Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-02-12:
F 24 er, som vi lige har hørt,
anmeldt af Dansk Folkeparti og lyder: »Vil ministeren redegøre for den specialiserede palliative behandling i Danmark, for, hvorledes den udføres på hospicer af palliative team og på hospitalsenheder, for, hvorledes henvisnings- og visitationskriterierne indfries, og for, hvorledes uddannelses- og kvalitetsindsatsen sikres til gavn for patienterne?« Jeg vil først og fremmest gerne takke Dansk Folkeparti for anledningen til at redegøre for den specialiserede palliative behandling i Danmark.
Den palliative behandling er nemlig højt prioriteret af regeringen, og regeringens mål på området er klart: Alle danskere med behov for palliativ behandling skal have den bedste palliative behandling, hvad enten der er behov for en palliativ indsats på basalt eller specialiseret niveau.
Jeg er derfor også glad for, at det palliative område er i en meget positiv udvikling, der kan medvirke til at sikre en palliativ indsats af meget høj kvalitet.
Hvad er palliation?
Det tror jeg mange spørger sig selv om.
WHO har i 2002 defineret palliation som den indsats, der handler om at fremme livskvaliteten hos patienter og familier, der står over for problemer, der er forbundet med livstruende sygdom.
Den palliative indsats skal forebygge og lindre lidelse gennem tidlig diagnosticering, umiddelbar vurdering, behandling af smerter og andre problemer af både fysisk, psykisk, psykosocial og åndelig art.
Der er nogle forskelle mellem basal og specialiseret palliativ behandling.
Den palliative basale indsats er den palliative indsats, der ydes af de almene praksis, hjemmesygeplejersker og almindelige sygehusafdelinger, på plejehjem og eventuelt også i patientens eget hjem.
Sundhedsstyrelsen udgav i 1999 en publikation om faglige retningslinjer for den palliative indsats, og den hed »Omsorg for alvorligt syge og døende«.
Sundhedsstyrelsen har oplyst mig om, at den påtænker en opdatering af de her retningslinjer for palliation, og det vil ske i slutningen af året i år, altså 2010.
Jeg vil gerne understrege, at palliation ikke blot er relevant for kræftpatienter og deres pårørende, men også for andre sygdomsgrupper.
Dog er ca. 95 pct. af de patienter, der modtager specialiserede palliative indsatser, kræftpatienter.
Palliation kan derfor gives på et hvilket som helst tidspunkt i et sygdomsforløb.
Et vigtigt fokus i den palliative indsats i Danmark bygger på det overordnede princip, at den enkelte patient skal have mulighed for at vælge, hvor han eller hun vil tilbringe sin tid med en livstruende sygdom.
Uanset hvad patienten i samarbejde med sine pårørende vælger, skal den palliative indsats være af høj kvalitet.
Indsatsen på det palliative område aftales inden for rammerne af sundhedslovens bestemmelser om samarbejde mellem regioner og kommuner, bl.a. i regi af sundhedsaftalerne.
Den specialiserede palliative indsats udføres i princippet tre steder: på hospice, på særlige sygehusafdelinger eller af palliative team.
Det palliative team er ofte tilknyttet et hospice eller særlige sygehusafdelinger og kan udgå til det basale niveau, når der er tale om en patient med et særlig kompliceret behandlingsbehov.
De palliative team kan også rådgive på det basale niveau ved bl.a. telefonisk kontakt.
Siden 2003 har regeringen sammen med Dansk Folkeparti afsat midler til udbygningen af hospicekapaciteten og den palliative indsats i Danmark.
For at sikre udbygningen af hospicekapaciteten blev de daværende amter i 2005 forpligtet til at indgå aftaler med selvejende hospicer om tilbud i form af hospicepladser.
I forbindelse med kommunalreformen overgik forpligtelsen til regionerne.
I perioden 2003-2006 afsatte regeringen i alt 170 mio. kr. til etablering af drift af selvejende hospicepladser.
