runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-10-24:
Jeg vil gerne takke for modtagelsen af lovforslaget.
Så vil jeg sige, at jeg er glad for at kunne fremsætte det her lovforslag, som skal hjælpe voksne, som er udsat for æresrelaterede konflikter.
Lovforslaget udmønter et initiativ fra den nationale strategi mod æresrelaterede konflikter, som regeringen fremlagde i juli sidste år, og som satspuljekredsen står bag.
Med lovforslaget præciseres det, at kommunerne skal tilbyde rådgivning til borgere over 18 år, der henvender sig om æresrelaterede konflikter, og at kommunerne i forbindelse med rådgivningen skal være opmærksomme på, om borgeren har behov for anden hjælp efter serviceloven eller anden lovgivning.
Handleplanen skal være med til at sikre, at borgere, som oplever alvorlige konflikter, kan komme i sikkerhed og tilbydes en fremadrettet indsats.
Handleplanen skal derfor bl.a. indeholde en risikovurdering, og den skal støtte den enkelte borger i at finde rundt i de relevante systemer på vej mod en mere selvstændig tilværelse med uddannelse, arbejde osv. Jeg tror, at det her lovforslag vil være med til at forebygge forfærdelige sager, hvor mennesker tvinges til at gifte sig med en partner, som de ikke ønsker, ligesom det vil være med til at forebygge, at mennesker udsættes for vold og pres, fordi de i familiens øjne ikke opfører sig, som det forventes at en ærbar pige skal, eller fordi de springer ud som homoseksuelle osv.
Jeg tror på, at flere af disse mennesker hermed vil få hjælp til at komme videre i livet, uanset om de forliges med deres familie eller de må bryde med den.
Karen J. Klint (S), 2013-10-24:
Tak for det.
Det her er ganske rigtigt, som Venstres ordfører siger, et lovforslag, som man kun kan være enig i og kun kan give opbakning til.
Men jeg vil også godt indlede med at sige, at det faktisk også er et lovforslag, der beviser, at det nytter noget, at vi har en offentlig høring, for der er faktisk også blevet lyttet til de høringssvar, der er kommet.
Der er et par rettelser i lovforslaget, som ikke ville være kommet ind, hvis der ikke havde været en offentlig høring, hvor organisationerne havde blandet sig i det.
En af de ændringer, der er i det forslag, som Folketinget behandler i dag, set i forhold til det oprindelige forslag, er, at den unge nu også godt kan skifte plejefamilie, sådan at man kan gå fra den plejefamilie, hvor man måske er vokset op, og så komme over til en anden plejefamilie, som man kender, og som man er tryg ved, men som det måske vurderes har et lidt større talent netop i forhold til det at tackle ungdomsproblemerne, end den oprindelige plejefamilie havde.
Det synes jeg er en væsentlig forbedring, for lovforslaget går jo ud på at beskytte en ung med væsentligt og varigt nedsat funktionsevne med hensyn til det at få en rolig overgang fra ungdomsliv til voksenliv.
Men derfor kan man jo godt have behov for et miljøskift, ligesom alle andre unge mennesker har det, og det er meget fint, at det bliver taget med ind her.
Så er der også nogle andre småting, der er blevet ændret i det.
Så er det, som Venstres ordfører også var inde på, også blevet stadfæstet og nu skrevet direkte ind i loven, at der skal et forarbejde til, at der skal uddannelse til, men det er også blevet konkretiseret, at det er beliggenhedskommunen, der har det sociale tilsyn, og der skal man være mere effektiv.
Så er det blevet konkretiseret, at det er den kommune, der anbringer barnet, den unge, der har det konkrete efteruddannelsesansvar for, at familien er udstyret med den fornødne viden til at tackle den person, de har i pleje.
Så jeg synes faktisk, det er en tydeliggørelse og en skærpelse af de regler, vi har, og det er et kompliment til de mange familier, der påtager sig en plejeopgave for andre familier.
Det er rigtig godt, at de nu får lov til at beholde den unge, og at den unge får lov til at beholde en plejefamilie til sit 23. år.
