Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-04-05:
Cloud computing er kort fortalt et abonnement på it leveret som en tjeneste over internettet.
Der er rigtig mange fordele ved at benytte cloud computing.
På det punkt er regeringen helt på linje med indholdet i det fremsatte beslutningsforslag.
Cloud computing kan give store gevinster i form af besparelser på drift og vedligehold, og i Videnskabsministeriet har vi faktisk selv opnået en driftsbesparelse på 60 pct. ved at flytte et af vores systemer over i skyen.
Men derudover synes jeg, at det mest interessante ved cloud computing er den øgede fleksibilitet, som sammen med de lave priser giver større muligheder for hurtig implementering og digital innovation.
I øvrigt kan jeg oplyse, at jeg på it-ordførermødet om åbne standarder den 30. marts blev enig med it-ordførerne om, at der skulle holdes en konference om cloud computing og dokumentformater.
Endelig er regeringen sammen med regionerne og kommunerne i gang med at udarbejde den næste fælles offentlige digitaliseringsstrategi, hvor jeg forventer at cloud computing naturligt vil indgå.
Så langt er regeringen helt på linje med baggrunden for forslaget, men jeg må indrømme, at jeg stiller mig lidt undrende over for de konkrete punkter i forslaget.
For mig virker det simpelt hen, som om man forsøger at sparke en pivåben dør ind, for regeringen har allerede taget hånd om flere af de ting, som man nævner i forslaget.
Videnskabsministeriet udsendte netop i sidste uge en status på, hvor langt vi er kommet med gennemførelsen af initiativer i mit arbejdsprogram, der hedder »Digitale veje til vækst«.
Denne status viste, at vi på cloud-området er i hus med knap 90 pct. af de leverancer, som står beskrevet i arbejdsprogrammet.
Lad mig kort ridse op:
Hvad angår det første punkt i beslutningsforslaget om at opdatere love og regler, er jeg for så vidt enig.
Derfor diskuterede jeg allerede disse forhold med min ministerkollega i Justitsministeriet i juni 2010.
Regeringen ønsker at fastholde beskyttelsen af borgernes og virksomhedernes følsomme oplysninger, uden at der sættes unødige barrierer op for anvendelsen af cloud-teknologi, der kan give besparelser for myndigheder og give en mere fleksibel service for borgere og virksomheder.
Arbejdsgruppen skal naturligvis inddrage konkret, aktuel viden på området, herunder f.eks. arbejdet i It-sikkerhedskomiteen.
Hvad angår det andet punkt i forslaget om at etablere et fælles offentligt samarbejde om sikkerhed, er regeringen helt enig i ambitionerne.
Lad mig kort ridse op: Der er bl.a. den 20. januar 2011 udgivet et diskussionsoplæg om nye sikkerhedsmodeller fra IT- og Telestyrelsen, bl.a. som et bidrag til hele det fælles offentlige samarbejde.
Det vil sige, at vi kan give brugeren større kontrol over egne data, og jeg synes altså, det er et fint element i diskussionen om persondata, netop at give den enkelte borger bedre mulighed for selv at bestemme, hvor stor beskyttelsen af disse data skal være.
Vi kan ikke komme udenom, at måden, danskerne agerer på sociale medier, siger noget om, at det er svært at sætte én standard for persondatabeskyttelse.
Samtidig giver de nye sikkerhedsmodeller mulighed for, at data i højere grad kan anonymiseres, så det ikke længere er så kritisk, hvis der skulle opstå et brud på sikkerheden.
It-sikkerhedskomiteen lancerede i december 2010 en vejledning om sikkerheden i cloud computing og har desuden udtrykt opbakning til diskussionsoplægget om nye fra IT- og Telestyrelsen om nye sikkerhedsmodeller.
Der er endvidere lavet en vejledning om revision og sikkerhedsdokumentation af cloud-ydelser fra IT- og Telestyrelsen fra januar 2011.
