runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2010-12-15:
Men det er jo præcis det, der ikke er.
Jeg indledte min tale med et citat fra nationalbankdirektør Nils Bernstein, som beskrev det forløb, der har været, hvor man altså godt nok har investeret under lavkonjunkturen, men jo også forstærkede højkonjunkturen i de år, hvor det gik godt.
Han sagde, og jeg citerer: »Denne asymmetri er farlig og uden økonomisk fundament.«
Det er den økonomiske politik, der har været ført, vil jeg sige til hr. Rasmus Jarlov.
Så er det jo rigtig, at Det Konservative Folkeparti indimellem ytrer synspunkter, som vi sådan set også er enige i, og vi vil jo gerne have et bredt samarbejde om den økonomiske politik, noget, som ikke er lykkedes med ti finanslove under den nuværende regering.
Venstre vil jo ikke være med til nogen af de her ting.
Derfor må vi jo bare konstatere, at vi nu af erfaring ved, at det ikke bliver med VKO i førersædet, at vi får løftet nogen af de udfordringer.
Jeg er glad for, at hr. Karsten Lauritzen lyttede til den del af min tale, der handlede om udlændingepolitikken og pointsystemerne.
Jeg er også glad for, at det kunne animere til en eller en form for forsvar af det, der er foregået.
For det er jo en statsmagt, der er løbet løbsk, når hr. Karsten Lauritzen, integrationsministeren og fru Pia Kjærsgaard har inviteret sig selv helt ind i danskernes soveværelse for at vurdere, om deres ægtefæller er nyttige nok til at få lov til at bo i Danmark.
Når jeg siger helt ind i danskernes soveværelse, er det jo, fordi de regler, der blev indført dengang, bl.a. var kendetegnet ved, at de ikke gjaldt danske statsborgere.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-12-15:
Uden at gå nærmere ind i detaljerne omkring diskussionen af graden af ansvarlighed i den politik, der har været ført – jeg synes, at den har været god og ansvarlig – vil jeg bare spørge, om hr. Morten Østergaards egen vurdering af udsigterne til, at der bliver ført en økonomisk politik, som minder mest mulig om Radikale Venstres ønsker.
Vil hr. Morten Østergaard ikke medgive, at den politik, der bliver ført i den borgerlige blok, er langt tættere på den økonomiske politik, som Radikale Venstre ønsker at føre, end de oplæg, vi har set fra S og SF?
Og som et tillægsspørgsmål vil jeg godt følge op på hr. Mike Legarths spørgsmål fra før: Vil Radikale Venstre fortælle os, om de agter at lægge stemmer til den økonomiske politik, som S og SF lægger op til, hvor man hæver skatterne på henholdsvis arbejde og virksomheder?
Det tror jeg mange vælgere er interesseret i at vide.
Hvad er det for en økonomisk politik, man får?
Men det var altså to spørgsmål.
Hvem ligger tættest på Radikale Venstres økonomiske politik?
Og agter Radikale Venstre at lægge stemmer til hævelse af skatter?
Morten Østergaard (RV), 2010-12-15:
I forhold til den førte økonomiske politik mener jeg, at jeg i min ordførertale ret klart gennemgik, hvorfor vi mener, at man ikke kan hæfte ordet ansvarlighed på den økonomiske politik, der bliver ført.
Det er en chancesejlads, hvor man baserer sig på nogle helt heroiske forventninger om, hvad man kan gøre ved det offentlige forbrug, og det har allerede – bare fra i maj og til nu – vist sig, at forudsætningerne er bristet med 5 mia. kr.
Hvordan skal det da ikke gå, når der går nogle flere måneder?
Man har et hul på mellem 10 og 15 mia. kr. i sin økonomiske plan frem mod 2015, og man har ingen svar på det.
Man overtog en holdbar økonomi.
Siden da har den ikke på noget tidspunkt været holdbar.
Derfor må vi bare sige, at vi jo er nødt til at basere os på den erfaring, vi har med VKO, og det er, at man ikke er i stand til at skabe en holdbar dansk økonomi.
Man har hverken evnen eller viljen til det, og man har slet ikke evnen og viljen til at skabe et bredt samarbejde.
Det er jo det, vi baserer os på.
Så har jeg vist fremlagt Det Radikale Venstres skattepolitik.
Vi ønsker ikke at øge personskatterne.
