runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-07:
Jeg må starte med at rette hr. Bjarne Laustsen, for det er jo hverken hr. Bjarne Laustsen eller Socialdemokraterne for den sags skyld, der på nogen måde har presset regeringen eller bidraget til, at vi nu har sikret fuld hjemtagning i landdistriktsprogrammet.
Tværtimod har hr. Bjarne Laustsen jo ikke ønsket at deltage i et forlig på det område, og derfor vil jeg sige, at det, der er sket, er, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti har lavet en meget ambitiøs plan i forbindelse med »Grøn vækst«, hvor vi både tager hånd om de miljø- og klimamæssige udfordringer, som vi står over for, og samtidig sikrer en fornuftig udvikling i erhvervet.
Og det er jo i den aftale, vi er blevet enige om at lave fuld hjemtagning i landdistriktsprogrammet frem til 2013.
Så vil jeg sige, at jeg også gerne så, at vi kunne hjemtage fiskerifondsprogrammet fuldt ud, men det er jo et spørgsmål om at finde den der krone, der skal gå til medfinansieringen, og jeg kan ikke bare sådan hive de her medfinansieringsopgaver ud af budgettet.
Det vil jo blive rigtig interessant her i den kommende tid at se, om Socialdemokraterne for alvor vil gå ind i diskussionen om, hvordan vi fremover skal prioritere finansieringen af forskellige initiativer.
Bjarne Laustsen (S), 2009-10-07:
Nu er det jo ikke en skam at blive væk, hvis man ikke bliver inviteret.
Regeringen har valgt at prioritere den politiske og økonomiske situation sammen med Dansk Folkeparti.
Det bærer man hovedansvaret for.
Man har valgt at sige, at man giver skattelettelser, og beskæftigelsesministeren har valgt at sige: Vi vil hellere udbetale dagpenge end at gøre noget som helst, fordi ledigheden ikke er høj nok endnu.
Jeg synes bare, at det er en kortsigtet argumentation.
Jeg synes, at hvis vi er enige om, at konstruktionen med krone til krone gør, at vi kan være med til at udvikle arbejdspladser i Danmark inden for fiskeriområdet, så er det fornuftigt at gøre det.
Jeg mangler en argumentation fra fødevareministeren for, hvorfor man ikke vil gøre det.
Hvis nu ministeren er enig i, at det er klogt at investere i dansk fiskeri i fremtiden, hvorfor så ikke hjemtage de midler?
Maskinen er opfundet.
Man skal bare give 1 kr., så får man 2 kr.
Man kan faktisk ikke få noget, der er bedre.
Det mangler jeg at få at vide.
Bente Dahl (RV), 2009-10-07:
Det er jeg jo rigtig glad for, for jeg ville også høre ministeren sige, at ministeren også er åben for at tage den viden ind, der findes i FN's landbrugsvidenskabelige panels undersøgelser, som er offentliggjort i en rapport fra IAASTD, det står for International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development.
Det hører jeg at ministeren er åben for.
Det er jeg jo glad for, for det næste spørgsmål, jeg vil stille, er netop, hvorfor der skulle afsættes de 65 mio. kr., som jeg har fået oplyst det er, til forskning i noget, som FN's landbrugsvidenskabelige panel har vejet og fundet for let.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-07:
Det var jo det, jeg bad hr. Bjarne Laustsen om, nemlig at anvise, hvor det så er de medfinansieringsmidler skal komme fra.
Jeg kan oplyse hr. Bjarne Laustsen om, at vi vil kunne lave sådan cirka fuld hjemtagning af fiskerifondsprogrammet med omkring 120 mio. kr., altså frem til 2013.
Hvis vi så tog det over 4 år, var det fire gange 30 mio. kr.
Jeg tvivler da ikke på, at der ville komme gode ansøgninger fra hele landet, fordi der er rigtig mange, der har gode ideer til, hvordan man kan videreudvikle fiskerierhvervet.
Så jeg er da ikke i tvivl om, at de også ville kunne komme i anvendelse.
Men hr. Bjarne Laustsen skylder mig jo, hvis vi sammen skulle skabe resultater på det her område, at komme med forslag til, hvor det så er, vi skal hente de her 120 mio. kr., der skulle kunne sikre, at vi kunne hjemtage de resterende midler.
Bente Dahl (RV), 2009-10-07:
Det emne, jeg gerne vil have belyst i dag, er sammenhængen mellem viden om og anvendelse af genmodificerede afgrøder.
