runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Henriksen (KF), 2012-01-27:
Det er altså så sjældent, at jeg er sur.
Jeg og de andre borgerlige får tit at vide, at vi er sure, men det er altså meget sjældent, at jeg er sur.
Hvordan vil vi skabe flere job?
Det er faktisk meget interessant, for før valget kom vi jo med forskellige vækstplaner, og vi kom med forskellige oplæg til, hvordan man kunne skabe flere arbejdspladser.
Det, der er mit fokus lige nu – og nu er vi jo begge to fra Fyn – er at sørge for, at regeringen ikke ødelægger beskæftigelsen på Fyn.
For hvis regeringen gennemfører de planer, man har eksempelvis på energiområdet, vil vi altså på Fyn stå i en situation, hvor vi kan risikere at få dobbelt så mange ledige, som vi fik dengang med Lindø.
Så derfor er min fornemste opgave det næste stykke tid at sørge for, at regeringen ikke kommer til at sende dobbelt så mange ledige, og det vil altså svare til 5.000 personer, ud i ledighed på Fyn.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-27:
Nu er det jo sådan, at vi ikke bestemmer lønnen herindefra, men vi kan gøre noget ved rammevilkårene.
Vi kan f.eks. øge arbejdsudbuddet, vi kan f.eks. sænke skatten og f.eks. sænke topskatten, som også rammer mange arbejdere, f.eks. metalarbejdere, som jo selv har været ude og sige, at de synes, det er en rigtig god idé at gøre noget ved topskatten.
Det gør jo, at hvis man kun betaler 40 pct. af den sidst tjente krone i stedet for 56 pct., er man måske mindre tilbøjelig til at gå ned og bede om en højere løn, når man skal til lønforhandlinger næste gang, og dermed er sandsynligheden for, at ens job bliver i Danmark, at ens kollegaers job bliver i Danmark, og at nogle af ens arbejdsløse tidligere kolleger kommer i job igen, større.
Mai Henriksen (KF), 2012-01-27:
Det var, fordi hr. Christian Juhl nævnte de rige.
Jeg vil jo sige, at det er dem, der knokler, dem, der arbejder hårdt, og også dem, der er med til at skabe velstand i vores samfund.
Men hr. Christian Juhls partifælle fru Pernille Skipper har for ikke så lang tid siden sagt, at dem, der tjener godt, er de største nassere i vores samfund.
Er Enhedslisten blevet klogere efter fru Pernille Skippers udtalelser, eller mener Enhedslisten stadig væk det?
Eigil Andersen (SF), 2012-01-27:
Troen på, at det danske samfund kan klare sig, hvis man sænker mindstelønningerne eksempelvis til 50 kr. og derefter vel til 25 og 10 kr. i timen, med henblik på at vi skal kunne konkurrere med asiatiske lønninger, er jeg dybt uenig med Liberal Alliance i, det må jeg så sige.
Jeg mener, at det danske samfund skal klare sig ved ikke bare at have en produktion, men i høj grad også ved kreativitet og job, som indeholder en høj grad af viden.
Og hvis der er noget, som vi i Danmark gennemgående har været gode til, har det jo været, at mennesker i Danmark på grund af et godt skolesystem er meget selvstændige og meget kreative og gode til at arbejde sammen og meget fleksible, og det tror jeg at vi skal satse på stadig væk, ikke på Liberal Alliances ønskedrøm om, at timelønnen skal ned på 50 eller 25 eller 10 kr.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-01-27:
Ja, så kunne ordføreren pludselig erkende det alligevel.
Så blev det bare politisk uspiseligt, men ordføreren kunne godt erkende, at lavere mindstelønninger kunne føre til jobskabelse.
Det, vi jo skal finde ud af her, er bl.a., hvordan vi får mennesker i arbejde, som i dag ikke kan komme ind på arbejdsmarkedet.
Det gælder også mennesker, som ikke med deres arbejdskraft kan leve op til det lønniveau, som er i dag.
Hvordan skal det for dem kunne betale sig at arbejde?
Ja, det kan jo f.eks. være, ved at vi sænker skatten på arbejde også for de grupper, således at de har en økonomisk gulerod til at tage et arbejde, også et arbejde, som giver under det, som er minimumslønniveauet i dag, og så kan vi jo appellere til arbejdsmarkedets parter om, at man lukker op for arbejdsmarkedet.
