runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-19:
Jeg tror gerne, at borgerne både i Frederikshavn og Hjørring og Brønderslev ville synes, at det var fint, hvis regeringen var med til at finansiere og investere i fremtiden i den offentlige sektor.
Ministeren vil gerne fremstå som økonomisk ansvarlig, men er det økonomisk ansvarligt i en tid, hvor kommunerne skal spare og holde igen, og hvor det går ud over kerneydelserne, at give ufinansierede skattelettelser, når vi ved, at rigtig mange skoler trænger til renovering osv., og vi også ved, at det er fem gange så effektivt at investere i det offentlige frem for at give skattelettelser?
Det, det drejer sig om her, er jo også at få de samme kommuners borgere i arbejde, og arbejdsløsheden er massiv i Nordjylland.
Derfor er det jo helt fuldstændig tåbeligt, synes vi i Socialdemokratiet, at man på et og samme tidspunkt beder kommunerne om at holde igen og så samtidig giver ufinansierede skattelettelser.
Der var det da mere klogt, synes jeg, at sørge for, at kommunernes borgere havde arbejde, at sørge for at få renoveret skoler og daginstitutioner og ældreboliger osv., som der også er mangel på.
Derfor kan jeg simpelt hen ikke forstå, at ministeren kan påstå, at man både er socialt ansvarlig og økonomisk ansvarlig, når det har de her konsekvenser.
Og med hensyn til de private, så lever de private jo også af at udføre arbejde for kommunerne, og når kommunerne skal skære ned, så bliver der jo heller ingen arbejde til de private.
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-19:
For det første må jeg lige korrigere spørgeren.
Altså, den skattereform, der er vedtaget, er en fuldt finansieret skattereform.
Og så i forhold til at spørgeren faktisk insinuerer, at vi ligger på et meget lavt serviceniveau i Danmark, at vi har en offentlig sektor, som lider og faktisk nærmest ikke kan ånde, så synes jeg, at det er helt forfejlet billede af, hvordan vi egentlig har det i Danmark.
Vi har faktisk et historisk højt niveau, i forhold til hvor mange penge vi bruger på vores offentlige sektor, og det må da også vække undren hos spørgeren, at vi faktisk, ud over et historisk højt niveau i kommunernes budgetter, har oplevet, at kommunerne har overskredet disse budgetter massivt i en tid, hvor vi alle sammen må passe på, hvordan vi bruger pengene, og må sørge for, at økonomien i det offentlige kan holdes i ro, sådan at vi ikke får en øget gældsætning.
Vi bliver også nødt til at tænke i et større perspektiv og så sørge for at bruge pengene rigtigt og ikke bare overskride budgetterne.
Jeg vil sige til spørgeren, at jeg ikke har udtalt mig om de tre kommuner og i forhold til tvangsfjernelse af børn, og jeg skal nok også undlade at begynde at tale om Brønderslev her i salen her i dag, for det kan blive en lang tale.
Jeg forholder mig til det generelle plan med alle kommunerne, og her synes jeg, det er væsentligt, at man går ind og ser på, hvordan det kan være, budgetterne er overskredet så meget, som de er overskredet.
Derfor er der fokus på, at man skal have styr på de offentlige udgifter, og at man skal have styr på gældsætning, og det bliver vi også nødt til at forholde os til i Danmark, ligesom man ude i kommunerne bliver nødt til at forholde sig til, hvordan det kan være, at budgetterne er blevet overskredet så massivt, som de blev overskredet sidste år.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-19:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Er det ministerens vurdering, at de massive nedskæringer i kommunerne, f.eks. 150 mio. kr. i Køge, vil betyde en bedre velfærdsservice eller en dårligere velfærdsservice for Køges borgere?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-19:
Igen kan jeg ikke dy mig for at påpege, at spørgsmålet nok mere hører hjemme hos finansministeren eller indenrigs- og sundhedsministeren.
Men igen vil jeg da gerne svare på regeringens vegne.
Jeg ved ikke, hvordan eventuelle besparelser i Køge Kommune blev udmøntet.
Så hvordan det vil påvirke velfærdsydelserne, kan jeg ikke sige noget om.
Borgerne skal med andre ord have den service, som de har krav på.
Det står klart, at kommunerne under et har haft væsentlige budgetoverskridelser i 2009, og det er de enkelte kommuner, hvis de opfører sig ansvarligt, selvfølgelig nødt til at arbejde på at få rettet op nu.