I Det Radikale Venstre er vi jo ikke teknologiforskrækkede, men vi vil gerne have tingene undersøgt ordentligt og til bunds, før vi tager dem i anvendelse.
Vi er skeptiske over for, at sådanne afgrøder skulle dyrkes i Danmark, fordi vi gerne ser økologien fremmet, men det vigtige er som sagt, at vi under alle omstændigheder vil have, at gmo skal belyses med den viden, der er tilgængelig.
Derfor vil jeg gerne spørge ind til den vidensyntese, som ministeriet og ministeren har udgivet, og som skulle flytte debatten væk fra mytedannelsen, som der står i indledningen.
Nu er det sådan, at ikke al den viden, der er henvist til i vidensyntesen, er offentlig.
Der findes mere viden.
F.eks. er en undersøgelse, som FN's landbrugsvidenskabelige panel har foretaget, ikke omtalt i vidensyntesen.
Ligeledes er der to undersøgelser, en fra USA og en fra Østrig, som heller ikke er omtalt i vidensyntesen.
Og så er det, jeg gerne vil vide, hvordan det kan være, at fødevareministerens syntese ikke indeholder disse internationale undersøgelser, som er af stor værdi for forskningen vedrørende gmo.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-07:
Jeg har jo simpelt hen bedt en række eksperter om at samle, hvad vi ved om gmo på nuværende tidspunkt, hvor vi står, hvis vi skal gøre status nu, og vidensyntesen konkluderer jo, at der er et potentiale i forhold til gmo-afgrøder, men at vi simpelt hen har brug for mere viden på området.
Det er også derfor, at jeg har afsat en ramme på, som jeg husker det, 85 mio. kr. til forskning i bioteknologi og herunder gmo, fordi jeg simpelt hen synes, det er vigtigt, at vi i Danmark er med i forhold til at vurdere, om der er nogle perspektiver i det her, eller der ikke er, om det er noget, vi skal tage i anvendelse, når der kommer nogle bedre resultater, eller hvordan det i det hele taget ser ud.
Fru Bente Dahl henviser til en række rapporter, som ikke er taget med, og det undrer fru Bente Dahl sig over.
Det må jeg simpelt hen sige at jeg ikke kan svare på på stående fod, men jeg skal gerne spørge gruppen bag vidensyntesen om det og så vende tilbage med svaret til enten fru Bente Dahl eller til Fødevareudvalget.
Det, der er afgørende for mig, er, at vi har et godt grundlag at debattere ud fra, når vi skal prioritere, hvor vi vil hen, hvad angår gmo.
Jeg er jo ikke i tvivl om, at noget af det mest sikre og i hvert fald det mest overvågede i virkeligheden er gmo, og det er jo bl.a., fordi der er et politisk krav om, at vi hele tiden får foretaget de her sikkerhedsmæssige vurderinger af, hvad det er der sker, og hvad konsekvensen er.
Jeg synes jo, at fru Bente Dahl således oplivet af ministerens besvarelse, kan jeg forstå, er inde på det helt rigtige spor i forhold til, om der f.eks. kan være nogle afgrøder, der kan være tørkeresistente og dermed afhjælpe nogle af de hungersnødproblemer, man har i ulande.
Jeg synes, at der virkelig er nogle perspektiver i det.
Det andet er f.eks. en resistent kartoffelplante, så man ikke skal bruge så meget pesticid, som man gør i dag.
Selvfølgelig er jeg åben over for nu at undersøge de der tre undersøgelser, som fru Bente Dahl henviser til.
Jeg synes, at vi alle sammen skal være åbne i forhold til, hvad vi har af viden, og hvad vi har af erfaring, og hvad mulighederne er – og så forholde os til det derefter.
Jeg har allerede gjort rede for, at jeg synes, det er helt afgørende, at vi i Danmark er med, i forhold til hvad vi ved om gmo'er, hvad de eventuelt kan anvendes til, hvad der er af risici, hvad der er af muligheder.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi ikke bare er afhængige af nogle andre, men at vi rent faktisk også har vores forskere, der er med i det her felt.
Det, der er helt afgørende for mig, er, at vi ikke på forhånd udelukker nogle muligheder, nogle andre metoder, fordi vi simpelt hen bare ikke har nok kendskab til det eller er lidt angste, i forhold til hvad det her nymodens halløj nu handler om.
