Per Clausen (EL), 2007-03-13:
Jeg synes, det er udmærket, at hr. Christian Wedell-Neergaard bekræfter, at regeringen har skiftet politik, og at det er sket for nylig – om det så er oppositionens skyld, eller det er af indre drift, det er sket, er jo sådan set lige meget.
Det, jeg gerne vil spørge hr. Christian Wedell-Neergaard om, er i forbindelse med, at hr. Wedell-Neergaard flere gange har nævnt ordet overbud, særlig i forbindelse med Socialdemokraterne, og det synes jeg sådan set er en smule uretfærdigt, så jeg vil bare gerne vide, om det, hr. Christian Wedell-Neergaard mener, når han snakker om overbud, er Socialdemokraternes bud om, at man kan have en andel af vedvarende energi på 40-50 pct. i 2025.
Når jeg synes, det er lidt overraskende, at det skulle være overbud, er det, fordi jeg jo selv har siddet i et fremtidspanel, hvor der også sad konservative og diskuterede nogle udspil, der var kommet fra Teknologirådet, og i den debat hørte jeg aldrig den konservative repræsentant tale om, at det var overbud at nå 50 pct. i 2025.
Her har vi nok at gøre med et af de lovforslag, hvor det ville være decideret uklogt at starte med at påstå, at man har gennemskuet det hele og afsløret, hvad bagtanken er med det.
Man kan også sige det på den måde, at hvis man ville luske et eller andet igennem, som var grimt, så ville det her lovforslag jo være et fantastisk godt sted at gemme det.
På den anden side ved vi jo og kan også læse ud af høringssvarene, at der er mennesker, der med stor omhu, stor grundighed og stor professionalisme læser de her lovforslag og kommer med bemærkninger til dem.
Så jeg føler mig nu ret tryg ved, at selv om alt ikke er gennemskuet og der også er ting, jeg gerne vil have belyst yderligere og der også kan være områder, hvor Enhedslisten vil stille ændringsforslag – faktisk nogle af de samme områder, som fru Anne Grete Holmsgaard nævnte – ja, så er vores udgangspunkt for at gå ind i diskussionen, at vi er positive, fordi vi opfatter det her som en lov, der på i hvert fald nogle områder vil betyde en skærpelse af de gældende regler.
Vi opfatter det på den måde, at der vil blive omfattet flere erhverv end i den hidtil gældende miljøskadeerstatningslov, og vi opfatter også, at der i højere grad lægges vægt på forpligtelsen til at forebygge miljøskader.
Og det er sådan set udgangspunktet for, at Enhedslisten kan sige, at vi er positive over for det her lovforslag.
En ting er selvfølgelig, at lovgivningsprocessen besværliggøres af, at det ikke bare er Enhedslistens folketingsmedlemmer, der har svært ved at gennemskue det, der står i forslaget, og hvilke konsekvenser det har, men at det sådan set gælder alle ordførere, for det er selvfølgelig en belastning i lovgivningsprocessen.
En anden ting, som hr. Johs. Poulsen fra De Radikale var inde på, er jo, at når ting skal administreres ude i det virkelige liv, så skal embedsmændene og eksperterne gerne kunne forstå lovgivningen.
Et eller andet sted har vi vel også en ideel opfattelse af, at borgerne bør kunne forstå den lovgivning, der er gældende.
Altså, der vil i hvert fald uanset hvad være en formidlingsmæssig opgave i forlængelse af vedtagelsen af det her, en opgave, som jeg tror man kommer til at bruge lidt energi på, fordi det er meget vigtigt, når vi snakker om miljøspørgsmål, at folk ikke oplever, at de er omgivet af et regelsæt, som er unødigt bureaukratisk og besværligt.
Vi skal have stramme miljøregler, stramme miljøskaderegler, men det er også vigtigt, at folk er i stand til at forstå, hvad de går ud på.
Så vil jeg gå over til nogle af de indholdsmæssige ting, som jeg godt vil nævne allerede her ved førstebehandlingen.