I stedet for at være så gruppeegoistisk kun at ville have arbejde til sig selv, kunne man åbne op, så der kunne være arbejdspladser til andre.
Jeg ved godt, at vi ikke her fastlægger minimumslønnen, men vi kan stadig væk gøre det attraktivt at tage et arbejde, og vi kan appellere til arbejdsmarkedets parter om, at man viser lidt rummelighed i stedet for dette snæversyn, som man står for i dag.
Eigil Andersen (SF), 2012-01-27:
Nu er spørgsmålet om lønfastsættelser i Danmark noget, der bliver afklaret ved overenskomstforhandlinger af arbejdsmarkedets parter, og jeg bliver da meget usikker på, om hr. Ole Birk Olesen så i virkeligheden mener, at det system skal sættes ud af kraft, sådan at det skal være hr. Ole Birk Olesen, der skal diktere mindstelønningerne i Danmark.
Det vil jeg advare meget kraftigt imod.
Men desuden vil jeg sige, at man da godt ligesom Liberal Alliance kan lave et regnestykke, som siger, at hvis mindstelønnen bliver sat ned til 50 kr. i timen – hvis det er det, man ønsker, og det er det tilsyneladende – så vil der blive skabt nogle flere job, men det bliver nogle job, der bliver skabt på nogle betingelser, som hverken jeg eller SF på nogen måde kan gå ind for.
Men det er jeg klar over at hr. Ole Birk Olesen nok godt kan.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-01-27:
Der er en kendt mand, hvis navn jeg ikke kan komme i tanker om lige nu, som har sagt, at det kan være svært at få en mand til at erkende virkeligheden, når hans levebrød er afhængig af, at han ikke erkender virkeligheden.
Det er vel et passende ord også til hr. Eigil Andersen, som simpelt hen benægter, at en høj minimumsløn forårsager ledighed.
Det er ikke rigtigt, det vil han ikke erkende.
Og det er da utroligt, det er da simpelt hen utroligt, at vi skal have så ukvalificeret en offentlig debat i dette Folketing, at der står en ordfører fra et regeringsparti og benægter, at høje minimumslønninger fører til ledighed.
Folketinget vedtog i 1962 en lov om nedsættelse af Det Økonomiske Råd, og det kom der de økonomiske vismænd ud af.
Jeg tror ikke, at man kan nævne navnet på en eneste økonomisk vismand, som vil give hr. Eigil Andersen ret i, at høje mindstelønninger ikke fører til ledighed.
Og dog står hr. Eigil Andersen på talerstolen og siger, at det ikke forholder sig sådan.
Eigil Andersen (SF), 2012-01-27:
Mit svar bliver betegnet som sniksnak.
Så må jeg sige, at så var fru Ulla Tørnæs' første indlæg også sniksnak, for jeg svarede sådan set bare på tre af de elementer, som fru Ulla Tørnæs nævnte i sit første indlæg.
Med hensyn til rådighed er der jo stor forskel på, at man undersøger generelt, om folk vil tage et job, og på, om den arbejdsløse her og nu bliver anvist et job.
Den ultimative måde at afprøve rådighed på er, at den arbejdsløse får tilbudt et konkret job og får at vide, at det skal man tage imod.
Det er der ingen tvivl om efter reglerne, og det gælder både for kontanthjælp og for dagpenge, at det har man absolut pligt til at gøre, hvis man får det anvist fra det offentlige.
Det gælder jo stadig væk, også efter SF's mening.
Ulla Tørnæs (V), 2012-01-27:
Et er, at jeg ikke kan få svar på, hvad planen indeholder, men jeg kan altså heller ikke få en definition på, hvordan SF opfatter begrebet rådighed – kan jeg konstatere.
For det var jo en lang gang sniksnak.
Der er ikke nogen som helst konsekvenser forbundet med, hvis man takker nej til et jobtilbud.
Jeg står her med dagens udgave af JydskeVestkysten, hvoraf det fremgår, at man har lavet en rundspørge på Ingeniørhøjskolen i København, hvor over halvdelen af de unge mennesker svarer, at de hellere vil på dagpenge end sige ja til et af de 70 ledige job, der findes inden for offshorebranchen i Esbjerg, uagtet at de faktisk er ved at uddanne sig til netop de nøglefunktioner.
For mig, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen, betyder rådighed, at man selvfølgelig skal sige ja til et jobtilbud, uanset at det måtte være i den anden ende af landet.
