runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2009-04-24:
Inden Venstres ordfører tager munden for fuld, har jeg jo ikke sagt noget om, at vi fra socialdemokratisk side alene er begejstrede og positive over for det her forslag.
Vi har nogle ting, vi vil have svar på, men tilsyneladende ser det ud, som om der er nogle mindre tekniske ændringer, som trækker i den rigtige retning, og det vil vi kigge på i udvalgsarbejdet.
Med hensyn til de kommunale budgetter kan vi jo se, som jeg også nævnte, at der altså er en række kernevelfærdsområder, hvor der er færre penge, end der hidtil har været.
Det kan godt være, at man så samlet set kan sige, at der i kroner og øre er flere penge, end der har været tidligere.
Det er lidt som en diskussion, vi har haft tidligere.
Vi har jo heller aldrig haft så højt et årstal, som vi har nu.
Det, man skal kigge på, er, hvad vi får af service for de her penge, og hvordan det samlede billede ser ud.
Og der er situationen altså den, at der er børn i Danmark, som får færre skoletimer, der er færre voksne pr. barn i Danmark, der er ældre, der får en ringere service end tidligere osv., fordi den nuværende regering har sparet på kernevelfærden, selv om de har travlt med at sige det modsatte.
Erling Bonnesen (V), 2009-04-24:
Endnu en gang vil jeg sige tak for, at ordføreren kvitterer for, at det lovforslag, vi har til behandling her i dag, faktisk er i orden.
Der kan være nogle mindre hjørner, og det er fair nok, det finder vi ud af i udvalgsarbejdet.
Så tilbage til det, som det sådan set ikke handler om her, men som vi så alligevel skal benytte lejligheden til at diskutere, kan jeg forstå.
Jeg er glad for at få konstateret, at vi så rent faktisk har danmarkshistoriens suverænt største kommune- og velfærdsbudgetter.
Jeg synes bare, det er en lidt underlig måde at diskutere på, når ordføreren for Socialdemokratiet så fremfører, at der nu er færre penge på børnepasningsområdet.
Det er jo en rigtig konstatering, men så mangler der jo den medfølgende forklaring, nemlig at der rent faktisk er færre børn, der skal passes.
Så er det da også fuldstændig rigtigt, at man kan finde nogle kommuner, der har valgt at prioritere færre timer i skolerne til eleverne, men så var det vel også rimeligt at nævne, at der er mange flere kommuner, der har været i stand til at prioritere flere timer til børnene, fordi de så lige præcis prioriterer det.
Det er da sådan set også godt.
Rasmus Prehn (S), 2009-04-24:
Først vil jeg med hensyn til det her konkrete lovforslag sige, at det, vi fra socialdemokratisk side har sagt, er, at vi nu stiller en række spørgsmål, og dem skal vi altså først have afklaret.
Der er tilsyneladende noget, der tyder på, at det her trækker i en rigtig retning.
Det er jo positivt, at man faktisk tager det alvorligt, som vi fra socialdemokratisk side allerede for 2 år siden sagde, da det nugældende blev lavet, nemlig at der var problemer, og at man indrømmer, at der i det, Socialdemokratiet sagde for 2 år siden, faktisk er noget rigtigt, så vi skal prøve at trække i den rigtige retning.
Det er vi da positive over for.
Men lad os lige kigge på, hvad konsekvenserne bliver, inden vi står og siger endeligt ja til noget.
Med hensyn til det med budgetterne har Venstres ordfører da ret i, at man skal passe utrolig meget på, hvad det er, man sammenligner.
Bare at tage et tal og så sige, det er større, end det nogen sinde har været før, kan man jo ikke bruge til noget.
Det, man kan bruge til noget, er, hvad det er for en konkret velfærd, som danskerne får, hvad det er for nogle skoletimer, danskerne får, hvad det er for en børnepasning, danskerne får, hvad det er for en ældrepleje, danskerne får.
Der er altså mange, der oplever, at det er blevet ringere.
Og det er altså alt andet lige, fordi regeringen har sparet på kernevelfærden, selv om man har lovet, at der kunne være råd til både skattelettelser og velfærdsforbedringer.
Men danskerne har oplevet velfærdsforringelser.
