runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2013-03-12:
Dansk Folkeparti vil gerne have, at man ligesom siger, at der er nogle, der sælger de her produkter; man skal bare passe på med, at man ikke pålægger dem ekstra byrder.
Det, der står, er jo, at de her forhandlere skal investere 10.000 kr. bl.a. i – hvad kan man sige? – foranstaltninger, og det vil sige, at de bliver påført en ekstra omkostning, inden de overhovedet er kommet i gang.
Samtidig er der ekstra omkostninger ved den registrering, der skal foretages her.
Den er sat til 150 kr. i timen.
Det er en belastning på 45 mio. kr., altså regnet ud på de der 4.000 butikker, der nu er, fordi det giver noget ekstra arbejde.
For det første passer regnestykket med de 150 kr. i timen temmelig sikkert ikke.
Jeg ved ikke lige, om det er hr. Torben Hansen, der får 150 kr. i timen.
Jeg tror, at de fleste af dem, der arbejder i de butikker, får mere i løn.
Så kan man bare sige, at pengene til at finansiere den omkostning, som er skitseret her til 45 mio. kr., jo skal hentes et eller andet sted, og derfor synes jeg og Dansk Folkeparti, at det var bedre, at vi fik det hen på landbrugssalgsstederne.
Det er fint nok, og det er låst inde om natten.
Der er jo professionelt personale – hvorfor skal man bruge flere penge på det?
Torben Hansen (S), 2013-03-12:
Tak, hr. formand.
Jeg synes faktisk, at det efter hr. Dohrmanns tale er lidt svært at finde ud af, hvad hr. Dohrmann egentlig mener om det her lovforslag.
Agter Dansk Folkeparti at stemme for?
Agter Dansk Folkeparti at stemme imod?
Jeg kan forstå på hr. Dohrmann, at der ikke skal være noget i forhold til detailhandelen, men hvordan vil man sikre rådgivning i forhold til de kunder, der er i detailhandelen, hvis det er sådan, at de ting, der er heri, og som et bredt flertal i Folketinget er enige om, ifølge hr. Dohrmann ikke er noget, der kan bruges til noget som helst?
Så, punkt 1, hvad vil man egentlig med det her lovforslag?
Hvad er Dansk Folkepartis politik på det her område?
Hvordan vil Dansk Folkeparti beskytte grundvandet.
Punkt 2: Er man med på, at det skal være sådan, at der bliver en regulering i detailleddet, eller er man ikke?
Torben Hansen (S), 2013-03-12:
En af de store prioriteter for Socialdemokraterne og regeringen er at beskytte vand, grundvand, sundhed og natur.
Det er sket både med den ændring, der tidligere er kommet i år, af pesticidafgifterne, hvor de hårde pesticider bliver dyrere og de mindst belastende bliver billigere.
Det er også sket med sprøjtemiddelstrategien, der blev fremlagt i november sidste år, og den politiske aftale, der kom her i februar.
Socialdemokraterne er meget optaget af at nedbringe brugen af pesticider og sikre naturen og grundvandet.
Vi er rigtig glade for det her lovforslag, fordi nu bliver der slået betydelig hårdere ned på de skruppelløse, der både importerer og bruger ulovlige sprøjtemidler, og der er jo netop en årsag til, at de er ulovlige i Danmark.
Vi vil ikke have dem.
Brugen af de ulovlige sprøjtemidler kan jo give voldsomme belastninger af miljø og grundvand og er også ødelæggende for dem, der rent faktisk overholder reglerne.
Nu bliver straffene af sådan en karakter, at det ikke kan betale sig at importere, bruge eller for den sags skyld opbevare de her ulovlige midler.
Der vil nu ikke længere med det her lovforslag være noget loft over bødestørrelserne, men til gengæld bliver der et minimumsniveau, der er betydelig højere end de bøder, vi har set indtil nu.
Socialdemokraterne er også meget tilfredse med, at det fremover bliver muligt at fratage brugere deres autorisation, hvis de bliver ved med at snyde.
Kort og godt: Bøden bliver heftigere, og det er slut med at sprøjte.
Det er nogle yderst tilfredsstillende sanktioner, da det politiske mål jo netop er så skånsom brug som overhovedet muligt til gavn for danskernes fælles ressource, drikkevandet, og til gavn for naturen.
