runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2016-01-13:
Tak for det svar.
Ministeren har jo læst op af, hvad der står i regeringsgrundlaget om det her.
Og det er helt klart, at der er konkrete problemer derude – altså, ministeren peger selv på, at vi ikke får nok ud af vores vindmøllestrøm, fordi vi ikke bruger den i de store varmepumper, og at vi mister store indtægter, hvis der er for mange, der omlægger til biomasse, der jo er afgiftsfritaget, og at man f.eks. ikke får brugt den overskudsvarme, der er i mange virksomheder.
Men når jeg spørger ind til det, er det, fordi jeg er en lille smule i tvivl om det.
Jeg kan godt høre, at hvis EU tvinger os til at lave om på PSO'en, åbner der sig et vindue, hvor man muligvis kan gøre noget.
Men hvis vi så siger, at vi ikke er tvunget af EU, vil jeg gerne høre ministeren, om regeringens skattestop skal forstås sådan, at man kan lave en provenuneutral omlægning.
Altså, må man godt bytte rundt på tingene, ligesom man ifølge regeringsgrundlaget må i forhold til bilafgifterne, hvis det bare så at sige går i nul,
eller skal finansministeren have et råderum, for at man kan ændre på energiafgifterne, altså sætte dem ned, fordi der simpelt hen er plads til det i økonomien?
Pernille Schnoor (S), 2016-01-13:
Det undrer mig, at ministeren ikke har hørt, at pengene ikke må bruges – det blev også nævnt af ministeren – dér, hvor man har skåret.
Jeg vil gerne citere ministerens kollega, sundhedsudvalgsformand Elisa Hansen, som er formand i Langeland Kommune, fra Venstre.
Hun har til Fyens Stiftstidende netop udtalt, og jeg citerer: Vi har lige skåret på dagligdagen, og nu skal vi give de ældre flødeskum.
Jeg er ked af, at det er sådan.
Vi er slet ikke glade for værdighedsmilliarden.
Det her er et eksempel, og jeg vil godt have, at ministeren forholder sig til ministerens kollegas udtalelse.
Sophie Løhde (V), 2016-01-13:
Det er jo også baggrunden for, at vi med finanslovsaftalen har afsat, jeg tror, det er 1,2 mia. kr. over de næste 4 år til kroniske sygdomme, herunder diabetes, hvor vi jo nu skal i gang med at få udviklet forløbsplaner, og vi skal samtidig også se på, hvordan vi kan sikre en langt mere ensartet behandling for borgere med diabetes.
Det er et af de områder, hvor der findes for mange eksempler på, at vi ikke er gode nok til at lære af hinanden, og også eksempler på, at patienter bliver tilbudt forskellige former for opfølgning, afhængigt af hvor de bor.
Men når det gælder den konkrete sag igen, som jeg kan forstå spørgeren har som baggrund for det her spørgsmål, må og skal det bero på en lægefaglig vurdering, og det kan jeg forstå også har været tilfældet i den konkrete sag.
Man har i hvert fald ikke hørt mig som minister sige, at de ikke må bruge den ekstra milliard, som regeringen har prioriteret sammen med finanslovspartierne, til flere varme hænder.
Det må man da i høj grad.
Jeg læste så sent som i går, at Københavns Kommune planlægger at bruge de ekstra penge på ældreområdet til flere varme hænder i kommunen.
Det var noget af det, man skulle diskutere.
Men hverken spørgeren eller jeg kan jo i dag stå og sige, hvordan Rudersdal Kommune har tænkt sig at bruge de ekstra penge på ældreområdet.
Hvorfor?
Fordi kommunen først nu her skal til at gå i gang med at lave en værdighedspolitik for Rudersdal Kommune.
Herefter skal man jo så finde ud af, hvordan man vil bruge de ekstra midler til at kunne understøtte en mere værdig ældrepleje.
Der kan man jo i Rudersdal Kommune mene, at det skal gå til flere varme hænder.
Man kan mene, at det skal gå til at styrke, at der skal være flere aktiviteter på plejecentrene.
Og sådan kunne man nævne en bred vifte af initiativer, som kommunerne kan vælge at bruge pengene på.