For hvorfor skal de unge, der har de største problemer, på et tidspunkt, hvor de slet ikke er parat til det, og i en alder, hvor de andre unge, de stærke unge, faktisk er hjemme hos deres far og mor, er hjemme ved mors skørter, ved mors vaskemaskine og køleskab, så have et brud?
Så der er fuld opbakning fra Socialdemokraternes side til lovforslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2013-10-24:
Tak for det, formand.
Dette lovforslag omhandler, at unge med betydeligt og varigt nedsat funktionsevne kan blive i deres plejefamilie indtil deres 23. år.
Lovforslaget skaber hjemmel til, at kommunalbestyrelsen har mulighed for at udvide anbringelsen.
Samtidig bliver der sikret supervision og efteruddannelse til plejefamilier i den kommune, der har pligt til at handle i forhold til et barn eller en ung, som er anbragt i en plejefamilie.
Formålet med lovforslaget er at imødekomme den unges behov for støtte og omsorg i trygge rammer og forberede den unge på voksenlivet, på voksentilværelsen.
Dette finder vi i Dansk Folkeparti er vigtigt.
Indsatsen skal anses for at være af væsentlig betydning, og den unge eller den unges værge skal give sit samtykke.
Det med, at den unge skal give sit samtykke, finder vi meget væsentligt, da det for Dansk Folkeparti er vigtigt, at det også er det, den unge ønsker.
Dansk Folkeparti finder dette lovforslag relevant.
Det er positivt at sikre unge mennesker i deres overgang til voksenlivet.
Dansk Folkeparti har arbejdet meget for netværksanbringelser.
Og det er positivt, at netværksfamilier også tilbydes supervision og efteruddannelse.
Hvad angår efterværnsindsatsen, finder Dansk Folkeparti det meget vigtigt, at alle unge mennesker med eller uden funktionsnedsættelser sikres den rette støtte og hjælp til voksenlivet.
Specielt for anbragte børn og unge kan det være en svær overgang.
Nogle har haft sociale problemer i barndommen og har derfor været anbragt uden for hjemmet.
Og ofte har de ikke samme stabile netværk og familierelationer, der kan hjælpe dem ind i voksenlivet, som andre unge.
Det er derfor helt centralt, at kommunerne understøtter anbragte unges overgang til et selvstændigt voksenliv.
Dansk Folkeparti ser positivt på det her lovforslag og ser frem til udvalgsarbejdet.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2013-10-24:
Der var lige konkurrence om, hvem der var Folketingets fjerdestørste parti.
For da jeg tiltrådte som ny socialordfører, var det første, jeg gjorde, at kontakte en socialrådgiver, som jeg kender.
Jeg inviterede ham ind på mit kontor og spurgte ham: Hvad er så de største udfordringer på det her kæmpestore område, som jeg har fået at vide af min forgænger at jeg skal finde ud af at prioritere og få overblik over?
Han havde ét budskab, og det var, at den største udfordring var sammenhæng og overgange.
Det var især en udfordring, der var aktuel i forhold til børn og unge, sagde han, og helt specifikt i overgangen mellem barndom/ungdom og voksentilværelsen.
Derfor er det jo stærkt tilfredsstillende, at det lige præcis er det emne, som det første socialpolitiske lovforslag for mit vedkommende handler om.
For det her er jo ikke en ny problemstilling, det er noget, som man har arbejdet med før her i Folketinget, navnlig i forbindelse med reglerne om efterværn.
Men det, som det her lovforslag gør, er også at bringe problemstillingen ind i forbindelse med børn og unge med nedsat funktionsevne.
For det er selvfølgelig absolut og akkurat lige så aktuelt, hvis ikke endnu mere aktuelt og relevant, for netop de her børn og unge.
Der er andre, der har forklaret, hvad forslaget går ud på.
Kort fortalt bliver der skabt en tryghed i overgangen mellem tilværelsen i en plejefamilie og tilværelsen i en ny boform, ved at man altså øger det antal år, hvor den unge kan blive i plejefamilien, altså efter det 18. år.
Det synes vi er rigtig, rigtig godt.
Det kan man jo blive i fantastisk godt humør over.
Så jeg kan bare meddele, at Det Radikale Venstre selvfølgelig støtter forslaget.
Anne Baastrup (SF), 2013-10-24:
Det lyder, som om det her bliver enstemmigt vedtaget.
