runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2016-03-17:
For lad os bare erkende det: Fremdriftsreformen var for stram.
Og jeg tror, at alle vi ordførere har fået rigtig, rigtig mange mails fra både uddannelsesinstitutioner og studerende og andre interessenter, som i detaljer har forklaret, hvor stramt det har været.
Det vigtige for os er, at målet om hurtigere færdiggørelse sådan set består, og derfor skal universiteterne stadig væk leve op til målet om, at de studerende skal 4,3 måneder hurtigere igennem studierne.
Det er faktisk ikke et urimeligt mål.
En central del af den reviderede reform er så også et opgør med kravet om tilmelding til fag på 60 ECTS-point om året, for nu bliver det op til institutionerne selv at fastsætte, om de vil have sådan et krav, og dermed også, om de vil bruge det som et redskab til at få de studerende hurtigere igennem uddannelsessystemet.
Det synes vi er meget positivt.
Det er også positivt, at uddannelsesinstitutionerne kan fastsætte løbende studieaktivitetskrav, og der finder vi jo fastsættelsen af de 45 ECTS-point lidt besynderlig.
For når man giver frihed, kan man lige så godt give reel frihed.
Og hvis der er uddannelsesinstitutioner, som finder det vigtigt at have et fuldt studieaktivitetskrav på 60 ECTS-point, havde det også været meget fint for os.
Nu kan de forfølge deres drømme uden at smide hele uddannelsen på gulvet.
Så er det også lige før lukketid, at overgangsordningen for faglig supplering udløber, og det ville have betydet, at det kun ville være muligt med faglig supplering efter optagelse på en kandidatuddannelse og kun med 15 ECTS-point.
Med det her lovforslag vil uddannelsesinstitutionerne altså kunne anvende betinget optagelse, og suppleringsmulighederne udvides til 30 ECTS-point.
Vi vil dog gerne understrege, at det er vigtigt, at der ikke skabes et incitament til en utilsigtet stigning i suppleringen.
Med det her lovforslag bliver der altså givet en del af friheden tilbage til uddannelsesinstitutionerne, og det er vi stærkt tilfredse med.
Generelt har der under hele forhandlingsforløbet været et ønske i forligskredsen om at lytte til interessenterne for at sikre, at vi får lavet nogle justeringer, som kan bruges af uddannelsesstederne.
Så jeg vil slutte, hvor hr. Jacob Mark sådan set indledte.
Jeg vil gerne takke for et godt samarbejde partierne imellem og for den gode, konstruktive ånd, der har været undervejs.
Vi kan selvfølgelig støtte lovforslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Tak til ordføreren.
Det, jeg godt kunne tænke mig at sige, er lidt specifikt.
Det betyder altså, at du som lægestuderende heller ikke efter justeringen har mulighed for at holde orlov og forske.
Det er noget, som er meget almindeligt at lægestuderende gør, og som der er en kæmpestor samfundsmæssig gevinst ved, for det kommer der en masse gode resultater ud af.
Mai Mercado (KF), 2016-03-17:
Jeg er utrolig glad for at få det spørgsmål.
Jeg vidste næsten, hvad fru Eva Flyvholm ville sige.
Jeg har jo faktisk så sent som i dag svaret på en mail fra netop den samling af studerende, som bliver ramt af det her, og som lige præcis præciserer, at det er en udfordring, hvis man tager orlov for netop at forske.
Jeg tror, at de oven i købet skrev om, i hvor høj grad de afleverer artikler, som publiceres efterfølgende.
Så jeg har sagt, at jeg gerne vil rejse det under udvalgsbehandlingen.
Jeg tror, det er vigtigt for os at sige, at når vi justerede den fremdriftsreform her, var det med en ønske om at gøre det mere fleksibelt og komme nogle af de barrierer til livs, som vi kunne se at den tidligere fremdriftsreform skabte.
Hvis det her er et område, som vi ikke har fået set nok på eller fået vurderet tilstrækkeligt, så synes jeg, at vi i hvert fald under udvalgsbehandlingen skal sætte os ned og diskutere det.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Det er jeg rigtig glad for at ordføreren siger.
Jeg vil også se meget frem til, at vi kan diskutere det her under udvalgsbehandlingen.
Det er jo også et rigtig godt signal at sende til andre organisationer, der måske også måtte have input til den videre proces.
