runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Jeg bliver i tvivl i om, hvor spørgeren har været i de sidste 2 måneder, men det har muligvis ikke været i Danmark.
For det, der er meget klart, er, at regeringen består af tre selvstændige partier, der gik til valg med hver sine ønsker.
Efter valget forhandlede man et regeringsgrundlag på plads i et efterhånden meget berømt tårn, og under et sådant forløb giver og tager man, det ender med et kompromis, og jeg tror, de fleste danskere har forståelse for, at man selvfølgelig fortæller, hvad man gerne vil.
Det gør man i en valgkamp, og efter valgkampen sætter man sig sammen og laver de kompromiser, som er nødvendige for at få flertal for en regeringsdannelse, og det er sådan set det, der er foregået.
Det er demokratiets spilleregler, og det er noget af det gode, der foregår i Danmark, nemlig at vi faktisk arbejder under en demokratisk styreform.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-10:
Jeg kan godt forstå, at det er lidt af en svær opgave for ordføreren at løse, men en cadeau til ordføreren for, at han gør et forsøg.
Synes ordføreren ikke, det ligger på grænsen af det umoralske, at man bruger hele juni måned 2010 på at sende byrådsmedlemmer ud og sige i alle ugeaviser: Hvis S og SF vinder det næste valg, vil din kommuner få, og vi kan tage Fredericia, 72,5 mio. kr.; det vil de få.
Ikke 73 mio. kr., ikke 72 mio. kr., men nøjagtigt 72,5 millioner vil de få, og Næstved ville kunne få 118 mio. kr. Sådan har man gjort kommune efter kommune.
Det er simpelt hen som det med fuglene på taget, det er brudte valgløfter, og det er altså sådan, at vi har indstillet den her nye regering til Guinness Rekordbog, for det er jo en ny verdensrekord i at løbe fra sine løfter.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Jeg synes faktisk, at det, man skal være stolt over, er, at man fortæller, hvad man selv vil, og bruger knap så meget tid på, hvad andre vil.
Og bare som en lille parentes til det vil jeg nævne, at der ovre på den borgerlige side bl.a. var et parti, som var ude med at sige, at hvis den her regering vandt valget, altså den, der sidder nu, ville renten stige.
Hvad skete der i øvrigt, da regeringen fremlagde sit finanslovforslag?
Uagtet jeg ikke tror, der var en direkte sammenhæng, skete der det, at renten faldt.
Det er jo sjovt hele tiden at prøve på at påføre andre, hvad de skal.
Det, vi har gjort fra SF's side, i øvrigt sammen med de fleste andre partier, har jo faktisk været at fortælle, hvad det er, vi vil, hvad det er, vi arbejder for.
Det synes jeg faktisk er en ærlig måde at føre politik på.
De fleste danskere tror jeg også har forståelse for, at man selvfølgelig sætter sig sammen og forhandler efterfølgende, fordi man netop også bliver nødt til at acceptere, at det er sådan i et demokrati, at der er flere parter, der skal være enige, og i et flerpartisystem som det danske sætter flere partier sig sammen og indgår nogle kompromiser, fordi det rent faktisk er en del af de demokratiske spilleregler.
Og ja, jeg havde da gerne set, at jeg havde kunnet gennemføre hele mit partis politik.
Det kunne jeg ikke.
Vi havde ikke 90 mandater, og derfor var udfordringen at sikre, at vi fik 90 mandater bag regeringen.
Det har vi fået nu.
Vi har fremlagt et fælles forslag til finanslov, som jeg faktisk er meget stolt af, fordi det er et rigtig godt finanslovforslag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-10:
Tak, formand.
Først vil jeg sige tillykke til hr. Frank Aaen med den nyvundne position i dansk politik og dermed i virkeligheden også tillykke til finansministeren med en hr. Frank Aaen, der jo her under førstebehandlingen er utrolig stilfærdig, altså meget, meget tilbageholdende og med en meget lav stemmeføring.
Man må jo sige, at revolutionen er afblæst; der var ikke et ord om, at politiet skulle afskaffes, sådan som det står i Enhedslistens program, eller at militæret skulle afskaffes, sådan som det står i Enhedslistens program.
Selv i forhold til Det Radikale Venstre med alle de genvordigheder om manglende bankskatter og millionærskatter, og alt hvad Enhedslisten kunne tænke sig, gjorde det sig gældende, for her sagde hr. Frank Aaen med et smil: Det klarer vi nok.
