runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2010-04-19:
Jeg synes, det er helt fantastisk, så mange krumspring man gør på venstrefløjen for at komme uden om det faktum, at man har tilkendegivet – og det har været til citat over for vælgerne, over for danskerne – at man vil bakke op om det her pointsystem.
Og så tilkendegiver man det stik modsatte her i dag i Folketingssalen: Man bakker ikke op om det.
Nu har jeg snart stået her og forholdt mig til, jeg ved ikke hvor mange konkrete sager, og det kan vi godt blive ved med, men det er altså ikke min opgave at sagsbehandle.
Vi har et lovforslag, som er forholdsvis ligetil.
Det går ud på, at der er nogle ufravigelige krav.
Heri ligger bl.a. beskæftigelseskravet, at man er i stand til at tale dansk, at man ikke har begået kriminalitet osv.
Derudover er der nogle andre ufravigelige krav.
Hvis man f.eks. har uddannet sig, kan det give point.
Det kan give point, at man består en prøve i danske samfundsforhold, i dansk historie, og det kan give point, at man har været aktiv i det danske foreningsliv.
Det er jo en klar måde at sige til udlændinge, der er i Danmark, på: Her er der et regelsæt.
Hvis I ønsker permanent opholdstilladelse i Danmark, ved I, hvordan I skal få det.
Det kræver altså, at man gør en aktiv indsats, og det kræver, at man gør mere end det, man gør i dag, og det er, synes jeg, meget, meget rimeligt – det manglede da bare.
Naser Khader (KF), 2010-04-19:
Der er nogle, der skal vente længere, men det opfatter jeg ikke som en straf.
Det andet spørgsmål, jeg vil stille, er i forhold til stemmeret til kommunalvalg.
Valgret og valgbarhed opnås nu efter 4 år, hvor det tidligere var 3 år.
Det er som sagt ikke en blomst, der er groet i vores have, men det er en del af den pakke, som vi behandler i dag.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om, hvor stor en procentdel af de stemmeberettigede med indvandrerbaggrund, der benytter sig af deres valgret, når der er kommunalvalg.
Astrid Krag (SF), 2010-04-19:
Jeg må simpelt hen sige til hr. Naser Khader, også efter at jeg har stillet spørgsmål om lovgivningen, at det altså ikke passer, at der bare er nogle, der skal vente længere.
Desværre, for jeg ville ønske, det var sådan, at der var nogle, der bare skulle vente længere, og at de, der arbejder på tvungen deltid i hjemmeplejen, bare skulle vente lidt længere, før de kunne de få deres opholdstilladelse.
Det er bare ikke sådan med den måde, man har indrettet pointsystemet på.
Når man har sænket grænsen og siger, at de 2½ års fuldtidsbeskæftigelse skal finde sted inden for de sidste 3 år, udelukker det altså bare alle dem, som ikke kan få de timer, der skal til.
Det udelukker dem, der arbejder 28 timer på tvungen deltid.
Desværre, for jeg er rigtig ked af, at det er sådan, det ærgrer mig, og jeg håber, at hr. Naser Khader vil være med til at sørge for, at det ikke bliver sådan.
Det lyder også på hr. Naser Khader, som om han synes, det er en rigtig dum måde at indrette det på.
I forhold til demokratiet og den kommunale valgret må jeg jo bare sige, at jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi kan sige til folk: Vi vil have, at I forpligter jer på demokratiet, når I skal bo her i Danmark.
Derfor er det også fuldstændig selvmodsigende, også det, hr. Naser Khaders parti, De Konservative, siger, når de snakker om demokratisk integration – det mener jeg endda er overskriften på De Konservatives integrationsoplæg fra i sommer – når de så vil gå ind og forringe demokratiet i Danmark.
Det hænger simpelt hen ikke sammen, og det er principielt meget problematisk.
Det synes hr. Naser Khader også selv, og der er sikkert også mange andre borgerlige vælgere, der gør det, og de sidder og krummer tæer over det rundtomkring.
Jesper Langballe (DF), 2010-04-19:
Der er i øvrigt også den mulighed at tage et ekstra job, det kan man altid gøre.