Fra 2007 og frem er der afsat yderligere 40 mio. kr. årligt til regioner og kommuner til at styrke indsatsen i forhold til etablering og drift af hospicepladser.
I Danmark er der i øjeblikket 15 hospicer, og 2 mere forventes åbnet i år, og der er ca. 18 palliative team.
Palliativt Videncenter gennemførte i 2009 en kortlægning af 32 specialiserede palliative institutioner i Danmark.
Den kortlægning tyder på, at der er en vis variation i henvisnings- og visitationsprocedurerne og i kriterierne inden for den specialiserede palliative indsats.
Sundhedsstyrelsen vurderede, at henvisnings- og visitationsprocedurer og kriterier er under udbygning i forbindelse med både takstsystem, driftsoverenskomster, akkrediteringer m.v. Vedrørende uddannelse:
I de specialiserede institutioner er der primært ansat sygeplejersker, læger, fysioterapeuter, præster, socialrådgivere, psykologer og i enkelte tilfælde også diætister og musikterapeuter.
Siden 2004 har det været muligt for sundhedspersonale med en mellemlang videregående uddannelse at tage to moduler i palliation som en del af en diplomuddannelse.
I løbet af de sidste 5 år har ca. 25 pct. af sundhedspersonalet, og det er primært sygeplejersker, som beskæftiger sig med den specialiserede indsats, gennemført et sådant modul.
Læger har siden 2003 haft mulighed for at gennemføre en fællesnordisk palliativ efteruddannelse.
30 pct. af de læger, der er beskæftiget med specialiseret palliativ indsats, har deltaget i efteruddannelser.
Fra januar i år, 2010, udbød Aalborg Universitet en masteruddannelse i humanistisk palliation.
Herudover udbyder både regioner, hospitaler og foreninger temadage, kurser og konferencer om palliation.
Stort set alle de specialiserede institutioner har et program for undervisning til sundhedspersonale, der arbejder med den palliative basale
indsats i udgående funktioner.
Herudover har 80 pct. af alle hospicer uddannelsespladser, og det samme gør sig gældende for halvdelen af de palliative team. Hvad så med kvalitetsindsatsen?
Den specialiserede palliative indsats er underlagt de samme krav til kvalitet som andre fagområder.
Der findes i øjeblikket ingen tværgående sikring af kvaliteten af den specialiserede palliative indsats.
Det søges bl.a. imødekommet
Det planlægges at koble det arbejde sammen med den danske kvalitetsmodel.
Her i starten af 2010 startede registreringen af patientspecifikke kvalitetsindikatorer i Dansk Palliativ Database.
Formålet med databasen er at danne grundlaget for kvalitetsudvikling af og forskning i den specialiserede palliative indsats.
Målgruppen for databasen er alle patienter henvist til og/eller i kontakt med specialiseret palliativ indsats på hospice, palliative sygeafdelinger og i de palliative team, som vi har i landet.
Herudover blev Palliativt Videncenter kaldet PAVI i starten af 2009 etableret.
Det har til formål at sikre udvikling, høj faglig kvalitet og spredning af viden på det palliative felt.
For hospicer stiller driftsoverenskomsterne med regionerne også visse kvalitetskrav.
Herudover har hovedparten af de specialiserede palliative institutioner udgivet årsrapporter, og mere end to tredjedele arbejder systematisk med kvalitetssikring og kliniske retningslinjer.
Som det er fremgået af min tale, er der generelt fokus på den palliative indsats på alle niveauer af vores sundhedsvæsen, fra den basale indsats hos bl.a. praktiserende læger og hjemmesygeplejersker til den specialiserede indsats på bl.a. hospice og i palliative team.
Som jeg har redegjort for, er det palliative område et udviklingsfelt, og der er mange gode initiativer i gang i forhold til at koordinere og specialisere den palliative indsats.