runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-11:
I Det Konservative Folkeparti er vi fuldstændig enige med fru Anne Grete Holmsgaard i, at der er meget, meget store teknologiske gevinster for Danmark ved at udbygge og vedligeholde det forspring, vi har på fjernvarmeområdet; Danmark har en god industri inden for fjernvarme, og jeg er enig i, at det skal vedligeholdes.
er regeringen i gang med et samarbejde med kommunerne om, hvordan kommunerne bliver bedre rustet til at udbygge med mere fjernvarme og hele omstillingen til mere fleksible energisystemer.
Jeg har ligeledes forstået på ministeren, at hun er i kontakt med Dansk Fjernvarme, og derfor synes jeg ikke, at det nytter meget at pålægge en dobbelt forpligtelse.
Derfor er vi imod beslutningsforslaget, men jeg kan sådan set godt se fornuften i, når vi nu er på et forligsbelagt område, hvor der er en bred enighed, at ministeren inviterer alle Folketingets energiordførere over – det vil jeg da opfordre ministeren til at gøre – og giver dem en redegørelse for, hvad status er for dansk fjernvarmeteknologi i dag, hvad status er for de forhandlinger, som regeringen fører med kommunerne, og hvad status i det hele taget er for de forhandlinger, som ministeren fører med Dansk Fjernvarme.
Det har vi alle en interesse i, men vi kan ikke støtte et forslag, der går ind og pålægger en forpligtelse, som ministeren allerede er godt i gang med.
Jeg ser ingen barrierer, og jeg har ikke talt om, at der er noget, der skal forceres.
Vi er bare alle sammen interesseret i, at fjernvarme bliver udbygget i Danmark, dels for at sikre, at varme ikke går til spilde, dels fordi det er en stor industri i Danmark.
LOGSTOR leverer rørene, og Danfoss og Grundfos er underleverandører til LOGSTOR.
Det har vi en interesse i at vedligeholde, sådan at det også kan blive fremtidens eksport af arbejdspladser.
Når nu ministeren allerede er i gang med et arbejde, som man vil blive pålagt med det her beslutningsforslag, er vi altså imod beslutningsforslaget.
Men vi deler da forslagsstillernes interesse for fjernvarme, og det er derfor, jeg står her på talerstolen og opfordrer ministeren til at sige: Kom over og hør, hvad vi har gang i.
Kom over og hør, hvordan det går med mine drøftelser med Dansk Fjernvarme.
For vi har da en interesse i at vedligeholde den position, vi har, og udbygge den position, vi har, teknologisk.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-11:
Jeg vil godt spørge hr. Jakob Axel Nielsen om det, som han var lidt inde på, med, at man eventuelt kan forcere den her proces – sådan må jeg forstå det, der blev sagt – ved at invitere de forskellige energipolitiske ordførere.
Hvad skulle resultatet blive af denne drøftelse, hvis det ikke er det, der står i beslutningsforslaget om, at vi skal give mulighed for, at varmeplaner kan blive grænseoverskridende?
Er der andre resultater, man sådan set kan påpege?
Jeg anser det her for at være den væsentligste barriere, men det kunne jeg godt tænke mig at få lidt at vide om.
Kunne vi få det om udbygningen lidt mere præciseret, for jeg deler fuldt ud de betænkeligheder, som hr. Jakob Axel Nielsen udtaler om, at der ikke sker nok på området, og at det kan betyde, at Danmark mister sin position.
Er hr. Jakob Axel Nielsen ikke betænkelig ved, at vi sådan set taber lidt konkurrenceevne, ved at vi handler på den måde, som vi gør, altså ved at vi hele tiden skal have det op i nogle kommissioner?
Hr. Per Dalgaard talte om noget, der er på kanten, og om, at det faktisk var noget, man bare kunne gøre – det, der sådan set er foreslået her.
Det er jo ikke hele sandheden.
En varmeplan kan i dag ikke realiseres ud over kommunegrænserne, men det er helt klart, at omkring de store kraft-varme-værker er der foregået noget, men det er ikke et spørgsmål om, at kommunerne har haft muligheden for at have nogle retningslinjer for at kunne bygge det ud over kommunegrænsen, og det håber jeg hr. Per Dalgaard er enig med mig i, for sådan har jeg i hvert fald forstået tingene.