Så man kan jo fuld af fortrøstning sige til finansministeren, at det nok skal gå alt sammen.
Det, jeg godt lige kunne tænke mig at spørge hr. Frank Aaen om, er, hvad der så egentlig er tilbage.
Altså, for at konkretisere det vil jeg spørge: Kan man måske forestille sig, at Enhedslisten kan stemme for en finanslov eller for en politisk aftale – lad os bare sige en politisk aftale – der betyder større ulighed?
Kan man for sådan helt at eksemplificere det forestille sig det?
Frank Aaen (EL), 2011-11-10:
Vi skældte ikke bare ud.
Vi brugte tiden på at fortælle, hvad vi gerne ville, og det gjorde vi jo ikke mindst, fordi vi har mulighed for at gennemføre de ting, vi gerne vil.
Det synes jeg er ganske konstruktivt, og jeg håber, at der, næste gang vi skal have en større debat her i Folketingssalen, så kommer lidt flere bud fra højrefløjen på, hvad man faktisk synes der skal gøres ved de problemer, som vi alle sammen ved der er her i samfundet.
Så vil jeg i forhold til det med ulighed sige, at vi vil bruge al vores energi på at sikre en social balance i den finanslov, der bliver vedtaget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-10:
Jo, men jeg vil sige, at det jo netop var, fordi hr. Frank Aaen brugte tiden på at forklare, hvad Enhedslisten gerne vil i forhandlingerne – og det vil jeg også gerne rose ham for – at jeg kunne konstatere, at det var en meget stilfærdig hr. Frank Aaen, og at jeg kunne lykønske finansministeren med de muligheder, der lå for forholdsvis nemt at få en aftale med Enhedslisten.
For hvis nu hr. Frank Aaen ikke havde forholdt sig til, hvad han egentlig ville bruge finanslovforhandlingerne til,
så havde jeg jo ikke kunnet sige det.
Det bliver jo også bekræftet nu her, for
hvad er hr. Frank Aaens svar på mit spørgsmål om, om man vil stemme for en politisk aftale, der medfører større ulighed?
Ja, der er hans svar: Vi vil bruge al vores energi på at sikre social balance.
Jo, jo, man vil bruge al sin energi på det, altså underforstået, at nu må man se, hvor langt man kan trække den.
Og er social balance så det samme, som at der godt kan være stigende ulighed?
Det er jo den definition, der egentlig er lidt spændende, og derfor må jeg bare gentage mit spørgsmål til hr. Frank Aaen, som er meget, meget enkelt, krystalklart, nemlig: Kan Enhedslisten stemme for politiske aftaler, der medfører større ulighed – ja eller nej?
Frank Aaen (EL), 2011-11-10:
Det kan jeg rolig sige nej til.
Men det er jo ikke så enkelt, som hr. Kristian Thulesen Dahl gør det til.
For vi ved jo godt, at nogle af de ting, vi vil gennemføre, handler om at gøre det dyrere at købe øl og at gøre det dyrere at ryge, og det har et dobbelt formål, nemlig at det er med til at forbedre sundheden og samtidig skaffe nogle penge til mere velfærd.
Der bliver der et meget stort regnestykke, som vi garanteret vil få en debat om, også under kommende behandlinger af finansloven, nemlig hvad effekten så er af de ting, vi gør der, også fordelingsmæssigt.
Men hvis vi tager det, der hedder Ginikoefficienten og indregner de forbedringer, der bliver for mennesker i form af mere velfærd, så kan vi se, at der ikke vil blive stigende ulighed i Danmark.
Mike Legarth (KF), 2011-11-10:
Det vil jeg gerne bore videre i.
Vil det sige, at hr. Frank Aaen på vegne af Enhedslisten her vil garantere, at man ikke stemmer for et finanslovforslag, der skaber større ulighed, hvilket jo defineres via det, hr. Frank Aaen selv kaldte Ginikoefficienten?
Det er et lidt teknisk begreb, men det er den accepterede måde, man beregner lighed og ulighed på i det her samfund.
Vil hr. Frank Aaen bekræfte, at han ikke kan stemme for et finanslovforslag, hvormed uligheden bliver større og Ginikoefficienten ændres i den forkerte retning?
