runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2011-11-17:
Som sagt gør den her regering det, tidligere regeringer har gjort, og vi er glade for, at den procedure, som vi følger og fortsætter, bliver bakket op også af Det Konservative Folkeparti, som har sagt, at de vil stemme for lovforslaget i dag, og også af Liberal Alliance.
Det er jo ikke ukendt, at Dansk Folkeparti har et andet syn på Danmarks forhold til det internationale samarbejde og dermed også vores forpligtelser over for internationale konventioner.
Det er ikke ukendt.
Det fremsætter man beslutningsforslag om i Folketinget, og det er helt fint.
Den vej må det også gå.
Hvis der er partier, der ønsker at ændre Danmarks forhold til internationale konventioner, så er det via Folketingssalen at man gør det.
Regeringen følger den procedure, som tidligere regeringer har fulgt.
En af vejene i den her sag er generelt, at hvis der er personer, som er til behandling i forslaget her, og Politiets Efterretningstjeneste vurderer, at de er et problem, så er proceduren herfor beskrevet meget, meget klart i det cirkulære, som ligger til grund for behandlingen af de her sager.
Som jeg i øvrigt også sagde i det samråd, som så var blevet åbent, i går, i Indfødsretsudvalget, er det her jo personoplysninger, som jeg bare i stilfærdighed vil opfordre til at man respekterer som sådan her i Folketingssalen.
Zenia Stampe (RV), 2011-11-17:
Det har jeg det helt fint med, for jeg mener ikke, at statsborgerskab gør en forskel, i forhold til hvilke kriminelle planer de eventuelt måtte have.
Man løser ikke den her type problemer med, at folk kan gå og have planer og udgøre en sikkerhedsrisiko, gennem indfødsret.
Det gør ingen forskel, og derfor har jeg det helt fint med det.
Jan E. Jørgensen (V), 2011-11-17:
Den sondring forstår jeg godt, og den er jo selvfølgelig indlysende rigtig.
Ordføreren har naturligvis også en pointe i, at en person hverken udgør en større eller mindre sikkerhedsrisiko, i forbindelse med om personen får statsborgerskab.
Men har ordføreren det fint med, at personer, som aktivt forsøger at undergrave Danmarks sikkerhed, tildeles dansk statsborgerskab?
Har ordføreren det fint med det?
Det ville være rart at få et svar, for det lykkedes ikke at få vredet et svar ud af justitsministeren på halvanden times samråd i går.
Zenia Stampe (RV), 2011-11-17:
Jeg synes, at der er en fuldstændig fundamental forskel på folk, der har et statsborgerskab i forvejen, og folk, som er statsløse.
For os har det en meget høj prioritet, at folk, som ikke har et statsborgerskab, som ikke har den fundamentale beskyttelse, der følger med et statsborgerskab, får det.
Derfor gælder der et helt særligt hensyn, når det handler om statsløse.
Jan E. Jørgensen (V), 2011-11-17:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår fru Zenia Stampe.
Hvis man er imod den praksis, der har været, på trods af at man nu har fået et mere oplyst grundlag ved nogle møder med justitsministeren, som resten af Folketinget så ikke har været inviteret til, hvorfor stemmer man så ikke imod, at de andre, som udgør en sikkerhedsrisiko, får dansk statsborgerskab?
Anne Baastrup (SF), 2011-11-17:
Til forskel fra den tidligere regering – det er også et af de elementer, som gør, at jeg er meget glad for, at vi har fået ny regering – agter denne regering at overholde de konventioner, vi har tiltrådt.
Marie Krarup (DF), 2011-11-17:
Hvordan kan ordføreren forsvare at stemme for et lovforslag, hvor en person, der altså måske går ud og begår noget, som undergraver eller ødelægger danske borgeres sikkerhed og ikke bagefter vil kunne sendes ud af landet, er på.
Det er jo det, der sker, når man får statsborgerskab, så kan man ikke udsendes.
Hvordan kan ordføreren anbefale noget, som altså undergraver danske borgeres sikkerhed?
Morten Bødskov (S), 2011-11-17:
Regeringen indtager den holdning til det her spørgsmål, som tidligere regeringer også har gjort.
