runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-01-13:
Tak for det.
Jeg er jo naturligvis enig med ministeren.
Substansen i sagen her er jo, hvordan Kolding Kommune agerer som konsekvens af Højesterets dom i forhold til de godt 100 sager, som man har puljet, og som man har forholdt sig til i relation til forældelsesfristen.
Det er jo lige præcis det, der er problemet, og det er det, jeg ønsker ministerens stillingtagen til.
Er det ikke for ministeren åbenlyst forkert – eller i hvert fald barokt – at Kolding Kommune puljer en række sager om sygedagpenge, som er blevet frataget borgerne forkert, og forholder sig samlet til, at de sager skulle være forældede?
Er det ikke åbenlyst, at man naturligvis skal foretage en konkret vurdering i hver enkelt sag i forhold til forældelsesfristen?
I forlængelse af det har jeg også lyst til at sige: Det med at bruge forældelsesfristen virker for mig – jeg er ikke jurist – en lille smule barokt.
For forældelsesfristen på 3 år bør jo i hvert fald som lægmandsbetragtning åbenlyst ikke træde i kraft her, fordi de borgere, det drejer sig om, jo først kan vide, at de har et krav, med Højesterets dom i september sidste år.
Indtil da er de jo blevet rådgivet af Ankestyrelsen og kommunen, i forhold til at sagen var den, at de ikke skulle have deres sygedagpenge.
Så hvordan kan man tale om en forældelsesfrist på 3 år, når borgerne først i september 2015 er blevet klar over, at de overhovedet har et krav?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål vedrører, om man ikke helt åbenlyst burde have behandlet alle sager individuelt i forhold til forældelseskravet.
Karen Ellemann (V), 2016-01-13:
Jeg betragter rækken af kommentarer og spørgsmål her som netop en kredsen om diskussionen om forældelse og lovlighed i det hele taget.
Det er naturligvis en konkret vurdering i den enkelte sag, om en borgers krav på tilbagebetaling af sygedagpenge er forældet.
Og så vil jeg også gerne understrege, at jeg simpelt hen ikke kan gå ind i den konkrete sag og tage stilling til, om Kolding Kommunes beslutning om ikke at tilbagebetale sygedagpenge i tilfælde, hvor sagerne efter kommunens opfattelse er forældede, er lovlig, fordi Kolding Kommunes beslutning kan være omfattet af det kommunale tilsyns kompetence, og det kommunale tilsyn varetages af statsforvaltningen i første instans og så af ministeriet som øverste instans.
Det kommunale tilsyn omfatter spørgsmål om lovligheden af kommunale beslutninger, og hverken statsforvaltningen eller ministeriet som øverste tilsynsmyndighed kan sige noget om kommunale beslutningers rimelighed eller hensigtsmæssighed.
Så hvis jeg i dag står her og udtaler mig om lovligheden af Kolding Kommunes dispositioner, vil jeg faktisk fratage de involverede i en potentiel tilsynssag muligheden for at kunne få sagen behandlet både af statsforvaltningen og i ministeriet.
Og der vil jeg kunne blive erklæret for inhabil, og det er sådan set det, jeg ikke ønsker at risikere, og derfor vil jeg ikke gå ind i den konkrete sag.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-01-13:
Hvad er ministerens holdning til, at Kolding Kommune undlader at tilbagebetale sygedagpenge til borgere, der har fået medhold ved Højesteret i, at det ikke var lovligt at fratage dem deres sygedagpenge med tilbagevirkende kraft?
Mattias Tesfaye (S), 2016-01-13:
Det, som interesserer mig i den her forbindelse, er ikke så meget det, som sker ved den dansk-tyske grænse, men mere, hvad der sker i Københavns Lufthavn og på færgelejet i Helsingør, når det svenske transportøransvar betyder, at folk ikke får lov til at komme til Sverige.
Jeg står her med et citat af Richard Østerlund La Cour, som er fra politiet, og som siger: »Vi kontakter ikke enkeltpersoner, der bliver afvist, fordi vi har valgt en mere overordnet strategi, der handler om at sikre, at der er ro på alle trafikale knudepunkter«.
Det er jo en strategi, der ligger fuldstændig i forlængelse af det, som regeringen – med Socialdemokratiets opbakning – sagde i september.