Frank Aaen (EL), 2011-11-10:
Det er, fordi Ginikoefficienten ikke er nogen entydig måde at måle ulighed på i et samfund.
Der er mange andre måder at måle ulighed på.
Derfor er en af de opgaver, vi gerne vil arbejde med i den kommende tid, at få lavet en fattigdomsgrænse, så vi i stedet for at kigge på statistikken, som jo i virkeligheden udgøres af meget store mængder af mennesker, der er bunket sammen, og som ikke giver et særlig dækkende udtryk for virkeligheden, i højere grad kan fokusere på, hvem der er fattige i det her samfund, og dermed få præciseret, hvor vi skal gøre en indsats, for at folk får et bedre liv, herunder en bedre økonomi.
Mike Legarth (KF), 2011-11-10:
Jamen det er jo helt ubegribeligt, at man kan høre hr. Frank Aaen tale udenom på den her måde.
det, hr. Frank Aaen står og fortæller nu fra Danmarks vigtigste talerstol, er, at Enhedslisten ikke længere er optaget af lighed.
De er med på at indføre skatte- og afgiftsstigninger, som rammer de mindst bemidlede i det her land.
Det er meget interessant, vil jeg sige til hr. Frank Aaen.
Det glæder jeg mig til at følge efterspillet af.
Så har jeg et andet spørgsmål.
På tiltrædelsesdagen for den her regering svarede Socialistisk Folkepartis fru Anne Baastrup på et spørgsmål om, hvad hun sagde til, millionærskatten var blevet afskaffet: Nå ja, det er ligegyldigt nu, for nu har vi jo vundet valget.
Sådan måtte man mene at det skulle opfattes.
Jeg vil gerne lige høre hr. Frank Aaen og Enhedslisten, om man er enig i den opfattelse, at nu har man vundet, og så er det fuldstændig lige meget?
Frank Aaen (EL), 2011-11-10:
Vi har ikke vundet.
Vi har fået smidt en VKO-regering ud af kontorerne.
Det er et stort skridt, men vi mangler lige lidt endnu for at komme helt frem til Enhedslistens program.
Det er fuldstændig ukorrekt, at Ginikoefficienten er den eneste autoriserede målemåde til at levere data for, hvordan rigdommen i et samfund er fordelt.
Det er helt forkert.
Der er masser af andre og også på mange områder mere kvalitative, velegnede måder at gøre det på.
Men jeg kan bare sige, at en af de ting, vi kommer til at lægge rigtig meget vægt på – for det var så dér, vi kom hen – er, at hvad angår de afgifter på usunde fødevarer, som bliver gennemført, skal vi selvfølgelig se på, hvordan vi sørger for, at den ulighed, som det isoleret set skaber, bliver mindsket.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-11-10:
Nu havde jeg egentlig hørt SF's ordførers ordførertale, så den havde ordføreren jo ikke behøvet at gentage for mig i de første to tredjedele af svaret.
Jeg vil så sige, at jeg også nok tror, at vælgerne skal ordne det inden, hvis man påtænker 20 år med underskud på finansloven.
Det tror jeg aldrig der er risiko for at man får lov til at præsentere.
Hvad min privatøkonomi angår, så overlad den trygt til mig.
Når det så er sagt, vil jeg også sige, at jeg stadig væk ikke fik noget svar.
Man har et forsigtighedsprincip, som går ud på, at pengene skal være der, før man bruger dem, forstod jeg, men det vil så sige, at man godt må låne dem.
For det er jo det, man gør.
Hvis vi har et endnu større underskud og et underskud og et underskud, så skal vi jo ud at låne pengene på et eller andet tidspunkt.
Så man låner forsigtigt, eller hvad er pointen?
Så vil jeg sige, at hvis man ellers havde gjort det ordentligt og havde haft et rigtigt forsigtighedsprincip, hvor man først brugte pengene, når man havde dem, så ville jeg have ønsket, at man også havde et forsigtighedsprincip på skatteområdet, men hvis det er på den her måde, så afstår jeg fra at ønske det.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-10:
Jamen befolkningen kan have fuldstændig tillid til den økonomiske politik, vi har lagt frem, og til, at vi vil holde os til den.
Og som sagt har anmeldelserne jo foreløbig været meget, meget fine – ikke fra oppositionen, men fra de mennesker, der har forstand på, hvad de taler om.