Men det er og bliver jo en beslutning for den enkelte kommunalbestyrelse, hverken en beslutning for det socialdemokratiske folketingsmedlem eller for mig som minister.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-01-13:
Men igen, problemet her opstår jo, fordi der ikke er nogen klare retningslinjer, nogen klare kliniske retningslinjer inden for diabetesbehandling, og det gør, at der sker den her store forskel i, hvilken behandling man kan forvente som borger i Danmark, alt efter hvilket postnummer man bor i – noget, som vi i Dansk Folkeparti synes er dybt urimeligt.
Vil ministeren – spørger jeg igen – tage initiativ til at udforme kliniske retningslinjer for diabetesbehandling i Danmark, således at alle diabetikere i Danmark kan forvente ensartet behandling uanset postnummer?
Sophie Løhde (V), 2016-01-13:
Vi har jo allerede, når vi snakker om kroniske sygdomme, en række retningslinjer på området.
Er det det samme som, at det er godt nok, som det er i dag?
Nej, det er det ikke.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-01-13:
Tak for det.
Så problemet er jo sådan set, at der ikke er nogen kliniske retningslinjer, og så vil jeg spørge: Vil ministeren tage initiativ til at udforme kliniske retningslinjer for diabetesbehandling?
Pernille Schnoor (S), 2016-01-13:
Spørgsmålet lyder: Hvordan vil ministeren forklare, at regeringens ældremilliard er tilført kommunerne med den betingelse, at den ikke må bruges på områder, der er blevet udsat for nedskæringer, som det f.eks. er tilfældet i Rudersdal Kommune, der har fået tilført 12,7 mio. kr., der ikke må bruges på områder udsat for nedskæringer?
Sophie Løhde (V), 2016-01-13:
Tak for spørgsmålet, som jo endnu en gang giver mig anledning til at fastslå over for spørgeren, at ældreområdet er et af de områder, som regeringen prioriterer meget højt.
Det er også derfor, at partierne bag finanslovsaftalen var enige om at styrke kommunernes arbejde med en mere værdig ældrepleje ved at indføre værdighedspolitikker i kommunerne og samtidig årligt tilføre 1 mia. kr. ekstra til en mere værdig ældrepleje.
Det er helt centralt, at kommunerne igennem arbejdet med værdighedspolitikkerne kommer til at synliggøre over for de ældre og de pårørende, hvad der prioriteres, og hvordan der arbejdes med en værdig ældrepleje i den enkelte kommune.
Så er det jo den enkelte kommunalbestyrelse, der skal stå på mål over for borgerne i forhold til deres indsatser og prioriteringer på ældreområdet.
Det er også derfor, at det er den enkelte kommunalbestyrelse, der skal stå på mål over for borgerne, i forhold til hvordan man lokalt får mest ud af de ekstra midler.
Hvor er behovet størst?
Værdighedsmilliarden har som forudsætning, at midlerne i 2016 skal lægges oven i det serviceniveau, som kommunerne har fastlagt for 2016.
Det vil også sige, at kommunerne kan anvende midlerne til en bred vifte af aktiviteter på ældreområdet, som ligger ud over kommunernes allerede vedtagne budgetter for 2016.
Det er jo i øvrigt budgetter, der blev fastlagt, inden finanslovsaftalen blev indgået, og på den måde sikrer vi altså, at midlerne går til nye aktiviteter på ældreområdet.
Pernille Schnoor (S), 2016-01-13:
Hvordan vil ministeren forklare, at regeringens ældremilliard er tilført kommunerne med den betingelse, at den ikke må bruges på områder, der er blevet udsat for nedskæringer, som det f.eks. er tilfældet i Rudersdal Kommune, der har fået tilføjet 12,7 mio. kr., der ikke må bruges på områder udsat for nedskæringer?
For at præcisere mit spørgsmål vil jeg sige, at det handler om det, at man netop kalder det for en værdighedsmilliard, og præcis det, ministeren kommer ind på her, nemlig at det handler om værdighed og værdighedspolitikker og en værdig ældrepleje.