Mai Mercado (KF), 2016-03-17:
Man kan glæde sig over timingen, da jeg lige præcis har fået spørgsmålet på den dag, hvor jeg har besvaret en mail på lige præcis det her område.
Og så beklager jeg, at jeg var lidt for flyvsk med hensyn til ordførerens efternavn.
Jacob Mark (SF), 2016-03-17:
Så kunne jeg jo godt lige tage en ting mere, selv om vi stort set var enige.
Det er der her med brugerbetaling.
Vi fik lavet beregninger, der viste, at de her suppleringskurser med delvis brugerbetaling nu vil koste mellem 8.000 kr. og 20.000 kr.
Tror ordføreren, at det er noget, som de unge bare kan punge op med?
Mai Mercado (KF), 2016-03-17:
Okay, så det er frihed under ansvar, men alligevel ikke helt frihed under ansvar, kan vi så høre.
Men hvorfor havnede man så på de 45 ECTS, altså hvorfor ikke 40 eller 50?
Og hvor lidt eller hvor meget frihed får man for 45 ECTS sammenlignet med de 60?
Altså, for os var det vigtigt, at vi lagde den beslutning ud til institutionerne selv, så det er dem, der står på mål for det.
Det var jo egentlig også med i de drøftelser, vi havde med hinanden.
Det er dem, der står på mål for, hvad studieaktivitetskravet skal være.
Så jeg forstår egentlig ikke hr. Jacob Marks bekymring for, at man lige pludselig kommer til at presse de studerende for hårdt, for det er ude på den enkelte institution, man selv kan vælge det.
Så hvad er det, der gør, at frihed under ansvar lige pludselig er lig med 45 ECTS-point?
Jacob Mark (SF), 2016-03-17:
Ordføreren siger, at ordførerens parti ikke nødvendigvis er så interesseret i, at der kommer flere, der supplerer, men kan ordføreren ikke se en værdi i, at f.eks. lærere og andre, der er professionsuddannede, netop videreuddanner sig og bliver klogere på deres felt og kommer ud og bidrager til samfundet med ekstra viden, og vil det ikke blive sværere at gå den vej, når vi har sådan en brugerbetaling?
Mai Mercado (KF), 2016-03-17:
Det skal ikke være sådan, at man shopper rundt og trækker fag ned i en uendelighed.
Når det er sagt, vil jeg også sige, at vi faktisk var enige i kredsen om, at der skal gøres noget på suppleringsområdet, og at vi godt kunne se, at der er en udfordring med den aftale, som jo vil træde i kraft her til efteråret.
Det var derfor, vi lavede den, for vi kunne se, at den var for stramt snørret sammen.
Så jeg synes faktisk, at vi har fået en rigtig god aftale i stand.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Tak til ministeren.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om – nu løftede ordføreren for SF allerede lidt på sløret før – hvor meget man kan forvente de her brugerbetalinger vil komme til at ligge på.
Altså, hvor meget vil f.eks. en lærer skulle betale for et suppleringskursus til at kunne komme til at læse videre på universitetet?
Det andet, jeg godt kunne tænke mig at spørge ministeren om, er: Hvor stort eller lille et frafald mener ministeren der skal til, før den økonomiske ramme for fremdriftsreformen simpelt hen ikke længere holder og man ikke opnår den besparelse, som regeringen og forligspartierne har forudsat at man vil få ud af det her?
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-17:
Som det er fremgået af debatten og måske særligt af fru Mai Mercados indlæg, er der jo tale om, at man med aftalen her ændrer på suppleringsmodellen.
Man giver faktisk bedre mulighed for at supplere.
Så det er jo et særskilt mål med hele reformen, at vi undgår og mindsker brugen af supplering.
For så vidt angår den konkrete brugerbetaling, har jeg ikke de konkrete tal, og det beror formentlig på, at der jo ikke er lavet en endelig model.
Det skal aftales med institutionerne.
Men aftalen, som partierne har indgået, betyder, at der er en delvis statslig finansiering, og så kommer der en brugerbetaling, deltagerbetaling.
Det hænger sammen med, at vi ikke ønsker at vende tilbage til situationen, før man lavede fremdriftsreformen, hvor vi kunne se, at der var en uhensigtsmæssig brug af suppleringsfag.
Så det er i det lys, ændringerne skal ses.
