runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Friis Bach (RV), 2014-01-23:
Tak for det, og tak for to gode redegørelser, dels om det arktiske samarbejde, dels om samarbejdet i Østersørådet.
Det er rigtig godt at se det gode samarbejde mellem Danmark, Færøerne og Grønland og den stærkt stigende aktivitet i det arktiske samarbejde, et samarbejde, som bliver stadig bredere, med tilslutning til arbejdet fra flere og flere lande, og som bliver stadig dybere, med inddragelse af flere og flere områder og flere og flere fagministerier.
Det spænder jo vidt, fra udvikling af specifik kapacitet og samarbejde inden for beredskab, arktisk miljø- og natursamarbejde, miljøovervågning, sundhed, politi, forskning, hydrologiske målinger, sikring af de nødvendige søkort til udvikling af fælles standarder fra alt fra skibe til miljøforhold.
Det er nødvendige prioriteter i et arktisk område, der er i hastig udvikling.
Klimaforandringerne vil få dramatiske konsekvenser for Arktis og for Grønland, og derfor er det afgørende, at vi står stærkt og samlet i de internationale klimaforhandlinger.
Danmark kan styrke Grønlands stemme og omvendt.
Grønland og den store betydning, udviklingen i Grønland har for konsekvenserne af klimaforandringerne, og den store betydning, som klimaforandringerne har for Grønland, vil styrke vores legitimitet og vores gennemslagskraft i klimaforhandlingerne.
Her viser regeringens redegørelse gode og nye initiativer.
Redegørelsen om Østersøsamarbejdet viser måske, hvis man skal sige det, som det er, et lidt mindre aktivitetsniveau i 2013.
Men Østersørådet er et vigtigt forum til også at fremme dialog og samarbejde i en region, der jo stadig præges af både spændinger og fælles udfordringer.
Det er vigtigt ikke mindst at fortsætte arbejdet med at beskytte havmiljøet i Østersøen, hvor Danmark jo leder arbejdet i Helsingforskommissionen, den strategiske partner, og det er vigtigt at dæmme op for menneskehandel, kriminelle aktiviteter i regionen – vigtige grænseoverskridende problemer, hvor der skal findes fælles løsninger.
Derudover er der gode perspektiver i at styrke samarbejdet inden for uddannelse og energi.
Det skal regeringen og udenrigsministeren roses for, men det skal vi jo ikke mindst også rose de mange embedsmænd for, i Udenrigsministeriet og i de andre ministerier, der dygtigt taler Danmarks sag, og som fremmer det regionale samarbejde i to for Danmark helt centrale områder.
Tak for ordet.
Mikkel Dencker (DF), 2014-01-23:
Det kan jeg sige at vi gør.
Selvfølgelig skal der være en balance i, hvordan man udnytter naturressourcerne, også i form af sæler, så derfor skal man selvfølgelig beskytte bestanden, så den fortsat er til stede, men også tage hensyn til dyrevelfærd; det ligger jo Dansk Folkeparti meget på sinde.
Men ja, vi synes, det er en udmærket idé, at man udnytter de ressourcer, der er til stede, også af levende dyr, bare de bliver behandlet ordentligt.
Sara Olsvig (IA), 2014-01-23:
Ordføreren siger i talen, at det er vigtigt at sikre en bæredygtig udvikling for befolkningerne i Arktis.
En del af det med en bæredygtig udvikling er også at have mulighed for at gøre brug af de både levende og ikkelevende ressourcer, der er i og omkring de lande, vi nu bor i.
I en grønlandsk sammenhæng er det jo derfor også vigtigt, at vi har mulighed for at gøre brug af og eksportere sælprodukter, og i den forbindelse vil jeg gerne høre, om Dansk Folkeparti støtter den grønlandske sælfangst.
Margrethe Vestager (RV), 2014-01-23:
Jeg ved faktisk ikke på stående fod, hvordan de helt konkrete diskussioner har været.
Vi har også en række andre diskussioner om adgangen til overhovedet at lave en validering op imod CPR.
Hvem skal egentlig havde adgang til det i forhold til det at have – om man så må sige – sin egen sikkerhed og f.eks. bruge NemID?
