Knud Kristensen (KF), 2009-05-14:
Vi står her med landdistriktsredegørelsen 2009.
Det er en meget flot redegørelse, og det er ikke indpakningen, men indholdet, jeg taler om.
Det er en landdistriktsredegørelse, der netop beskriver og dokumenterer, at det er attraktivt at bo og arbejde i alle dele af Danmark.
Jeg synes i og for sig, at det er et meget flot resultat, der her foreligger.
Det er selvfølgelig, fordi de mange programmer har understøttet hele udviklingen i landdistriktsområderne.
Det siger jeg, fordi landdistrikterne har været underlagt regionplanerne, indtil de blev afløst af nogle kommuneplaner.
Vi ved jo, og vi har set mange resultater af det, at regionplanerne i mange henseender har været udviklingshæmmende for netop de områder, som vi taler om her.
Der har været taget mange initiativer til netop at lave nogle lokale udviklinger, som er godkendt af de enkelte byråd, men de er blevet anket, og de er blevet underkendt, fordi man med de nuværende regionplaner ikke har tænkt på, at der netop skulle indplaceres noget sådant, for at man kunne få den udvikling i den enkelte kommune.
Derfor synes jeg, at resultatet her med landdistriktsredegørelsen er meget flot og meget i orden og meget rammende for, hvor langt vi har kunnet komme.
Det, som vi står over for nu, er, at kommunerne udarbejder deres kommuneplaner, hvor der er indlagt noget visionært, hvor der er indlagt et udviklingspotentiale, og hvor det er kommuneplaner, der har et indhold, hvor der er tænkt mere på udvikling end afvikling.
Det synes jeg er utrolig vigtigt at vi har med i billedet, når vi netop diskuterer indholdet af denne redegørelse.
Så Det Konservative Folkeparti er meget tilfreds med det resultat, som vi står med her, og regeringens vision for udviklingen af landdistrikterne er helt i top.
Der er jo meget af det, som kommer udefra, men der har heldigvis været ført en fornuftig og god økonomisk politik i Danmark.
Vi har jo også i den sammenhæng for netop at understøtte også de tyndtbefolkede områder, landdistriktsområderne,
Ordningen er jo generel for hele landet, og det er noget, som giver noget aktivitet i de her områder.
Vi har også hævet rammen for investeringer i den kommunale økonomi med 2 mia. kr.
Det hjælper også landdistriktsområderne.
Det er nøjagtig det samme med trafikinvesteringerne.
De understøtter også vores landdistriktsområder.
Så vi har i en krisetid jo i virkeligheden taget mange initiativer allerede på nuværende tidspunkt.
Vi skal have gang i eksporten, for at vi får den vækst, som vi skal have for at nedbringe ledigheden.
Kommunalreformen har jo, som jeg sagde, været en realitet i 2 år.
Det har betydet, at kommunerne er blevet større, er blevet mere robuste, har fået det selvstyre, de skal have, og har fået mulighed for at planlægge den udvikling, som den enkelte kommune skal have.
Lad os nu bare i det billede se den mulighed, der ligger for en ny kommuneplan, vi kan f.eks. tage fire kommuner, der er lagt sammen: Der har været fire byer, som har været omdrejningspunktet i de enkelte kommuner.
Da vil en rigtig kommuneplan, der bliver etableret og udviklet, og som har det potentiale, den skal have, jo medføre, at man vil finde ud af, at de mindre lokalsamfund, der ligger mellem de større byer, nu bliver bindeleddet imellem de byer, som var omdrejningspunktet tidligere.
Det vil i sig selv være en styrke for netop landdistriktsområderne.
Den analyse, som vi står med her, er jo, at kommunerne allerede nu har en landdistriktspolitik, der meget klart beskriver, hvordan og hvorledes man skal imødekomme de landdistrikter, som er på vej til måske at stå standby eller blive afviklet.
Der er et stort engagement ude i de forskellige byråd, hvor netop landdistriktspolitikken betyder utrolig meget.
Vi kan også læse i rapporten, at formuleringen af landdistriktspolitikken er gennemført.
Der, hvor det ikke er en selvstændig politik, er det beskrevet i de øvrige politikker, at landdistrikterne har en stor betydning for den enkelte kommune.
25 pct. af kommunerne har ikke gennemført en landdistriktspolitik og har heller ikke planer om at gøre det, fordi det er de bykommuner, hvor landdistrikterne ikke betyder så meget, fordi der vil være så stor en befolkningstilvækst, at de områder helt klart vil være en naturlig bosætningsdel i de pågældende kommuner.
