runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2013-06-04:
Tak for det.
Dansk Folkeparti, Enhedslisten og Liberal Alliance havde ved andenbehandlingen stillet forslag om, at de tre paragraffer, 22, 24 og 27, stk. 1, nr. 2, blev taget ud af loven.
Dette blev desværre stemt ned af regeringen, Venstre og Konservative.
Derfor har vi her ved tredjebehandlingen stillet nye ændringsforslag, denne gang ikke ændringsforslag, der fjerner de famøse paragraffer, men ændringsforslag, der tilgodeser den aftale, der er indgået mellem regeringen, Venstre og Konservative, og samtidig forsøger at tilgodese de centrale punkter, der er i kritikken af offentlighedsloven.
Vi foreslår således at ændre § 22, der omhandler aktindsigt i kalendere, sådan at retten til aktindsigt ikke kan fås, når det gælder fremtidige begivenheder, men at man kan få aktindsigt i de tidligere kalenderoplysninger.
Ændringsforslaget tilgodeser således adgangen til aktindsigt i allerede afholdte møder og lignende i forvaltningen og tilgodeser også bekymringen om chikanøs adfærd over for medarbejdere ved undtagelsen til fremtidige begivenheder.
Dermed sikres det, at dokumenter og oplysninger ikke kan undtages fra aktindsigt i de tilfælde, hvor det endnu ikke er klart, at ministeren har behov for rådgivning.
Det bliver derfor med ændringsforslaget et krav, at dokumentet både er udarbejdet med henblik på ministerbetjening og reelt også kommer til ministeren.
Vi foreslår at ændre § 27, stk. 1, nr. 2, så dokumenter, der udveksles mellem ministre og folketingsmedlemmer i forbindelse med sager om lovgivning eller anden tilsvarende politisk proces, er undtaget fra aktindsigt, så længe processen er i gang.
Det vil betyde, at der så er et fortroligt rum til politiske forhandlinger, et rum, hvor man kan udveksle synspunkter mellem folketingsmedlemmer og ministre, men et rum, hvor der også gives aktindsigt, når processen er overstået.
Ændringsforslaget betyder også, at der tages hensyn til mindretallet i Offentlighedskommissionen, og det er jo noget, vi skal huske på, nemlig at det bestemt ikke er en enig offentlighedskommission.
Dansk Folkeparti havde gerne set, at paragrafferne var fjernet helt fra lovforslaget, men da det har vist sig helt umuligt, er det vores håb, at regeringen, Venstre og Konservative vil stemme for disse ændringsforslag.
Det vil også klæde de fem partier at lytte til kritikken af de udskældte paragraffer, dels fra Dansk Folkeparti, Enhedslisten og Liberal Alliance, dels fra de mere end 85.000 borgere i Danmark, der har fundet det så vigtigt, at de har skrevet under i protest mod offentlighedsloven.
Per Clausen (EL), 2013-06-04:
Men er det ikke rigtigt, at justitsministeren har sagt, at den mail, hvori det klart står, at en kontorchef i Miljøstyrelsen anbefaler, at man giver ministeren det råd, at han skal ændre på lovgivningen, havde vi ikke fået adgang til, hvis den kommende lovgivning kommer til at gælde?
Er det ikke rigtigt, at det er sådan, det er, og at den sag derfor aldrig ville have kørt?
Det havde da været godt for ministeren, og det havde måske været godt for regeringen, men havde det været godt for offentligheden?
Havde det været godt for Folketinget?
Nej, det havde det ikke.
Julie Skovsby (S), 2013-06-04:
For at starte med det sidste først: Når vi taler om de her konkrete sager, synes jeg netop, at gennemgangen i Retsudvalget har vist, også det seneste samråd i går, at ekstraheringspligten virkelig kommer til sin ret, fordi oplysninger kan udtages og det stadig væk vil være omfattet af muligheden for aktindsigt.
Så vil jeg i forhold til det med den skriftlige kommunikation og den mundtlige kommunikation sige: Jeg vil påstå, at vi vil se mere skriftlig kommunikation med den nye lovgivning.
Det er noget af det, jeg synes bliver rigtig spændende, når vi skal følge loven, og når det er, vi også senere skal evaluere den.
Per Clausen (EL), 2013-06-04:
Jeg kunne forstå, at ordføreren er betaget af, at rigtig rådgivning fremover vil være hemmelig skriftlig rådgivning i stedet for hemmelig mundtlig rådgivning.