Endelig har vi høstet en række konkrete erfaringer med anvendelsen af cloud computing i f.eks. Odense Kommune og på IT-Universitetet.
Jeg har generelt erklæret universiteterne som digitale spydspidser for digitaliseringen på mit eget ressortområde, og netop IT-Universitetet ser et potentiale i mulighederne i cloud computing.
Hvad angår at sikre erfaringsudveksling mellem universiteterne har vi netop nedsat et forum for digitalisering af universiteterne, som afholder første møde inden længe.
Erfaringerne fra sådanne digitale frontløberprojekter er ikke bare vigtige universiteterne imellem, det er hensigten, at de jo bestemt også kan komme resten af det fælles offentlige samarbejde til gode.
I beslutningsforslagets punkt 3 lægges der op til, at der skal fastsættes klare mål for udbredelsen af cloud computing, og her lander vi altså på et område, hvor jeg er helt uenig med Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti.
Det skyldes simpelt hen, at markedet for cloud computing stadig er meget umodent i Danmark, men jo også internationalt.
Vi har stadig til gode at se, hvordan teknologien udvikler sig, hvordan juraen og teknikken i praksis spiller sammen, og hvordan erhvervs- og forbrugermarkedet reagerer.
Det minder mig derfor lidt om den diskussion, vi havde i sidste uge med alle Folketingets partier om åbne standarder, hvor oppositionen presser på, for at det offentlige skal bruge bestemte åbne standarder for dokumentformater.
Ekspertudvalgets indstilling var, at det er for tidligt i forhold til udviklingen i teknologien og markedet at gøre bestemte dokumentformater obligatoriske i det offentlige.
Oppositionens iver i øvrigt om at ville detailstyre alt og alle er også i denne sammenhæng et uklogt ideologisk togt.
Man skal altså være varsom med krav om detailstyring på teknologiske områder, som ikke er modne nok.
Detail- og målstyring af umodne teknologier er ikke nødvendigvis befordrende for udviklingen.
Det giver mening at bruge cloud computing nogle steder, men ikke alle, og faste mål kan altså føre til, at man benytter cloud bare for at leve op til et eller andet kunstigt fastsat mål.
Det forekommer ikke hensigtsmæssigt og kan endda føre til indførelse af cloud i systemer, hvor det ikke er hensigtsmæssigt.
Endelig er det min holdning, at cloud computing ikke bør være et mål i sig selv, men et vigtigt værktøj til at opnå effektivisering, serviceforbedringer og bedre og mere fleksible løsninger.
Forslagsstillerne foreslår under forslagets punkt 4, at der skal være klare retningslinjer for brug af cloud, og særlig for, om man lever op til lovgivningen.
Det kan jeg erklære mig fuldstændig enig i, men her er altså igen tale om, at Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti sparker en pivåben dør ind.
IT- og Telestyrelsen offentliggør nemlig i løbet af denne måned en vejledning om cloud computing og de juridiske rammer.
Vejledningen er en del af leverancerne for arbejdsprogrammet »Digitale veje til vækst«.
Den juridiske vejledning viser helt konkret, hvilke love og regler man skal tage højde for i et cloudprojekt.
Vejledningen har været drøftet med Datatilsynet, som også har haft den til gennemsyn og kommentering.
Endelig fremføres der i forslagets punkt 5, at det skal være muligt at få en forhåndsgodkendelse til et cloudprojekt af Datatilsynet, og det mener jeg vil falde ind under området for den planlagte tværministerielle arbejdsgruppe, som jeg nævnte tidligere.
Så jeg vil tillade mig at konkludere, at regeringen er noget foran oppositionens krav til at fremme cloud computing.
Regeringen har allerede dækket de relevante punkter i beslutningsforslaget, hvorfor jeg virkelig ikke kan se nogen grund til at gå videre med S og SF's beslutningsforslag om en plan for cloud i det offentlige.
På den baggrund indstiller regeringen, at S og SF's forslag, B 83, afvises.