Der er flere studier af, hvad eksempelvis afdrift af sprøjtemidler betyder for den omliggende natur.
Det er også vigtigt med opstramningen i forhold til salget til private.
Nu skal midlerne fjernes fra hylderne, og kunderne skal i kontakt med en uddannet salgsmedarbejder.
Jeg har hørt enkelte mislyde omkring det, nemlig at det kommer til at koste at etablere skabe og uddannelse m.v., bl.a. fra DI Handel og Dansk Erhverv og andre, og til det er der faktisk kun at sige: Kom nu ind i kampen og vær med til at nedbringe brugen af sprøjtemidler i Danmark, også af private.
Vi har alle sammen et fælles ansvar både for naturen og for grundvandet, som vi bruger som vores fælles ressource og drikker af.
Så med de ord kan jeg sige, at Socialdemokraterne selvfølgelig varmt støtter det her lovforslag.
Anni Matthiesen (V), 2013-03-12:
Da Venstres ordfører, hr. Henrik Høegh, desværre ikke har mulighed for at være til stede her i salen i dag, har jeg lovet at læse talen op på hans vegne.
Med L 173 har miljøministeren fremsat lovforslag om ændring af loven om brug og opbevaring af kemikalier for at sætte en stopper for import, opbevaring og brug af ulovlige sprøjtemidler.
Her er en række punkter, som lovforslaget omfatter:
Derudover skal bøden fastsættes efter, hvor stor en mængde det drejer sig om, og hvor meget miljøet og sundheden bliver belastet.
Med lovforslaget bliver det også muligt at fastsætte regler om en autorisation for erhvervsmæssige brugere og rådgivere samt forhandlere af bekæmpelsesmidler.
Autorisationen skal kunne frakendes ved misbrug.
Derudover indeholder forslaget en stramning af reglerne for salg af sprøjtemidler til private brugere.
Det skal fremover ikke være muligt at købe sprøjtemidler frit fra hylderne.
Man skal derfor som privat bruger i kontakt med en salgsmedarbejder ved køb af sprøjtemidler.
Stramningen har til hensigt at mindske antallet af overtrædelser og give en bedre viden til private købere af sprøjtemidler.
Vi tilslutter os lovforslaget, idet Venstre naturligvis er mod ulovlig import, og idet lovforslaget kommer i en naturlig forlængelse af sprøjtemiddelstrategien, som vi også er en del af.
Derfor mener vi også, at det er god politik at skabe klare, effektive regler, som tilgodeser alle dem, der overholder reglerne.
Forkert og ulovlig brug af sprøjtemidler er belastende for både miljøet og grundvandet.
Derfor går Venstre også ind for, at man fratages sprøjtebeviset ved misbrug, ligesom vi støtter op om de muligheder for generhvervelse af selv samme bevis, som også foreligger.
Nye regler for private forbrugere, som giver mulighed for vejledning, råd og information om brug af sprøjtemidler, og en styrket indsats på miljøområdet vil i sidste ende jo give mulighed for at spare forbrugeren for bøder og eventuel forurening.
At en beslutning om køb tages på baggrund af en professionel vejledning, kan kun være i alle forbrugeres interesse, private såvel som erhvervsmæssige brugere.
Venstre har dermed ikke flere bemærkninger til lovforslaget, men bakker op om det.
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-03-12:
Jeg vil tillade mig det privilegium at koncentrere mig om ordførerindlæggene og i hvert fald i første omgang, medmindre jeg bliver nødt til det, ikke den debat, der har været i forbindelse med nogle af ordførerindlæggene.
Hr. Leif Mikkelsen og egentlig også hr. Andreas Steenberg – hr. Leif Mikkelsen startede med det og hr. Andreas Steenberg sluttede med det – glædede sig over lovforslaget.
Det synes jeg sådan set at der er god grund til.
Den direkte anledning er den brede aftale, vi lavede i den grønne forligskreds for ca. et år siden, om at elektrificere fra Esbjerg til Lunderskov.
Der er ingen tvivl om, at det bliver en kæmpe fordel for den landsdel, men det gør det i øvrigt også for togtrafikken generelt.
Det, vi nu gør her, er, at vi generelt sender et signal om, at vi vil elektrificere i den takt, der bliver skabt økonomisk mulighed for det.
