runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Mortensen (S), 2007-01-18:
Igen tak til SF for et godt beslutningsforslag.
Fru Anne Grete Holmsgaard har haft en heldig hånd i dag med alle de roser, hun får.
Det her er et forslag, der forsøger at sætte fokus på et af de områder, hvor vi forbruger mest energi, nemlig i bygningsmassen.
Som det fremgår af beslutningsforslaget, udgør driften af bygningsmassen 40 pct. af det samlede energiforbrug, ikke til øget komfort, men til stort varmespild på grund af dårlig eller ingen isolering, utætte eller åbne vinduer og ingen eller dårligt fungerende ventilationsanlæg m.m.
Energispareaftalen af 10. juni 2005 stiller krav om, at vi frem til 2013 reducerer energiforbruget med 1,7 pct. om året.
Socialdemokraterne har støttet og er en del af aftalen og har også foreslået, at vi forlænger denne aftale frem til 2025 med samme reduktionsmål.
Lige præcis det stiller naturligvis store krav til alle sektorer, og der er mange områder, hvor der kan opnås store energibesparelser, også selv om Danmark er et af de mest energieffektive lande i verden.
Men det er klart, at når bygningsmassen udgør så stor en andel af forbruget, er det også her, at det store besparelsespotentiale er.
Besparelser på det område vil med andre ord have kraftig gennemslagskraft på det regnestykke, der handler om at begrænse om CO2-udslippet.
En fornuftig tilrettelæggelse af fordelene ved energiog miljøvenlig renovation af størsteparten af de foreslåede energibesparelser gennemføres i forbindelse med den løbende renovering, hvorefter omkostningerne begrænses.
Socialdemokratiet kan derfor støtte forslaget om at afsætte i alt 50 mio. kr. til fremme af udbuddet af energi- og miljøvenlige renoveringer af boliger og institutioner og forslaget om, at der afsættes 10 mio. kr. årligt til et viden- og kompetencecenter for energieffektivisering af den bestående bygningsmasse.
Lars Christian Lilleholt (V), 2007-01-18:
Det må vi alle sammen overveje, når vi snakker den fremtidige energistrategi.
Men med hensyn til kompetencer er jeg enig i, at det er afgørende, at vi får opbygget de rigtige kompetencer for at sikre, at vi også løser den her opgave så professionelt som overhovedet muligt.
Jeg er også sikker på, at der ude i energiselskaberne med den opgave, de nu er pålagt, også vil komme en række kompetencer, ligesom en række andre aktører vil melde sig på banen med kompetence på det her område.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-01-18:
Er hr. Lilleholt enig med mig i, at det er nødvendigt, at man rent faktisk bruger nogle penge på det her for at få det til at komme i gang?
Og er hr. Lilleholt også enig med mig i, at der er brug for en kompetenceopbygning og en kompetencespredning, fordi aktørerne inden for det her område faktisk ved forfærdelig lidt om, hvordan man gør?
M042s30083108tojo.fm
Lars Christian Lilleholt (V), 2007-01-18:
Intet kommer af sig selv ud over lommeuld, og det gælder også her.
Skal vi nå det, vi gerne vil med hensyn til energibesparelser, er det også nødvendigt, at vi får fat i den gamle boligmasse for at nå målsætningerne om et lavere energiforbrug.
Jeg er helt enig med fru Anne Grete Holmsgaard i, at der er et stort potentiale her, som vi skal kigge på hvordan vi får fat i.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-01-18:
Ja, det her bliver jo så også pakket ind i, at vi nu må afvente regeringens udspil.
Men jeg vil gerne høre hr. Lars Christian Lilleholt, om han er enig med os i, at det er virkelig afgørende at få sat gang i energirigtige og energivenlige renoveringer i den eksisterende boligmasse og bygningsmasse, altså også institutioner, hvis vi skal gøre os forhåbninger om, at vi rent faktisk kan høste de meget store energibesparelser, der ligger på det her område; altså, sagt med andre ord, at det ikke kommer af sig selv, det kræver en politisk indsats.
Er hr. Lars Christian Lilleholt enig med mig i det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2007-01-18:
SF foreslår i dag, at der afsættes 50 mio. kr. til at fremme udbuddet af energi- og miljøvenlige renoveringer, og også at der afsættes 10 mio. kr. til et kompetencecenter på området.
