runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2013-05-16:
Så vil jeg bare spørge ministeren: Hvis man ikke har tænkt sig at ændre noget i forbindelse med den SU-reform, man lige har lavet, er det så rigtigt forstået, at det bliver ved med at være sådan, at når studerende søger dispensation fra de her regler, kan de kun få dispensation, hvis det er akut – altså sådan, som det er i dag?
Sådan som det er i dag, får man jo kun dispensation, hvis det er akut.
Og det er jo ikke akut, hvis man er født med en kronisk sygdom eller er født med et handicap, for så har det været sådan længe.
I dag får man jo kun dispensation, hvis det er noget, der opstår, mens man læser.
Så jeg skal bare bede ministeren om at opklare, om det betyder, at man nu ændrer de regler, så det faktisk bliver muligt at søge dispensation, når man har et handicap eller en kronisk sygdom, som man altså har haft længe, inden man er startet på sit studium, eller om det fortsat vil være sådan, at det skal være noget, der er akut opstået, før man kan få sin dispensation.
Og tak til ministeren for at dele Enhedslistens ambition om, at det også skal være muligt at tage en uddannelse, hvis man har et handicap eller en kronisk sygdom.
Det er jo dejligt, at regeringen deler ambitionen, og man kan jo så spørge: Hvad har regeringen så tænkt sig at gøre for at opfylde den ambition, når nu man ikke har tænkt sig at støtte det her ændringsforslag?
Hvis jeg skal koge det helt ned, tror jeg bare, jeg vil spørge ministeren: Hjælper SU-reformen studerende med handicap eller kronisk sygdom, eller gør SU-reformen det sværere for studerende med handicap eller kronisk sygdom at tage en uddannelse?
Morten Marinus (DF), 2013-05-16:
Jo, jeg kan bekræfte, at de her navne er underlige og morsomme, men om listens indhold er mærkeligt eller ej må jeg indrømme at jeg ikke har nok kendskab til at sige.
Jeg har ikke interesseret mig for, hvad Liste P.I.K. – uanset om det var i København eller om det var i Aarhus, nogen stillede op med det navn – gik ind for, ud over at jeg kan forstå, at det stod for Pengene I Kommunekassen, og det er jo altid et godt argument.
Men jeg går ud fra, at vi godt kan grine lidt af de her mærkelige listenavne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-16:
Når man nu bliver nævnt, vil man retfærdigvis også gerne være med i debatten.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at der ved sidste kommunalvalg var indtil flere mærkelige partier, der stillede op til Borgerrepræsentationen her i København?
Der var bl.a. et parti, der hed P.I.K. – der var punktum imellem, skal jeg sige.
Det stod for Pengene I Kommunekassen – P.I.K.
Så var der også et parti, der hed Indkøbslisten, og jeg har bare retfærdigvis nævnt, at jeg synes, det var sådan nogle ret underholdende navne.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at det er underholdende?
Morten Marinus (DF), 2013-05-16:
Nu tror jeg, vi er tilbage der, hvor debatten startede, og det var nemlig med den udveksling, som hr. Jan E. Jørgensen og hr. Finn Sørensen havde, om det der med, om man kunne bruge humor i debatten eller ej – og også forstå den.
Jeg tror nemlig, at det, hr. Hans Kristian Skibby mente, var navnene på listerne; det var ikke så meget, om listernes politiske indhold var mærkeligt, det var simpelt hen om, at det var listebetegnelsen, der måske kunne fremstå mærkelig.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-16:
Jeg beklager meget, hvis jeg kom til at tillægge ordføreren den bemærkning, men nu var det jo så en af ordførerens partifæller, ikke sandt, og så kan jeg jo spørge ordføreren, om ordføreren er enig med hr. Hans Kristian Skibby i, at man i Københavns Kommune har en række mærkelige lister, og som jeg hørte det, gik det ikke på listenavne, men på mærkelige lister.
Så det skal jeg bare høre om ordføreren er enig i, og om ordføreren kan løfte sløret for, hvad det var for nogle.
Kan vi få nogle eksempler på de der mærkelige lister, man har i København?
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-05-16:
Jamen jeg anerkender som sagt fuldt ud, at der ligger en administrativ lettelse på et område i forslaget, fuldstændig.
Men det, som hr. Morten Marinus kalder for småting og noget, vi kan skrive os ud af, kræver jo stadig væk noget arbejde.