Det første er, at jeg måske finder det en smule uklart, hvilke aktiviteter der er omfattet af det i udgangspunktet ubetingede ansvar, og hvilke der er omfattet af begrebet andre erhvervsmæssige aktiviteter, hvor der så gælder det almindelige ansvar, som man bruger i Danmark, hvor der jo sådan ikke er tale om omvendt bevisbyrde, men tværtimod tale om, at man skal have gjort et eller andet konkret, som kan bevises.
Der er måske også behov for, at man ser på, om man kan nøjes med at definere andre forureninger udelukkende negativt, eller om man også skal prøve at kigge på dem ud fra en positiv afgrænsning.
Der har også været rejst spørgsmål i høringssvarene om, hvilke operatører der omfattes, spørgsmål, som jeg synes ville være vigtige at inddrage i det videre arbejde.
Nogle synes jo – og det er ikke overraskende – at det skal forstås bredt og sikre, at foreninger, som faktisk har aktiviteter, der kan forvolde miljøskade på habitatområder, bliver omfattet, og vil gøre opmærksom på, om man er sikker på at de bliver det.
Det kan jo godt sådan blive en lidt besværlig diskussion, og nogle af de ting vil vi i hvert fald godt bore lidt videre i.
Så har jeg tidligere i dag nævnt spørgsmålet om forskellen mellem, om man er omfattet af internationale naturbeskyttelsesområder, altså Natura 2000-områder, eller naturen ligger uden for de internationalt beskyttede områder, herunder områder udpeget som særlige naturbeskyttelsesområder, fredede områder, § 3-naturtyper, som ikke er omfattet af samme miljøansvarsforpligtelser, hvis de ligger uden for Natura 2000området.
Jeg forstod på det, den konservative ordfører sagde, at det måske ikke var helt så slemt, som jeg oprindeligt havde troet, men jeg vil i hvert fald sige, at vi vil arbejde videre med og bore videre i, hvorfor der er den her forskel, også fordi miljøansvarsdirektivet jo åbner mulighed for, at man i den nationale definition, som også dækker nationalt defineret natur, godt kunne inddrage de særlige naturbeskyttelsesområder, fredede områder og § 3-naturtyper, som ligger uden for Natura 2000-områderne, sådan at de blev omfattet på samme måde som Natura 2000områderne.
Det er en mulighed, og det siger vi, fordi vi måske ikke er så nervøse for indimellem at overimplementere EU-direktiver; vi synes somme tider, at det af hensyn til natur, miljø, sundhed osv. kan være relevant at gå længere, end EU kræver af os.
Hvis vi så oven i købet kan gøre det uden at overtræde EU-regler, burde det jo kunne vække almindelig glæde og tilfredshed, også blandt de meget EU-ansvarlige partier.
Når der kunne være en særlig grund til at lave den her udvidelse, så er det jo, fordi vi ikke har så forfærdelig meget natur i Danmark, og måske er der ikke særlige argumenter for, at man skal gøre forskel på virksomheder, der ligger i eller i nærheden af et internationale naturbeskyttelsesområder, og virksomheder, der ligger i nationale naturområder.
Og så er der jo det udgangspunkt, at der i hvert fald fra Danmarks Naturfredningsforenings side er peget på, at man i Sverige tager udgangspunkt i Rioprotokollen fra 1992 om biologisk mangfoldighed og derfor har valgt at lade direktivet omfatte mere bredt og altså også de svenske nationalt udpegede områder og arter.
Og det synes vi sådan set godt at man i hvert fald kunne overveje i det videre udvalgsarbejde, altså om det kunne være en fornuftig ting.
Det er muligt, at vi under udvalgsarbejdet kan overbevises om, at de betænkeligheder, vi har, de overvejelser, vi har om ændringsforslaget, er forkerte, men jeg vil ikke på det her tidspunkt love, at vi ikke vil komme med ændringsforslag.
Men altså, udgangspunktet er positivt.