Hvad angår økonomien, så er det jo ikke meningen, at man skal falde fra studierne – det er ikke det, der er pointen med fremdriftsreformen.
Pointen med fremdriftsreformen er, at man skal gennemføre sit studie allerhelst inden for normeret tid, men med mulighed for visse overskridelser.
Så det er ikke meningen, at de studerende skal falde fra deres studier – tværtimod.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Tak til ministeren.
Det kan godt være, at det ikke er meningen, at de studerende skal falde fra, men det er, kan man sige, jo trods alt en ting, vi ikke har mulighed for at styre herfra.
Deres tal tyder på, at hvis bare mellem 1-3 pct. af de studerende falder fra – det er jo på nogle uddannelsessteder meget få studerende – så vil det altså fuldstændig underminere det økonomiske grundlag for den her fremdriftsreform, og så har man sådan set presset folk uden at opnå den økonomiske effekt af det.
Hvis det her viser sig at være tilfældet, vil ministeren så være med til at genåbne diskussionen om den økonomiske ramme for fremdriftsreformen?
Det var det ene spørgsmål.
I forhold til brugerbetalingen vil jeg stille nogle flere spørgsmål under behandlingen.
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-17:
Jeg synes, det er en god idé at stille spørgsmål under udvalgsbehandlingen, for så kan vi tage det mere detaljeret dér.
Jeg vil gerne understrege, hvad jeg netop sagde, nemlig at pointen jo ikke er, at de studerende skal falde fra.
Pointen er, at de studerende skal gennemføre uddannelsen på normeret tid med muligheder for dispensation og forlængelse, som det også er fremgået af debatten, og som det fremgår af både aftalen og også lovforslaget.
Jeg har lyst til lige at knytte en bemærkning – det burde jeg selvfølgelig have gjort i min besvarelse – til diskussionen omkring karakterkrav, som jeg forstår at fru Eva Flyvholm også er meget optaget af.
For det, der er lagt op til, er nøjagtigt, som jeg tror hr. Jacob Mark nævnte det, at give universiteterne en fleksibilitet, som de ikke har i dag.
Hvis man som universitet i dag ønsker at indføre et karakterkrav, skal det gælde både for kvote 2- og kvote 1-ansøgninger.
Det er det, Københavns Universitet har meldt ud.
Lovforslaget her giver mulighed for, at universiteterne kan beslutte sig for at bruge et karakterkrav for visse afgrænsede ansøgergrupper, altså typisk enten kvote 2 eller kvote 1.
Så når fru Eva Flyvholm på den måde, som jeg har lyttet mig til her, frygter, at der nu vil være et generelt karakterkrav for alle svarende til det, som f.eks. Københavns Universitet har annonceret, så er sagen faktisk den, at lovforslaget her giver mulighed for større fleksibilitet og dermed noget andet end det, fru Eva Flyvholm har givet udtryk for undervejs i debatten.
Undskyld, formand.
Mai Mercado (KF), 2016-03-17:
Nu skal man altid passe på med at afsløre, når Konservative SF bliver alt for enige.
Det plejer sjældent at være noget, som vi udbreder meget.
Men det er jo rigtigt nok, at vi har haft et godt forløb.
Det er også derfor, at vi med den her aftale får en status årligt, hvor vi kan følge, hvordan udviklingen er.
Det er sådan set også derfor, jeg sagde i min ordførertale, at vi ikke har noget ønske om, at den her stigende supplering finder sted, altså at der bliver meget mere supplering, end man har i dag.
Når det er sagt, vil jeg sige, at jeg har det ønske og den opfattelse, at når man studerer, så har man også ansvaret for sit eget studie, og hvis det betyder, at man bliver nødt til at tage nogle fag, som koster penge, fordi man kan se, at det lige præcis er drømmestudiet, det, som man gerne vil ind på, så tror jeg også, at man som studerende vil være parat til at foretage de prioriteringer.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-03-17:
Indledningsvis skal jeg sige, at jeg tillige taler på vegne af Det Konservative Folkeparti, hvis ordfører er optaget af andet politisk arbejde her i huset.
Forslaget her illustrerer jo noget lidt underligt, som ministeren også har været inde på: Man er ikke begejstret for politikken nede i Bruxelles, men man vil godt implementere EU's regler en bloc på anden vis med forslaget her.
Forslaget fylder faktisk 25 aktive artikler, herunder også en hel del underbestemmelser.