Dermed sender vi, synes jeg, to signaler: Vi sender et signal om, at vi tager klima og miljø alvorligt, og vi sender et andet signal, som også er meget vigtigt, nemlig at vi siger til passagererne, at vi ved at elektrificere vil sikre den bedste togtrafik i Danmark i forhold til passagerernes mulighed for at kunne benytte togene som et reelt alternativ.
Derfor glæder jeg mig over den meget brede enighed, jeg hørte blandt ordførerne her, og jeg vil selvfølgelig undervejs i udvalgsarbejdet stå til rådighed for eventuelle uddybende spørgsmål osv.
Men jeg vil starte med her i dag i hvert fald at glæde mig over de mange positive tilkendegivelser, der kom fra ordførerne.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-03-12:
Nu forstår jeg så, at regeringen ikke arbejder for at skabe job.
Tak for svaret.
Det er vi jo nogle, der ikke er overrasket over at høre, men det var da alligevel overraskende, at man ikke har læst hele forslaget igennem, for der står jo også, at man regner med, at der vil ske en halvering af de butikker, som egentlig skal sælge de her ting.
Det må jo betyde, at der er nogle, der mister deres job.
Men igen vil jeg bare lige spørge: Hvornår skal folk så ud med hakkerne, og hvem er det, der skal ud med dem?
Og hvornår regner ordføreren så med, at det går i gang?
For når det er, at man ikke ligesom tror på, at man kan skabe arbejdspladser i Danmark, må vi jo bare sige, at de skal lave et eller andet, eller har man bare helt opgivet dem?
Lone Loklindt (RV), 2013-03-12:
Nu har jeg på intet tidspunkt sagt, at regeringen eller Det Radikale Venstre ikke går ind for at skabe arbejdspladser.
Det gør vi i høj grad – i høj grad! – men vi har ikke noget ønske om, at de arbejdspladser specielt skal bestå i at sælge sprøjtemidler.
I virkeligheden bliver det jo nogle bedre arbejdspladser i detailhandelen i forhold til at sælge sprøjtemidler til private.
Det bliver nemlig arbejdspladser, hvor man ved noget mere om det, man sælger.
Derfor er det, at vi grundlæggende mener, at de arbejdspladser, der bliver nedlagt – hvis der bliver nedlagt nogen – bliver det til fordel for, at der under alle omstændigheder er en bedre vejledning dér, hvor man kan købe produkterne.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-03-12:
Tak for det.
Liberal Alliances ordfører, hr. Villum Christensen, kunne ikke være her, så jeg skal fremføre følgende bidrag:
Som vi har hørt, handler lovforslaget her om at skærpe straffe og give mulighed for at nægte eller frakende erhvervsdrivende retten til anvendelse af plantebeskyttelsesmidler.
Hertil kommer, at det på grund af skærpede krav til opbevaring af disse produkter forventes at medføre meromkostninger for virksomhederne på anslået 10.000 kr. pr. virksomhed, hvilket giver en engangsudgift på 20 mio. kr. og ikke mindre end 45 mio. kr. i ekstra driftsomkostninger hvert år.
Hertil kommer udgifter til kurser for de ansatte m.v., som også belaster virksomhederne.
Jeg er ked af at sige det igen.
Det er altså ikke den udvikling, der er brug for, når vi ellers er så mange herinde, der er optaget af at skabe yderligere vækst i samfundet.
Vi får ikke mere vækst af at beskatte virksomhederne yderligere.
Det er ikke den form for vækst, vi har brug for.
De nye uddannelseskrav med nye, dyre aflåste skabe m.v. vil formentlig også betyde, at disse produkter ryger ud af varesortimentet for en del butikkers vedkommende.
Butikkerne gider det måske ikke.
Vi synes, at når man taler for byrdestop over for virksomhederne, skal man altså også håndhæve det.
Det gælder også på miljøområdet.
Man vil altid kunne finde et område, hvor man kan argumentere for, at hvis man lige strammede op her er der, ville man gøre noget godt.
Men vi medvirker ikke til denne konstante udvidelse af kontrol og afgifter.
Skal man foretage ændringer, bør det kunne gøres uden at forøge virksomhedernes omkostninger.
Af disse grunde kan vi ikke støtte forslaget.