Med regeringens udspil til rammerne for 2011-2013 står kommunerne over for nogle ændrede økonomiske rammer i de kommende år.
Men en del af løsningen er at udnytte de eksisterende ressourcer mere effektivt og bl.a. også lære af hinandens gode eksempler.
I den sammenhæng har regeringen og Kommunernes Landsforening jo også allerede i 2008 med gensidighedsaftalen forpligtet sig til, at der i perioden 2009 til 2013 skal frigøres i alt 5 mia. kr. til borgernær service.
Der er altså enighed om, at der er penge at hente ved at digitalisere, anvende nye velfærdsteknologier og nedbringe sygefraværet.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-19:
Jeg hæfter mig ved, at ministeren siger, at borgerne skal have den velfærd, de har krav på.
Jeg prøvede under mit tidligere spørgsmål at finde ud af, hvad det er for et niveau, regeringen synes er rimeligt.
Jeg kunne forstå, at man havde levet over evne sidste år, så borgerne har vel egentlig et vist krav på at få at vide, hvad det egentlig er, regeringen synes er rimeligt.
Det var svært at få et svar på.
Men så siger ministeren, at kommunerne skal udnytte ressourcerne mere effektivt.
Det har jeg altså svært ved at se at nogen kan være uenig i, men der er bare lige det problem, at det jo ikke er alle udgifter, som kommunerne selv har ansvaret for.
I Roskilde Kommune, hvor jeg bor, havde de f.eks. forrige år en overskridelse på høreapparater på 8 mio. kr.
Kommunen har ingen som helst indflydelse på, hvor mange høreapparater folk skal købe.
Det er sådan, at enhver borger i Danmark, der har brug for et høreapparat, kan gå hen og købe et høreapparat og sende regningen til kommunen, ikke en hvilken som helst regning, men i hvert fald en regning.
Det betød altså, at man i Roskilde var nødt til at afsætte 8 mio. kr. ekstra bare ét år.
Det er jo ikke en udgift, som en kommune kan effektivisere væk; det er jo ikke en udgift, hvor en kommune kan sige: Nå, men der må vi jo nok lave noget digitalt, så det bliver billigere.
Nej, det er en konkret regning, der skal betales, og som er totalt ufleksibel for en kommune at arbejde med.
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-19:
Nu nævner spørgeren et specifikt område i Roskilde Kommune, og det er jo svært at forholde sig til Roskilde Kommune på bare et specifikt område, hvis man ikke har det samlede billede, det samlede budget og det samlede regnskab for Roskilde Kommune.
Det er heller ikke meningen, at ministre skal ned og blande sig i hver enkelt kommune, og hvordan de disponerer de enkelte midler.
Men man må da undre sig over, at vi har et historisk højt udgiftsniveau på serviceområdet i Danmark, det har aldrig nogen sinde været højere, og alligevel ser vi de her massive overskridelser, som betyder, at man egentlig ikke har taget rigtig fat sidste år og har fået løst opgaverne, sådan som de skulle løses.
Vi lever i en tid, hvor vi simpelt hen bliver nødt til at passe på pengene.
Vi kan se rundtomkring i Europa, at hvis ikke man passer på pengene, så brænder det på, og så oplever man uro, og det kan faktisk få fatale konsekvenser for det enkelte lands økonomi.
Så der er behov for, at man også ude i kommunerne sørger for at overholde budgetterne.
Jeg kan konstatere, at regeringen har lagt nogle rammer for kommunerne, der betyder, at udgiftsniveauet i 2010 er historisk højt.
At kommunerne så i 2009 har realiseret et forbrug, der ligger ud over det forudsatte niveau for 2009, gør, at mange kommuner nu skal til at justere, for at kommunernes økonomi kommer til at svare til det planlagte.
Det hænger sådan set ikke sammen med regeringens udmelding om rammerne for 2011, hvor der er lagt op til, at forbruget holdes uændret i forhold til budgettet for 2010, og at reduktionen af kommunernes forbrug på 4 mia. kr. således først sker i 2012 og 2013.
Jeg skal ikke komme ind på årsagerne til tilpasningen af de pågældende kommuner, men konstatere, at hver ansvarlig kommune må tilpasse kapaciteten på de aktuelle politiske, demografiske og økonomiske vilkår.