Vi er i Venstre enige i, at en velorganiseret indsats omkring energibesparelser er nødvendig for at begrænse energiforbruget i Danmark.
Og vi er vel også i Danmark nærmest verdensmester i energibesparelser.
Vi har rent faktisk været i stand til siden først i 1970'erne at holde et uændret energiforbrug, til trods for at der har været en vækst i samfundet på mere end 70 pct.
Det er rigtig, rigtig flot.
Med energispareaftalen fra juni måned 2005, som også SF og en række andre partier deltog i, fik vi sat yderligere skub i energibesparelserne i Danmark frem mod 2013.
Med det, som transport- og energiministeren var inde på omkring det EUD-program, som regeringen har iværksat, er der også muligheder for netop at tage hul på en række af de opgaver, der er nævnt i beslutningsforslaget her i dag, ligesom også aktørerne på energiområdet tager denne opgave omkring energibesparelser meget alvorligt og sætter rigtig mange kræfter ind på at løse opgaverne med at sikre, at vi fremmer energibesparelser i Danmark.
Er der brug for at diskutere yderligere tiltag, så har vi jo en glimrende lejlighed, når vi i løbet af de kommende måneder skal diskutere den fremtidige energistrategi.
Tina Petersen (DF), 2007-01-18:
Jeg kunne godt tænke mig at sige til fru Anne Grete Holmsgaard, at det nu er sådan, at der ikke var tale om en strategi fra min side, men om en international, tværfaglig handlingsplan.
M042s30083108tojo.fm Page 3101
Thursday, April 19, 2007 5:07 PM
Jeg mener faktisk, det er ret relevant at tage alle punkter op og se, hvad der er muligt tværfagligt, lige netop fordi vi så får transportområdet med.
Nu har vi hørt, hvordan debatten er foregået hernede i dag, og mange af emnerne berører hinanden, og mulighederne er mange.
Jeg var inde på nogle områder, som jeg sagde var muligheder.
Jeg sagde ikke, at det var en holdning.
Derfor vil jeg spørge fru Anne Grete Holmsgaard, om det efter hendes mening ville være muligt at få lavet en tværfaglig handlingsplan.
Vi skal her i dag behandle beslutningsforslag nr. B 41 om biobrændstoffer til vejtransport.
Det er jo en delvis genfremsættelse af B 20 fra sidste år.
M042s30083108tojo.fm Page 3094
Thursday, April 19, 2007 5:07 PM
Dansk Folkeparti ser forslaget som et positivt tiltag til debatten om, hvordan man kan imødekomme fremtidens udfordringer på transportsiden.
Dog er vi ikke enige i den måde, som det er beskrevet i forslaget, og som der lægges op til.
Dansk Folkeparti er enig i argumentationerne, som forslagsstillerne kommer med i forslaget, om, at der skal ske en effektivisering på transportsiden, ingen tvivl om det.
Spørgsmålet er bare, hvordan og med hvilke midler.
Trods det at forslagsstillerne ikke godtager nye og måske brugbare argumentationer – de fremkommer nemlig flere gange i forslaget – vil jeg alligevel forsøge her.
Dansk Folkeparti undrer sig meget over, at hver gang vi har den her diskussion, lander den i samme spor.
Spørgsmålet, som melder sig gentagne gange hos mig, er: Hvad kan tilskynde bilisterne til at benytte mindre forurenende biler?
Skal vi kigge – jeg siger ikke, vi skal – men kan vi kigge på beskatningen af transport, skal vi kigge på vægtafgift, således at den bliver lavest for de biler, der bruger mindst energi, eller skal vi skabe højhastighedsforbindelser imellem de større danske byer?
Skal vi skabe en effektiv forbindelse på kryds og tværs internt i de danske byer, såsom f.eks. busbaner, letbaner, et alternativ til undergrundsbanerne og bybusserne?
Forureningen kan formindskes på rigtig mange gode måder.
Alle disse muligheder bør undersøges grundigt.
Dansk Folkeparti vil gerne her komme med en idé, en mulighed for, hvordan vi får mere styr på transportsektoren.
Det skal siges, at det ikke er lykkedes mig at se, om der er taget initiativ til det her før.
Men jeg synes, det er vigtigt, at man får afklaret området, og det kunne ske ved en udarbejdelse af en national, tværfaglig handlingsplan på tværs af trafik- og energiområdet for den fremtidige udvikling på trafikområdet, hvor man tager hensyn til den forventede trafikudvikling.