Men det er, som om hele venstrefløjen er så fokuseret på det her med, at der er nogle, der bliver belønnet for at vise god vilje, og nogle bliver ikke belønnet, fordi de viser knap så god vilje, og at det er dybt uretfærdigt.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på begyndelsen af 1970'erne.
Nu er fru Astrid Krag jo et ungt menneske – i hvert fald i forhold til mig – og kan måske ikke huske den der afsindige periode, hvor det ondeste ord, man kendte hos venstrefløjen, var konkurrencementalitet.
Børnene skulle ikke have karakter i skolen, for det fremmede konkurrencementaliteten.
Jeg kan ikke lade være med at sige, at nu er vi ovre det for længst, men at det er lidt af det samme, der går igen her, altså de gamle takter.
Astrid Krag (SF), 2010-04-19:
Hr. Naser Khader sagde også, inden lovforslaget kom på banen, at hr. Naser Khader var garanten for, at ingen ville blive stillet ringere.
Men vi må jo bare sige, at når vi ser det lovforslag, der er blevet skruet sammen, ser vi, at der altså er nogle, der bliver straffet, der er nogle, der ikke bare skal vente længere på at få deres opholdstilladelse, men som aldrig vil kunne få den, og det er dem, der arbejder tvungen på deltid, som arbejder under 30 timer om ugen, f.eks. i hjemmeplejen, for de vil aldrig nogen sinde kunne leve op til det krav, der er om 2½ års fuldtidsarbejde inden for 3 år – desværre.
Jeg er meget glad for, hvis det, hr. Naser Khader i dag siger, betyder, at hr. Naser Khader vil være med til at ændre i lovgivningen, så også folk, der arbejder på deltid, f.eks. i hjemmeplejen, kan få en permanent opholdstilladelse.
For jeg vil nemlig ikke have, at vi skal straffe dem, for det er jo lige præcis sådan nogle mennesker, vi har brug for gider være her i Danmark og gider tage det vigtige arbejde med at passe vores ældre borgere.
Så jeg håber meget, at hr. Naser Khader også vil være med til at følge op på det, hr. Naser Khader siger i dag, i det videre lovbehandlingsarbejde.
Jeg må nok indrømme, at jeg ikke husker 1970'erne så godt af den simple grund, at der var jeg ikke født.
Så med det må ordføreren have mig undskyldt.
Med hensyn til det her med, at man bliver ved at sige, det har jeg hørt både fra ordføreren fra Dansk Folkeparti og fra Venstre, at det her handler om, om man vil vise god vilje versus knap så god vilje, og om man vil integration, eller om man vender samfundet ryggen, vil jeg bare spørge tilbage til hr. Jesper Langballe: Vil hr. Jesper Langballe gå ud til den kvinde, der arbejder som SOSU-hjælper på tvungen deltid og sige, at det godt kan være, at vedkommende passer sit job godt, det kan godt være, at man møder klokken halv syv hver morgen og sørger for, at de ældre borgere får støttestrømper på og bliver gjort klart til deres hverdag, og at man tager et af de job, hvor vi mangler arbejdskraft allermest her i landet, men jeg synes ikke, at vedkommende gør en indsats, og jeg synes ikke, man viser sin gode vilje; jeg synes, at man vender samfundet ryggen.
Det ville jeg ikke kunne gå ud og sige til vedkommende.
Jeg mener faktisk, at hun er en af dem, vi skal satse på.
Og på samme måde mener jeg, at de mennesker, der vælger at tage en uddannelse, som vælger at dygtiggøre sig til gavn for det danske samfund, jo lige præcis er sådan nogle, som vi skal satse på, og ikke sådan nogle, vi skal indrette et pointsystem til for at sænke dem.
Jesper Langballe (DF), 2010-04-19:
Det er da glimrende, at hun tager en uddannelse, det er kun prisværdigt, men for os at se er der ikke noget som helst mærkeligt i, at man siger, at uddannelsen i sig selv altså ikke giver nogen point.
Det, der giver point, er det stykke arbejde, man lægger der, hvor man bruger uddannelsen.
Der er for så vidt ikke nogen grund til at belønne folk, fordi de uddanner sig.
Det indebærer lønnen i sig selv.
Men der er grund til at belønne dem, der bruger deres uddannelse til gavn for sig selv og for det danske samfund.