Line Barfod (EL), 2010-12-15:
Hr. Morten Østergaard snakkede om de arbejdsløse, og hvor vigtigt det var at lave en stor reform af beskæftigelsesindsatsen.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i, især hvis vi kan få det fælles udgangspunkt, at arbejdsløse er mennesker, der gerne vil have et arbejde.
Det håber jeg at vi kan blive enige om, og det tror jeg.
Hvordan er det helt konkret, at det får folk i arbejde, at man sender dem ud i fattigdom?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-15:
Altså, både fru Line Barfod og hr. Frank Aaen kommer jo tit og siger, at de ikke forstår det, og jeg er i virkeligheden oprigtig talt i tvivl.
Jeg tror, det er et spørgsmål om, at man har besluttet sig for, at man ikke vil acceptere de kendsgerninger, som jo er erfaringsbaserede, nemlig at folk altså har en tendens til – måske fordi systemet hjælper dem mere, måske fordi de selv bliver mere villige til at søge i andre brancher hen imod slutningen af en periode – at komme i arbejde hen imod slutningen af deres dagpengeperiode.
Faktum er i hvert fald, at for den lille gruppe, som ikke er ledige bare i meget kort tid, for det er langt de fleste jo, er der en tendens til, at flere kommer i arbejde hen imod slutningen af deres dagpengeperiode.
Det gælder i Norge, og det gælder i Sverige, hvor man har dagpengeperioder på det niveau, vi nu har i Danmark.
Det gjaldt i Danmark med den daværende lange dagpengeperiode, og det vil givetvis også gælde med den nuværende lidt kortere dagpengeperiode.
Derfor må man spørge sig selv, om det er at gøre folk en tjeneste at have den lange dagpengeperiode.
Jeg er helt klar over, at Enhedslisten synes, man principielt skulle kunne gå på dagpenge til evig tid, indtil det rigtige job faldt ned i armene på en.
Det er ikke vores synspunkt, for det handler også om at sørge for, at alle mennesker i en tid, hvor vi kommer til at mangle arbejdskraft, står til rådighed.
Line Barfod (EL), 2010-12-15:
I Enhedslisten synes vi, at folk skal i arbejde.
Vi synes, det er rigtig vigtigt, at vi skaber en masse arbejdspladser, og det har vi en masse konkrete forslag til.
Og vi synes, det er rigtig vigtigt, at folk kan genoptjene deres ret til dagpenge, at de, når de faktisk får arbejde – for der er jo rigtig mange, der i løbet af den her periode har kortere perioder med arbejde – så også kan nå at genoptjene dagpengeretten.
Men problemet er jo, at det, som regeringen og De Radikale har gennemført i sommer, ikke kun er en forkortelse af dagpengeperioden, men også en fordobling af det antal timer, man skal have for at kunne genoptjene retten til dagpenge.
Så selv om man kommer i arbejde, mister man alligevel sin ret til dagpenge.
Derfor er det, at jeg spørger igen: Hvordan gør det, at de kommer i arbejde igen, at man også gør dem fattige, når de er arbejdsløse?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Når de mister dagpengene, vil rigtig mange af dem jo komme til at stå fuldstændig uden indkomst, fordi de heller ikke er berettiget til kontanthjælp, hvis de er gift eller har en ejerbolig.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-15:
Som jeg også sagde til hr. Frank Aaen, er det selvfølgelig helt afgørende, uanset hvilken økonomisk politik man fører, at vi får gang i væksten i Danmark, og at der bliver skabt arbejdspladser til at erstatte de mange hundrede tusinde arbejdspladser, vi har mistet under den økonomiske krise.
Det er selvfølgelig helt afgørende.
Men der, hvor Enhedslisten jo vender det blinde øje til, er, når det handler om udfordringerne for den danske arbejdsstyrke – og jeg gjorde endda en del ud af det i min ordførertale – nemlig det forhold, at de store årgange går på pension, og at vi notorisk kommer til at stå med mangel på arbejdskraft i de kommende år.
Vi kommer også til at stå med det problem, at mange af dem, der så er på arbejdsmarkedet, ikke har de fornødne kvalifikationer, og det er jo derfor, vi ikke vil være med til at skære ned på uddannelse.
Det ved jeg at vi er enige om.
Men udfordringen, og det må hr. Frank Aaen og fru Line Barfod altså også lægge sig på sinde, er at få flere mennesker til at blive på arbejdsmarkedet, til ikke at trække sig tilbage, til ikke at gå passivt på dagpenge, men at være til rådighed for arbejdsmarkedet.