Til sidst og ikke mindst vil jeg sige, at det er et positivt forslag, dog kan Dansk Folkeparti på nuværende tidspunkt ikke støtte tvungen iblanding.
Man ser gerne, at man afsætter mange flere forskningsmidler til bioætanol på anden generation.
Kim Mortensen (S), 2007-01-18:
Så den bedste måde at sikre en dansk produktion, hvis vi skal tage det første spørgsmål først, er, at der er et hjemmemarked, at der er et behov for biobrændstof, og det mener jeg at et forslag som det, SF har fremsat her, vil medvirke til.
Det andet er, at jeg faktisk mener, at Socialdemokratiet har sat de her ting ind i en sammenhæng.
De, der f.eks. har lavet Biopark Tønders beregninger på det, fremviser både et positivt miljøregnskab og et positivt energiregnskab i forhold til produktionen.
Det mener jeg også kommer til at gælde de andre anlæg, der selvfølgelig bliver gennemført under tilsvarende former.
Henriette Kjær (KF), 2007-01-18:
Det er det, jeg synes er interessant, og det er derfor, jeg er så interesseret i en letbane i Århus.
Der kan være andre spændende projekter, der kan sættes i søen, og det er jo egentlig også det, jeg synes der står mellem linjerne: Man kan få meget mere, hvis man genererer pengene derover.
Martin Lidegaard (RV), 2007-01-18:
Jeg er enig i, at både regulariteten og hurtigheden, hvormed de offentlige transportmidler kører, er af stor betydning, men jeg mener ikke, man kan sige, at det ikke har betydning, hvad omkostningsniveauet er, for hvis man kigger på, hvilken betydning det har haft, at oliepriserne har været så voldsomt stigende i de sidste 2 år, som de har, har det jo haft den helt åbenlyse betydning, som enhver kan se i statistikkerne, at mængden af passagerer i den kollektive trafik er steget.
Og det skyldes, skulle jeg hilse og sige, ikke, at togene har kørt til tiden og har været specielt oppe i omdrejninger her de sidste 2 år, tværtimod.
Der kan næsten kun findes én forklaring på det, og det er, at prisforholdet mellem privatbilisme og kollektiv trafik har ændret sig ganske markant de sidste 2 år.
Så en eller anden betydning har det, men problemet er jo netop, at vi ikke helt præcis ved, hvor det er, grænserne går.
Jeg vil gerne medgive, at vi ikke satte taksterne nok ned til, at det havde en betydning dengang.
Men det er jo det, vi kunne prøve, helt isoleret.
Henriette Kjær (KF), 2007-01-18:
Først vil jeg lige sige, at jeg nu ikke vil lade taksttilskuddet på de 300 mio. kr., der forsvandt, ligge, for jeg synes, det viser noget så tydeligt, at det ikke flytter noget at nedsætte taksterne.
Det er et tilskud til mindrebemidlede, kan man sige, dem, der er tvunget til at køre med offentlig transport, fordi de ikke kan købe deres egen bil eller har en politisk holdning, der gør, at de hellere vil bruge kollektiv transport, eller synes, det er hurtigere og nemmere.
Det er et direkte tilskud til de mennesker.
Det er jo ikke sådan, at M042s30083108tojo.fm
Page 3083
Thursday, April 19, 2007 5:07 PM man fik flyttet rigtig meget over på kollektiv transport, og det synes jeg jo er med til at vise, at der skal mere til end blot at nedsætte taksterne.
Det er så også derfor, jeg siger nej til det, hr. Martin Lidegaard foreslår.
Selvfølgelig skal man aldrig afvise noget på forhånd, men det er jo sådan, at de, der kører ind i bil i dag og danner køerne og laver forureningen, også har midler til det.
For dem betyder det ikke noget, tror jeg, at taksterne kommer ned, for de har råd til at købe den her bil og køre i den.
Det er noget helt andet, det er fleksibiliteten, regulariteten osv., der skal rykkes ved, for at vi får flyttet dem.
Martin Lidegaard (RV), 2007-01-18:
Det er interessant at høre, hvor positiv fru Henriette Kjær har været over for de her tanker; det er bare mærkeligt, at vi ikke har hørt noget til det, dengang man skar 300 mio. kr. i taksttilskuddet.
Men lad det ligge.
