runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Jeg er glad for, at hr. René Christensen bringer virkeligheden ind i Folketinget, for når debatterne foregår herinde i Folketingssalen, kunne man godt få indtryk af, at der er rigtig få folketingsmedlemmer, som ret tit møder nogle mennesker, som har lave indkomster og f.eks. har et hårdt arbejde.
Det ville f.eks. have været dejligt, hvis hr. René Christensen havde draget den diskussion ind, da man diskuterede tilbagetrækningsreform, for så ville det have ført til, at Dansk Folkeparti havde stemt imod tilbagetrækningsreformen.
Men det valgte man ikke at gøre.
Jeg kan love jer, at en finanslov, der vedtages med Enhedslistens stemmer, vil være en finanslov, der fører til øget lighed og ikke til øget ulighed, og det vil være en finanslov, hvor der bliver afsat flere penge til velfærd og ikke færre penge til velfærd.
Sådan vil det være.
Men man får ikke mig til i detaljer at beskrive, hvor Enhedslistens smertetærskel er, for det kan jo være, vi kan få vores venner i regeringen til at gå på den anden side af det, der er grænsen for, hvad vi vil acceptere, og det vil vi jo ikke forhindre.
René Christensen (DF), 2011-10-06:
Det lyder interessant.
Nu har vi jo prøvet – og det har jeg som repræsentant for Dansk Folkeparti også prøvet – at være parlamentarisk grundlag for en regering, og der skal man jo kæmpe nogle kampe, og nogle gange kan man også som parlamentarisk grundlag sige: Jamen den her kamp har vi kæmpet, men vi har ikke vundet, og så vil vi heller ikke støtte.
Det kan man jo godt gøre.
Er det her et område, hvor man fra Enhedslistens side vil stå fast og sige, at man ikke vil have en øget ulighed?
De her 5 mia. kr. går jo netop ind og giver en øget ulighed.
Det er noget, som de lavtlønnede vil opleve i deres hverdag hver eneste dag.
Nu blev der før spurgt ind til, om man vidste, hvad en familie med to voksne og to børn får, når den er på kontanthjælp.
Jeg kan også sige, at når man kommer lidt ud i periferien uden for de store byer, så er der altså folk, der går på arbejde og får en løn, der ligger på 20.000 kr. om måneden.
De kommer også til at betale det her, de kommer også til at betale en væsentlig højere pris.
De får det utrolig svært.
Vil Enhedslisten her sige, at man vil være med til at bekæmpe den ulighed, som den her finansiering lægger op til?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Vi synes, det er godt, at det ikke er sådan, at det kun er de allerrigeste i vores samfund og dem, der har råd, der kan frekventere et privathospital, men at der er lidt flere, der kan komme til det.
Det hjælper den ordning med til.
Til gengæld er problemet, at vi har store udfordringer med at konkurrere på løn og skat i forhold til mange andre europæiske lande.
Det er jo sådan set det, der er hovedudfordringen.
Og derfor siger vi, at vi skal sætte skatten markant ned på arbejde – ikke bare sådan, som man skriver det i et regeringsgrundlag, men sådan set også ved at have nogle forslag til, hvordan man gør, for hvis man gør det markant, giver det ifølge Skatteministeriet et øget arbejdsudbud på 19.000 og ikke et på 7.000.
Det skal man gøre, og når man så gjort det, vil man få en lidt langsommere lønudvikling, end man har haft hidtil.
Og det synes vi sådan set ville være godt for Danmarks konkurrenceevne og for Danmarks mulighed for at skabe flere job, sådan at der er arbejdspladser.
Problemet med Enhedslisten, som jeg ser det, er, at Enhedslisten generelt ikke har et ønske om at skabe reelle arbejdspladser, men tror, at det er noget, der kommer dumpende ned fra himlen, hvis man poster offentlige udgifter i det.
Vi har set, hvordan det går i Grækenland, og det ønsker vi ikke at indføre i Danmark.
Pernille Skipper (EL), 2011-10-06:
Jeg vil gerne kvittere for talen.
Det er ikke for at være lyseslukker, men jeg vil gerne fortsætte en lille smule ad det økonomiske spor.