Det kræver, at vi er fuldstændig sikre, det kræver, at myndighederne er fuldstændig sikre.
Som jeg omtalte tidligere, så synes vi ikke, at det i udgangspunktet er småting i den vægtskål.
Morten Marinus (DF), 2013-05-16:
Nu skal jeg ikke gøre mig klog på, hvordan reglerne er i Det Radikale Venstre, men jeg kan forstå, at man her godt kan have to byrådsgrupper af samme navn, hvis man er blevet uenige i løbet af valgperioden.
Jeg skal bare sige, at de ting jo er småting, det er jo ting, man kan skrive sig ud af med hensyn til at finde ud af hvordan man løser i forhold til den administrative lettelse, der trods alt er ved at afskaffe stillerlisterne for samtlige partier, som har været valgt ind i pågældende periode – specielt da her i København, hvor man skal ud og samle op til 150 underskrifter ind.
Der er det altså mange timer, som den pågældende kommunale medarbejder, som skal sidde og kontrollere alle de her cpr-numre, så slipper for, fordi partiet jo altså er blevet repræsenteret ved et valg og dermed også har folkets opbakning.
Jeg ved ikke, hvordan det er hos De Radikale, men jeg tror da også, at vi kan skrive os ud af det for at hjælpe dem.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-05-16:
Men uanset hvad, er der jo en myndighed, som skal ind og vurdere, om vi nu er fuldstændig sikre på, at når Radikale Venstre har to kandidater, som begge to siger, de er fra Radikale Venstre, hvem er det så, de repræsenterer?
Vi skal være helt sikre på, at de repræsenterer partiet.
Det arbejde skal jo gøres.
Man skal jo som myndighed være fuldstændig sikker på, at der er det korrekte parti, der stiller op og dermed slipper for stillerlisten.
Det er sådan set det arbejde – det er ikke så meget det ligestillingsmæssige i det – det er selve det arbejde, den administration, som det her forslag vil medføre, vi er betænkelige ved.
Morten Marinus (DF), 2013-05-16:
Tak for det.
Jeg skal jo bare, ligesom jeg gjorde med hensyn til den socialdemokratiske ordfører, også gøre den radikale ordfører opmærksom på, at de eksempler, ordføreren kommer med, simpelt hen ikke holder vand, i tilfælde af at nogle bliver ekskluderet eller melder sig ud og laver deres egen fraktion.
I det forslag, vi denne gang har fremsat, står jo netop, at det skal være repræsentanter fra et parti, der har været valgt ind og har repræsenteret det pågældende parti i hele valgperioden, der slipper for at samle lister.
Så enkelt er det jo.
Det har vi lyttet til, og der har vi rettet ind, så derfor synes jeg altså, at vi er kommet et skridt videre i forhold til de argumenter.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-05-16:
Fra radikal side vil vi også altid gerne være med til at se på, om der er nogle ting, som kan gøres lettere, eller om der er administrative byrder eller bøvl, der kan undgås.
Derfor har vi faktisk også nøje vurderet det her forslag fra Dansk Folkeparti; for der er nogle administrative lettelser i det, men der er også mulighed for, at det på andre områder vil medføre nyt bureaukrati.
F.eks. er der ikke nogen tvivl om, at det er en lettelse for et parti, som har siddet i en kommunalbestyrelse i mange, mange år – måske endda nærmest med de samme kandidater – ikke at skulle ud at hente nye stillere, hente underskrifter osv. ved hvert valg.
Men hvis man så forestiller sig situationer, hvor alt ikke er, som det plejer, netop hvis der opstår uenighed mellem et partis kandidater i løbet af valgperioden, og det resulterer i, at listen bliver sprængt, måske endda i to lige store fraktioner, hvem skal så have ret til at tegne listen ved det kommende valg?
Eller man kunne forestille sig, at der var nogle i et parti, som blev ekskluderet – der er jo partier, som har sådan nogle muligheder; det er ikke Det Radikale Venstre, kan jeg hilse at sige – hvem tegner så listen ved det næste valg, og hvem er det, som ikke skal komme med en stillerliste?
I de her situationer vil det kræve mere arbejde og mere administration at sikre, at det er den korrekte kandidatliste, som slipper for at komme med nye stillere.