Så enkelt er det.
Astrid Krag (SF), 2010-04-19:
Man må jo bare sige, at med det pointsystem, man har fået skruet sammen, sender man altså nogle signaler, der siger det modsatte.
Man sender nogle signaler, der siger, at det er bedre, hvis du lige tager 3 års ufaglært arbejde, så kan du få din permanente opholdstilladelse, og så kan du jo se, om du vil have en uddannelse senere.
Jeg ved, at rigtig mange mennesker har siddet og læst det her og tænkt: Jeg må da have fået det galt i halsen.
Vi har selv fået en henvendelse fra mand, der er gift med en ugandisk kvinde, som har gennemført det obligatoriske integrationsforløb, bestået prøve i dansk 3, sideløbende taget en 3-årig bacheloruddannelse i international kommunikation, og nu er hun på sidste semester på en 2-årig kandidatuddannelse i virksomhedskommunikation.
Oven i det har hun taget rengøringsjob i sin sparsomme fritid.
Spørgsmålet står bare tilbage: Hvordan pokker gavner det det danske samfund, at vi indretter et system, hvor man bliver belønnet for at tage et ufaglært rengøringsarbejde i stedet for den her fantastiske uddannelse, som hele samfundet får gavn af?
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-04-19:
Jeg har på morgen-tv og også i Debatten på DR2, hvor jeg selv deltog, hørt hr. Naser Khader udtale sig og nævne det med traumatiserede flygtninge specifikt.
Begge steder har hr. Naser Khader udtalt, at de med det her lovforslag ikke får forringet deres forhold.
Det vil jeg sådan set bare bede hr. Naser Khader om at gentage her i dag ved førstebehandlingen.
Karsten Lauritzen (V), 2010-04-19:
Først vil jeg glæde mig over, at der er sammenhæng mellem det, fru Astrid Krag siger her på talerstolen, og det, hun udtrykte i Berlingske Tidende i fredags.
Man får nogle gange det indtryk, at Socialistisk Folkeparti siger én ting, man står vagt om en fast og fair udlændingeog integrationspolitik, og så gør de noget andet, når de stemmer hernede.
Nu er der så for én gangs skyld sammenhæng.
Jeg vil godt spørge, hvor i lovforslaget fru Astrid Krag læser, at social- og sundhedshjælpere, som har arbejdet og nu vælger at uddanne sig, aldrig kan få permanent opholdstilladelse.
Astrid Krag (SF), 2010-04-19:
Tak for rosen.
Jeg er nu ikke helt enig i hr. Karsten Lauritzens forsøg på at beskrive det, som om vi siger et og gør noget andet i SF, men jeg kan da godt forstå, at hr. Karsten Lauritzen har en interesse i at få det til at se sådan ud.
Det konkrete eksempel med Fatima, jeg bruger i min ordførertale, er et tænkt eksempel – men det kunne nu være taget fra virkeligheden – på de mennesker, der arbejder i vores hjemmepleje på tvungen deltid.
Det er jo et reelt problem, at der arbejder rigtig mange i hjemmeplejen, der ikke kan få fuldtid, fordi det er en måde for kommunerne at få økonomien til at hænge sammen på.
De har kun folk på arbejde i spidsbelastningsperioderne, og det kan altså ikke blive til en fuldtidsstilling.
Når Fatima er ansat 28 timer om ugen, vil hun aldrig nogen sinde kunne leve op til det krav, der hedder 2½ års fuldtidsbeskæftigelse inden for de sidste 3 år, det er simpelt hen umuligt med den måde, man vil indrette lovgivningen på med det pointsystem, som regeringen har valgt at skrue sammen sammen med Dansk Folkeparti.
Man kunne sagtens forestille sig et pointsystem, der ikke gik ind og straffede hende, man kunne også sagtens forestille sig et pointsystem, der ikke siger til folk, der tager en uddannelse, at det kan de godt gøre, men så får det altså længere udsigter, før de får permanent opholdstilladelse.
Men det har man ikke ønsket fra regeringens side, det har man ikke ønsket fra Dansk Folkepartis side.
Derfor er det for tyndt at prøve at reducere det her til et spørgsmål om pointsystem eller ej.