Det er jo ikke så ringe.
Det drejer sig om de der meget alvorligt funktionshæmmede unge.
Vi skal ikke udsætte dem for at blive flyttet fra en plejefamilie, de har været i i længere tid, eller fra hele den der måde at kunne bo i en familie på.
Derfor er det vigtigt, at vi tager hånd om den her gruppe.
Som det også fremgår af lovforslaget, er det kun børn, vi giver muligheden for at blive i plejefamilier, men det er jo ikke ensbetydende med, at vi ikke også er opmærksomme på de børn, der i øvrigt er anbragt under andre former.
Men nu skal vi lige afprøve, om det her overhovedet kan lade sig gøre, og om man i plejefamilien vil kunne håndtere den der særlige udfordring, det er, at den unge vokser op.
Vi ser meget gerne, at man får fulgt det her lovforslag meget tæt, og at man hele tiden er obs på, om man skal udvide rammen.
I hvilket omfang er kommunerne opmærksomme på, at de kan benytte sig af den her hjemmel, de nu får, således at vi sikrer, at de relativt få unge med alvorlige funktionsevnenedsættelser af forskellig karakter får mulighed for i forbindelse med overgangen til deres voksentilværelse – der er næppe nogen af dem, der får mulighed for at få en selvstændig voksentilværelse – gradvis at blive ført derover, hvor de så formentlig skal bo resten af deres liv?
Derfor er jeg rigtig, rigtig glad for at alle er glade for det her lovforslag.
Og så satser vi på, at de hurtigt får det gennemført i kommunerne, for jeg tror også, at man i kommunerne har en klar interesse i at få sat det her arbejde i gang.
Det er jo ikke tilfældigt, at lovforslaget oprindelig er bygget på baggrund af henvendelser fra kommuner, der kunne se, at her havde de en udfordring.
Så vi satser på, at lovforslaget bliver vedtaget hurtigt og bliver sendt ud for at virke i kommunerne.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-10-24:
Da Enhedslistens ordfører, fru Pernille Skipper, ikke kan være til stede, har jeg lovet at læse hendes tale op.
Derfor er det naturligt, at man nu lukker det hul, som der efter vores mening er i loven.
Samtidig skal det bemærkes, sådan som det også bliver i nogle af høringssvarene, at man bør overveje, om reglerne for efterværn generelt også skal omfatte personer med funktionsnedsættelser.
Hvis man opgiver det lidt snævre krav om udviklingssigte frem mod uddannelse eller beskæftigelse, vil det ikke kun betyde, at kommunerne kan vurdere unges behov mere individuelt, når det er en person med funktionsnedsættelse, og at kommunerne får flere værktøjer i forhold til den unge, det vil også betyde, at kommunerne kan se mere individuelt på alle tidligere anbragte unge, når de skal vurdere, hvad der er mest behov for i overgangen til voksenlivet.
Så vil jeg slutte af med endnu en gang på Enhedslistens vegne at slå et slag for at sikre unge mennesker en ret til efterværn.
Alt for få unge får støtte og hjælp i overgangen til voksenlivet.
Alt for mange oplever, at de fra deres 18-årsfødselsdag står helt på egne ben, nogle endda fra de fylder 16.
Vi bør gøre mere for den her gruppe af udsatte unge.
De har en langt sværere start på livet end de fleste andre unge mennesker.
De har en meget tung bagage med sig, og når de flytter hjemmefra, er det sådan for de flestes vedkommende, at de ikke kan gå til far eller mor og få hjælp, komme hjem og spise mad, tage en snak, eller hvad man nu gør med sådan nogle forældre.
Derfor bør efterværn f.eks. i de første par år, efter at man er blevet 18 år, være en rettighed, som den unge så f.eks. kan vælge fra, hvis han eller hun ikke har lyst til at være omfattet af det her.
Vi synes, at det er et rigtig godt forslag.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-10-24:
Det er jo egentlig meget rart at kunne stå her og indlede behandlingen af et lovforslag med at sige, at det er et godt lovforslag, i stedet for at stå og skælde ud på ministeren og regeringen over, at det, der ligger her, ikke er særlig godt.
Det er nemlig et godt forslag.