Mit spørgsmål går på, hvad værdigheden er i, at man først skærer ned på nogle helt basale områder på ældreplejen, hvorefter man så får tilført nogle midler, som ikke må bruges til det område.
Hvori er værdigheden i det?
Altså, først skærer de på f.eks. normeringen i forhold til de ældre, og så giver man nogle penge, som må bruges, ikke til at hæve normeringen, men til noget helt andet.
Hvori ligger værdigheden i, at man ikke må bruge værdighedsmilliarden på de områder, hvor man virkelig har brug for det?
Villum Christensen (LA), 2016-01-14:
Tak for det.
Jeg gav i min ordførertale udtryk for nogle bekymringer om bureaukratiet, og jeg er ret sikker på, at hvis man rullede tiden tilbage til 2008, hvor vi vist fik den sidste lov, var der mange af de samme intentioner om mere effektive enheder, større professionalisering osv.
Og jeg er bekymret for, at vi kan få en vis gentagelse.
Nu siger ministeren jo ganske rigtigt, at det kun er de store, der skal indberette – jeg tror også, at det er noget med halvdelen, der forsvinder – men hvordan kan det så være, at bureaukratiet stadig væk vokser i Forsyningssekretariatet?
Altså, jeg kunne tænke mig at spørge ministeren: Er ministeren ikke enig i, at hvis opgaverne bliver færre derude, må man også skrue ned for bureaukratiet centralt?
For ellers har det det ligesom med at skabe opgaver for sig selv, og så kan vi komme i en eller anden situation, der minder meget om den, vi er i i dag, nemlig hvor der hele tiden kommer nye regler fra bureaukratiet.
Og de skal selv, som jeg sagde det i min ordførertale, definere, hvornår der er tale om særlige forhold.
Jeg er meget bekymret for, at det ligesom vokser af sig selv.
Altså, spørgsmålet er: Hvis vi ungefær halverer opgaverne derude, skal man så ikke også halvere opgaverne i centraladministrationen?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-01-14:
Tak til spørgeren.
Nu laver vi en række effektiviseringer frem mod 2020.
Det er derfor, vi iværksætter et arbejde for at se på, hvilke muligheder der er efterfølgende – når det her er gennemført og vi kommer på den anden side af 2020 – for at gennemføre yderligere effektiviseringer af alle sektorer.
Det er noget af det, som Forsyningssekretariatet kommer til at arbejde med.
Vi er helt optaget af, at vi sikrer, at der også er fornuft i de investeringer, der foretages i de enkelte selskaber, at det ikke bare handler om på den korte bane at sikre en økonomisk gevinst.
Det er jo også noget af den afbalancering, vi har været inde omkring i drøftelserne.
Det er netop derfor, at vi har valgt – og det er også baggrunden for de politiske signaler, der er udsendt, herunder også de signaler, der er udsendt fra sektoren og fra brancheorganisationen – at lave en vejledning om det her.
Jens Joel (S), 2016-01-14:
Tak for det.
Jeg tror helt sikkert også, vi kan blive enige om det.
Så vil jeg høre ministeren angående den her yderligere effektivisering, som er blevet beskrevet i pressen, hvor der altså bliver sagt, at nu har vi lavet en effektivisering på benchmark, og nu vil vi godt lave en effektivisering på reformer.
Derfor vil jeg sådan set
bare høre, hvad ministerens intention er – hvis ministeren har været i spidsen for det her – eller hvad regeringen tænker om de her nye reformovervejelser, som kommer, inden vi faktisk er færdige med at lave den sidste reform.
Villum Christensen (LA), 2016-01-14:
Når selskaberne bliver større, og det må vi forvente at de gør på sigt med det her lovforslag, er der også en mulighed for, at man forgriber sig på andre opgaver.
Der er mulighed for, at man ønsker sine egne afdelinger insourcet på forskellige måder – med den bundlinje, at den offentlige sektor vokser.
Jeg nævnte selv i min ordførertale, at Aarhus Vand vil indtage USA, altså at det offentlige også skal ud at eksportere.
Mit spørgsmål til ministeren er: Kan ministeren acceptere sådan en udvikling, hvor vi får en større offentlig sektor ved hjælp af den her lovgivning inden for det her område, frem for at vi udliciterer mere?