Per Clausen (EL), 2013-03-12:
Det, der ligesom er hr. Jørn Dohrmanns udgangspunkt, er, at ligegyldigt hvilken regulering vi finder på i Danmark, vil mennesker kunne overtræde lovgivningen og dermed komme i besiddelse af pesticider på en anden og billigere måde, end de gør i dag.
Jeg er ikke i tvivl om, at hr. Jørn Dohrmann har ret i, at der findes mennesker, der selvfølgelig vil forsøge at overtræde lovgivningen.
Det er derfor, vi har toldere, og det er derfor, vi har politi – det er faktisk et led i at forsøge at sikre, at lovgivningen bliver overholdt.
Jeg er helt åben over for at diskutere, om vi både i forhold til pesticider og i forhold til andre af de varegrupper, som bliver transporteret fra Tyskland og herop, kunne have nogle mere effektive regler og noget mere effektiv kontrol i forhold til at sikre, at der var en chance for, at det blev opdaget, og at man faktisk også fik grebet ind og givet en straf for det.
Det diskuterer jeg gerne med hr. Jørn Dohrmann om at gøre.
Men at det skulle føre til, at vi ikke kan vedtage et lovforslag, som indeholder en række konkrete tiltag, der reducerer risikoen for, at vi forurener med pesticider, synes jeg bare er helt urimeligt.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-03-12:
Jamen det lyder jo rigtig godt, at vi kan blive enige om noget, men det ser lidt tungt ud, når det er, at hr. Per Clausen nærmest står og siger, at det her har været til fri afhentning.
Det har det jo ikke.
Alle de steder, jeg har været henne at se det her,
har virksomheden været aflåst, når det har været fyraften, så derfor har det jo ikke været til fri afhentning.
Jeg vil bare spørge: Hvordan vil hr. Per Clausen så sikre, at der ikke opstår grænsehandel med det her sprøjtemiddel, når det er, at hr. Per Clausen presser på for, at det skal være færre steder, hvor de skal forhandle de her ting, og hvor man så godt nok kan få noget rådgivning, men at det jo ikke er sikkert, at der ikke bliver hentet noget i Tyskland?
Der synes jeg bare der er et uklart svar fra hr. Per Clausen om, at det har man ikke tænkt sig at gøre noget ved på nuværende tidspunkt – man kan bare lade folk hente, hvad de har lyst til.
Det er godt nok forbudt ifølge loven, men hr. Per Clausen har i forbindelse med det her lovforslag ikke sørget for, at man sikrer, at der ikke kommer flere sprøjtemidler ind.
Per Clausen (EL), 2013-03-12:
Altså, jeg vil starte med at sige, at jeg er blevet overbevist af forsikringsbranchen om, at hvis man sætter flere og bedre låse på, så er risikoen for indbrud mindre, end den ellers ville være.
Jeg har faktisk brugt, synes jeg selv, urimelig mange penge på at sikre min lejlighed, fordi jeg troede på den myte om, at effektiv aflåsning virker.
Jeg kan forstå på hr. Jørn Dohrmann, at det ikke passer.
Det vil jeg selvfølgelig henvende mig til et forsikringsselskab om og spørge om, hvad det er, de har gang i, når de bilder mig sådan noget ind, og om de er allieret med låsesmeden.
Til gengæld kan jeg sige, at det jo så har skabt noget øget beskæftigelse, at jeg har fået sat ny lås på.
Men derudover vil jeg sige til hr. Jørn Dohrmann, at jeg synes, at det er rigtig fornuftigt, at man samler salget af de her stoffer på steder, hvor man kan opbevare dem forsvarligt.
Jeg vil gerne sammen med hr. Jørn Dohrmann interessere mig for, hvordan vi kan sikre en mere effektiv kontrol i forhold til at undgå indsmugling af de her produkter.
Hvis hr. Jørn Dohrmann vil koncentrere sig om det, har vi en fælles sag, og der er ikke noget, jeg hellere vil end at have en fælles sag med hr. Jørn Dohrmann – det sker alt for sjældent.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-03-12:
Jeg vil bare spørge hr. Per Clausen, om han virkelig tror, at det, at der skal til at være måske ti låse der, hvor man normalt kun plejer at have én lås, gør det mere eller mindre sikkert i forhold til de her sprøjtemidler.
