runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-02-24:
Den kurve, som hr. Morten Bødskov viser der, svarer ganske nøje til kurven over faldet i verdenshandelen fra efteråret 2008 til ind i foråret 2009.
Den viser et tilsvarende fald.
Når vi siger, at når vi fører en ekspansiv finanspolitik i 2010 – det har vi gjort i 2009 og 2010 – og når vi ser på den lave rente, som vi har i øjeblikket, svarer det til, at 80.000 flere er i beskæftigelse, end der ellers ville have været, hvis vi ikke havde foretaget os noget.
Når vi kan se, at vi er ude af krisen – det forbehold tager jeg, og vi vil naturligvis hele tiden vurdere, om vi er ude af krisen, for vi skal føre Danmark så skånsomt igennem krisen som muligt – så skal vi begynde at konsolidere.
Hvad enten hr. Morten Bødskov vil det eller ej, bliver der en regning, der skal betales for de store underskud, vi har i øjeblikket.
Derfor skal vi jo sikre, at gældsbyrden ikke bliver så stor.
Jeg indrømmer, vil jeg sige til hr. Morten Bødskov, at danskerne står over for et valg i øjeblikket.
Danskerne står i et valg mellem ansvarlighed og så den uansvarlighed, som Socialdemokraterne udviser i den her sag.
Det er, som om at gæld og øget gæld og endnu mere gæld vil få problemerne til at forsvinde fra Danmark.
Gid verden var så enkel, men det må jeg bare bedrøve hr. Morten Bødskov med at den ikke er.
Der bliver på grund af krisen en regning, der skal betales, og derfor skal vi tilrettelægge vores politik så klogt som overhovedet muligt, så vi kommer så skånsomt igennem krisen som muligt.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-02-24:
Finansministerens svar tyder jo ikke på, at finansministeren har forstået alvoren i det, der sker på det danske arbejdsmarked i øjeblikket.
Jeg vil gerne bede finansministeren bekræfte, at faldet i beskæftigelsen er langt voldsommere end stigningen i arbejdsløsheden.
Vi har bare inden for de seneste 2 år haft et fald i beskæftigelsen i størrelsesordenen 200.000 personer, 200.000 årsværk.
På den baggrund vil jeg godt høre, om finansministeren mener, at det er ansvarligt at lave opstramninger, når man ser, at vi har så voldsomt et fald i beskæftigelsen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-02-24:
Vi skal naturligvis følge konjunkturerne opmærksomt hele tiden.
Vi skal ikke foretage os noget, der kan bringe et opsving i fare.
Lad mig sige til hr. Jens Peter Vernersen, at jeg jo kan forstå, at Socialdemokratiet oven i de 95 mia. kr., vi har i underskud, vil øge det med 13 mio. kr. i år og yderligere 5 mio. kr. til 18 mio. kr. til næste år.
Hvis vi vil efterleve EU-reglerne, betyder det, at vores gæld stiger sådan, at kravet til konsolidering ikke vil være ½ pct. af BNP, men ¾ pct. af BNP, og at vi så i 2011, 2012 og 2013 skal spare yderligere 13 mia. kr.
Derfor vil jeg bare sige til hr. Jens Peter Vernersen, at vi er nødt til at opføre os ansvarligt.
Jeg ville ønske, at verden var så nem, at jeg bare kunne sige: Mere gæld, mere gæld, mere gæld, så forsvinder alle problemerne, jeg vil ikke høre det, jeg vil ikke se det.
Men vi er jo nødt til at lægge en ansvarlig linje til løsningen af de her problemer, og jeg mener ikke, at den bevidstløse gældsstiftelse, som Socialdemokraterne anviser, er ansvarlig.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-02-24:
Jeg vil godt gentage, at der altså er tale om, at man over 2 år har haft et fald i beskæftigelsen på 200.000.
Det er altså 200.000 enkeltpersoner rundtomkring i Danmark, der har mistet deres arbejde i den periode.
Jeg vil samtidig sige, at når man ser på den periode, hvor vi har haft VK-regeringen, ser man jo netop, at der ikke har været udvist den ansvarlighed.
Hvad gjorde regeringen i 2006, da der virkelig var overophedning?
Da kastede man mere benzin på bålet, der skulle virkelig fyres op, og da havde man en finanseffekt på 0,4 pct.
Det kan man se af regeringens egen opgørelse.
Når man så kommer til et tidspunkt, hvor der er brug for at gøre noget mere, i 2011, 2012 og 2013, gør man sådan set det modsatte.