Hvis man gerne vil lave et langsigtet kundeforhold, så skulle man måske starte det med f.eks. at bruge NemID, når man etablerer selve kundeforholdet, i stedet for bare at bede om et cpr-nummer.
For som det jo også har været fremme i debatten i dag, er det jo ikke altid bare en løsning at få et nyt cpr-nummer, for hvis virksomheder stadig væk accepterer et stjålet kørekort med et gammelt cpr-nummer på, er man sikker i den forstand, at man klart kan sige: Det er ikke mig; i hvert fald ikke længere.
Men virksomheden synes jo, at de stadig væk har et – om man så må sige – et udestående, og derfor kan man stadig væk være stillet i en vanskelig situation.
Så jeg følger meget gerne op på det og vil også meget gerne give udvalget en status for, hvor langt vi er kommet med de drøftelser, vi har med virksomhederne.
Villum Christensen (LA), 2014-01-23:
Det er en rigtig god lejlighed til at få et samlet overblik over Arktis og Østersøområdet.
Jeg vil koncentrere mig om Arktis, som på alle måder naturligvis repræsenterer en strategisk interessant region for kongeriget.
I Liberal Alliance har vi altid argumenteret for, at Arktis på trods af afstanden og størrelsen er at betragte som vores nærområde, når der skal prioriteres sikkerhedsmæssigt, miljømæssigt og i forhold til beredskab.
Det vil være umuligt at løse problemerne deroppe uden en vis mængde isenkram, det siger sig selv.
Redegørelserne tegner også et billede af, at der er rigtig mange interessenter, som interesserer sig for området, og at der forestår helt afgørende koordinerings- og samarbejdsudfordringer, hvis man overhovedet skal kunne gøre en forskel på så store afstande, og det gælder både samarbejdet mellem landene og mellem de mange myndigheder internt.
Vi læser redegørelserne på den måde, at det kerer man sig rigtig meget om – der er i hvert fald mange linjer om det.
Vi er f.eks. meget tilfredse med, at forsvaret kan gå ind i de mange civile opgaver på tværs af grænserne, og at man forbereder sig godt på de konflikter, som uvægerligt vil dukke op, når og hvis råstofressourcerne kan kommercialiseres i større målestok.
Selv om det er rasende dyrt at operere i dette område med en meget beskeden infrastruktur, tyder alt på, at det på et tidspunkt vil blive forretningsmæssigt interessant.
Indtil nu ser det jo ud til, at de mange interesser ikke har ført til, at man er uenige om spillereglerne, der skal følges, når de her konflikter skal løses, og det er jo i hvert fald en god begyndelse.
Vi er også tilfredse med den afbalancering, som altid skal foretages i forhold til økonomiske interesser og et skrigende behov for udvikling samtidig med hensynet til bæredygtighed, selv om begrebet her har en helt anden dimension, end når vi normalt diskuterer det på vores breddegrader.
10-meterrandzoner fylder ikke meget på Grønland, kan man sige, og spørgsmålet om, hvor overliggeren skal ligge, synes jeg først og fremmest må være op til den oprindelige befolkning at besvare.
Det er dem, der skal leve i omgivelserne, og det er dem, der skal sikre en fortsat vækst.
For Liberal Alliances skyld må vi f.eks. gerne dæmpe vores lyst til at belære om, hvad der er korrekt og moralsk korrekt i de enkelte afvejninger, også når det gælder om at åbne minerne.
Med disse ord til vil jeg gerne tage redegørelserne til efterretning – og dette med en ordentlig bemærkning om, at det anses for rigtig vigtigt, at de mange interessenter i området er i stand til at koordinere indsatsen, så det bliver økonomisk overkommeligt reelt at kunne gøre en forskel i disse kæmpestore områder.
Holger K. Nielsen (SF), 2014-01-23:
Der er jo mange spørgsmål, mange tvister i forhold til EU, og jeg synes ikke, vi kan, om man så må sige, tage det arktiske som gidsel i den forbindelse.
Sælfangst og sæleksport hænger meget sammen med det arktiske samarbejde og med Arktisk Råd, og derfor kan man sige, at det er naturligt at gøre det der.
Men vi synes ikke, det hænger sammen, at man så også inddrager den færøske sildesag i det, lige så lidt som man kunne inddrage alle mulige andre sager, som der måtte være.