Det er til syvende og sidst en del af det kommunale selvstyre, og det er kommunalbestyrelsens ansvar at fastsætte serviceniveauer og prioritere ressourcerne inden for de givne rammer.
Det skal selvfølgelig også ske inden for rammerne af lovgivningen.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-19:
Er der noget, vi Socialdemokrater er optagede af, så er det økonomisk ansvarlighed, og derfor har vi faktisk fremlagt flere meget, meget økonomisk ansvarlige planer.
Men det ændrer jo ikke ved, at det, ministeren siger, er, at kommunerne bare må prioritere derude, og jeg spørger: Hvad er det, de skal prioritere imellem?
Pointen med mit eksempel omkring høreapparater er, at der er nogle udgifter, en lang række udgifter, i kommunerne, hvor den enkelte kommune ganske enkelt ikke selv kan bestemme, hvad udgiften skal være.
Hvad er der så tilbage at skære i, hvis man skal effektivisere, som regeringen siger?
Ja, så er der altså børnene og de ældre.
Det er jo primært det.
Og så hullerne i vejene.
Det er det, man kan prioritere imellem.
Derfor spørger jeg ministeren: Hvad er det for en velfærd, danskerne kan forvente, når regeringen indgår en aftale med kommunerne om økonomien?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-19:
Jeg kan forstå, at spørgeren bliver ved med at hæfte sig ved de 8 mio. kr. ud af et samlet budget i Roskilde Kommune på omkring 3,6 mia. kr.
Jeg synes lige, man skal se tingene i de rette proportioner.
Så synes jeg egentlig, at de spørgsmål, spørgeren kommer med, mere er rettet mod kommunerne.
Hvordan og hvorledes vil man egentlig overholde de aftaler, som man indgår med regeringen, i forhold til hvordan økonomien skal udvikle sig?
Jeg synes, det er meget interessant, at spørgeren siger, at Socialdemokraterne er optagede af social ansvarlighed.
Så undrer det mig, at Socialdemokraterne egentlig ikke er kommet med noget svar på, hvordan man løser problemerne på kort sigt, for vi ved jo, at vi bliver nødt til at løse problemerne i forhold til de 24 mia. kr. og EU's konvergenskrav, som vi skal kunne leve op til.
Vi skal vise, at vi er ansvarlige økonomisk, og derved få ro omkring økonomien i Danmark, sådan at vi fortsat kan få vækst og udvikling i vores land.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-19:
Ministeren er jo udmærket klar over, at Socialdemokraterne og SF lige har fremlagt en økonomisk plan, som hedder »Fair Løsning«, hvor konvergenskravene er overholdt – det, ministeren hæfter sig ved.
Jeg må bare konstatere, at den i hvert fald er økonomisk ansvarlig.
Ministeren kaldte det faktisk socialt ansvarlig.
Spørgsmålet er, om regeringen kan finde ud af både at være økonomisk ansvarlig og socialt ansvarlig på samme tid.
Kommunerne er bundet på en meget, meget stor del af deres budgetter, og når regeringen så kommer og siger, at nu må de skære ned, så synes jeg, det ville være rimeligt, at regeringen også fortalte, hvad det er, borgerne, danskerne kan forvente.
Hvad er det for en skole, danskerne kan forvente?
Hvad er det for en ældrepleje, danskerne kan forvente?
Skal vi alle sammen tage en time tidligere fri i stedet for at arbejde en time mere, en time tidligere fri for at passe vores gamle mor, fordi der ikke er hjælp til hende på plejehjemmet?
Er det det, vi skal, i stedet for at sætte Danmark i arbejde?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-19:
Spørgeren ved jo godt, at hvis man skal leve op til de krav, der kommer fra EU, skal det jo være på kort sigt og ikke den lange bane, som planen fra Socialistisk Folkeparti og Socialdemokraterne drejer sig om.
Man ved jo egentlig ikke rigtig, hvordan det ender på den lange bane.
Det er altså på den korte bane, tingene skal løses, og det har Socialdemokraterne ikke noget bud på.
I forhold til kommunernes budgetter og hvordan man sørger for at prioritere midlerne, vil jeg sige, at nu kommer spørgeren med et enkelt område, men så kan jeg igen ikke lade være med at komme ind på, hvordan det så kan være, at man på et område som børneområdet, dagtilbudsområdet, ikke er gået ind og har justeret i forhold til, at man har et faldende børnetal.