Henrik Brodersen (DF), 2009-04-24:
Jeg skal starte med at sige, at vores ordfører deltager i den omtalte regionsforsamling og derfor ikke kan være til stede, men jeg skal med glæde fremføre Dansk Folkepartis synspunkter.
Med L 189, som vi behandler i dag, og som er en opfølgning på udligningssystemet, har vi taget hul på den aftale, der lå på området mellem Venstre, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Det Radikale Venstre, om at se på aftalen igen, med henblik på at der sker de små justeringer, der må være.
Og det er jo altid sundt lige at se på, om de hensigter, man havde, også er blevet ført ud i livet.
Der er tale om småjusteringer i tilskudsordninger og i udligningssystemet, og jeg skal kort nævne et par ting:
Som vi ser det fra Dansk Folkepartis side, er det et spørgsmål om at få så præcise opgørelser som muligt, så der kan ske en udvikling i det øvrige land, ikke kun i København og nærmeste omegn, med en ordning, som alle jo gerne skulle kunne leve med.
Det er helt klart min holdning, at der er gjort alt, hvad der har været muligt, for at opnå et godt resultat, for alle vil helst have, at lige præcis den kommune, de bor i, arbejder i eller sidder i byrådet i, får så meget som muligt til gavn for området, og mange har også haft et bud på, hvordan udligningen skulle fordeles, men - sjovt nok - skulle den være til deres fordel.
Og det er jo forståeligt, for det har jo en betydning rundtom i landet, hvordan en aftale som den her lander.
Så vi siger ja til forslaget med ret til at se på det igen, hvis det viser sig, at der skulle være behov for det.
Flemming Bonne (SF), 2009-04-24:
Det skal jeg gøre meget kort.
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører, om han synes, at udligningen som sådan er i orden, når vi kan konstatere, at der alene på skatteprocenten er et spring på fem procentpoint fra den højeste til den laveste skat.
I forhold til serviceniveau er der et spring, der ligger på omkring fem procentpoint, vel at mærke i den omvendte rækkefølge.
De kommuner, der har den højeste skatteprocent, har den laveste service.
Er det i orden?
Henrik Brodersen (DF), 2009-04-24:
Nej, det er som udgangspunkt ikke i orden, men når man tager det over den store fordelingsnøgle og man har lavere indkomster i nogle dele af landet, vil det jo alt andet lige være sådan, at man så også beskatter mindre af den indkomst.
Men jeg synes faktisk, at man har været hele vejen rundt her og set ned i nogle ganske små ting for at justere det så retfærdigt som muligt.
Flemming Bonne (SF), 2009-04-24:
Kan man under udvalgsbehandlingen og i det videre arbejde forvente en lidt mere kritisk tone fra Dansk Folkeparti?
For vi ved jo godt, at bl.a. Dansk Folkeparti sidder med nøglen til, at vi måske kan få lirket op for nogle større forandringer på det her område.
Henrik Brodersen (DF), 2009-04-24:
Jamen vi går ind i det udvalgsarbejde, der efterfølgende må komme, med den indgangsvinkel, at vi prøver at se, om ikke vi kan lave det så præcist og så retfærdigt som overhovedet muligt.
Rasmus Prehn (S), 2009-04-24:
Så præcist og retfærdigt som overhovedet muligt, siger hr. Brodersen.
Altså, de udviklingshæmmede blev ikke talt med, og det er så det, man siger, at man nu går ind og retter op på her.
Men det har man altså glemt, på trods af at man havde en meget tilbundsgående debat af, hvordan udligningsarbejdet skulle være.
På trods af at Socialdemokratiet flere gange nævnte, at - hov - man lige skulle tage det her med, glemte man altså det her, i hvert fald elementer af det.
Er man ikke lidt bange for at begå samme fejl ved bare at sige: Jamen det er nok bare meget godt alt sammen?
Henrik Brodersen (DF), 2009-04-24:
Ja, nu er det jo altid fristende at komme bagefter og sige: Se, hvad sagde vi.
Det kunne man fristes til masser af gange.
men jeg mener rent faktisk, at den aftale, der lå dengang, om at kigge på det igen, har vist, at man jo gerne ville forsøge at løse opgaven så præcist som muligt.
At man så dengang sagde, at den måde, man lavede udligningen på handicapområdet på, ikke skulle med på det tidspunkt, og at det så kommer med nu, synes jeg da kun, man skal tage som et positivt tegn og sige: Ja, der er nogle ting, vi skal rette op på, der er småjusteringer, og det har vi tænkt os at gøre, og det er det, vi gør nu.