Jeg kan egentlig godt følge fru Henriette Kjærs tankegang meget langt.
Det har man nemlig aldrig prøvet.
Hvad nu hvis der er et trafikselskab på Sjælland eller i Midtjylland, der kommer og siger: Vi vil godt betale for en takstnedsætttelse på busserne; vil I være med fra statsligt hold til at betale den del, der er DSB's del, for at afprøve det?
Det kan være, det slet ikke kommer til at koste noget, fordi der kommer flere passagerer, men vi kan lave en afgrænset forsøgsperiode.
Vil fru Henriette Kjær helt afvise på forhånd, at det kunne have et zweck?
Det ligger jo helt i tråd med lige præcis Teknologirådets rapport.
Henriette Kjær (KF), 2007-01-18:
Nej, det tror jeg også godt forslagsstilleren ved at jeg ikke vil.
Jeg er simpelt hen ikke blevet overbevist.
Jeg gik virkelig til det her med de bedste intentioner, men jeg er i den grad blevet skuffet.
Så svaret er nej, jeg vil ikke være med, selv om jeg selv kunne sætte rammerne op.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-01-18:
Nu var jeg ikke til høringen, men jeg forholder mig til, hvad der faktisk er blevet skrevet, og der er der en positiv vinkel.
Men hvis ordføreren selv var med til at bestemme rammerne, kunne man jo gå uden for København og vælge andre ting, og så afprøve de positive vinkler, som også er angivet.
Vil ordføreren være med på den vinkel?
Henriette Kjær (KF), 2007-01-18:
Jo, men nu var jeg med til offentliggørelsen af rapporten, hvor vi også havde en lille politisk debat efterfølgende, og hvor vi var så heldige, at de forskere, der havde forestået rapporten, også var der, og der – igen med min positive indstilling til det her, for den har jeg sådan set haft – spurgte jeg ind til: Hvis man nu bare tog København, kunne det være interessant
Jeg må altså sige, at svarene ikke var særlig opløftende med hensyn til, hvis man nu gav gratis transport inden for Københavns Kommune, for vi må jo sige, at meget af den trængsel, der er på vejene ind til København, er i de omkringliggende kommuner, og det bliver et meget stort forsøg, hvis man skulle have hele Storkøbenhavn med, og igen er der ingen garanti for, at vi får en gevinst, fordi det altså i høj grad er dem, der cykler eller går i dag – og jeg ved ikke rigtig om det der med at få folk, der slet ikke flytter sig nogen steder, til at køre rundt i bus – der vil benytte sig af det.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-01-18:
Jeg mener, ordføreren har en meget skarp læsning af Teknologirådets rapport, og at der faktisk også står andre ting.
Der står også, at det på særlige strækninger, for særlige grupper og sådan noget er en god idé.
Så man kan også læse det meget klart som nogle positive tilkendegivelser af, at det under nogle omstændigheder er en god idé.
Der bliver sagt, at et storskalagratisforsøg ikke forventes at være positivt, men der peges faktisk på nogle andre ting.
Kan ordføreren ikke godt medgive det?
Henriette Kjær (KF), 2007-01-18:
Da Teknologirådet barslede med sin rapport »Gratis offentlig transport«, var vi Konservative faktisk meget spændte på resultatet, for egentlig syntes vi, det lød besnærende, at man kunne mindske trængslen, altså køerne på vejene, og få et bedre miljø ved at tilbyde gratis transport, så måske var den investering, der skulle til, ikke så dum at give ud.
Men stor var overraskelsen så, da rapporten kom, for desværre opnår man ikke den nødvendige miljøgevinst, og der kommer heller ikke færre bilkøer ved at tilbyde gratis kollektiv transport.
Konklusionen er da også ganske klar, og nu vil jeg gerne citere fra Teknologirådets eget nyhedsbrev fra november 2006: »Men arbejdsgruppens konklusion er klar.
Hvis der er politisk vilje til at bruge 10,7 milliarder, så kan pengene bruges bedre på en samlet helhedsplan for styrkelse af den kollektive trafik og begrænsning af privatbilismens vækst.
De 10,7 mia. kr., der henvises til, er jo, hvad det koster at gennemføre en nultakstpolitik.
Rapporten påviser jo, at de mennesker, der vil benytte sig af det gratis tilbud, er dem, der i dag cykler eller går, og – som der står i rapporten – dem, der slet ikke flytter sig.