Nu er Liberal Alliance jo meget optaget af konkurrence, konkurrenceevne, og har meget længe åbent sagt, at for at vi i Danmark skal kunne konkurrere på den internationale bane, skal vi have nogle lavere lønninger, og det er jo også derfor, at man ønsker at sætte skatten ned, som jeg har forstået det.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om han mener, at Danmark overhovedet kan komme så lavt ned i lønningsniveau, at vi kan konkurrere med lande som Kina eller Indien, hvor man modtager meget lave lønninger og har nogle meget dårlige levevilkår for ganske almindelige lønmodtagere.
Mener ordføreren, at det måske kunne tænkes, at der var nogle andre parametre, vi kunne begynde at konkurrere internationalt på?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Fru Marianne Jelved sagde tidligere, at hun ikke var vant til, at hr. Simon Emil Ammitzbøll var skræmt, men jeg er faktisk skræmt, når jeg ser den økonomiske politik og den skattepolitik, der bliver lagt op til.
Så der er det nok svært at få enderne til at mødes.
Kan vi få enderne til at mødes, vil vi altid gerne trække Danmark i mere liberal retning.
Det er jo lidt svært at stå og lave et kompromis på det ene og andet område med hr. Jesper Petersen her og nu, men vi vil altid sørge for at få et mere liberalt Danmark.
Det kræver bare, at man ikke forventer, at Liberal Alliance skal stemme for regeringsgrundlaget, for så kan jeg godt allerede nu afsløre, at det bliver et nej.
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Den melding er jeg glad for.
Jeg kender jo alt til det der med de parlamentariske realiteter, så lad os nu se.
Det, jeg så bare vil være helt sikker på, er, om man, fordi der står noget på en side om, at der er nogle afgifter, der skal stige, så i øvrigt er imod alt muligt andet?
Altså, det har vi hørt meget fra andre borgerlige partier i dag.
Men som jeg ser det, håber jeg vi er enige om, at det sådan set slet ikke har noget med hinanden at gøre.
Liberal Alliance er parat til på det delområde, der handler om integration, at forhandle ting og vil ikke lade det være betinget af, hvordan den økonomiske politik i øvrigt er med hensyn til skatter.
Jeg gør mig ikke nogen illusion om, at vi bliver meget enige, men det vil sådan set være en glæde for os, hvis vi på det her område kunne stå bedre sammen om at lave en mere retfærdig integrations- og indvandringspolitik.
Så der følger ikke nogle af den slags betingelser med, er mit spørgsmål til hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Som jeg sagde i min tale, kvitterer vi faktisk for, at regeringen lægger op til et bredt samarbejde, altså siger: Det vil man gerne.
Og derfor møder vi også op, hvis vi bliver inviteret.
Når vi læser de afsnit om bl.a. integration i regeringsgrundlaget, synes vi da at der er mange spændende forslag.
Der er også forslag, vi ikke bryder os om, og derfor er spørgsmålet jo: Forventer man, at Liberal Alliance skal komme hen og sige ja til det hele, og så har vi et bredt samarbejde?
Så kan jeg ret hurtigt afsløre, at det bliver et nej.
Eller har man reel interesse i at lave nogle aftaler?
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Min diskussion med Liberal Alliance om skattepolitikken har kun ført til, at vi er kommet længere fra hinanden.
Jeg vil egentlig gerne prøve at finde ud af, om der ikke er nogle steder, hvor vi trods forskelligheder på andre områder ville kunne finde ud af noget sammen.
Jeg håber jo, at vi i forhold til hele den del, der er i regeringsgrundlaget – faktisk et længere afsnit på adskillige sider med tiltag, der skal ske – om integrationsområdet, kan regne med, at Liberal Alliance vil medvirke til, at vi får en bedre politik på det punkt, hvor der jo selvfølgelig stadig vil være nogle krav til dem, der vil komme og bo i vores land og familiesammenføres.
Men vi stiller nogle mere rimelige krav og byder folk inden for i vores samfund.
På asylcentrene sørger vi for, at folk kan komme ud at arbejde og leve, når de har været her et vist stykke tid og deres sag endnu ikke afgjort.
Hvis man fuldstændig skærer politisk fnidder fra, som der har været rigeligt af i debatten i dag, kan man så regne med Liberal Alliances opbakning til de ting, som vi har skrevet om de områder i regeringsgrundlaget?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Jeg synes egentlig, det er en smule groft.
Liberal Alliance er ikke gået til valg på at ville indføre brugerbetaling på uddannelserne.
Det er Socialdemokraterne jo derimod.
Socialdemokraterne gik til valg på at indføre et såkaldt kandidatpant, som er en brugerbetaling på de videregående uddannelser.