Karsten Lauritzen (V), 2010-04-19:
Det, jeg hentydede til i mit spørgsmål til fru Astrid Krag, var, at fru Astrid Krag gav et tænkt eksempel, nemlig at hvis man nu arbejdede som social- og sundhedsassistent og så valgte at uddanne sig, ville man aldrig få permanent opholdstilladelse.
Det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Der går længere tid, det er rigtigt, men man bliver ikke udelukket fra det.
Det er jo det, som jeg er lidt ked af, nemlig at SF forsøger at finde forskellige undskyldninger, tænkte eksempler, for at lade være med at stemme for det her lovforslag, som gør det lettere for mange at få permanent opholdstilladelse.
Derfor vil jeg godt spørge fru Astrid Krag: Anerkender hun ikke, at der er nogle – jeg mener, det er mange, og jeg ved ikke, hvor mange fru Astrid Krag mener det er – der vil få lettere ved at få permanent opholdstilladelse, fordi de kan få det efter 4 år i stedet for 7 år?
Hvis hun anerkender, at der er nogle, hvorfor er det så, SF synes, at det her pointsystem er en dårlig idé?
Naser Khader (KF), 2010-04-19:
Jeg tror, at fru Astrid Krag nævnte ordet straf næsten 10 gange i sin ordførertale.
De, der gør en indsats, bliver belønnet, men de, der ikke gør en indsats, bliver altså ikke straffet.
Der er ingen, der bliver udvist, de skal bare vente længere på at få deres permanente opholdstilladelse.
De, der slet ikke gør en indsats, kan måske aldrig få den.
Ifølge de to lovforslag er de to eneste tilfælde, hvor man kan risikere at blive udvist, hvis man begår groft socialt bedrageri eller skaber grov uro og begår groft hærværk.
Er der andre steder, hvor der er tale om straf, ud over de to steder i de to lovforslag?
Astrid Krag (SF), 2010-04-19:
Vi sagde jo oprindelig – og det ved ordføreren også, det har jeg hørt ham referere – at ideen om et pointsystem, hvor nogle kan opnå opholdstilladelse hurtigere, er rigtig god.
Det mener vi sådan set stadig.
Vi må bare sige, at den opgave har regeringen ikke løst særlig godt i den indretning af pointsystemet, man så har lavet.
Nu er det nogle tænkte eksempler, jeg kom med i min ordførertale, men jeg har faktisk også taget en stak mails med med reelle eksempler.
Jeg tror, hr. Karsten Lauritzen også har fået nogle af dem.
De er fra folk, som gør en indsat, prøver at være en del af det danske samfund, integrerer sig, er på arbejdsmarkedet, og som gerne vil uddanne sig.
F.eks. har vi en kvinde her, som har en dansk mand og arbejder i rengøringsafdelingen i Musikhuset i Århus.
Hun har ikke fået en fuldtidsstilling, hun har fået en deltidsstilling – det er jo én ting, der rammer hende – og nu vil hendes arbejdsgiver rigtig gerne have hende til at tage uddannelsen som serviceassistent.
Hvis hun siger ja til det, bliver hun med det udkast til pointsystem, som regeringen og Dansk Folkeparti har skruet sammen, slået tilbage til start.
Hun står ellers over for at kunne få permanent ophold om 1 år, for så har hun været i Danmark i lang nok tid og lever op til de krav, der er i dag.
Men med regeringens måde at skrue pointsystemet sammen på bliver hun slået tilbage til start og skal efter sin uddannelse til serviceassistent til at starte forfra og leve op til det beskæftigelseskrav, der er.
Jeg kan bare ikke se, hvordan det kan være noget, der stemmer overens med de signaler, regeringen siger de gerne vil sende, om, at folk skal tage arbejde, folk skal uddanne sig, folk skal forpligte sig over for det her samfund.
Martin Henriksen (DF), 2010-04-19:
Nu er vi jo blevet beskyldt for at være, ja, polemiske, og at vi bare har noget retorik, vi fører i Dansk Folkeparti osv., at vi stiller nogle værre spørgsmål om, at S og SF går meget op i processen osv. og ikke forholder sig til det og alt det her, og så jeg vil bare gerne stille sådan et helt kort og klart spørgsmål.