Vi ser, at man overskrider budgetterne med 0,7 mia. kr.
Det fortæller da, at det kræver eftertanke ude i kommunerne i forhold til, hvad der er gået galt, siden budgetterne ikke er blevet overholdt, og det må vi da kunne kræve af kommunerne.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-19:
Synes ministeren, at det er fair, at der skal fyres flere hundrede medarbejdere i Frederikshavn, Hjørring og Brønderslev Kommuner allerede i 2010, og hvordan vil ministeren sikre, at det ikke går ud over kerneydelserne inden for ministerens ressort, som f.eks. daginstitutioner og ældreområdet?
Tak, formand.
Synes ministeren, at det er fair, at der skal fyres flere hundrede medarbejdere i Frederikshavn, Hjørring og Brønderslev Kommuner allerede i 2010, og hvordan vil ministeren sikre, at det ikke går ud over kerneydelserne inden for ministerens ressort, som f.eks. daginstitutioner og ældreområdet?
Jeg regner med, at vi skal ud at føre valgkamp i næste uge – ikke sammen, men imod hinanden.
Jeg glæder mig til at skulle ud at føre den valgkamp, fordi jeg er sikker på, at borgerne synes, at der er skåret ned på kerneydelserne, på den kommunale velfærd, siden vi har fået kommunalreformen.
Jeg er også helt sikker på, at de synes, det er underligt, at ministeren skal have tusindvis af skattelettelser hvert eneste år i en periode, hvor der skal holdes igen.
Hvornår var det så lige, at den der skattereform var fuldt finansieret?
Er det i år, den er det?
Eller hvornår er det?
Det synes vi er skørt i en periode, hvor der er brug for, at vi investerer klogt i fremtiden, i unges uddannelser, hvor uddannelsesraten falder osv. Og det er da ikke rimeligt, at dem, der har været med til at opbygge det her velfærdssamfund, ikke kan få en ældre- eller plejebolig.
Jeg synes bare, det her handler om prioriteringer.
Når vi også ved, at regeringen har givet skattelettelser for 230 mia. kr. siden 2001, så sidder vi jo med selvskabte plager.
Men regeringen kommer til at bære ansvaret for, at man skærer ned over for kommunerne og bruger pisken over for kommunerne for at få dem til at skære ned i kerneydelserne.
Det er jo nøjagtig det, man gør.
Er det ikke også det, der er målet?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-19:
Jeg kan simpelt hen ikke se, hvor spørgeren egentlig kommer fra – om det er fra Månen eller fra Jorden, for hvis jeg sidder og ser på serviceudgifterne på en lang række af de områder, som spørgeren også kalder for kerneydelserne, så er der ikke sket andet gennem de seneste år, end at udgifterne er steget år for år, også i forhold til de aftaler, man har lavet mellem regeringen og Kommunernes Landsforening.
Så der er jo ikke tale om, at der er skåret i velfærden.
Der er ikke tale om, at der er blevet brugt færre penge på dagtilbudsområdet eller på ældreområdet.
Det er simpelt hen et forfejlet billede, som spørgeren giver af, hvordan det danske velfærdssamfund er.
Niveauet er historisk højt, men man bliver nødt til også at kigge ud i Europa, hvor det simpelt hen er hamrende nødvendigt, at de går ind og kigger på, hvordan de bruger pengene, at de bruger pengene effektivt, og at de bruger pengene rigtigt, for vi er bare ikke i en tid, hvor man kan sløse med pengene.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-19:
Vil ministeren redegøre for, om de 300 mio. kr. i besparelser – 43 mio. kr. inden for social- og børneområdet alene – som Sønderborg Kommune lægger op til i sit budget for 2011-2014 lever op til regeringens mål om, at Danmark skal være blandt de bedste til at skabe lige muligheder?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-19:
Det er jo ikke første gang, jeg har fået stillet et spørgsmål af denne type, og jeg vil egentlig gerne gentage den rollefordeling, som der er mellem staten og kommunerne, over for spørgeren.
Det er kommunernes opgave at fastlægge serviceniveauet og prioritere inden for det fastlagte budgets rammer, og jeg har fuld tillid til, at de kommunale politikere kan foretage nogle fornuftige prioriteringer.