Det har vi vendt os utrolig meget imod fra Liberal Alliances side.
Det er jo det, fru Sophie Hæstorp Andersens parti har lagt op til.
Så blev det jo afklaret.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-10-06:
Men hvis det er et samfund, hvor man skal have flere penge til sig selv, er det så også et samfund, hvor man skal bruge flere penge til f.eks. brugerbetaling på sundhedsområdet og uddannelsesområdet; hvor folk skal have penge op af lommen for at kunne få uddannet deres børn; hvor folk skal have penge op af lommen for at blive behandlet på vores offentlige hospitaler?
Det synes jeg vi mangler et meget klart svar på.
Vi ved, at Liberal Alliance går ind for, at der skal være åbne grænser, men lukkede kasser for alle folk, der kommer til landet som indvandrere.
Er det også en politik, som danskerne skal forvente at opleve?
Altså, jo længere skatten kommer ned, jo større brugerbetaling vil der være på de ting, vi i Danmark hidtil har taget for givet skal være gratis – uddannelse og vores sundhedsvæsen.
Pernille Skipper (EL), 2011-10-06:
Jamen så må jeg stille mig en lille smule uforstående, for skræmmeeksemplet, som jeg hørte fra Liberal Alliances side under hele valgkampen og stadig væk hører i dag, er, at virksomhederne flytter arbejdspladser ud.
Det er rigtig nok, men det er jo ikke så meget til lande inden for Europa, som det er til f.eks. lande som Kina og Indien.
Hvis vi skal sammenligne os med lande som f.eks. Tyskland lige syd for os, kunne man jo kigge den vej og sige: Lad os konkurrere med dem på lønninger.
Der har vi en befolkning, hvor en meget stor andel er det, man kalder working poor, altså mennesker, som har et fuldtidsarbejde, men som stadig væk lever under EU's fattigdomsgrænse.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Er det dem, vi skal konkurrere med?
Og er det det ønskescenarie, man har i Liberal Alliance?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Først og fremmest vil jeg også glæde mig til, at Liberal Alliances nu ni folketingsmedlemmer kan brede sig rundtomkring i alle udvalg, for jeg tror stort set, at vi er repræsenteret i samtlige udvalg nu.
Så det er jo en helt anden situation, end vi har været vant til.
Så vil jeg sige til fru Sophie Hæstorp Andersen: Det er jo egentlig mærkeligt, at ordføreren ikke har styr på Liberal Alliances politik, for Liberal Alliance var ifølge TV 2 det eneste parti, som ikke ændrede holdning i løbet af valgkampen.
Det kan man læse i en brochure, som fru Sophie Hæstorp Andersen kan hente på mit kontor, hvis hun er interesseret, og andre kan gå ind på www.2020plan.dk.
Der står det beskrevet i detaljer, og det gælder også svarene på de spørgsmål, fru Sophie Hæstorp Andersen kom med.
Men det samfund, vi ønsker os, er et samfund, hvor man får lov at beholde lidt mere selv; det er et samfund, hvor man har lov til at bestemme over sit eget liv, så længe man ikke skader andre, for at sige det i to korte sætninger.
Det synes jeg egentlig er en rigtig flot målsætning.
Ole Hækkerup (S), 2011-10-06:
Ordføreren rullede jo hele det liberale verdenssyn ud: Væk med særrettigheder, man skulle bestemme selv, man skulle tage ansvar selv.
Men hvorfor skal der så være en særrettighed som fradrag for sundhedsforsikringer?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Jeg tror sådan set godt, at jeg kan sætte mig i hr. Steen Gades sted og forstå, hvorfor man stiller det spørgsmål.
For til den sætning, der bliver læst op, kan jeg bare svare: Ja, det lyder jo sådan set fint, det lyder jo sådan set godt.
Problemet er, at jeg bare ikke aner, hvad det er, regeringen mener med det.
Jeg ved, hvad vores bud er.
Vores bud er at sætte skatten markant ned på arbejde – ikke bare skrive markant, men også mene rigtig markant.
Vores bud er at halvere virksomhedsbeskatningen.
Vores bud er at sørge for at få færre offentlige udgifter.
Vores bud er, at man ikke skal indføre nye afgifter, men fjerne nogle af de eksisterende, så også de dårligst stillede har en chance i det her land.
