runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Colette L. Brix (DF), 2010-05-11:
Nu er det sådan, vil jeg gerne sige til hr. Benny Engelbrecht, at folk er forskellige og folk agerer forskelligt: Nogle taler hurtigt, og nogle gør det på en anden måde.
Sådan er det, og man bestemmer jo da heldigvis selv, hvordan man fremstår.
Så vil jeg gå til det andet.
Jamen altså, efter evalueringen om 2 år kigger vi på det og ser på resultaterne: Er der meget skidt?
Er der noget godt?
Og så evaluerer vi det, som der jo netop står.
Det er det, vi har tænkt os at gøre.
Der er vist ikke nogen tvivl om, at Socialdemokratiet elsker regler, jo flere jo bedre, også selv om Forbrugerrådet, Erhvervs- og Byggestyrelsen og Dansk Byggeri sammen er nået til enighed om et regelsæt, som hedder Almindelige betingelser for aftaler om byggearbejder for forbrugere, i daglig tale AB-Forbruger.
Her er der regler, som frivilligt kan bruges.
Der er 64 paragraffer, så selv hr. Benny Engelbrecht må føle jubel og glæde.
Disse regler er lige trådt i kraft den 1. januar 2010.
Det er faktisk aftalt at evaluere reglerne efter 2 år.
Vi har godt bemærket, at Forbrugerrådet i går er løbet fra aftalen, hvilket vi synes er meget mærkværdigt, når de nye regler endnu ikke er evalueret.
Det kan vi ikke allerede efter 3 måneder.
Vi ved ikke som påstået i beslutningsforslaget, om der er mange tvister og udbredt usikkerhed blandt forbrugerne.
Forslaget vil kun betyde højere regninger, og at mange forbrugere ikke kan få udført håndværksarbejde.
Fordelen ved et frivilligt regelsæt er, at det kan tilpasses opgavens omfang.
Det kan man ikke med stribevis af ufravigelige regler.
F.eks. ønsker forslagsstilleren, at der ikke må ske forudbetaling.
Det vil jo betyde, at alle forbrugere, der står i RKI, det tidligere Ribers, af partierne bag forslaget ofte omtalt som svage forbrugere, bliver afskåret fra at få udført håndværksarbejde.
Jo, der er jo næppe nogen firmaer, som vil igangsætte et arbejde og få betalingen bagefter, hvis kunden står i Ribers.
Det bliver de afskåret fra, da Socialdemokratiet vil have regler som beton, der skal være ufravigelige, og sådan kan man blive ved.
Forslaget vil derudover kvæle mindre byggevirksomheder med bøvl og firkantede regler, som fordyrer det udførte arbejde.
Håndværkerne vil komme med en aftaletekst til forbrugeren så lang som Vandrehallen for at sikre, at de ikke får noget i klemme, hvis de skal undgå at ifalde bod efter alle de bestemmelser, som forslaget nævner.
Forslagsstillerne glemmer også at fortælle, at ud over AB-Forbruger og købeloven er lov om forbrugerbeskyttelse og lov om markedsføring gældende.
De sikrer også forbrugerbeskyttelse.
Jeg håber, at ministeren vil se på dette.
Vi kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-11:
Men vil Venstre stå ved det forslag, man fremsatte i februar, om at lave en 48-timers-karenstid på sms-lån?
Man kan måske godt undre sig lidt over, at det så er muligt at lave en artikel, der siger, at Venstre vil have en forsinkelsesperiode på 24-48 timer, inden et sms-lån kan udbetales, og derudover vil partiet indføre en overgrænse for både renter og gebyrer på den type hurtige lån.
Jeg går da ud fra, at det, som Venstre siger til medierne, også er Venstres politik, men det er måske bare noget, jeg har misforstået i den her sammenhæng.
Jeg vil da i hvert fald gerne have en fremstrakt hånd her og sige: Hvis Venstre er parat til at sikre en bedre regulering, sådan at de svageste i det her samfund ikke bliver fristet over evne, så er Socialdemokraterne absolut klar til at give en hjælpende hånd.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-05-11:
Det, der er Venstres politik, er, at vi ikke skal til at lave massevis af regler på baggrund af kun 1.100 sager om misligholdte lån, som der er tale om i Danmark, ikke 47.000, som der er tale om i Sverige.