Og skal vi ikke lige få styr på fakta en gang til: Regeringen aftalte i 2009 med KL et historisk højt forbrug, som er yderligere forhøjet i 2011.
Dette forbrug er fuldt finansieret.
Kommunerne har i 2009 realiseret et forbrug, der ligger en del over det forudsatte niveau for 2009, det vil sige det niveau, som kommunerne selv ved budgetlægningen havde regnet med at realisere, og som kommunerne havde finansieret.
Det indebærer, at det i de kommuner, hvor der er sket en overskridelse, er nødvendigt at stramme op.
Meningen med opstramningerne må nemlig formodes at være at få kommunernes økonomi til igen at svare til det, som man egentlig havde planlagt ude i de enkelte kommuner.
Har en kommune i 2009 brugt mere end det budgetterede, må kommunen naturligvis finansiere dette merforbrug, og jeg har tillid til, at det er en problemstilling, som hver enkelt kommunalbestyrelse finder ud af at håndtere.
Men jeg må igen fremhæve, at rollefordelingen mellem kommuner og stat er klar: Vi fastlægger de overordnede rammer, indgår forhandlinger med kommunerne og aftale med Kommunernes Landsforening, mens kommunerne lokalt fastlægger serviceniveauet.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-19:
Det er meget interessant, at ministeren vender tilbage til ordet tillid hele tiden.
Det er interessant, fordi man jo altså oplever kommuner – i det her tilfælde Sønderborg Kommune, og det er den, spørgsmålet her går på – som har meget vanskeligt ved at overholde deres budgetter på områder som eksempelvis børn med særlige behov, handicappede, socialpsykiatri, udsatte osv., og som samtidig barberer budgetterne for de samme områder.
Man oplever så, at man fra ministerens side altså har fuld tillid her, men i det øjeblik, at noget går galt – som eksempelvis i netop Sønderborg Kommune, hvor vi har oplevet en meget uheldig sag om en udsat familie, hvor der ikke blev grebet ind i tide – har man altså åbenbart ikke tillid til, at kommunen er i stand til at håndtere tingene.
Så det kan være meget vanskeligt, også for borgerne i Sønderborg, at se, hvornår det er, at tingene skal være op til kommunen, og hvornår det er, at ministeren kommer ind som den store overdommer og banker kommunen oven i hovedet.
Ja, man banker åbenbart ikke kommunen oven i hovedet, når den skærer ned på de områder, som bl.a. skal være med til at forebygge, at man får sager, som er uheldige, altså på området for børn med særlige behov på handicap- og skolepsykiatriområdet og på området for de særlig udsatte.
Alene på området for handicap, skolepsykiatri og udsatte i Sønderborg Kommune nævnes det i kommunens sparekatalog, at man skal finde 14,6 mio. kr.
Så hvordan skal borgerne i Sønderborg Kommune have tillid til, at ministeren rent faktisk vil lade det være op til Sønderborg Kommune?
Hvor er det helt præcist, at tilliden begynder, og hvor er det, den slutter?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-19:
Jeg synes, at spørgeren blander æbler og pærer sammen, når han sammenligner de kommunale budgetter med den ulykkelige sag, der har været nede i Sønderborg.
Vi kan også se, at sagen i øjeblikket verserer i retten.
Jeg har da naturligvis bedt Ankestyrelsen om at gå ind og finde ud af, hvad der er op og ned i den her sag.
Hvordan kan det være, at man ikke var vedholdende i sin tid og greb ind
allerede der, da pigerne faktisk gik til kommunen?
Der skulle gå flere år, hvor pigerne åbenbart blev udsat for et yderligere misbrug.
Det er da naturligt, at jeg beder Ankestyrelsen om at gå ind i det, og det er da naturligt, at jeg beder Ankestyrelsen om at finde ud af, hvor det er, der sker systemfejl.
Det ved jeg da også at der er en række kommuner som meget gerne vil være med til at kigge på.
Hvad gør vi?
Hvad er det, vi skal gøre for at kunne gribe ind tidligere, så problemerne ikke vokser over hovedet på de her stakkels børn?
I forhold til styring af de enkelte kommunale budgetter kan jeg altså ikke rigtig forstå, hvad det er, spørgeren vil hen til.
Vil spørgeren virkelig have, at vi skal til at styre de enkelte kommunale budgetter herinde fra Folketinget?