Integrationsministeren selv er citeret for at have sagt: »Vi ønsker ikke at lægge kvinder og børn i håndjern for at tvinge dem til at få taget fingeraftryk«.
Det var i forbindelse med et interview om, hvordan Danmark kunne fungere som transitland.
Inger Støjberg (V), 2016-01-13:
Altså, jeg kan igen garantere for, at vi holder meget, meget skarpt øje med lige præcis det her felt, for vi skal jo ikke bringe os selv i en situation, hvor der er tendenser til ophobning af illegale indvandrere i Danmark.
Og man bliver jo nødt til at forholde sig til, hvad det netop er, der sker ved den dansk-tyske grænse, for også at kunne forholde sig til, hvad det er, der sker i Øresundsregionen.
For når vi nu har indført en midlertidig grænsekontrol via stikprøver, er det jo, fordi vi ønsker at holde styr på situationen.
Og i og med vi ikke kan se tendenser til ophobning af flygtninge og migranter i f.eks. hovedstadsområdet, er der i hvert fald noget, der tyder på, at det virker.
Om det er grænsekontrollen alene, eller om det er det, at der også er andre tiltag rundtomkring i europæiske lande, og at man måske sidder og afventer i Tyskland eller andre steder, er meget svært at sige.
Men jeg kan sige, at der er en meget tæt dialog med de øvrige EU-lande også om det her.
Mattias Tesfaye (S), 2016-01-13:
Kilder siger, at der opholder sig 300.000 mennesker i Tyskland, som ikke er registreret.
Det er jo naivt at tro, at der ikke også opholder sig et antal i Danmark.
Og eftersom det svenske transportøransvar er mere effektivt end den danske stikprøvekontrol, må det tal alt andet lige være stigende.
Så det korte af det lange er: Er der ikke behov for et signal fra regeringen til dansk politi om, at dem, der bliver afvist i Helsingør eller i Københavns Lufthavn, enten får at vide, at de skal søge asyl, eller bliver udvist af landet, i stedet for at de får lov til at tage metroen ind til København og dingle rundt herinde, uden at nogen ved, hvem de er?
Inger Støjberg (V), 2016-01-13:
Det korte af det lange er, at vi holder meget, meget skarpt øje med situationen, og at der selvfølgelig vil tilgå politiet de signaler, der skal tilgå dem, og i det efter min mening jo også rette tidsmæssige perspektiv.
Så der bliver holdt meget skarpt øje med det, og det tror jeg er i alles interesse.
Og jeg hører sådan set også kun, at der er opbakning fra Socialdemokraternes side til at gøre det.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-01-13:
Hvad er ministerens holdning til, at diabetespatienter i Region Sjælland nægtes behandling med glukosesensorer med begrundelsen, at behandlingsformen er for dyr?
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at diabetespatienter i Region Sjælland nægtes behandling med glukosesensorer med begrundelsen, at behandlingsformen er for dyr?
Sophie Løhde (V), 2016-01-13:
Jeg er naturligvis altid glad for at få spørgsmål, selv om jeg må tilstå, at lige præcis det her undrer mig en lille smule.
Mig bekendt er behandlingen af regionens borgere jo i den grad et anliggende for regionsrådet, i det her tilfælde altså region Sjælland, hvor jeg ved hr. Jeppe Jakobsen selv er regionsrådsmedlem, og hvor jeg også kan forstå emnet tidligere har været drøftet.
Det er også derfor den ansvarlige læge, der afgør, om en glukosesensor bør indgå i behandlingen af en konkret patient.
Hver gang en patient tilbydes behandling, skal der sammen med patienten ud fra en helhedsvurdering af patientens behov, ønsker og omstændigheder træffes beslutning om, hvad det er, der er den rette behandling for den enkelte patient.
Den ansvarlige regionsrådsformand har også over for mit ministerium tilkendegivet, at det selvfølgelig også er tilfældet i Region Sjælland.
Samtidig vil jeg også gerne slå fast, at det er en central målsætning for regeringen, at kvaliteten af ens behandling ikke skal afhænge af, hvor i landet man bor, og dermed hvor man træder ind over dørtærsklen, hvad enten det er hos den praktiserende læge eller det er på sygehuset.