Markedet i Danmark er så utrolig lille, og det er nu ikke mig, der har skrevet artiklen, men det, jeg har forsøgt at udtrykke i det interview, jeg har givet, er, at hvis der overhovedet er problemer, er vi parat til at se på det.
Så alene – hvad skal jeg sige?
– truslen om det håber jeg kan være med til at gøre, at de, der giver lånene, holder sig i skindet.
Karsten Hønge (SF), 2010-05-11:
Fru Pia Olsen Dyhr er forhindret i at møde i dag, men til gengæld giver det jo mig den ubetingede fornøjelse at få lov at holde ordførertalen.
Et klik på mobiltelefonen, mere skal der ikke til for at lokke især meget unge forbrugere på kun 18-19 år i en fæl gældsklemme – ét eneste klik, og det er uden fortrydelsesret.
Det kan simpelt hen ikke være rigtigt.
Lån, der udbydes med ublu renter, rammer mange unge, og den form for bondefangeri kan vi ikke på nogen måde acceptere.
Det er simpelt hen ågeri.
Men da det praktisk taget er umuligt at dømme efter ågerparagraffen i dag, må vi skride til andre redskaber, og her er Socialdemokraternes forslag et godt skridt i retning mod at styrke forbrugernes sikkerhed.
I SF har vi den holdning, at der skal flere overvejelser og vejledning til, for at forbrugerne kan optage fornuftige lån.
Her kan vi lære lidt af den tyske lovgivning, hvor der er lagt op til, at forbrugerne skal acceptere et lån skriftligt.
Det giver i den grad bedre overvejelser end et hurtigt klik på tastaturet.
Og det er præcis, hvad vi har brug for, viser den svenske undersøgelse, hvor næsten halvdelen ikke ville have taget lånet, hvis der havde været en betænkningstid på 1 dag eller mere.
Det kunne jo også være en vej at gå.
Uanset hvad, bliver vi politikere nødt til at beskytte forbrugerne mod de skruppelløse låneudbyderes grådighed, og SF vil meget gerne være med til at stramme reglerne, så forbrugernes sikkerhed kan blive styrket.
Selvfølgelig skal vi politikere ikke bestemme, om forbrugerne låner penge eller ej, men vi skal i den grad sikre, at det bliver på ordentlige vilkår, og det er uden tvivl nødvendigt.
I SF vil vi ikke bare se til, mens unge mennesker bliver udnyttet af skruppelløse lånehajer, så derfor støtter vi Socialdemokraternes forslag.
Carina Christensen (KF), 2010-05-11:
Det er jo ikke så længe siden, at det her forslag fra Socialdemokraterne om at forbyde sms-lån sidst blev drøftet her i Folketingssalen, og fra konservativ side kan jeg igen sige, at vi ikke støtter beslutningsforslaget.
For det første går vi generelt ind for, at der skal være gode valgmuligheder, når det handler om låntagning, og vi har altså ingen problemer med, at nye teknologier giver nogle nye muligheder i den sammenhæng.
For det andet tager det her beslutningsforslag i høj grad udgangspunkt i situationen i Sverige, og der er nu engang stor forskel på omfanget af sms-lån i Sverige og i Danmark, ligesom vi jo heller ikke har set de samme problemer her i Danmark som i Sverige.
Og vi er altså heller ikke bange for, at vi er på vej til at få svenske tilstande her i landet, når vi hører tallene fra ministeren her i dag.
Forbrugerombudsmandens retningslinjer har jo netop været med til at sikre, at sms-lån er underlagt nogle meget klare og faste regler i Danmark, og desuden giver Forbrugerombudsmandens statistik på området os løbende et rigtig godt redskab til at følge udviklingen.
Og vi mener altså ikke, at udviklingen i sms-lån på nogen måde er alarmerende her i landet.
I Det Konservative Folkeparti lægger vi meget stor vægt på oplysning, man ikke på begrænsning.
Det, vi skal sikre, er, at forbrugeren er klar over prisen på lånet, og på hvilke vilkår lånet optages, og netop igennem Forbrugerombudsmandens retningslinjer er der fokus på, at forbrugerne får de rigtige oplysninger, når de optager sms-lån.
