runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2016-05-11:
Det er vist godt, at min tale er båndet, for jeg har ikke sagt noget af det, som SF's ordfører lægger mig i munden.
Jeg synes, det er en højst mærkværdig måde at debattere på her i Folketingssalen, som jeg virkelig finder uanstændig.
Jeg synes, vi skal debattere de ting, vi er uenige om, og lade være med at påstå om hinanden, at vi har sagt noget, vi ikke har sagt, men forholde os til, hvad der faktisk er sagt.
Jeg har overhovedet ikke retfærdiggjort skattesnyd eller kriminalitet.
Det ønsker jeg at bekæmpe.
Det har jeg gentaget nu en hel del gange, og det beder jeg SF's ordfører om at notere sig og respektere.
Merete Riisager (LA), 2016-05-11:
Jeg har ikke sagt noget som helst om, at skattesnyd eller kriminalitet er i orden, så lad venligst være med at lægge mig sådan nogle ord i munden.
Det synes jeg er en mærkelig måde at argumentere på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-11:
Margrethe Vestager har som konkurrencekommissær sagt mange ting, bl.a. noget med et bandeord, som jeg ikke vil gentage i salen.
Jeg tror også, at formanden ville blive vred, hvis jeg gjorde det.
Men jeg vil sige, at de var meget, meget sure i Kommissionen over det, der var sket i forhold til Panama osv.
Er ministeren enig i det?
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-11:
Jeg kan have politiske uenigheder med fru Margrethe Vestagers parti, men jeg har stor tillid, fordi det er en dansker, der sidder på den post, og også fordi det er fru Margrethe Vestager.
Det tror jeg er gavnligt, både for Danmark og for EU og for den her dagsorden.
Det illustreres jo også af den brede enighed, der er her i Folketinget i dag.
Så vil jeg godt sige, at ja, jeg anerkender og støtter princippet om, at man skal svare sin skat der, hvor man tjener pengene.
Det er uanset, om man er borger eller virksomhed.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-11:
Det er en god regel, at en minister skal svare på det her, han har med at gøre.
Jeg skal lave reglerne, justitsministeren og politiet skal finde ud af, hvordan de håndterer det der.
Men jeg kan ikke have en anden holdning, end jeg har.
De gør det, de plejer at gøre, for vi har bare sørget for at udvide ordningen, og så er der selvfølgelig nogle regler for, hvordan man skal køre, men det ligger alt sammen derinde.
Peter Christensen (V), 2016-05-11:
Tak for det.
Om kort tid vil regeringen fremlægge sin indstilling til typevalg af Danmarks nye kampfly, og i den forbindelse vil regeringen også offentliggøre det beslutningsgrundlag, som ligger til grund for regeringens indstilling.
Her indgår også evalueringerne af de tre kampflykandidater inden for fire områder: Det er inden for det strategiske, det militære, det økonomiske og industrielle forhold.
Men inden regeringen har fremlagt sin indstilling og det beslutningsgrundlag, der ligger bag, så finder jeg det rigtigst ikke at udtale mig om de enkelte kandidater.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-11:
Jeg vil starte med at sige, at F-35 jo er den klare favorit til at blive det nye kampfly, som kontoret peger på, det er der allerede meget, meget stærke forlydender om.
Man kan sige, Danmark allerede har investeret 2 milliarder i det her projekt, så jeg synes sådan set, når vi ser på, hvor fremskreden processen er, at det vil være meget relevant, hvis forsvarsministeren også vil forholde sig til det her fly, netop også fordi vi ved, at der har været meget, meget kritiske rapporter fremme, der siger, at det her fly ikke er færdigudviklet, at der har været store skred i tidsplanen, og både kontrolkontoret i USA og rigsrevisionen i USA er meget, meget bekymrede over, hvordan det går med udviklingen af flyet.
Så det vil jeg nu alligevel mene at forsvarsministeren godt ville kunne løfte sløret lidt for, i betragtning af at vi er så tæt på i processen.
Jeg vil i den sammenhæng også høre forsvarsministeren, hvornår vi kan forvente, at det her beslutningsgrundlag bliver lagt frem, og hvor lang tid vi kan forvente, der så vil være til den her debat, for jeg synes virkelig, der er meget at diskutere her.