Jeg synes, at vi har for mange – desværre – eksempler på, at man ét sted finder frem til gode løsninger, som så ikke altid deles med resten af landet til gavn for patienterne, og det er også derfor, at vi stædigt skal arbejde for og insistere på, at selv i et lille land som Danmark, må postnummeret ikke være afgørende for ens muligheder for at få behandling.
Det er jo også baggrunden for, at vi fra regeringens side prioriterer hele sundheds- og ældreområdet så højt, hvilket senest finanslovsaftalen jo også er et meget tydeligt eksempel på.
Inger Støjberg (V), 2016-01-13:
Det er jo derfor, vi nu har indført stikprøvekontrollen ved den dansk-tyske grænse.
Så er det korrekt, at der kan komme nogle igennem, for det er jo netop stikprøver, så alle ikke bliver tjekket.
Men jeg vil sige, at der ikke er noget, der tyder på hverken ophobningstendenser eller andet for øjeblikket, men jeg kan også garantere, at vi selvfølgelig holder meget, meget nøje øje med det, og at vi vil afmåle vores grænsekontrol alt efter den situation, som vi står i.
Derfor kan jeg jo heller ikke i dag sige, om der eventuelt vil blive opskaleret i forhold til grænsekontrollen og i sidste ende måske også indført et transportøransvar.
Men som det ser ud lige nu, vil jeg mene, at den grænsekontrol, som vi nu viderefører, er fuldt proportional med den situation, vi står i.
Mattias Tesfaye (S), 2016-01-13:
Tak for svaret.
Årsagen til, at jeg spørger, er, at der i sidste uge var historier fremme i dagspressen om, at – og jeg citerer – politiet lader illegale indvandrere gå fri, og at Venstres udlændingeordfører, Marcus Knuth, i den forbindelse sagde: Vores politik om ikke at opfordre folk på gennemrejse til at søge asyl i Danmark er uændret.
Men forudsætningen for den politik var jo, at Øresund var åben.
Nu er Øresund så halvlukket, og vi risikerer at stå i den situation, at nogle kommer forbi den danske stikprøvekontrol ved den dansk-tyske grænse, men ikke kommer forbi transportøransvaret ved den dansk-svenske grænse, og dermed risikerer hovedstadsområdet at blive endestation for en del af migrantstrømmen op igennem Europa.
Vi, der bor i hovedstadsområdet, er selvfølgelig lidt bekymrede over, at folk kan opholde sig uden noget lovligt ophold, og at politiet med opbakning fra regeringen accepterer, at de hverken skal søge asyl eller udvises af landet, men at de sådan set kan opholde sig, indtil den næste gummibåd afgår over Øresund.
Og det duer jo ikke.
Så det, jeg vil spørge om, er, om ikke regeringen er indstillet på at ændre den politik, der blev fastlagt i september, da den blev fastlagt med nogle andre forudsætninger, end der gælder nu.
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-13:
En opsummering af regeringsgrundlaget: Der skal være tvingende nødvendige grunde til det på PSO-området.
Der er der dog en henstilling fra Europa-Kommissionen, og det gør, at man bliver nødt til at se på finansieringen af PSO-mekanismen, som man med den finansieringsmekanisme, som er valgt vel helt tilbage i Svend Aukens tid, jo må erkende i dag er en forsikring for, at vi producerer en masse vedvarende energi, men samtidig også en hindring for, at det kan betale sig at bruge den.
Og ud over at der er, hvad skal man sige, et problem sådan i den måde, mekanismen nu fungerer på – og i øvrigt er PSO-regningen blevet meget større, og den regning vil blive tørret af på borgere og på virksomheder, altså regningen for den vedvarende energi – jamen så er der også en henstilling fra Europa-Kommissionen, og det gør, at det er helt i overensstemmelse med regeringsgrundlaget at lave en ændring af systemet.
Men udgangspunktet i regeringsgrundlaget er jo, at der skal være tvingende nødvendige grunde til det.
Jesper Petersen (S), 2016-01-13:
Socialdemokratiet har igennem nogle måneder snart efterlyst, at man havde en samlet beredskabsplan, at man blev enige om en sådan og vidste, hvad der skulle ske, hvis der opstod nye alvorlige situationer omkring grænsen i forhold til flygtninge- og migrantstrømme.