Vi er fuldstændig trygge ved, at Forbrugerombudsmanden følger det her område rigtig tæt, ligesom vi også ved, at regeringen har et meget stærkt fokus på det her område. På den baggrund kan vi altså ikke støtte beslutningsforslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-11:
Bare for det hypotetiske spørgsmåls skyld: Er der ikke nogen øvre grænse efter fru Carina Christensens mening, altså for hvor urimelig renten på et lån må være, uagtet hvem låntageren så i øvrigt er?
Skal der være fuldstændig frit slag i forhold til, hvor høj en rente, hvor høj en renteomkostning, f.eks. målt i ÅOP, som en forbruger kan blive udsat for?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-05-11:
Venstre kan ikke støtte forslaget.
Det er meget vigtigt, at vi sikrer, at ingen bliver forledt til at optage lån, som kun vil gøre ondt værre.
Derfor har Forbrugerombudsmanden lavet retningslinjer i begyndelsen af 2009 – i øvrigt i samarbejde med branchen – og i disse udmærkede retningslinjer fastslås det, at udbydere af sms-lån er forpligtet til at overholde en række regler om udbud af kreditaftaler, som bl.a. indebærer, at i sms-kontrakten fra udbyder skal den eventuelle låntager oplyses om alle vilkår omkring aftalen, som er bebyrdende for låntager.
Långiveren skal også oplyse om, hvilke vilkår der gælder i øvrigt, dvs. fortrydelsesret, priser, ÅOP, altså årlige omkostninger i procent, m.v. Forslaget er i høj grad bygget op om de forhold, der eksisterer i Sverige.
Men her er det sådan, at vi i Danmark har udvist rettidig omhu ved i tide at lave sådanne regler, at der i Danmark er en udpræget beskyttelse af forbrugerne, i dette tilfælde låntagerne.
Som oplyst i ministerens tale har det betydet, at det ikke har givet anledning til klager i Danmark.
Det er også værd at bemærke, at der i Sverige i 2009 var tale om over 47.000 sager om misligholdte lån, hvor det i Danmark kun drejer sig om ca. 1.100.
Men Venstre vil nøje følge situationen på markedet for sms-lån.
Vi vil ikke acceptere situationer, hvor mennesker i stor økonomisk nød bliver presset ud i et økonomisk uføre.
Som sagt kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-05-11:
Nu er der jo en mulighed for i lovgivningen, at man kan fortryde sit sms-lån i 14 dage, så derfor synes jeg jo, at der er de muligheder, som der er behov for i den henseende.
Jeg synes, at man skal passe meget på med at regulere mere på det her område, end det er i dag.
Sagen er jo den, at lånetyper forandrer sig hele tiden.
Man kan låne på den ene og på den anden facon, og der må det bare være vigtigt, at det, der må være grundliggende, er, at skiltningen er i orden, at forbrugeren ved, hvad man går ind til.
Jeg synes ikke, at der er brug for endnu flere regler.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-11:
Ganske ofte får vi, når vi som opposition fremsætter beslutningsforslag, som jo i udgangspunktet er en måde at sikre en dialog om et bestemt politisk emne på, at vide, at vi ikke er detaljerede nok, så her er det jo sådan den omvendte argumentation.
Det er da klart, at hvis Venstre er indstillet på en dialog på det her område, så vil vi også meget gerne gå ind i en konkret dialog med hensyn til, hvordan nye og bedre forhold skal være for forbrugerne – ingen tvivl om det.
Carina Christensen (KF), 2010-05-11:
Først vil jeg sige til Socialdemokraterne, at hvis de ønsker færre regler for dansk erhvervsliv, skjuler de det i hvert fald rigtig, rigtig godt, for det har de altså sagt at de gør her til formiddag, og i eftermiddag ser vi så sådan et beslutningsforslag her fra Socialdemokraterne.
Det må jeg sige er temmelig overraskende.
Derefter vil jeg også sige: Hvis man ønsker at være venner med dansk erhvervsliv, tror jeg ikke rigtig, man eksempelvis bliver venner med håndværkerne ved at gå ud og nære en sådan mistro, som man retter mod hele erhvervet med sådan et beslutningsforslag her.
Nu er der så blevet sagt, at man gerne vil have en dialog, og at man vil kigge på de enkelte punkter.
Men jeg vil bare spørge: Er der lavet et forarbejde med hensyn til dokumentation?