Det er jo et forslag, som betyder, at vi giver unge med en betydelig og varigt nedsat funktionsevne mulighed for at blive i deres plejefamilie indtil det 23. år.
Det er jo ikke sikkert, at man, hvis man nu har en varigt nedsat funktionsevne, så kan klare sig hundrede procent, når man bliver 18 år.
Derfor er der brug for, at man følger de her unge mennesker, også efter de er 18 år.
Nu forlænger vi så muligheden for at blive i plejefamilien indtil det 23. år, og samtidig følger vi op på det, vi tidligere har vedtaget, nemlig at den kommune, der har pligt til at handle i forhold til børn og unge, som er anbragt i plejefamilier, skal sikre efteruddannelse og supervision af plejefamilien.
Der har faktisk været et stort problem med og en stor debat om plejefamiliernes uddannelse og efteruddannelse, og det er altså vigtigt, at der bliver sat fokus på, at når man bliver plejefamilie og bliver godkendt, skal man altså kunne klare de ting, der er i forbindelse med at tage sig ordentligt af de børn og unge mennesker, man får i pleje.
Det kræver altså, at man, inden man bliver godkendt, får en uddannelse, får en viden om, hvad det betyder at være plejefamilie, men det betyder også samtidig, når man så er plejefamilie, at man får noget efteruddannelse, får noget videreuddannelse og i øvrigt bliver uddannet på sådan en måde, at man kan tackle de plejebørn eller unge mennesker, man får, fordi det jo ikke altid er børn og unge mennesker, som glider lige ind i familien, eller børn, som ikke har nogen problemer.
Tværtimod, er det er jo mange gange derfor, man kommer i en plejefamilie, altså enten fordi familien har problemer, eller fordi den unge eller barnet har problemer.
Det skal man jo altså vide.
Det er ikke bare noget, der er naturgivent i ethvert menneske at kunne tage sig af børn og unge, der har problemer.
Så det er vigtigt, at man slår fast, at de penge, som jo er sat af til det her formål, også bliver brugt til at uddanne og videreuddanne plejefamilier.
Så jeg mener, at det her lovforslag giver nogle unge mennesker nogle muligheder for at forberede sig, hvis de har været i en plejefamilie ud over det 18. år frem til det 23. år, på, at de skal leve en selvstændig tilværelse, når de forlader deres plejefamilie.
Så derfor kan vi støtte det her forslag fuldt ud.
Thyra Frank (LA), 2013-10-24:
Liberal Alliance kan varmt støtte L 15.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-10-24:
Jeg vil gerne kvittere for den sidste del af det, ordføreren sagde vedrørende en ret til efterværn.
Jeg vil bare høre, om Enhedslisten har et forslag, som man eventuelt kunne drøfte med Venstre, i den sammenhæng, for så vil jeg være meget interesseret i at høre, hvordan sådan noget kunne skrues sammen på en fornuftig måde.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-10-24:
Jeg er meget glad for titlen oplæsende ordfører.
At det er et godt forslag, der behandles i dag, er vi fuldstændig enige om, hvilket jeg også tror fremgik af den tale, jeg har fået fornøjelsen af at læse op på vegne af fru Pernille Skipper.
Enhedslistens holdning er, at man generelt skal gøre mere i forhold til efterværn, og nu har Venstre meldt sig på banen som nogle, der er interesserede i det.
Hvis Socialdemokraterne også vil være med til det, synes jeg jo det vil være fantastisk som substitut, eller hvad sådan noget hedder, at kunne stå her og måske samle et lille flertal.
Det er da dejligt.
Men så vil jeg da foreslå hr. Eyvind Vesselbo at skynde sig at skrive en e-mail til fru Pernille Skipper, som er ordfører på området.
Karen J. Klint (S), 2013-10-24:
Det skal bare være en kort replik, også i respekt for, at ordføreren jo så er den oplæsende ordfører og ikke den ansvarlige ordfører.
Nu blev der spurgt noget til efterværn, og efterværn og det her er to forskellige ting, men jeg synes faktisk, at de unge mennesker med en væsentlig funktionsnedsættelse får en øget retssikkerhed i kraft af det her lovforslag.
