runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-08:
Da Det Radikale Venstres erhvervsordfører, hr. Morten Østergaard, ikke kunne være til stede ved den her førstebehandling, skal jeg på Det Radikale Venstres vegne fremføre følgende: Det Radikale Venstre er stærkt optaget af de problemer og udfordringer, som det danske turisterhverv slås med i disse år. Kombinationen af skærpet konkurrence og global økonomisk afmatning har ført til drastiske fald i omsætningen i den danske turistbranche.
Ugebrevet Mandag Morgen har i denne uge sat fokus på udviklingen i dansk turisme.
Alene sidste år tabte dansk turisme 2,4 mia. kr. svarende til, at 2.400 fuldtidsansatte mister jobbet.
Tilsvarende var faldet i antallet af overnatninger 8 pct., og der blev udlejet meget færre feriehuse.
Alarmklokkerne ringer altså for dansk turisme.
Vi hører erhvervets krav om bedre rammevilkår, og selv om vi ikke aktuelt er klar til at imødekomme alle de mange ønsker, mener vi, at situationen er for alvorlig til at lade den passere.
Vi tror aldrig, at prisbillighed bliver det bærende salgsargument for dansk turisme.
Discountkonkurrence er tabt på forhånd.
Vi skal til gengæld sikre, at vi kan få en vækst i det, man kunne kalde kvalitetsturisme, og ikke mindst erhvervsturisme.
Begge dele kræver bedre markedsføring, som lovforslaget er et godt bidrag til.
Dansk turisme taber f.eks. trecifrede millionbeløb på manglende kinesisk turisme på grund af vores visumregler.
Vi opfordrer derfor regeringen til at igangsætte drøftelser om en indsats for at styrke turisterhvervets rammevilkår.
Når det er sagt, synes vi, at den målretning af markedsføringsindsatsen, som L 159 er udtryk for, er et godt skridt på vejen.
Effektiv markedsføring er en grundforudsætning for fornyet vækst i turismen, og indsatsen har ikke været god nok.
Med lovforslaget bliver Visitdenmarks opgaveformulering mere entydig, og forhåbentlig bliver indsatsen som følge heraf mere fokuseret.
Det er der behov for.
Vi læser dog også advarslerne fra aktørerne på området om, at rammerne alligevel er stramme.
Vi vil i udvalgsarbejdet søge at rejse diskussion om, hvorvidt grænsedragningen mellem lokal indsats og national indsats er landet rigtigt, altså om der skal være plads til flere regionale og lokale tiltag, end lovforslaget lægger op til.
Det kan ikke nytte noget, at aktørerne, uanset om de er lokale eller nationale, skal spilde tiden med et nyt stift bureaukrati.
Det skal vi sikre os gennem udvalgsbehandlingen.
Men lovforslagets hovedformål er rigtigt, og vi kan derfor støtte det.
Vi tror som sagt, at en mere effektiv og bedre koordineret markedsføring vil være et godt bidrag til fornyet vækst i turistbranchen.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-08:
Tak for det, hr. formand.
Det er jo altid en fornøjelse at rykke lidt frem i rækken af partistørrelser.
I Fokus synes vi, at det her forslag om et Visitdenmark er et godt forslag, som regeringen kommer med.
Det kan være med til at styrke turismen.
Det, som det grundlæggende går ud på, er jo, at man får styrket organisationen i det.
Man får en bestyrelse, som kan arbejde mere slagkraftigt, og det kan efter vores opfattelse være med til, at det bliver lidt bedre for turisterhvervet i fremtiden.
Dog synes jeg også, at det er vigtigt at sige, at vi jo tidligere i dag har haft et forslag til behandling her i Folketingssalen, som gik på at styrke udkantsområderne, og der var det min opfattelse, at regeringen ikke var så vild med, at de studerende skulle have lov til at blive boende i udkantsområderne, men regeringen bliver nødt til at indrømme, at den bliver nødt til at gøre noget for udkantsområderne i fremtiden.
Jeg kunne egentlig godt lide det forslag, som kom – jeg tror, det var – fra den socialdemokratiske ordfører om en national handlingsplan for turismen.
Det vil jeg faktisk opfordre ministeren til at gøre noget ved og at få opsat nogle bedre kriterier for turismen i fremtiden i Danmark.