Så når vi skal vurdere forslaget, står vi med nogle lodder i hver skål, og vi skal vægte mere administration i den ene skål og mindre i den anden skål, og det er den situation, vi har stået i.
Og som vi siger i Det Radikale Venstre: på den ene side og på den anden side, for verden er ikke sort-hvid.
Men i den her sag har vi altså fundet, at gevinsten af den ene administrative lettelse ikke opvejer den anden, og derfor kan vi ikke støtte forslaget fra Dansk Folkeparti.
Simon Kollerup (S), 2013-05-16:
Man kunne jo så bede Venstres ordfører om at deltage i gaggede argumenter eller gangarter, eller hvad det hed.
Prøv lige at høre her: Det her bliver helt sort nu.
Det er simpelt hen underligt at opleve, at Venstre kan argumentere for det.
Lad os antage, at der er kommet stillere for partiet Venstre i 1912.
Det er et tænkt eksempel.
Så skal der ikke ske mere overhovedet.
Jeg tror, at Venstre har ændret sig – det har Socialdemokratiet da i hvert fald – siden 1912.
Jeg tror da også, at man måske nogle gange oplever, at man ikke er valgt ind i kommunalbestyrelser, og at politikken ændrer sig, og at der kommer nye kandidater, som også selv skal godkende, at de stiller op, og som skal godkendes af et parti, der stiller op.
Jeg synes, det er friskt nok, at Venstre har skiftet holdning inden for så kort tid i den her sag.
Det er jo også en brav kamp at kæmpe, altså at forsøge at kæmpe den her hjem.
Jeg må virkelig returnere morskaben, for jeg synes godt nok, at det komiske ligger hos Venstre i den her sag.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-16:
Det er jo urkomisk.
Jeg forestiller mig ikke, at man skal stille op med det samme partiprogram, som man har gjort i hundrede år.
Jeg forestiller mig heller ikke, at man skal stille de samme kandidater op, som man har gjort i hundrede år.
Jeg forestiller mig sådan set, at man forud for hvert kommunalvalg, hvilket jo også er tilfældet i dag, har et opstillingsmøde i det parti, som man nu har, som opstiller nogle nye kandidater.
Så hr. Simon Kollerups argumenter er altså lige til en Monty Python-sketch.
Jeg er ked af at sige det.
Den her debat udvikler sig jo i en nærmest komisk retning, når vi hører Socialdemokraternes ordfører sige, at han ikke mener, der skal være forskelsbehandling alene på baggrund af, at der er blevet afholdt et valg.
Det er dog en forholdsvis stor ting, at der bliver afholdt et kommunalvalg, hvor et parti, der har samlet 50 mennesker, altså nu går ud og opnår, at 4 pct. af kommunens indbyggere stemmer på partiet – for det er det, det kræver for ét mandat, hvis man f.eks. har 25 medlemmer i en kommunalbestyrelse .
Det synes jeg er ganske svært at forstå.
Hvad er baggrunden så for, at partier, der er opstillet til Folketinget, ikke skal ud og samle de her 20.000 underskrifter?
Det er klart nok, at hvis der kommer en eller anden polterabendliste med nogle gutter, der har fundet ud af, det kunne være skægt at stille op til kommunalvalget, så skal de selvfølgelig lige ud og finde de her 50 mennesker, der vil støtte dem i at stille op.
Men hvad er dog grunden til, at partier, der er indvalgt, og som har fået minimum 4 pct. af stemmerne, skal igennem det bureaukrati en gang til?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-05-16:
Jeg savner også Meta Fuglsang rigtig, rigtig meget her i Folketinget, og jeg glæder mig til, at hun forhåbentlig på et eller andet tidspunkt kommer tilbage.
Det må jeg sige.
Med hensyn til matematiske ligninger vil jeg aldrig anfægte, at 1 mandat er 1 mandat.
Det ligger helt fast.
Det, jeg hæfter mig ved i beslutningsforslaget, er, at man refererer til navne på partier og partilister.
Her er vi i den situation, at det her beslutningsforslag ikke tager højde for den problemstilling, at f.eks. Bylisten stiller op i 2013, men eroderer på en måde, så der ikke er noget, der hedder Bylisten, når vi når til 2017, men at der så er nogle, der stiller op og kalder sig Bylisten i 2017.
Det synes jeg vi skal kigge på i udvalgsarbejdet og alle de andre steder, hvor vi kan debattere det her, for jeg synes, at det er et forslag, der er værd at diskutere.