Det var en situation, der startede i september, og det kan ikke komme som nogen overraskelse for regeringen, at man kunne komme til at skulle tage det her skridt.
Allerede før jul vidste man jo, at der altså ville ske det, at svenskerne ville indføre id-kontrol, men alligevel kan man have en integrationsminister, der laver den her fejl, og en justitsminister, der laver den anden.
Det giver en uklar kommunikation både til borgerne og til myndighederne om, hvad det rent faktisk er, der foregår, og en tvivl hos os som opposition om, om regeringen faktisk har styr på, hvad den gør.
Så hvis man har og havde sådan en beredskabsplan, er det så ikke en, som man vil oplyse Folketinget om, så alle kan få indblik i, hvad det var, regeringen faktisk havde påtænkt dengang, og hvad det er, man påtænker at gøre nu?
Søren Pind (V), 2016-01-13:
Jeg vil gerne sige, at lige fra det her begyndte, i september, har regeringen arbejdet hårdt sammen med alle de relevante myndigheder på at forberede en situation som den, vi bl.a. mødte, da vi indførte en midlertidig grænsekontrol.
Jeg kan godt forstå, at man i oppositionen leder efter, hvad jeg vil tillade mig at kalde hår i suppen.
Det er en oppositions fornemste opgave at opponere.
Men jeg bliver også nødt til at sige, at jeg synes, at den måde, det her hidtil er blevet håndteret på, bl.a. af politiet og andre offentlige myndigheder, vidner om den høje grad af forberedelse og den høje grad af professionalisme, som man jo kan se.
Altså, som jeg nogle gange i løbet af den her tid har sagt: Kig ud ad vinduet; kig ikke så meget på TV 2 News; se, hvordan det rent faktisk går.
Og sagen er den, at der er ro og orden i riget.
Der er ikke ophobninger, og der har været hånd i hanke med den umiddelbare situation.
Det tager jeg til indtægt for, at myndighederne har været ordentligt forberedt.
Jesper Petersen (S), 2016-01-13:
Myndighedernes professionalisme synes jeg ikke man kan sætte en finger på.
Jeg har ved selvsyn ved ophold på banegården i Padborg og rundtomkring ved grænseovergange set, hvordan det foregår.
Det er endog meget professionelt.
Hvis bare regeringen ville optræde lige så professionelt som myndighederne, ville vi være nået et stykke.
Så ja, myndighederne har tacklet det professionelt og løser, hvad de skal, uden for vinduerne.
Vi kunne ønske, at regeringen ville optræde lige så professionelt og komme med en tilkendegivelse af, om man vil oplyse oppositionen om de beredskabsplaner, man måtte have haft dengang, og hvad man påtænker at gøre nu.
Søren Pind (V), 2016-01-13:
Altså, at adskille regeringen som myndighed fra de øvrige myndigheder er lidt ligesom at adskille Socialdemokratiet og Socialdemokratiets formand, og den skæbne vil jeg ikke ønske for Socialdemokratiet.
Min tilgang til det er – måske mest af alt, fordi jeg ved, hvordan bl.a. Justitsministeriets departement har slidt og slæbt for at få de her ting på plads – at jeg synes, det er en urimelighed.
Men jeg skal være den første til at vedkende mig, at ingen er fejlfri.
Det er jeg heller ikke.
Vi har gjort alt, hvad vi kunne, og vi mener sådan set, at resultaterne taler for sig selv.
Kan man altid sige tingene tydeligere, end man gør?
Jeg kan godt, det vil jeg gerne medgive spørgeren.
Men jeg synes, forberedelsen afsløres i, hvordan det rent faktisk er gået.
Mattias Tesfaye (S), 2016-01-13:
Hvad vil regeringen gøre, for at de mange flygtninge og migranter, der bliver afvist i forsøget på at komme til Sverige, ikke ender i Danmark uden at have et lovligt ophold her?
Hvad vil regeringen gøre, for at de mange flygtninge og migranter, der bliver afvist i forsøget på at komme til Sverige, ikke ender i Danmark uden at have et lovligt ophold her?
Inger Støjberg (V), 2016-01-13:
Mange tak for det meget relevante spørgsmål.