Og det glæder jeg mig da over.
Så er der nogle opgaver, der skal løses for at leve op til det program, vi har lagt frem.
Det er klart.
Det er det, vi tager fat på, og den her finanslov er det første skridt.
Så enkelt er det.
Peter Juel Jensen (V), 2011-11-10:
Ja tak.
Jeg vil gerne spole filmen lidt tilbage.
Jeg synes, jeg hørte finansministeren svare fru Ellen Trane Nørby, at hvis Venstre ikke vil stemme for øgede skatter og afgifter, så var der ingen grund til at forhandle yderligere med Venstre.
Betyder det, at Venstre ikke bliver indkaldt til yderligere forhandlinger, og at finanslovforhandlingerne for Venstres vedkommende er overstået?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-10:
Det må vi jo se.
Jeg gjorde bare gældende, og det må jo også være tydeligt for Venstre, at vi lægger op til, hvad vi betragter som et nødvendigt kursskifte i dansk politik, og vi sikrer indtægter på en helt ansvarlig måde og efter et helt nyt forsigtighedsprincip til at sætte ind på en lang række områder, hvor vi finder, at udviklingen har haltet under den tidligere regering, og det kræver betydelig skattefinansiering.
Hvis ikke man er indstillet på det, og det er jo det indtryk, man får på baggrund af dagens debat, så er der jo ikke så meget mere at forhandle om, når det gælder de centrale finanslovforhandlinger – det er klart, det er klart.
Peter Juel Jensen (V), 2011-11-10:
Nu bad jeg ikke finansministeren om at læse op fra en pressemeddelelse.
Jeg bad om et svar på et ganske simpelt spørgsmål.
Hvis Venstre ikke vil acceptere yderligere skatter og afgifter, hvis ikke Venstre vil være med til det, betyder det så, at finanslovforhandlingerne for Venstres vedkommende er overstået?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-10:
Jamen hvis Venstre ikke er indstillet på at løfte nogen del af den opgave, der er lagt op til i det forslag, jeg har lagt frem om at tage nogle nye initiativer i Danmark, er der jo ikke den store udsigt til, man bliver del af en central finanslovaftale.
Og man får jo den mistanke, når man lytter til debatten i dag, at Venstre på intet tidspunkt egentlig har haft et ønske om at leve op til de meldinger, der kom om at stemme for finansloven.
Så er det så sådan, det er, men det må man så håbe er en stemning, der retter sig op længere henne i valgperioden, for det er der da brug for i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2011-11-10:
Tak for det.
Jeg vil høre, hvilke konsekvenser finansministeren vil drage, hvis det er sådan, at hans parlamentariske grundlag ikke vil stemme for finansloven.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-10:
Jamen jeg beder ikke om nogen sikkerhed, jeg prøver faktisk bare at tage en debat om en tradition, som mit parti har været en del af, lige så længe jeg har været voksen, og som jeg egentlig også troede omfattede spørgerens parti og Venstre og Det Konservative Folkeparti.
Det synes jeg bare er underligt efter 10 år, hvor man selv har haft fuldstændig uindskrænket magt, når det gjaldt finanslovene, og hvor mit parti strikte har henholdt sig til den tradition år ud og år ind, uanset hvordan man er blevet behandlet, og jeg har tidligere gjort rede for, hvordan man er blevet behandlet.
Så jeg synes, det er underligt, et underligt signal, og det bliver man da nødt til at forholde sig til; det kan man da ikke tørre af på Enhedslisten.
Martin Henriksen (DF), 2011-11-10:
Så vil jeg høre, om finansministeren så er af den opfattelse, at regeringen baserer sit flertal på et parti, der historisk har opført sig økonomisk uansvarligt.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-10:
Regeringen baserer sit parlamentariske flertal, sit grundlag, på Enhedslisten, som vi har et udmærket samarbejde med, og som til forskel fra de oppositionspartier, vi lige i øjeblikket debatterer, har meldt klart ud.
Hvis jeg var medlem af Enhedslisten, ville jeg da plædere for, at man opførte sig, ligesom man gør i Socialdemokratiet.
Det gælder på ethvert punkt og også på det her punkt.
Det gør man så ikke, og det har man så været ærlig omkring.