Det kunne være, at vi skulle satse på, at vi styrkede vores miljø, således at Danmark blev kendt for at være et af de lande i Europa, der havde det bedste miljø, de reneste vandløb osv.
Det kunne være med til at styrke vores turisme.
Det kan have noget med priserne at gøre.
Det kunne også være, at man for at styrke turisterhvervet skulle kigge på sådan noget som hotelmomsen og dermed sørge for, at der kom flere turister til Danmark.
Hvis man kigger over på hele Vestkysten, kan man jo se, at turismen er ved at blive udsultet derovre.
Der er færre overnattende gæster, der er færre turister, der kommer til hele Vestkysten.
Det skal vi have styrket, og derfor synes jeg, at forslaget med en national handlingsplan er rigtig godt.
Orla Hav (S), 2010-04-08:
Først tak til ministeren for en positiv tilbagemelding på i hvert fald dele af det, der er blevet fremført.
Jeg har et spørgsmål til ministeren.
Jeg går ikke ud fra andet, end at den høje grad af detaljering, som fremgår af bemærkningerne, er eksempler.
Jeg går ud fra, at Visitdenmarks bestyrelse får mulighed for at lave den stærkest mulige måde at agere på i forhold til at styrke dansk turisme.
Eksempelvis fremførte hr. Karsten Hønge, at der på cykelturismens område ligger store potentialer.
er i øjeblikket grupperet med nogle andre, men hvis det er mere hensigtsmæssigt, at den knowhow, der findes på cykelturismeområdet, får en anden tilknytning, går jeg ud fra, at det kan lade sig gøre – uanset om der står noget andet i bemærkningerne.
Det var det, der lå i min bemærkning om at få skabt synergi og ikke bindinger i det her.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-04-08:
Der er ét formål med etableringen af den nye struktur, og det er at styrke indsatsen for dansk turisme.
Hvis der er endnu bedre forslag, f.eks. som det, der er nævnt her i dag om cykelturisme, vil det – selv om det ikke er nævnt i bemærkningerne – være en indlysende opgave for Visitdenmarks bestyrelse også at se på det.
Orla Hav (S), 2010-04-08:
Tak for det.
Det hjælper i hvert fald til forståelsen af, at der med hensyn til det her ikke ligger nogen bindinger, som allerede har bundfældet sig ude i det åbne land.
Nu har jeg jo klart opfordret til, at der bliver en drøftelse af en bredere indsats for at ændre på den skæve gang for dansk turisme, og så vil jeg bare spørge ministeren: Er ministeren indstillet på at tage initiativ til det, som jeg har kaldt en national handlingsplan, eller i hvert fald gøre et forsøg på at samle gode kræfter, som vil turismen det godt, for at se, om der er nogle handlemuligheder, der kan være med til at få den synkende eller hældende skude på ret køl?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-04-08:
Regeringen har allerede taget mange initiativer på turismeområdet.
Vi har et godt udgangspunkt for dansk turisme.
Vi har en god struktur og nogle gode aktører på området, vi har det næsthøjeste niveau af overnatninger pr. indbygger i Nordeuropa, og midt i sådan lidt klagesang skal vi altså lige huske på, at vi har flere udenlandske turister end både Norge og Sverige har tilsammen.
Så vi har et godt udgangspunkt.
Men det er ikke nogen hemmelighed, at vi har oplevet en tilbagegang de sidste 10 år.
Derfor skal der også strammes op, derfor laver vi en ny organisering, og derfor har vi gennem de seneste år taget et væld af forskellige initiativer på området.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-08:
Når nu ministeren siger, at vi er et af Nordens bedste lande med hensyn til turisme, er det en sandhed, men sandheden er jo også, at turismen er faldende herhjemme.
Sandheden er, at nogle af dem, som ovre på Vestkysten lever af turisme, simpelt hen er nødt til at lukke ned, fordi deres forretning ikke længere løber rundt.
Synes ministeren ikke, selv om ministeren synes, at det går ufattelig godt, at man godt kan få det til at gå lidt bedre end ufattelig godt ved at udarbejde en handlingsplan, hvor man kigger på, at det skal gå endnu bedre end godt?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-04-08:
Det går jo ikke ufattelig godt, når tallet i de sidste 10 år har været faldende.
Det er der mange forskellige årsager til.
Jeg tror, at en af de væsentligste årsager til, at der også sidste år har været et fald i Danmark, har været den svenske kronekurs sat over for den danske, som har betydet, at det virkelig har krævet en stolt svensker for at tage til Danmark og bruge sine penge her, når det er 25 pct. dyrere, end det er at bruge pengene i Sverige.