Ja, ja.
Jeg tror sådan set, at embedsmænd, som giver god og klog rådgivning, ikke har noget imod at stå ved det, de siger.
Ministeren kan have en interesse i, at det holdes hemmeligt, at han eller hun har fået bedre rådgivning, det medgiver jeg, men embedsmændene har vel næppe noget problem med, at det kommer frem, at embedsmændene rådgav klogt og fornuftigt, og at ministeren handlede dumt; det er vel kun et problem for ministeren.
Altså, hvad er fordelen ved, at vi ikke får det at vide?
Hvem gavner det, at vi ikke får det at vide, ud over måske ministeren?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-06-04:
Altså, i det omfang den mail indeholder oplysninger, som er ekstraheringspligtige, skal de oplysninger frem.
Det hørte jeg ikke ministeren forholde sig til.
Ministeren sagde, at mailen var en § 24-mail – så langt er vi enige.
Og vedhæftede dokumenter osv. til en mail, som stammer fra eksterne kilder, skal man også have frem.
Journalisten havde fået de oplysninger, som var nødvendige for at afsløre sagen – nu var det jo ikke journalisten, der bad om aktindsigt, men journalisten fik sagen efterfølgende – hvis han havde stillet sit spørgsmål om aktindsigt på nøjagtig samme måde med den nye lov.
Det var det, som justitsministeren redegjorde for, og det er det, som jeg henholder mig til.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-06-04:
Altså, i den her solcellesag har journalisten peget på, hvilken mail der var den afgørende, for at historien kom frem.
Justitsministeren har bekræftet, at den mail, som journalisten mener var den afgørende mail, ikke ville være kommet frem med det her forslag til ny offentlighedslov.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at det er tilfældet?
Er vi enige om, at den afgørende mail i denne solcellesag ikke ville være kommet frem, hvis forslaget til ny offentlighedslov havde været vedtaget?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-06-04:
Jeg siger jo ikke, at intet vil blive ændret, for ellers var der ingen grund til at lave et lovforslag.
Der er dokumenter, som med den nugældende lov kommer frem, og som ikke ville komme frem med den kommende lov, ligesom der er dokumenter, som ikke vil komme frem med den nugældende lov, og som vil komme frem med den kommende lov.
Der er steder, hvor der bliver givet mere aktindsigt, og der er steder, hvor der bliver givet mindre aktindsigt.
Der, hvor der bliver givet mindre aktindsigt, er det altså først og fremmest for at rydde op i den fuldstændig tilfældige verden, der råder lige nu, hvor det afhænger af, hvordan et ministerium er organiseret, om man kan få aktindsigt eller ej.
Da eksempelvis Indenrigsministeriet og Sundhedsministeriet blev slået sammen til et ministerium, kunne nogle medarbejdere pludselig korrespondere med hinanden uden aktindsigt, men dengang det var to selvstændige ministerier, kunne man ikke.
Der er da ingen, der kan forklare mig logikken i det.
Jeg har hørt om en kollega, som procederede en sag i retten, og på et tidspunkt syntes dommeren, han blev lidt lang i spyttet, og så spurgte dommeren advokaten, om ikke snart de kunne komme til en konklusion, hvorpå advokaten vredt sagde, at det var vigtigt, at hver en sten blev vendt i denne debat.
Hertil replicerede dommeren: Javel ja, men lige nu virker det, som om De er ved at rulle stenene frem og tilbage.
Jeg er enig i, at hver en sten skal vendes, men jeg mener også, at vi har vendt hver en sten, og at vi har rullet de fleste af dem frem og tilbage, frem og tilbage.
Jeg mener ikke, man kan beskylde denne lovgivningsproces for hastværk.
Jeg fik et svar fra en borger, som havde sendt sådan en standardmail til mig, og så sendte jeg et langt svar, hvortil borgeren skrev: Mange tak for dit udførlige og omhyggelige svar.
Jeg må jo indrømme, at jeg i denne sag har stolet på venners og meningsfællers fremlægning, uden at jeg selv har gennemgået lovteksten.
Derfor er det rart at få dine synspunkter så præcist beskrevet, tak for det.
Jeg tror, jeg stopper mine indsigelser her og accepterer, at dette lovforslag faktisk er gennemtænkt af fornuftige folk.