Man siger, at der er visse forslag, man støtter, og man siger, at der er visse forslag, man ikke støtter, og der ligger to forslag her i dag.
Støtter man de to lovforslag, der ligger i dag?
Astrid Krag (SF), 2010-04-19:
Jeg vil da godt lige tage min ordførertale frem og læse det sidste, jeg sagde, højt igen, for jeg mener faktisk, at jeg har svaret på det spørgsmål, hr. Martin Henriksen stiller.
Jeg sagde: Og så for at samle op må vi sige, at vi kan være for langt størsteparten af indholdet i L 187, mens vi er mere tilbøjelige til at stemme imod L 188.
Men jeg ser meget frem til ministerens svar på, om man er villig til at dele forslagene op, så vi kan forholde os til de enkelte sammenhængende elementer, ligesom jeg ser frem til svar på de mange spørgsmål, der er stillet, og til at læse de høringssvar, der endnu ikke er kommet frem.
Martin Henriksen (DF), 2010-04-19:
O.k., og det betyder jo så – sådan forstår jeg det i hvert fald – at medmindre lovforslagene bliver delt op, sådan at man fra SF's side så kan stemme ja eller nej til alle de enkelte initiativer, så vil man gøre ligesom Socialdemokraterne og så stemme imod begge lovforslag.
Så hvis det er rigtigt forstået, må ordføreren i hvert fald klart bekræfte eller klart afkræfte det.
Astrid Krag (SF), 2010-04-19:
Jamen jeg er ked af at få Dansk Folkepartis ordførers verdensbillede til at krakelere.
Det ligger ikke i kortene, at vi vil stemme imod begge lovforslag.
Jeg ved godt, at det er den historie, man har prøvet at fortælle i pressen den sidste uge, når man har sunget sin sang om, at så kender man S og SF igen.
Det ligger såmænd ikke i kortene.
Jeg siger, at jeg er tilbøjelig til at stemme imod L 188, men at jeg samtidig kan se rigtig mange positive ting i L 187.
Så der må jeg bare skuffe ordføreren fra Dansk Folkeparti med de forestillinger, han havde, og sige, at sådan er det ikke.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-04-19:
Det polemiske fortsætter jo med uformindsket styrke, må jeg sige.
Nogle gange kan det faktisk være en rigtig god idé at læse Folketingets forhandlinger.
Så kan man jo læse, hvad man selv har sagt, og hvor polemisk man egentlig har været uden mulighed for, at der kan gives et ordentligt svar.
Jeg vil bare være så venlig at svare reelt og sige til hr. René Christensen: Vi kunne jo bare stemme for det her.
Og det er lige præcis vinklen med fairness, som jeg er dybt optaget af.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-04-19:
Kan ordføreren bekræfte, at hvis en kvinde bliver familiesammenført – vi kan sige, at hun er i midten af tyverne og kommer her til Danmark – vil det med den pakke, som man her har lagt frem, være sådan, at man motiverer hende til at tage f.eks. et ufaglært rengøringsjob frem for at tage en uddannelse?
Med den pakke, som man nu lægger frem, vil det være sådan, hvis hun skal gøre sig nogen forhåbning om en permanent opholdstilladelse her i Danmark, at man fra regeringens side siger: Du skal gå ud og tage et ufaglært rengøringsjob frem for at uddanne dig.
Hvis ordføreren kan bekræfte det, hvilket jeg går ud fra, for det er det, der står i teksten, vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvordan kan det være intelligent udlændingepolitik til gavn for alle?
Og nu citerer jeg ordføreren selv, for det blev sagt i ordførertalen, at det skal være intelligent udlændingepolitik til gavn for alle.
Det er da hverken til gavn for den unge kvinde, som altså bliver fastholdt i et ufaglært job, eller til gavn for det danske samfund, at hun ikke får mulighed for at uddanne sig til f.eks. pædagog eller folkeskolelærer.
Karsten Lauritzen (V), 2010-04-19:
Jeg kan ikke bekræfte den udlægning af det her lovforslag, som fru Johanne Schmidt-Nielsen kommer med.
Det står ikke i lovforslaget, at man skal gå ud og tage et job som rengøringskone.
Jeg tror slet ikke, at ordet rengøringskone er nævnt.
Så det kan jeg ikke bekræfte.