Men jeg må jo forstå det på den måde, at man i stedet for at få gjort noget ved tingene, ved at vi træffer nogle beslutninger, ønsker man at lægge det over i nogle andres hænder, altså udbygningen af fjernvarmen, selv om man er positiv, men jeg kan ikke rigtigt se det positive.
Per Dalgaard (DF), 2010-05-11:
Også det her B 228 bevæger sig sådan lige på kanten af den eksisterende energiaftale, som står over for en genforhandling i 2010 og 2011.
Derfor finder Dansk Folkeparti, at det ikke er nu, der skal laves en sammenhængende varmeplan, men at vi til den tid skal lave en plan, som involverer al den vedvarende energi, vi gerne vil have her i landet.
Det er ikke kun, fordi vi føler, at det er sådan på kanten af den aftale, der allerede findes, at vi ikke kan acceptere det, men fordi det, som det fremgår af beslutningsforslaget, allerede findes.
Det er simpelt hen forkert, når der står i beslutningsforslaget, at kommunerne ikke prioriterer varmeplaner.
Det er også forkert, når det antydes, at disse planer i dag ikke er kommunegrænseoverskridende, for det er de allerede i stor stil i dag.
Der står 10/2009 – jeg ved ikke, om det er nr. 10, eller om det er fra oktober måned 2010, men det er sådan set lidt lige meget.
Der står: Fjernvarmesystemet i Århus Kommune er forbundet med fjernvarmesystemerne i Hørning i Skanderborg Kommune og med Hornslet i Syddjurs Kommune og med Odder i Odder Kommune.
Så jeg kan slet ikke forstå, hvorfor der står, at det ikke findes i dag.
Og jeg kan heller ikke forstå, at kommunerne ikke prioriterer varmeplanerne.
I det kommunale hjemland, jeg kommer fra, har vi da i hvert fald ofte fået henvendelser fra fjernvarmeværker om, at vi måske skulle gå over til fjernvarme.
Nu er det lidt problematisk i mit hus.
Jeg tør næsten ikke sige, at mit hus er elopvarmet, men det blev det fra en gang sidst i halvfjerdserne, hvor regeringen herinde sagde, at jeg fik støtte, hvis jeg ville lade det elopvarme.
Nu kan det være, at det kommer på banen igen – hvem ved?
Men den danske fjernvarmeforsyning er jo en af de energiforsyningskilder, som Danmark kan være stolt af at have lavet, og som vi er blevet verdensførende på, og den industri skal have tak for det.
Dansk Folkeparti vil til enhver tid støtte udbredelsen til Europa og verden af det danske fjernvarmesystem, som er fantastisk godt, men for nærværende synes vi ikke at det her beslutningsforslag har nogen gang på jord.
Vi vil gerne se energiforsyningen i en større sammenhæng, når Klimakommissionen kommer med sin rapport her til efteråret.
Jens Kirk (V), 2010-05-11:
Socialdemokraterne skal ikke have utak for det beslutningsforslag, som giver os en mulighed for at diskutere varmeplaner for fjernvarme.
I beslutningsforslaget lægges op til, at der skal opstilles retningslinjer for, hvordan fjernvarmen kan udbygges over kommunegrænserne og fortsat forskning og udvikling, så Danmark opretholder sin førerposition inden for fjernvarmen og etablering af en fjernvarmeudviklingsfond.
Grundlæggende finder vi i Venstre, at intentionerne bag forslaget er meget sympatiske.
Fjernvarmeområdet er således en vigtig kilde til at sikre et energieffektivt samfund.
I den forbindelse virker det også oplagt, at kommunerne samarbejder og udarbejder varmeplaner, så energiformer og energisystemer sammentænkes.
Når det er sagt, mener vi imidlertid i Venstre, at timingen i dette forslag er helt forkert.
I Venstre mener vi således, at vi skal afvente Klimakommissionens rapport til efteråret, som kommer med nogle anvisninger på og også detaljerede oplysninger om enkelte ting, så vi bedst muligt kan gennemføre en samlet strategi for, hvordan vi kan omstille energisystemerne, så Danmark kan blive uafhængigt af fossile brændsler.
Derfor vil det på nuværende tidspunkt ikke være hensigtsmæssigt at starte nye tiltag, hvoraf en hel del allerede er i gang, før vi får et fuldt overblik over, hvilken vej vi skal gå.
