runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Baastrup (SF), 2013-04-02:
Da fru Pernille Vigsø Bagge ikke kan være her i dag, er jeg blevet bedt om at holde hendes tale.
I dag er det sådan, at den evangelisk-lutherske kirke er den danske folkekirke, og den bliver understøttet af staten.
Det forhold søger vi i SF på nuværende tidspunkt ikke at ændre.
Den danske folkekirke har udviklet sig og skabt en bedre rummelighed, hvor kravene til graden af de enkelte medlemmers tro på kristendommen ikke længere er så fastlåste – en folkekirke, hvor der skabes rum til, at den enkelte selv kan finde sin egen tro.
Der er med andre ord plads til alle, som ønsker at være med.
I SF glæder det os også, at den danske folkekirke er blevet mere rummelig, så eksempelvis homoseksuelle vielser nu kan finde sted – en ændring, der viser, at folkekirken følger med den samfundsmæssige udvikling og accepterer forskelligheder, hvilket er helt afgørende, hvis det fortsat skal give mening at have en statslig kirke.
Kirken skal naturligvis lytte til det samfund, den er en del af, og der er da fortsat områder, hvor kirken kan gøres mere tidssvarende.
I SF ønsker vi eksempelvis et kig på, om ikke kirken kan styres bedre og mere tidssvarende; vi ønsker en reform af folkekirken, der bl.a. ser nærmere på ansvarsfordelingen og styringsstrukturen, og det var derfor glædeligt, at man i september sidste år efter en konference med konstruktiv debat i selskab med kirkefolk kunne konkludere, at der var en bred enighed om en mere moderne organisering af folkekirken, og at vi på den baggrund i fællesskab kunne nedsætte et udvalg, der skal komme med forslag til en mere sammenhængende og moderne styringsstruktur for folkekirken og med en klar ansvarsfordeling for folkekirkens økonomiske og indholdsmæssige forhold.
Rosa Lund (EL), 2013-04-02:
Jamen det er fuldstændig rigtigt, at vi kan gøre meget med ord.
Jeg tror, at der skal mere til at tale pædagogernes faglighed op end ord.
Jeg tror f.eks., det kræver, at pædagoguddannelsen, som i dag har uddannelsessystemets laveste taxameter, får lidt flere penge at rykke med; så der tror jeg ikke ord er nok, ligesom ord heller ikke er nok her.
Derfor vil vi i Enhedslisten pege på, at de 1,2 mia. kr., som man gætter på det her forslag vil koste, henter man i toppen af samfundet.
Man kunne passende rulle nogle af de skattelettelser tilbage, som regeringen lavede i sin skattereform sidste sommer, hvor man gav skattelettelser for 4 mia. kr. Hvis vi rullede dem tilbage, ville vi have 4 mia. kr. at lave rigtig god velfærd for, og 1,2 mia. kr. af dem ville kunne gå til at lave et loft på forældrebetalingen i SFO.
Lotte Rod (RV), 2013-04-02:
Vi kan jo rigtig meget med det, vi siger, når vi taler pædagogernes faglighed op, når vi skaber begejstring, men der er også bare nogle ting, vi ikke kan med ord.
Altså, vi kan ikke bare skrive et beslutningsforslag, der koster 1,2 mia. kr., og så tro, at det bliver til noget.
Det kan jo først blive til noget i det øjeblik, der er finansiering til det, og derfor vil jeg gerne spørge Enhedslisten meget direkte: Når nu man har foreslået det her til 1,2 mia. kr., hvor vil man så finde 1,2 mia. kr.?
Vivi Kier (KF), 2013-04-02:
Det er et angreb på det kommunale selvstyre, i og med at hvis vi lægger det et andet sted og ikke kan DUT'e dem, så er det sådan set os, der bestemmer, at nu skal de finde nogle ekstra penge.
Derfor er vi nødt til at kunne DUT'e dem, og derfor er vi nødt til at kunne finde pengene til det.
Som det ser ud lige nu, vil det være et angreb på det kommunale selvstyre, hvis vi siger, at det skal ligge et andet sted og der ikke følger penge med.
Rosa Lund (EL), 2013-04-02:
Så har jeg lidt svært ved at forstå, hvorfor det er et angreb på det kommunale selvstyre at lave et loft på forældrebetalingen for SFO.
Vivi Kier (KF), 2013-04-02:
Nej, det mener jeg ikke det er.