Og der er det, vi siger, at vi jo kan se, at folk altså kommer i arbejde hen mod slutningen af deres dagpengeperiode, også i de lande, der har en dagpengeperiode på det niveau, vi nu havner på.
Karsten Lauritzen (V), 2010-12-15:
Hr. Morten Østergaard brugte lang tid af sin ordførertale på at tale om pointsystem, udlændingelovgivning og familiesammenføring, og jeg tror, hvis jeg ikke tager meget fejl, at hr. Morten Østergaard sagde:
Statsmagten blander sig nu i folks kærlighed.
Man stiller krav i forbindelse med familiesammenføring.
Så bliver jeg bare nødt til at spørge hr. Morten Østergaard, om han er bekendt med den udlændingelovgivning, som blev vedtaget i 2000, hvor det var første gang, man for alvor stillede krav ved familiesammenføring.
Er hr. Morten Østergaard bekendt med den lovgivning, og hvilke partier der stemte for, inklusive hr. Morten Østergaards eget parti, som altså startede med at stille krav ved familiesammenføring?
Mads Rørvig (V), 2010-12-15:
Det er jo befriende at høre.
Fru Helle Thorning-Schmidt sagde, da hun præsenterede de forskellige programmer, at det er sådan, det bliver, hverken mere eller mindre, hvis oppositionen skulle få magten efter næste valg.
Kan hr. Frank Aaen så i dag endegyldigt sige: Det bliver det ikke, fru Helle Thorning-Schmidt, det er en ommer?
Frank Aaen (EL), 2010-12-15:
Der er jo et meget langt forløb, hvor man har gjort hvad som helst, og hvor man har sagt det modsatte.
Jeg kan sige med garanti, at Enhedslisten ikke stemmer for en skatteforhøjelse for pensionisterne, og at Enhedslisten ikke stemmer for en skatteforhøjelse for de arbejdsløse.
Og vi vil da komme med rigtig mange gode forslag til den kommende statsminister om, hvad vi synes der skal gøres i stedet for, altså forbedre forholdene for pensionister og forbedre forholdene for de arbejdsløse.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-12-15:
Tak for indlægget.
Det, som fik mig til at tage ordet, var, at hr. Anders Samuelsen indledningsvis jo sagde, at vi nu måtte have de her vismænd, som bl.a. sidder i Arbejdsmarkedskommissionen og Velfærdskommissionen og Det Økonomiske Råd, på banen.
Det kan man være meget enig i, bl.a. fordi de jo alle har påpeget, at vi om få år kommer til at mangle hænder på arbejdsmarkedet, og de har påpeget, at Danmark faktisk er et aldrende samfund, og selv om vi godt nok har sund aldring, står vi i de kommende år og mangler arbejdskraft.
Derfor er det jo meget overraskende, synes jeg, at Liberal Alliance støtter, at man nu indfører brugerbetaling på lige netop kunstig befrugtning, der jo om noget er med til at holde fødselstallet i det danske samfund oppe.
Kan vi ikke få en forklaring på det?
Jeg ved godt, at Liberal Alliance går ind for brugerbetaling i sundhedsvæsenet, men det er jo som sådan en adfærdsregulerende ting, hvor man gerne vil have folk til at gøre nogle ting i mindre omfang.
Ønsker man virkelig på det her område, at der skal fødes færre børn i Danmark?
Anders Samuelsen (LA), 2010-12-15:
180.000 arbejdspladser har vi mistet i den private sektor.
Vi er gået fra et overskud på 60 mia. kr. til et underskud på 80 mia. kr., og det bedste, Socialdemokraterne kan stille op med, er et spørgsmål om kunstig befrugtning.
Herregud, det kan jo da ikke være rigtigt!
Hvad med at tage en diskussion om, hvordan vi fremover får råd til velfærdssamfundet?
Hvad med at tage en diskussion om, hvordan vi får skabt arbejdspladser i den private sektor?
Hvad med at rejse den type problemstillinger og tage en grundlæggende diskussion om, hvad det er for en vej, vi skal gå i Danmark, i stedet for at rejse et spørgsmål om kunstig befrugtning?
Vi står fuldstændig ved den indstilling, som vi har lavet.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-12-15:
Det er jo åbenbart ikke, fordi der er en masse andre, der står i kø for at stille spørgsmål om den meget, meget store analyse, som hr. Anders Samuelsen er kommet med.
Jeg synes da, det er på sin plads i en debat, der handler om finansloven, at spørge ind til de ændringsforslag, der er, og som vi senere på aftenen skal stemme om.