Det drejer sig eksempelvis om EUDP-midlerne.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte forslaget.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-11:
Det er jo dejligt, at Venstre finder det forslag, vi er kommet med, ret så sympatisk, men jeg synes, det er mærkeligt, at man så begynder at tale om, at timingen er forkert.
Hvad er der forkert i, at man får udarbejdet nogle retningslinjer for, at fjernvarmen kan udbygges over kommunegrænserne?
Hvorfor skal det syltes i en kommission?
Jens Kirk (V), 2010-05-11:
Jamen jeg kan virkelig ikke se, vil jeg sige til hr. Ole Vagn Christensen, at det syltes i en kommission.
Kommissionen sidder dog for at finde løsninger og udvikle ting og sige: Hvad kan vi, og hvad kan vi ikke?
Hverken hr. Ole Vagn Christensen eller undertegnede er jo de største genier på det her område; vi lytter gerne til andre, som har noget forstand på det her, og som kommer med de oplysninger, vi skal bruge for at tage en beslutning, når tiden er inde.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-11:
Jeg vil sige til hr. Jens Kirk, at jeg synes, det er ynkeligt med den der form for argumentation, man ligesom prøver på at sylte det her ind i.
Det her drejer sig om nogle retningslinjer – det var det, jeg stillede spørgsmålet om – således at vi ikke behøver at vente på noget som helst.
Hvad er det, der skaber nervøsiteten?
Er det, at Venstre ikke vil have udbygget fjernvarmen?
Er det det, der skaber nervøsiteten i hr. Jens Kirks udlægning af den her tekst?
For det at handle over kommunegrænserne er jo sådan set et spørgsmål om, at man samordner.
Jens Kirk (V), 2010-05-11:
Hvordan skal vi samarbejde på tværs af kommunegrænserne?
Vi er jo knap helt klare over, hvor mange ressourcer der er på de forskellige områder til at indgå i det her system, og derfor skal vi da helt klart have det afdækket: Hvilke ting kan bruges?
Hvor store mængder har vi?
Og hvor meget kan der bruges her og der?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-05-11:
Det er jo sjovt, at alle energidebatter herinde kommer til at handle om, at regeringen desværre ikke kan sige noget, før Klimakommissionen kommer med sit oplæg den 28. september.
Men jeg kunne forstå på klimaministeren før, at umiddelbart efter det, så kommer regeringen med sit udspil om, hvad den vil.
Er det også Venstres ordførers holdning, at det kommer umiddelbart derefter, altså at vi kan regne med, at det kommer i oktober 2010?
Jens Kirk (V), 2010-05-11:
Om det emne at sætte sig mellem to stole kunne der snakkes længe, og derfor forholder jeg mig til det, klima- og energiministeren siger her: Når det kommer, så kommer det.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-05-11:
Så er Venstres ordfører er altså uenig med statsministeren, der har sagt to ting, nemlig lige inden årsskiftet og lige efter årsskiftet.
Det er jo et svært moralsk spørgsmål at stille en Venstreordfører, men hvem er Venstreordføreren mest enig med?
Er det klimaministeren, der sagde: umiddelbart efter, at Klimakommissionen kommer med sit oplæg den 28. september?
Eller er det statsministeren, og da hvilken af statsministerens udlægninger?
Jens Kirk (V), 2010-05-11:
Til fru Anne Grete Holmsgaard kan jeg sige: Jeg er fuldstændig enig med klima- og energiministeren.
Magnus Heunicke (S), 2010-05-12:
Jeg vil også gerne have lov til at rose den daglige ledelse af lufthavnen.
Det er måske en af Danmarks allervigtigste arbejdspladser, og det er, med hensyn til hvor mange folk der fysisk arbejder derude, den største arbejdsplads i Danmark, og så er der alle de arbejdspladser, det genererer, at vi har en stor lufthavn i København.
Det er helt afgørende for vores fremtid som nation.
Går ministeren med overvejelser om egentlig at købe lufthavnen tilbage fra australierne?
Man kan jo ikke gå ud fra, at de vil eje den til evig tid, de vil nok sælge den på et tidspunkt, som alle andre kapitalfonde gør.
Man kan selvfølgelig foretage vurderinger med hensyn til kurs og andet, men er det noget, som man vil overveje?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-05-12:
Nej, det er ikke inde i vores overvejelse.
Magnus Heunicke (S), 2010-05-12:
Tak for det svar – det var i hvert fald kort og kontant.