Der ligger noget historik i det her.
Det er vi helt enige om.
Og vi ved jo godt, at det er to forskellige ordninger.
Det koster noget at DUT'e.
Der mangler jo en finansiering i det her forslag, men det er som sagt historisk betinget.
Rosa Lund (EL), 2013-04-02:
Ligesom den konservative ordfører kommer jeg fra et parti, der hylder det kommunale selvstyre.
Men jeg kommer også fra et parti, i hvilket vi mener, at det er en god idé, at der er nogle nationale standarder for vores velfærd.
Så jeg vil gerne spørge den konservative ordfører om, hvorvidt det loft, der er på forældrebetaling for fritidshjem, er et angreb på det kommunale selvstyre.
Vivi Kier (KF), 2013-04-02:
Jeg anser det for at være en heldagsskole, og så kan vi stå rigtig længe og diskutere, på hvilken side der står hvilke timetal, men rigtig mange andre steder er der lagt op til, at for de mindste børn må det maks. være 7 timer pr. dag, 5 gange 7 timer er 35 timer.
Man kan tolke det på mange forskellige måder.
Helhedsskole eller heldagsskole, altså en skole, som man vil lægge en hel masse aktiviteter ind i, lektiecafeer.
Man lægger meget vægt på, at der er en gruppe børn, som ikke benytter sig af SFO i dag, og at vi har en lille gruppe børn, som ikke klarer sig ret godt, når de kommer ud af skolen.
Jeg må stadig væk sige, at som jeg ser det, bliver det verdens dyreste lektiecafé.
Julie Skovsby (S), 2013-04-02:
37 timer er for ordføreren en heldagsskole.
Er det så også en hel dag for de elever, der fra 0.-3. klasse får fri kl. 14.00?
Jeg må indrømme, at jeg som forælder tænker, hvem det lige er, der skal hente børnene kl. 14.00, og hvad er det for en forestilling, man har om, at børnenes skole- og fritidsliv skal slutte, og så skal man tage dem hjem?
Kan ordføreren ikke bekræfte, at det, som der foreslås, er, at de mindste elever får fri kl. 14.00, de mellemste kl. 15.00 og kl. 15.30, og at der intet sted i udspillet om et løft af folkeskolen står, at det er en heldagsskole?
Det ord bruges ikke, for det er det ikke.
Vivi Kier (KF), 2013-04-02:
Det er noget af det, der står i udspillet.
På mange andre sider kan man også læse mange andre gennemsnitstimeberegninger over et helt år.
Hvis man spørger mig, må jeg sige, at 37 timer på 1 uge for mig er en heldagsskole.
Kort og kontant.
Julie Skovsby (S), 2013-04-02:
Jeg vil blot bede ordføreren om at bekræfte, at der i regeringens udspil om et løft af folkeskolen ikke nævnes og ikke står noget om heldagsskole.
Derimod er det en aktiv og sammenhængende skoledag.
Bl.a. på side 13 og mange andre steder kan man læse, at det handler om, at det er en 30-timersskoleuge for børnehaveklasse til 3. klasse, en 35-timersskoleuge for 4.-6. klasse og en 37-timersskoleuge for 7.-9. klasse.
Kan ordføreren bekræfte, at det er det, der står i udspillet?
Vivi Kier (KF), 2013-04-02:
Tak, hr. formand.
Når vi kommer til at snakke folkeskolereform i den her debat, er det, fordi Enhedslisten selv nævner den kommende folkeskolereform i bemærkningerne til sit forslag.
Dermed tager Enhedslisten jo sådan set forskud på udfaldet af de kommende forhandlinger om en folkeskolereform.
Jeg er helt enig med Enhedslisten i, at bliver forslaget vedtaget, som det ligger, med en heldagsskole, så vil der være et mindre behov for skolefritidsordning.
Derimod er jeg ikke enig i bemærkningerne fra Enhedslisten, når de skriver, at der så vil være risiko for privat pasning.
Det synes jeg ikke er nogen risiko.
Der kan være mange forskellige måder at få passet sine børn på.
Hver forælder må gøre op med sig selv, hvad der passer ind i deres families behov.
Jeg deler den bekymring, der ligger i det her forslag.
Jeg er med på, at udgifterne til at få sit barn passet i en skolefritidsordning har vi kun set gå en vej, og det er opad.
Samtidig er jeg også medlem af et parti, som hylder det kommunale selvstyre.