Så derfor vil jeg ikke give løfte om det.
Igen er det vigtigt at få sagt, at det ikke er en dansk repræsentant, der skal derop; det er en person, som bliver placeret i sekretariatet i Tromsø.
Der bliver ikke mulighed for at give mandat til vedkommende, og derfor vil jeg ikke give løfter om, at vi sætter en meget, meget stor procedure i gang i forbindelse med det her.
Men som jeg sagde, er vi da om alle de her centrale spørgsmål villige til at tale med selvstyret, og det vil vi også her, men jeg vil da ikke give løfte om, at vi så skal have et eller andet forhandlingsforum, hvor vi så skal sidde og pindehugge om, hvordan den repræsentant skal arbejde.
For det bliver en person, der skal arbejde i Arktisk Råd og på Arktisk Råds præmisser, og derfor skal vi ikke, om jeg så må sige, køre det op på et højpolitisk niveau, hvad det er for en person, der forhåbentlig skal placeres i Tromsø.
Sara Olsvig (IA), 2014-01-23:
Udenrigsministeren kom ind på spørgsmålet om den her repræsentant, eller hvad vi nu skal kalde det, i Arktisk Råds sekretariat i Tromsø.
Det spørgsmål, jeg vil stille om det, er egentlig uafhængigt af, præcis hvilken form for repræsentant det kommer til at være.
Spørgsmålet er, om man kommer til at træffe beslutning om, hvem det skal være, om mandatet, eller hvad den her person skal arbejde med, sammen med Grønland og selvfølgelig også gerne Færøerne?
Jeg mener, det er helt essentielt med hensyn til Arktisk Råd-arbejdet, at man netop koordinerer internt i rigsfællesskabet, at man netop har den tætte dialog om, hvad det så præcis er, vi skal bruge sådan en person i Tromsø til.
Morten Marinus (DF), 2014-01-23:
Ganske kort: Det, jeg kan forstå, er, at den her rådgivning og anbefaling, som man så har givet virksomhederne, vil man evaluere for at se, om det så er godt nok.
Er der nogen tidsramme for, hvornår man vil evaluere og finde nogle nye tal frem, eller kan man bare få lov til at lade det køre med anbefalinger, indtil der er nogen herinde, der vælger at tage det op?
Lene Espersen (KF), 2014-01-23:
Det så vi meget gerne, men jeg må desværre sige til fru Sara Olsvig, at det, jeg frygter, er, at jo mere man taler om det, jo mere vil nogle af de dyreværnsorganisationer, der ynder bare at vise nogle billeder af en masse blod, desværre nok få endnu mere blod på tanden, om man så må sige, og være med til at forpurre debatten.
Jeg synes altså, at det er meget vigtigt, når vi lever i et fællesskab, at der er den rummelighed og frihed til, at man også kan indrette sig på en lidt anden måde.
Sara Olsvig (IA), 2014-01-23:
Mange tak, det er rart at få en klar udmelding om støtten til Grønlands sælfangst, og det er jo sådan, at der er den her inuitundtagelse, som gør det muligt at eksportere grønlandske sælskind til EU.
Er det noget, som De Konservative vil være med til at promovere inden for EU, altså at forøge kendskabet til den her undtagelse, så den står lysende klar for alle de europæiske lande?
Lene Espersen (KF), 2014-01-23:
Det kan jeg sige at vi gør hundrede procent.
Jeg kan godt forstå, at canadierne stadig væk har noget vrede over for EU på grund af den måde, EU agerede på i forbindelse med deres såkaldte drab på babysæler.
Det er efter min mening sådan en slags imperialistisk tilgang til det arktiske område, når man gør sig klog på, hvordan der i århundreder er blevet drevet fangst, og hvilke fangstmetoder der er blevet brugt.
Det synes jeg man skal afholde sig fra.
I det hele taget synes jeg, at man skal vise lidt mere respekt for den måde, den arktiske befolkning har overlevet på i århundreder, og derfor støtter vi helt og fuldt det ønske, man har, om fortsat at drive sælfangst med de metoder, man bruger.
Sara Olsvig (IA), 2014-01-23:
Sidste år udtalte ordføreren sig på et samråd om grønlandske sælprodukter og om muligheden for at eksportere disse til EU.