Måske kunne man få uddybet lidt, hvad det skyldes.
Man har en meget, meget klar diagnose og en klar analyse af, at det her er fejlslagen politik, og jeg kan godt forstå, at vi ikke kan købe kobbernettet tilbage fra TDC, for udviklingen har ligesom overhalet det, som vi talte om tidligere, men hvad angår lufthavnen, er vi vel også enige om, at det er noget, som i lang tid fremover bliver helt centralt for Danmark.
Som menigt folketingsmedlem kender jeg ikke de konsekvenser, det vil få, så nu vil jeg ikke foreslå, at vi skal bruge milliarder på det, for jeg tror hverken, at vi har penge til det, eller at det er realistisk.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-05-12:
Staten har jo valgt at beholde en mindretalsaktiepost i Københavns Lufthavn, netop fordi vi synes, at Københavns Lufthavn repræsenterer en væsentlig udviklingsforpost for det samfund, som vi gerne vil have – et dynamisk, mobilt samfund, hvor der bliver investeret i samfundet.
Derfor ser vi en strategisk interesse i at fastholde vores position som mindretalsaktionær i Københavns Lufthavn for at påvirke udviklingen i lufthavnen.
Vibeke Grave (S), 2010-05-12:
Set i lyset af regeringspartiernes seneste udmeldinger om at gøre en særlig indsats for at bevare og skabe statslige arbejdspladser i provinsen mener ministeren så ikke, det er betænkeligt at flytte en velfungerende forskningsinstitution fra Vordingborgområdet til Lyngby, som DTU planlægger?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-12:
Jeg har sagt det tidligere her i salen i forbindelse med lignende § 20-spørgsmål stillet af hr. Magnus Heunicke, men jeg understreger gerne igen, at universiteterne har selvstyre, og at det er ledelsens opgave at skabe de bedst mulige rammer for forskningen og den forskningsbaserede uddannelse.
Det er en opgave, som forligspartierne bag universitetsloven, altså heriblandt Socialdemokraterne, har givet universiteterne, og jeg vil i den sammenhæng sige, at jeg har fuld tillid til ledelsen på Danmarks Tekniske Universitet.
Regeringen har derfor gennemført en række initiativer rettet mod udkantsområderne.
Her kan jeg nævne »Grøn Vækst 2.0«, der skal forbedre landbrugets og fødevaresektorens vækstvilkår.
Også Fornyelsesfonden, der skal styrke erhvervsmæssig omstilling i udkantsområder, er tilført 760 mio. kr. i perioden 2010-2012.
Hertil kommer, at regeringen vil fremlægge et nyt regionalpolitisk udspil, »Et Danmark i balance«, og det fremgår også af regeringens arbejdsprogram for 2020.
Det udspil skal bidrage til, at man også lokalt og regionalt kan udnytte mulighederne i en ny grøn vækstøkonomi, f.eks. i form af udvikling og anvendelse af avanceret grøn teknologi.
Vibeke Grave (S), 2010-05-12:
Det er rigtigt, at der er blevet besvaret spørgsmål om det tidligere, men mit spørgsmål er afstedkommet af, at Danmarks Tekniske Universitet planlægger at flytte afdelingen for virulogi fra Lindholm, en ø i Stege Bugt, og til Lyngby.
På Lindholm forsker man i smitsomme virussygdomme hos husdyr.
Jeg har i den anledning stillet ministeren nogle skriftlige spørgsmål om, hvad den her flytning, som man vil foretage, og hvor man flytter fra en isoleret ø til et storbyområde, vil betyde for smitterisikoen, og dem regner jeg selvfølgelig med at få svar på.
Når jeg i dag alligevel stiller spørgsmålet, er det som følge af noget af det, ministeren lige har gjort opmærksom på, nemlig for at give mulighed for, at videnskabsministeren kan forklare, hvordan man vil leve op til regeringsgrundlaget om at give mulighed for en god vækst og udvikling i alle dele af Danmark.
Regeringen har i flere gange omgange været ude at sige, at den gerne vil skabe balance i hele Danmark.
Det har man også sagt i sin regionalpolitiske redegørelse, hvor man taler om fastholdelse af statslige arbejdspladser ude i provinsen.
Derfor synes jeg, at videnskabsministeren her skal have mulighed for at redegøre for, at det ikke bare er tomme løfter og hule ord, man er kommet med til Udkantsdanmark i dag, men at det egentlig er en konkret mulighed for at fortælle, hvor vi kan få nogle statslige arbejdspladser.