Derfor er det vigtigt for mig både at inddrage og kende diverse rapporter, diverse forsøg, de erfaringer, som nogle lande allerede har gjort sig.
Men det helt centrale er jo at følge med i, om anvendelse af gmo-afgrøder vil kunne hjælpe os i forhold til nogle af de udfordringer, vi står over for, omkring miljø, klima og andre ting.
Bente Dahl (RV), 2009-10-07:
Igen er jeg opmuntret af, at ministeren siger, vi må inddrage anden viden, ministeren vil gerne inddrage al viden.
Det er jeg helt enig i.
Mit spørgsmål må så være: Er ministeren åben over for at tage de her tre undersøgelser, som jeg nævner, med ind i grundlaget for den videre politik på området?
Det er det ene spørgsmål.
Til sidst vil jeg gerne tage fat i ministerens bemærkning om fødevaresikkerhed: Hvordan vil ministeren sikre, at gmo-forskningen afdækker, hvordan tørkeresistente afgrøder kan udvikles?
I øjeblikket er det sådan, at der er forholdsvis få – nemlig to – store internationale virksomheder, der sidder på hele den her forskning på gmo-området, og der vil jeg gerne høre, hvordan ministeren vil sikre, at f.eks. tørkeresistente afgrøder kan udvikles.
Ida Auken (SF), 2009-10-07:
Nu har det temmelig meget med det spørgsmål at gøre, for jeg spurgte, hvilke politiske hensyn ministeren tilgodeså ved ikke at afrapportere til EU i overensstemmelse med DMU.
Det vil sige: Hvis man ikke følger det, som DMU siger, men laver den ændring, som ministeren lige nu lægger ryg til, hvad er det så for interesser, der ligger bag?
Er det f.eks. en Skov- og Naturstyrelse, der lever af skovdrift?
Er det en Skov- og Naturstyrelse, som har visse faglige traditioner, hvor de går mere op i skovene, end de går op i alt den her kriblekrablenatur, biodiversiteten i bunden?
Jeg kan forstå, at jeg ikke får noget svar fra ministeren, men så vil jeg gerne høre: Vil ministeren nu gå ind og rette op på det, vi har set her?
Vil ministeren gå ind og ændre det, sådan at man nu følger DMU hele vejen rundt, ikke kun med hensyn til fremtidsudsigterne, men sådan at man faktisk stopper det her fifleri og følger DMU hele vejen rundt?
Vil ministeren gøre det?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-10-07:
Nu er det jo generelt en dum idé at lyve, også når man er politiker, og fru Ida Auken stiller jo også det spørgsmål i spørgsmål 8, som jeg da gerne vil svare på nu, selv om det er spørgsmål 6, vi er ved. Som det bl.a. fremgår af Jyllands-Posten,
gav jeg, da jeg lige var tiltrådt som minister, klart udtryk for, at vi i forhold til den fremtidige udvikling for arts- og naturtyper skulle lægge DMU's faglige vurdering til grund for ikke at blande faglighed sammen med politik.
Derfor er det jo også det, som er fremgået af medierne, og det står jeg fuldt og helt ved.
Fru Ida Auken har haft en lang række kommentarer, og der er også andre politikere, der har haft kommentarer, og derfor har jeg så også bedt om, at jeg nu får en redegørelse om sagen, for nogle af de ting, der hænger sammen med hele det her spørgsmål, har jo også fundet sted, før jeg var miljøminister.
Det har i hvert fald ikke meget at gøre med spørgsmål nr. S 8, der er stillet, og derfor vil jeg sige til fru Ida Auken, at det spørgsmål må stilles på skrift.
Jeg er enig i, at Danmarks afrapportering til EU efter habitatdirektivets artikel 17 er Miljøministeriets og dermed også miljøministerens ansvar.
Det er ministeriets ansvar, at direktivet implementeres korrekt, og at der indrapporteres til EU, sådan som vi er forpligtet til.
Det er også ministeriets ansvar at fortolke direktivet.
Ida Auken (SF), 2009-10-07:
Ja, jeg synes lige, vi skal minde om, hvad den her sag handler om.
Den handler om, at Danmarks Miljøundersøgelser, som er fagpersonerne, skal lave en indrapportering til EU om, hvordan de danske skove har det.