Jeg vil bare spørge hr. Eigil Andersen, om hr. Eigil Andersen virkelig mener, at det er godt for det danske samfund, at de 70 ledige ingeniørjob, der er i offshorebranchen i Esbjerg, nu formentlig bliver besat af udenlandske ingeniører.
Er det den vej frem, vi skal gå, og skal vi så holde fast i et flygtigt rådighedsbegreb, som hr. Eigil Andersen ikke engang kan definere?
Eigil Andersen (SF), 2012-01-27:
Der bliver sagt mange ting på en gang her.
Først vil jeg sige om den aktuelle debat om afgifter, at man jo skulle tro ud fra den offentlige debat og ud fra den borgerlige kritik, at det danske erhvervsliv stod over for lukning på baggrund af de afgifter, som bliver indført nu.
Det er der jo på ingen måde tale om.
Det er åbenlyst for enhver, at sådan hænger tingene ikke sammen.
Så vil jeg sige med hensyn til at fjerne incitamenter til at gå i arbejde, at det største problem jo er, som jeg var inde på i mit indlæg, at der ikke er arbejdspladser nok.
Der er 179.000 mennesker i Danmark i dag, som gerne vil have et job, hvis fru Ulla Tørnæs kan komme med det.
Det er det, som er problemet, og det er det, som vi især bør være optaget af.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-27:
Så fik jeg jo at vide, hvordan mit eget partis samfundsmodel er.
Det kan jeg nu ikke genkende.
Nu har vi jo så modsat SF og Socialdemokratiet lavet en plan, som vi også har ladet nogle uafhængige økonomer gennemregne.
Vi er ikke bare vores egne regnedrenge, der selv har regnet på den.
Regeringen har jo så også siden hen erkendt, at den var behæftet med meget store usikkerheder.
Den var underfinansieret med 22 mia. kr., det har finansministeren erkendt.
Det er heller ikke korrekt, at det fører til lavere lønninger.
Nu er det jo sådan, at jeg sådan set tror, at folk er ligeglade med, om de får en høj løn, hvis de samtidig skal betale en meget høj skat, der gør, at de har mindre tilbage til sig selv.
Folk går op i, hvad de har tilbage til sig selv, og hvad deres købekraft er.
Det er derfor, der flyttes arbejdspladser til Tyskland.
I går var der 120 arbejdspladser fra Siemens, der blev flyttet til Tyskland.
Det er bl.a. på grund af de her forhold, at vi har meget høje lønninger, men de har altså samme levestandard i Tyskland.
Jeg kan ikke få ordføreren til at erkende, at det, at vi har høje sociale ydelser og dermed høje mindstelønninger, presser folk ud i arbejdsløshed.
Det vil ordføreren ikke erkende.
Eigil Andersen (SF), 2012-01-27:
Det er korrekt opfattet, at det vil jeg ikke erkende.
Så vil jeg sige om Liberal Alliances plan, som man påstår vil skabe 200.000 job, at det er en plan, som er ultraliberalistisk, og den kan kun lade sig gøre, hvis lønningerne bliver sænket særdeles kraftigt her i Danmark.
Ellers vil de mange job ikke opstå.
Sådan hænger det simpelt hen sammen, men det bliver holdt skjult for befolkningen, at det er det, som er nøglen til Liberal Alliances plan, som jeg håber aldrig vil blive til virkelighed.
Vi kan på ingen måde være bekendt at behandle mennesker på den måde.
Det betyder, at man ikke skal leve i fattigdom på den måde, som Liberal Alliance ønsker.
Mai Henriksen (KF), 2012-01-27:
Socialdemokraterne talte jo om en plan, og spørgsmålet er, om ikke der mere er tale om nogle luftige ord end om en decideret plan, for det eneste, som vi jo kan få at vide, og som debatten her i dag har båret præg af, er, at det er noget med reformer.
Men lige nøjagtig hvad det er for reformer, ud over at det er noget med en kontanthjælpsreform og en skattereform, kan vi ikke få at vide.
Så jeg vil gerne spørge lidt ind til det og høre: Hvad skal indholdet i sådan en kontanthjælpsreform så egentlig være?
Og helt konkret: Hvad forestiller hr. Eigil Andersen sig så der eksempelvis vil komme til at ske med Fattigcarina efter sådan en reform?