Hvis man ønsker ufravigelige regler, er det et meget stort og omfattende og også indgribende arbejde, man sætter i gang.
Og med hensyn til de konkrete ting, man peger på, vil jeg sige, at man vel har undersøgt, om det her har en relation til virkeligheden.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-11:
Jamen der er ingen tvivl om, at vi naturligvis er nødt til at tage udgangspunkt i de konkrete problemstillinger, der er.
Det kan naturligvis være meget vanskeligt for os som opposition at dokumentere i detaljer, præcis hvor mange sager der er.
Men vi må også bare sige, at det jo ikke er sådan, så offentligheden aldrig nogen sinde beskæftiger sig med problemer på lige præcis håndværkerområdet, måske tværtimod.
Så det er selvfølgelig vigtigt.
Men når det er sagt, må vi også bare sige, at der jo ikke er den helt store forskel på en AB-Forbruger-aftale, som er frivillig, og så det, vi foreslår her.
Det, der er forskellen, er, om der er nogle ting, som er lovfæstet, lovbestemt, og som gælder alle, eller om det kun er de gode, dygtige håndværkere, som opfører sig, som de skal, som det her gælder for, og ikke for de andre – de ganske få, brodne kar.
Carina Christensen (KF), 2010-05-11:
Det kan altså godt være, at der for hr. Benny Engelbrecht ikke er en stor forskel på AB-Forbruger og det, der foreslås her, men for mig at se er der stor, stor forskel.
Man ønsker ufravigelige regler for entrepriseaftaler.
Det er et ret indgribende og også et ret omfattende forslag.
Derfor synes jeg faktisk også, man burde have ulejliget sig med at skaffe lidt mere dokumentation for behovet for et så indgribende tiltag.
Det synes jeg er ærgerligt.
Jeg synes også, at de forslag, vi ser her helt konkret, er så langt væk fra virkeligheden, at jeg nærmest synes, det burde have haft en runde mere, inden man præsenterede det her i Folketingssalen.
Jeg synes, det er at nære en stor mistillid til en branche, der knokler derude, og ikke mindst til nogle folk, der har brugt lang tid på at forberede AF-Forbruger, som nu har været i gang i 3 måneder, folk, der virkelig gerne vil udbrede det her nye tiltag.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-05-11:
Man går ned i bittebittesmå petitesser, som f.eks. at man ikke kan aftale, at en forbruger for at få nedslag i prisen selv kan forestå den løbende oprydning osv.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-11:
Vi må også stadig væk konstatere, at en af de ting, vi har fået at vide, er, at AB-Forbruger faktisk er meget omfattende.
Ikke desto mindre er det sådan, som jeg også tidligere har indikeret, at vi naturligvis er indstillet på at have en dialog.
Hvis fru Carina Christensen ønsker, at vi ophøjer AB-Forbruger-aftalen til lov, vil vi selvfølgelig også gerne se på det.
Det, som er princippet, er: Hvordan sikrer vi, at alle forbrugere omfattes af en rimelig og god og fornuftig forbrugerbeskyttelse, og at det ikke kun er en lille, fåtallig skare?
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-11:
Det kan jo virke lidt underligt, når man ved, at det typiske sms-lån er på 1.000 kr., og vi altså kan konstatere, at for hver tiende af de lån, der foretages, er låntager ikke i stand til at overholde forpligtelsen.
Det er jo altså ganske små beløb, og det er lidt skræmmende, at det er tilfældet.
I forhold til kreditvurderingen kan jeg konstatere, at en af de tjenester, der findes på sms-låneområdet, regulerer kreditvurderingen på den måde, at man i første omgang kun er i stand til at låne 1.000 kr., og derefter hvis man låner sms-lån ad flere gange, kan man så få lov til at låne stadig højere beløb.
Det er da ikke en tilstrækkelig kreditvurdering.
Eller hvad mener ministeren i den sammenhæng?
Er de krav, der bliver stillet om kreditvurdering til sms-lånene tilstrækkelig store?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-05-11:
Ja, der bliver stillet ret strenge krav.
Det tror jeg også er en af årsagerne til, som jeg nævnte før, at der ikke er så mange problemer i Danmark, som der er i Sverige.