I hvert fald blev det afspejlet i pressen, som om ordføreren måske ikke var helt klar over, om grønlandske skind fortsat kan eksporteres til EU.
Jeg tager det her op, fordi det her er et vigtigt emne for os og også andre arktiske folk.
I den forbindelse vil jeg egentlig gerne bede om en uddybning af, hvordan ordføreren ser på eksport af grønlandske sælprodukter til EU, og om De Konservative støtter Grønlands sælfangst.
Christian Friis Bach (RV), 2014-01-23:
Jeg kan notere mig, at det både af de statistikker, vi nu har i Danmark, og af de statistikker, der forefindes i udlandet, fremgår, at de hunderacer er overrepræsenteret i statistikkerne over hunde, der bider, og det giver dog et klart indicium om, at der er et problem.
Men jeg anerkender fuldt ud, som jeg gjorde i mit indlæg, at vi ikke har håndfaste beviser i denne sag, og at vi skal gøre vores bedste, og der er jeg enig med hr. Dennis Flydtkjær i, at man skal tilvejebringe yderligere statistik og dokumentation, både i forhold til, hvilke hunde der udgør en risiko, og også i forhold til, som det har været drøftet i dag, hvordan vi så identificerer de hunde så godt og klart som muligt, så man dermed giver ejerne af disse hunde en retssikkerhed.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-01-23:
Jamen som jeg også nævnte, så er det jo meget, meget lidt fyrværkeri, der overhovedet affyres uden for tidsrummet, fra dronningen har holdt sin nytårstale, og til man ikke gider længere der ved halv to-totiden om natten.
Langt det meste fyrværkeri bliver fyret af i det tidspunkt.
Så selve affyringsperioden vil selvfølgelig ikke indebære store, voldsomme problemer for en hel masse mennesker.
Det, jeg taler om, er, at politiet og Rigsadvokaten har peget på, at det her lovforslag, den her lov, vil blive meget, meget vanskelig at håndhæve.
Lovforslaget er, om jeg så må sige, en fuser.
Benny Engelbrecht (S), 2014-01-23:
Nu nævnte hr. Jan E. Jørgensen selv Tyskland i sin ordførertale, og jeg skal bare høre, om det er hr. Jan E. Jørgensens generelle opfattelse, at den meget korte affyringsperiode, som er i Tyskland, er en stor udfordring.
Jeg minder lige om, at det faktisk er sådan, at perioden i Tyskland jo stort set er, som regeringen foreslår her.
Det er bare for sådan lige at få det pindet ud, om det er noget, som hr. Jan E. Jørgensen opfatter som et meget stort problem i Tyskland.
Det er i hvert fald ikke noget, som er tilgået min opmærksomhed, at det skulle være et stort problem, tværtimod er der mange danskere, især i den sydlige del af Jylland, som har gjort opmærksom på, at reglerne fungerer utrolig godt i Tyskland.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-01-23:
Nej, det er det ikke.
Vi lytter altid til de råd, der kommer fra arbejdsgrupper og fra eksperter og fra folk, der har problemerne inde på livet, men det er os som politikere, der i sidste ende skal vægte, hvad vi så finder vejer tungest, og lytte til de argumenter, der er fremført i debatten.
Det er jo ikke sådan, at der ikke er fremført argumenter, der taler imod det her lovforslag.
Jeg har redegjort for en del af dem her i min ordførertale, og vi synes altså fra Venstres side, at de argumenter vejer tungere.
Så har vi selvfølgelig også en liberal holdning til tilværelsen, en liberal ideologi, der gør, at vi altså ikke synes, vi skal lave flere love og regler og forbud end absolut nødvendigt.
Benny Engelbrecht (S), 2014-01-23:
Ja, det var jo nogle interessante betragtninger, hr. Jan E. Jørgensen kom med, og jeg skal nok lade være med at kommentere, om sloganet i forbindelse med hr. Lars Løkke Rasmussen, »Gå aldrig tilbage til en fuser«, vil virke i den kommende valgkamp.
Det må vi jo i givet fald se.