Det er sådan, at omdrejningspunktet er beskæftigelse.
Det er ikke noget nyt.
Sådan har det sådan set været i mange år.
Man skulle have haft 2½ års fuldtidsbeskæftigelse for at få permanent opholdstilladelse, før det her lovforslag blev lagt på bordet, og det vil man også skulle have fremadrettet, men man skal have det inden for 3 år.
Det må jeg sige er fornuftigt.
Hvis man vil uddanne sig, er man velkommen til det.
Det bliver man også belønnet for i pointsystemet.
Men det er rigtigt, at man ikke på 4 år kan nå at tage en lang videregående uddannelse og have 2½ års fuldtidsbeskæftigelse.
Det kommer til at tage lidt længere tid.
Men i de fleste tilfælde vil man få permanent opholdstilladelse tidligere end de 7 år, der i dag er gældende.
Altså en klar forbedring.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-04-19:
Det var en usædvanlig useriøs besvarelse af et meget seriøst spørgsmål, der handler om, at udlændinge, der kommer her til Danmark, af regeringen vil blive motiveret til ikke at uddanne sig.
Jeg vil stille et nyt spørgsmål, nemlig om ordføreren kan bekræfte, at førtidspensionister, der søger om permanent opholdstilladelse, af en eller en årsag ikke er undtaget fra kravet om fuldtidsbeskæftigelse; at vi altså er i en situation, hvor staten på den ene side siger til en gruppe mennesker: I kan af den ene eller den anden årsag ikke arbejde, og derfor får I førtidspension.
Hvordan giver det mening?
Og hvordan er det intelligent udlændingepolitik til gavn for alle?
Karsten Lauritzen (V), 2010-04-19:
Jeg tror, der er forskel på det menneskesyn, som vi har i Venstre, og det menneskesyn, man har i Det Radikale Venstre.
Vi ser nødvendigvis ikke flygtninge som ofre og svage personer.
Vi ser dem som nogle, der har en masse muligheder, og vi er sådan set villige til at stille nogle krav.
Jeg tror, det er fornuftigt at sige til flygtninge og indvandrere: Vi stiller nogle krav, for at du kan få permanent opholdstilladelse, for at du kan få statsborgerskab i Danmark.
Og jeg tror faktisk, at langt flere, end fru Marianne Jelved regner med, kan leve op til de krav, som der er.
Hvis man så er en traumatiseret flygtning og ikke kan arbejde, jamen så er man beskyttet af handicapkonventionen, det var man før de her lovændringer, og det er man også fremadrettet, og så kan man blive undtaget fra beskæftigelseskravet.
Men jeg tror, at der er mange flere, end fru Marianne Jelved regner med, der kan leve op til de krav, som bliver stillet til dem og nu bliver stillet til dem i lovgivningen, og måske også flere, end folk selv regner med.
Hvis man kigger på Dansk Flygtningehjælps erfaringer med arbejdet med traumatiserede flygtninge, kan man se, at det faktisk viser sig, at det at lære det danske sprog og det at få et arbejde er noget af det, der har den bedste effekt i forhold til at få bearbejdet de traumer, som folk måske er flygtet fra.
Det er heller ikke rigtigt.
Jeg er ked af at sige det, men fru Johanne Schmidt-Nielsen læser det her lovforslag, præcis som hun godt kunne tænke sig det.
Det er jeg jo sådan set overrasket over med Enhedslistens udlændinge- og integrationspolitik, som jo grundlæggende går ud på, at vi skal åbne grænserne og lukke alle ind, som siger: asyl.
Det er vi bare uenige i i Venstre.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at der også er en mulighed for som førtidspensionist at blive undtaget, men det er ikke noget, man bliver automatisk.
Hvis man er tilkendt førtidspension, fordi man f.eks. lider af post traumatisk stress-syndrom, er man beskyttet af handicapkonventionen, og så kan man blive undtaget fra beskæftigelseskravet.
Men det er ikke noget, der sker automatisk, bl.a. af den årsag at førtidspension ikke er en permanent, livsvarig ydelse, men er noget, der kan revurderes.
Vi vil ikke være med til automatisk at sige: Du er tilkendt førtidspension, og så er det en vej til at få en permanent opholdstilladelse.