Vores bud er at sige nej til en betalingsring, sådan at der ikke skal blive mere besvær for vores erhvervsliv i vores hovedstad, som jo skal være en vækstdynamo.
Så jeg vil sige, at vi har en række konkrete bud.
De eneste bud, vi kender på nuværende tidspunkt fra den nuværende regerings side, er 5 mia. kr. mere i afgifter, en betalingsring og 2 mia. kr. mindre til erhvervslivet.
Og det synes jeg ikke lyder særlig tillokkende, det må jeg indrømme.
Men hvis man kan sætte noget konkret handling bag de flotte floskler, så er vi altid parate til at snakke.
Steen Gade (SF), 2011-10-06:
På en måde vil jeg sige tak for svaret.
Men så kunne vi jo godt lægge det ned, altså at regeringen ikke er velforberedt, og at der er en helt anderledes situation, end der plejer at være, når vi skifter regering.
Det er der nemlig ikke.
Men så til det, som hr. Simon Emil Ammitzbøll korrekt påpeger, nemlig Danmarks konkurrencesituation.
Danmarks konkurrenceevne er ringe.
Vi har vidst det i 3-4 år, og der er ikke grebet ind.
Derfor vil jeg spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll, om han er enig i og vil medvirke til det, der står en masse om i regeringsgrundlaget, nemlig at skabe vækst og beskæftigelse, herunder om han vil være med til at lave en politik, der opbygger nye og styrker eksisterende styrkepositioner især for danske produktionsvirksomheder.
Vil Liberal Alliance være med til det, som er en dynamo i den her regerings politik, eller vil Liberal Alliance ikke være med til det?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Jeg vil sige, at jeg ikke stiller op som medie her for en disput mellem den nye regering og den tidligere regering.
Det må VK og S-SF og Radikale sådan set klare selv.
Det, jeg til gengæld stiller op til og kritiserer den nye regering for, er, at Danmark står over for nogle enorme udfordringer på den økonomiske bane, og jeg må bare sige, at jeg er skuffet over det regeringsgrundlag, der er kommet.
Og så kan vi jo holde et møde her, som sikkert varer til midnat eller måske mere, men hvis der ikke er nogen klare konkrete bud fra regeringens side, er det altså lidt svært at være opposition, for hvad pokker er det så, man skal være i opposition til?
Vi er i den situation, måske for første gang, at oppositionen er mere velforberedt end regeringen, og det synes jeg bare er ærgerligt.
Det er vel fair nok.
Steen Gade (SF), 2011-10-06:
Egentlig er det jo lidt trist at høre hr. Simon Emil Ammitzbøll beskrive regeringsgrundlaget, som om der ikke er noget i det.
Men nu er jeg jo belastet af viden, fordi jeg har været herinde og har arbejdet herinde i mange år, så jeg ved jo f.eks., at sidst vi havde et systemskifte, var regeringsgrundlaget meget, meget tyndere, og jeg kan godt hente det oppe på biblioteket til hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Det er jo rent vrøvl.
Og jeg ved ikke, om hr. Simon Emil Ammitzbøll vil være villig til at sige det fra talerstolen.
Det kunne da være en god ting.
Jamen der gik 70 dage, før finanslovforslaget blev fremsat, da hr. Anders Fogh Rasmussen kom til.
Jeg spørger bare: Er det en fair måde at diskutere på?
Så vil jeg bruge næste runde, når hr. Simon Emil Ammitzbøll har svaret på det, til at stille et spørgsmål, der kan føre os fremad.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Jeg vil starte med at sige til hr. Jeppe Kofod, at der ikke er tale om en kovending, men om en vælgervending.
Vælgerne har sørget for, at der er kommet en anden regering.
Før var der en regering, som Liberal Alliance havde tillid til, nemlig en borgerlig regering med hr. Lars Løkke Rasmussen som statsminister.
Jeg kan lige så godt sige det med det samme: Skulle der opstå en mulighed for at vælte den nylig tiltrådte regering, vil alle Liberal Alliances 9 stemmer blive kastet i den skål.
Så det er det, der er sket, bare for at starte der.
Så vil jeg sige, at et halvt til et helt minut måske er ret kort tid til at skulle gennemgå et partis – selv et mindre partis – udenrigspolitik.
Jeg tror også, at hr. Jeppe Kofod ville have svært ved at gøre det for Socialdemokraternes vedkommende.
Det gælder både i forhold til Europa og i forhold til det internationale.