Jeg mener, det er en meget principiel debat.
Det handler jo om, at man nu trækker dankortet ind på vores offentlige sygehuse; det handler om, at man nu tager de første skridt med hensyn til at skulle aktivere alle de private sundhedsforsikringer og arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer, som er blevet tegnet i de senere år; det handler i bund og grund om, at vi tager nogle skridt i retning af et sundhedsvæsen, hvor der ikke er den frie og lige adgang, som vi står for i Socialdemokratiet.
Jeg mener, at det, der sker på det her område, oven i købet vil skade dansk økonomi på lang sigt og gøre, at der vil være færre danskere, der får de ønskebørn, de måtte ønske sig.
Det er da en meget alvorlig sag, som man bør kunne tage op i en finanslovdebat.
Så hvorfor er det, Dansk Folkeparti vil være med til at skade dansk økonomi på lang sigt ved at medvirke til, at fødselstallet i Danmark bliver faldende i en grad, som vi ikke har set siden 1983, som jeg tror var året med det laveste tal overhovedet?
Frank Aaen (EL), 2010-12-15:
Jeg må protestere mod indledningen om, at vi går ind for underskud.
I alle de finanslovforslag, jeg har været med til at lave for Enhedslisten – og jeg har faktisk været med, enten direkte eller på sidelinjen, i dem alle sammen – er der et overskud.
Det kan godt være, at man er uenig i den måde, overskuddet skabes på – det er i orden, det kan man bare sige – men at påstå, at vi har fremlagt noget med underskud er lodret forkert.
Så er der det med, at pensionister skal betale mere i skat.
Jamen vi har jo sagt det i offentligheden.
Vi har den politik i Enhedslisten, at vi siger det, vi mener, og vi stemmer i øvrigt også sådan, når vi kommer til at skulle stemme: Vi går altså ikke ind for et forslag, der øger beskatningen af pensionister.
Vi går heller ikke ind for et forslag, der øger beskatningen af arbejdsløse.
I modsætning til Dansk Folkeparti, De Konservative og Venstre, som jo har gjort det ringere at være arbejdsløs her i landet, går vi ind for, at det skal være bedre at være arbejdsløs.
Det skal også være bedre at være pensionist.
Dem har pensionisterne jo aldrig set.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-15:
I min ordførertale beskæftigede jeg mig lidt med, at det jo sådan set er en slags jubilæum, den her finanslov, det er den tiende med V, K og O.
Dengang man overtog magten efter en SR-regering, var der jo holdbarhed i dansk økonomi.
Men jeg vil bare spørge: Hvad er det, der giver hr. Anders Samuelsen tro på, at 10 år mere med V, K og O vil bringe holdbarhed i dansk økonomi?
Anders Samuelsen (LA), 2010-12-15:
Jamen det er jeg fuldstændig overbevist om, at det vil 10 år mere med V, K og O heller ikke gøre.
Det er jo helt afgørende, at Liberal Alliance får de afgørende mandater, ellers havde vi vel meldt os ind hos Venstre og Konservative.
Men pointen er jo faktisk, at vi er et selvstændigt parti, som forsøger at få bragt os i en situation, hvor vi har de afgørende mandater.
Så er der så den forskel mellem Det Radikale Venstre og Liberal Alliance, at Det Radikale Venstre er overbevist om, at inderst inde i det dybeste hjerte vil fru Helle Thorning-Schmidt og hr. Villy Søvndal utrolig gerne lave de mange reformer, som bliver anbefalet af de kloge hoveder i Danmark.
Det tror vi ikke på.
Vi tror faktisk på, at V og K gerne vil lave de her reformer.
Vi tror faktisk på, at de gerne vil det.
Det er, hvad vi hører ude fra Venstres og Konservatives baglande, og vi er sikre på, at det smitter af op i rækkerne hos Venstre og Konservative.
De vil også godt være med til at sænke skatten yderligere, det har vi set så sent som i dag: Den konservative viceleder og erhvervsminister har været ude at sige, at skatten på arbejde skal yderligere ned.
Det er jo fremragende.
Vi kommer til at skulle arbejde sammen med folk, som faktisk gerne vil det, som vi gerne vil.
Det Radikale Venstre skal arbejde sammen med folk, som vil det modsatte af, hvad Det Radikale Venstre gerne vil.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-15:
Vi har set den konservative økonomiminister erkende, at der ikke bliver talt om reformer i den 2020-plan, som bliver lagt frem, det kan man ikke få Venstre med på.