Det glæder mig så, at jeg i dag, hvor jeg har fulgt debatten, kan høre, at de nuværende regeringspartier også er helt vilde med, at det her ligger ude i det kommunale selvstyre, så vi er pludselig blevet mange, der er enige om det.
Vi kan ikke støtte forslaget, som det ligger her.
Jeg synes, det er en vigtig debat.
Jeg synes faktisk, at vi måske bør afvente forhandlingerne om folkeskolereformen og se, hvordan de ender.
Så er der jo selvfølgelig hele finansieringsdelen, men det skal jo ikke afholde os fra at turde diskutere og tage fat på det her, for det er bestemt kun gået en vej.
Jeg deler både Enhedslistens og forældrenes bekymring med hensyn til betalingen.
Mette Bock (LA), 2013-04-02:
Da Liberal Alliances ordfører på området, fru Merete Riisager, er forhindret i at være her i dag, skal jeg tale for hende.
Liberal Alliance deler fuldstændig Enhedslistens bekymring for, at det bliver forældrene, der skal betale regningen for regeringens folkeskolereform.
Ved at tvinge alle skoler til at lægge SFO-tid ind i skoletiden vil forældrene de facto komme til at være med til at betale for reformen, hvilket Liberal Alliance er stor modstander af.
Heldagsskolen eller helhedsskolen, som jeg kan forstå det bør hedde, bør udelukkende være et muligt tilvalg både for kommuner og forældre, den skal ikke indføres gennem tvang.
Vi opnår hverken bedre eller billigere fritidsordninger ved at sætte et kunstigt loft over forældrebetalingen, for så at lade den offentlige kasse betale for resten.
Kommunerne bør have friheden til selv at regulere taksterne i forhold til de udgifter, som de nu ønsker, så de kan tilpasse deres tilbud bedst muligt til deres kommune og de borgere, der bor i kommunen.
I forlængelse af det bør de enkelte institutioner både kunne byde ind med hensyn til pris og kvalitet, sådan at familierne lokalt har noget at vælge mellem, hvilket vil sikre familierne den bedste pasning til den bedste pris i forhold til egne behov.
I stedet for at frygte de frie pasningstilbud bør vi fjerne barriererne for dem.
Endelig synes vi i Liberal Alliance, at det er en forkert tankegang, at de offentlige pasningsinstitutioner pr. definition skulle være et bedre tilbud end andre frie pasningsordninger.
Derimod kan børn udvikles og være sammen med kammerater på andre måder, når de enten passes af familie eller er i andre frie ordninger, eller de bruger fritiden på at dyrke deres fritidsinteresser uden for skoletiden.
Liberal Alliance deler derfor ikke Enhedslistens bekymring for børnenes udvikling, såfremt nogle af forældrene vælger anderledes pasningstilbud til deres børn end de offentlige tilbud.
Det er ikke Liberal Alliances ambition, at flest mulige børn kommer i offentlige institutioner.
Det bør helt og holdent være forældrenes eget valg, ud fra hvad de finder bedst for deres børn.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-04-02:
Da vores ordfører på området desværre er blevet sygemeldt, må man nøjes med undertegnede i dag.
Jeg skal kort redegøre for SF's holdning til forslaget.
I SF mener vi, at det er beklageligt, at der nogle steder er så høje priser på SFO'erne i nogle af landets kommuner, men også, at der er så store forskelle på priserne kommunerne imellem.
Derfor har vi sympati for Enhedslistens forslag, og vi forstår godt, at man rejser diskussionen set i lyset af prisudviklingen over en årrække, men ikke desto mindre kan vi af flere årsager ikke støtte forslaget.
Som forslagsstillerne selv påpeger, foregår der i øjeblikket en forhandling om folkeskolen.
Der vil selvfølgelig fortsat være brug for SFO'erne, men på hvilken måde står i sagens natur ikke lysende klart i øjeblikket.
Og derfor giver det bedst mening at diskutere SFO-områdets generelle fremtidige struktur, når folkeskolen kender sine rammer.
Vi ved også alle sammen, at mange kommuner har det svært økonomisk, og det er formentlig også grunden til, at nogle kommuner har følt sig nødsaget til at hæve priserne – næppe fordi de gerne vil, men fordi det har været nødvendigt for at få økonomien til at hænge sammen.