Så vælger Skov- og Naturstyrelsen at gribe ind i DMU's arbejde så meget, at man – nu står jeg her med tallene – ændrer en indrapportering fra dårlig, dårlig, dårlig, dårlig, ringe, ringe, ringe, ringe, dårlig, dårlig, dårlig, dårlig til, efter at Skov- og Naturstyrelsen har grebet ind i DMU's arbejde, god, god, ringe, ukendt, ukendt, ukendt, ukendt, ukendt, god, god, ringe, ukendt.
Ministeren siger så til Altinget den 30. september, og han siger det til Jyllands-Posten, at han tilbage i december 2007 krævede, at man skulle lægge DMU's vurderinger af skovenes tilstand til grund for indberetningen til EU.
Holder ministeren fast i den udtalelse, altså at han krævede af sit ministerium, at man lagde DMU's indberetninger til grund for det?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-10-07:
Jeg kan jo starte med igen at svare på det, som spørgsmålet går på, nemlig spørgsmål 6, og det er om, hvem der har ansvaret.
Og det er Miljøministeriet og miljøministeren, der har ansvaret for at leve op til de direktivforpligtelser, der er.
Men når det er sagt, så vil jeg også gerne sige, at jeg jo også har noteret mig, at Danmarks Miljøundersøgelser mener, at det er den danske stat og ikke DMU, der er ansvarlig for indrapportering, og at de anerkender Miljøministeriets ret til at tolke direktivteksterne.
Det fremgår jo også af en pressemeddelelse, som DMU udsendte i torsdags, den 1. oktober.
Ida Auken (SF), 2009-10-07:
Hold da op, jeg kan godt forstå, at miljøministeren ikke ønsker at svare på spørgsmålet.
Nu prøver jeg igen: Holder ministeren fast i det, som han sagde til to danske medier, nemlig at han har bedt sit ministerium om at følge DMU's indstilling om at indrapportere, hvordan skovene har det?
Det kan ikke være noget svært spørgsmål for ministeren at svare på.
Og hvis ministeren ikke – når nu vi er der – synes, det er tilfældet, så kan man jo undre sig over den pressemeddelelse, der dengang kom fra ministeriet, hvori der stod noget så fint som en statusrapport til EU fra DMU.
Så nu må vi da kunne få ministerens svar ganske kort: Holder ministeren fast i sine udtalelser om, at han bad ministeriet lægge DMU's vurderinger til grund for indrapporteringen, eller var det en løgn, han sagde til Jyllands-Posten og til Altinget?
Ja, hvis ministeren holder fast i, at han har bedt ministeriet følge DMU's indrapporteringer, om det så kun er med hensyn til fremtidsudsigter, eller hvilken kattelem ministeren nu prøver at skabe sig her, så må han jo være noget utilfreds med den indrapportering, der er sket, altså hvor dårlig og ringe er blevet vendt til god og ukendt.
Det kan man da ikke være tjent med som minister.
Så kan ministeren vel ikke holde fast i, at han har bedt ministeriet om at følge DMU's anbefalinger.
Hvilke politiske hensyn tilgodeså ministeren ved ikke at afrapportere til EU i overensstemmelse med DMU's faglige opgørelse af naturtilstanden?
Jeg vil gerne vide: Hvilke politiske hensyn tilgodeså ministeren ved ikke at afrapportere til EU i overensstemmelse med DMU’s faglige opgørelse af naturtilstanden?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-10-07:
Som det jo er fremgået af pressen, gav jeg, da jeg lige var tiltrådt som minister, klart udtryk for, at vi i forhold til den fremtidige udvikling for arter og naturtyper skulle lægge DMU’s faglige vurdering til grund, netop for ikke at blande det faglige sammen med det politiske.
Men som jeg også har sagt, er der jo kommet en lang række alvorlige anklager i den her sag, som jeg også vil sige er kompliceret, og derfor har jeg bedt om at få en redegørelse, sådan at vi kan få vendt hver en sten, og den vil jeg selvfølgelig også orientere både fru Ida Auken og Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg om, når den foreligger.
Ida Auken (SF), 2009-10-07:
Det er meget svært at få et svar ud af miljøministeren.
Han har et talepapir, som han så læser op af, og det kan jeg godt forstå.
Det er også en virkelig, virkelig dårlig sag, han har her, hvor vi tydeligt kan se, at dårlig, dårlig, dårlig, ringe, ringe, ringe, ringe, dårlig, dårlig, dårlig er blevet vendt til god, god, ringe, ukendt, ukendt osv., og hvor ministeren bliver ved med at holde fast i, at han har sagt, at man skulle følge DMU.
