runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-02-03:
Det er jo rigtigt nok, at der er en teoribog, som man kan gå ud fra, og selve prøven har i høj grad fokus på, at man har et kendskab til dansk kultur og dansk historie og samfundsforhold, ikke mindst, tror jeg da, med baggrund i ønsker fra Dansk Folkeparti, som virker meget stolte af den her prøve, som bliver afviklet i øjeblikket.
Jeg kan måske også fornemme et eller andet sted, at de ønsker at gøre den endnu sværere, end den er i dag.
Er det så ikke egentlig lidt paradoksalt, at det netop er Dansk Folkepartis vælgere, der har sværest ved at bestå den her indfødsretsprøve?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-02-03:
Jamen jeg forholder mig til, hvordan indfødsretsprøven skal være, og så holder jeg øje med beståelsesprocenten.
Og indtil beståelsesprocenten er 100, vil jeg anbefale dem, der vil til indfødsretsprøve, at læse noget bedre på lektien, i stedet for at de skal gå op to og tre gange.
For meningen er selvfølgelig, at man skal læse på lektien.
Der er ikke nogen steder i samfundet, hvor man kan aflægge en prøve og bestå, uden at man har forberedt sig.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-02-03:
Mener ministeren, at indfødsretsprøven giver et indblik i, hvor god en samfundsborger en ansøger om indfødsret er?
Jeg vil gerne spørge: Mener ministeren, at indfødsretsprøven giver et indblik i, hvor god en samfundsborger en ansøger om indfødsret er?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-02-03:
Det giver jeg mig slet ikke af med.
Prøven skal teste, at man har en viden, som står i den lærebog, jeg lige omtalte, om danmarkshistorie, om grundloven, og så forudsættes det, at man følger med i, hvad der sker i samfundet.
Derfor er der også nogle aktuelle spørgsmål i indfødsretsprøven.
Jeg synes, det er ganske udmærket, at man skal aflægge den prøve, før man bliver dansk statsborger.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-02-03:
Jeg tror såmænd ikke, at vi kan blive så uenige om, at der skal være en eller anden form for prøve.
Hvor er det lige, at det bliver testet i den prøve?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-02-03:
Indfødsretsprøven drejer sig om, at man skal vide noget om danmarkshistorien, om det aktuelle og om danske værdier.
Det er det, der testes der – ikke om man er en god samfundsborger.
For det er i højere grad en moralsk dom, og det kan man være dagen efter, at man kommer, og det kan såmænd være, at medlemmer af Folketinget aldrig bliver gode samfundsborgere.
Det vil jeg slet ikke begive mig ud i i forbindelse med det her spørgsmål.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-02-03:
Så kunne jeg tænke mig at spørge: Når nu det er sådan, hvordan kan det så være, at der ikke i prøven er mere fokus på den aktuelle politiske situation, eksempelvis at Danmark er i krig – også med det udgangspunkt, at i lærebogen »Danmark før og nu« bliver der brugt flere sider på at beskrive, hvordan det gik i krigen i 1864, mens der med hensyn til Danmarks engagement i Irak og Afghanistan bliver brugt lige nøjagtig ni linjer og ikke mere?
Bør man ikke som borger i vores land have mere fokus på det aktuelle end på gammel historie?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-02-03:
Prøven fokuserer i høj grad på det aktuelle, men vi vil altså ikke begive os ud i at udskifte lærebogen en gang om ugen.
Det er netop forudsætningen, at man også følger med ved f.eks. at læse aviser, så man er orienteret om det aktuelle.
Det fremgår også af prøven, at man skal være orienteret.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-02-03:
Jeg kan helt og fuldt bekræfte, at Danmark har en lang række udfordringer, vi skal løse.
Det er rigtigt, at de planer har været undervejs i længere tid, men jeg vil blot sige til hr. Flemming Møller Mortensen, at hvis man sammenligner med en lang række andre EU-lande, er Danmark i det absolutte førerfelt i forhold til at have lavet en indsats, som også konkretiseres i forhold til, hvordan man nede på vandoplandsniveau skal håndtere de udfordringer, man har.
Nu er vi i den situation, at vi skal have en forhøring, og derefter følger en almindelig høring, men jeg er helt tryg ved, at vi både lever op til de forpligtelser, vi har i forhold til vandrammedirektivet, og de andre habitatforpligtelser, vi har.