Jeg mener ikke, man skal være så bekymret, det er et godt og fornuftigt lovforslag, vi har lavet, der har siddet en kommission i 7 år med medierepræsentanter, folkerepræsentanter osv., og der var jo også enighed om § 24 i kommissionen.
Så hastværk? Nej!
Peter Skaarup (DF), 2013-06-04:
Jeg vil da give hr. Jan E. Jørgensen fuldstændig ret i, at Offentlighedskommissionen har siddet i mange år, og de har måske endda været for mange år om at lave det her stykke arbejde, ligesom mange andre kommissioner har været det.
Men i forhold til lovgivningsarbejdet i Folketinget skal vi jo lige huske på, at vi havde nogle nuværende regeringspartier, der var arge modstandere af det forslag, der kom fra VK-regeringen, og sammen med Dansk Folkeparti sørgede de så for, at loven ikke blev til noget i den sidste folketingssamling.
Nu står vi så med et lovforslag, der er kommet relativt sent i den her folketingssamling, og hvor der ganske rigtigt er kommet mange samråd, mange svar, mange spørgsmål, men det er der også grund til.
Lige præcis
offentlighedsloven er jo en ventil, en sikkerhed for, at borgerne kan følge med i, hvad der foregår, også inde bare korridorerne, hos politikerne, hos myndighederne, og derfor skal vi give os god tid, og det er derfor, jeg siger til Venstre: Er det ikke hastværk, at vi her en af de sidste dage, inden Folketinget går på sommerferie, skal have det her bosset igennem?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-06-04:
Jeg må se at få lært mig noget tegnsprog, så jeg kan begynde at tale med den ene hånd og den anden hånd og råbe højt med dem osv.
Så har vi behandlet sagen under den forrige regering, og vi har behandlet sagen under den nuværende regering.
Der har været afholdt eksperthøring, der er blevet svaret på mere end 200 udvalgsspørgsmål, og justitsministeren har været i samråd i en grad, så det næsten har været en daglig morgenforeteelse, at der blev budt på brød og kaffe osv., fordi der skulle svares på spørgsmål.
Denne sag er blevet behandlet utrolig grundigt.
Men som om det ikke var nok, har forligspartierne gjort det til et krav, at den vejledning, som kommer – vejledningen er i praksis den, som bliver benyttet af embedsmænd, når de skal tolke loven – også bliver til efter drøftelser i forligskredsen.
Ydermere vil vi evaluere loven om 3 år.
Så at beskylde dette lovgivningsarbejde for hastværk må næsten give anledning til, at vi finder et nyt H.C. Andersen-eventyr frem.
Peter Skaarup (DF), 2013-06-04:
Jeg må indrømme, at det står lidt uklart for mig, hvad det er, der præcis er Venstres holdning til den her solcellesag.
For med den ene hånd siger man til Enhedslisten – Enhedslisten og Dansk Folkeparti har faktisk en fælles interesse i her at sikre, at der er åbenhed i forvaltningen, og at sådan nogle sager bliver afsløret – at det er en skandalesag, at det måske er en kæmpe skandalesag, som skal frem i lyset, men på den anden side siger man altså, at den også ville være kommet frem med den nye offentlighedslov.
Men det står jo altså i skarp kontrast til de oplysninger, vi får andre steder fra.
Eksempelvis kunne hr. Per Clausen jo fortælle, at den afgørende mail ikke ville være kommet frem med den nye offentlighedslov.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Jan E. Jørgensen, om ikke det er et problem, at vi lukker af for offentligheden, lukker af for borgerne, og var det i virkeligheden ikke et godt argument for, at vi trods alt tog os den tid, der ville være, hvis vi tog den her sag op, efter Folketinget er gået på sommerferie, i stedet for at haste noget igennem, som alle er lidt usikre på?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-06-04:
Jamen jeg synes ikke, at det er hårdt at være en del af et flertal, og Enhedslisten har da vist også prøvet ved indtil flere lejligheder at udgøre et flertal sammen med regeringen.
Så nej, det er bestemt ikke hårdt at være et flertal.
På den måde synes jeg ikke at vi skal ynkes, men jeg synes, at debatten har været fuldstændig skæv i denne sag.
Med hensyn til den her solcellesag: Ja, jeg mente i går, og jeg mener i dag, at det er vigtigt, at de her oplysninger kommer frem, og jeg henholder mig til det, justitsministeren fremførte på samrådet, nemlig at denne sag også var kommet frem med den nye offentlighedslov.