Altså, da der var gang i forretningen Danmark, skubbede man på, og når det går langsomt, strammer man mere op.
Regeringen gør sådan set det modsatte af, hvad der er klogt, det modsatte af, hvad man tidligere har gjort.
Lad mig så sige om gældsstiftelse, at der ikke var nogen, der var mere engageret i at bringe gælden ned end Nyrupregeringen fra 1994.
Det kan man se i Danmarks Nationalbanks oversigt over låntagningen, som vi netop har fået.
Og det lykkedes for Nyrupregeringen at få gælden bragt ned og få gang i beskæftigelsen – det tror jeg også at finansministeren må erkende.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-02-24:
Nu har hr. Morten Bødskov jo introduceret det, at vi viser plancher til hinanden, og nu skal jeg bare lige kort vise den her planche, og så skal jeg sige det i ord
Danmark havde et godt udgangspunkt, da krisen startede, fordi vi sparede op i den offentlige økonomi i årene forud for krisen, i modsætning til de anbefalinger, vi fik af hr. Jens Peter Vernersen, om, at hver gang vi tjente 1 kr., skulle vi bruge 2 kr.
Danmark havde også en ret lav ØMU-gæld.
Helt frem til krisen brød ud, var vi faktisk foran med hensyn til gældsafviklingen i forhold til de ambitiøse mål, som Nyrupregeringerne satte op.
Og gældsnedbringelsen betød, at den offentlige nettogæld blev vendt til en nettoformue i 2008.
Vi havde altså afviklet gælden, før krisen startede, og det er jo det, der er baggrunden for, at vi kan føre en ansvarlig og ekspansiv finanspolitik i dag.
Morten Bødskov (S), 2010-02-24:
Altså, mine var så store, at finansministeren kunne se dem.
Jeg er usikker på, om han har forstået dem, men fair nok.
Spørgsmålet handler om konsekvenserne af regeringens chokkur, altså hvor mange flere arbejdsløse der bliver.
Hvis man lytter til, hvad regeringen har fremlagt nu, hvad sker der så?
Ja, så får storbønderne skattelettelser, og de offentligt ansatte får kniven.
Lad mig så spørge på en anden måde: Hvad er konsekvensen af, at man nu vil have nulvækst samlet set i den offentlige sektor?
Er finansministeren enig i, at hvis vi samlet set har nulvækst i den offentlige sektor i 2011, 2012 og 2013, svarer det til lønudbetalingerne til 40.000 offentligt ansatte?
Det kan man svare ganske enkelt på, ja eller nej.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-02-24:
Det, vi lægger op til, er, at vi holder udgifterne i ro i de kommende år.
I de budgetter, vi arbejder efter, er der jo indlagt en vækst på 1 pct. de første år og derefter ¾ pct. frem mod 2015.
Vi siger, at der ikke bliver plads til det ekstra fedt, at der ikke bliver plads til de ekstra ting, som vi alle sammen godt kunne tænke os, og at vi holder udviklingen på det niveau, som vi kender i dag.
Vi fremskriver så med pris- og lønregulering, sådan at hvis man har 10.000 sygeplejersker ansat i dag, kan man også, efter at vi har holdt udgifterne i ro, have 10.000 sygeplejersker, for vi fremskriver det med lønstigningerne, og vi fremskriver det med prisstigningerne, så vi kan opretholde niveauet.
Det er den opgave, vi har stillet os, og det løser en stor del af den udfordring, vi har.
Derudover bliver vi nødt til at gennemgå alle budgetter med en tættekam for at se, om der er områder, hvor vi kan spare.
Så når Socialdemokraterne bruger udtrykket chokkur, er det forkert.
Det er en meget regulær måde at forebygge på, at vi havner i en gældsfælde, ved at vi siger: Kan vi ikke godt i et par år holde udviklingen på det niveau, vi er på i dag?
Det er sådan set det, der er essensen af det, vi siger.
Så siger vi: Vi vil gerne friholde hospitalerne, fordi vi ved, at medicinen bliver dyrere og dyrere, at apparatur bliver dyrere, og derfor skal regionerne spare på nogle andre områder, når man skal finde nogle penge til hospitalerne, og staten skal spare osv. Så det er en stor øvelse, som vi vender tilbage til.
Men alt i alt er det et forsøg på at undgå, at vi havner i de panikløsninger, som hr. Morten Bødskovs politik ville føre til.