Erling Bonnesen (V), 2009-04-24:
Allerførst vil jeg da gerne kvittere for Socialdemokraternes vurdering af, tilsagn om og accept af, at indholdet af det lovforslag, vi diskuterer nu, faktisk er i orden.
Så tak for det.
Så benytter den socialdemokratiske ordfører sig så også af muligheden for at inddrage nogle spørgsmål, som faktisk overhovedet ikke har noget med sagen at gøre, ved at fremføre sine gamle travlere om, at kommunebudgetterne skulle være blevet mindre, at man får færre penge til rådighed og den slags.
Derfor vil jeg godt lige spørge den socialdemokratiske ordfører, om ikke han kan bekræfte fakta, nemlig at vi faktisk i dag har danmarkshistoriens suverænt største kommune- og velfærdsbudgetter.
Erling Bonnesen (V), 2009-04-24:
Tak for det.
Udligningsordningerne er en vigtig del af det kommunale finansieringssystem.
Udligningsordningerne blev sidst ændret i forbindelse med kommunalreformen, og det blev aftalt, at der skulle følges op efterfølgende.
Det er derfor helt i henhold til denne aftale, at der nu er iværksat denne opfølgningsproces.
Der er i det foreliggende lovforslag lagt op til nogle justeringer og ændringer, og nævnes kan:
Afgrænsning af kommuner uden for hovedstadsområdet, der modtager ekstra udligningstilskud på baggrund af et højt strukturelt underskud, justeres for at sikre en jævn udvikling i ordningen og undgå skævhed i fordelingen af bloktilskudsreguleringer.
Så er der hovedstadsudligningen.
Den bliver justeret og tilpasset, og i udgiftsbehovsopgørelsen justeres afgrænsningen af kriteriet vedrørende handicapområdet, så kommunernes udgiftsbehov vedrørende tilskud til udviklingshæmmede er bedre afspejlet.
Tilpasning af bestemmelsen om tilskud til kommuner, der medfinansierer EU-støttede projekter, bliver også tilpasset og justeret, samt udmøntningen af aftale med KL om omlægning af en del af særtilskudsmidlerne til kommunerne Ærø, Læsø og Samsø.
En række kommuner har igennem forskellige kommunegrupper fremført en række synspunkter og forhold ud over det, som er medtaget i det foreliggende lovforslag, og der gennemføres et udvalgsarbejde med henblik på at få analyseret og gennemregnet de rejste spørgsmål.
Et kommissorium for dette arbejde forventes udarbejdet i løbet af sommeren 2009.
Dette analysearbejde forventes at tilvejebringe et gennemarbejdet vurderingsgrundlag af de rejste spørgsmål til en efterfølgende politisk behandling.
Venstre støtter lovforslaget.
Rasmus Prehn (S), 2009-04-24:
Tak til Venstres ordfører for en gennemgang af lovforslaget.
Ordføreren er inde på, at der er en række ændringer, som trækker i den rigtige retning.
Der er bl.a. en ændring, der handler om det kriterium, der er for handicappede, hvor man nu vil tage højde for alle udviklingshæmmede i en kommune, så der bliver kompenseret for det.
Det er jo et skridt i den rigtige retning, men kan ordføreren komme med en vurdering af, om det så var den rigtige beslutning, man tog tilbage i 2007, da det netop var, at man valgte ikke at tage det kriterium med, på trods af at bl.a. Socialdemokratiet nævnte, om man nu var sikker på, at det var ordentligt gennemtænkt, om man ikke var bange for, at det gik for hurtigt osv.
Venstre sagde på det tidspunkt: Vi kører det her igennem.
Nu har man altså indrømmet, at det var en fejl, og at man er parat til at rette det.
Skulle man ikke have lyttet dengang i 2007 og haft det med der, og er der ikke nogen kommuner, der i mellemtiden er blevet snydt på baggrund af det her?
Erling Bonnesen (V), 2009-04-24:
Det var en meget gennemarbejdet, udmærket udligningsreform, der blev vedtaget på det tidspunkt, og der blev taget højde for alle tænkelige hjørner, så godt som man kunne på det tidspunkt, og så blev der lige præcis aftalt dengang, at man et par år frem i tiden ville prøve at se på, hvordan tingene udviklede sig, for samfundet står jo selvfølgelig ikke stille.