Hvis vi ikke har Justitsministeriets fortolkning at henholde os til, er vi ilde stedt.
Pernille Skipper (EL), 2013-06-04:
Jeg kan også godt se, at det er rigtig hårdt at være flertallet, som stemmer sit lovforslag igennem.
Det er jeg da også ked af.
Men det, jeg spurgte om, var den næse, som Venstre var med til at give klima- og energiministeren i sidste uge, fordi han ikke i tilstrækkelig grad havde informeret Folketinget.
Venstres ordfører har lige stået og sagt, at det er vigtigt, at sådan nogle oplysninger kommer frem.
Venstres klima- og energiordfører har kaldt det den største skandalesag, han har set i sin tid som ordfører.
Og vi ved, at der i fremtiden ikke ville være adgang til aktindsigt i den mail, der var afgørende, for at vi her i Folketinget fik oplysningerne.
Hvordan hænger det sammen?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-06-04:
Til det med, at jeg har skoset nogen for at komme med nogle forkerte eksempler: Jamen det kan ske.
Det, jeg sådan set bare bruger lejligheden til her i dag, er at tilbagevise de eksempler, for pressen har jo ikke skrevet om det.
Pressen har gladelig lagt spaltemillimeter og sendetid til enhver, der har ville kritisere dette lovforslag, og som har sagt, at den og den sag ikke var kommet frem.
Men da jeg i Deadline i DR 2 – jeg har været i fjernsynet mange gange om denne sag – bliver stillet et konkret spørgsmål om dagpengesagen og svarer med alle mulige forbehold, skal jeg bagefter se, at man i et Ritzautelegram beskylder mig for at have vildledt for åben skærm.
Og da jeg så siger, at det så var en fejlvurdering, har jeg erkendt en bommert osv. Jeg synes ikke, at der er lige vilkår i den her debat.
Jeg synes, at modstanderne af loven har fået fuldstændig frit løb, og at tilhængerne af loven er blevet bombarderet i en grad, så man tror, det er løgn.
Pernille Skipper (EL), 2013-06-04:
Tak for det.
Det er jo bemærkelsesværdigt, at Venstres ordfører starter med at sige, at det er rigtigt nok, at han fejlvurderede den sag om dagpengene, men derefter går over til skælde ud over de løse påstande, som angiveligt skulle florere rundtomkring.
Det må stå for ordførerens egen regning.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge nærmere ind til den her næse, der blev givet til klima- og energiministeren.
Ordføreren sagde jo lige selv fra talerstolen, at det er vigtigt, at sådan nogle oplysninger kommer frem.
Men det, vi hørte i går under samrådet med justitsministeren, var jo helt klart, at den mail, som inkriminerer klima- og energiministeren, og som har været afgørende i sagen – det var ikke en mail fra Dansk Energi, men en intern mail – ville være undtaget fra retten til aktindsigt.
Det er også den mail, som journalisten selv siger var den helt afgørende.
Kan det passe, at Venstre med den ene hånd råber højt op om den her skandale og med den anden hånd nu vil stemme for et lovforslag, som gør det umuligt at afsløre det i fremtiden?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-06-04:
Nej, der tror jeg sådan set jeg er helt enig med fru Pernille Skipper og Enhedslisten, altså, det kan ikke alene erstatte pressen.
Det, jeg konstaterede, var, at der er risiko for en meget høj grad af mundtlighed og dermed risiko for, at der ikke eksisterer dokumentation for de ting, der måtte ske i vores forvaltning.
Og det er et problem, når f.eks. en undersøgelseskommission eller ombudsmanden eller Rigsrevisionen går ind i en sag.
Så er det jo et kæmpestort problem, for så eksisterer bevismaterialet, om man vil, jo ikke.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-06-04:
Jamen det tør jeg ikke udtale mig om.
Altså, jeg tør ikke udtale mig om, hvilken mail der har været den afgørende.
Jeg henholder mig til det, justitsministeren forklarede på samrådet i går, hvor justitsministeren klart og tydeligt gav udtryk for, at ja, solcellesagen, solcelleskandalen, ville også være blevet afsløret med den nye lov.
Det er tilstrækkeligt for mig.
Så er jeg ked af, at det var det spørgsmål, jeg fik fra Enhedslisten, for vi har jo fået aktindsigt i en intern mail, som Enhedslisten har sendt rundt, hvor fru Stine Brix svarer: Jeg kan også både stemme og spørge – kunne også være, vi skulle spørge Venstre om partistøtte.
Det siger jo noget om, at der kører og cykler alle mulige mærkelige historier rundt om den her lov, f.eks. at den også skulle indeholde regler om offentliggørelse af partistøtte, og hvad ved jeg.
Altså, lad os få fakta på bordet, og lad os henholde os til lovforslaget, som det er.
Pernille Skipper (EL), 2013-06-04:
Vi er enige om, at det ganske ofte er sådan, at undersøgelseskommissioner, rigsrevisionsundersøgelser, sager hos Ombudsmanden er blevet startet, fordi pressen har kunnet afsløre en eller anden sag, f.eks. den skattekommission, der sidder lige nu i forbindelse med skattesagen.
Det var jo en sag, der startede i pressen.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om vi er enige om det, for det lyder jo ifølge hr. Mikkelsen og alle de andre, der har brugt præcis det samme argument utrolig mange gange, som om det kunne erstatte den fri og kritiske presses mulighed for at kontrollere magthaverne gennem aktindsigt.
Så kunne jeg også godt tænke mig at høre hr. Jeppe Mikkelsen, om han ikke kan bekræfte, at ombudsmanden jo har sagt til Retsudvalget, at det hænder ganske ofte, at ombudsmanden af egen drift tager en sag op på baggrund af omtale i pressen; altså, at det på ingen måde er det samme kontrolsystem at have en ombudsmand, som det er at have adgang til aktindsigt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-06-04:
Jeg vil sådan set først og fremmest ønske Det Konservative Folkeparti tillykke.
For der er vel intet parti, der mere end Det Konservative Folkeparti hele vejen igennem uden særlig meget slinger i valsen har bakket op om den her lov.
Det, jeg bare gerne vil spørge ind til, er en sag, som jeg ligesom prøvede at antyde noget om – eller måske sagde noget ret tydeligt om fra talerstolen – nemlig den forandring, der er lavet i forhold til § 24. Jeg vil spørge, om ordføreren ikke vil give mig ret i – sådan som vi har forstået, hvad Justitsministeriet har sagt – at der ingen forandring er sket indholdsmæssigt fra den lov, der er foreslået af hr. Lars Barfoed, og til den lov, som nu ligger til tredje behandling.
Pernille Skipper (EL), 2013-06-04:
Jeg medgiver, at der kan være behov for, at man nogle gange har et rum til at kaste lidt med boldene i, som jeg tror at De Radikales ordfører kalder det.
Det kan jeg medgive, men det skal ikke være et ubegrænset rum, og det skal være så lille som overhovedet muligt.
Tværtimod er hele udviklingen omkring centraladministrationens organisering for mig at se ikke en undskyldning for at lukke yderligere ned, men en undskyldning for at kunne tage en diskussion af, hvor man kunne åbne yderligere op.
Og hvis man synes, det er kontroversielt, så siger jeg det gerne en gang til: Ja, Enhedslisten ønsker, at vi åbner mere, end vi allerede gør i dag.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-06-04:
Det er fuldstændig korrekt svaret af fru Pernille Skipper.
Jeg ved ikke, hvad præmien skal være, men det må vi finde ud af en dag.
Det var Oluf Jørgensen fra Danmarks Journalisthøjskole, der sagde det.
Og det rammer vel i og for sig meget godt ind, hvorfor der er et behov for § 24, som en enig Offentlighedskommission, inklusive mediernes repræsentanter, anbefalede.
Det, jeg vil spørge Enhedslisten om, er – lad os se bort fra den konkrete udformning af paragraffen osv. – om det overordnede synspunkt og det overordnede argument, som Oluf Jørgensen giver udtryk for, nemlig at der skal være den her mulighed for at udveksle tanker internt i et ministerium og dets styrelser: Er det egentlig ikke et meget fornuftigt og meget godt argument, Oluf Jørgensen har frembragt?
Pernille Skipper (EL), 2013-06-04:
Jeg vil gerne lege med.
Et kvalificeret gæt er, at det formentlig har været Oluf Jørgensen.
Det er mit umiddelbare gæt.