Europa står jo over for en alvorlig flygtninge- og migrantkrise, og det smitter jo netop af, som man også fornemmer i spørgerens spørgsmål, på Danmark.
Flere europæiske lande har jo derfor også strammet op omkring deres grænser.
Det er sådan, at Norge og Sverige jo som bekendt har indført midlertidig grænsekontrol, og samtidig med det har Norge indført et krav om transportøransvar, og det samme har Sverige den 4. januar.
I december krævede Finland, at Finnlines skulle kontrollere visum for rejsende med færger fra Tyskland, og oven i det er der også kommet krav om tjek af pas og id-kontrol.
Formålet med alle de tiltag er selvfølgelig at afskære flygtninge uden pas og billedlegitimation fra at søge asyl.
Det er jo i en situation, hvor mange er presset, og hvor landene selvfølgelig ønsker færre asylansøgere.
Når vi så ser på Danmark, ser vi, at vi som bekendt ligger som et geografisk brohoved, kan man sige, fra Europa til Skandinavien.
Med andre ord er det sådan, at når de andre nordiske lande forsøger at sætte en prop i ved deres grænser, kan det på baggrund deraf give nogle konsekvenser for os i Danmark.
Det kan medføre, at flere flygtninge og migranter stoppes på deres rejse nordpå, og selv om de reelt ikke ønsker at opholde sig i Danmark, vil de komme til det, og vi vil kunne komme i en situation, hvor vi ikke vil kunne opretholde ro og orden.
Det kan vi selvfølgelig ikke tillade, og derfor var det sådan, at vi den 4. januar indførte midlertidig kontrol ved den dansk-tyske grænse, og jeg har også netop meddelt, at vi forlænger den grænsekontrol, som vi indførte den 4. januar.
I første omgang er det i 20 dage og på samme niveau, som det har været hidtil, altså med stikprøvekontrol.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-01-13:
Tak for svaret.
Det er ganske rigtigt, at jeg selv er regionsrådsmedlem i Region Sjælland, og på min foranledning vedtog sygehusudvalget i Region Sjælland også, at man ikke måtte henvise til økonomi, når man afviste behandlinger af patienterne, og dermed troede jeg, at den hellige grav var vel forvaret, men til min store forundring kunne P4 Sjælland afsløre, at der stadig væk skete afslag, med begrundelse i at behandlingen var for dyr, til trods for at beregninger fra Diabetesforeningen viser, at behandlingen med glukosesensorer samlet set er den billigste behandling, men fordi sensorbehandlingen flytter udgifter fra kommunen til regionen, vælges en anden behandling.
Hvad er ministerens holdning til, at kassetænkning og sundhedsvæsenets organisering medvirker til, at patienter får behandling, som både er dyrere og dårligere?
Sophie Løhde (V), 2016-01-13:
Godt nok er jeg jo selv tidligere kommunalbestyrelsesmedlem i netop Rudersdal Kommune, men det giver mig altså stadig væk ikke beføjelser eller mulighed for at beslutte, hvad Rudersdal Kommune skal bruge sine ekstra penge på ældreområdet på, når nu det er, at man først skal gå i gang med at lave en værdighedspolitik og så efterfølgende i kommunen skal finde ud af med inddragelse af brugerne selv, de pårørende, de fagprofessionelle, hvordan de ekstra penge skal gå til at understøtte en mere værdig ældrepleje.
Og så må jeg sige, at jeg ikke generelt har hørt nogen sige, at de er kede af at få ekstra penge til at løfte ældreområdet.
Pernille Schnoor (S), 2016-01-13:
Mit spørgsmål går ikke på, hvorvidt vi skal agere kommunalbestyrelse, mit spørgsmål går på noget andet.
Nu bliver eksempelvis Københavns Kommune nævnt, og her har man f.eks. en økonomi, der betyder, at ældre beboere bliver lagt i seng kl. 19.00 om aftenen og bliver taget op kl. 10.00 næste dag.
Dansk Folkepartis finansordfører René Christensen nævnte i finanslovsdebatten, at den her værdighedsmilliard f.eks. skulle gå til, at man kunne give en ældre dame øreringe eller kindrødt på.
Hvordan forholder ministeren sig til, at man skal bruge penge på at give den ældre øreringe på, altså ekstra projekter?