Og jeg synes, det ville have klædt de nuværende oppositionspartier at være lige så klar i spyttet.
Det, der er nyt, er, at man en måned efter at have forladt regeringskontorerne, hvor man havde siddet i 10 år – og det gælder nærmest også for Dansk Folkepartis vedkommende – så skrider fra noget, man ellers har kunnet stå inde for, og som er noget helt centralt i dansk parlamentarisme blandt de partier, der har ladet sig omfatte af det.
Det undrer mig.
Jeg var en meget ung mand, da mit parti forbrød sig mod den regel, ja, jeg var faktisk ikke en mand, jeg var et barn.
Jeg kan stadig væk huske den kritik, der kom imod mine partifæller dengang, selv om jeg kun var 11 år gammel.
Det var et ramaskrig.
Og at man nu så selv vender sig i samme retning, undrer mig.
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-10:
Jeg vil da godt starte med at kvittere for finansministerens store bekymring for oppositionen.
Det er jo dejligt, at vi har en finansminister, der i den grad er optaget af, at oppositionen har det godt.
Det er da et venligt råd, som vi godt vil kvittere for.
Jeg tror nu, at vi har overvejet situationen på en ganske udmærket måde.
Det, jeg godt vil høre finansministeren om, er sådan set noget i forbindelse med finansministerens svar på min gode kollega hr. Peter Juels spørgsmål, som handlede om, at finansministeren havde indtryk af, at Venstre skulle have sagt noget, der gjorde, at finansministeren ikke mente, at man måske kunne forhandle om så meget mere.
Hvad er det lige, finansministeren mener at Venstre har sagt, der gør, at finansministeren måske ikke vil mødes og forhandle videre med Venstre?
Hvad er det, Venstre helt præcis skulle have sagt?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-10:
Jamen jeg tror, at hr. Karsten Lauritzen vil finde, at jeg er et forholdsvis omsorgsfuldt væsen – også over årene – men jeg har jo lyttet til dagens debat og til de meldinger, der er kommet i offentligheden den senere tid.
Og det er vel ikke kun mig, der har fået det indtryk, at Venstre er en lille smule kritisk over for ideen om at hæve skatter og afgifter med henblik på at afholde nogle nye, nødvendige udgifter i Danmark.
Det kan godt være, at jeg lever i en boble på det punkt, men det tror jeg ikke; det tror jeg ikke er tilfældet, heller ikke, hvis man spørger i den øvrige offentlighed.
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-10:
Jamen jeg er da glad for, at Venstres valgkampagne til adskillige millioner kroner også er gået igennem til finansministeren.
Det er korrekt, at Venstre ikke er gået til valg på at hæve skatter og afgifter, tværtimod.
Jeg tror, at det, Venstre har sagt, for at være helt præcis – der kan jeg så oplyse finansministeren om noget, som finansministeren måske, måske ikke er bevidst om – er, at man ønsker at mindske den regning på 4.000 kr. pr. husstand som minimum, som finansministeren har lagt op til at levere til danskerne.
Men selvfølgelig vil vi da gerne indgå i en konstruktiv dialog, det er jo det, en konstruktiv opposition gør, så det var blot en serviceoplysning til finansministeren, at det, Venstre har sagt, er, at man ønsker at mindske den regning.
Men hvis finansministeren har planer om sammen med Enhedslisten at forøge eller fordoble eller tredoble det her beløb, som vi har fundet ud af at det her vil koste danskerne – og det kan jeg så spørge finansministeren om han har – så er det selvfølgelig rigtigt, at så er der måske ikke så meget at snakke om, men det var ikke umiddelbart mit indtryk.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-10:
Nej, jeg har hørt sådan skiftende versioner af det der fra forskellige Venstrefolk, men det, der samler alle Venstrefolk, er en sønderlemmende kritik af ethvert konkret forslag om at hæve skatter og afgifter i Danmark og i øvrigt også af mange af de udgifter, vi agter at afholde.
Og jeg ved altså ikke, om det sådan er betegnende for en konstruktiv opposition, det skal jeg ikke kunne sige.
Det synes jeg altså ikke det er; det synes jeg ikke det er.
Der er lagt et finanslovforslag frem, som i vid udstrækning bygger på nogle af de elementer, Venstre faktisk gik til valg på.
Det anerkender jeg.
Vi har endda fået kritik for, at det er sådan, det forholder sig.