Men der er nogle mangler ved forslaget, og dem skal vi altså have en løsning på, før SF kan tilslutte sig det her.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-16:
Tak, hr. formand.
Nu havde jeg jo fornøjelsen af at fremsætte det her beslutningsforslag for et par år siden, som det er blevet sagt, og dengang var der jo heller ikke den helt store sympati for forslaget.
Men jeg synes bare, at de argumenter, som ordføreren for Det Radikale Venstre kommer med, om, at der nærmest kommer nye administrative byrder ud af det her forslag, næsten er det mest morsomme, vi har oplevet.
Hvis vi kigger på mange af de forslag, der bliver vedtaget her i Folketinget, ser vi, at vi gang på gang bliver præsenteret for, at det er forbundet med nogle forskellige administrative ændringer at gennemføre vedtage det lovforslag, man nu behandler her i Folketinget.
Så selvfølgelig er der det.
Men ordføreren må da erkende, at det her er en lettelse af de administrative byrder, uagtet alle mulige andre henseender.
Der er en lang række af partiforeninger, som står med det her arbejde, og som så er med til at bruge ressourcer inde på borgmesterkontoret, hvor man måske står for at godkende de her opstillingslister osv.
Anerkender ordføreren ikke det?
Simon Kollerup (S), 2013-05-16:
Det er der, hvor jeg så må returnere morskaben.
Jeg synes, det nærmest er humoristisk at opleve, at man fra Venstres side kan argumentere for, at partierne er fuldstændig statiske størrelser på tværs af hvert enkelt valg og faktisk, som jeg forstod det, på tværs af 100 års valgerfaring.
Partierne er jo ikke de samme.
Der bliver jo skiftet ud i kandidatfelter, i mærkesager og i politik, og derfor ændrer politik og partier sig på tværs af valg.
Jeg forstår, at det her er vældig morsomt, men jeg mener faktisk, at der er en demokratisk sikring i, at et parti også er berettiget til at stille op til valg, selv om det er foranderligt.
Vi kan jo se på Venstres eget parti her i Folketinget nu: Man mente noget andet for 2 år siden om det her, og nu mener man noget nyt.
Partier er foranderlige, og politik er foranderligt, og derfor synes jeg også, at det er rimeligt, at man, selv om man er valgt til en kommunalbestyrelse, også skal ud at samle stillere.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-05-16:
Hvis Dansk Folkepartis ordfører havde været her, da jeg holdt min ordførertale, ville han også have hørt, at jeg rent faktisk i høj grad anerkendte, at der er administrative lettelser i det her forslag, og at vi har vægtet det i vores vægtskål, fordi der er et både-og i det her forslag, og derfor er det ikke et sort-hvidt forslag, og derfor har vi også fra Radikale Venstres side overvejet det meget nøje.
Loddet faldt så ud til, at vi siger, at de ekstra administrative omkostninger, arbejdsbyrder, som det vil medføre, gør, at vi ikke kan støtte forslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-05-16:
Nej, det var i virkeligheden et retorisk spørgsmål, jeg stillede i min ordførertale, hvor jeg sagde: Hvor går grænsen for, om man er automatisk opstillingsberettiget?
Hvad nu hvis halvdelen, og jeg kunne også have sagt en fjerdedel, af en byrådsgruppe skifter parti undervejs?
Det synes jeg er problematisk.
Jeg synes, at det er problematisk, at Dansk Folkepartis beslutningsforslag ikke adresserer det her problem.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-16:
Nu noterede jeg mig, at fru Pernille Vigsø Bagge i sin ordførertale sagde, at det helt store spørgsmål var, om et parti var repræsenteret, hvis halvdelen – tror jeg ordføreren sagde – af partiets byrådsmedlemmer havde forladt partiet i den indeværende periode.
Så vil jeg bare spørge: Er det ikke noget, som ordføreren stadig væk mener nu her 5 minutter efter?
For ellers er det da lidt af en misforståelse.
Lad os nu sige, at Dansk Folkeparti får 4 mandater, og at 2 medlemmer så forlader partiet.
Så går jeg ud fra, at SF også er enig i, at Dansk Folkeparti stadig væk er repræsenteret i byrådet med 2 mandater.