Der må jeg blot sige til hr. Flemming Møller Mortensen, at vi har lavet de indsatser, der skal til.
Jeg hørte også hr. Flemming Møller Mortensens kollega sige før, at det var nogle store indsatser, der skulle til omkring Limfjorden.
Der noterer jeg mig, at der er store indsatser, der skal laves, og at der er forskel fra egn til egn, alt efter hvor stor udfordringen er.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-02-03:
Ministerens svar var sådan set ikke så meget forskelligt fra det, jeg havde regnet med.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til sværhedsgraden af prøven.
Er det ikke sådan tanken bag indfødsretsprøven, at den ligesom skal være et udtryk for den almene viden, man som minimum bør have som dansker?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-02-03:
Nu er det jo dem, der går op til indfødsretsprøven, som har læst på lektien.
Men man kan sige, at det da var ønskeligt, hvis der var flere danskere, der vidste noget mere om danmarkshistorien.
Det skal jeg da beklage, men det hører så ikke ind under Integrationsministeriets område.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-02-03:
Jeg hører miljøministeren sige, at vi lever op til såvel EU's som FN's direktiver på området.
Der vil jeg meget gerne have svar på igen, om det virkelig er miljøministerens udsagn, for så er der noget, jeg slet ikke har forstået.
Jeg spurgte også miljøministeren i det foregående spørgsmål, om ministeren kan bekræfte, at fødevareministeren og miljøministeren, inden man ophævede braklægningsordningen, sagde – og jeg citerer: Det er helt afgørende for regeringen, at ophævelsen af braklægningsordningen ikke skader naturen og miljøet.
Citat slut.
Citat slut.
Det var fødevareministeren, der udtalte det tidligere.
Vi må jo blot sige, at det næsten skete hen over en nat.
200.000 ha er blevet pløjet op.
Jeg medgiver, at det er fuldstændig korrekt, som miljøministeren sagde til den foregående spørger, at det var en natur i omdrift, men fødevareministeren og miljøministeren havde lovet den danske befolkning og Folketinget, at de ville tage særlige initiativer, sådan at man med hensyn til de miljøfølsomme områder – og det kunne netop være arealer, som var udledende og meget tæt på vandløb og søer – ville gøre noget helt særligt.
Gjorde man det?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-02-03:
Nu tillader jeg mig at svare på det spørgsmål, som hr. Flemming Møller Mortensen har stillet mig skriftligt, og der er intet i det spørgsmål, der handler om brak.
Jeg har intet problem med at svare på spørgsmål om brak, men vil blot sige, at det jo ikke er det, det spørgsmål, som hr. Flemming Møller Mortensen har stillet, handler om.
Jeg vil så sige til Flemming Møller Mortensen, at vi jo lavede en plan, der skulle neutralisere udtagningen af brak.
Jeg kan ikke huske det aktuelle tal, jeg ved bare, at det ikke er 200.000 ha, der er kommet i omdrift.
Sådan som jeg husker tallet, er det 117.000 ha.
Det har stadig væk en konsekvens i forhold til vores natur og vores miljø, og det var jo også derfor, vi lavede en plan, der skulle sikre, at det ikke fik negative konsekvenser.
Men når det så er sagt, vil jeg sige, at det, jeg sagde før, var meget klart.
Jeg sagde, at vi nu har fremlagt vand- og naturplaner, der gør, at vi kan leve op til EU's vandrammedirektiv.
EU's vandrammedirektiv er jo ikke gældende i dag; det gælder jo fra 2015.
Jeg siger bare, at vi lever op til det, der skal til, vurderer Danmark, for at vi i 2015 kan opfylde vandrammedirektivet.
Derfor må jeg sige, at det, vi har fremlagt, er meget ambitiøst og meget gennemarbejdet, men der er stadig væk udfordringer, for ellers havde vi jo ikke fremlagt en så ambitiøs plan.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-02-03:
Er ministeren tilfreds med, at Danmark ikke som tidligere lovet af regeringen kan leve op til at standse tilbagegangen i biodiversiteten i 2010 som pålagt af EU og FN?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-02-03:
Jeg har jo før haft lejlighed til at svare på det her, også til hr. Flemming Møller Mortensen, både i udvalg og på skrift.