Der er et væld af aktiviteter.
Jeg tror, at man skal passe på med at sige, at en handlingsplan sådan bare lige med et knips skulle kunne løse alle de udfordringer, der er på turismeområdet.
Vi har lavet handlingsplaner.
Der blev senest i 2006 lanceret en turismepolitisk vækstplan.
I 2007 lancerede vi handlingsplanen for offensiv global markedsføring af Danmark.
Nu er vi i gang med at lave den her nye struktur for Visitdenmark, som er blevet positivt modtaget her i Folketinget.
Så der sker noget.
En handlingsplan vil jo ikke ændre ved det.
Vi arbejder konstant med det, og det har topprioritet fra regeringens side at gøre noget ved turismen.
Pernille Frahm (SF), 2010-04-08:
Det er sådan for at forsøge at afdække, hvad Dansk Folkeparti egentlig mener om situationen nu, for det blev der ikke rigtig sagt noget om.
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti synes, at det skal kommunerne og den enkelte skole og den enkelte skoleleder bare selv ordne, og så spørger jeg Dansk Folkeparti, der ellers godt kan finde ud af at centralisere beslutningerne herindefra, når det handler om andre områder: Synes hr. Hans Kristian Skibby, at det fungerer?
Synes hr. Hans Kristian Skibby, at det er tilfredsstillende med det stigende antal klager, der kommer hvert eneste år, og det stigende antal borgere, der får ret i deres klager?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-04-08:
Liberal Alliance støtter lovforslag nr. L 168.
For os er det helt grundlæggende, at folk med handicap i videst muligt omfang skal kunne få de samme muligheder som alle andre og dermed også mulighed for at kunne komme rundt til det, de nu skal, om det er arbejde, uddannelse eller andre aktiviteter, som det også er beskrevet i lovforslaget.
Dette lovforslag bygger endnu en gang på to aftaler: en mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance og en mellem regeringen og kun Dansk Folkeparti.
Men i modsætning til den diskussion, vi havde ved et tidligere lovforslag, er det så heldigt, at Liberal Alliance også støtter den del, som vi ikke er direkte aftalepart i, og derfor har vi ikke noget ønske om at gøre yderligere ved den sag.
Til gengæld er vi selvfølgelig glade for også den anden del af forslaget, altså den som handler om afbureaukratisering, og som er en del af den aftale, vi lavede med regeringen og Dansk Folkeparti.
Der er en løbende række aftaler, som vi har lavet for at afbureaukratisere.
Det er et arbejde, som stadig pågår, og som vi håber at kunne fortsætte, så vi yderligere kan få færre regler, mindre bureaukrati og mindre spild af penge.
Men vi støtter altså både den del, der handler om afbureaukratisering, og især den del, der handler om at give bedre forhold for handicappede.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-08:
Det her forslag fra Socialistisk Folkeparti, som vi behandler nu, er et forslag, som Dansk Folkeparti jo principielt vil sige er anerkendelsesværdigt, altså at vi med forslaget får sat fokus på en debat om, hvordan det skal gå med den målrettede specialundervisning af børn, der har behov for det, udeomkring i landets kommuner og i kommunernes folkeskoler.
Men vi kan ikke støtte forslaget, som det ligger her, og det er der sådan set en række årsager til.
Hvis man kigger på den i forslaget beskrevne sammensætning af det her rådgivende organ, ser man, at Danmarks Lærerforening, PPR, Skole og Samfund, Skolelederforeningen, Dansk Handicap Forbund, Socialpædagogernes Landsforbund, Kommunernes Landsforening samt en eller flere relevante uddannelsesforskere skal sidde med i det her såkaldte rådgivende organ.
Og vi ved jo alle sammen godt, hvad det munder ud i, nemlig at når de rådgivende funktioner kommer i gang, vil det også betyde, at der vil komme et politisk pres.
Det vil meget let kunne blive et billede af et partsindlæg, og det vil gøre, at man nemt vil få en diskussion, hvor det kan være vanskeligt at se forskel på, om det er et partsindlæg eller det decideret er et rådgivende analysearbejde, som skal vurderes. Hvad der er endnu mere vigtigt, er jo netop, at den her opgave ligger fast forankret og bliver forvaltet i kommunerne af de enkelte skoleledere, af de enkelte valgte byråd og kommunalbestyrelser.