Der er ret eksplicitte regler på området, som er retningsgivende, som Forbrugerombudsmanden har været ude at beskrive, og som betyder, at man stiller krav til låneudbydernes markedsføring af lånene, herunder oplysningskrav efter forbrugeraftaleloven og krav om oplysning om ÅOP efter skiltningsbekendtgørelsen.
Der skal være procedure for sikker identifikation.
Långiveren har pligt til at sikre sig, at låneaftalen indgås på forsvarligt og informeret grundlag.
Så der er altså et væld af forskellige sådan eksplicitte regulative ting, som gør, at der altså er en sikring omkring forbrugeren.
Så jeg er ikke bekymret.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-11:
Nu kan jeg så forstå, at ministeren ikke vil se på det.
Men hvad siger ministeren til et alternativt forslag som f.eks. det, der er fremsat af Venstres ordfører, hr. Flemming Damgaard Larsen, om, at der er en tidsforsinkelse i udbetalingen af et lån f.eks. på 48 timer?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-11:
Så hvis jeg har forstået det korrekt, er det sådan, at det er, fordi man i virkeligheden er imod, hvad skal jeg sige, udgiftssiden på statsbudgettet, at man ikke vil stemme for den her skat.
Men hvis man egentlig ser på det, vi diskuterer, så er det, man har imod det, i virkeligheden, at skatten ikke er høj nok.
Man ville godt have taget endnu mere fra pensionisterne.
Er det ikke korrekt forstået?
Jeg synes, det er en lidt skræmmende diskussion.
I forvejen har vi et flertal her i Folketinget, der vil tage penge fra pensionisterne, og så har vi åbenbart også et ret stort mindretal, der siger: Ja, det er godt nok, at de vil stjæle fra pensionisterne, men de tager ikke nok, så vi vil tage endnu mere.
Er det ikke det, SF står her og siger?
Colette L. Brix (DF), 2010-05-11:
Jeg vil også godt sige tak til ordføreren for de positive ord, men igen er det jo sådan, at jeg godt kunne tænke mig at få bekræftet, om Venstre også gerne vil være med til at sige, at vi nedsætter et udvalg eller nogle mennesker til at se på det her område, fordi der er den diskriminering af de små selvstændige, som der nogle gange er.
Det er det eneste, som det her beslutningsforslag faktisk handler om, nemlig om man kan sige ja eller nej til det, og hvorfor man siger nej, hvis man gør det.
Det kunne jeg så forfærdelig godt tænke mig at vide.
Jeg tror, at der er mange små selvstændige, der sidder derude og ser på det her, som også tænker: Hvad nu?
En gang til?
Det skete sidste gang, der blev det en syltekrukke.
Hvad sker der nu denne gang?
Er de med?
Vil de gerne, eller står de bare og holder skåltaler igen, som det sker så ofte, så ofte?
Vil man være med?
Jesper Petersen (SF), 2010-05-11:
Jeg synes, vi skulle snakke noget mere om de der 24 mia. kr., som regeringen vil udsætte vores offentlige sektor for i besparelser.
Man vil jo ikke fortælle, hvor de penge skal komme fra, og hvad det er for nogle velfærdsområder, der skal holde for.
Hvor er det, velfærden skal forringes?
Man vil ikke sige det.
Man nævner bare et tal på 24 mia. kr.
Det har vi forsøgt at få mange lange snakke om og få nogle svar ud af regeringen om, og det kan ikke lade sig gøre.
Altså, vores tanke er at undlade at stemme til forslaget i forlængelse af den linje, vi lagde i behandlingen af skattereformen, nemlig at de ting, der ender med at finansiere de meget skæve skattelettelser, er vi ikke meget for at skulle lægge stemmer til.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-11:
Pointen er jo sådan set, at vi prøver at forsvare danske lønmodtageres rettigheder.
Vi prøver at forsvare danske lønmodtageres ret til selv at have råderet over deres egne penge og renterne af disse penge.
Og der troede vi, at det parti, som oprindelig har været med og er en del af arbejderbevægelsen, ville være med til at forsvare lønmodtagernes rettigheder, og det må hr. Leif Lahn Jensen da i det mindste kunne kvittere for.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-05-11:
Som jeg kan se det, er det en forespørgselsdebat om ferieloven, og der er det klart, at jeg i min ordførertale også tager fat i det med rettigheder for lønmodtagerne.