Men jeg vil gerne sige, som jeg har sagt før, at biodiversiteten er i tilbagegang overalt i verden – det er den også i EU og desværre også i Danmark.
Så det her er jo en udfordring, som vi deler med resten af verden.
Derfor er det også afgørende, at vi handler på nogle af de udfordringer, vi står over for, og det er jo lige netop derfor, vi har fremlagt de mest ambitiøse planer i nyere dansk miljøpolitisk historie.
Det er vandog naturplaner, som vil være medvirkende til at nedsætte vores udledning af kvælstof og fosfor markant, og som derudover også betyder, at vi kommer til at investere milliardbeløb i genopretning af vores natur.
Vi taler jo om en investering på 13,5 mia. kr., som for alvor vil skabe en bedre biodiversitet, men også vil skabe en, synes jeg selv, mere sammenhængende og rigere natur, og det kombineret med en lang række andre virkemidler betyder, at regeringen nu – ligesom vi også har gjort tidligere – prioriterer indsatserne på nogle af de områder, hvor vi simpelt hen må sige at vi har nogle udfordringer, og det er bl.a. på vandmiljøområdet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-02-03:
Er der visse ting, miljøministeren fortryder, hvis vi kigger på, i hvilken rækkefølge man gør tingene i VK-regeringen?
Her tænker jeg naturligvis på det, ministeren meget rigtigt står og siger, nemlig at der nu er sat mange penge af til miljø- og naturgenopretning, fordi vi bliver pustet i nakken af såvel EU som FN for at leve op til de internationale forpligtelser.
Jeg vil gerne komme med et citat, som drejer sig om biodiversitet, fra Carsten Rahbek fra Center for Makroøkologi og Evolution på Københavns Universitet, og jeg citerer: Der er sket et kolossalt tab af biologisk mangfoldighed i forbindelse med ophævelsen af braklægningsordningen. Nu kæder jeg tingene en lille bitte smule sammen, for nu skal vi ud og bruge milliarder på at genoprette miljø og natur, som altså ikke er i en god balance i øjeblikket, men kunne man dog for pokker ikke fra regeringens side have udtaget de væsentligste områder, inden man lod bønderne pløje det op, som de retmæssigt havde tilladelse til, men som det bestemt ikke var forbundet med fornuft at gøre set i forhold til de internationale forpligtelser og det, at vi netop rigtig gerne vil gøre naturen og miljøet bedre for alle de arter, vi har i Danmark, som faktisk er kolossalt truede?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-02-03:
Hvad angår hele diskussionen om braklægning må jeg sige, at de landbrugsjorder, der var lagt brak, jo for manges vedkommende løbende blev slået ned og derfor heller ikke havde den her rige flora og fauna, som ifølge hr. Flemming Møller Mortensen var kendetegnende for brakjorden.
Brakjorden var landbrugsjord i omdrift, og derfor må jeg sige, at vi nu tager et opgør med hele den doktrin, som jeg kan forstå at Socialdemokratiet bekender sig til, nemlig at brakjord er natur.
Der må jeg bare sige, at det er det ikke i min optik.
I min optik er det meget klart, at hvis man virkelig skal have en naturpolitik, der virker, så skal landbrugsjord tages ud af drift og altså gøres til permanent natur.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-02-03:
Jeg ville jo rigtig gerne kunne få ministeren til at sige, at det ikke var fornuftigt.
Man handlede overilet.
Man handlede af hensyn til et erhverv, som stod og rigtig gerne ville have frigivet de 8 pct., som var bundet braklagt jord.
Men hvis miljøministeren her i salen vil stå og sige, at der ikke var bedre natur på de braklagte arealer, end der er på almindelige arealer i normal omdrift, så vil jeg sige, at der virkelig er en mangel i ministerens indsigt i forhold til både flora og fauna.
For hvis man skal kigge på, hvor der slet ikke er natur i Danmark, er det på de arealer, som er i normal omdrift.
Jeg vil gerne stille ministeren et spørgsmål.