Det vil sige, at forslag om en ny EU-skat, som nu er noget af det, man diskuterer, er vi selvfølgelig imod.
Vi er lige så kede af skatter på europæisk plan, som vi er på dansk plan.
Jeppe Kofod (S), 2011-10-06:
Kunne vi så få lov til at høre lidt om, hvad Liberal Alliance har af udenrigspolitik?
For lidt over et halvt år siden havde man jo ikke nogen udenrigspolitik overhovedet.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll mente jo nærmest, at det var latterligt at diskutere, om et parti havde en udenrigspolitik, for man kunne jo bare overlade til regeringen at føre udenrigspolitikken.
Derfor er jeg lidt interesseret i at høre: Hvad er egentlig Liberal Alliances udenrigspolitik?
Hvad er partiets bemærkninger til de mange forslag i regeringsgrundlaget om udenrigspolitikken?
Det gælder også i forhold til EU, hvor der er vigtige spørgsmål.
Jeg hørte ikke et eneste ord om det fra talerstolen, og jeg har også svært ved at finde det i Liberal Alliances mange programmer – jeg beklager, måske har jeg ikke har kigget godt nok efter – og derfor må jeg henholde mig til den udtalelse, som ordføreren kom med i marts måned i år, nemlig at man trygt overlader det til regeringen.
Jeg forstår ikke, hvad det er for en kovending, der er sket, nemlig at man nu har en udenrigspolitik, men ikke vil fortælle om den.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Svaret er nej.
Jeppe Kofod (S), 2011-10-06:
Tak også herfra.
Derfor må jeg også spørge ordføreren, som jo kritiserer os for ikke at kende alle detaljer i Liberal Alliances politik – det beklager jeg selvfølgelig – om et synspunkt, som ordføreren for Liberal Alliance havde i marts måned i år.
Når det gælder udenrigspolitikken, er det jo sådan, at det er spændende nok, som ordføreren sagde, hvad der sker i Mellemøsten, og at man kan diskutere Libyen, demokrati osv., men ordføreren sagde jo, at det her i landet er regeringen, der fører udenrigspolitikken – det kan vi godt være enige om – men ordføreren sagde også, at det ville de fuldstændig trygt overlade til regeringen.
Hvis man læser regeringsgrundlaget, er der jo rigtig meget udenrigspolitik i det, og derfor skal jeg høre, om Liberal Alliance stadig væk har det synspunkt, at man trygt overlader udenrigspolitikken til regeringen, og at man støtter den i alt, hvad den gør.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Ønsker vi et samfund, hvor det eneste, som vi herinde skal konkurrere om, er at lave de fedeste offentlige overførselsindkomster?
Eller ønsker vi et samfund, hvor flere kan klare sig selv, hvor man kan få den værdighed, det giver at gå på arbejde og være en del af dem, der bidrager til samfundet?
Der ønsker vi at ændre profilen.
Vi ønsker, at man sætter skatten ned, at man ikke hæver afgifterne, som især rammer de lavest lønnede – det ved vi jo alle sammen – så det kan blive muligt for flere at arbejde og vi kan blive et rigere samfund.
Sandheden, må jeg sige til fru Pernille Skipper
, er, at Danmark langsomt, men sikkert er blevet et relativt fattigere land.
Det er det, der er sket, og det er det, der vil komme til at ske endnu hurtigere med den politik, der er lagt frem, medmindre vi får den konkretiseret på en helt anden måde end det, vi har hørt i de første par uger.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-10-06:
Allerførst vil jeg gerne sige tillykke til Liberal Alliance for deres valgresultat.
Vi glæder os til samarbejdet, til at se Liberal Alliance i de mange af Folketingets udvalg, hvor de jo ikke har været repræsenteret så meget tidligere.
Vi glæder os til at se Liberal Alliance trække i arbejdstøjet og indlevere nogle betænkningsbidrag og andet til det arbejde, vi skal lave.
I det indlæg, som ordføreren er kommet med her i dag, ønsker ordføreren svar, men jeg synes faktisk ikke, at ordføreren selv leverer særlig mange svar på, hvad det er for et samfund, Liberal Alliance egentlig ønsker sig.
Vi ved fra valgkampen, at man går ind for, at det ikke skal være strafbart at køre uden sikkerhedssele, at nogle synes, det er acceptabelt med flerkoneri, at skatten skal ned på 40 pct., og at Saxo Banks direktør gerne måtte tjene flere penge.