Morten Bødskov (S), 2010-02-24:
Deler ministeren førende økonomers bekymringer om, at konsekvenserne af regeringens chokkur til dansk økonomi med besparelser på 27 mia. kr. de næste 3 år vil være en vækstdræber for Danmark?
Det lyder i al sin enkelthed: Deler ministeren førende økonomers bekymringer om, at konsekvenserne af regeringens chokkur til dansk økonomi med besparelser på 27 mia. kr. de næste 3 år vil være en vækstdræber for Danmark?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-02-24:
Nej, jeg har fuld tiltro til regeringens økonomiske politik
jeg ved jo, hvad den går ud på.
Regeringen vil fortsat understøtte vækst og beskæftigelse med en ekstraordinær lempelig finanspolitik i 2010.
Samlet set er det vores vurdering, at faldet i renterne siden 2008 og den lempelige finanspolitik i 2009 og 2010 vil øge aktivitetsniveauet med 4½ pct. i 2010 og endnu mere i 2011.
Vi vil naturligvis tage yderligere skridt til at mindske krisens menneskelige omkostninger, herunder særlige initiativer rettet mod unge og ledige med meget lange ledighedsforløb.
I modsætning til mange andre lande kan vi tillade os at vente til 2011, fordi vores udgangspunkt har været så stærkt, som det var, fordi vi havde nedbragt gælden, og at vi ikke, som hr. Morten Bødskov foreskrev, brugte 2 kr., hver gang vi tjente 1 kr.
Vi vil i tilrettelæggelsen af finanspolitikken for 2011 også tage hensyn til konjunktursituationen, men vores klare forventning er, at finanspolitikken i 2011 bliver strammet i forhold til 2010, hvor den jo er ekstraordinær lempelig.
Det vil sige, at vi udfaser fremrykninger af investeringer og indfaser skattereformen som aftalt.
Morten Bødskov (S), 2010-02-24:
Det er jo lidt, ligesom finansministeren lever i sin helt egen verden.
Altså, lytter man til, hvad førende økonomer siger, hvad erhvervslivet siger, hvad fagbevægelsen siger, hvad folk sådan siger rundtomkring, så er man i chok over den chokkur, som regeringen nu har fremlagt.
De eneste, der måske kan være glade, er landmændene, for de får jo skattelettelser, forstår vi, mens de offentligt ansatte ikke bare skal på en hestekur, de skal på en chokkur.
Derfor er pointen jo her i spørgsmålet, om man i regeringen virkelig mener – apropos de plancher, vi havde før, der viste et styrtdyk i industriproduktionen – at en chokkur på 24 mia. kr., hvor man trækker 24 mia. kr. ud af danskernes økonomi i de næste 3 år, er kuren?
Mener man, det er helt uden konsekvenser?
Som hr. Jens Peter Vernersen sagde, er der et styrtdyk i beskæftigelsen i eksempelvis i bygge og anlæg, hvor den er faldet med 25 pct. inden for den seneste periode.
Man kan ikke anklage Dagbladet Børsen for at være et socialdemokratisk propagandaorgan, men jeg vil bare her til sidst citere, hvad der står i dagens leder: »Det er ikke økonomisk uansvarligt at opprioritere væksten de næste to år.
Det er uansvarligt at lade være, …« Er finansministeren enig i det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-02-24:
Hele regeringens politik er udtryk for en vækstpolitik, og det program til 2020, vi fremlagde i dag, er jo også gennemsyret af, at det, der skal bringe os ud af krisen, er vækst.
Vi taler om innovation, vi taler om grøn teknologi, vi taler om bedre uddannelser, vi taler om universiteter i verdensklasse – alt sammen ting, som skal trække Danmark ud af krisen.
Så selvfølgelig er vækst det, der skal bringe os ud af krisen.
Vi skal dog sikre, at vi ikke løber ind i en gældsfælde, der gør, at vores renteudgifter bliver så store, at vi om nogle år i givet fald skal lægge dramatisk om i den økonomiske politik.
Jeg vil gerne advare hr. Morten Bødskov mod den politik, som jeg kan høre ligger til grund for spørgsmålene, nemlig at øget gældsætning i sig selv skulle få problemerne til at gå væk.
Det er desværre ikke så enkelt.
Virkeligheden er desværre en anden, og det ved alle mennesker jo fra deres private husholdninger, nemlig at indtægter og udgifter altså skal mødes på et tidspunkt.
Man kan ikke blive ved med at leve med for store udgifter i forhold til indtægterne.