Jeg synes, at ministeren skulle gå ind og tage ansvaret for den indrapportering, der er sket nu her, og stå til ansvar for, at man har ændret i det, fagpersonerne har villet indrapportere.
Han kan da rejse sig op nu og tage ansvaret for det, som han skulle have gjort for i hvert fald 1 år, måske endda længere tid siden, men det er sådan lidt sent gået op for ham, at man ikke har fulgt DMU.
Men nu, lige om lidt, får vi talepapiret læst op en gang til, og det vil jeg så glæde mig til.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-10-07:
Det vil jeg skåne fru Ida Auken for og blot sige til fru Ida Auken, at jeg synes, at det ville tjene fru Ida Auken, hvis hun afventede den redegørelse, der kommer.
Ida Auken (SF), 2009-10-07:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om Skov- og Naturstyrelsen har nogen økonomiske interesser i, hvordan de danske skove har det, og i den her rapportering til EU.
Så måske kunne miljøministeren løfte sløret for, om det betyder noget for Skov- og Naturstyrelsens økonomi, hvis der er flere skove, hvor tilstanden ikke er gunstig.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-10-07:
Men jeg kan jo sige, at det samråd, som fru Ida Auken også deltog i, handlede om selve implementeringen af direktivet, og det havde vi jo en lang diskussion om på det samråd.
Benny Engelbrecht (S), 2009-10-07:
Selv om det her er den uforberedte spørgetime, er jeg ikke bekymret for at stille konkrete spørgsmål.
Jeg er sikker på, at ministeren er utrolig godt klædt på, når det drejer sig om spørgsmål, hvor vi går helt ned i køledisken ude i supermarkederne.
For den seneste uges tid har jo i den grad været præget af først og fremmest en debat om slagtermestre og om hakket kød.
Så jeg er ret sikker på, at ministeren er godt klædt på til mit spørgsmål.
Vi har set en ganske ulykkelig sag og en afsløring af en række overtrædelser af almindelig god skik i forhold til hakket kød, altså hvor vi oplever, at hakket kød bliver ompakket i butikkerne, og at der bliver sat nye datoer på.
Det, som mit spørgsmål går på, er i den forbindelse ressourceforbruget, for jeg har naturligvis bemærket, at der er sat en meget intensiv kontrol i gang.
Vi er enige om, at det skal der så sandelig også være.
Men jeg har også bemærket, at det decideret fremgår, at kontrolmetoden, som man anvender nu, er særlig arbejdskrævende.
I betragtning af at vi jo må erkende, at fødevaremyndighederne sådan set desværre har rigeligt at se til og også er hårdt spændt for, er vores bekymring i Socialdemokratiet selvfølgelig, om der er ressourcer nok, eller om det her kommer til at betyde, at vi kommer til at være i underskud på et tidspunkt.
Jeg er sikker på, vi alle meget spændt venter på resultaterne af fødevaremyndighedernes undersøgelser, nemlig de regnskabskontroller, hvor jeg kan forstå man er inde at kontroltjekke, om det købte og det solgte stemmer overens.
Det er i hvert fald en metode, som man kan bruge, men det kan også være, at der er andre metoder, som ministeren kan løfte sløret for her i dag i forhold til, hvad man kan anvende.
Men som sagt: Har vi de fornødne ressourcer?
Er det her noget, der skaber et ekstraordinært træk?
For skal vi hele vejen rundt, er det altså mange butikker, der skal kontrolleres.
Jeg kunne se, at 60 butikker fik besøg den 6. oktober.
Det er mange, men der er mange flere butikker i Danmark.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-07:
Jeg synes simpelt hen, det i dag er så dejligt at opleve, hvordan Socialdemokraterne er optaget af at hjælpe mig med eventuelle økonomiske problemer.
Jeg må virkelig kvittere over for både hr. Bjarne Laustsen og hr. Benny Engelbrecht for at udvise den her interesse.
Og jeg må jo sige, at jeg håber, at den varer hele vejen ind i finanslovforhandlingerne, og at man senere vil vise, at man faktisk er parat til at tage et ansvar for, hvordan tingene hænger sammen.
Jeg kan sige til hr. Benny Engelbrecht, at det er helt rigtigt, at vi er i fuld gang med at gennemføre kontrolaktioner.
Da vi hørte historien med de her eksempler i sidste uge, iværksatte vi straks yderligere kontrolforanstaltninger, og f.eks. er der i går blevet gennemført ca. 60 kontroller.
