, som er den paragraf, hr. Karsten Nonbo forholder sig til, så kan der faktisk idømmes fængsel op til 2 år.
Det, jeg prøver at gøre opmærksom på, er, at der allerede i dag i loven er mulighed for strengere straffe, og pointen er, om det ikke er op til retssystemet at vælge at benytte sig af strengere straffe, frem for at vi øger strafferammen yderligere.
Det tror jeg simpelt hen ikke vil løse problemet.
Karsten Nonbo (V), 2008-04-21:
Der kan jo altså ikke henvises til § 253, hvis hovedet er røget af offeret, for så er vedkommende død.
Derfor kan man kun idømmes en bøde.
Er det ikke et problem?
Er det ikke også et problem, hvis man bare kan bortforklare og sige, at jeg så nogle andre løbe ham til hjælp?
Når andre løber ham til hjælp, er hjælpen jo sikret, så kan man heller ikke dømmes efter § 253.
Er det ikke et problem, at man bare kan køre, når andre klarer problemet for en?
Det er i virkeligheden og juraen i det her, så er det ikke et problem?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-21:
Formålet med lovforslaget er at skærpe straffe for trafikanter, i praksis bilister, der flygter fra færdselsuheld.
Flugtbilister kan der ikke gives mange undskyldninger for.
Det er ikke i orden at forlade et færdselsuheld.
Det er et udtryk for manglende dømmekraft, manglende moral, eller måske er det i visse tilfælde et udtryk for, at folk er gået i chok.
Der er i udgangspunktet som sagt ingen undskyldninger for, at man forlader et færdselsuheld, men det kan være, at der er nogle, som går i panik, når det sker, og derfor forlader stedet.
Forslaget er jo, som Dansk Folkepartis ordfører hr. Kim Christiansen så rigtigt sagde det, en udløber af et beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti fremsatte i den foregående samling.
Det skete dengang på baggrund af, at der var særlig høje tal for flugtbilisme i 2006.
Derfor vil jeg også godt høre justitsministeren om, hvordan udviklingen har været siden 2006, og jeg vil høre, om man eventuelt kan se en bedring i udviklingen, eller om det er blevet på det slemme niveau, som vi var vidne til i efteråret 2006.
Det er vigtigt, at vi tænker på hinanden og ikke kun på os selv.
Det er vigtigt, at vi hjælper den, der er i nød, den, som risikerer at få værre ulykke på sin person og sit helbred, fordi folk efterlader vedkommende i en slem situation efter et færdselsuheld.
Ja, i værste tilfælde risikerer folk jo at dø.
Hvordan har udviklingen været?
Hvad er baggrunden for, at folk gør det?
Hvordan vil det påvirke de mennesker, som i dag forlader et færdselsuheld, hvis man ændrer lovgivningen i den retning, som lovforslaget er inde på?
For man kan jo håbe på, at de mennesker, der i dag er flugtbilister, straks – når man strammer lovgivningen herinde – vil sige: Nå ja, men så opfører vi os bedre.
Man kan også frygte, at tilværelsen, når vi færdige med tredjebehandlingen om lidt mere end en måneds tid herinde, så går sin vante gang ude i samfundet.
Det, der er det vigtige, er, at vi sender et markant signal om, at der jo ingen er i den her sal, som vil acceptere flugtbilisme.
Der er ingen, der synes, at det er i orden.
Vi kunne godt tænke os, at man, hvis man vedtager det her forslag, indgår en aftale om, at man i løbet af 3-4 år skal evaluere effekten og se, om antallet af flugtbilister falder, hvilket vel er formålet med at vedtage det her forslag.
Men vi har altså en del forbehold og spørgsmål, men dem vil vi stille i løbet af udvalgsbehandlingen, og så vil vi tage endelig stilling til, om vi kan stemme for det her lovforslag, eventuelt med ændringsforslag eller med aftaler om evaluering, sådan som jeg nævnte det i min tale.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-04-21:
Nu vil jeg jo gerne forholde mig til juraen i det her.
Nu synes jeg, at vi begynder at rode rundt i tingene, for det er jo så netop uagtsomt manddrab.
Den del, vi snakker om med hensyn til flugtbilisme, er § 253, og der er en strafferamme op til 2 år.
Derudover er det faktisk muligt for domstolene at benytte sig af § 249, som i virkeligheden gør det muligt at idømme en skærpet straf op til 8 år, så der er jo nogle valgmuligheder for domstolssystemet.
Det kan godt være, at det er fristende for nogle politikere - det kan godt være, det er fristende for os - at give mulighed for, at domstolssystemet kan idømme op til 16 eller 20 år.
Men jeg tror bare ikke, at det løser det problem, vi har med flugtbilister i dag.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-22:
Det virker som et absurd skuespil at høre og se en pæredansk ung kvinde stå på talerstolen og sige: Jeg ved egentlig slet ikke, hvad det er at være dansk, det kan jo betyde så meget forskelligt.
Det er jo det samme, som at fru Sophie Hæstorp Andersen siger: Hvem er jeg egentlig selv?
Jeg ved det ikke.
Eller: Hvad er det at være kvinde?
Det ved jeg ikke, det kan man måske se på på så mange måder.
Er det ikke faldet fru Sophie Hæstorp Andersen ind, at erkendelsen af, at man er dansk, er en erkendelse, man gør med hjertet?