Så der vil altså komme nogle nye brugere ud og køre med den her gratis kollektive transport, og det vil ikke få folk ud af bilerne, så vi netop får mindsket bilkøerne, og vi får heller ikke den her miljøgevinst, som også var meget vigtig for os, hvis vi skulle se det her som en god idé.
Så vi kan ikke sige ja til det her beslutningsforslag, heller ikke set i lyset af de argumenter, ministeren har fremført, nemlig at det jo er de nye trafikselskaber, der har ansvaret for den kollektive trafik.
Vil de lave forsøg enkelte steder, hvor de mener der kunne være noget idé i det, og måske bruge nogle andre lokkemidler eller virkemidler, mener vi, det er op til dem.
Men vi må afvise forslaget her.
M042s30083108tojo.fm Page 3082
Walter Christophersen (DF), 2007-01-18:
Nu er det således, at vi jo taler om et decentralt system, og derfor vil Dansk Folkeparti forholde sig til de decentrale tiltag, der bliver gjort inden for det her område, som forslaget også tilsigter.
Ud over Ikast Kommune, som hr. Poul Andersen nævnte, har vi jo – står der i hvert fald i rapporten – mellem 30 og 35 andre kommuner, der har lignende gratis og/eller subsidierende tiltag inden for det decentrale område.
Det tror Dansk Folkeparti mere på.
Ligesom den trafikpolitiske ordfører fra Venstre mener også Dansk Folkeparti, at de midler, som forslagsstillerne ønsker skal bruges for tilfældet, er bedre brugt ved at investere i trafikal infrastruktur.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-01-18:
Jeg bemærkede, at ordføreren ser positivt på elementer af forslaget, altså positivt på, at en undersøgelse viser, at der godt kunne være noget om det her på nogle måder.
Vil ordføreren så ikke være nysgerrig efter faktisk at se det afprøvet i en ramme, som ordføreren selv var med til at sætte, altså lave et forsøg, som ordføreren selv var med til at sætte rammerne for, og så afprøve det dér?
Og vil ordføreren ikke også tro på, at det betyder noget at få et forsøg i gang, så man laver noget mønsterbrydning, sådan at man f.eks. faktisk får flyttet folk fra biler over i tog, og at det betyder noget for deres oplevelse?
Walter Christophersen (DF), 2007-01-18:
Jeg bliver igen nødt til at forholde mig til min tidligere udmelding til hr. Poul Andersen: at den form for understøttelse tror Dansk Folkeparti ikke på.
Så det bliver svaret til hr. Poul Andersen på det spørgsmål.
Poul Andersen (S), 2007-01-18:
Jeg opfatter hr. Walter Christophersens svar på den måde, at Dansk Folkeparti ikke har foretaget sig noget, da man fik opklaret, at billettilskuddet ikke har haft virkning ude i amterne, og at ministeren ikke har foretaget sig noget i den situation, men bare har godkendt billettaksterne, selv om det ikke har været brugt til det.
Der har Dansk Folkeparti ikke foretaget sig noget.
Walter Christophersen (DF), 2007-01-18:
Altså, i Dansk Folkeparti forholder vi os til de takststigninger, der i realiteten har været til stede.
I henhold til Teknologirådets rapport har de takstmæssige stigninger fra 1978 til 2004 været 80 pct. for busser, men kun 10 pct. på togtransport.
Dansk Folkeparti tror simpelt hen ikke på, at det at understøtte området fra centralt hold har nogen virkning overhovedet.
Jeg kunne frygte, at man begyndte at forholde sig til København f.eks., hvor vi dagligt har 100.000 cyklister, der forholder sig til at køre til og fra arbejde eller i hvert fald at køre til og fra byen.
Det er Dansk Folkepartis mening på området.
Poul Andersen (S), 2007-01-18:
Hr. Walter Christophersen nævner, at billettilskuddet på de 10 pct. ikke havde effekt ude i amterne.
Er hr. Walter Christophersen opmærksom på, at de takster, som var gældende ude i amterne, var inde til godkendelse i Transportministeriet, inden de blev iværksat?
Walter Christophersen (DF), 2007-01-18:
Socialistisk Folkeparti opfordrer Folketinget til senest den 1. august 2007 at iværksætte lokale forsøg med gratis og billig kollektiv trafik med henblik på at begrænse biltrafikken og dermed trængselsproblemer og luftforurening, herunder udslip af drivhusgasser.