Peter Christensen (V), 2016-05-11:
Hvorvidt F-35 er Enhedslistens favorit eller ej, skal jeg ikke blande mig i.
Det, jeg forholder mig til, er, at der er den her proces, hvor man vægter de tre kandidater, og jeg synes, det vil sende nogle mærkelige signaler, hvis regeringen forud for sin indstilling skulle kommentere offentligt på de forskellige kandidaters styrker og svagheder, priser og usikkerheder.
Det ville give et meget mærkeligt forløb.
Men, som jeg har givet udtryk for ved flere lejligheder og også ved gode debatter med fru Eva Flyvholm, vil regeringen tilrettelægge en proces om valget af de nye kampfly med størst mulig åbenhed.
Så der skal nok blive rig mulighed for at debattere og forhåbentlig da også på et oplyst grundlag.
Jeg er så sikker på, at vi efter offentliggørelsen af regeringens indstilling og beslutningsgrundlag også kan få en debat om kandidaternes priser og usikkerheder.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-11:
Jeg vil gerne bede ministeren bekræfte, at han kan love, at vi får oplyst en pris på de her kampfly, og at vi får oplyst, hvad de forventede levetidsomkostninger vil være på flyene.
Er det noget, der bliver lagt frem for offentligheden, før forligskredsen tager den her beslutning?
Peter Christensen (V), 2016-05-11:
Vi agter at fremlægge beslutningsgrundlaget, så man også kan se den samlede økonomi for den kandidat, regeringen vil indstille.
Det vil også blive offentligt tilgængeligt.
Så vil der kunne være delspørgsmål, som jeg også tidligere har oplyst fru Eva Flyvholm om, som er kommercielt eller militært fortrolige, og dem vil Folketinget få adgang til i fortrolighed.
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-11:
Jeg har stor forståelse for, at der selvfølgelig er en proces i gang nu og man skal afvente forløbet af den.
Det afholder jo ikke forsvarsministeren eller andre i øvrigt fra at have en holdning til de kandidater, der er, og at kunne imødegå den kritik, der bliver rejst.
Det er ikke, fordi det er Enhedslistens favorit, men det er ligesom det fly, der hele tiden bliver omtalt som værende favorit til at vinde det her.
Der har jo været væsentlige problemer.
Det må da også være interessant for forsvarsministeren og offentligheden i øvrigt, at man forholder sig til en kritik, der har været.
Vi har jo lige set, hvordan IC4-toget er blevet skrottet netop på grund af store problemer med softwaren, som også er et af de væsentlige problemer med F-35.
Så det kunne da være rart at høre forsvarsministerens holdning til de problemer, der har været rejst, så vi ikke kommer til at købe et flyvende IC4-tog.
Peter Christensen (V), 2016-05-11:
Altså, det, vi nok kan være enige om, er, at der er mange andre, der har holdninger til kandidaterne, før kampflykontoret kommer med sin anbefaling og regeringen lægger sin indstilling frem for offentligheden og Folketinget.
Men det ændrer ikke ved, at jeg som minister vil følge den proces, der er planlagt.
Det synes jeg vil være mest korrekt, så vi får den debat på et fælles oplyst grundlag.
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-11:
Godt så.
Jeg kan så forstå, at ministeren i hvert fald ikke vil forholde sig til de problemer, der har været rejst.
Det er så også i orden.
Kunne ministeren så svare på følgende: Når nu grundlaget bliver lagt frem, hvor lang tid mener ministeren er en rimelig periode for at sikre, at der bliver en bred offentlig debat både i forhold til de strategiske overvejelser, der kan være i forhold til, hvad det er for en type kampfly, vi ønsker, men også i forhold til økonomien og i forhold til de tekniske udfordringer, der er?
Hvor lang tid mener ministeren vil være en passende tid for en åben, offentlig og grundig debat?
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-11:
Det er fuldstændig rigtigt, at vi i Enhedslisten ikke vil have et kampfly, men jeg synes sådan set, at alle i det her land har krav på at få at vide, hvordan det går med et projekt, hvor Danmark allerede har smidt 2 mia. kr. i et kampfly, man nu sikkert køber for 30 mia. kr., og hvordan det egentlig går med udviklingen af det.
At forsvarsministeren ikke vil kommentere det, eller hvor dyrt det bliver, synes jeg er meget, meget bekymrende.