Set ud fra at vi har en ringe tilstand i forhold til biodiversiteten, hvordan har ministeren det så med nu at måtte se i øjnene, at de mål og krav, man havde stillet op fra VK-regeringens side i 2004, og som skulle opnås inden 2010, på ingen måde er opnået?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-02-03:
Jeg må starte med at rette en fortalelse, som hr. Flemming Møller Mortensen kom med.
Jeg tror, det var bevidst, og det er også fair nok; det er jo sent på dagen.
Jeg står jo ikke og siger, at braklægning af jord intet naturformål tjener.
Jeg siger bare, at det jo ikke er den naturpolitik, som jeg bekender mig til.
Jeg bekender mig ikke til en naturpolitik, som er landbrugsjord i omdrift.
Det kan jeg forstå at Socialdemokratiet gør.
Al ære og respekt for, at man mener, at en måde at sikre naturen på er ved at have landbrugsjord i omdrift.
Jeg må bare sige til det, at jeg er dybt uenig.
Så vil jeg også sige til hr. Flemming Møller Mortensen, at jeg jo aldrig har lagt skjul på, at biodiversiteten er under pres.
Lad mig bare tage et eksempel: Vi har præsenteret en handlingsplan mod invasive arter.
Kampen mod invasive arter er en vigtig kamp, der skal kæmpes for at sikre, at invasive arter ikke vinder indpas i Danmark, for de er en meget, meget stor trussel mod den biologiske mangfoldighed.
Det er bare ét godt eksempel på en handlingsplan, som jeg har præsenteret i løbet af den tid, jeg har været minister.
Derudover har jeg så nu sendt de mest omfattende planer i høring, vand- og naturplanerne, som får en meget, meget stor indflydelse på hele det danske samfund.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-02-03:
Set med socialdemokratiske øjne, og her vil jeg også tillade mig at sige for rigtig, rigtig mange af de grønne organisationer, hersker der ingen tvivl om, at Venstre og Konservative fuldstændig er løbet fra det løfte, de gav, inden man ophævede braklægningsordningen, nemlig at man ville sikre, at det ikke fik miljømæssige konsekvenser.
Vi har tidligere i dag været inde på det.
Prøv bare at se på alle de næringsstoffer, som nu bliver udvasket til vandmiljøet; det er det, vi har talt om her i dag.
Det er sket, men regeringen har i den grad lukket øjnene for konsekvenserne, og nu forsøger man halvhjertet og skal til at lave et kæmpe genopretningsprojekt.
Så nævner ministeren alt det, ministeren gør mod invasive arter, men hvad er det, vi gør for kirkeuglen og skovmåren og alle de andre dyr?
Ikke spor!
De er truede, særdeles truede.
Hvis vi kigger på, hvad der sker ude i verden, når det drejer sig om den sibiriske tiger eller pandaen, så kan det virkelig få hjerterne til at banke og gå i brand, men når det drejer sig om, hvad vi rent faktisk ikke varetager herhjemme, hvad er det så, der sker?
Så har vi en miljøminister, der begynder at tale om invasive arter bare for at fremhæve ét punkt, men undlader fuldstændig at tale om der, hvor alvoren er rigtig stor.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-02-03:
Det er jo trist, at hr. Flemming Møller Mortensen ikke følger med i, hvad der sker.
Nu vil jeg bare nævne ét eksempel, nemlig snæblen, som er et af de dyr i Europa, som får flest midler til genopretning.
Snæbelprojektet, vil jeg sige til hr. Flemming Møller Mortensen
, er jo netop et godt eksempel på, hvor massivt vi investerer i en truet dyreart.
Det kan jeg så konstatere at hr. Flemming Møller Mortensen ikke er opmærksom på eller har glemt, og det er også fair nok.
Så vælger jeg også at bemærke invasive arter.
Hvis hr. Flemming Møller Mortensen læser en lang række af de anbefalinger, der er kommet, vil han kunne se, at man siger, at i toptre, når det gælder om at sikre den biologiske mangfoldighed, er det helt afgørende, at man bekæmper invasive arter.
Det er jo ikke bare en lille sag, vil jeg sige til hr. Flemming Møller Mortensen, det er en meget vigtig sag.
Der må jeg bare sige, at det er en bred indsats, der skal til.