I lovforslaget foreslås det, at staten afsætter et beløb, f.eks. 100-200 mio. kr., til tidsbegrænset forsøg på området.
Disse forsøg kunne omfatte gratis buskørsel i en større provinsby, gratis eller billig brug af S-togs-nettets grene og særlige billige månedskort, pendlerkort, i et udvalgt område.
Dansk Folkeparti konstaterer, som også nævnt i dette lovforslag, at nultakst, altså gratis offentlig transport i Danmark, jævnfør Teknologirådets rapport af november 2006, side 2, isoleret set ikke er et hensigtsmæssigt virkemiddel.
Dansk Folkeparti finder imidlertid ikke, at staten skal understøtte sådanne tiltag, jævnfør tidligere erfaringer på området, senest afskaffelsen af det statslige tilskud på 10 pct. år 2004.
Tilskuddet medførte ikke en reduktion af taksterne med samme procentsats i mange af trafikselskaberne.
Med lov om trafikselskaber blev kompetencen til at fastlægge takster for den kollektive trafik meddelt trafikselskaberne og togoperatørerne.
Med strukturreformen overtog kommunerne og regionerne det økonomiske ansvar for den kollektive bus- og lokalbanetrafik.
Således vil trafikselskaberne under kommunerne, såfremt de måtte ønske dette, kunne overveje at indføre gratis eller markant billigere offentlig transport, jævnfør Teknologirådets anbefalinger, side 79.
Dansk Folkeparti gør opmærksom på, at der allerede eksisterer lokale ordninger med gratis transport i en række kommuner.
Dansk Folkeparti gør i denne forbindelse opmærksom på metrocityringaftalen, vedligeholdelse og fornyelse af jernbaneinfrastrukturen, jævnfør trafikaftalen af 26. oktober 2006, samt den nylig afsluttede opgradering af S-togs-ringbanen med Ny Ellebjerg Station, hvor omstigning til og fra Køge-S-togs-strækningen omsider blev muliggjort.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Per Clausen (EL), 2007-01-18:
Jeg forstår, at Socialdemokraterne vil sikre, at produktionen kommer til at foregå i Danmark, og så vil jeg bare stille ét spørgsmål til hr. Kim Mortensen: Hvordan vil han sikre det?
Det fremgår meget klart af SF's forslag, at man ingen bud har på, hvordan man vil sikre det, og man vil det måske heller ikke.
Noget andet er så, at der er mange organisationer, der mener forskellige ting.
Vi kan konstatere, at jordpriserne bliver presset opad.
Vi kan konstatere, at vi står over for en økologisk omstilling af dansk landbrug, hvor der også er brug for en del af den jord, der er.
Jeg synes sådan set, at det, vi mangler fra Socialdemokraternes side, er et forsøg på at sætte det her ind i en helhed og så vurdere de meget, meget begrænsede miljømæssige gevinster, man får i den sammenhæng.
Kim Mortensen (S), 2007-01-18:
Det gør naturligvis et meget stort indtryk.
Derfor har vi også den opfattelse, at et klart signal fra Christiansborg og et klart signal fra politikerne om at komme i gang med tvungen iblanding af biobrændsel i benzinen vil medvirke til, at de, der i øjeblikket tøver, de, der i øjeblikket ikke kommer i gang med produktionen af biobrændstof, vil komme i gang og dermed gennemføre en produktion i Danmark af den bioætanol, der skal bruges her.
Per Clausen (EL), 2007-01-18:
Så bliver det måske sidste gang i et stykke tid, vi får anledning til at diskutere energipolitik i offentligheden, men jeg er nu ikke så utryg ved det, for det er vel et års tid siden, jeg første gang fik at vide, at man nu snart skulle i gang med forhandlingerne, så derfor var det upassende at diskutere det offentligt.
Men det, jeg i grunden vil spørge hr. Kim Mortensen om, er: Gør det slet ikke noget indtryk på Socialdemokraterne, når man på den ene side kan konstatere, at de miljømæssige effekter af at bruge førstegenerationsbiobrændstof er små, og man på den anden side f.eks. i Mexico i de her måneder kan konstatere, at en af konsekvenserne af, at man i USA er blevet vældig optaget af førstegenerationsbiobrændstof, er, at majspriserne er steget så meget, at det faktisk er en stor økonomisk belastning for de mexicanere, der skal leve af majs?