Men hr. Anders Samuelsen har med sit røntgensyn kigget ind i hjerterne på Venstrefolkene og set, at på trods af den førte politik vil de en hel masse ting, der minder om det, hr. Anders Samuelsen vil.
Det er jo spændende.
Hr. Anders Samuelsen har også konstateret, at det var en utroværdig regering med den politik, som er blevet ført.
Det var jo en slags generalprøve i år, man havde jo netop de afgørende mandater.
Regeringen, V, K og O kunne ikke selv, og hr. Anders Samuelsen kom med sine ønsker, og hvad var svaret?
Hr. Anders Samuelsen fik at vide, at han var umoden, og at hans parti agerede umodent i processen.
Jeg vil bare sige, at det da er nogle gode venner at holde sig.
Anders Samuelsen (LA), 2010-12-15:
Den analyse er jo rigtig nok, hvis det var sådan, at vi havde det afgørende mandat.
Det havde vi jo ikke, nej.
Så tror jeg ikke, at hr. Morten Østergaard har fulgt med.
Der var faktisk en Kristendemokrat.
Så skal jeg gerne gentage, hvad der blev sagt nede fra salen.
Jeg tror, at dybt ind i regeringen glæder man sig til den dag, hvor man kan gå sammen med Liberal Alliance og hen til Dansk Folkeparti og sige: Hør nu her, vi skal finde nogle kompromiser, hvor Dansk Folkeparti får noget, og hvor Liberal Alliance på den anden side får noget.
Det, som vi skal have, er på fire helt konkrete områder: Lavere skat, mere vækst, mere frihed og en mere effektiv offentlig sektor.
Det er det, Danmark har brug for.
Det er det allermest vigtige.
Det er langt, langt vigtigere end en diskussion om brugerbetaling af kunstig befrugtning.
Frank Aaen (EL), 2010-12-15:
Vi har stor sympati for dele af Radikale Venstres politik – på udlændingeområdet, på flygtningeområdet osv. – men med hensyn til økonomisk politik har vi altså aldrig nogen sinde fattet, hvad der er logikken bag Det Radikale Venstres politik der.
Men siden da har Radikale Venstre været med til at halvere dagpengeperioden for de arbejdsløse og gøre det vanskeligere for dem at genoptjene retten til at kunne få arbejdsløshedsdagpenge.
Så mit helt enkle spørgsmål er: Hvordan vil Radikale Venstre sikre, at de, der mister dagpengeperioden, får et arbejde og ikke bare ryger ud af a-kassen og ud i fattigdom?
Anders Samuelsen (LA), 2010-12-15:
Jamen det må man spørge Dansk Folkeparti om.
Tak for det.
Jeg vil gerne gentage, at vi står ved det, som vi stemmer i den sag.
Nu er der jo faktisk så diskussioner om andenbehandlingerne senere på aftenen, og da skal vi stemme, så da kan man også tage det op.
Jeg synes bare, den helt grundlæggende problemstilling her er, at der, kan man sige, tegner sig to veje.
Altså, der er så socialdemokraternes bud på – i diskussionen om, hvorvidt det skal være gratis med kunstig befrugtning – hvordan vi skal sikre tilstrækkelig meget arbejdskraft i både den private og den offentlige sektor i de kommende år.
Vi peger på det, som vismændene, Velfærdskommissionen og Arbejdsmarkedskommissionen siger, nemlig at vi skal have en efterlønsreform, vi skal have sat skatten markant ned – vi siger: maks. 40 pct. skat på arbejde – vi skal udlicitere betydelig mere og finde 15 mia. kr. ad den vej; vi skal halvere virksomhedsstøtteordningerne og finde 10 mia. kr. der; vi skal have 40.000 færre ansatte i den offentlige sektor, og det kan man få ved over de næste 8 år at nøjes med at ansætte 10 eller 11, hver gang der er 12, der går på pension.
Ja, det kan oven i købet være, at man ender i den situation, at der faktisk er råd til, at folk kan få gratis kunstig befrugtning.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-15:
Jeg er nødt til at fastholde, at det jo er noget mere naturligt at diskutere med SF's finansordfører, om de udspil, man kommer med, er i overensstemmelse med det, hr. Villy Søvndal skulle have sagt i Nordjyske engang i april.
Men jeg kan sige om de principper, der handler om økonomien, i forhold til det fælles udspil, vi er kommet med om førtidspension, og der er vel to, at for det første vil vi have, at der er et ordentligt forsørgelsesgrundlag, både for de nuværende førtidspensionister – dem tror jeg heller ikke regeringen vil ændre på forsørgelsesgrundlaget for – og for de folk, som skal på nye udviklingsforløb.