Der skal investeres for at genoprette vores natur, for at styrke vores natur, men man skal selvfølgelig også sørge for at sikre, at nogle af de ting, der kan være med til at true den biologiske mangfoldighed, f.eks. invasive arter, bliver bekæmpet.
Mette Gjerskov (S), 2010-02-03:
Er ministeren tilfreds med Danmarks placering som nr. 32 på det seneste miljøindeks fra de ansete amerikanske universiteter Yale og Columbia, mens Sverige og Norge ligger som henholdsvis nr. 4 og 5?
nr. S 1015
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-02-03:
Hvad er ministerens holdning til, at der ifølge en undersøgelse i Ugebrevet A4 nr. 3 fra 2010 er 20 pct. af de indfødte danskere, der ikke kan bestå indfødsretsprøven?
Mit spørgsmål lyder: Hvad er ministerens holdning til, at der ifølge en undersøgelse i Ugebrevet A4, nr. 3 fra 2010, er 20 pct. af de indfødte danskere, der ikke kan bestå indfødsretsprøven?
Per Clausen (EL), 2010-02-03:
Vil ministeren sikre, at Danmarks CO2- udslip hurtigt bringes ned, sådan at Danmark kan komme væk fra den ydmygende placering som nr. 32 i forhold til andre landes miljøindsats?
Vil ministeren sikre, at Danmarks CO 2 -udslip hurtigt bringes ned, sådan at Danmark kan komme væk fra den ydmygende placering som nr. 32 i forhold til andre landes miljøindsats?
Carina Christensen (KF), 2010-02-03:
Jamen jeg er helt bevidst om, at SF som parti finder rigtig mange guldårer.
Problemet er måske snarere, at SF nogle gange har lidt svært ved at prioritere mellem de mange guldårer.
Man vil ligesom gerne forfølge enhver guldåre, man finder på sin vej.
Det er jo dér, problemet opstår, for så kan pengene ikke rigtig række, og så har man et problem.
Jeg er sådan set fuldstændig enig i, at MGK er en guldåre.
Det er noget, der er værd at investere i, og derfor er jeg også helt tilfreds med, at regeringen rent faktisk investerer så meget, som vi gør, i det her område.
Og jeg er helt tilfreds med det niveau, der ligger her for 2010.
Mogens Jensen (S), 2010-02-03:
Er ministeren enig i, at ordningerne med gratis adgang på museerne har været en stor succes og sikret de omfattede museer et langt større publikum?
Tak for det.
Er ministeren enig i, at ordningerne med gratis adgang på museerne har været en stor succes og sikret de omfattede museer et langt større publikum?
Carina Christensen (KF), 2010-02-03:
Ja, det er jeg helt enig i.
Ordningerne med gratis adgang til Statens Museum for Kunst og Nationalmuseet er en succes.
Det er min holdning, at Nationalmuseet og Statens Museum for Kunst har de to nøglesamlinger for forståelsen af dansk kulturarv og dansk kunst, og derfor skal alle danskere have adgang til dem, og derfor har vi den her ordning med gratis adgang.
Desuden har vi gratis adgang for børn og unge på alle vores statsstøttede museer, og herved er vi altså med til at fremme besøgene på de mange statsanerkendte museer rundt i hele landet.
Mogens Jensen (S), 2010-02-03:
Jeg er utrolig glad for ministerens bekræftende svar, for det er jo en blomst, der i den grad har groet i Socialdemokraternes have.
Men vi er jo glade for, at det er blevet gennemført, og også for, at ministeren er enig i, at det er en succes.
Ministeren har måske også set den seneste opinionsundersøgelse, der er blevet foretaget for Børsen, hvor det faktisk viser sig, at hvis man udvider gratisordningen, er der 1,3 millioner flere danskere, som gerne vil gå på museum.
Mit spørgsmål er: Får det ikke ministeren til at overveje, om det ikke er en god idé, som Socialdemokraterne har foreslået det, at udvide gratisordningen, ikke sådan over én nat, men på sigt over en årrække, så vi har tid til at finansiere det?
Nu, hvor vi er i en situation, hvor regeringen har skabt et hul i statskassen på 96 mia. kr., er jeg jo enig med ministeren i, at man så ikke kan gøre alt på en gang, men er ministeren ikke enig i, at det er en god idé på sigt at indføre en gradvis gratis adgang til flere museer, så også de museer, der er placeret i provinsen, kan få den her mulighed, så det ikke kun er københavnermuseer, der er omfattet?