Og kan ministeren forestille sig, at det skal være synligt, hvilke opgaver der skrider, hvilke opgaver selskaberne tager til sig, og hvilke opgaver de forsøger at sælge ude i den store verden – altså at man ved, hvordan tingene skal se ud – når vi nu giver de her meget store selskaber frit løb for selv at definere mange af deres opgaver?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-01-14:
For regeringen er det helt afgørende, at det er erhvervslivet i Danmark, der driver erhvervsaktiviteterne i Danmark.
Med det her lovforslag gives der mulighed for, at selskaberne i et vist omfang har mulighed for at bidrage med teknologiudvikling uden for Danmarks grænser.
Der kan være god fornuft i, at private virksomheder sammen med vandselskaberne går ud og viser, hvad vi kan, ude i den store verden.
Men det at drive virksomheden og det at producere produkterne er det private erhvervslivs ansvarsområde.
Med lovforslaget her gives der nogle helt klare retningslinjer for, hvad virksomhederne må være med i, altså hvad vandselskaberne må deltage i, og hvad de ikke må deltage i.
Karin Gaardsted (S), 2016-01-14:
Elektriske produkter er jo blevet en vigtig del af vores hverdag, og derfor er det også afgørende, at reglerne er opdaterede, så forbrugerne kan være trygge ved at bruge elektronikken.
Og det synes vi grundlæggende er godt.
Det skal understreges, at lovforslaget her ikke går ud over det, der kræves fra EU's side.
Vi vil gerne være med til at sikre de bedste vilkår for danske virksomheder, og derfor mener vi, at det her er den rigtige måde at gøre det på.
Det betyder, at der bliver skabt nogle bedre konkurrenceforhold på tværs af EU-landene, og det er til gavn for danske virksomheder.
Det gør det også lidt lettere for virksomhederne, når reglerne er til at forstå, og når det tydeligt fremgår, hvilket ansvar de har.
Socialdemokraterne kan støtte forslaget, og jeg skal sige fra SF, at de mener det samme som Socialdemokraterne og også støtter forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-01-14:
Tak for det.
Det her lovforslag handler om, at man vil fastsætte og præcisere nogle regler for brug af elektroniske apparater, radioudstyr og faste anlæg, og det kan jo bl.a. være apparater som f.eks. mikrobølgeovne, støvsugere, tv-apparater, babyalarmer og mange andre ting, men det kan også være større anlæg som f.eks. malkeanlæg osv.
Der står i lovforslaget, at formålet er, at man vil gøre det lettere at forstå og overholde reglerne, og det må vi sige er et agtværdigt formål.
Lovforslaget implementerer tre EU-direktiver, og for en DF'er er det normalt noget, der får alarmklokkerne til at ringe, altså når det handler om EU-direktiver, der implementeres i lovgivningen.
Men som jeg læser det her, er det i høj grad bare en videreførelse af den eksisterende retstilstand, hvor man prøver at afspejle den nye opbygning, der er i direktiver, hvor rammerne er mere klare.
Og det er jo sådan set ganske positivt.
Noget af det, jeg vil fremhæve i lovforslaget, som er godt, er, at man jo får lavet en præcisering af erhvervsdrivendes rolle og ansvar.
Man får bl.a. indført et gradueret ansvar, i forhold til at fabrikanter har den største del af ansvaret, og derefter er det importøren, og så er det distributøren i sidste ende, som har et lidt mindre ansvar end de andre, hvilket jo er ganske positivt.
Det fremgår også af forslaget, at radioudstyr og apparater og faste anlæg selvfølgelig ikke må forstyrre andre produkter, så de ikke kan anvendes, og det giver altså rigtig god mening.
Det er jo svært at forestille sig en situation, hvor man sætter en babyalarm op for at kunne høre, om barnet græder, og hver gang man så tænder mikrobølgeovnen, virker babyalarmen ikke mere.
Det er klart, at der selvfølgelig skal være nogle rammer, så man er sikker på, at de ikke forstyrrer hinanden.