Så jeg synes, at kommunerne allerede på nuværende tidspunkt har gjort det helt fantastisk.
Det er et rigtig flot arbejde, der er gennemført.
Hvis vi læser videre i rapporten, kan vi også se, at man i de lokale aktionsgrupper, der er etableret, har givet udtryk for, at man er tilfreds med det samarbejde, der er med de forskellige ministerier, og den imødekommenhed, der har været i forhold til det engagement, de lægger i den enkelte kommune.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi bemærker, at der er lokale ildsjæle, som netop gør en forskel, og som gør en stor indsats.
Når vi ser på landdistriktsudviklingen som sådan, er status, at det primært er de decentrale rammer for udvikling i landdistrikterne, der er blevet styrket efter kommunalreformen, hvor en række konkrete opgaver og kompetencer er overflyttet til kommunerne.
Det er det, som jeg har beskrevet, nemlig veludført arbejde af kommunerne.
Det bemærkes også i den sammenhæng, at der er tegn på, at den stigende ledighed er fulgt i kølvandet på netop den situation, som vi står i, nemlig afmatningen i økonomien, og det synes jeg vi skulle kunne skille ud, når vi nu taler om en landdistriktsredegørelse som den her.
Der mener jeg ikke, at det er den nuværende økonomiske situation, der ligesom skal sætte dagsordenen for det her.
Vi skal kigge på det lange sigt; vi skal kigge på det, der er fremadrettet, for netop at få det positive ud og få det positive signal sendt til kommunerne, altså at de gør det godt, og at de nu virkelig skal lægge sig i selen for at få lavet de her visionære kommuneplaner.
Velfærdsministeriet har i februar 2008 offentliggjort resultaterne af analysen, der netop undersøger konsekvensen af skolelukninger.
Skolelukninger er selvfølgelig noget, som rammer et lokalsamfund.
Det er ikke kommunesammenlægningerne, der netop har udløst eller medført skolelukninger, nej, det er, at der har været en affolkning af lokalsamfundene i de tidligere kommuner, og det har betydet, at der ikke har været en tilflytning af yngre til netop at bosætte sig ude i områderne, og så er det klart, at grundlaget for en folkeskole i de områder ikke har været der.
Men jeg medgiver, at det er vigtigt, at der, hvor der flytter unge mennesker ud, også er en mulighed for uddannelse.
Men det er igen et område, som kommunerne arbejder med, og det er en stor opgave, som vi har givet kommunerne.
Og som jeg sagde indledningsvis, har de haft 2 år til netop at komme frem til det mål, som de netop er kommet frem til nu, og der går en hel periode mere, før vi kan regne med, at kommunerne fuldstændig har etableret den nye kommunale struktur i den enkelte kommune.
Regionerne har efter kommunalreformen fået ansvaret for udarbejdelse af regionale udviklingsplaner.
Der blev etableret regionale vækstfora.
De regionale vækstfora i hele landet har jo stået for at skulle udvikle den regionale udviklingspolitik, og der har vi set et fantastisk godt resultat med hensyn til netop de udviklingsmuligheder, som er understøttet af de lokale aktionsgrupper, som netop udvikler noget lokalt og får det fremsendt og godkendt.
De resultater har været nævnt her fra talerstolen i dag.
Det er over 600 projekter, som er iværksat eller i hvert fald er godkendt.
Det er jo også et resultat af og en dokumentation af, at der netop foregår en meget flot udvikling, og at der er et meget stort engagement i den sammenhæng.
Landdistriktsområdet er kendetegnet af mange interesser og landdistriktsudvikling i bred forstand såvel inden for erhverv som natur og bosætning.
Erhverv, natur og bosætning hænger jo sammen med grøn vækst.
Der må vi sige, at planen »Grøn Vækst« understøtter hele det program, som vi står med her i landdistrikterne, og hvor der netop er indlagt muligheder for en bedre adgang til økologisk produktion.
Der er mulighed for, at man kan omkonvertere det eksisterende konventionelle landbrug, og der er indlagt, at vi netop skal have etableret biogasanlæg med en biogasproduktion, hvor vi netop omsætter energi derfra til en grøn energi, hvilket peger fremad.
Vi må sige, at rapporten »Grøn Vækst«, der er fremkommet, jo i særdeleshed understøtter hele vores landdistriktsområde.
Der er i »Grøn Vækst« indlagt, at 35.000 ha overgår til at være beskyttet natur.
Det ene kom til her i år, og der er fire mere på vej.
Jeg synes, at regeringen i særdeleshed fortjener ros for det initiativ og for det engagement, som der har været indtil nu, og det er ikke slut med det.