Det var noget, jeg ikke selv nåede at få sagt tidligere, men så kan jeg sige det her som en bemærkning.
Hvis de får afslag på at blive i deres plejefamilie eller at komme over i en anden kendt plejefamilie, vil det afslag, de får, få opsættende virkning.
Så det er da et væsentligt efterværn, at man får en retssikkerhed i forhold til at være beskyttet på sin 18-årsfødselsdag til at blive i et kendt og selvvalgt hjem, hvis man kan sige det på den måde.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-10-24:
Grunden til, jeg spørger, er, at jeg synes, det er vigtigt med det her efterværn, og at man på en eller anden måde får sikret, at de unge mennesker får et efterværn.
Derfor var jeg bare interesseret i at høre om det.
Jeg ved godt, det var en tale på en anden ordførers vegne, men jeg tager gerne imod, hvis det er, Enhedslisten har et forslag, vi kan drøfte.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-10-24:
Som jeg indledte med at sige, holder jeg en tale på vegne af Enhedslistens ordfører, nemlig fru Pernille Skipper, men jeg kan garantere Venstres ordfører for, at fru Pernille Skipper og dermed Enhedslisten meget gerne vil tage en snak med Venstre om, hvordan man kan sikre unge en ret til efterværn.
For vi er bekymrede for, om der er for mange unge, som ikke får den her hjælp og støtte, når de fylder 18 år.
Tom Behnke (KF), 2013-10-25:
Vi synes fra konservativ side, det er et glimrende lovforslag.
Det er hensigtsmæssigt, at forældelsesfrister først løber fra det tidspunkt, hvor man indkalder et krav eller en fordring, sådan at man ikke hele tiden igen og igen skal gøre opmærksom på, at man jo har noget på hinanden.
Man skal også huske på, at hvis vi taler om en forpligtelse, der er knyttet til aktier, så har aktieselskaber jo pligt til at lave en årlig redegørelse til deres aktionærer, hvoraf det klart og tydeligt fremgår, at man altså har den her forpligtelse.
Så dem, der har forpligtelsen, bliver sådan set i forvejen gjort opmærksom på det en gang om året, i hvert fald hvis man har den her forpligtelse i forbindelse med aktier.
Så vi synes, det er fornuftigt, at vi her lemper og siger: Der er ikke nogen grund til, at man, allerede 3 år efter at der er skrevet under på et stykke papir, skal begynde at erindre om, at nogen har den her forpligtelse, men at den først løber fra det tidspunkt, hvor man rent faktisk har indkaldt fordringen, altså på det tidspunkt, hvor man gerne vil have nogle kroner i kassen.
Først fra det tidspunkt begynder det at løbe; det synes vi er hensigtsmæssigt.
Men vi har også lyttet til de indvendinger, der har været i høringssvarene, som jo går ud på, at der alligevel er lagt en begrænsning ind.
Man lemper, men så skynder man sig alligevel at lave en ny begrænsning.
Og der kunne det jo godt være, det var hensigtsmæssigt – det synes vi i hvert fald – at vi fik set på som minimum at få slettet andet punktum i § 2 a, sådan at det først er fra det tidspunkt, hvor fordringen er indkaldt, at forældelsesfristen overhovedet begynder at løbe.
Men lad os se på det under udvalgsbehandlingen.
Vi er i hvert fald positive over for det, og uanset hvad er det her jo et skridt i den rigtige retning.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-10-25:
Nu havde jeg lovet hr. Frank Aaen, Enhedslistens ordfører, at meddele, at Enhedslisten støtter forslaget.
Det glemte jeg, men det være hermed gjort.
Morten Bødskov (S), 2013-10-25:
Der var selvfølgelig en enkelt undtagelse, men fair nok.
Pointen er den, at selskaber med udestående selskabsindskud jo så fremover ikke vil være pålagt den byrde, som det er, at de løbende hvert tredje år skal sørge for at afbryde forældelsen.
Det kan jo om nødvendigt ske ved et sagsanlæg.
Selskaberne får fremadrettet en periode på op til 13 år, mod altså i dag 3 år, hvor der ikke indtræder forældelse.
Herefter indtræder der forældelse, når forældelse ikke afbrydes efter forældelseslovens regler.