Det er jo det, der står, og som flere artikler vidner om, nemlig at det her handler om ekstra projekter.
Det handler ikke om dagligdagen, det er ekstra projekter, som man kan søge den her værdighedsmilliard til.
Hvordan giver det værdighed?
Sophie Løhde (V), 2016-01-13:
For det første tror jeg ikke, at Københavns Kommune, selv om man altid skal være varsom med hensyn til at udtale sig om andres politik, har en ældrepolitik, der hedder, at beboerne på et plejehjem skal i seng kl. 19.00, og at de skal op kl. 10.00 næste dag.
Det nægter jeg at tro at Københavns Kommune har en politik omkring.
Dernæst må jeg sige, at det virker en lille smule, som om spørgeren ikke har gjort sig den anstrengelse også at undersøge, hvad der egentlig er aftalt i finansloven omkring værdighedsmilliarden.
Det, der jo fremgår højt og tydeligt, er, at midlerne for 2016 skal lægges oven i det serviceniveau, som kommunerne allerede har fastlagt for 2016.
Og det vil sige, at alt, hvad man i kommunalbestyrelsen har besluttet er gældende for 2016 og som kommer ovenpå, jo er ekstra penge, og det er det, man kan bruge de ekstra penge til.
Jens Joel (S), 2016-01-13:
Hvad kan ministeren oplyse om regeringens skatte- og byrdestop og de deraf følgende muligheder for at ændre energiafgifter, der eksempelvis står i vejen for elektrificering, introduktion af store varmepumper og brug af overskudsvarme?
Jeg læser op.
Spørgsmålet lyder: Hvad kan ministeren oplyse om regeringens skatte- og byrdestop og de deraf følgende muligheder for at ændre energiafgifter, der eksempelvis står i vejen for elektrificering, introduktion af store varmepumper og brug af overskudsvarme?
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-13:
Og tak for spørgsmålet.
Regeringens skatte- og byrdestop indebærer, at regeringen ikke vil hæve nogen skat eller afgift i den her valgperiode, medmindre der er tvingende nødvendige grunde til det: Det kan f.eks. være som følge af EU-regulering.
Det betyder også, at der som udgangspunkt i det daglige jo altså ikke kan gennemføres skatteomlægninger, hvor nogle skatter eller afgifter sættes ned, finansieret ved, at andre skatter eller afgifter sættes op.
Og hvis det sker, skal det provenu, det giver, bruges til at sænke andre skatter og afgifter.
Skatte- og byrdestoppet står derfor heller ikke i vejen for lavere elafgifter, der fremmer elektrificeringen, introduktionen af store varmepumper eller brugen af overskudsvarme.
Jeg kan også give et eksempel på det, som nok er det, spørgeren spørger til.
F.eks. skal der jo som bekendt findes en løsning på spørgsmålet om den fremtidige finansiering af PSO-afgifterne, fordi Europa-Kommissionen har sagt, at der er problemer med det spørgsmål.
Det er også nævnt i regeringsgrundlaget.
Og løsningen på det problem med PSO-afgifterne og -udgifterne kan meget vel føre til, at den samlede afgift på el falder.
Det vil så i givet fald øge borgernes og virksomhedernes interesse for at anvende bl.a. varmepumper og overskudsvarme.
Så det, der er udfordringen, om man vil, består ikke i at sætte energiafgifterne ned, men i stedet for pege på finansiering, som der er en bred politisk opbakning til, eller i det mindste 90 mandater.
Sophie Løhde (V), 2016-01-13:
For det første hverken håber eller tror jeg, at der er nogle patienter, som ønsker, at det er hr. Jeppe Jakobsen eller mig, som står og siger, hvad det er for en behandling, en enkelt konkret patient skal have.
Det må og skal til enhver tid bero på en lægefaglig, konkret vurdering.
Jeg kan forstå, at regionsrådsformanden har været i dialog med Holbæk Sygehus om den aktuelle sag, som jo er baggrunden for det spørgsmål, der er stillet, og vi er i ministeriet blevet oplyst om, at økonomiske hensyn ikke har været begrundelsen i den aktuelle sag, og at det derfor fortsat og uændret alene er den faglige vurdering, der er afgørende for valg af behandling på Holbæk Sygehus.