Men i forhold til det foreliggende lovforslag husker jeg jo, da vi havde debat sidste år, at hr. Jan E. Jørgensens partifælle, hr. Hans Christian Thoning, som var ordfører på daværende tidspunkt, gjorde tydeligt opmærksom på, at Venstre var meget optaget af det udvalgsarbejde, der var sat i gang, og ville følge meget nøje også de anbefalinger, som den arbejdsgruppe lagde op til.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-01-23:
Eksportrådet har fungeret godt i mange år og har været en god døråbner i forbindelse med vores eksportindsats på forskellige markeder, men set i lyset af at verden hele tiden ændrer sig, at der er brug for en større koncentreret indsats fra dansk side, kan vi fra Konservatives side godt støtte, at man nedlægger bestyrelsen i Eksportrådet og laver et nyt Udenrigsøkonomisk Forum.
Det er jo også blevet vel modtaget af de forskellige organisationer og af bestyrelsen i Eksportrådet.
Så vi kan godt støtte forslaget og appellerer jo så til, at man yder en kraftindsats, når det gælder eksportindsatsen, kigger på det omkostningsniveau, vi har i Danmark, og hjælper specielt de små og mellemstore virksomheder ud på eksportmarkedet – også gennem det her forum.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-01-23:
Det her lovforslag medfører, at Eksportrådets bestyrelse nedlægges, og at proceduren for udvælgelsen af medlemmer til eksportfremmebevillingsudvalget ændres.
Vi tror ikke, at det er det her lovforslag, der kommer til at gøre Danmark til sådan en vindernation på de globale eksportmarkeder, men vi har valgt at lytte til erhvervsorganisationernes høringssvar i forbindelse med det her lovforslag, og de er sådan overordnet set positive, specifikt er i hvert fald Dansk Industri og Danmarks Rederiforening positive, Dansk Erhverv og Dansk Byggeri er en lille smule mere kritiske, men samlet set virker det, som om de synes at det er en god idé, og derfor vælger vi at lytte til dem.
Men samlet set kan vi støtte det her lovforslag.
Stine Brix (EL), 2014-01-23:
På Enhedslistens vegne kan jeg sige, at vi også kan støtte lovforslaget.
Til nogle af de bemærkninger, der allerede er sagt, vil jeg tilføje, at vi sådan set er interesserede i at høre mere om, hvad ministerens overvejelser er mere konkret i forhold til udpegning af medlemmer til det nye udenrigsøkonomiske forum.
Det fremgår jo også af flere af de høringssvar, vi har fået, at der er mange meninger om den sag.
Og jeg synes sådan set, det kunne være interessant at høre noget mere om, hvad man gør sig af overvejelser.
Der er bl.a. et indspark fra fagbevægelsen, som gerne vil være repræsenteret, og der er også et indspark fra AE-rådet, som peger på, at man kunne få gavn af også at have en bredere nationaløkonomisk repræsentation i den sammenhæng.
Man kunne også forestille sig, at vi i den sammenhæng kunne få glæde af at have viden om, hvordan vi kunne understøtte en bæredygtig eksport.
Men vi kan støtte forslaget og ser frem til at høre noget mere om, hvad regeringen gør sig af overvejelser i forhold til det fremtidige forum, der skal erstatte Eksportrådet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-01-23:
SF kan støtte det her lovforslag.
Efter udnævnelsen af netop handels- og europaministeren er den oprindelige intention med bestyrelsen i Danmarks Eksportråds rolle og virke meget forandret, og af samme grund anser vi nedlæggelsen af bestyrelsen for at være en ganske naturlig reaktion på, at der nu er blevet udpeget en selvstændig minister på området.
Vi anerkender dog, at erhvervslivets repræsentation i Eksportrådets bestyrelse har været værdifuld, og vi ser gerne, at Eksportrådet også fremover får en meget tæt kobling til erhvervslivet.
Vi glæder os i den forbindelse over, at man har en intention om, at nedlæggelsen af bestyrelsen skal modsvares af oprettelsen af et nyt udenrigsøkonomisk forum, som skal bistå handels- og europaministeren med rådgivning i forhold til at håndtere den danske vækstdagsorden i et internationalt perspektiv.
Så vi kan støtte det her lovforslag.
Andreas Steenberg (RV), 2014-01-23:
Jeg vil starte med at rose den danske eksportindsats.