Og på en eller anden måde er jeg ikke begejstret for at tage stilling til et forslag fuldstændig en bloc som her.
Går jeg ind og kigger på de enkelte bestemmelser, ja, så vil jeg sige, at det faktisk er et ganske fåtal af bestemmelser, som vi ikke allerede har gældende i Danmark – og som den socialdemokratiske ordfører også sagde: nogle bestemmelser faktisk på et endnu højere niveau.
Men noget kunne tyde på, at der i hvert fald er suppleringer at hente i form af, at et offer kan få kvittering på sin anmeldelse, herunder en oversat kvittering, hvis man er udlænding.
Man kan i højere grad få oversættelser og tolkning efter direktivets bestemmelser, end vi har i dag.
Og endelig har man efter direktivet ret til at få meddelelse om løsladelse af en forbryder efter fængselsstraf.
Det har vi kun i Danmark, hvis vedkommende har siddet varetægtsfængslet og afsonet i én sammenhængende rækkefølge.
Så egentlig tror jeg, at det er et fåtal af bestemmelser, som vi ikke allerede har her i forvejen.
Men – jeg havde nær sagt – kom med de enkelte forslag og lad os drøfte dem i Folketinget.
Implementering af det her direktiv vil betyde en væsentlig udgift.
Nu siger jeg implementering af direktivet, men jeg mener selvfølgelig, at bestemmelserne fra direktivet skal vedtages her i Folketinget, og det vil betyde merudgifter på sandsynligvis omkring 16 mio. kr.
Men som jeg sagde før: Er der enkelte bestemmelser, som man mener vi kan supplere for at hjælpe på ofrenes situation her i Danmark, ja, så er vi klar til at se på det.
Mette Reissmann (S), 2016-03-17:
Lovforslaget her er overvejende en genfremsættelse af et forslag med samme indhold fra den tidligere regering og i den seneste folketingsperiode.
Der er foretaget minimale justeringer, som ikke ændrer ved, at Socialdemokratiet støtter forslaget.
Vi kender nok desværre alle mennesker i vores nære omgangskreds, der er blevet syge eller er kommet til skade i en sådan grad, at de ikke selv har kunnet træffe beslutninger, end ikke om, hvem der skulle træffe beslutninger på deres vegne.
Med lovforslaget her indføres en fremtidsfuldmagtsordning, som har til formål at styrke retten til selvbestemmelse og gøre det muligt under betryggende former at påvirke eget liv og fremtidige forhold på trods af sygdom eller andet tab af mental kapacitet, som det betegnes i lovforslaget.
Med det her forslag vil danskerne også selv kunne udpege en eller flere fremtidige repræsentanter, altså fremtidsfuldmægtige, til at varetage deres økonomiske og personlige forhold ved sygdom eller svækket mental funktion, helbred eller lignende, der gør, at man simpelt hen mister evnen til selv at disponere over sin krop, sin økonomi og sine personlige forhold.
Lovforslaget indeholder som en ændring en præcisering af retsvirkningen, og den del bakker vi også op om, selv om vi selvfølgelig skal passe på med, at ordningen ikke bliver så bureaukratisk, at kun få vælger at bruge den.
Det ville være synd.
Derfor skal vores opfordring til ministeren også være, at vi evaluerer ordningen efter få år for herved at få et overblik over anvendelsen, og desuden vil vi opfordre ministeren til, at der sættes fokus på at kommunikere mulighederne omkring den her mulighed, som fremtidsfuldmagter faktisk indeholder, sådan at danskerne er opmærksom på, at den findes, og i særdeleshed vigtigheden heraf. Så med de kommentarer skal jeg meddele, at Socialdemokraterne støtter forslaget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-17:
Tak for det, formand.
Det er grundlæggende et fornuftigt forslag, regeringen her fremsætter, om fremtidsfuldmagter.
I de situationer, hvor man enten er på vej ud i en sygdom, der langsomt vil sløre ens dømmekraft, og hvor man får brug for andre til at tage stilling til væsentlige dispositioner i tilværelsen, er den foreslåede ordning overordnet set fornuftig og virker afbalanceret.
Det kan være meget fornuftigt at styrke den enkelte borgers ret til selvbestemmelse og til under helt trygge rammer at kunne fastlægge, hvordan man ønsker at tilrettelægge den del af livet, hvor man ikke selv er i stand til at træffe beslutninger på egne vegne.