Peter Christensen (V), 2016-05-11:
Jeg er helt sikker på, at når regeringen kommer med sin indstilling, vil der blive en stor debat.
Det er fuldt forståeligt, fordi det er en meget stor investering, som Danmark skal foretage for at kunne lave en genanskaffelse i forhold til vores F-16-fly.
Hvor lang tid skal der til?
Jamen det afhænger jo også af, hvor lang tid partierne i forsvarsforligskredsen har behov for, sådan at de føler sig ordentligt klædt på til at træffe en beslutning.
Så det er i høj grad noget, jeg vil afklare med de partier, som skal beslutte, hvilke kampfly Danmark skal have, og herunder hører Enhedslisten ikke, fordi Enhedslisten ikke er en del af forsvarsforligskredsen.
Og som jeg har forstået, ønsker Enhedslisten dybest set ikke, at man skal have et kampfly.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-11:
Jeg sagde lige før, at den træder i kraft den 1. juni 2016.
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-11:
Jeg har stor forståelse for, at det er en politisk forhandling og også en politisk svær forhandling i EU-regi, men man står som regel godt, hvis man har forberedt sig godt og har et klart standpunkt, inden man går ind til den forhandling.
Jeg forlanger jo ikke, at Danmark skal kunne diktere hele EU's politik, men man kunne måske godt forlange, at på det her område, som koster Danmark så mange milliarder kroner, og som der er så bred enighed om, at her har Danmark et rimelig retskaffent samfund og al mulig interesse i at hæve de internationale standarder, skulle regeringen ikke sidde og fedte rundt i måske, måske ikke og tænkeboks og alt sådan noget.
Man gik ind helt klart og støttede den klareste og mest konsistente linje, som også er Kommissionens linje i Bruxelles.
Det håber jeg man vil overveje positivt at gøre.
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-11:
Jeg kan sige, at vi støtter land for land-rapporteringen, vi har jo gennemført lovgivningen her i Folketinget, og der var bred enighed.
Så jeg tror nok, at det skal ende godt, både for regeringen, hr. Martin Lidegaard og den fælles sag, der er her i Folketinget, om at begrænse ulovlig skatteunddragelse og skattely.
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-11:
Det er ikke det mest overbevisende svar, jeg har fået fra skatteministerens mund her.
Jeg forstår, at man ikke her og nu støtter de lande, der gerne vil have, at grænsen på de 750 mio. euro bliver sat ned, men det vil man måske gøre senere.
Det andet spørgsmål handler om, hvorvidt man som koncern, en meget, meget stor koncern, skal redegøre for sine aktiviteter i alle de lande, man er aktiv.
Og så måske bare som en sidste ting: Måske var det en idé, nu her hvor det er lykkedes at lave så bred en vedtagelse på det hjemlige, at regeringen indkaldte, så man var sikker på, man havde et bredt mandat i Folketinget til sin EU-holdning på det her område.
Det er så åbenbart noget, der er en anden minister, der skal inddrages i, men det stiller vi i hvert fald gerne op til, for vi tror, det er vigtigt med en fælles, stærk dansk røst i de her spørgsmål.
Jeppe Bruus (S), 2016-05-11:
Tak for det.
Nu hørte jeg, at ministeren både indledningsvis og her til sidst endnu en gang slog fast, at der sådan set ikke er så meget, vi kan gøre herhjemme.
Man er sådan set tilfreds.
Jeg har så andre steder hørt ministeren være åben over for forslaget.
Altså, fra Socialdemokratiets side brugte vi jo 1. maj til at komme med fire overskrifter på konkrete ting, vi kunne gøre nationalt med en intensiv myndighedsindsats.
At styrke »Projekt Skattely« var et af projekterne, vi satte i gang.
Et andet var hårdere konsekvenser over for skattesnyd, altså hårdere straffe for skatteunddragere; rådgiveransvar, altså at gøre det nemmere at straffe rådgivere osv.; bedre adgang til beviser mod skattesnyd; en informationsordning, hvor man sørger for, at bankerne sådan set også udleverer informationer om transaktioner til skattely.
Under en fjerde hat foreslog vi bedre dobbeltbeskatningsoverenskomster, altså et serviceeftersyn af alle dobbeltbeskatningsoverenskomster.
Det er helt konkrete forslag, som det kunne være spændende at høre, om skatteministeren ikke kunne bakke op.