Det har ikke været nogen hemmelighed her i Folketingssalen, at når det handler om Danmarks forhold til internationale konventioner, det har vi også hørt under debatten i dag, har Dansk Folkeparti jo tidligere – det står helt for deres regning, og det er helt fint – fremsat forslag i Folketinget om, at dem mente de at man skulle tage afstand fra og jeg tror også i visse tilfælde træde helt ud af.
Det nye og overraskende her er, at Venstre nu giver udtryk for det samme synspunkt.
Jeg er dog så tilfreds med, at når det handler om at håndtere Danmarks forhold til det internationale samarbejde og vores overholdelse af internationale konventioner, er der i det spørgsmål, hvilket vi også har hørt her fra Folketingets talerstol i dag, opbakning fra både Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti.
Så det vil jeg læne mig op ad, og det mener jeg er den rigtige måde at håndtere det på.
Er der folk, der er her og skaber problemer, så har vi en efterretningstjeneste til at tage sig af dem, og den generelle procedure, der er for behandling af de her sager, viser jo også, at det er de meget opmærksomme på, og at de handler efter de retningslinjer, der er udstukket herfor.
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-17:
Det er svært at takke ministeren for svaret, for ministeren svarer på noget helt andet end det, der blev spurgt om.
Der blev spurgt til ministerens politiske holdning til det faktum, at ministerens parti, som jeg formoder ministeren er i en vis dialog med, er med til sammen med et flertal i Folketingssalen at sikre, at man belønner en person, som PET vurderer kunne være til fare for rigets sikkerhed, med et rødbedefarvet pas, hvilket justitsministeren kommer til at stemme for, når det her lovforslag tredjebehandles.
Er det godt, er det tilfredsstillende, er det den måde, Socialdemokratiet og justitsministeren tager vare på Danmark og danskernes sikkerhed på?
Det må vi kunne få et klart svar på fra justitsministeren: Er det godt, at det ender på den her måde, som justitsministeren altså har bestemt at det skal ende på, nemlig at man tildeler, hvis der ikke sker noget, en person, som PET vurderer kan være til fare for rigets sikkerhed, statsborgerskab?
Morten Bødskov (S), 2011-11-17:
Den nuværende regering følger den procedure, som den tidligere regering i de her sager også har fulgt, og jeg synes, at den debat, der har været, og som vi også havde i samrådet i går i Indfødsretsudvalget, jo viser, at hr. Karsten Lauritzen glemmer, at der er et helt særligt spørgsmål her, som nødvendigvis selvfølgelig skal diskuteres, og det er helt fint, men at der også er en helt generel procedure, som er beskrevet i cirkulærets § 21. Og den beskriver jo ganske fint, hvad der sker, når efterretningstjenesten vurderer, at der er personer, som er til fare for rigets sikkerhed, og som er i behandling med henblik på at komme på lovforslaget, nemlig at så er det jo en sag, som Folketingets Indfødsretsudvalg tager stilling til.
Det er den generelle procedure.
Der er en generel procedure, hvor det jo er undertegnede, der indstiller til Folketingets Indfødsretsudvalg, hvordan jeg mener at sagerne skal håndteres, og så er der den her helt særlige sag, hvor det er vigtigt for regeringen at sige, at regeringen agter at overholde konventionerne.
Og vi er af den opfattelse, at er der folk, som er til fare for rigets sikkerhed, så er vi overbevist om, at PET's opmærksomhed på dem er det, der skal til.
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-17:
Jeg vil godt høre justitsministerens principielle holdning til det dilemma, som justitsministeren har placeret Folketinget i, nemlig at man er tvunget til at give personer, som PET vurderer kunne være til fare for rigets sikkerhed, statsborgerskab på grund af internationale konventioner.
Der kan jeg så forstå at justitsministerens principielle holdning er, at konventioner skal overholdes uanset hvad.
Og det er jo reelt nok, det er en fair holdning, men jeg vil så godt høre justitsministerens principielle holdning, altså om justitsministeren synes, det er godt, synes, det er fint, synes, det er ønskværdigt, at det er sådan, at et flertal i Folketinget, når man tredjebehandler det her lovforslag, hvis der ikke sker noget, kommer til at tildele en person, som PET vurderer kan være til fare for rigets sikkerhed, statsborgerskab, altså belønne vedkommende med et statsborgerskab.
Synes justitsministeren, det er godt?