Det gælder privatøkonomien, men det gælder da så sandelig også i det almindelige samfundsregnskab.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-02-24:
Jeg må sige, at finansministeren nu gentager synspunkterne fra tidligere, men det er måske også, fordi det er det samme problem.
Men vi må jo fastholde, at en udvikling med nulvækst altså har en konsekvens, og derfor er det selvfølgelig også vigtigt at få afgjort, hvem disse forringelser, der nu er tale om, går ud over.
Finansministeren får det til at lyde, som om man fuldstændig uden problemer kan foretage nogle it-ændringer, kan foretage nogle effektiviseringer – uden konsekvens for nogen som helst, uden at en eneste på et plejehjem eller i en daginstitution opdager noget.
Det hele vil køre videre, som om intet var sket, på trods af at man fjerner 24 mia. kr.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-02-24:
Med nulvækst vil de nominelle forbrugsudgifter vokse på linje med lønstigningerne til offentligt ansatte og med priserne på køb af varer og tjenester fra det private.
Det vil sige, at der er plads til at fastholde de samme ansatte i den offentlige sektor og købe de samme varer og tjenester i den private sektor; hertil kommer, at produktivitets- og effektivitetsfremskridt jo kan blive i sektoren.
Nulvækst er derfor ikke udtryk for, at den offentlige service svækkes i absolut forstand.
Frem til 2010 er det offentlige forbrugs andel af BNP – og det er også konjunkturrenset BNP – steget til det højeste niveau
nogen sinde, navnlig fordi realvæksten i det offentlige forbrug i nogle år har været højere end det planlagte.
Samtidig ligger det offentlige forbrug markant højere end det, der f.eks. blev planlagt med den oprindelige 2010-plan, som Nyrup planlagde i 2001, og selv om der er nulvækst i nogle år, vil serviceudgifterne fortsat ligge meget over det, som blev planlagt dengang.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-02-24:
Det er jo initiativer, der bliver iværksat hen over foråret i forbindelse med forhandlinger med kommunerne.
Det er initiativer, der blev forhandlet i aftalerne med regionerne.
Disse andre områder af regionerne fylder måske ca. 2 pct., så der bliver vist ikke ret meget tilbage, kan man sige, hvis man skal fortsætte den tankegang.
Men der er jo ikke nogen som helst tvivl om, at det, man sætter i gang nu, har konsekvenser for 2011, og at det gøres, som vi ser det, fordi regeringen ønsker, at der skal ske forringelser af velfærden.
Der er jo ikke nogen som helst tvivl om, at det i forhold til antallet af medarbejdere ikke drejer sig om at afstå fra forbedringer, men at det drejer sig om, at der vil blive afskediget et meget, meget stort antal medarbejdere.
Det har Finansministeriet selv dokumenteret.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-02-24:
Jeg ved ikke, om socialdemokrater har en særlig fortrængningsevne over for kendsgerninger, men landets økonomiske situation gælder jo både for Socialdemokraterne, SF, Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Der er nogle realiteter, som vi må tage stilling til, og de realiteter er, at der sker en stor gældsætning i øjeblikket, fordi vi fører en lempelig finanspolitik for at få danskerne så skånsomt igennem krisen som muligt.
Vi har et underskud på 95 mia. kr. i år, det bliver vel i firserne til næste år, det bliver i halvfjerdserne året efter, det bliver i tresserne året efter igen, det bliver derefter i halvtredserne
Så vi står nu over for en langsigtet opgave med hensyn til at konsolidere økonomien, og det er en kendsgerning, som vil gælde for hr. Jens Peter Vernersen i opposition og i regering, at der er disse ting.
Som regering vælger vi at påtage os et ansvar for at sikre, at Danmark kommer så sikkert som muligt igennem krisen, men jeg kan forstå på hr. Jens Peter Vernersen og hr. Morten Bødskov, at Socialdemokraterne vælger gældsstiftelsens vej, som om øget gæld og atter øget gæld kunne få problemerne til at gå væk.
Det er desværre en forenkling af kendsgerningerne.
Morten Bødskov (S), 2010-02-24:
Nej, hvor regeringen vælger nedskæringer og atter nedskæringer, vælger Socialdemokraterne arbejdspladser og vækst.
Det er det, der er virkeligheden.
Det ligger såmænd ikke andre lande rundtomkring os så fjernt.
Altså, man kan jo bare se til USA, se til Kina, se til andre steder, hvor man har været i store problemer.
Der vælger man at sætte gang i efterspørgslen ved at skabe arbejdspladser, ved at skabe vækst.