Det udvikler sig jo også hele tiden.
Så er der nu fundet basis for at foretage denne tilpasning, så jeg synes, at det lige nøjagtig er, som det skal være, og helt i henhold til de aftaler, vi har lavet.
Rasmus Prehn (S), 2009-04-24:
I forbindelse med forberedelsen af det her lovforslag har jeg haft lejlighed til at sidde og genlæse den debat, der var tilbage i juni 2007, for at se, hvad der egentlig blev sagt, da man diskuterede den nugældende udligningsmodel.
Der er det jo ret tydeligt, at noget af det, der blev understreget fra flere her i salen, bl.a. den socialdemokratiske ordfører, fru Pia Gjellerup, var, at man ikke var sikker på, at der blev udlignet tilstrækkeligt, og man var bange for, at der var nogle af de her sociale områder, som ikke blev tilstrækkeligt dækket.
Er det ikke en fejl, man så laver, når man får det at vide gang på gang - der var også høringssvar dengang, der påpegede det - at man så først nu et par år efter opdager det og retter det ind?
Er det ikke en fejl, man bør beklage og undskylde?
Erling Bonnesen (V), 2009-04-24:
Jamen for mig som Venstres ordfører er der ikke tale om nogen fejl.
Vi lyttede dengang og tilpassede tingene på det videngrundlag og de aktiviteter, der var i samfundet på det tidspunkt, og så aftalte vi også at følge op på, om tingene var i overensstemmelse med den samfundsudvikling, der så har vist sig at være.
En bedre måde at følge op på kan man vel næsten ikke tænke sig, og jeg kan da også konstatere, at spørgeren starter med at sige, at man faktisk er meget godt tilfreds med det resultat, der her kommer ud af det, så det kan jeg selvfølgelig også kun være tilfreds med.
Flemming Bonne (SF), 2009-04-24:
Kan ordføreren sådan give en kort redegørelse for, hvilke konsekvenser der ligger i, at vi nu har fået foretaget en justering af handicapområdet?
Erling Bonnesen (V), 2009-04-24:
Det, der er virkningen af det, er jo, at man nu får indregnet flere på det her område, således at det også indgår i udligningsmekanismerne.
Flemming Bonne (SF), 2009-04-24:
Jamen jeg fiskede faktisk efter at få et bud på, hvilke fordelingsmæssige konsekvenser den lille justering kan have for det samlede system.
Men nu, når jeg så er oppe i anden omgang,
vil jeg gerne spørge Venstres ordfører, hvordan han vurderer det samlede tilskuds- og udligningssystem på nuværende tidspunkt, set i lyset af alle de deputationer, der har været, og som har haft foretræde i Kommunaludvalget, og alt, hvad vi har kunnet læse om i pressen.
Erling Bonnesen (V), 2009-04-24:
Jamen samlet kan vi jo konstatere, at vi er på et udligningsniveau på omkring 90 pct. - så er der en række andre særordninger - billedet foran os er jo, at det er omkring 90 pct. i udligning.
Og derfor kan vi jo konstatere, at det lige præcis - som jeg også havde med i min ordførertale - er med til at sikre, at alle kommuner har et fornuftigt udgangspunkt for at tilvejebringe et rimeligt serviceniveau.
Så er det fuldstændig rigtigt, at der har været en række henvendelser fra forskellige kommunegrupper, hvor man rejser forskellige spørgsmål.
Det mener jeg er den bedste måde at få det håndteret på, og jeg kan så også forstå, at kommunerne har sendt nogle signaler om, at det sådan set er i orden.
Karen Ellemann (V), 2009-04-24:
Jeg vil begynde ved begyndelsen, og så må vi se, hvor langt jeg når i min taletid.
I hvert fald om de her kritikpunkter kan det jo nævnes: Ja, det er rigtigt, at et antal kommuner har fremført, at de har en indeksværdi for de socioøkonomiske udgiftsbehov, som ligger for lavt, set i forhold til kommunernes realiserede sociale udgifter.
Men det skal dog også bemærkes, at flere af disse kommuner på den anden side har et relativt højt opgjort aldersbetinget udgiftsbehov i forhold til realiserede udgifter på de ikkesociale udgiftsområder.