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-11:
Jeg tror ikke, at jeg kan nå at forholde mig til alle de der spørgsmål i min svartid, som nu er 57 sekunder, men jeg kan sige ja til den ene overskrift om samarbejde, bestemt ja til nordisk samarbejde.
Det er noget, regeringen har arbejdet med, ligesom den tidligere regering arbejdede med det, da spørgerens parti var i regering, og da spørgerens partifælle var skatteminister.
Med hensyn til rådgiveransvar vil jeg sige, at man skal kunne straffes som rådgiver, hvis man rådgiver om ulovlig skatteunddragelse.
Det kan man allerede i dag, og straffen er faktisk ret høj, men problemet er at løfte en bevisbyrde, og det peger Socialdemokraterne jo ikke på og fru Mette Frederiksen heller ikke i sin tale, altså hvordan vi får løst problemet med at løfte en bevisbyrde.
Men gode forslag i den forbindelse lytter jeg da meget gerne til.
Kan vi udveksle oplysninger i større omfang landene imellem?
Kan vi lave et stærkere myndighedssamarbejde?
Bestemt, det vil jeg gerne overveje.
Så alle de der ting er nogle, som regeringen arbejder med og gerne vil arbejde med.
Men jeg har heller ikke hørt nogen sådan helt superkonkrete forslag, som Socialdemokraterne gerne vil have at jeg skal gennemføre som skatteminister.
Jeppe Bruus (S), 2016-05-11:
I forhold til rådgiveransvar vil jeg sige, at det godt kan være, at det, at man rådgiver om noget, der er ulovligt, og det, der foregår i den forbindelse, sådan set ikke ender med at føre til en straf, men vi kan sørge for at få klarere regler om det, altså selve rådgivningen.
Vi kan indføre et erstatningskrav efter proportionalitetsprincippet, hvis en virksomhed udfører rådgivning, der fører til skatteunddragelse, osv. osv. Så der er sådan set nok at tage fat på.
Og jeg er da glad for tilkendegivelsen af, at ministeren godt vil være med til at gøre noget nationalt.
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-11:
Men det er jo allerede i dag ulovligt at hjælpe kunder med skatteunddragelse.
Straffeloven er klokkeklar, og strafferammen er på 8 år.
Altså, problemet er jo, at der ikke er så mange, der er blevet dømt for det, og det er, fordi det kan være svært at løfte en bevisbyrde.
Med hensyn til spørgsmålet, som også er et konkret forslag fra Socialdemokraterne, om, om man får et kollektivt ansvar som bank for nogle af de her ting, ligger der også en ret klar retspraksis fra Højesteret, som imødekommer det, der efterspørges.
I forhold til dobbeltbeskatningsaftaler og gennemsyn af dem er det sådan, at Danmark ikke indgår dobbeltbeskatningsaftaler med nulskatjurisdiktioner , dvs. de lande, man nok kan forvente kommer på sådan en sortliste fra EU.
Og det er, fordi vi er duksen i EU og i OECD-regi.
Og når man har gjort rigtig meget i rigtig mange år, står man godt rustet, men så er behovet for nationalt at gøre mere jo også det mindre.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-11:
Altså, det, man kort kan sige, er jo, at de vognmænd, der skal til at køre, ved det.
De ved godt, at de skal rette henvendelse til og få tilladelse hos politiet, men det er bare sådan, det plejer at køre.
Så det er akkurat den samme model, og det har også noget at gøre med, hvor hurtigt man må køre på landeveje og i bykørsel osv.
Men de skal bare rette henvendelse, og så kører det, som det har gjort før.
Nu er det bare alle, der har været til eksamen på de grundlag, som jeg sagde her, med de 2 år, der kan få lov til det, og ikke kun studenter
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan oplyse, at mit ministerium gennem nogen tid har arbejdet med at finde en løsning med hensyn til en udvidelse af studenterkørselsordningen, hvor der samtidig bliver taget behørigt hensyn til færdselssikkerheden – det skal lige med ind i det – så vi er sikre på, at det er et forslag, der fungerer godt, og jeg kan sige, at arbejdet er færdigt, og at jeg faktisk synes, vi har fundet en rigtig god løsning.