Så er det jo også nyt, at hr. Per Clausen ønsker, at noget skal samles på færre områder, altså at det skal være større salgssteder, og dermed pålægges erhvervslivet også omkostninger på de her 45 mio. kr. årligt.
Det har hr. Per Clausen nok ikke nogen problemer med, han er nok glad for, at der er en ekstra omkostning.
Men betyder det ikke, at når man laver de her større salgssteder, vil det også give den større grænsehandel, som hr. Per Clausen jo er inde på?
Og hvordan har hr. Per Clausen sikret sig, at man nu også får kontrollen nede ved grænsen af, om vi nu importerer flere sprøjtemidler fra Tyskland?
For det kan jo godt være, at man får et mindre salg til de private kunder herhjemme, men at der så sælges mere i Tyskland – at det kommer med i indkøbskurven, når folk nu alligevel er nede at handle ind.
Steen Gade (SF), 2013-03-12:
Jeg synes, at hr. Jørn Dohrmann er lidt galt afmarcheret.
Jeg står her med fremsættelsestalen, og der står: »Det forventes, at stramningerne vil føre til færre overtrædelser, et større niveau af viden hos private købere af sprøjtemidler og et generelt fald i salget af sprøjtemidler til private«. Så det er jo sådan set ikke rigtigt, hvad ordføreren siger, altså at der ikke er lagt op til, at man forventer, at salget af sprøjtemidler til private går ned.
Det er selvfølgelig en forventning, og jeg troede sådan set, at Dansk Folkeparti også var enige i, at der faktisk indimellem bliver købt lidt for meget og lidt for upræcist og derfor lidt for farlige stoffer, hvor mange private så bagefter har problemet med, hvordan de kommer af med det på en fornuftig vis.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-03-12:
Altså, der står jo bare, at der bliver færre salgssteder.
Der står ikke noget med, at der bliver solgt mindre mængder sprøjtemidler.
Der står bare, at der bliver færre salgssteder, og dermed vil færre personer være beskæftiget med at sælge de her varer.
Der bliver en ekstra omkostning for at håndtere de her varer.
Så hvis vi ligesom ser isoleret på mængden, så falder mængden ikke, fordi man har færre steder at sælge det, men der bliver bare en større omkostning for dem, der nu skal sælge det, og dermed også færre beskæftigede i den her branche.
Det bliver koncentreret hos nogle enkelte i stedet for at være spredt ud som i dag.
Man kan så have en holdning til, om det er godt eller skidt, men det betyder bare, at der bliver færre arbejdspladser.
Er vi ikke enige om det?
Der kommer jo ikke flere, der skal håndtere det her.
Steen Gade (SF), 2013-03-12:
Hvis vi nu snakker om private, og jeg tror, at det er det, som hr. Jørn Dohrmann tænker på, altså de butikker, der sælger, så er hele ideen i forslaget jo, at der skal købes mindre mængder sprøjtemidler til private, og når vi køber, så skal vi købe en dosering, der passer lige præcis til, hvad vi har brug for, og ikke købe alt for meget, som vi så har problemer med at bortskaffe.
Så hele ideen er jo sådan set, at der skal sælges mindre.
Så spørger hr. Dohrmann: Hvad koster det i arbejdspladser?
Ja, man kunne lige så godt spørge om – og det bliver så mit svar – hvor mange flere arbejdspladser der bliver ud af at sælge sprøjtemidler til landbruget, når vi får grebet ind over for den ulovlige import?
Men nu hører jeg ikke til dem, som synes, at det mest fantastiske, vi kan snakke om her, er, hvor mange job vi kan skabe ved at sælge flere sprøjtemidler.
Forslaget går ud på at sælge færre sprøjtemidler for at beskytte vores grundvand og vores biodiversitet.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-03-12:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvor mange ordføreren egentlig ser der mister deres job i forbindelse med det her, for der står jo i lovforslaget her, at man regner med en halvering af forhandlere, der skal være af det her, og der er en ekstra håndtering i forbindelse med salget af de her midler.
Der vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvad skal dem, der bliver fyret, lave?
Det svarer meget godt til, at regeringen den ene dag går og siger, at den gerne vil skabe arbejdspladser, og den anden dag fjerner arbejdspladser.