Christian Juhl (EL), 2012-01-27:
Der er to slags rige i vores samfund.
Der er nogle, der har gjort sig rige på andres arbejde.
Det er folk, der spekulerer, og folk, der lader deres egen rigdom akkumulere uden selv at gøre ret meget ved det.
De har såmænd også tid til at spille golf ved siden af.
Så er der de folk, der har knoklet sig til en rigdom ved f.eks. at tage noget godt arbejde, ved at uddanne sig.
Der er også mange arbejdere, der har en god indtægt og en god formue.
Så der skal man skelne.
Men der findes nassere, der findes folk, der er så grådige, og som også har haft et vist held til at overbevise den tidligere VK-regering om, at de skal have endnu mere uden at lave noget.
, f.eks. skattelettelser.
Eigil Andersen (SF), 2012-01-27:
Altså, nu er der taget et meget stort skridt, i og med at fattigdomsydelserne er blevet afskaffet, og jeg regner med, at der også efter en reform vil blive mindre med fattigdom.
Men i øvrigt vil jeg sige, at fru Mai Henriksens parti, Det Konservative Folkeparti, jo indtil for nylig har siddet i regering sammen med et andet parti, nemlig Venstre, og jeg tror, at man hos De Konservative ved, at de planer, som en regering fremsætter, tales der først indbyrdes om, og at det også er sådan med den trepartiregeringen, som regerer Danmark for øjeblikket.
Mai Henriksen (KF), 2012-01-27:
Jeg synes, det er meget interessant, at man taler om planerne indbyrdes, for jeg havde forstået det sådan, at man havde lagt op til et bredt samarbejde og gerne ville have en bred aftale.
Det kan jeg så forstå man ikke længere vil have.
For 74.000 mennesker er gevinsten ved at tage sig et arbejde på mindre end 1.000 kr. om måneden, det er der lavet beregninger på, og det svarer til 50 kr. om dagen.
Hvordan vil hr. Eigil Andersen overbevise hårdtarbejdende danskere om, at de rent faktisk skal gå på arbejde og ikke bare lade sig overføre til passiv forsørgelse?
Eigil Andersen (SF), 2012-01-27:
Regeringen satser stadig væk på en bred aftale, men jeg tror, at det mest tilfredsstillende også for oppositionen er, at der bliver fremlagt et konkret forslag, og at det så kommer til at foregå på den måde.
Der er da temmelig mange mennesker, som også vil arbejde for mindre end en gevinst på 1.000 kr. pr. måned, og sådan er det, af de grunde, som jeg tidligere har nævnt, nemlig at man som arbejdsløs føler sig udenfor, ingen funktion har.
Man ønsker at have en funktion i samfundet, man ønsker også meget inderligt – og det viser de undersøgelser, jeg var inde på – at have et fællesskab med nogle kollegaer.
Så jeg er ikke så bekymret over det med de 1.000 kr., som fru Mai Henriksen er.
Ulla Tørnæs (V), 2012-01-27:
Det skal kunne betale sig at arbejde, siger også hr. Eigil Andersen.
Vi kan imidlertid ikke få at vide, hvad det er for reformplaner, regeringen har, men vi kan konstatere, at regeringen har øget skatterne med helt op til 5 mia. kr. med vedtagelsen af finansloven.
Man har fjernet incitamenter til, at det netop skal kunne betale sig at arbejde, man forringer vilkårene for at komme i aktivering for de allersvageste ledige, og man sparer 200 mio. kr. på det område med den finanslovaftale, man har lavet med Enhedslisten.
Man lad nu det være.
Det er regeringens valg.
Jeg er imod det.
Det, jeg vil spørge hr. Eigil Andersen om, er ikke planens indhold, fordi det forstår jeg at hr. Eigil Andersen ikke kan svare på, men derimod begrebet rådighed.
Hvad betyder det?
Hvad er det for konsekvenser, der er forbundet med den rådighedsforpligtelse, hvis man af den ene eller den anden årsag ikke står til rådighed?
Mai Henriksen (KF), 2012-01-27:
O.k., så der findes to slags rige i det her samfund.
Så vil jeg gerne spørge, om det er dem, som investerer klogt, som hr. Christian Juhl kalder nassere, eller hvem er det helt nøjagtigt i det her samfund, som hr. Christian Juhl kalder nassere?
