Søren Pind (V), 2016-05-24:
Borgernes retssikkerhed er en af hjørnestenene i vores demokrati.
Det hersker der ingen tvivl om, og derfor mener jeg sådan set også, at det giver sig selv, at vi skal være opmærksomme på eventuelle konsekvenser for retssikkerheden, når vi her i Folketinget udarbejder og behandler forslag til ny lovgivning.
Så langt, så godt.
Forslagsstillerne opfordrer med beslutningsforslaget regeringen til at indføre en ordning, som vil indebære, at der foretages obligatoriske konsekvensanalyser af lovforslag, hvis lovforslaget skønnes at ville have væsentlige konsekvenser for retssikkerheden.
Der vil efter beslutningsforslaget skulle redegøres for sådanne konsekvenser i lovforslagets bemærkninger, ligesom det også ville skulle fremgå af bemærkningerne, hvis lovforslaget ikke indebærer retssikkerhedsmæssige konsekvenser.
Som vi vil komme nærmere ind på, følger det imidlertid allerede i dag af »Vejledning om lovkvalitet« og »Vejledning om konsekvensanalyser«, at der bør redegøres præcis for det i lovforslagets bemærkninger.
Lovkvalitetsvejledningen indeholder bl.a. således regler om, at lovforslagets almindelige bemærkninger skal indeholde nogle obligatoriske punkter om bestemte konsekvenser af forslaget.
Det obligatoriske består i, at punkterne skal medtages, også selv om lovforslaget konkret ikke har de konsekvenser, som punktet handler om.
De eksisterende obligatoriske punkter er valgt ud fra en vurdering af, hvilke spørgsmål der i almindelighed er mest relevante for bedømmelsen af lovforslag.
Der er tale om en afvejning af hensynet til at sikre, at bemærkningerne bliver grundige og fyldestgørende, over for hensynet til, at bemærkningerne alene bør omtale relevante spørgsmål.
Der findes i dag ni obligatoriske punkter i et lovforslags bemærkninger.
Et af disse punkter er punktet om de administrative konsekvenser for borgerne.
Efter »Vejledning om konsekvensanalyser«, som forslagsstillerne i øvrigt selv henviser til, omfatter dette punkt bl.a. konsekvenser i forhold til borgernes retssikkerhed.
Det betyder med andre ord, at det, som forslagsstillerne ønsker at opnå med beslutningsforslaget, allerede er indeholdt i gældende regler for udarbejdelse af lovforslag.
Når det er sagt, tror jeg, at vi må erkende, at »Vejledning om konsekvensanalyser« i praksis ikke efterleves fuldt ud på dette punkt.
En lille og helt uvidenskabelig stikprøveundersøgelse, som vi har foretaget i Justitsministeriet, tyder i hvert fald på det.
Det betyder dog ikke, og det er vigtigt, at det på den baggrund kan sluttes, at der mangler en vurdering af de retssikkerhedsmæssige konsekvenser i lovforslagene i dag.
Der vil i overensstemmelse med de krav, der følger af »Vejledning om lovkvalitet«, nemlig normalt være redegjort udførligt for de konsekvenser i bemærkningerne til lovforslagets enkelte bestemmelser.
Så sent som sidste år fremhævede vi i vores såkaldte hyrdebrev om lovtekniske emner til samtlige ministerier kravet om, at der skrives særlig udførlige bemærkninger til bestemmelser, der udstyrer myndighederne med nye hjemler til i kontroløjemed at skaffe sig adgang til privat ejendom.
Ved samme lejlighed mindede vi også om, at der ikke mindst af hensyn til Folketingets behandling af lovforslag i et lovforslags bemærkninger bør være redegjort herfor, hvis forslaget har givet anledning til mere omfattende overvejelser i forhold til f.eks. EU-retten og den europæiske menneskerettighedskonvention.
Bemærkningerne til et lovforslags enkelte bestemmelser giver imidlertid ikke det samme overblik som en beskrivelse i oversigtsform under de obligatoriske punkter.
Jeg vil derfor sørge for, at den allerede gældende pligt til at beskrive lovforslagets retssikkerhedsmæssige konsekvenser under punktet administrative konsekvenser for borgerne indskærpes.
Det kan passende ske i Justitsministeriets næste såkaldte hyrdebrev, som jeg forventer at udsende inden sommerferien.
Hyrdebrevet sendes til samtlige ministerier og offentliggøres på www.retsinformation.dk.
Skulle der være medlemmer i salen, der stadig måtte mene, at lovforslagets eventuelle konsekvenser for retssikkerheden bør have sit eget særskilte faste punkt i bemærkningerne, er det vigtigt for mig at pointere følgende: Ud fra et rent lovteknisk synspunkt er det en kvalitet i sig selv, at bemærkningerne til et lovforslag begrænses til en omtale af de forhold, der er relevante i den pågældende sammenhæng.
Denne begrænsning er nemlig med til at sikre, at der holdes fokus på de spørgsmål, der er relevante at være opmærksom på i det pågældende lovforslag.
I den forbindelse skal jeg stilfærdigt bemærke, at uanset hvor vigtigt det er at få beskrevet det, hvis et lovforslag har konsekvenser for borgernes retssikkerhed, er det langtfra alle lovforslag, vi behandler her i salen, som rent faktisk har sådanne konsekvenser – og gudskelov for det, fristes man jo til at sige.
Indføres der et nyt obligatorisk punkt, som udelukkende handler om lovforslagets konsekvenser for retssikkerheden, vil det give anledning til spørgsmål om, hvilke andre tværgående spørgsmål der må optages som særskilte punkter i bemærkningerne til et lovforslag.
En indsættelse af et nyt særskilt obligatorisk punkt vil med tiden dermed kunne få den utilsigtede virkning, at den overskuelighed, som de faste punkter gerne skulle være med til at skabe, går tabt.
Det ønsker regeringen ikke at være med til.
På den baggrund og med løftet om at udsende et hyrdebrev, som sikrer, at den lovgivning, vi har, også overholdes fyldestgørende, skal jeg tilsige al ønskelig støtte under udvalgsbehandlingen og svar på alle tænkelige spørgsmål – både i øst og vest og i nord og syd.