Jeg hører fra rigtig mange konkrete virksomheder og erhvervsorganisationer, at indsatsen virker, og at man er rigtig glad for den.
Fra radikal side er vi også glade for den nye handelsministerpost.
Vi har den opfattelse, at det virker at have en minister på det her område.
Vi skal huske på, at Danmarks og danskernes velstand kommer fra at sælge varer til udlandet, og derfor er eksportindsatsen utrolig vigtig.
Med lovforslaget her sørges der for at tilpasse den indsats, der foregår, med det faktum at vi nu har et handelsministerium.
Eksportrådet nedlægges, og der laves i stedet for et såkaldt udenrigsøkonomisk forum, som skal rådgive handelsministeren i hans arbejde.
Vi støtter den her ændring, og vi mener, at det styrker det arbejde, der foregår.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-01-23:
Det lovforslag, der er fremsat her, har Venstres ordfører jo nærmest gennemgået minutiøst.
Det er jo korrekt, at med den ændrede ministerstruktur og den ændrede opgaveportefølje, der ligger hos ministrene, er det oplagt at se på, om den her bestyrelse fortsat skal være her, eller om der skal ske en omorganisering.
I Dansk Folkeparti er vi fulde af fortrøstning over, at det her udenrigsøkonomiske forum, som man vil etablere, til fulde vil kunne håndtere de opgaver, der ligger, med at sikre en god dialog om de internationale aspekter, som er af dansk interesse og er i vores vækstdagsorden generelt.
Så vi støtter lovforslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2014-01-23:
Formålet med det foreliggende lovforslag er at nedlægge bestyrelse for Danmarks Eksportråd, og som en konsekvens heraf ændres proceduren for udpegning af medlemmer til eksportfremmebevillingsudvalget.
I samme omgang foreslår regeringen, at der oprettes et udenrigsøkonomisk forum, som skal rådgive om, hvordan Danmark bedst forholder sig til udfordringerne på de globale markeder.
Med et selvstændigt ministerium for eksportområdet siden 2001 må man konstatere, at bestyrelsens rolle er ændret væsentligt.
Hvor bestyrelsen tidligere fik forelagt alle væsentlige initiativer, indebar udpegningen af en minister en klar politisk opprioritering og et øget ministerfokus på Eksportrådets strategiske satsninger, programmer og ydelser.
Det er rigtig positivt.
Det finder Socialdemokraterne er fornuftigt, tidssvarende og den rette prioritering.
Vi kan derfor støtte lovforslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2014-01-23:
Så de havde en sand fest her i Danmark, hvor der jo er masser af fyrværkeri.
Fra radikal side støtter vi, at danskerne gerne må fejre nytår ved at købe fyrværkeri, men som det også er blevet fremført i den her debat, oplever mange, både mennesker og dyr, gener ved fyrværkeriet, og samtidig er det selvfølgelig ikke helt ufarligt at fyre fyrværkeri af.
Derfor skal fyrværkeriområdet reguleres og kontrolleres, så sikkerheden er bedst mulig.
Det lovforslag, vi diskuterer her, ændrer tidspunkterne for, hvornår man må affyre og sælge fyrværkeri.
Man må anvende fyrværkeri fra den 27. december til den 1. januar med det nye lovforslag.
Det er en indskrænkelse på 30 dage.
Salget af fyrværkeri må foregå fra den 15. til den 31. december, og det er ca. 2 uger mindre end i dag.
Leveringsperioden ændres ikke af hensyn til sikkerheden, og så gennemføres der samtidig en informationskampagne, så folk ved, hvornår de må fyre fyrværkeri af.
Tidligere har man måttet anvende fyrværkeri alle årets dage.
Det skyldes, at mange, især dyr, oplever store gener med fyrværkeri, og derfor støtter vi at begrænse perioden til omkring nytår.
Ud over ændring af perioderne for anvendelse og salg, ændres gebyrerne for sikkerhedstest af fyrværkeri.
Det vil øge fokus på, at fyrværkeri ikke har fejl, og øge sælgernes incitament til at sørge for at have styr på dem, der producerer fyrværkeriet, så der ikke er fejl, hvilket jo var det, vi så ved i hvert fald en sag her til nytår. Vi kan støtte lovforslaget, som det ligger her.