Eigil Andersen (SF), 2012-01-27:
Jeg må sige, at jeg på mange punkter betragter det som en borgerliggjort stat, vi står med, og det prøver vi så at lave lidt om på.
Jeg er klar over, at det, at 16.000 er blevet berørt af afskaffelsen af fattigdomsydelserne, vil Liberal Alliance have rullet tilbage.
Så er der yderligere over 100.000 kontanthjælpsmodtagere.
Hvilke af deres ydelser mener man skal sættes ned fra Liberal Alliances side?
Er det forsørgere med to børn, der skal have færre penge?
Er det enlige på kontanthjælp, der skal have færre penge?
Den enlige får 10.300 kr. pr. måned før skat.
Der skal vel betales et par tusind i skat, og så er der måske 8.000 kr. tilbage at leve for – til husleje, mad, transport, tøj osv.
Det er meget få penge.
Men hvilke af de her ydelser er det, Liberal Alliance foreslår skal sættes ned?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-27:
Ikke nogen af dem.
Har vi foreslået, at nogen af dem skulle sættes ned?
Men jeg synes da, det er vigtigt, at man i et samfund har en debat om, hvordan man indretter sit samfund, altså at man ikke har nogen tabuer, og at man tør se det, som er realiteterne, i øjnene, nemlig at vi har skabt et samfund, hvor over 25 pct. af befolkningen står udenfor.
Det mener ordføreren måske ikke er et problem.
Ordføreren benægter måske også, at det, at så mange mennesker har været uden for arbejdsmarkedet i så lang tid, har medført sociale problemer, altså at den fattigdom, som ordføreren snakker om, drejer sig om sociale problemer, som ikke bliver løst af, at man får 500 kr. mere i kontanthjælp.
Det løser ingenting.
Og det tør venstrefløjen aldrig nogen sinde snakke om.
Det ville også være en frygtelig selverkendelse at skulle få, altså at alt, hvad man har gjort her, ikke har været godt, og at det faktisk har haft nogle rigtig negative konsekvenser for hundredtusindvis af danskere.
Eigil Andersen (SF), 2012-01-27:
Så vi er enige om, at det giver store problemer.
Men så vil jeg gerne spørge i forbindelse med ordførerens svar på det her: Er det sådan, at Liberal Alliance støtter – bortset fra at de her fattigdomsydelser skal genindføres, for at de pågældende 16.000 stadig væk skal være fattige – alle andre satser inden for kontanthjælpssystemet, som vi kender dem i dag?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-27:
Har hr. Eigil Andersen læst noget som helst politikoplæg fra os om, at de skulle ændres?
Det har ordføreren ikke, for det har ordføreren ikke set.
Et sådant findes ikke.
Jeg står bare her og siger, at jeg ikke mener, at der bør være nogen tabuer – det er det, jeg siger – når vi snakker om, hvordan vi skaber et samfund, hvor så mange som muligt er i beskæftigelse, og hvor så mange som muligt forsørger sig selv og deres familier.
Der er da ikke noget, som jeg ikke mener man ikke bør snakke om, men det, som hr. Eigil Andersen nævner, er ikke Liberal Alliances politik.
Men jeg synes, det er helt forkert, og heldigvis har rigtig mange danskere også fået øjnene op for, hvor absurd det er, at så mange mennesker i det her land ikke får noget ud af at gå på arbejde.
Det var egentlig dem, som var venstrefløjens kernevælgere.
De stemmer så heller ikke på venstrefløjen mere.
68 pct. af arbejderne stemmer på borgerlige partier, fordi venstrefløjen har svigtet dem.
Det har man gjort igennem mange år.
Derfor stemmer de på os, eller i hvert fald på blå blok.
Hos venstrefløjen har de ikke fået andet end højere skatter, og man har presset mennesker ud i passiv forsørgelse.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-01-27:
Jeg synes, det er meget interessant at høre hr. Joachim B. Olsens forsvar for et øget arbejdskraftudbud.
Det er nemlig den måde, hvorpå man lægger pres på lønningerne nedad.
Så siger han: Det skal være mindre end den stejle lønstigning.
Ved hr. Joachim B. Olsen, hvor meget folk inden for det offentlige eller inden for det private er steget i løn det sidste år?
Ved han det?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-27:
Den er ikke steget inden for det sidste år, men det er den inden for de sidste 10 år, ganske betragteligt.
Og det er det, der koster arbejdspladser.