Forslaget drejer sig om at give muligheden for, at man kan give en fremtidsfuldmagt, der har privatretslig karakter, som alternativ til værgemål.
Der er et bredt sigte, og det vil sige, at personer, der er diagnosticeret med en sygdom, der på sigt vil tage dømmekraften fra dem, kan tegne en fremtidsfuldmagt, der giver en eller flere fremtidsfuldmægtige mulighed for at træffe beslutninger om økonomiske eller personlige forhold på vegne af fuldmagtsgiver.
Fuldmagten kan også begrænses, men målgruppen kan i princippet være alle, dvs. også folk, der er friske og raske og minimum 18 år, og som gerne vil være forberedt på en akut situation – det kan være trafikuheld eller andet.
Man forestiller sig, at fuldmagterne skal oprettes digitalt i et fremtidsfuldmagtsregister, og der er det vigtigt for os, som det også fremgår af forslaget, at der selvfølgelig er undtagelsesmuligheder til stede for dem, der ikke har mulighed for digitalt at gøre dette.
Statsforvaltningen vil sætte fremtidsfuldmagterne i kraft, og afgørelser tinglyses i personbogen.
Herefter er der hvilende tilsyn, og det virker ganske fornuftigt.
Det er værd at tage med, at forslaget udspringer af anbefalinger fra Europarådet, og at lignende lovgivning allerede er gennemført i en række andre sammenlignelige lande.
Pernille Skipper (EL), 2016-03-17:
Venstres ordfører har så udmærket forklaret, hvad det her forslag drejer sig om, så det vil jeg ikke begive mig ind på, men jeg vil dog alligevel bruge nogle sekunder på at rose det.
Det er næsten en genfremsættelse af noget, som vi havde under den tidligere regering.
Der var Enhedslisten selvfølgelig også positive over for det.
Det er en mulighed for at give noget selvbestemmelse til nogle mennesker, som skal igennem en meget, meget svær tid i deres liv med f.eks. en demenssygdom, og en tryghed i at vide, hvad fremtiden byder på, at der er et menneske, man stoler på, der er der og bliver ved med at være der og har kompetencen til at træffe de beslutninger, som kommer til at blive vigtige for et menneske.
Det gælder sådan noget som økonomiske dispositioner.
Det gælder så også med det her forslag noget, som også blev ført ind med et ændringsforslag i det tidligere lovforslag, vi behandlede, nemlig at man kan træffe sundhedsmæssige dispositioner på vegne af personen.
Tænk sig, hvor stor en tryghed det må give mennesker, som f.eks. har demens.
Nu er der så også, som Venstres ordfører også forklarede, kommet en ændring med ind, som vi egentlig stemte ned sidst, altså et krav om, at man går ind og har en notargodkendelse af fremtidsfuldmagten på samme måde, som man har med et livstestamente.
Grunden til, at vi stemte imod det sidst, var, at det giver noget ekstra bøvl, det er der ikke nogen tvivl om, og vi vil helst ikke risikere, at man kan stå i en situation, hvor man ikke får oprettet fremtidsfuldmagten, selv om man gerne vil.
Omvendt er det klart, at der også er et retssikkerhedsmæssigt aspekt i det, som der i hvert fald bliver taget godt og grundigt hånd om med det forslag, som nu er fremlagt, så det skal ikke afholde os fra at råbe hurra for forslaget.
Tillykke til alle de mennesker, som får glæde af det.
Henrik Dahl (LA), 2016-03-17:
Vi har haft en meget grundig behandling af indtil flere af de tidligere punkter på dagsordenen, og derfor vil jeg ikke bruge hele min taletid.
De fleste af de mange gode ting, der er sagt om forslaget, kan vi tilslutte os i Liberal Alliance, og derfor tilslutter vi os også lovforslaget i sin helhed.
Josephine Fock (ALT), 2016-03-17:
Tak for det.
Lovforslaget bygger bl.a. på en anbefaling fra Europarådet om indførelse af fremtidsfuldmagter, og med lovforslaget foreslås det at indføre en fremtidsfuldmagtsordning, som giver borgerne mulighed for selv at udpege en eller flere fremtidsfuldmægtige.
En sådan fremtidig fuldmagtshaver skal varetage økonomiske og personlige forhold, såfremt borgeren ikke længere selv kan.