Vi laver nogle helt nye regler, der kommer til at træde i kraft den 1. juni 2016, og som betyder, at alle de unge mennesker, der afslutter en ungdomsuddannelse af minimum 2 års varighed, kan komme ud og fejre det med en festlig eksamenskørsel her til sommer, også eux'erne.
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-11:
Det sidste er jeg helt enig med hr. Martin Lidegaard i.
Land for land-rapporteringen hører jo under erhvervs- og vækstministerens ressort, og erhvervs- og vækstministeren skal have mandat i Folketingets Europaudvalg, og der har Folketinget mulighed for at sætte en dagsorden og give et forhandlingsmandat, og det vil jeg da opfordre Folketinget til at benytte sig af.
Det er ikke, fordi jeg oplever nogen modstand i regeringen i forhold til at se på, om man kunne sænke grænsen, men jeg har bare også det udgangspunkt, at nu har vi jo vedtaget de her regler om land for land-rapportering, hvor grænsen er 750 mio. euro, så måske vi skulle starte med at lade det virke.
Og hvis det viser sig at være en succes, er det jo en lettere politisk sag er at få sænket grænsen, hvis det er et effektivt redskab.
Det tror jeg bare er den letteste vej at komme i mål med det, både spørgeren og regeringen ønsker.
Jesper Petersen (S), 2016-05-11:
Ja, det er præcis formålet.
Nu, hvor vi tog initiativ til den her hasteforespørgsel, vil jeg bare – trods det, at jeg jo kan høre, at vi også fortsat er uenige om nogle ting på området – udtrykke en glæde over, at det nu er lykkedes at forpligte hinanden på at drøfte og forhandle om tiltag på det her område.
Vi vil næppe være enige om alle de tiltag, der kommer på bordet – det kan jeg jo høre på diskussionen her – men jeg synes, det ville være helt uholdbart, hvis vi oven på den kraftige debat, der har været, oven på den massive lækage, der har været, bare taler ud i det åbne rum og der ingenting sker. Så det må vi forpligte hinanden på ikke bare i den tekst, der er vedtaget i dag, men også i reel handling, når vi en dag kommer ind omkring et forhandlingsbord på baggrund af det forslag til vedtagelse, der er vedtaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-12:
Liberal Alliances ordfører skal ikke overfortolke på, om forslaget her, som har ni Enhedslistemedlemmer som underskrivere, er et tegn på noget bestemt.
I en travl hverdag kan det variere meget – det kan være alt fra en til 14, der skriver under – men jeg kan måske godt røbe, at når der er ni, der har skrevet under, har der været en vis begejstring for, at det var et godt forslag, så jeg håber, at den begejstring breder sig til andre partier og også til Liberal Alliance.
Jeg kan da godt forstå Liberal Alliances ordfører.
Der er forskellige virkemidler, som man allerede kan tage, og det er bl.a. at købe økologiske produkter.
Det er jo en måde at vælge fødevarer, som er uden pesticider.
Vi ønsker bare at brede det ud til, at der er flere, der sådan set kan få noget oplysning om, hvad det er, de udsætter deres krop for af pesticider.
Carsten Bach (LA), 2016-05-12:
Tak for det, og tak for endnu et forbrugeroplysende beslutningsforslag fra Enhedslisten.
Jeg håber selvfølgelig også, der er en del lyttere og seere, der følger med, sådan at de også kan blive oplyst yderligere.
Også tak til hr. Søren Egge Rasmussen og næsten alle medlemmerne af Enhedslistens folketingsgruppe.
Faktisk fik det mig til at tænke på, hvorfor det lige præcis er ni medlemmer fra Enhedslisten, der er forslagsstillere, og om det faktisk er et udtryk for, at de sidste fem medlemmer af Enhedslistens folketingsgruppe ikke bakker op om forslaget.
Jeg er familiefar og har to dejlige børn på næsten 10 år og på 13 år, og som alle forældre ønskede og ønsker min kone og jeg selvfølgelig hverken under graviditeten eller for den sags skyld nu i deres barndom at udsætte dem for skadelig påvirkning af nogen art.
Grænseværdien kontrolleres jævnligt af Fødevarestyrelsen, hvis undersøgelser viser, at grænseværdien helt generelt overholdes.
Seneste samlede opgørelse over danskernes indtag af pesticidrester viste et niveau markant under det sundhedsmæssigt problematiske niveau.