Og hvad der har med rettigheder at gøre, er også meget, om man kan holde ferie, og hvornår man kan holde ferie, altså alt det, der står i ferieloven.
Det er det, der også er utrolig vigtigt for mig, og det er derfor det, jeg har taget op under min ordførertale, og det er vel et eller andet sted også fair nok i en forespørgselsdebat.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-11:
Jamen jeg troede jo bare, at det spørgsmål var blevet afklaret i ordvekslingen mellem ordføreren og hr. Anders Samuelsen lige før, og at der ikke var nogen grund til at diskutere det mere.
Men sådan var det åbenbart alligevel ikke.
Sagen er jo den, at det her handler om, at vi gerne vil lave en model for, at lønmodtagerne kan have råderet over deres egne penge og renterne af deres egne penge.
Så jeg vil faktisk gerne spørge ordføreren helt kort: Er Socialdemokraterne åbne over for, at vi i fællesskab finder frem til en model, der sikrer, at lønmodtagerne kan beholde deres egne penge og renterne af deres egne penge?
Leif Lahn Jensen (S), 2010-05-11:
Vi vil altid være med til at lave nogle regler, der gør det bedre for lønmodtagerne; det vil vi altid.
Og skal man kigge på sådan nogle ting her, kan vi også kigge på det.
Men jeg vil bare altid, vil jeg sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, sikre mig – og det er der, jeg simpelt hen skal dykke meget mere ned i det og eventuelt også skal stille spørgsmål til ministeren om det, og det kan jo så også være som et beslutningsforslag – og være helt klar på, at det her i hvert fald ikke gør, at vi gør forholdene ringere i forhold til ferien og lønmodtagerne.
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-11:
Dansk Folkepartis ordfører er faktisk den allermest interessante ordfører i dag, for det er jo Dansk Folkeparti, som har de afgørende mandater på nuværende tidspunkt.
Så hvis Dansk Folkeparti ville vende tommelfingrene opad i forhold til, at pengene nu skal ud til lønmodtagerne, hvor de hører til, til deres egen konto, hvor de kan stå og trække de renter, som staten er bange for på nuværende tidspunkt at gå glip af, så ville der ske noget.
Så den tale, vi nu har fået her fra Dansk Folkeparti, er uhyre vigtig, og derfor er det selvfølgelig også desperat skuffende at opleve, at tommelfingeren blev vendt nedad fra Dansk Folkepartis side, oven i købet med en begrundelse om, at man er bange for, at folk ikke selv kan administrere de penge.
Det synes jeg er et meget, meget mærkeligt argument.
Hvis man er bange for, at folk ikke selv kan administrere deres egne penge, hvorfor i alverden har vi så ikke bare en skatteprocent på 100, og så kan vi efterfølgende uddele nogle lommepenge?
Vi mener godt, at folk selv kan investere i egen bolig, spare op til pension, lægge til side til fornøjelser og alt muligt andet, men ferie kan folk ikke selv finde ud af ifølge Dansk Folkepartis ordfører, så derfor går det simpelt hen ikke, at de får pengene ind på egen konto.
Det synes jeg godt nok er utrolig skuffende, og det synspunkt vil jeg egentlig godt have uddybet.
Bent Bøgsted (DF), 2010-05-11:
Der er ingen tvivl om, at stærke lønmodtagere, der har overskud, sagtens kan sætte penge til side på en konto til en ferie.
I Dansk Folkeparti vil vi ikke stå i en situation, hvor 10.000 familier kommer i klemme, fordi pengene er brugt løbende til at betale udgifter med, og når ferien så kommer, har de ingen penge til at holde ferie for.
Det er egentlig årsagen til, at vi siger, at de penge ikke skal ind på lønmodtagernes egne konti, selv om det er meget positivt, og vi også kan se fornuften i det.
Men vi har altså et socialt ansvar for de familier, der kan komme i klemme, og Dansk Folkeparti har ikke lyst til at lægge stemmer til hr. Anders Samuelsens forslag på den måde.
Noget andet er, at hr. Anders Samuelsen siger, at Dansk Folkeparti kunne udgøre flertallet i det her.
Nu har jeg talt de stemmer, der står bag forslaget til vedtagelse fra Liberal Alliance og De Radikale, og ifølge min regnestok kan jeg ikke med Dansk Folkepartis stemmer få det til at blive 90.