Når regeringen og finansministeren siger, at vi har et stort underskud, og når en underfinansiering af skattereformen fra sidste år i år bidrager til at gøre det underskud større og de siger, at det er på grund af underskuddets størrelse, at de næste år vil hive 24 mia. kr. ud af samfundsøkonomien,
så skal man da ikke være atomfysiker for at finde ud af, at der er en sammenhæng mellem skattepolitikken, de skattelettelser, regeringen har givet, og de besparelser, som nu rammer børn og ældre i kommunerne.
Det er der, vi beder regeringen melde rent ud og sige det, som det er, nemlig at man har ført en uansvarlig økonomisk politik med store og i hvert fald i en periode dels ufinansierede, dels underfinansierede skattelettelser, hvilket nu rammer børn og ældre.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-02-24:
Så længe Socialdemokraterne vælger at fremture med en løgn, bliver jeg jo nødt til at korrigere den.
Det bringer os så desværre ikke videre i debatten.
Men skattereformen, som hr. Morten Bødskov for lidt tid siden anerkendte medvirker til at styrke finanserne i Danmark, medvirker til at sikre holdbarheden, er fuldt finansieret, og den vil medvirke til, at vi får en mere holdbar økonomi.
Det er kendsgerningerne om den her skattereform. Så synes jeg, at det er mærkeligt, at hr. Morten Bødskov begynder at fremhæve lande, som har et megaunderskud i forhold til Danmark.
Jeg venter på, at hr. Morten Bødskov siger: Se til Irland, se, hvor ekspansiv en finanspolitik, de har ført der; se til Spanien; se til Portugal; se til Storbritannien; se til Grækenland.
Jeg vil sige til hr. Morten Bødskov, at det jo lige præcis er det, vi vil værge os imod.
For den kur, hr. Morten Bødskov anbefaler, er en fattigdomskur.
Den vil medføre, at vi på længere sigt er nødt til at udhule velfærdssamfundet, fordi vi får en større rentebyrde, fordi vi mister troværdighed i finanspolitikken internationalt.
Vi skal så betale overrente, og det er den vej, hr. Morten Bødskov anbefaler igen og igen
Jeg må bare sige, at det vil jeg ikke anbefale danskerne.
Morten Bødskov (S), 2010-02-24:
Alternativet er jo soleklart.
Vi har en regering, som vælger nedskæringsstrategien, og som så mener, at det ingenting betyder, at man nu vil have – og jeg citerer finansministeren for, hvad han sagde på pressemødet – samlet set nulvækst i den offentlige sektor.
Altså, samlet set nulvækst i den offentlige sektor, men sygehusene skal friholdes.
Der er meget fedt på gangene, og de offentligt ansatte løber langsomt, og de drikker vel kaffe hele tiden efter finansministerens opfattelse.
Det betyder ingenting.
Hvis ikke det er hokuspokusøkonomi, hvor man skjuler alle uhyrlighederne i sækken, så ved jeg ikke, hvad det er.
Det skriger jo så meget til himlen, at man næsten må spørge sig selv om, hvilken regnemaskine finansministeren bruger.
Man skylder et svar på, hvordan det kan være sådan, og hvilke konsekvenser nedbringelsen af underskuddet har for velfærden til børn, til ældre og til syge.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-02-24:
Regeringen fører, fordi vi har en krise, der også har ramt Danmark, en lempelig finanspolitik i 2010.
Vi skal sikre, at vi kommer skånsomt igennem krisen i Danmark med færrest mulige ledige, og det er det mål, vi vil forfølge.
Det betyder, at vi også, når vi er kommet igennem krisen og kan se, at konjunkturerne er stabile, må tænke på at konsolidere den offentlige økonomi.
Derfor har vi sagt i dag, at den opgave, der står først for, er at sikre, at vi kommer ned under de 3 pct., som er opstillet i vækst- og stabilitetspagten, altså at underskuddet ikke må udgøre mere end 3 pct. af BNP.
Så det er en årrække med problemer, vi skal igennem.
Derfor siger vi: Vi må indstille os på at holde de offentlige udgifter i ro.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-02-24:
Nu har man haft regeringsmagten siden 20.11.2001.
Man har haft ansvaret for den økonomiske politik i den periode, har haft ansvaret for de skattelettelser, der er givet, her i sidste omgang endda til de mest velstillede.
Det er jo lidt afgørende nu, hvor finansministeren vil i gang med disse nedskæringer, at det så måske er de samme, der kommer til at betale, som har haft gevinsten de foregående 9 år.