Og det vil sige, at problematikken først blev rejst af 6 fynske kommuner, bl.a. Svendborg Kommune og Faaborg-Midtfyn Kommune, på baggrund af en rapport fra KREVI, men 33 andre kommuner rundtom i landet har jo så også tilsluttet sig den kritik.
Rasmus Prehn (S), 2009-04-24:
Ja, nu får jeg jo helt svedskjolder på ryggen med hensyn til at overholde tidsplanen.
Men jeg takker for de svar, jeg har fået indtil nu, og så fremsætter jeg mine øvrige spørgsmål skriftligt.
Karen Ellemann (V), 2009-04-24:
Jamen det kan jeg blot bekræfte er fornuftigt, eftersom hele udligningsreformen også kræver, at vi netop får de her tekniske forklaringer på et meget komplekst system, som vi dog stadig væk skal huske har til formål at skabe mere ensartede vilkår for, at kommunerne kan levere et gennemsnitligt serviceniveau med en skat tæt på gennemsnittet.
Men der skal naturligvis også fortsat være et incitament til vækst, og systemet må ligesom ikke forvride de kommunale beslutninger.
Så den grundlæggende holdning til hele udligningssystemet håber jeg i høj grad vi er enige om.
Flemming Bonne (SF), 2009-04-24:
Det glæder mig at høre, at ministeren er enig i, at når man foretager ændringer i et så vigtigt lovgrundlag, som grundlaget for et udligningssystem er, skal det ske på et oplyst grundlag.
Hvordan vil ministeren så sikre, at man i det kommende arbejde vil kunne foretage ændringer på et objektivt og oplyst grundlag?
Altså, jeg var jo inde på i min tale, at vi gerne ser en neutral undersøgelse, hvor man tager nogle forskere ind, som ikke har noget som helst i klemme i det her system.
Mener ministeren, at det kan lade sig gøre at lave sådan en undersøgelse med den model, der er lagt op til, hvor alle kommuner skal repræsenteres i finansieringsudvalget?
Karen Ellemann (V), 2009-04-24:
Og derfor er det for tidligt på nuværende tidspunkt at stå og redegøre for, hvor omfattende en kommende undersøgelse vil blive.
Der vil jeg naturligvis gentage, hvad jeg sagde før til hr. Rasmus Prehn, nemlig at den kommunale udligning har det grundlæggende formål at skabe mere ensartede vilkår, for at kommunerne kan levere et gennemsnitligt serviceniveau med en skat tæt på gennemsnittet.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-04-24:
Det her forslag anfægter jo ikke det forhold, at der selvfølgelig skal være en domstol i EU-samarbejdet.
Det her handler om den måde, hvorpå Domstolen arbejder.
Derfor undrer jeg mig over, at udenrigsministeren føler trang til sådan at nævne nogle positive domme set med udenrigsministerens briller - eller Danmarks briller - og nogle negative domme.
For det her handler ikke om konkrete domme.
Det handler om selve den måde, hvorpå Domstolen arbejder.
Der er det, at vi spørger: Kan udenrigsministeren ikke godt se et problem i den fortolkningsstil, som EF-Domstolen anvender, ikke i enkelte domme, men i hele den måde at gribe juraen an på?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-24:
Tak for det.
Man må så håbe, at de også får magt og har mulighed for at forbedre børnenes vilkår.
Folketingets Grønlandsudvalg blev enige om et forslag, som landsstyret sagde nej til, nemlig at regeringen, landsstyret, UNICEF og Foreningen Grønlandske Børn i samarbejde kom med nogle konkrete løsningsforslag, hvor man kan sige, at der både er indsigt, der er viden, og så er der også politisk handlekraft til at gennemføre de her forslag.
Nu kan man jo så håbe på efter valget i Grønland, at der kommer politikere til, som vil tage den opfordring op.
Vil Enhedslisten støtte et sådant initiativ?
Det kunne man jo sige var en konstruktiv vej til konkret at få løst de problemer, der er.
Flemming Bonne (SF), 2009-04-24:
Det må jeg så acceptere at vi må vente med.
Det sidste, jeg så lige vil spørge om, er, om ministeren er enig i, at målet med det arbejde, der skal laves, er, at der skal være et fornuftigt forhold imellem skat og serviceniveau, uanset hvor i landet de forskellige kommuner befinder sig.