Morten Bødskov (S), 2011-11-17:
Tak for det.
Det er rigtigt, at det er en vigtig dag, når man får dansk indfødsret, og det er jo også markeret under behandlingen her i dag.
Tom Behnke (KF), 2011-11-17:
Tak for det, og tillykke til de ansøgere, der er kommet på lovforslaget her, og til de børn, der følger med.
Mange har nævnt, at der er tale om 1.718 mennesker, men der er altså også 636 børn, og de er vel egentlig også en slags mennesker, hvis vi skal komme nærmere ind på det.
Så det, der gør sig gældende med lovforslaget her, er jo i virkeligheden, at det faktisk er 2.354 personer, der får dansk statsborgerskab.
Det synes vi er godt.
Vi synes, det er godt, fordi det er et udtryk for, at de mennesker har et meget stærkt ønske om at blive danske statsborgere.
De har bestået flere prøver, og de lever op til en lang række krav, som vi har stillet til de mennesker, der ønsker at opnå dansk statsborgerskab.
Det er nogle krav, og det er nogle prøver, som vi fra konservativ side står fuldt bag, for vi synes, at der skal være en vurdering af ansøgerne, altså om de nu også er godt integreret i det danske samfund og virkelig ønsker at være danske.
Så dem, der er kommet på lovforslaget, er altså nogle, som har et meget stærkt ønske om at blive danske statsborgere.
Derfor er vi også glade, når vi med vedtagelsen af lovforslaget kan byde dem velkommen her som danske statsborgere.
Også fra konservativ side ser vi frem til, at der bliver statsborgerskabsdag til april næste år, hvor forhåbentlig mange af dem vil møde op og se, hvad det er for et folkestyre, vi har i Danmark.
De kan få lov til at komme ind og hilse på os, og vi får lov til at hilse på dem.
Det plejer at være en rigtig festlig dag, så det ser vi frem til.
Jeg kan bebude allerede nu, at vi har planer om at stemme for lovforslaget.
Merete Riisager (LA), 2011-11-17:
Jeg og Liberal Alliance vil først og fremmest ønske de 1.718 mennesker, der, når dette lovforslag tredjebehandles, opnår dansk statsborgerskab, tillykke med det nye tilhørsforhold her til landet.
Det er en glædelig begivenhed, også selv om vi i Liberal Alliance helst ikke så, at dansk statsborgerskab fortsat udelukker et andet statsborgerskab.
Vi glæder os derfor over, at vi formentlig i denne valgperiode vil få mulighed for dobbelt statsborgerskab.
Det bør være en naturlig ting i et globaliseret samfund, at danskere kan beholde deres danske statsborgerskab, når de flytter til et andet land og stifter familie.
1.718 mennesker bydes velkommen, og de menneskers ret til at deltage aktivt i demokratiet bør ikke overskygges af den ellers udmærkede og legitime debat, vi fører her i Folketinget om enkelte personer, hvis færden har fået PET's bevågenhed.
Jeg vil derudover gerne understrege, at vi i Liberal Alliance finder det kritisabelt, at regeringen vil fortsætte med at lade PET afskære udlændinge fra dansk statsborgerskab uden klageadgang.
Her løber regeringen fra et løfte om bedre retssikkerhed for ansøgerne.
Det er jo ærgerligt at konstatere, at det ikke kun er på det økonomiske område, de løber fra deres politik, men også på det værdipolitiske område.
Det er meget uheldigt, hvis man mener noget det ene øjeblik og noget andet, det øjeblik man kommer til regeringsmagten.
Regeringen burde i stedet være med til at sikre en form for klageinstans, som kan tage stilling til PET's vurderinger.
Vi er ikke naive i Liberal Alliance, og vi lytter gerne til PET's vurderinger af nye statsborgere, men vi mener som sagt, at retssikkerhed handler om principielle rettigheder, vi som retssamfund bør sikre, og som vi ikke bør anstrenge os for at gradbøje.
Vi, der står her i en lovgivende forsamling, bør kunne blive enige om, at lov er lov, og lov skal holdes.
Endelig vil jeg benytte denne lejlighed til at udtrykke mit håb om, at de, der med denne lov vil få dansk statsborgerskab, tager imod Folketingets indbydelse til statsborgerskabsdagen næste år.