Så er det vel ikke et spørgsmål om, om de er opstillingsgodkendte eller ej, ifølge det her beslutningsforslag.
Det synes jeg selvfølgelig lige at jeg vil have ordføreren til at kommentere.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-05-16:
Så skulle Dansk Folkeparti og hr. Morten Marinus have lavet et gennemarbejdet beslutningsforslag, hvor det her fremgik, for det fremgår ikke af beslutningsforslaget.
Problemet er, at der refereres til navne på lister og partinavne.
Der refereres ikke til mennesker af kød og blod, og det er jo dem, vi egentlig stemmer på.
Morten Marinus (DF), 2013-05-16:
Så er det da heldigt, at vi har udvalgsarbejdet efterfølgende.
Vi kan jo altid skære ting ud i pap, hvis det er nødvendigt.
Man kan have en byliste, som bliver delt i to.
Hvis ingen af de to repræsenterer den såkaldte Bylisten længere, men måske laver en Landliste og en Centerliste, eller hvad ved jeg, så er det klart, at de begge skal ud og samle stillere.
Men hvis en af dem stadig væk kan betegnes som Bylisten, er det jo soleklart, at Bylisten har været repræsenteret i hele valgperioden, og så ligger den jo lige til højrebenet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-16:
Men hvad er det for nogle yderligere administrative byrder, der kommer på den lange bane?
Der er selvfølgelig en proces, hvis loven bliver ændret.
Så er der en kort her og nu-proces, hvor man selvfølgelig skal tage de ting ad notam.
Men ordføreren må da erkende, at hvis man har en typisk, almindelig dansk kommune – hvis vi ser bort fra de store byer, hvor der er mange mærkelige lister, altså i København har de Indkøbslisten, og der er Partiet P.I.K., og jeg ved ikke hvad, man har mange sjove, som stiller op – har den et antal partier, som stiller op.
Der er det, uagtet hvad ordføreren siger, en uomtvistelig kendsgerning, at det vil medføre, at der vil være færre administrative byrder for de kommunale medarbejdere, og det er sådan set bare det, jeg vil have ordføreren til at reagere på.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-05-16:
Men hvis vi nu har Bylisten – lad os sige, at der er et parti, der kalder sig Bylisten – er det det samme listenavn, men det kan godt være nogle helt andre mennesker, der har optaget navnet Bylisten til næste valg.
For det står der faktisk ikke noget om i forslaget.
Der står ikke noget om personerne bag.
Det synes jeg er et problem, fordi stillerlisterne er en garanti for, at de mennesker af kød og blod, der stiller op bag listenavnet og partinavnet, har en vis folkelig opbakning.
Det er ærgerligt, at det ikke er skrevet ind, for så kunne vi jo nok have diskuteret det noget nærmere, for jeg synes, at det her forslag er værd at diskutere.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-05-16:
Der vil være færre administrative byrder især for partierne og det arbejde, som vores respektive partiforeninger går rundt og laver i forbindelse med diverse opstillinger til diverse valg.
Der vil også være administrative lettelser for de kommunale medarbejdere på den ene fløj, men der vil også i specielle tilfælde være ekstra administrative opgaver, som, netop fordi de ikke kommer hver dag og hele tiden, vil kræve noget ekstra, fordi man skal ind og være fuldstændig sikker på, at det her også er det præcise partis opstillingsliste.
Det arbejde og den administration, der ligger i det, har vi fra radikal side vægtet ikke modsvarer de administrative lettelser, som ellers er i lovforslaget, og derfor støtter vi det ikke.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-16:
Nu skal det her jo ikke blive til en matematisk diskussion, men nu siger ordføreren halvdelen eller en fjerdedel.
En fjerdedel af 4 byrådsmedlemmer må være 1 medlem.
Så må ordføreren også kunne forklare og forsvare, at partiet stadig væk er repræsenteret i det byråd.
Når man kommer ned på 0 mandater, er man ikke repræsenteret.
Det er sådan almindelig logik.
Men selv om man går fra 10 mandater til 1, er man stadig væk er repræsenteret.
Mig bekendt kan man ikke repræsentere to partier i byrådet.
Det er simpelt hen så nemt, men så vælger ordføreren alligevel at gøre det indviklet.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg kunne bedre lide det, dengang fru Meta Fuglsang var ordfører for SF.
Hun havde en god indgang til det her.
Hende savner jeg lidt.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-05-16:
Forslaget, vi behandler i dag, har tidligere været fremsat.
Dengang udtrykte SF, at vi var positive over for forslagets intention.
Det er vi for så vidt fortsat, hvis man alene ser på forslagets fordele, for det kan unægtelig virke unødigt besværligt og bureaukratisk, at partier, der allerede har opnået valg, skal bruge ressourcer på at samle stillere, når vi i mange kommuner har eksempler på, at hovedparten af partierne har været opstillet og indvalgt i generationer.
For kommunerne kan det betyde en administrativ lettelse, hvis man ikke ved hvert valg skal gennemgå partiernes stillerlister for at sikre, at formalia er overholdt.
Og ja, det er ganske vist kun hvert fjerde år, det sker, men man skal naturligvis ikke fortsætte med at gøre noget, bare fordi man altid har gjort det.
Men forslaget har jo så også en række afledte problemstillinger, som der ikke umiddelbart er fremlagt gode løsningsforslag til.
Som det jo også er kommet frem flere gange her under debatten, er lokalpolitik kendetegnet ved, at der er et vist skifte af partitilhørsforhold mellem to valg enten fra det ene parti til det andet eller fra et parti til det at være løsgænger.
Og hvor går grænsen så for, om man automatisk er opstillingsberettiget, hvis det halve af en byrådsgruppe har skiftet parti undervejs?
Det har tidligere været diskuteret, om man som minimum kunne lade de nationale partier være automatisk opstillet, hvis de er etableret og indvalgt i Folketinget og dermed må siges at have et folkeligt mandat bag sig for at opstille generelt.
Men så vil der skulle være to procedurer, for der er fortsat mange kommuner, der har større eller mindre lokallister, som jo ikke på samme måde har en stor organisation eller et folketingsmandat bag sig, og det vil give en forskelsbehandling, som gør, at man kan spørge sig selv, om der så er sparet så meget administration på det, når det kommer til stykket. Så ja, der er argumenter både for og imod det her forslag, og i SF tror vi altså, at det er hensigtsmæssigt, at vi belyser de her fordele og ulemper nærmere, inden i hvert fald vi er klar til at sige ja til forslaget.
Morten Marinus (DF), 2013-05-16:
Tak for det.
Nu var der jo et stormløb mod Venstres ordfører, da han gik op og fortalte, at Venstre havde ændret mening i forhold til dengang, et lignende forslag blev behandlet for 2½ år siden.
Jeg må indrømme, at jeg da også er ked af, at SF nu går på talerstolen og fortæller, at de har ændret holdning.
For SF's daværende ordfører, fru Meta Fuglsang, sluttede jo af med at sige, at SF støttede forslaget dengang, som det lå.
Og så undrer det mig, at SF ikke engang vil støtte forslaget nu, efter at det er blevet forbedret.
Nogle af de ting, som fru Pernille Vigsø Bagge jo siger at man lige skal kigge på, og som man skal have undersøgt, hvis nu de får delt partierne, er netop skrevet ind den her gang i modsætning til sidste gang, et forslag af den her karakter blev fremsat.
Det er netop det med, at man skal have været repræsenteret i hele valgperioden og altså vælger at genopstille under samme partinavn eller listenavn efterfølgende.
Det er altså dem, der har været repræsenteret i hele den pågældende valgperiode.
Mette Gjerskov (S), 2013-05-17:
Jamen jeg synes, vi skal holde fast i, at vi i Danmark har ét politi; altså, man jo kunne godt på alle mulige områder ønske sig, at der var et større fokus, med et miljøpoliti, et dyreværnspoliti, et byggepoliti, eller hvad ved jeg – på mange forskellige områder.
Vi har her politiet, der håndhæver reglerne, og vi har Fødevarestyrelsens eksperter, som kan hjælpe.
Samtidig er det, vi prøver, faktisk at overveje, om det er muligt at lave administrative bøder på det her område – alt sammen noget, der rigtig skulle kunne batte.
Jeg kan ikke se nogen grund til at lave en Stockholmsmodel.
Lotte Rod (RV), 2013-05-17:
Nu kommer det vel an på, hvem der taler sammen og hvordan.
Jeg tror, at Enhedslistens ordfører skal bide mærke i, at vores minister netop sagde, at det her er et alvorligt vink med en vognstang til erhvervet.