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-19:
Vil ministeren redegøre for, om de 300 mio. kr. i besparelser - 43 mio. kr. inden for social- og børneområdet alene - som Sønderborg Kommune lægger op til i sit budget for 2011-2014 lever op til regeringens mål om, at Danmark skal være blandt de bedste til at skabe lige muligheder?
Det, jeg hører ministeren sige, er, at man gerne vil overlade det til kommunerne at finde ud af, hvor de kan skære ned, skære ned og skære ned.
Det er det, som er kommunernes opgave i det her land.
Det ved vi går ud over børn med særlige behov, det går ud over de unge, og det går ud over de familier, der i forvejen har det vanskeligt.
Det er i hvert fald det, som regeringen lægger op til, kan jeg fornemme.
Det er med andre ord den måde, man har tænkt sig at finansiere skattelettelserne til de rigeste i samfundet på.
Det kan Sønderborgs borgere jo så sige mange tak for.
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-19:
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man kan sige, at der er blevet skåret ned, skåret ned og skåret ned.
Når jeg ser på området for udsatte børn og unge, når jeg ser på voksenområdet, når jeg ser på ældreområdet, når jeg ser på dagtilbuddene og SFO, har der fra 2004 til 2009 ikke været andet end vækst, vækst og vækst.
Vi har aldrig nogen sinde brugt så mange penge ude i kommunerne, som vi gør i dag.
Vi er oppe på 230 mia. kr.
Det er historisk højt.
Så at sige, at der er blevet skåret ned, er jo helt forkert.
Vi kan jo også se, at kommunerne slet ikke er gået til den derude i forhold til at holde deres budgetter.
Tværtimod har de overskredet deres budgetter sidste år med 4,9 mia. kr.
Ser vi det i forhold til børnerådet, hvor vi kan se, at der er faldende børnetal i 83 kommuner, så oplever vi alligevel, at der er overskridelser på 0,7 mia. kr. på det område.
Det må da vække til eftertanke.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-19:
Men det ændrer vel ikke på, at de svagest stillede i dette samfund, de, som har behov for ekstraordinær hjælp, vel ikke skal betale, for at kommunerne netop skal finde besparelser.
Det må vel være sådan, at der, hvor der er hjælp behov, der, hvor der er brug for en særlig indsats, skal det ikke være afhængigt af budgettal, der skal man ikke gå ind og vurdere, om man nu har råd, der skal man netop gribe ind, der skal man komme med det særlige tilbud, der skal man sørge for, at der til udsatte familier bliver givet den nødvendige hjælp.
Det hænger vel ikke sammen med, hvor mange borgere man har i kommunen, men sammen med, hvilke borgere der har brug for den ganske særlige hjælp.
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-19:
Jeg er fuldstændig enig i, at hvis man f.eks. har et barn, som bliver udsat for misbrug i hjemmet eller mistrives og har det rigtig dårligt og har brug for at blive fjernet, så skal man selvfølgelig fjerne barnet.
Men ser vi på, at antallet af anbragte børn faktisk har været konstant gennem de seneste år, men at udgifterne er eksploderet, uden at kommunerne kan forklare det, så bliver vi nødt til at gå ind og se på, hvordan vi kan styre det her område langt, langt bedre.
Der synes jeg, det er værd at hæfte sig ved, at der er nogle kommuner, som virkelig tager fat, og som virkelig gør det på den gode og på den rigtige måde, f.eks. Københavns Kommune, som har et projekt, der hedder »Familien i Centrum«, som faktisk betyder, at man griber ind i familien, før det går så galt, at man skal til at fjerne børnene.
Der er nogle gange nogle tilfælde, hvor man kan forebygge.
Ved at satse på forebyggelse kan man faktisk se, at man letter pengeforbruget til anbringelser, og det er til glæde for barnet og familien, at det faktisk kan være sådan, at man kan få det til at fungere derhjemme.
Så kommunerne kan sagtens gøre det bedre på det her område, og der er også allerede en lang række kommuner, som er i gang med at se på, hvordan de kan gøre det bedre.
Thomas Jensen (S), 2010-05-19:
Synes ministeren ikke, at det er på tide, at SKAT inddriver de kommunale restancer på mere end 7 mia. kr., så kommunerne kan bruge pengene på velfærd?