Rasmus Prehn (S), 2009-11-11:
Først og fremmest tak til ministrene for deres besvarelser.
Når man sådan sidder stille og roligt og lytter efter, hvad det er, regeringen har at byde på i det her spørgsmål, minder det unægtelig meget om de plusord, der blev sagt i forbindelse med lanceringen af den nye strukturreform – en hel masse plusord om, hvor fantastisk godt det hele er, og hvor godt det vil blive.
Man får den tanke, at det minder lidt om det her George Orwell-nysprog.
Når man taler om decentralisering, betyder det, at man sidder sammen med Dansk Folkeparti på Slotsholmen og bestemmer, hvor sygehusene skal ligge, når man taler afbureaukratisering, betyder det nye regler, og når man taler om flere penge, så betyder det besparelser.
Det er simpelt hen det nysprog, der kendetegner den siddende regering.
Man siger sådan set et, og så gør man noget andet.
For år tilbage, da vi fik strukturreformen, det var den daværende kronprins i partiet Venstre og indenrigsminister, der lancerede den, var der ikke grænser for, hvilke lyksaligheder der ville regne ned over danskerne, når vi fik strukturreformen; alt ville praktisk talt blive bedre, der ville blive mindre administration, og servicen ville stige.
Der ville være stordriftsfordele, der ville være administrative besparelser, ja, regionerne skulle stå for sygehusene, bedre råd til kernevelfærd, bedre service i det hele taget, og så skulle der kun være én indgang til det offentlige.
Men rigtig mange af de ting, der blev lovet, er man så mislykkedes med, og de er ikke sket fyldest.
Det er også derfor, man på forsiden af Jyllands-Posten og i øvrigt også Berlingske Tidende, har kunnet se, at danskerne simpelt hen dumper strukturreformen.
Det er faktisk kun 9 pct., som synes, at hverdagen er blevet bedre efter strukturreformen.
Så man må bare sige, at den store prestigereform, den nuværende statsministers absolutte svendestykke, simpelt hen er faldet til jorden med et brag, den er simpelt hen dumpet.
Hvis vi bare kigger på det med regionerne, som jeg også var inde på, da jeg indledte hele forespørgselsdebatten her, vil man se, at regionerne dårligt er kommet i gang med deres arbejde, inden regeringen på alle mulige måder prøver at modarbejde det arbejde, der bliver lavet i regionerne.
Først sagde man til regionerne: Nu skal vi have nye sygehuse i Danmark, vi skal have en ny sygehusstruktur, nu skal I gå i gang med at involvere borgerne, borgerinddragelse, demokratiprocesser og andet, og finde ud af, hvor de her sygehuse skal ligge.
Bedst som man var i gang med at have dialog med borgerne om, hvordan det hele skulle være, nedsatte man lige pludselig et ekspertudvalg, et såkaldt Erik Juhl-udvalg.
Selv om man havde en statsminister, der havde turneret hele Danmark rundt og fortalt, at det nu skulle være slut med smagsdommere, så skulle man lige pludselig have et Erik Juhl-udvalg, som skulle sidde og være endnu klogere end de danskere, der sad og var med i en høring, som de og demokratiske regioner havde lavet.
Man kom altså og overrulede.
Nå, det fik man noget kritik af, og man sagde: Så må vi alligevel lytte lidt til de her regioner.
Bedst som man så sidder og forhandler finanslov, så vi så, hvad det er, den her decentralisering byder på, når det er regeringen: Man sidder sammen med Dansk Folkeparti centralt og planlægger, hvordan strukturen skal være.
Så man er altså i den grad løbet fra det, man stillede i udsigt, man er løbet fra det, man lovede.
På regionernes område havde vi jo her i sidste uge et meget konkret beslutningsforslag fra socialdemokratisk side, som lagde an til at styrke regionernes kompetence, styrke regionernes rolle.
Det, vi så kan forstå, er, at regeringen, i hvert fald Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti, simpelt hen helt vil afskaffe regionerne.
Så kunne man spørge, om det ikke ser rigtig godt ud på det kommunale område, går det ikke i en bedre retning ude i kommunerne, for der har de da fået det bedre?
Der må jeg sige, at det, man talte meget smukt om, nemlig at der skulle være stordriftsfordele, stort set er begrænset til, at man har lukket en masse folkeskoler.
Færre folkeskoler er altså stordriftsfordele i regeringens optik.
Faktisk er det sådan, at mens V og K har været ved regeringsmagten, har man lukket hele 138 folkeskoler.
Sagen er jo den, at man mange steder har så begrænset en økonomi, så man sidder i hver enkelt kommunalbestyrelse og skal vælge imellem, om de skal have elever, der har færre timer end minimumsantallet, eller om de skal lukke skoler for at komme op på et fagligt niveau.
I Lolland Kommune er man gået så langt som at gå fra 15 folkeskoler til at komme ned på 4.
I det hele taget er man presset ude i kommunerne.
Ifølge undervisningsministerens egne tal og hans egne oplysninger er der sket en ottedobling af antallet af skoler med færre dansktimer end minimumsantallet.
Det er, hvad undervisningsministeren selv giver udtryk for.
Men ud over skoleområdet er der altså også sket en ringere normering på børneområdet, der er kommet en tredjedel mindre rengøring til de ældre, og der er begrænset frihed på anlægsområdet. Først var der anlægsloft, og så er der begrænset låneadgang.
Jeg skal lige nå at sige, inden jeg slutter af her, at man også lovede afbureaukratisering.
Den her afbureaukratisering består så i, at man nu i kommunerne selv kan bestemme, om man vil have et ældreråd eller ej, men man er tvunget til at sende en bestemt procentdel i udbud, og man kan ikke selv bestemme sin arbejdsmarkedspolitik.
Der er rigtig mange steder, hvor det går den modsatte vej af, hvad man sådan set stillede i udsigt.
Ordstyreren var jo blevet bekendtgjort med, at der var et forslag til vedtagelse også, men nu læser jeg højt: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at landets kommuner og regioner er tynget af regeringens økonomiske og styringsmæssige pres.
Det gør det kommunale selvstyre mindre og mindsker muligheden for at prioritere kernevelfærden.
Det gælder især i de mindre lokalområder.
Folketinget pålægger regeringen inden udgangen af 2010 at gennemføre en evaluering af strukturreformen med særlig fokus på demokrati, ligestilling, kommunalt og regionalt selvstyre samt ikke mindst de økonomiske rammer og serviceniveauet i de nye kommuner og regioner.
Endvidere pålægges regeringen at udarbejde en plan, der skal - styrke det kommunale selvstyre og sikre friheden for unødige regler, herunder pålæg om tvungent udbud, - styrke regionernes demokratiske arbejdsbetingelser og rolle og - sikre kommunerne og regionerne de fornødne økonomiske rammer til at opretholde og udbygge velfærden.«