Der skal være et ordentligt forsørgelsesgrundlag, det er en forudsætning for, at det kan blive en succes.
Vi tror altså ikke på, at det her er det, der løfter regeringens kontante udfordringer med det hul, man har på mellem 10 og 15 mia. kr. i sin økonomiske politik.
Men selvfølgelig vil det være godt for samfundsøkonomien, hvis vi får færre førtidspensionister, for det betyder jo, at vi så ikke skal bekoste førtidspension på folk i et livslangt forløb, men at de i stedet for er bidragende skatteydere på arbejdsmarkedet.
Per Dalgaard (DF), 2010-12-15:
Jeg vil lige fremsige nogle bemærkninger i forbindelse med de lidt uhyggelige perspektiver, der kan vise sig, hvis vi får et regeringsskifte ved det kommende valg, til en regering støttet af Enhedslisten.
Det er jo helt tydeligt, at Enhedslisten vil styre det private forbrug.
Folk skal ikke have lov til at gå i FONA eller i Elgiganten og købe sig en cd-afspiller, hvis det viser sig, at der måske er nogle problemer i forbindelse med, at nogle offentlige institutioner mangler nogle penge.
Så skal de nappes fra de private, og så skal de private have forbud mod at købe det, de egentlig har lyst til.
Det er nogle fantastiske perspektiver.
Jeg håber, folk er klar over, hvad det egentlig er, der står på spil ved næste valg.
Frank Aaen (EL), 2010-12-15:
Der skal stå to politibetjente ud for hver eneste FONA-butik og kontrollere folk.
Der skal stå to betjente uden for hver eneste Elgiganten og kontrollere folk.
Folk skal vise deres selvangivelse, for at vi kan være sikre på, at de ikke har brugt for mange penge.
Og så tager vi i øvrigt lige 20 pct. og indbetaler til statskassen.
Det er da glimrende, ikke?
Eller tror spørgeren virkelig, at det er sådan, vi tænker i Enhedslisten?
Vi gør bare opmærksom på, hvad der er konsekvensen af den politik, regeringen fører i øjeblikket.
Det er, at man twister pengene ud af den offentlige sektor, ud af velfærden, og over i øget privatforbrug.
Det behøver man jo ikke gøre til et skræmmebillede, det kan man da bare debattere, altså om man synes, det er bedre, at vi får en større bilpark, end at vi får bedre plejehjem.
Per Dalgaard (DF), 2010-12-15:
Det var bare sådan en gang sniksnak, som man lige kunne fremføre for ligesom at fortælle folk, at her står virkelig en, som tager sig af folk i det hele taget for at bedre den offentlige sektor, men samtidig vil man gerne lige have styr på, hvordan de bruger deres private midler.
Var det bare rent sludder, har det slet ingen mening, hvad der bliver fremført?
Frank Aaen (EL), 2010-12-15:
Som udgangspunkt har vi den politik, at når samfundet bliver rigere, er der både råd til mere velfærd, og der er sådan set også råd til mere forbrug.
Vi vil gerne dreje forbruget over i en mere grøn retning, fordi noget af det forbrug, der foregår i dag, er ødelæggende for klimaet og for vores miljø.
Men vi har aldrig sagt, at der aldrig må være mere forbrug.
Vi kunne tænke os, at vi i stedet for mere forbrug måske sørgede for mere fritid.
Det kunne være, at vi havde mere brug for fritid, end vi har brug for at skulle forbruge mere, end vi gør i dag.
Det er det ene.
Selvfølgelig skal der også være forbedringer, om jeg så må sige, i den private sfære, men vi synes altså ikke, det skal være på bekostning af, at den fælles velfærd bliver forringet, og det er det, regeringen står for.
Kristian Jensen (V), 2010-12-15:
Det er lidt grotesk at høre hr. Frank Aaen sige, at regeringen tvister økonomien væk fra offentligt forbrug, når vi samtidig kan se, at vi har det største offentlige forbrug nogen sinde i procent af BNP.
Det, der fik mig til at markere, var hr. Frank Aaens argument om, at når BNP vokser, så skal det offentlige forbrug også vokse.
I 2008 og 2009 faldt BNP.
Kan man så bruge argumentet modsat, at der mente hr. Frank Aaen så, at det offentlige forbrug skulle falde?