Ministeren har også tidligere udtalt, bl.a. til mig som svar på spørgsmål nr. S 1777, at Folketinget vil få en mulighed for at have noget at skulle have sagt i den her sammenhæng.
Der vil jeg da gerne høre, om ministeren stadig væk har den holdning til planen.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-05-12:
Det vurderer vi altid fra sag til sag.
Vores grundlæggende holdning er den, at staten ikke skal drive forretning.
Staten skal købe ydelser, for det vil være til gavn for borgerne rent kvalitativt, rent prismæssigt.
Det viser al erfaring uden undtagelse.
Med hensyn til strategiske dele af vores infrastruktur vil jeg sige, at jeg har nævnt Københavns Lufthavn som et eksempel på, at man – synes jeg – godt kunne have bevaret en form for kontrol, før den socialdemokratiske regering valgte at indlede en privatiseringsproces med hensyn til Københavns Lufthavn.
Jeg nævnte også det rå kobber i TDC's net som et eksempel.
Nu er der så sket det lykkelige, at der er en intensiv konkurrence på mobilområdet med over 30 forskellige selskaber, som vil betyde lavere priser, og det viser, at konkurrence hjælper.
Hvis man stadig væk havde haft et, om man så må sige, gammelt TDC som et statsligt monopol, havde vi ikke haft lave mobilpriser, og man havde ikke haft den intensive konkurrence til gavn for borgeren.
Magnus Heunicke (S), 2010-05-12:
Det er selvfølgelig rigtigt nok.
Så kan man sige til ministeren, at vi skal vurdere alle sager nøgternt, og det må vi jo så gøre.
Det har jeg selvfølgelig respekt for.
Jeg tror, at man som minimum må kræve af enhver regering, at den vurderer alle sager nøgternt og finder fordele og ulemper.
Nu prøver jeg at sige: Lad os gå skridtet videre til de politiske mål, det er dem, der er interessante i den her debat.
Altså, hvad er de politiske mål, som fik ministeren til at gå ud i Jyllands-Posten?
Og hvad er de politiske mål bag regeringens politik?
Det er naturligvis med respekt for, at man vurderer alle sager og ikke gennemfører direkte tåbeligheder.
Men hvad er de politiske mål for, hvordan Danmark skal se ud fremover?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-05-12:
De politiske mål er klare.
Det har hele tiden været vores politik løbende at vurdere og gennemgå statslige aktieposter med henblik på et muligt salg.
Det har aldrig været vores mål, at alle aktieposter eller alle selskaber nødvendigvis skal sælges.
Det må hele tiden bero på en konkret vurdering og den enkelte situation.
Det mener jeg er en fornuftig og holdbar, god tilgang til privatiseringer.
Magnus Heunicke (S), 2010-05-12:
Det har jeg så forståelse for, men kan vi ikke argumentere for, at man jo kan blive klogere?
Noget virker fornuftigt og rimelig uskadeligt at gøre i dag, f.eks. salget af kobbernettet dengang, hvilket ministeren selv bragte op.
Dengang troede man jo, at der ville ske så hurtig en udvikling, at vi lynhurtigt ville få netop det mobile bredbåndsnet, som ministeren også nævnte.
Så der ville ikke være nogen monopolproblemer her.
Der ville ikke være noget som helst problematisk i det, fordi teknologien – det vurderede alle jo dengang – ville gå så stærkt, at vi inden for få måneder eller måske år ville have et mobilt net, som alle folk kunne gå ind på.
Nu ved vi, at det først er lige i de her år, at vi for alvor har et mobilt bredbåndsnet, som kan konkurrere med kobbernettet.
Derfor kan man sige, at det så var for tidligt, at man solgte det fra.
Udviklingen er jo svær at tyde, når det drejer sig om det her, som meget handler om teknologi og markedsmekanismer.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-05-12:
Jeg vil ikke gå ind og dechifrere hvert enkelt selskabs ageren på markedet.
Det, jeg kan konstatere, er, at staten har en grundlæggende interesse i privatiseringer.
Det giver kvalitet, det giver mere effektivisering, det giver mere værdi for pengene for staten.