Det er en glædelig og hyggelig begivenhed, når vi kan tage imod de nye danskere og deres familier og vise Folketinget og vores partier frem.
Liberal Alliance støtter naturligvis lovforslaget om indfødsret.
Anne Baastrup (SF), 2011-11-17:
Jeg vil lige minde spørgeren om, at Folketingets formand gjorde mig opmærksom på, at behandlingen af det her lovforslag ikke skulle bruges til at krænke privatlivets fred.
Når det er sagt, så lægger spørgeren op til at sige, at PET ikke er i stand til at tage vare på rigets sikkerhed.
Det forhold, at man får statsborgerskab, giver jo ikke en flere muligheder for at lave terrorisme.
Jeg gør også spørgeren opmærksom på, at hvis man begår alvorlig kriminalitet, så kommer man i fængsel, og hvis det er kriminalitet, hvor man læner sig op ad straffelovens kapitel 12 og 13, så kommer man ikke ret hurtigt ud af fængslet igen.
Marie Krarup (DF), 2011-11-17:
Det er korrekt, og vi skal selvfølgelig også tage hensyn til, at vi ikke må give fortrolige oplysninger her i salen.
Det gør vi selvfølgelig heller ikke.
Men er det ikke korrekt, at man her i landet normalt har tillid til PET's afgørelser, og hvis der er personer, som PET ikke har tillid til, er det så ikke vanskeligt for ordføreren at sige, at det har ordføreren selv?
Kan ordføreren virkelig tage ansvar for det?
Christian Langballe (DF), 2011-11-17:
Vi bliver jo i sporet fra i går i mit spørgsmål til ministeren.
Jeg synes, det er en helt principiel sag, som jeg tager meget alvorligt, nemlig forholdet mellem rigets sikkerhed og danskernes tryghed, det forhold, at vi kan leve godt og trygt i vores samfund i tillid til, at i hvert fald politikerne tager vare på, når de tildeler statsborgerskab, at gøre alt, hvad de overhovedet kan, for at de mennesker, som får statsborgerskab, ikke udgør nogen trussel for rigets sikkerhed.
For mig står rigets sikkerhed og danskernes tryghed altid over konventionerne.
Anne Baastrup (SF), 2011-11-17:
Jeg er ikke opmærksom på, at man får større muligheder for at begå alvorlig kriminalitet, fordi man får dansk statsborgerskab.
Til forskel fra spørgeren agter SF at overholde de konventioner, som Danmark har tiltrådt, og vi mener ikke, at det danske samfund udsættes for yderligere fare på baggrund af dette.
Den mulighed, som er lagt ind i lovgivningen omkring PET's indberetningspligt, er lavet ud fra bestemte overvejelser.
Det respekterer vi, og vi respekterer justitsministerens indstillingsret til Indfødsretsudvalget.
Pernille Skipper (EL), 2011-11-17:
I Enhedslisten arbejder vi for, at flere skal få adgang til et statsborgerskab.
Vi mener, at de eksisterende regler er for stramme, og at de udelukker mennesker fra at få de rettigheder, der følger med et statsborgerskab, og som burde følge med det liv, arbejde, skolegang og engagement, som de har her i Danmark.
Derfor er vi også rigtig glade for det, og vi vil gerne benytte anledningen til at kvittere for, at der står i regeringsgrundlaget, at vi skal se på indfødsretsprøven, og vi vil fortsat arbejde for lempeligere regler på området. For så vidt angår diskussionen her i dag om statsløse i FN-konventionen, vil vi sige fra Enhedslistens side, at vi finder, det er en grundlæggende ret, man har som menneske, at have et statsborgerskab, høre til et land, have en nationalitet.
Derfor er det så vigtigt, at Danmark har tiltrådt konventionen om statsløse, og at vi fortsat overholder reglerne.
Statsløse personer står i et vakuum, og det er vigtigt, at vi i Danmark fortsat sørger for, at de bevarer nogle rettigheder og også får ret til et statsborgerskab.
Det er grundlæggende i et retssamfund, at når man står og har opfyldt alle regler, alle tydelige regler, som man er blevet bedt om at opfylde, så har man adgang til at se, hvad der ligger til grund for, at man så angiveligt ikke opfylder kravene alligevel, og man har adgang til at klage over den afgørelse, der betyder, at man så ikke kan få den ret, som man ellers er blevet stillet i udsigt.