Der er formentlig tale om en ganske stor økonomisk udgift – minimum 1,2 mia. kr., som det er blevet nævnt – der skal løftes lokalt, hvis beslutningsforslaget bliver gennemført.
Skal forslaget derfor realiseres, vil det kræve en grundig diskussion med kommunerne, så vi sikrer os, at de kommuner, der har det økonomisk hårdt, får mulighed for at gennemføre en ændring, uden at det går ud over andre opgaver.
Så for nuværende kan vi ikke støtte forslaget.
Hvis vi finder en økonomisk model, hvorved vi kan DUT'e kommunerne, som det så smukt hedder, på en anden måde, kan vi jo diskutere det i fremtiden, men vi kan ikke støtte det for nuværende.
Lotte Rod (RV), 2013-04-02:
Det er der heller ikke nødvendigvis noget, der er til hinder for.
I Radikale Venstre kan vi ikke støtte et forslag, der ikke er finansieret, og dermed kan vi ikke støtte det her forslag fra Enhedslisten.
Rosa Lund (EL), 2013-04-02:
Det kan da også sammenlignes med 1,2 mia. kr., hvis det endelig skal være på den måde.
Men jeg vil egentlig gerne vende tilbage til det, forslaget handler om, nemlig: Hvorfor mener Det Radikale Venstre, at der er forskel på fritidshjem og på SFO?
Altså, hvorfor kan det ikke ligge i samme lovgivning?
Lotte Rod (RV), 2013-04-02:
Jeg tror desværre ikke, jeg kan få Enhedslistens ordfører til at sige lige præcis, hvor man vil finde de 1,2 mia. kr., for så havde hun selvfølgelig benyttet chancen for det.
Så lad mig spørge på en anden måde: Hvis det rent faktisk lykkes os at finde 1,2 mia. kr. til det her område, mener Enhedslisten så virkelig, at det er det allervigtigste, det allerførste, vi skal gøre, altså at sætte loft over forældrebetalingen, når man nu selv siger, at vi ikke bare kan hæve pædagogernes faglighed med ord?
Ville det så ikke være bedre givet ud at satse på kvalitet, f.eks. på bedre normeringer, på bedre efteruddannelse af vores personale?
Så: Skulle det endelig lykkes os at finde 1,2 mia. kr., er det her så virkelig Enhedslistens allervigtigste forslag?
Rosa Lund (EL), 2013-04-02:
Jeg synes nu, det er meget præcis, vil jeg gerne sige til fru Lotte Rod, at sige, at pengene til at skabe bedre velfærd, hvilket jeg mener det her forslag går ud på, skal komme fra, at man ruller de skattelettelser tilbage, som regeringen lavede sidste sommer.
Det er 4 mia. kr., og 1,2 mia. kr. af dem kan gå til det her forslag.
Det synes jeg faktisk er en ret fornuftig prioritering, og det synes jeg, fordi vi i Enhedslisten mener, at alle børn skal have ret til at gå i SFO, uanset hvor mange penge deres forældre tjener.
Jeg er klar over, at man kan få fripladser i dag.
Det synes vi i Enhedslisten er en rigtig, rigtig god ordning.
Men dem, som ikke kan få fripladser, er dem, der har forældre, som er lavtlønnede, som har en kort uddannelse, og som tjener lige præcis over den grænse.
De skal også have lov til at gå i SFO, selv om deres forældre ikke lige har råd til at betale for det.
Så jeg synes faktisk, at det her er et godt sted at starte.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2013-04-02:
Det er en del af det kommissorium, vi har lavet, at udvalget er blevet bedt om at komme med nogle forslag, og at nogle af de forslag også kan indeholde, at der er et eller flere kirkelige organer, som får nogle beføjelser.
Det er også en mulighed, at man opretter nogle nye kirkelige organer.
Så derfor synes jeg jo ikke, at jeg skal stå her, inden jeg har set udvalgets arbejde, og på forhånd skyde nogle ting, vi har bedt dem om at overveje, ned.
Det vil jeg ikke.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at jeg helt generelt har en lille smule svært ved at forstå, at det, at man får mere klare regler for, hvem der bestemmer hvad i kirken, skulle føre til en meget politisk kirke.
Jeg tror, at det mest afgørende for, hvor politisk og hvor teologisk bred en folkekirke vi har, er de mennesker, som udgør kirken.
Jeg kan altså ikke forstå, hvorfor det, at vi skulle få mere klare regler for, hvem der bestemmer hvad i folkekirken, pludselig skulle føre til, at vi fik en meget, meget politisk eller meget teologisk smalsporet kirke.
Det har jeg lige umiddelbart svært ved at forstå.
Christian Langballe (DF), 2013-04-02:
Det synes jeg er et for sølle svar.
Altså, nu taler jeg til ordføreren som fungerende kirkeordfører.
Jeg er godt klar over, at fru Karen J. Klint er kirkeordfører og i øvrigt formand for Kirkeudvalget.
Det synes jeg er for sølle et svar.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor man putter med, hvilken holdning man generelt har.
Altså, kirkeministeren gav udtryk for i det interview til Jyllands-Posten den 30. oktober 2011, at et kirkeråd godt måtte spille en aktiv rolle i debatten.
Jeg spørger bare: Er et kirkeråd noget, som Socialdemokraterne kan tilslutte sig?
Vil man gerne have en kirkelig elite, der kan udtale sig på kirkens vegne?
Kan man forestille sig, at det kom til at ske?
Det er det eneste, jeg spørger om.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2013-04-02:
Nu vil jeg som det første bare gerne lige slå fast, at jeg ikke er Socialdemokraternes kirkeordfører.
Socialdemokraternes kirkeordfører kunne ikke være her i dag, så jeg har taget over, da jeg sidder i Kirkeudvalget, som spørgeren ved.
Men dernæst vil jeg sige, at jeg synes, at vi skal holde fast i, at der jo overhovedet ikke er truffet nogen beslutning endnu.
Regeringsudvalget er ikke engang kommet med sin første rapport, og vi har ikke haft den her brede folkelige debat.
Så derfor har vi jo ikke lagt os fast på nogen model, og derfor skal jeg heller ikke stå på mål for nogen model her i dag.
Det kan jeg ikke, det vil jeg ikke, da vi ikke har lagt os fast på nogen model.
Jeg synes, det ville være helt skørt at nedsætte et udvalg og bede dem om at komme med nogle forslag og lægge op til en bred folkelig debat og så inden lægge sig fast på en eller anden model, ligesom det også ville være skørt at bede udvalget om at overveje nogle muligheder og så på forhånd sige nu her i dag, at hvis de siger sådan, sådan og sådan, så vil vi slet ikke overveje det.
Altså, vi bliver nødt til at afvente det regeringsudvalgs arbejde, og det er sådan set det, jeg vil stå på mål for: at det har været relevant at nedsætte det regeringsudvalg, at det er et godt kommissorium, de har.
Det troede jeg egentlig også – og det tror jeg stadig væk – at spørgeren står på mål for, for mig bekendt har han også været med til at nedsætte det udvalg.
Christian Langballe (DF), 2013-04-02:
Det mener jeg så bare ikke betyder, at man ikke kan have en holdning til en kirkeforfatning, en holdning til et kirkeråd og klart kan tilkendegive den i stedet for at putte med den.
Der er jo ikke nogen, der har anfægtet religionsfriheden i Danmark.
Det eneste, der står i § 4, er, at den evangelisk-lutherske kirke har en særstatus, fordi den er det danske folks kirke.
Så det er ikke anfægtet.
Men mit spørgsmål er jo ganske enkelt: Hvad er ordførerens holdning til et kirkeråd, som man har det i Sverige?
Ville det være en ordning, som vi kunne indføre herhjemme?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-04-02:
Vi har været igennem forhandlinger med Folketingets forskellige partier, og der har vi fundet frem til, at det, der nu er forelagt som et forslag til vedtagelse, som langt de fleste partier kan gå ind for, seks ud af otte, er det, som vi også gerne vil bakke op om.
Vi mener, at det er vigtigt, at det pågældende udvalg, der nu sidder, får fred og ro til at gøre sit arbejde færdigt, og at vi får en bred, folkelig debat.
Vi lægger meget vægt på, at de enkelte sognes menigheder, de enkelte menighedsråd og alle andre aktører i den danske folkekirke får mulighed for at give deres mening til kende, og på baggrund af den meningstilkendegivelse kan vi så finde ud af, hvor vi skal lægge snittet, når den tid kommer.
Christian Langballe (DF), 2013-04-02:
Ja, men så er det egentlig bare, at det kan undre, for jeg har jo lagt op til i det forslag til vedtagelse, vi er kommet med fra Dansk Folkeparti, at få begravet enhver form for synodetanke for tid og evighed.
Og jeg kan egentlig ikke forstå, hvorfor man ikke vil være med til det, for det kunne jo være et godt udgangspunkt for os, også i Dansk Folkeparti, for at diskutere, hvilke praktiske ting man kan foretage sig i folkekirken, hvad der vil gavne menighederne og menighedsrådene.
Der kan være ting, som skal ændres, selv om vi abonnerer på den bestående ordning og er en stærk tilhænger af den folkekirke, vi har i dag.
Så jeg ville egentlig synes, at det havde været rart, hvis vi, inden debatten overhovedet gik i gang, fik begravet den kirkeråds- eller synodetanke, og det kan jeg ikke forstå hvorfor Venstre ikke vil være med til.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-04-02:
Sådan som vi ser det i Sverige, og som det er bygget op i Sverige, er det noget, som Venstre ikke kan gå ind for.
Vi vil netop ikke have, at vi har en folkekirke, der kan udtale sig om alle mulige emner på baggrund af, at man har et kirkeråd eller en synode, som vi ser det i Sverige.
Christian Langballe (DF), 2013-04-02:
Jeg siger tak for ordet.
Jeg vil spørge kirkeordføreren, hvordan han ser på en synode eller et kirkeråd.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-04-02:
Det er vigtigt, at vi løbende debatterer forholdet mellem stat og kirke.
Den danske folkekirke har lige siden indførelsen af en fri grundlov i 1849 haft stor betydning for udviklingen af det frie danske samfund med de frihedsrettigheder og værdier, som samfundet bygger på.
Derfor er bestemmelsen i grundlovens § 4 også helt central, nemlig: »Den evangelisk-lutherske kirke er den danske folkekirke og understøttes som sådan af staten«.
Den bestemmelse slår fast, at det er det evangelisk-lutherske, der er det centrale, og at folkekirken bekender sig til det og understøttes af staten.
Derfor er det også vigtigt, at vi i samfundet og i folkekirken i langt højere grad italesætter den lutherske pligtetik, der fordrer, at borgerne er aktive medspillere samt tager ansvar over for hinanden og samfundet.
Det er særlig vigtigt i en krisetid, hvor vores værdier bliver udfordret.
Det ville også være helt naturligt at tage Grundtvig med i denne sammenhæng i 230-året for Grundtvigs fødsel.
Pligten over for næsten og over for samfundet forener netop de tre gamle, men stadig aktuelle tænkere.
Og det er, uanset om vi hver især hver dag går og tænker over det.
Folkekirken bygger på medlemmerne af sognemenighederne.
Derfor er fællesskabet i de enkelte sognemenigheder helt centralt.
Det vil Venstre værne om.
Fundamentet for folkekirken er det enkelte folkekirkemedlem og er sognemenighederne.
Det understreger også den store mangfoldighed og rummelighed, der hersker i folkekirken.
Det er også en helt central bestemmelse, som ud over friheden for den enkelte også medvirker til at sikre pluralismen og mangfoldigheden i samfundets udvikling.
I Venstre ser vi meget frem til, at det udvalg, som nu sidder og ser på en ny styringsstruktur for folkekirken, kommer frem med forslag, der kan danne baggrund for en bred folkelig debat, inden vi politikere tager stilling til, hvordan det fremtidige forhold mellem stat og kirke skal være.
Men for Venstre er det centralt, at der ikke sker et brud mellem stat og kirke, ligesom det også for os er vigtigt – som tidligere understreget – at folkekirkens medlemmer og sognemenigheder får en styrket betydning som folkekirkens fundament.
»Folketinget konstaterer, at grundloven sætter rammerne om forholdet mellem folkekirken og staten i Danmark.
I grundloven hedder det således, at »den evangelisk-lutherske kirke er den danske folkekirke og understøttes som sådan af staten.«
Folketinget konstaterer endvidere, at regeringen i september 2012 nedsatte et udvalg, der inden for folkekirkens grundlovssikrede særstilling skal komme med forslag til en mere sammenhængende og moderne styringsstruktur i folkekirken med en klar ansvarsfordeling for økonomiske og indholdsmæssige forhold.
Folketinget forventer, at udvalget under sit arbejde får den fornødne tid til at høre folkekirkens forskellige organer.
Folketinget afventer udvalgets første afrapportering, og ser frem til en bred folkelig debat om den fremtidige folkekirkelige styringsstruktur.«