Det omhandler f.eks. personer, der får en diagnose, som indebærer, at de på et tidspunkt ikke længere vil have evnen til at varetage deres egne forhold, og de får med den her lov større indflydelse på deres egen fremtid.
Fremtidsfuldmagtsordningen styrker således borgernes ret til at være bestemmende i eget liv, uanset sygdom eller andet tab af mental kapacitet.
Når man læser høringssvarene, møder forslaget også rigtig stor generel opbakning.
Jeg har dog noteret mig Ældre Sagens bekymring om, om folk er i stand til at overskue så brede områder ude i fremtiden.
Og der har jeg hæftet mig ved, at statsforvaltningen skal føre et hvilende tilsyn med fremtidsfuldmagten og således kan gribe ind, hvis statsforvaltningen f.eks. gennem en henvendelse bliver opmærksom på forhold, som må antages at stride imod fuldmagtsgiverens interesser.
Man kan så også selv som fuldmagtsgiver beslutte at indsætte det, der hedder et aktivt tilsyn, som så overvåger fremtidsfuldmagten.
Så på den baggrund er Alternativet for det her forslag.
Vi synes, det er helt afgørende, at borgerne får mere magt over deres liv, også efter de eventuelt har mistet deres fornuftsmæssige habilitet.
Emrah Tuncer (RV), 2016-03-17:
Tak for det.
Det Radikale Venstre støtter lovforslaget, fordi det adresserer et praktisk og et vigtigt behov hos demente og deres pårørende.
Det er vigtigt, at den demente får mulighed for på et tidligt tidspunkt i et demensforløb at kunne give fuldmagt til en anden person, når demenssygdommen er så fremskreden, at demenspatienten ikke længere selv er i stand til at varetage egne interesser.
Dette er for mig en afgørende forudsætning for rettidig forberedelse og tilrettelæggelse af hverdagen efter demensdiagnosen.
Vi støtter selvfølgelig også, at man evaluerer ordningen, som den tidligere ordfører også var inde på, efter 2-3 år.
Så vi er rigtig positive over for lovforslaget, så tak for det.
Med de ord kan vi selvfølgelig godt støtte lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-03-17:
Nogle gange er det rigtig hårdt for mennesker at blive gamle, og vi ser flere og flere, der får demenssygdomme, og det rammer rigtig mange familier – ikke kun dem, der får demens, men også i høj grad deres pårørende.
Jeg tror, de fleste af os herinde kender eller har kendt nogen.
Sådan er det også i min familie, og jeg har fra første parket kunnet se, hvor hårdt det er, når der ikke er styr på tingene, når der ikke er aftalt noget, inden det kommer så vidt, inden det går så galt.
Derfor synes jeg, at det her lovforslag fra justitsministeren er meget mere end en teknikalitet, det er en håndsrækning til de mennesker, der ender der, hvor de desværre ikke længere er ved deres fulde fem, ikke længere er myndige borgere på den måde, at de kan overskue konsekvenserne af deres egne valg, og hvor andre bliver nødt til at træffe valg for dem.
At man nu kan lave en fremtidsfuldmagt, der på den måde sikrer, at man i ro og mag, inden det kommer så vidt, kan lave de aftaler, synes jeg er rigtig godt.
Så tak for det.
Jeg tror, det kommer til at lette livet for mange derude, og jeg tror, det kommer til at give en større grad af værdighed for de borgere, der vil blive ramt af det her, at de, inden det kommer så vidt, kan træffe beslutningerne for deres videre liv på den her måde.
Mai Mercado (KF), 2016-03-17:
Vi behandler i dag et forslag, som vil imødekomme de mennesker, som sådan set selv ønsker at kunne varetage deres personlige og økonomiske forhold, mens de kan, sådan at de, når de på et tidspunkt ikke længere er i stand til det, har truffet de fornødne foranstaltninger.
Det er godt, at mennesker, som f.eks. ved sygdom ved, at de ender med at måtte have brug for hjælp, lige selv kan udpege, hvem det skal være, mens de endnu er friske og klar til at træffe de beslutninger.
Det er værdigt at give folk den mulighed, og det er vigtigt, og det er rigtigt, at fremtidsfuldmagten skal vedkendes for en notar, så der sikres bedst muligt mod, at nogle mennesker kunne blive udnyttet.
Så vi støtter forslaget.