Her ligger ansvaret, og her skal opgaven også ligge helt og holdent.
Dette ses også tydeligt, ved at rammerne for udgifter til specialtilbud er udvidet markant gennem de senere år, og at de normale undervisningstilbud er under kraftigt pres.
Endelig vil jeg gerne sige på vegne af Dansk Folkeparti, at det jo er sådan, at vi i forvejen har et ganske glimrende klagesystem, som sikrer, at både børn, forældre og pårørende kan indbringe de tvivlssager, der måtte komme, for Klagenævnet for vidtgående specialundervisning.
Det er en instans, som vi kan se modtager mange sager til behandling.
Så på den baggrund kan vi ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Tina Petersen (DF), 2010-04-08:
Jeg vil da gerne uddybe.
Som både folketingsmedlem og byrådsmedlem ser man jo desværre, at der efter det kommunale valg, der var her i november 2009, er ændret i budgetter, og man kan nu se, at de her besparelser kommer, og de kommer i socialdemokratiske og venstrefløjskommuner.
Regeringen med Dansk Folkeparti havde forudset, at det kunne få den her konsekvens.
Nu går man ind og kompenserer både på ældreområdet og andre områder for netop at undgå, at det bliver en realitet, at de besparelser ude i kommunerne går igennem via socialdemokratiske og venstrefløjskommunalpolitikere.
Der er nogle ude i kommunerne, som løber fra det kæmpeansvar, og det kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren om.
Spørgsmålet er, om borgeren er vigtigere end det politiske spil, der nu foregår ude i kommunerne.
Dermed vil jeg også sige, at lovgivningen jo skal overholdes.
Den forlanger vi herindefra at alle skal overholde, herunder også os selv, kommunalpolitikerne og regionsmedlemmerne.
Så kunne det ikke være, at man ude i kommunerne skulle begynde at kigge på, hvor meget man egentlig trækker lovgivningen lige på grænsen?
Tina Petersen (DF), 2010-04-08:
Først vil jeg starte med sige tusind tak til Enhedslisten og også resten af venstrefløjen, fordi man i dag støtter det forslag, der her er fremsat.
Dernæst vil jeg sige, at jeg igen og igen hører en benægtelse af, at der faktisk bliver tilført midler til kommunerne, og at der er blevet det siden 2001.
Nu er det skægt nok, at de to finansudvalgsmedlemmer er til stede hernede og så kan snakke om det, og derfor vil jeg gerne have en bekræftelse af, at der er tilført midler til det offentlige siden 2001 på de her områder.
Er det en klar benægtelse af det, vi nu får at høre igen, eller kan vi få sandheden at vide, nemlig at der sådan set er tilført flere og flere midler?
Per Clausen (EL), 2010-04-08:
Jeg synes ikke, at der er nogen grund til at have en lang diskussion om, hvorvidt der har været økonomisk vækst i Danmark siden 2001 eller ej, for det har der jo været.
Jeg konstaterer bare, at relativt set har udviklingen i den offentlige sektor ikke været i stand til at give den samme forbedring, sådan at folk har oplevet de samme serviceforbedringer, som man oplever i sit eget private hjem, i hvert fald hvad angår den del af befolkningen, som nyder godt af de skattelettelser, som Dansk Folkeparti, Venstre og Konservative har haft størst vilje til at give til de bedst lønnede i vores samfund.
Tina Petersen (DF), 2010-04-08:
Så ryger vi jo straks igen ind i debatten om, hvordan man fordeler kroner og øre ude i kommunerne, hvilket igen leder mig hen til at sige, at i de kommuner, der er styret af venstrefløjen – Socialdemokratiet og resten af venstrefløjen – vælger de at spare på de her områder, som vi snakker om i dag, altså de borgernære områder, og det har jo aldrig været tanken, at vi skulle lægge bånd på de områder.
Derfor må regeringen nu ty til at kompensere lige netop for at undgå de her ting.
Det er da en glæde i dag at kunne se venstrefløjen støtte op om det, men kan vi forvente – og det vil jeg gerne have et klart svar på – at venstrefløjen så også i dag går ud og siger til deres byrådsmedlemmer: Ved I hvad, kære venner, her sætter vi grænsen?