Det burde jo være et grundlag for, at Venstre så sagde: O.k., så går vi om bord, også i en situation, hvor den nye regering og et nyt flertal ønsker at få sine prioriteter igennem, ønsker at sætte en ny kurs for Danmark, ønsker at gennemføre noget af det, de gik til valg på.
Det ville da være konstruktivt.
Det, jeg har hørt indtil videre, er ikke konstruktivt, det er jeg ked af at sige.
Merete Dea Larsen (DF), 2011-11-10:
Men er vi ikke enige om, at man også blev ved med at sige, at vi skulle have tillid til »En Fair Løsning«, og at »En Fair Løsning« ville holde, og at der var penge til at dele alle de ting ud, som man påstod rundtomkring?
Man mener altså også, at befolkningen kan have tillid til regeringen nu, hvor man erkender, at der ikke burde være den tillid?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-10:
Jamen det kan befolkningen stole på ved at se på det, vi lægger frem og foreslår.
Altså, vi har jo fremlagt et regeringsgrundlag med nogle meget, meget ambitiøse økonomiske mål, mere ambitiøse på den lange bane end den tidligere regerings.
Så der er al mulig grund til at have tillid til vores økonomiske politik.
Det fremgår jo også af de udsagn fra et klart flertal af økonomerne i Berlingske Tidendes økonompanel, som jeg kort refererede, og som viser, at det, vi her har lagt frem, faktisk bidrager positivt til at løse Danmarks økonomiske problemer.
Så det tror jeg der er al mulig grund at have, og man kan jo også konstatere, at al den snak, der var før regeringsskiftet om, at et regeringsskifte ville medføre en voldsom udvikling på markederne, jo har vist sig ikke at være rigtig.
Altså, renten er jo fortsat stabilt lav, endog lavere end før regeringsskiftet.
Så de skræmmebilleder, man manede frem i valgkampen, har jo været forkerte.
Så tillid er der al mulig grund til at have.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-11-10:
Tak for det.
Nu vil jeg gerne være konstruktiv, og det gør man jo bedst ved at fokusere på de områder, hvor man er enig, og dem kan jeg forstå på ministeren at der er mange af.
Vi er jo bl.a. enige om at for at have råd til den velfærd, som vi måske ser forskelligt på nødvendigheden og størrelsen af, så skal vi have en økonomisk vækst i Danmark.
Jeg antager også, at vi er enige om, at den her vækst skal drives af vores eksportvirksomheder, for at vi kan få nogle penge ind i systemet i stedet for blot at køre dem rundt i systemet.
Og nu til der, hvor jeg måske har opfattet nogle nuancer i vores anskuelser: Mener ministeren, at man forbedrer konkurrencevilkårene for førnævnte danske eksportvirksomheder gennem øgede skatter og afgifter til disse virksomheder og deres medarbejdere?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-10:
Jeg mener, at den samlede pakke, vi har lagt frem, er god for dansk økonomi, også for danske virksomheder.
Den kickstart, vi laver af dansk økonomi, er jo ikke lavet med henblik på at få en større offentlig sektor, tværtimod.
Den erhvervspolitik, vi fører, den energipolitik, vi fører, den miljøpolitik, vi fører, sigter jo på at gøre Danmark ikke bare renere og mere bæredygtigt, men også på at give nogle af de virksomheder, der virkelig er længst fremme globalt, nogle nye konkurrencefordele.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-11-10:
Jeg takker for svaret og anskueliggørelsen af nuancerne, som jeg deler opfattelsen af.
Mit spørgsmål går mere på de øgede skatter og afgifter, som virksomhederne skal agere under, navnlig i forhold til sammenlignelige virksomheder i andre lande.
Mener ministeren, at det forbedrer de pågældende virksomheders konkurrencevilkår?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-10:
Har det aldrig undret spørgeren bare en lille smule, at spørgeren er medlem af parti, endda et prominent medlem af et parti, som har haft regeringsmagten i 10 år og har givet relativt massive skattelettelser, samtidig med at konkurrenceevnen er raslet ned?
Giver det ikke stof til eftertanke på et eller plan, at der måske kunne være en lidt mere kompliceret sammenhæng, i forhold til hvordan sådan en økonomi hænger sammen, og hvordan det er at være en moderne virksomhed i et globaliseret samfund?