Sådan bliver det jo ikke.
Det er helt åbenbart, at dem, der kommer til at betale regningen nu her, bliver de ældre på plejehjemmene, det bliver børnene, det bliver skolerne.
For nulvækst betyder – og jeg gentager – at vi altså over disse 3 år mister 40.000 medarbejdere.
Det er ikke bare nogle, som sidder og laver ingenting, det er ikke fedt, der skal skæres væk, men folk, der passer deres arbejde med at passe de syge, de ældre og børnene.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-02-24:
Nu har hr. Jens Peter Vernersen jo lige hørt, at Socialdemokratiets finanspolitiske ordfører har givet den første indrømmelse i den her sag om skat, nemlig at den skattereform, der er trådt i kraft i år, er fuldt finansieret.
Og når den er fuldt finansieret, vil jeg sige til hr. Jens Peter Vernersen, er der jo ikke nogen, der skal betale for den. Den indrømmelse synes jeg da at hr. Jens Peter Vernersen skulle notere, for det er da ærgerligt i den politiske debat at rende rundt og skulle bekæmpe falske påstande.
Tag nu til efterretning, at hr. Morten Bødskov har sagt, at skattereformen, der er trådt i kraft her i 2010, er fuldt finansieret.
Og så hold op med det, at der er nogle, der skal fyres på grund af den skattereform.
Den er fuldt finansieret og bidrager til at sikre holdbarheden i dansk økonomi.
Den giver større arbejdsudbud og er finansieret krone for krone.
Hold nu op med at få de der tilbagefald.
Jeg ved godt, at det kan kræve en tilvænningsperiode at se realiteterne i øjnene, men det ville hjælpe noget på den politiske debat.
Nanna Westerby (SF), 2010-02-24:
Hvordan mener ministeren, at en besparelse på gennemførelsesvejledningen til elever på ungdomsuddannelserne vil øge andelen af unge i uddannelse, som ellers er et af målene med ungepakken, og hvad er ministerens holdning til udmøntningen af de 35 mio. kr., der skal skæres i vejledningen til elever på ungdomsuddannelserne?
Spørgsmålet lyder: Hvordan mener ministeren at en besparelse på gennemførelsesvejledningen til elever på ungdomsuddannelserne vil øge andelen af unge i uddannelse, som ellers er et af målene med ungepakken, og hvad er ministerens holdning til udmøntningen af de 35 mio. kr., der skal skæres i vejledningen til elever på ungdomsuddannelserne?
Tina Nedergaard (V), 2010-02-24:
Spørgsmålet henviser jo netop til de initiativer i ungepakken, som er aftalt med en bred kreds af partier i Folketinget, og ungepakken indebærer ganske rigtigt en omlægning af uddannelses- og erhvervsvejledningen, så der sker en øget målretning af de enkelte dele af uddannelses- og erhvervsvejledningen mod de unge, der har mest behov for vejledning og støtte.
Isoleret betragtet frigøres der hen ved 35 mio. kr. i 2012 i aftalen, men pengene anvendes til finansiering af andre initiativer i ungepakken.
F.eks. kan det nævnes, at hvis den unge ikke umiddelbart er uddannelsesparat til at gennemføre en ungdomsuddannelse, får han eller hun et andet tilbud, der tilgodeser hans eller hendes behov for opkvalificering.
Med ungepakken afsættes ressourcer hertil, og samtidig udvides viften af tilbud, der kan gives til de unge.
Vi styrker også vejledningsindsatsen i selve overgangen til en ungdomsuddannelse, hvor der hurtigt skal tages hånd om unge, der falder fra eller viser tegn på at ville gøre det.
Uddannelsesinstitutionerne og kommunerne skal samarbejde herom, hvilket jo er rigtig positivt.
Endvidere kan det nævnes, at der etableres en e-vejledning, hvor de unge får nem adgang til vejledning, når de selv synes at have behov for det.
Denne vejledning vil betjene sig af moderne informationsteknologi, så de unge kan få vejledning ved at benytte de kommunikationsplatforme, som de i forvejen er meget fortrolige med.
Med e-vejledningen til de selvhjulpne bliver det muligt i højere grad at frigøre ressourcer, så fastholdelsesarbejdet på de enkelte institutioner i højere grad kan målrettes unge med særlige behov.
Jeg kan notere mig, at de, der har hjulpet mig med talen, er vant til et lidt hurtigere tempo.
Må jeg benytte lige et sekund mere?