Så jeg vil bare spørge ordføreren: Hvor mange kommer til at miste deres job på grund af den her omlægning?
Steen Gade (SF), 2013-03-12:
Det er jo i virkeligheden det, det her forslag handler om at rette op på.
Andre har gennemgået lovforslagets indhold, så det skal jeg ikke sige så meget om, men kun sige, at det jo er meget logisk, at vi nu laver en model for øgede bøder, hvor vi sådan set også lader bødestørrelsen afhænge af det system, vi har opbygget for afgiften på pesticider, sådan at de pesticider, der er mest belastende, får en højere afgift, og hvis man så har en ulovlig import af de pesticider, der er farligst, får man altså en større bøde.
På den måde kan man sige, at vi har sat miljø forrest i både reguleringssystemet og ved bødeudmøntningen.
Det synes jeg er en rigtig god del af forslaget.
Der har jo også i en del år været almindelig enighed om, at bøderne har været uensartede og generelt for lave.
Ideen er jo, at vi gerne vil have et fald i salget af sprøjtemidler til private, og at vi gerne vil sikre en større viden hos de private på det her punkt.
Der, hvor der er et vidensgab, er blandt os private brugere.
Det tager vi hånd om i det her lovforslag.
På den baggrund vil vi med glæde være med til at gennemføre det her forslag.
Andreas Steenberg (RV), 2013-03-12:
Fremtiden for dansk jernbane- og togdrift er eltog.
Eltogene forurener mindre, de er billigere at købe og vedligeholde, de kører hurtigere, og sidst, men ikke mindst: De fungerer.
Danmark er et af de få lande i verden, hvor der fortsat køres med dieseltog, og det er baggrunden for, at vi endte med det eksperiment, som IC4-togene i virkeligheden er.
Det er også derfor, at vi har langsommere tog end i andre lande.
Kort og godt er vi simpelt hen håbløst bagud.
Derfor skal vi i gang med at elektrificere, og det består i at sætte elledninger op langs banerne, så man kan køre med eltog.
Det her lovforslag giver regeringen mulighed for at elektrificere to strækninger, nemlig Esbjerg-Lunderskov og Køge Nord-Næstved.
Der er afsat penge fra Infrastrukturfonden og i dette års finanslov til at elektrificere de to strækninger.
Men vi mangler stadig en række strækninger i Danmark.
Det er bl.a. Vejle-Struer, Fredericia-Frederikshavn og Kalundborg-Holbæk.
Det er her, regeringen har spillet ud med en togfond på 27 mia. kr., som skal finansiere den elektrificering, der mangler.
Pengene kommer ved at beskatte alle selskaber i Nordsøen på samme måde som Mærsk.
Vi synes, det er helt rimeligt – ikke bare over for Mærsk, men også over for samfundet – at alle selskaber betaler det samme i skat.
Vi foreslår, at de penge bruges på jernbanen, timemodel og elektrificering.
Det gør, at man kan rejse på 1 time mellem de store byer og altså med eltog.
Lovforslaget her giver også regeringen mulighed for at gennemføre de elektrificeringer, når vi har fundet finansieringen.
Det her lovforslag er et afgørende skridt for de danske jernbaner, og Det Radikale Venstre kan med glæde støtte lovforslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-03-12:
Så skal vi ud i sådan en større omfordelingspolitisk diskussion om, hvad vi egentlig skal bruge offentlige midler til, og hvad vi ikke skal bruge dem til.
Hvad mennesker kan betale for at køre med offentlig transport, nåh ja, det afhænger af, hvad skattetrykket er.
Hvis man først har tømt lommerne, er der ikke så meget at betale den offentlige transport med, osv.
Så det er jo en større politisk diskussion om, hvad vi vil med det her land.
Det er så hårdt beskattet og afgiftsbelagt, at det så er nødvendigt at finde andre penge end fra en brugerbetaling.
Så tingene hænger jo sammen.
Man kan ikke sige, at vi beskatter og afgiftsbelægger så hårdt, så folk er i knæ, og at man så i øvrigt ikke vil anvende penge til erstatning for den beskatning.
Det er nemlig rigtigt.
Det er derfor, at vi skal starte et helt andet sted.
Men det bliver hr. Henning Hyllested og jeg nok ikke enige om.