Det er det, der er kernen i det.
Derudover sikres det samtidig med lovforslaget, at krav mod selskabsdeltageren ikke kan gøres gældende ud i så at sige al fremtid.
Og det skal jo ses i lyset af, at der også er hensyn at tage til selskabsdeltagerne, der f.eks. kan være en ikkeprofessionel investor.
Regeringens vurdering er altså, at samlet set indebærer lovforslaget en passende balance mellem de involverede hensyn.
Så med de bemærkninger vil jeg endnu en gang takke ordførerne for den meget positive modtagelse af forslaget.
Vi stiller os selvfølgelig til rådighed for afklaring af spørgsmålene, også spørgsmål, der er rejst omkring § 2 a, men jeg tager også udtalelserne om det som udtryk for, at der er en generel positiv opbakning til lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-10-25:
Jeg læser en tale op på vegne af Liberal Alliances sædvanlige ordfører på området, hr. Simon Emil Ammitzbøll: Lovforslaget har til hensigt at sikre, at forældelsen af krav på betaling af udestående selskabskapital som udgangspunkt først begynder, når selskabets ledelse beslutter at indkalde den udestående kapital, dog senest 10 år efter stiftelsestidspunktet. Liberal Alliance anerkender det fornuftige i dette lovforslag, der har som formål at indføre en særlig ordning, der kan bringe klarhed over retstilstanden på området.
Imidlertid hæfter vi os ved høringssvaret fra Dansk Erhverv, der gør opmærksom på, at lovforslaget vil medføre, at kapitalselskaber bliver påført en tung, dyr og højst unødvendig administrationsbyrde, og at selskaberne ydermere vil blive stillet i en uhensigtsmæssig situation over for deres kapitalejere.
Det kan ikke være i nogens interesse, at erhvervslivet bliver påført store administrative byrder.
Dansk Erhverv skriver i deres høringssvar, at hvis lovforslaget vedtages som fremsat, vil det blive sværere og dyrere at skaffe finansiering til selskaber fra banker og realkreditinstitutter på grund af risikoen for forældelse af resthæftelsen.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-10-25:
Vores kontakt er dog sket lidt sent i processen, hvorfor jeg ikke nåede helt til bunds i spørgsmålet.
Men jeg vil meget gerne være med til at drøfte det i forbindelse med udvalgsbehandlingen – for vi skal jo heldigvis ikke vedtage det på nuværende tidspunkt.
Tom Behnke (KF), 2013-10-25:
Det er jeg ikke overrasket over at Det Radikale Venstre kan.
For på de ord, der blev brugt til at støtte forslaget, altså det med, at der nu gives en længere frist, og at man ikke skal genbekræfte det så ofte, lød det, som om Det Radikale Venstre syntes, at det var en rigtig god idé.
Men betyder det så også, at Det Radikale Venstre støtter Dansk Erhvervs forslag og forslaget fra nogle advokater om, at det andet punktum i § 2 a bliver slettet?
For det er der jo stillet forslag om.
For der lægges jo, kan man sige, en ny begrænsning ind.
Men hvis den forsvinder, så er det først fra det tidspunkt, man indkalder kravet, at forældelsesfristen overhovedet begynder at løbe.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-10-25:
Tak for ordet.
Jeg vil gøre det kort.
Det her er et ret teknisk emne, men i lovgivningen er det jo sådan set kun en mindre ændring, der er tale om.
Vi Radikale kan bakke op om det ønske, der har været, om at revidere reglerne for udestående selskabsindskud.
Det er i dag en ret bureaukratisk proces, hvor kravet på den udskudte selskabskapital opstår og forældes fra virksomhedens stiftelse eller ved en ny kapitalemission.
Det er nok lidt hurtigt, kan man sige, og derfor kan vi bakke op om, at kravet på den udskudte selskabskapital nu først opstår og forældes, når virksomhedens ledelse ligesom kræver betaling ind, og at kravet derefter forældes efter 3 år som de fleste andre krav eller pengefordringer.
Det kan jo selvfølgelig afbrydes ved, at skyldneren erklærer, at man fortsat hæfter for det udestående selskabsindskud.
Altså kan vi støtte lovændringen fra radikal side.