Det koster arbejdspladser.
Det betyder, at lønudviklingen bliver flad, så den ikke stiger.
Det er det, der gør, at arbejdspladserne bliver i Danmark, og over tid, hvis lønudviklingen ikke er så stejl, kommer der arbejdspladser til Danmark, og flere mennesker bliver selvforsørgende og kan klare sig selv.
Det synes jeg også er et mål, som Enhedslisten burde dele med os.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-01-27:
Jamen jeg forstår det ikke, for det sidste år er lønnen ikke udviklet.
Nu siger hr. Joachim B. Olsen, at vi skal lægge mere pres nedad på lønnen, så i virkeligheden er det, man siger fra Liberal Alliances side, at lønnen skal længere ned.
Er det det, Liberal Alliances politik går ud på, altså at almindelige mennesker, folk, der ikke tjener så meget, skal have lavere løn?
Det er det, jeg hører hr. Joachim B. Olsen sige.
Eigil Andersen (SF), 2012-01-27:
Nej, det vil jeg bestemt ikke erkende.
Derimod vil jeg fremhæve, at Liberal Alliances samfundsmodel går ud på, at der skal være meget større lønkonkurrence, man vil fyre en masse offentligt ansatte, der så skal ud på arbejdsmarkedet, og det betyder, at i Liberal Alliances samfundsmodel vil lønningerne have en tendens til at falde.
Efter Liberal Alliances samfundsmodel vil det jo betyde, at de sociale ydelser skal sænkes yderligere i takt med lønningerne.
Det er en samfundsmodel, som jeg på ingen måde kan gå ind for, og det kan SF heller ikke.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-27:
Nu ved jeg godt, at ordføreren ikke tror på, at øget arbejdsudbud giver øget beskæftigelse.
Men det gør det.
Sådan er det bare.
Det gør det, fordi man får et større lønpres, når man øger arbejdsudbuddet.
Så får man lave lønninger, og det betyder, at der kommer flere i arbejde.
Det betyder, at nogle mennesker, som har en meget, meget lav indkomst, fordi de er på overførselsindkomst, bliver rykket over i job.
Og så kan de forsørge deres familier.
Det synes jeg faktisk er rigtig, rigtig godt.
Det er jo ikke sådan, at det betyder, at man går ned i løn.
Det vil jeg godt lige gøre opmærksom på.
Det betyder bare, at lønudviklingen ikke er lige så stejl; at lønnen ikke stiger lige så hurtigt.
Og det er faktisk ganske fornuftigt, fordi det betyder, at arbejdspladser bliver i Danmark og ikke flytter til Tyskland.
De har nu ikke noget arbejde.
Det havde dog været bedre, at man havde lavet reformer i tide, så lønningerne måske ikke var steget så meget.
Så kunne de mennesker have beholdt deres arbejde.
Det synes jeg i hvert fald.
Christian Juhl (EL), 2012-01-27:
Ja, det er dem, som stort set ikke betaler skat, og som enten via familiemæssige forhold eller ved at spekulere har skabt sig en formue.
Spekulation er jo ikke noget produktivt i et samfund.
Det mindst produktive, jeg kender, er, når nogle bruger deres penge til bare at akkumulere flere penge.
Det er den mest skadelige aktivitet, vi har i vores samfund.
De skulle i stedet for være med til at skabe reelle værdier, så ville vi have en sund udvikling.
Derfor skal de også pålægges flere skatter, når de tjener så mange penge, som de gør.
De skal bidrage noget mere til samfundet og fællesskabet.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-01-27:
Jeg hører hr. Joachim B. Olsen sige, at der er nogle store problemer i forhold til, at det skulle kunne svare sig at arbejde, men at der også er store problemer i forhold til, at arbejdspladserne skal være der, og at der skal skabes noget vækst, og det kan vi nok ikke være meget uenige om.
Nu har vi haft en borgerlig regering i 10 år, og vi har haft en rød regering i 4 måneder, og jeg kan høre på hr. Joachim B. Olsen, at han slet ikke er tilfreds med den måde, som verden ser ud på, og den måde, som vores samfund ser ud på.
Men det er også fint nok, det tror jeg efterhånden vi er klar over, så derfor er mit spørgsmål til hr. Joachim B. Olsen: Hvad mener hr. Joachim B. Olsen så den tidligere regering, der har siddet med magten i 10 år, har gjort forkert?