Jeg har sagt en gang i dag, at jeg smiler, og nu smiler jeg endnu mere, fordi nu er vi inde ved pointen, som der godt kan være lidt tvivl om.
Jeg undrer mig, så jeg vil gerne først have et svar på, om vi er enige om, at det er Folketinget, som fastsætter lovgivning i Danmark.
Dernæst kan jeg jo høre, at det ikke bare er på ældreområdet, kommunerne nu højst sandsynligt går ud og laver besparelser.
Det er sådan set alle områder, som jeg før nævnte, for de nære ting.
Det leder mig tilbage til mit spørgsmål igen.
Er det sådan, at vi kan forvente, at socialdemokratiske kommuner og dermed også venstrefløjskommuner, hvor De Radikale jo hører ind under, vil komme med besparelsesforslag nu for at give udtryk for den her nulvækst, altså rammen, som regeringen og Dansk Folkeparti jo hele tiden og fra starten af har sagt skulle være i eget hus, altså at man kigger på sig selv og ikke på de nære ting i samfundet?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-04-08:
Tak for det.
Dette er jo et lovforslag, som deler sig i flere elementer, vel primært to.
Det første handler om beregningsgrundlaget for madordningerne her, og der er det sådan, at Liberal Alliance har et finanslovforlig sammen med regeringen og Dansk Folkeparti for finansloven for 2009, så det bakker vi selvfølgelig op om.
Den anden del af lovforslaget er så udmøntningen af finanslovaftalen for 2010, som er en finanslovaftale, som er lavet mellem regeringen og Dansk Folkeparti, men altså ikke Liberal Alliance.
Den del handler om, at der indføres et loft over modtagerens betaling for madservice på 45 kr.
Det var ifølge hr. Per Clausens opfattelse et for stort håb.
Jeg vil sige, at der hverken er grund til at frygte eller håbe det, for det bliver allerede indført med det her forslag.
Maks. betaling for madservicen er vi direkte imod.
Det er en centralisering, som vi ikke mener er rimelig, og vi mener heller ikke, at der er noget som helst grundlag for at sige, at det lige skulle være 45 kr., som man maksimalt kunne betale for maden.
Hvis der er kommuner, som vil tilbyde noget bedre eller noget dyrere, skal de da bare have lov til det.
Jeg vil også mene, at det er højst mærkværdigt, at man tager elementer fra to forskellige forlig med forskellige forligskredse og propper dem ind i det samme lovforslag og dermed jo gør det ret umuligt for det parti, som ikke er med i begge forligskredse, at tage stilling på en fornuftig måde til det lovforslag, der ligger.
Så Liberal Alliances stillingtagen til lovforslaget vil afhænge af ministerens svar på, om man deler lovforslaget i to eller ej.
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-08:
Jeg har noteret mig, at der i debatten om lovforslaget har været en del bemærkninger med hensyn til madens kvalitet, og der vil jeg først og fremmest lige sige, med hensyn til om maden er lækker eller ej, at det jo meget er en subjektiv holdning i forhold til det, som Socialdemokraterne fremførte.
Men med hensyn til madens kvalitet, kan jeg berolige kommunalbestyrelserne med, at der i Socialministeriets vejledning til serviceloven henvises til Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeris generelle regler for håndtering af fødevarer m.v. samt til deres vejledning »Anbefalinger for den danske institutionskost«, der bl.a. indeholder råd om kost til ældre, diætkost, ernæringslære og skal virke som en kilde til inspiration for kommunalbestyrelsen ved fastlæggelse af kvalitetskravene for madservice.
Så der er lagt vægt på, at det selvfølgelig skal være en god kvalitet og ernæringen skal være i orden.
Der vil jeg lige sige, at som reglerne er nu, må kommunalbestyrelsen ikke opkræve mere i betaling for tilbuddet om madservice hos modtagerne, end det koster at producere og levere ydelsen.
Så det er ikke et sted, hvor man ved at skrue priserne op kan hente nogen penge og dermed få et overskud.
Med hensyn til hvad selve det at rulle lovforslaget ud kommer til at koste, så fremgår det jo af lovforslaget, at der er afsat penge både i 2010 og i 2011 og frem, og det skal fungere som en ramme for forhandlingerne med KL om DUT-kompensationen.
Og når jeg nu er ved DUT-kompensationen, vil jeg for god ordens skyld slå fast, at når kommunerne kompenseres for loftet, kompenseres de under et, og det vil sige, at også de kommuner, hvis takster ligger under 45 kr., modtager kompensation efter de almindelige DUT-principper.