Rasmus Prehn (S), 2009-04-24:
Jeg synes ærlig talt, det er en lidt nonchalant attitude, som Dansk Folkepartis ordfører har her.
Sagen er jo, at der nu har været en årrække, hvor kommunerne har haft udgifter til bl.a. udviklingshæmmede og ikke er blevet kompenseret for det.
Mener Dansk Folkeparti, at det er rimeligt?
Eller er det bare sådan ærgerligt, ærgerligt, vi fik ikke lige tænkt over det, men nu retter vi op på det?
Altså, mener Dansk Folkeparti, det er rimeligt, at kommuner har haft udgifter til det her og gerne har villet gøre det, men ikke er blevet udlignet for det?
Mener Dansk Folkeparti, det er en rimelig politik?
Vi er glade for, at vi kan få svar på de her tekniske spørgsmål, men vi vil gerne høre, hvad ministeren har af overvejelser om, hvad årsagerne kan være til, at der tilsyneladende har været en stigning i antallet af kommuner, der har et strukturelt underskud.
Det nævnes jo i finansieringsrapporten, at der er noget, der tyder på, at det forhold, at skatten er sat i bero, men at bloktilskuddene er steget, skulle være en årsag.
Men kan man forestille sig andre årsager til, at de ude i kommunerne oplever at have et strukturelt underskud?
Kan ministeren gøre sig nogen overvejelser om det?
Så er der endelig det med de her øer, der bliver lavet en særlig ordning for, og der skal man ind og reducere i det beløb, der er sat af til ellers svagtstillede kommuner.
Vil ministeren give en garanti for, at de svage kommuner så ikke bliver modregnet yderligere end med det, som økommunerne tidligere har fået, altså med det, de blev modregnet?
Karen Ellemann (V), 2009-04-24:
Lad mig starte med at takke for en velvillig førstebehandling af lovforslaget og igen understrege, at det her lovforslag er den første og formodentlig ikke sidste opfølgning på finansieringsreformen for 2006.
Det er et lovforslag, som udmønter den aftale, som regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre indgik den 17. marts 2009 om opfølgning på finansieringsreformen.
Partierne er enige om fortsat at følge udviklingen med henblik på at vurdere, om der er behov for at gennemføre tilpasninger, og jeg kan forstå, at de øvrige partier også er meget enige i det.
Det er vigtigt, at tilpasninger af tilskuds- og udligningssystemet sker på et oplyst grundlag.
Dette lovforslag skal ses på baggrund af en rapport fra Indenrigs- og Socialministeriets Finansieringsudvalg fra februar 2009.
Der har i den senere tid været fremført kritik af udligningssystemet fra forskellige grupperinger af kommuner, og forligspartierne er enige om, at det er vigtigt, at det udgiftsbehov, der indgår i udligningen, skal afspejle kommunernes reelle udgiftspres og faktiske opgaver.
Det gælder både på det sociale område og på kommunernes øvrige udgiftsområder.
Partierne er derfor enige om at igangsætte en samlet analyse af kommunernes udgiftsbehov.
Der skal i den forbindelse inddrages erfaringer fra de første 3 år efter finansieringsreformen, hvilket vil sige årene 2007, 2008 og 2009.
Partierne vil i folketingssamlingen 2010-11 drøfte eventuelle justeringer af systemet med henblik på virkning fra 2012 Så vil jeg naturligvis også kvittere for de mere tekniske spørgsmål, der har været stillet, og naturligvis bekræfte, at det vil blive behandlet i udvalgsarbejdet.
Henrik Brodersen (DF), 2009-04-24:
Jeg ved ikke, om man kan sige, det er rimeligt, men det var den aftale, der blev lavet bredt i Folketinget på det tidspunkt, og man har efterfølgende lavet den samme aftale, om at man også gerne vil se på det igen, og det er det, man gør.
Nu er der blevet rettet op på det, og det er blevet taget med, og det det synes jeg da kun er godt.
Men jeg kan ikke stå her og sige, hvad meningen var med at udelukke det eller tage det med dengang, men jeg kan bare sige, at jeg da er glad for, at man gør sig alle anstrengelser for at lave fordelingsnøglen så præcist som muligt, og jeg glæder mig også over, at det her kom med.