Det er afgørende for Enhedslisten, og det vil vi fortsat arbejde for.
Per Clausen (EL), 2011-11-18:
For at jeg ikke kommer i tvivl om, hvad det er, jeg kommer til at stemme om, vil jeg også bare spørge: Kan ministeren bekræfte, at det, vi er i færd med, ikke er at indføre en afgift, men at sikre, at forureneren betaler – og det er jo ikke en afgift?
Ida Auken (S), 2011-11-18:
Jamen det er meget vigtigt for regeringen, at man betaler sine egne regninger, og at forureneren betaler-princippet er helt klart og tydeligt.
Hvis det ikke er borgerne i kommunen, ja, så er det ens børn lige om lidt, eller også er det naturen og alt muligt andet
Det er et knæsat princip, at forureneren betaler, det er vigtigt for os.
Det er også det, vi lægger til grund for det, vi gør i dag, for vi synes ikke, at det er rimeligt, at det skal gå ud over serviceniveauet i kommunerne, at vi, et enigt Folketing, har pålagt dem at sørge for indsamlingen af batterier på baggrund af et EU-direktiv, der forpligter os til at sikre, at producenterne og virksomhederne betaler, så jeg er helt enig med hr. Per Clausen.
Per Clausen (EL), 2011-11-18:
Nu er der ikke ret meget tvivl om, at der er rigtig mange virksomheder, der vil synes, at det vil være dejligt, hvis skatteyderne betaler omkostningerne ved deres forurening.
Hvis det så er den nye oppositions politiske placering, giver det jo spændende perspektiver for mange interessante diskussioner.
Er ministeren ikke enig med mig i, at hvis man f.eks. besluttede sig til, at prisen skulle være sådan, at den svarede til, hvad de 10 pct. mest effektive kommuner gjorde, ville man i virkeligheden vælte en stor del af de her omkostninger over på borgerne i kommunen, som skulle betale enten via skatten eller via mindre offentlig service?
Altså, vi er nødt til at have et udgangspunkt her, der handler om, at man betaler det, det koster.
Ida Auken (S), 2011-11-18:
Så nu er vi inde at betale en gæld for den tidligere regering, på samme måde som vi skal gøre det med al anden politik, vi laver i øjeblikket.
Vi skal starte med at betale for det rod, som den tidligere regering har lavet, og så kan vi så fremadrettet begynde at indrette det her intelligent.
Det er også det, vi kommer til at gøre på det her område, og jeg synes, at et samlet Folketing skylder at stå ved det, som vi gjorde i 2008, og rydde op i det, så vi fremadrettet får fastsat den helt rigtige sats, så vi prøver at sikre for både virksomhedernes og kommunernes skyld, at vi selvfølgelig ikke betaler overpris for det her.
Jamen som det står tydeligt i lovteksten, er det her en totrinsraket, altså at sørge for at betale vores gæld i første omgang, som vi har lovet enstemmigt i Folketinget, da vi vedtog den her lov, og dernæst så at sikre, at vi når det rigtige niveau.
Og hvis hr. Jørn Dohrmann spørger mig, så kommer det til at passe fint i forhold til tidsperspektivet, altså at vi først rydder op efter gammel gæld, som er stiftet under en tidligere regering, og så fremadrettet sikrer, at det selvfølgelig også bliver effektivt på den her måde, og at kommunerne gør det på den bedste og mest effektive måde, både for økonomiens skyld og sådan set også for miljøets skyld.
Det er helt klart, at vi i dag er i færd med at sikre, at forureneren betaler.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Det her har ikke til formål at kradse penge ind fra virksomheder til noget som helst andet end at dække den her ordning, som egentlig er en service for virksomheder og producenter for et ansvar, de har i EU-sammenhæng.
Villum Christensen (LA), 2011-11-18:
Nu hører vi så lidt om nationaløkonomien.
Jeg er meget optaget af, hvordan det, vi foretager os herinde, virker på virksomhederne, og hvad det betyder for deres muligheder for at overleve.
Jeg vil godt spørge på en lidt anden måde: Synes ministeren ikke, det er rimeligt – når man lægger en ensidig omkostning ned over nogle virksomheder, som ingen mulighed har for at tage til genmæle – at man siger, at i den måde, man regner ud, hvordan skadesomkostningerne skal betales, bliver man enige om principperne, så man ikke skal have en diskussion om, hvorvidt det er et skøn?