Det er sådan, at den andel, som kommunerne kompenseres med, er beregnet på grundlag af tallene i de kommuner, hvis omkostninger ligger over de 45 kr. for en hovedret.
Så vil jeg afslutningsvis takke Folketinget for en velvillig behandling af det her lovforslag, jeg ser frem til udvalgsbehandlingen og til at besvare de spørgsmål, der bliver stillet i den forbindelse, og der vil vi selvfølgelig også i forhold til det sidste, som Liberal Alliance kom frem med, lige svare på det.
Per Clausen (EL), 2010-04-08:
Det er bare en bemærkning til synspunktet fra socialministeren om, at der kompenseres for ekstraudgifter i 2011.
Jeg vil spørge, om den kompensation sker inden for den nulramme, som regeringen har sagt skal gælde for dette område.
For i så tilfælde må kompensationen jo føre til nedskæringer et andet sted.
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-08:
Nu er det altid sådan, at når Folketinget vedtager et lovforslag, som betyder øgede udgifter for kommunerne, har man jo det, som jeg fremførte om DUT-princippet, altså DUT-kompensation.
Der går man jo så ind fra Folketingets og statens side og kompenserer kommunerne for de udgifter, de har hertil.
Sådan har det sådan set været altid, og sådan vil det også være fremover.
Per Clausen (EL), 2010-04-08:
Vi kan altså være fuldstændig sikre på, at når regeringen snakker om nulvækst i kommunerne i de kommende år, gælder det ikke i forhold til forslag, som bliver vedtaget i Folketinget, og som påfører kommunerne ekstra udgifter.
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-08:
Det fremgår klart af lovforslaget, at der er afsat 25 mio. kr. i 2010 og 50 mio. kr. i 2011.
Man har været ude at se på, hvor mange kommuner der har haft en udgift over 45 kr., og man har beregnet de 50 mio. kr. fra 2011 og fremefter ud fra det princip.
Det er klart, at det indgår i DUT-kompensationen.
Sådan er det, hver gang Folketinget beslutter noget, som koster kommunerne ekstra penge.
Hvis det sker, skal der også tilføres ekstra penge efter DUT-princippet, og det bliver der ikke lavet om på, selv om der tales om nulvækst.
Per Clausen (EL), 2010-04-08:
Altså, jeg behøver slet ikke at sige til Enhedslistens byrådsmedlemmer, at 45 kr. er alt for meget, og at man skal gøre alt, hvad man kan, for at få prisen længere ned.
Det arbejder vores byrådsmedlemmer i forvejen for.
Hvad socialdemokratiske, radikale og SF-byrådsmedlemmer arbejder for, må de jo stå til ansvar for.
Vivi Kier (KF), 2010-04-08:
Ja, nu tillader tiden jo desværre ikke, at jeg sådan kan gå ind i en lang forklaring i forhold til nulvæksten – det ville jeg ellers rigtig gerne.
Men jeg synes, man hænger sig lidt for meget i det.
Det er jo ret væsentligt, at man bekræfter og erkender, at der er afsat penge i de forhandlinger til kommunerne for det her, så selvfølgelig får kommunerne de penge, der er aftalt.
Tina Petersen (DF), 2010-04-08:
Jamen det er sådan lige for at slå noget helt konkret fast, og jeg skal såmænd bare have noget bekræftet af ordføreren, som jo er fra Dansk Folkeparti, som jeg selv er.
Nu er nulvæksten jo faktisk på 0,2 pct.
Det er helt korrekt, og jeg kan se, at der faktisk kun er to af Finansudvalgets medlemmer til stede hernede i dag.
Nu er det jo sådan, at regeringen inklusive Dansk Folkeparti ønskede at stille nogle krav, da man lavede den her nulvækst inden for egen ramme.
Det vil sige, at kommunen – ganske som en husholdning – skal finde de her besparelser inden for egen ramme.
Det har aldrig været tiltænkt, at man skulle gå ud og lave besparelser på de nære ting – de ting, som berører den enkelte borger – uanset hvilket område vi kigger på.
Debatten har udviklet sig til at handle om, om vi har kommunalt selvstyre.
Ja, vi har selvstyre ude i kommunerne.
Vil hr. Martin Henriksen give mig ret i det?