Så alt i alt kan jeg her afslutningsvis sige, at vi i Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Jens Joel (S), 2016-01-14:
Jeg vil også godt starte med at sige tak til ministeren for samarbejdet og så kvittere for, at ministeren også her i sin tale omtaler den her vejledning om, hvordan det kan sikres, at man ikke foretager de umiddelbart billigste, men måske på lang sigt dårlige investeringer.
Det, der står i aftalen, er jo, at det omfatter de samlede omkostninger, både energiforbruget og vedligeholdelsen – alle de der ting, som ministeren nævnte – men hvordan måler vi det op imod Forsyningssekretariatets mulighed for at godkende individuelle investeringer?
Altså, det, jeg frygter, er, hvis man bliver for standardpræget i sin produktrangering, for så vil nogle af dem, der er bedre end standarden, jo i en benchmarking så at sige ikke få lov til at være dyrere, altså hvis man bare går ud fra standarden.
Så hvordan sikrer vi den balance, så vi ikke får kortsigtede investeringer?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-01-14:
Tak til spørgeren.
Faktisk er det min klare opfattelse, at vi med det her lovforslag minimerer bureaukratiet i vandsektoren, altså at der bliver mindre bureaukrati, mindre indberetning – ikke mindst for de mindre selskaber.
Men det er også klart, at vi her er inde på et nyt område, og derfor er der i hvert fald i starten brug for, at vi har et forsyningssekretariat, som er i stand til at håndtere den opgave og også have et vist øje med, at de effektiviseringer, der er aftalt, bliver gennemført, altså at selskaberne håndterer den her opgave på en måde, så vi får så lave vandpriser som overhovedet muligt.
Derfor er der i hvert fald i en startperiode brug for at have et sekretariat af en vis størrelse.
Men det er også min klare hensigt, at vi selvfølgelig hen ad vejen skal sørge for, at det her sekretariat bliver skåret til og bliver så effektivt som overhovedet muligt, og også at omkostningerne, når vi ser ud i fremtiden, vil falde.
Vi har et billede af, hvad det er for nogle områder, hvor mobildækningen er dårlig.
Og der vil vi have særlig fokus på at sikre, at der kommer en bedre mobildækning, når vi fremadrettet skal i gang med udbud af de her frekvenser.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-01-14:
Tak for det.
Dette lovforslag udmønter den aftale, som et meget bredt flertal i Folketinget indgik den 29. april sidste år om en ny og forbedret regulering af vandsektoren i Danmark.
Det er vi i Dansk Folkeparti meget glade for at være en del af.
Formålet med aftalen er at skabe grundlæggende bedre rammevilkår for den danske sektor for vand og spildevand, for at vi ad den vej kan opnå en så rationel og sikker drift som muligt.
Det er bl.a. formålet, at den nye regulering skal føre til effektiviseringer i sektoren, som vil komme danskerne til gode i form af lavere vandpriser.
Den nye ordning for vandsektoren indeholder en længere række elementer, som hvert har til formål at forbedre forholdene for vandselskaberne og give incitament til en rationel drift.
Eksempelvis stilles der effektiviseringskrav til selskaberne, men kravene differentieres efter selskabernes størrelse, sådan at de små selskaber ikke belastes af unødvendig store administrative krav.
Desuden gives der gode muligheder for at fusionere flere vandselskaber til større enheder, hvis dette skønnes at kunne give stordriftsfordele, og der gives bedre rammer for investeringer i udvikling og udnyttelse af ny teknologi i vandselskaberne.
I Dansk Folkeparti er vi glade for at være en del af aftalen, og vi ser frem til, at vi som samfund kan høste frugterne af de forbedrede rammevilkår, som aftalen giver.
Derfor støtter Dansk Folkeparti dette lovforslag.
Thomas Danielsen (V), 2016-01-14:
Tak for det, formand.
I forbindelse med behandlingen af L 91 kan jeg sige, at Venstre naturligvis vil stemme for det.
Lovforslaget indebærer en række ændringer af den økonomiske regulering af vandselskaber og af reguleringen, der påvirker styringen af vandselskaberne.
Hensigten med lovforslaget er at sikre, at vand- og spildevandsforsyning drives på en effektiv måde, der både er gennemsigtig for forbrugeren og giver den lavest mulige og mest stabile pris.
Det vil komme alle vandforbrugere til gode.
Der er et stort effektiviseringspotentiale i vandselskaberne, og det skal vi selvfølgelig indfri.
Med det her lovforslag sikrer vi netop, at effektiviseringspotentialet på minimum 1,3 mia. kr. opnås i 2020.
Effektiviseringspotentialet opnås ved lettelse af administrative byrder, mere fleksible regler for organisering af vandselskaberne, differentiering af vandselskabernes finansiering af forsyningssekretariatet og indførelse af forsyningspligt, mulighed for, at selskaberne kan fastsætte differentierede takster, og mulighed for at oprette et privat brancheklagenævn for forbrugere og virksomheder.
Med dette lovforslag kommer vi altså med en lang række tiltag, der skal indfri effektiviseringspotentialet.
Det er selskaberne, der selv beslutter, hvordan effektiviseringerne laves bedst.
Overskuddet skal blive i sektoren, og derved vil forbrugere og vandforbrugende virksomheder alt andet lige opnå en lavere vandpris.
Vi skal sikre en høj forsyningssikkerhed, vi skal sikre rent vand i hanerne, og vi skal sikre, at forbrugere og virksomheder kan komme af med deres spildevand på den bedste og billigste måde.
På baggrund af disse ord kan jeg sige, at støtter Venstre forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-01-14:
Jeg vil da godt benytte dagen til at glæde mig over, at Enhedslisten var med til at få forhindret, at vi fik privatiseret vandsektoren i Danmark.
Det synes jeg er yderst glædeligt.
Man ser skræmmende eksempler ude i verden, hvor der er firmaer, som overtager den lokale vandforsyning, og hvor fattige mennesker efterfølgende oplever, at vandpriserne stiger heftigt.
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi her i Danmark har sikret, at det fortsat er en forsyning, hvor man ikke bare kan skrue op for fortjenesterne, og at vi kan fortsætte den vandsektor, som vi har, hvor der er stor fokus på både at levere rent drikkevand til forbrugerne og samtidig håndtere spildevand på den bedste måde miljømæssigt.
Det giver udfordringer med at bibeholde en drikkevandsforsyning, det giver endnu større udfordringer med at håndtere regnvand i store mængder, og det giver problemer nogle steder med at håndtere vores spildevand, når vi lige pludselig oplever, at der kommer masser af regnvand.
Der er nogle effektivitetskrav, som er lagt ind nu, og som skal udmøntes, og det er der meget stor fokus på.
Jeg håber, at den fokus på effektiviseringer ikke bliver så stor, at der ude i vandsektoren ikke er overskud til at forholde sig til de kæmpemæssige eksportmuligheder, som den danske vandsektor har.
Jeg synes, det er så vigtigt, at vi får givet plads til, at vores forsyningssektor kan være med til at eksportere de løsninger i et samarbejde mellem det kommunale og det private, så man får bredt ud til hele verden, at vi i Danmark har nogle gode løsninger for spildevandshåndtering, og at vi i Danmark har nogle gode løsninger, når man skal sikre rent drikkevand – også løsninger, som er baseret på, at man ikke skal rense sit drikkevand for at kunne drikke det.
Jeg synes, det er lidt uvist, om de her effektiviseringer er så markante, at de ikke giver sektoren luft nok til at kunne have det syn på fremtiden og overskuddet til, at man også kan indgå i samarbejde med private firmaer, så vi i højere grad kan komme til at eksportere spildevandsløsninger og drikkevandsløsninger.
Det er min bekymring for den her udmøntning af vores vandforlig.
Men det må vi jo følge op på i forligskredsen, og vi må lytte til sektoren for at høre, hvad det er for nogle bekymringer, som breder sig derude.
Der er en lang række høringssvar her, og man kan godt fornemme, at sektoren er noget bekymret for, hvad det er, de bliver sat over for i fremtiden.
Så vi vil følge det meget nøje i Enhedslisten og have fokus på, om der er nogle uhensigtsmæssigheder i den måde, forliget bliver udmøntet på.