Hele tanken om, at der ensidigt væltes en afgift ned over nogle, uden at man på nogen som helst måde kan reagere, virker stødende på mig, hvis jeg sætter mig i virksomhedernes sted.
Vi taler tit retssikkerhed herinde.
Mit spørgsmål er, om ministeren ikke vil være med til at sikre et klart regelsæt, så man sammen med branchen bliver enige om, hvordan man når frem til de her tal, så vi undgår alle de her diskussioner.
Ida Auken (S), 2011-11-18:
Jeg er meget optaget af, at de danske virksomheder har ordentlige forhold.
Jeg er til gengæld også optaget af, at man betaler sin egne regninger i det her land i stedet for at sende dem videre til andre, f.eks. til kommunerne, så det går ud over andre aktiviteter, som kommunerne kunne gennemføre i dag.
Der er tale om, at et enstemmigt Folketing indtil videre har skabt en gæld på op mod 6 mio. kr. i kommunerne, og den rydder vi op i i dag.
Det undrer mig egentlig, at vi i et Folketing, der enstemmigt har vedtaget den her lov, skal have en diskussion om, hvorvidt vi skal stå ved det, vi lovede, da vi lavede loven.
Det synes jeg er uklædeligt.
Villum Christensen (LA), 2011-11-18:
Man støder tit på diskussionen om, at der er rigtig, rigtig langt fra Folketinget her og til det, der foregår ude i den virkelige verden.
Nu opererer vi med stigningstakter på 100 pct., 200 pct. eller 500 pct. Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren: Hvordan tror ministeren at det virker på virksomheder, som hver evig eneste dag kæmper med bare at få omkostningerne ned med 1 pct. eller ½ pct. for at overleve i de tider, vi lever i, når vi på samme tid herindefra lader en afgift stige med over 100 pct. uden de store bekymringer, fordi vi måske har regnet forkert på et tidligere tidspunkt?
Er ministeren overhovedet ikke bekymret for virksomhederne?
Vi har ikke hørt ret meget set fra den side.
Vi gør meget for miljøet, og selvfølgelig skal vi sikre, at forureneren betaler osv., men bekymrer den måde, vi bærer os ad på, ikke ministeren?
Bekymrer det ikke ministeren, at man helt ensidigt på den måde kan lægge en sådan afgift ned over virksomhederne ?
Lone Loklindt (RV), 2011-11-18:
Beskyttelse af havmiljøet står højt på den radikale miljødagsorden, men det gør det desværre ikke for alle de udenlandske skibe, der sejler i de danske farvande eller anløber vores havne.
Den her lov vil gøre det muligt at gribe ind og udstede anløbsforbud eller tilbageholde de skibe, som overtræder havmiljøloven.
Eksempelvis vil der kunne udstedes anløbsforbud over for skibe, som ikke overholder krav til udledninger til luften.
Så loven vil derfor ikke bare beskytte havmiljøet, men også have en positiv effekt på menneskers sundhed, idet vi jo ved, at skibes luftforurening, som hr. Jens Joel også var inde på, er meget sundhedsskadelig på grund af det høje partikelindhold.
Forslaget indeholder også en fremtidssikring af havmiljøloven og en løbende tilpasning til havnestatskontroldirektivet – det var et langt ord – som formentlig også snart kommer til at dække ulovlig udtømning af ballastvand og miljøkrav til antibegroningsmidler.
I Radikale Venstre ser vi også i loven meget positivt på den nye bestemmelse om fortrolighed, som indarbejdes, så besætningsmedlemmer med andre ord får mulighed for at videregive vigtige miljøoplysninger under fortrolighed.
Man kan vel kalde det sådan en slags whistleblowerordning, som kan være med til at sikre, at de relevante oplysninger om tvivlsomme forhold i forhold til miljøreglerne kan komme til myndighedernes kendskab og så bliver omfattet af en særlig tavshedspligt hos de pågældende myndigheder.
Vi ser også lovforslaget som en fordel for de danske rederier, som jo i høj grad lever op til de miljøregler, der er.
Høringssvarene er også meget positive.
Fra radikal side kan vi anbefale lovforslaget, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen.