Bjarne Laustsen (S), 2010-12-14:
Det er noget underligt noget at skulle lægge øre til i dag, at der er en række ordførere heroppe, der hagler et forslag ned fra ende til anden.
Der er ikke en eneste, der er oppe at sige noget positivt om det.
Kan det virkelig være sandt, at vi har en regering – med Dansk Folkeparti som støtteparti – der laver noget over for de dårligst stillede i dette samfund, som har den virkning, som vi har hørt adskillige ordførere tale om her?
Ja, der er noget, der tyder på, at det er rigtigt.
Nu ved jeg så ikke, om ministeren vil sige noget nu, men jeg kan da røbe over for forsamlingen, at ministeren og undertegnede havde et glimrende møde i aftes i Aalborg, hvor talelysten ikke fejlede noget – hverken fra de to debattører eller de 55, der deltog i debatten.
Det var også noget af det, de var inde på, nemlig hvad de ting, man laver her, kommer til at betyde for folk i forhold til at komme videre, hvis deres virksomhed er lukket eller der er blevet skåret ned og de er blevet fyret.
Derfor er det jo lidt interessant, om vi har at gøre med en beskæftigelsesminister, der er minister og svinger taktstokken og siger, at de og de ting vil man gerne have gjort.
Vi har jo lagt øre til, at ministeren i dagspressen og i adskillige samråd i Arbejdsmarkedsudvalget har forsvaret de pipfuglekurser og alle mulige andre tosserier, som man har betalt i dyre domme for, men som ikke har flyttet noget, mens man har lagt ryg til at skære ned på uddannelser osv. Og der er andre forslag i dag, der også er i den boldgade. Så der er ikke noget, der tyder på, at ministeren ønsker at rette op på det her.
Det er jo også helt utroligt, at Dansk Folkeparti kan være med til at lave et forslag som det her, der skærer ned på de muligheder, de arbejdsløse har for at komme i arbejde.
Og der er jo ingen, der siger, at der bliver lukket for alt det plat, vi har set på området her.
Så derfor er det stærkt kritisabelt.
Noget andet er, at jeg havde den opgave at være ordfører i forbindelse med kommunaliseringen af jobcentrene i 2008.
Da var en af mine begrundelser for at sige nej tak til det her forslag jo, at hvis man sagde ja til det, ville regeringen få den knap at skrue på, at man kunne flytte udgifterne lige så stille over til kommunen – og under nogle forhold, som kommunen og kommunalbestyrelsesmedlemmerne overhovedet ingen indflydelse ville have på.
Altså, hvilken indflydelse har f.eks. kommunalbestyrelsen i Frederikshavn på, om der er en stor virksomhed, der lukker eller kører videre eller ansætter folk?
Ingen som helst overhovedet, og det har vi også set heller ikke er tilfældet med det her.
Så man har givet kommunerne en opgave, hvor de ikke har mulighed for at styre indsatsen ud over at lave billige kurser osv.
Noget andet er så: Hvad skal kommunerne så have for at løse den opgave for staten?
For man har jo simpelt hen tørret regningen af på kommunerne.
Ja, så når riget fattes penge, giver man sig til at dele ud med rund hånd til nogle, mens andre bliver straffet økonomisk.
Vi fik i sidste uge en pressemeddelelse fra Aalborg Kommune, hvor man sagde, at man blev hårdt ramt i det nordjyske område, og så spærrer vi jo altid øjnene op.
For kan det virkelig passe, at Hørsholm Kommune, som er en af de rige kommuner i Danmark, får godt 23 mio. kr., mens en kommune som Aalborg skal af med 61 mio. kr. over de næste 2 år?
Ja, det kan det, og dertil kan man lægge, at det også ser ud til, at Morsø Kommune skal af med 5,6 mio. kr., Brønderslev Kommune næsten 5 mio. kr., Frederikshavn Kommune, hvor hr. Bent Bøgsted også sidder som byrådsmedlem, skal af med godt 7 mio. kr.
Går vi lidt syd for fjorden, skal Mariagerfjord Kommune af med 13 mio. kr., Jammerbugt Kommune skal af med 11 mio. kr., og så kommer Aalborg Kommune, som skal af med godt 60 mio. kr.
I Nordjylland betyder det samlet – for det skal retfærdigvis siges, at der også er nogle, der får et plus – at de kommuner, der kommer til at tjene på det, kommer til at tjene op til 17 mio. kr., mens at de, der kommer til at tabe, skal betale 100 mio. kr. over de næste 2 år.
Så er det, at jeg gerne spørge ministeren: Hvordan kan det gå til, at man har lavet et lovforslag, hvor man straffer kommunerne for at løse en opgave for staten?
Hvordan er man kommet så vidt?
Hvis det endelig var, at man ville have kommunerne til at løse opgaven, fordi den skulle ligge så tæt på borgerne som muligt, hvorfor har man så ikke lavet det sådan, at det er udgiftsneutralt for kommunerne?
Hvordan kan det være, at det er sådan, at fordi en kommune har et højere ledighedsgennemsnit end landsgennemsnittet, så bliver den straffet her?
Hvordan kan det hænge sammen?
Jeg ville også gerne have bedt om et samråd i den her sag, og jeg ved ikke, om vi kan få det den 23. december, altså lille juleaften, men jeg er i hvert fald parat til det, for jeg synes, at Folketinget skal være meget klar over, hvad man kommer til at vedtage.
Og kan vi forhindre, at nogle kommuner, fordi de har mange arbejdsløse, også bliver straffet økonomisk, vil jeg selvfølgelig gerne være med til at se på det.