Når jeg nu har lidt tid tilbage og jeg kan høre, at vi skal snakke om dissenser i Offentlighedskommissionen osv., vil jeg da lige benytte lejligheden til at sige, at når fru Karina Lorentzen Dehnhardt før stod på talerstolen og sagde, at der ikke var dissenser i forhold til de to mest omdiskuterede paragraffer, nemlig § 24 og § 27, er det altså decideret forkert.
Næsten halvdelen af kommissionen var i dissens om § 27, nr. 2, der handler om udveksling af dokumenter mellem folketingsmedlemmer og ministre.
Og det var alle dem, der repræsenterer offentligheden i en eller anden grad. Så er det fuldkommen rigtigt, at det samme mindretal har sagt, da de så, hvordan Justitsministeriet vil bruge § 24 i praksis, at det kan de ikke støtte.
Så ja, der er nogle, der heldigvis er blevet klogere, og man kunne håbe, at det samme kunne ske for hr. Jan E. Jørgensen.
Tom Behnke (KF), 2013-06-04:
Det Konservative Folkeparti har haft den samme holdning før, under og efter valget, så vi har ingen problemer med den her offentlighedslov.
Det er sådan set i overensstemmelse med det, vi selv fremlagde.
Der var så en lang diskussion om, om der var behov for at præcisere ordlyden i § 24 for at berolige dem, der havde ondt i maven.
Det synes vi da var fint; det kan man sagtens gøre.
Men der er alene tale om en redaktionel tilpasning, således at man ikke er i tvivl om, hvad der er meningen med § 24.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-06-04:
Jeg har en lille quiz, og jeg vil høre, om Enhedslistens ordfører vil deltage i den.
Hvem har sagt følgende: Ansatte skal kunne forberede sager uden frygt for, at deres foreløbige tanker offentliggøres; der skal være plads til at tænke, at tænke forkert og drøfte sager med kollegaer under forberedelsen uden at risikere, at ideer og skitser står på avisernes forsider; det skal være sådan, at en ansat i et ministerium, der har fået en sag på sit bord, roligt kan sende en stribe mails rundt til kollegaer i andre ministerier og styrelser for at få gode ideer; beskyttelsen af embedsmænd og deres adgang til uofficiel samarbejde vejer således tungere end offentlighedens adgang til at kigge embedsmænd og politikere i kortene, når der skal træffes politiske aftale?
Var det justitsminister Morten Bødskov, var der Ruslands ministerpræsident Vladimir Putin, eller var det Oluf Jørgensen, mediejurist fra Danmarks Journalisthøjskole?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-06-04:
Det er sådan, at der er blevet strammet op i ministerbetjeningsreglen.
Det er vi sådan set vældig tilfredse med.
Det forhold, at pressen begærer aktindsigt i noget, kan ikke begrunde, at en aktindsigt skal afvises; ministeren skal have brug for det konkrete dokument på det tidspunkt, hvor det udveksles.
Det står nu klart og tydeligt, og det betyder, at vi kan undgå, at det her forvaltes upræcist.
Der kommer faktisk også en evaluering af det her, fordi vi er meget optaget af, at det her lander rigtigt.
Og vi sender vejledningen i høring.
Så jeg synes, at der er mange gode instrumenter at skrue på sammenlignet med det, som den tidligere regering fremlagde.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-06-04:
Der var intet til SF i den aftale.
Man er altså blevet snydt.
Man er blevet snydt, ved at der blev lavet lidt om på en formulering, der ikke betyder noget som helst.
Det har vi jo fået oplyst af justitsministeren.
Der er ingen indholdsmæssig forskel på det forslag, VK fremlagde, og det, man nu har aftalt.
Så man er blevet snydt fra morgen til aften, fra ende til anden.
Og så prøver man alligevel at lade, som om man har fået noget.
Man har ikke fået noget som helst!
Man har droppet sine egne synspunkter og lagt sig fladt på maven for Socialdemokraterne.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-06-04:
Jeg tror, at hr. Simon Emil Ammitzbøll godt ved, hvordan det er, når man forhandler.
Der har man en respekt for de ting, der lægges frem under en forhandling; dem går man sådan set ikke ud og lækker andre steder.
Derfor bliver jeg nødt til sige, at vi har en politisk aftale.
SF er en del af regeringen.
Det her er regeringens politik, og derfor bakker SF op.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-06-04:
Jeg kunne sådan set bare godt tænke mig at få at vide, hvilke sejre, indrømmelser – kald det, hvad ordføreren har lyst til – der er til SF i den aftale, der er lavet.