Af den grund og fordi jeg også, som I nu ved, ikke længere har helt små børn, sover jeg trygt om natten, selvfølgelig stadig væk med undtagelse af når jeg befinder mig her i Folketingssalen meget sent om natten.
Liberal Alliance mener således ikke, at der er behov for test som led i kostrådgivning til gravide.
Jeg er sikker på, at gravide kvinder også selv er meget opmærksomme på deres kostindtag og måske holder sig til økologi eller til danske produkter, hvor indholdet af pesticidrester jo er endnu lavere end i udenlandske, og det er vist i øvrigt også allerede generelle statslige kostråd til gravide.
Det er jo ganske udmærket, og jeg deler egentlig ordførerens intention som sådan.
Jeg og Liberal Alliance mener sådan set egentlig ikke, at der er noget behov for yderligere tiltag og slet ikke test og urinprøver af gravide i den her forbindelse.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Jo, det vil jeg tro man kan, men så vil lægen nok spørge, om der er en særlig grund til, at man tror, at man er i en risikogruppe.
Det er jo derfor, at vi f.eks. har regler for arbejdssituationer, hvor der er mulighed for, at man ikke skal arbejde med pesticider, når man er gravid.
Men hvis man ikke er i den situation, vil jeg tro, at lægen spørger: Er der en særlig grund til, at du tror det her?
Og kvinden vil få at vide, at hvis der ikke er det, jamen så vil man ikke betale for sådan en analyse.
Der synes vi det er rimeligt nok, når nu vi hører om den nye viden her, altså at der er en risiko, som er helt generel og bred, at man så har mulighed for at få den viden om sig selv, så man kan tilrette sin kost, så det passer med det.
Erling Bonnesen (V), 2016-05-12:
Tak for det.
Enhedslistens beslutningsforslag indebærer indførelsen af et gratis tilbud om test af indhold af pesticidrester i urin til alle kvinder, som påtænker at blive eller er gravide.
Venstre er enig med Enhedslisten i, at pesticidrester skal begrænses mest muligt.
For kommende generationer er det vigtigt, at vi beskytter ufødte børn mod kemiske stoffer fra miljø og fødevarer.
Tilbud om individuel testning af urin for pesticidrester er dog ikke løsningen.
Det gælder også for gravide.
For det andet er det faktum, at der kan findes pesticidrester i urinen, ikke det samme, som at det er skadeligt.
Det må generelt forventes, at man vil kunne finde rester af pesticider i menneskers urin.
Kroppen skiller sig nemlig af med pesticider og deres nedbrydningsprodukter gennem urinen.
For det tredje stammer pesticidrester i urinen ikke kun fra kosten, men også fra andre udefrakommende kilder som eksempelvis fra anvendelsen af biocider mod insekter i boligen, dvs. insektspray, eller ved udsættelse for stofferne i arbejdsmiljøet.
Hvis man finder pesticidrester i urinen, er det derfor ikke nødvendigvis på grund af kosten.
Derfor er det typisk fødevarer som frugt og grønt – vist mere i udenlandsk end indenlandsk – der indeholder pesticidrester.
Frugt er jo en vigtig del af en varieret kost.
Det vil ikke være en fordel at skræmme gravide væk fra frugt og grønt, fordi der kan påvises pesticidrester i urinen.
Derfor mener Venstre ikke, at et tilbud om gratis test for pesticidrester som et led i kostrådgivning til gravide er den rette måde at sikre kommende generationer mod skaderne ved pesticidrester, og derfor kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2016-05-12:
Men hvis skaden er sket og man bliver nervøs for det, var mit spørgsmål til Enhedslisten, om de så går ind for racehygiejne.
Hvis man er nervøs for, at skaden allerede er sket, skal man så gå hen og få en abort?
Kvinder kan blive nervøse og tænke, at gud, jeg har spist noget forkert, og mit barn får 1 point lavere IQ, end det ville have fået, så jeg må hellere gøre noget drastisk.
Det er det, jeg simpelt hen ikke forstår ved forslaget.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Det er jo det, som er muligheden i det, altså at man her ser sig selv.
Det er jo ikke ens for alle, for det afhænger af, hvordan man i forvejen spiser.
Det kan være svært at gennemskue, men her får man med en test et klart billede.
Du ligger i den høje ende, men du kan faktisk løse det ved lige at ændre din kost sådan og sådan.