Med hensyn til de strategiske infrastrukturinvesteringer er Københavns Lufthavn et eksempel på en arbejdsplads og en strategisk infrastruktur, som er væsentlig for Danmarks udvikling – meget væsentlig for Danmarks udvikling, og det er en monopolsituation.
Derfor er det vigtigt, at der er hånd i hanke med det.
Man har så indledt en privatiseringsproces i 1990'erne fra den daværende socialdemokratiske regerings side, for øvrigt støttet af os, og det har udviklet sig fornuftigt.
Det er jo blevet en velfungerende lufthavn med en fantastisk god daglig ledelse, som udvikler lufthavnen, men det er klart, at en kapitalfonds interesse i lufthavnen ikke vil være den samme som statens.
Magnus Heunicke (S), 2010-05-12:
Hvordan vil ministeren i forlængelse af sine udtalelser om, at »når man sidder i en kapitalfond, tænker man ikke på den danske stats ve og vel.
Så tænker man på sine aktionærer.«
sikre, at aktionærer for fremtiden tænker på statens ve og vel?
Spørgsmålet her lyder: Hvordan vil ministeren i forlængelse af sine udtalelser om, at »når man sidder i en kapitalfond, tænker man ikke på den danske stats ve og vel.
Så tænker man på sine aktionærer«, sikre, at aktionærer for fremtiden tænker på statens ve og vel?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-05-12:
Jeg vil gerne starte med at understrege, at selskaber jo selvfølgelig ikke er sat i verden for at tænke på statens ve og vel.
Det er jo et selskabs opgave at tænke på sine aktionærer, sådan skal det være i et privat samfund som vores.
Vi lever jo heldigvis i et frit samfund.
Når vi så ønsker at privatisere offentlige selskaber, er det, fordi det ikke er statens opgave at drive forretning på markedsmæssige vilkår.
Privatisering af den rette virksomhed, der er gennemtænkt og gennemført på den rigtige måde, indeholder et stort effektiviseringspotentiale til gavn for den enkelte virksomhed og for samfundet generelt.
Beslutningen om at sælge en offentlig virksomhed vil altid være betinget af en konkret vurdering af virksomheden og af markedssituationen.
Når vi privatiserer en offentlig virksomhed, er det vores ansvar fra politisk hold at sikre de rigtige rammevilkår, der gør, at det, der er godt for aktionærerne, også er godt for samfundet.
Derfor: Ja, det er elementær, banal logik; aktionærer skal tænke på ejernes interesser, fordi det er dér, hvor de har placeret deres interesser, og staten må jo tænke på statens interesser, og i langt de fleste tilfælde kan de to ting sagtens kombineres.
Magnus Heunicke (S), 2010-05-12:
Så lad os koncentrere os om de steder, hvor de ikke kan kombineres, altså selve de interesser, man har som aktionær, og de interesser, vi har som samfund, som statsministeren kalder det.
Lad os tage fat i Københavns Lufthavn, som ministeren selv nævner.
Kan ministeren komme med et eksempel på, at ejerne af lufthavnen, dvs. aktionærerne – staten er jo mindretalsaktionær i lufthavnen i dag, den ejes i øjeblikket af en australsk kapitalfond – har handlet i strid med den danske stats interesser, altså har gjort det, ministeren siger her, nemlig tænkt på sine aktionærers interesser frem for på statens interesser?
Når ministeren analyserer og fremhæver lufthavnen som eksempel på, at det var en fejlslagen strategi at sælge den, er det så, fordi det her er sket ude i lufthavnen?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-05-12:
Derfor skal vi altid tænke os godt og grundigt om, specielt når det handler om den strategiske infrastruktur.
Når det handler om privatiseringer, er det selvfølgelig vigtigt, at vi både lærer af de dårlige og af de gode eksempler.
Og der har været dårlige eksempler, og der har været en masse gode.
Når jeg så tidligere har fremhævet Københavns Lufthavn og TDC, er det, fordi de er eksempler på strategisk infrastruktur, og der mener jeg, at vi kan lære af erfaringerne fra salget af de selskaber, når vi overvejer at privatisere centrale dele af vores infrastruktur fremover.
Vi tror, det giver bedre kvalitet, det giver penge i statskassen til gavn for borgerne, det er med til at lette vores renteudgifter, fordi vi får nedbragt vores statsgæld, så derfor er der et win-win-samspil ved at privatisere.
Men man skal overveje det grundigt, hver eneste gang man tager sådan et skridt.