Det er klart, at når fru Sophie Hæstorp Andersen ikke ved, hvad det er at være dansk, ved hun selvfølgelig heller ikke, hvad god integration er, og derfor er hun måske det eneste menneske i verden, inklusive alle andre socialdemokrater, som ikke har set og erkendt, at når vælgerne ved valg efter valg bliver ved med at give Socialdemokratiet nederlag, er det, fordi vælgerkorpset frygter, at Socialdemokratiets uansvarlige udlændinge- og integrationspolitik skal komme tilbage.
Fru Sophie Hæstorp Andersens bemærkning om, at hun ikke anede, hvad det var at være dansk, blev givet som et svar til hr. Martin Henriksen, som stillede det meget berettigede spørgsmål: Er det ikke målet med integrationen at blive dansk?
Og så slog fru Sophie Hæstorp Andersen ud med hænderne og sagde: Hvad er det at være dansk?
Jeg vil bede fru Sophie Hæstorp Andersen om at svare på det sidste, jeg sagde, og forholde sig til, om det ikke er fuldstændig rigtigt, og om det ikke er erkendt af fru Sophie Hæstorp Andersens partiformand og alle andre socialdemokrater, der har udtalt sig, at når man nu igen ved sidste valg fik et valgnederlag, så var det, fordi vælgerne ikke var sikre på, at Socialdemokratiet virkelig havde lagt sig fuldstændig efter regeringens og Dansk Folkepartis udlændingepolitik; vælgerne var bange for, at man skulle vende tilbage til det tidligere kaos fra før systemskiftet.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-22:
Selvfølgelig er det da vigtigt, at man er dansk med hjertet, men man kan også være dansk på andre måder end med hjertet.
Man kan også være juridisk dansk, ved at man er født i Danmark af danske forældre.
Man kan være dansk og bosiddende uden for Danmark.
Man kan i mine øjne være dansk og have en anden etnisk baggrund.
Altså, det er jo noget værre vrøvl at så tvivl om, hvorvidt jeg ved, hvad det vil sige at være dansk.
Men jeg siger bare, at danskhed jo kan være et begreb, der kan puttes ind i mange forskellige sammenhænge og spille mange forskellige roller i folks liv.
Derfor er det jo en fuldstændig absurd diskussion at have med Dansk Folkeparti, som forsøger at tage patent på danskheden.
Det kan jeg slet ikke tilslutte mig.
For Socialdemokraterne er det at være dansk selvfølgelig, at man tilslutter sig grundloven, de demokratiske værdier og tiltag, som vi har været ude med før, der drejer sig om, at man kan det danske sprog, og at man kan begå sig i det danske samfund.
Men selv da vil der være danskere, som nogle gange fejler, fordi de faktisk ikke har kunnet opnå den helt grundlæggende viden om, hvordan man f.eks. gebærder sig i Danmark, og derfor findes der jo også danske kriminelle.
Det sidste må jeg sige at jeg faktisk ikke kan genkende, og jeg er ret sikker på, at der er mange forskellige årsager til Socialdemokratiets nederlag ved valget i november 2007 - det må jeg sige.
Så vil jeg sige, at det at være dansk for mig at se både er en meget konkret størrelse, men det kan også være en meget abstrakt størrelse, og der skal være plads til begge ting.
Derfor synes jeg også, at det indimellem er et absurd spørgsmål, for med hensyn til det at være dansk kan man jo både tale om at have dansk indfødsret, og man kan tale om, at det er noget med at føle med hjertet.
Man kan tale om, at det er at tilslutte sig de demokratiske værdier, som nogle danskere har kæmpet for at få - imod andre danskere, for ikke alle danskere har et demokratisk sind, desværre.
Vi har nynazister, der ikke er særlig demokratisk anlagt; vi har en række folk, som ikke bakker op om den danske model eller som direkte bekæmper den; vi har folk, som bekæmper det danske velfærdssamfund; vi har folk, som ikke tager ansvar, og som er med til at bryde den sammenhængskraft, vi har i det danske samfund.
På den måde mener jeg faktisk at man kan være temmelig udansk indimellem - selv danskere kan efter min mening være udanske.
Astrid Krag (SF), 2008-04-22:
Det er tilbage til noget af det, som ordføreren også selv var inde på i sin tale, nemlig de her mange puljer og tidsbegrænsede projekter, som jeg er meget enig med ordføreren i der kan være en vis fare ved, fordi det bliver så afbrudt, og fordi det ikke bliver så kontinuerligt.
Det, som jeg vil spørge om, er, om ordføreren er enig med mig i, at hvis vi skal have integrationen til at lykkes, så handler det også om at kigge bredt på vores velfærdssamfund og bl.a. kigge på, om der er ordentlige normeringer i daginstitutionerne, så pædagogerne kan holde øje med de børn, der ikke udvikler deres sprog rettidigt, og som måske har problemer på hjemmefronten, og så skolelærerne kan tage hånd om de elever, der har problemer, så vi får grebet dem, inden de når 8.-9. klasse uden at have et alderssvarende dansk og uden at kunne læse og skrive.
PISA Etnisk viser jo desværre, at der er alt for mange med anden etnisk baggrund end dansk, der ikke kan det.
Vi er også nødt til at kigge på den del af indsatsen, hvis integrationen skal lykkes.