Det er rigtigt, at det er meget ressourcekrævende, for der deltager mellem 200 og 250 tilsynsførende – og det samme gentager sig i øvrigt i dag.
Men det er jo, fordi jeg er meget optaget af, at vi finder ud af, om det her er sådan et gennemgående problem.
Så det er vigtigt at gøre.
Det er det, vi får brug for at kigge nærmere på i kredsen af forligspartnere i forhold til muligheden for netop at kunne køre sådan nogle kampagner.
Det er noget af det mest effektive for at afdække problemer og få butikker og andre til at rette ind, og derfor vil det blive det, vi skal kigge nærmere på i forhold til, hvor meget der er til rådighed, når der akut opstår sådan et problem, som vi så skal følge op med kampagner.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-10-07:
Hvad er ministerens holdning til, at regeringen kun én dag efter at have indgået en hjemsendelsesaftale med Irak, hvor Danmark forpligter sig til at fortsætte den økonomiske og uddannelsesmæssige støtte til de irakere, der vælger at rejse frivilligt hjem, i strid med aftalens ord ophører med at yde den lovede støtte til frivillig hjemrejse?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-10-07:
Hvad er ministerens holdning?
Nu er det altså mig, der har truffet beslutningen, og det har jeg gjort, fordi det fremgår af lovforslagets bemærkninger, at når der kommer en aftale om tvangshjemsendelse, så ophører den ordning.
Det er man i asylcentrene blevet underrettet om ved møder og gennem forskellige pjecer, dengang aftalen blev indgået med Dansk Folkeparti.
Det har også været tilgængeligt på hjemmesiden, at kommer der en aftale, så slutter festen; så inddrages den ordning, der er tale om.
Så det har Folketinget vidst, da man vedtog loven.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-10-07:
Én ting er, hvad Folketinget har vidst, noget andet er, hvad den irakiske regering har vidst.
For hvorfor skulle man dog bruge en hel side i en hjemsendelsesaftale indgået mellem den danske og den irakiske regering på at beskrive den ordning, der går ud på, at hvis et menneske rejser frivilligt hjem, er der altså en økonomisk og uddannelsesmæssig støtte, der følger med, hvis man dagen efter vælger, at den ordning skal afskaffes?
Blev de irakiske myndigheder gjort fuldstændig klart opmærksomme på, at det var tilfældet?
Mener ministeren, at den irakiske regering og de irakiske myndigheder var klar over, at den side i aftalen, der handler om, at der skal tildeles økonomisk og uddannelsesmæssig støtte, sådan set er ligegyldig, for lige så snart underskriften er sat på papiret, gælder den ikke længere?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-10-07:
Den opkvalificeringsaftale er overhovedet ikke ligegyldig.
Tværtimod har den været et meget vigtigt argument for netop at få Irak til at underskrive, fordi man netop med den aftale har kunnet påvise over for Irak, at vi har gjort alt ad frivillighedens vej.
Vi har tilbudt hjemsendelsesydelser, også til gavn for Irak.
Det siger da sig selv.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-10-07:
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, hvorfor det står i aftalen.
For aftalen er jo fremadrettet; aftalen handler om, hvordan hjemsendelserne skal foregå, og en del af den fremadrettede aftale er altså, at hvis et menneske rejser frivilligt, så skal der følge en økonomisk og uddannelsesmæssig støtte med.
Hvorfor skulle man dog beskrive det i en fremadrettet hjemsendelsesaftale, som Danmark og Irak sætter underskrifter på, hvis det ikke længere er relevant og ikke længere gælder?
Så skulle jeg måske lige kommentere bemærkningen før – den om ikke at bryde anden lovgivning ved at gætte på, hvad der foregår inde i mit hoved.
Nej, jeg har også svært ved at forstå, hvad der foregår i ministerens hoved.
Spørgsmålet var nemlig, hvad der skulle have fået os i oppositionen til at tro, at det ikke var den fuldstændige aftale, vi fik oversendt.
Men spørgsmålet i den her omgang er: Hvad er forklaringen på, at man lader det indgå i aftalen, hvis det ikke længere eksisterer?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-10-07:
Ja, nu kom spørgeren til at spole tilbage.
Men med hensyn til det nuværende spørgsmål om, hvorfor det står i aftalen, kan jeg henvise til det, jeg lige sagde for et øjeblik siden: Det er meget vigtigt i argumentationen.