Hvilke typer af brugerbetaling ville danskerne opleve på sundhedsområdet, på uddannelsesområdet, hvis det var sådan, at man fik held med den politik, man nu omtaler?
Ulla Tørnæs (V), 2011-10-06:
Jamen jeg vil sige til hr. Per Clausen, at det jo lyder rigtig, rigtig fint, men det er jo ikke ret meget andet end luftkasteller, og det fører i hvert fald ikke til en forøgelse af arbejdsudbuddet på 20.000 fuldtidspersoner, og det giver ikke et bidrag til nationaløkonomien på 4 mia. kr., så måske skulle hr. Per Clausen lige kigge en ekstra gang i regeringsgrundlaget for at se, hvad det egentlig er, hr. Per Clausen og Enhedslisten har nikket til ved at sige ja til nu at gennemføre trepartsforhandlinger.
Hvordan mon hr. Per Clausen forestiller sig at man nu ændrer på efteruddannelsesmuligheder plus dagpengereglerne, når vi tidligere i dag har hørt, at der overhovedet ikke skal ændres på dem; der fastholder man dagpengereformen og den 2-årige dagpengeperiode?
Fru Marianne Jelved har jo klart understreget her, at det er regeringens politik, så jeg vil sige til hr. Per Clausen, at jeg igen kan konstatere, at Enhedslisten nok heller ikke på det punkt får et ben til jorden, når trepartsforhandlingerne er blevet gennemført.
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Jeg vil godt sige til fra Ulla Tørnæs, at hvis jeg aldrig havde værre dage end i dag, ville jeg være en glad mand.
Altså, vi har lige fået 8 mandater mere i Folketinget, vi har mulighed for at få afgørende politisk indflydelse, så det er en lille smule sjovere for os, end det har været de sidste 10 år,
det må jeg medgive fru Ulla Tørnæs.
Hvad vil vi så gøre i forhold til trepartsforhandlingerne?
Jamen vi vil f.eks. sige, at der skal man jo sikre, at arbejdsløse får en ordentlig mulighed for at få efteruddannelse.
Der skal man sikre, at vi får et dagpengesystem, som hjælper folk med at komme i arbejde, og som sikrer, at mennesker, som efteruddanner sig og søger arbejde hele tiden, ikke bliver sluset ud af dagpengesystemet, fordi der ikke er noget arbejde til dem.
Det er det, der er vores politik, og det er det, vi siger.
Vi håber på, at det også bliver fagbevægelsens og fagforeningernes synspunkt.
Det arbejder vi for hver dag, og det håber vi også på bliver Socialdemokraterne og SF's politik, men det eneste, vi kan gøre, er jo at arbejde for det, og jeg lover fru Ulla Tørnæs, at vi nok skal gøre, hvad vi kan.
Ulla Tørnæs (V), 2011-10-06:
Jeg kan faktisk godt forstå, hvis hr. Per Clausen synes, at det er rigtig, rigtig svært at være Enhedslistemand sådan en dag som i dag, hvor Enhedslisten nu pludselig er blevet et parlamentarisk grundlag for en regering, hvilket betyder, at Enhedslisten har sagt ja til tilbagetrækningsreformen, ja til genopretningspakken, ja til dagpengereformen, og hvis man gennemgår regeringsgrundlaget, kan man sandelig også se, at Enhedslisten har sagt ja til løntilbageholdenhed.
Oven i hatten har Enhedslisten også nikket til, at der nu skal gennemføres trepartsforhandlinger, og det kan såmænd være meget godt, men de trepartsforhandlinger skal ifølge regeringsgrundlaget jo bidrage til at øge arbejdsudbuddet med yderligere 20.000 fuldtidspersoner.
Det bringer mig til at spørge hr. Per Clausen, da jeg jo ikke er nogen kender af Enhedslistens program – det skal jeg i hvert fald ikke bryste mig af, men i den udstrækning, jeg kender Enhedslistens program, ved jeg, at de foregående ting, jeg her har nævnt, ikke just er kernepolitik for Enhedslisten: Hvilke krav har Enhedslisten egentlig stillet til regeringen i forbindelse med de kommende trepartsdrøftelser?
Hvad er det, Enhedslisten har bedt regeringen om at bringe ind i trepartsdrøftelserne, altså forslag, der kan medvirke til at øge arbejdsudbuddet med 20.000 personer?