Carina Christensen (KF), 2010-02-03:
Jeg er i hvert fald fuldstændig enig i intentionen.
Jeg er også meget optaget af, at vi skal have flere besøgende på vores museer overalt i landet.
Vi kan se, at den her ordning med gratis adgang, som regeringen har indført – det kan godt være, at hr. Mogens Jensen har tænkt mange tanker om det, men han har sikkert ikke kunnet finde finansieringen; det er i hvert fald set før – i hvert fald har vist sig at være en succes og har været en rigtig god investering.
Derfor lægger jeg nu også som led i min nye strategi, »Kultur for alle«, op til, at vi skal evaluere ordningen og se på, hvad man på de mindre statsanerkendte museer rundtomkring i landet, hvor der er gratis adgang for børn og unge, reelt har fået ud af det, og hvilke gode tiltag det har medført.
Nu tror jeg ikke, at gratis adgang alene er det, der afgør, om folk kommer på museum eller ej.
Det handler jo også om, hvad det er, man møder, når man kommer ind på museet, om der er en spændende formidling, om der er nogle spændende samlinger osv.
Jeg tror, man skal kigge på helheden og ikke kun på, hvad entrébilletten koster, når man skal vurdere, hvordan vi bedst muligt sikrer flest mulige besøgende på vores museer i fremtiden.
Mogens Jensen (S), 2010-02-03:
Jeg har også læst ministerens publikation »Kultur til alle«, og deri står også, at man nu vil sætte en evaluering i gang.
Det er jo altid en god idé at gøre det, og det er tit et greb, en minister benytter sig af, når man ikke vil fremsætte konkrete forslag, men skal have noget i en syltekrukke.
For er der noget, man ikke behøver at evaluere så meget på, er det lige præcis gratisordningen, fordi den fra start, allerede da man lavede forsøg med det på Nationalmuseet, har vist sig at være en dundrende succes.
Man skaffer simpelt hen mange flere ind at se museet og få adgang til vores kulturarv.
Det har også vist sig, at det er andre publikumsgrupper end dem, der normalt kommer på museerne, der kommer ind.
Så jeg undrer mig selvfølgelig over, at ministeren vil trække det i langdrag og ikke nu og her tage initiativer, der sikrer, at den her gratisordning bliver udvidet, så det ikke kun er københavnerne, der har fri adgang til nogle museer, men at vi sikrer, at det bliver en mulighed for folk i hele landet.
Det må jo også ligge fuldstændig i forlængelse af ministerens eget program om kultur til alle, som jo har været hendes store og glimrende slagnummer her de seneste måneder.
Carina Christensen (KF), 2010-02-03:
Jeg synes altid, det giver god mening, at man evaluerer en ordning, og jeg glæder mig til den her evaluering, for jeg er sikker på, at den vil vise nogle rigtig gode resultater, som vi kan lære rigtig, rigtig meget af.
Inden man så kaster sig ud i den sø, som hr. Mogens Jensen så åbenbart er ved at kaste sig ud i, der går ud på, at vi nu bare skal gøre det gratis i hele landet, vil jeg sige, at der er nogle helt væsentlige forhold, man er nødt til at se på.
Det første, man må sige, er, at ordningen, selv om den hedder en gratisordning, jo ikke er gratis.
Vi har regnet på, hvad det cirka vil koste, hvis man skulle gøre det gratis at komme på bare alle de statsanerkendte museer.
Det ville koste ca. 180-200 mio. kr. i tabt entréindtægt for museerne om året.
De penge skal man jo i første omgang finde, og det kan være lidt svært, når man står i en vanskelig økonomisk situation.
Det andet er, at hvis det her skal koste, nu siger vi 180 mio. kr. om året, så kunne det jo være, at de 180 mio. kr. kunne bruges bedre til noget andet, som måske også ville give et bedre resultat.
Alt sådan noget er da værd at kigge nærmere på, og derfor lægger vi op til en evaluering, og derudover lægger jeg ikke mindst op til en museumsudredning, hvor vi skal se på, hvilke andre faktorer der kunne gøre, at folk ville synes, det var attraktivt at besøge vores museer.