runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2008-04-24:
Jeg tror, at hr. Eyvind Vesselbo er bekendt med, at der findes en række kulturelle tilbud, som der også er brugerbetaling på.
Derfor forstår jeg ikke, at hr. Eyvind Vesselbo, fordi der eksisterer nogle gratis tilbud, ligesom lægger an til, at der så ikke er noget problem i at have en meget dårlig økonomi i Danmark.
Så der er mange steder, hvor det koster penge.
Men jeg er faktisk enig med hr. Eyvind Vesselbo i, at en vigtig ting at arbejde for i et samfund, hvor der er stor økonomisk ulighed, netop er, at der er mange tilbud, som er skatteyderfinansierede, og om hvilke man kan sige at folk betaler efter evne og nyder efter behov.
Så hvis vi er enige om det og om, at den vej, vi skal gå, er at udvide de skatteyderfinansierede tilbud, hvor folk ikke betaler for det konkrete forbrug, så er jeg sådan set helt enig med hr. Eyvind Vesselbo.
Per Clausen (EL), 2008-04-24:
Jeg vil godt spørge kulturministeren, om han ikke er enig i, at den teknologiske udvikling jo langsomt, men sikkert udhuler den her ordning, og at det derfor ender med, at de penge, der bliver til kunstnerne, systematisk reduceres.
Synes kulturministeren ikke, at det et problem, som man burde tage fat på at løse, også selv om det så skulle vise sig, at det ikke var Enhedslistens forslag, der var det bedste?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-04-24:
Det, vi er forpligtet til ifølge infosoc-direktivet, er at sørge for at kompensere rettighedshaverne for den kopiering af musik og film til privat brug, som lovligt kan finde sted i henhold til ophavsretsloven.
Det har man jo så opfyldt via blankbåndsordningen.
Hvis det så viser sig, at de her medier ryger væk, og at der er færre penge i ordningen, er det jo svært at kompensere, så at sige.
Altså, det er jo brugt som kompensation for, at man kopierer.
Så kunne man sige: Hvad er næste skridt?
Det er jo at gå over til hardwaren.
Jeg mener, det ville være meget teknologifjendsk, hvis man lagde afgifter på hardware.
Så vi kigger hele tiden på, hvordan man kan kompensere rettighedshaverne.
De har krav på en kompensation, de har krav på at få penge for de rettigheder, de stiller til rådighed, og der skal de selvfølgelig honoreres rimeligt.
Per Clausen (EL), 2008-04-24:
Så er det måske, at det er lidt svært for mig helt at forstå, hvad det er for en løsning, kulturministeren har.
For kulturministeren erkender og det diskuterede vi også for et par år siden her i Folketingssalen at der hele tiden sker en teknologisk udvikling, der gør, at de penge, der kommer ind på det her område, bliver færre.
Så kan man selvfølgelig, som kulturministeren siger, udvide afgiften til at omfatte det nye maskineri, som man bruger til at kopiere med.
Det vil Kulturministeriet ikke være med til, og jeg er sådan set også helt enig i, at det nok vil være en dårlig idé og teknologifjendsk og alt muligt andet, men så må man jo gøre noget andet, for ellers er der jo ingen mulighed for at kompensere kunstnerne.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-04-24:
Jeg synes nu, at vi har en generøs ordning, som giver et pænt stort beløb til rettighedshaverne - ud over alle de andre rettighedsområder, hvor vi flytter penge over til rettighedshaverne.
Jeg kunne nævne en hel palet af ordninger, som giver generøse tilbud til kunstnerne i Danmark.
Så jeg synes, at vi har en fornuftig ordning i dag, men det er klart, at jeg ligesom hr. Per Clausen er meget opmærksom på at følge det løbende.
Lige nu føler jeg ikke, at der er et umiddelbart problem, men hvis sagen udvikler sig, må vi selvfølgelig kigge på det.
Mogens Jensen (S), 2008-04-24:
Når vi nu kan se og også forudse, at disse blanke medier helt forsvinder, fordi der bliver optaget på andre typer af teknologi, som ministeren heller ikke vil lægge afgift på - som jeg forstår ministeren - så vil jeg gerne spørge, hvorfor det så er, at ministeren har så meget imod at diskutere det, når vi kan se, at det her faser ud.
Lad os finde en anden finansiering, og når der ikke skal være afgifter på det udstyr, der bliver brugt til at optage på, er der jo kun en løsning tilbage, nemlig at kompensationen bliver givet via finansloven.
Jeg har lidt svært ved at se, hvorfor ministeren ikke kan nå frem til den konklusion.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-04-24:
Se, for et par år siden skabte vi jo en god situation, hvor vi fik sat vederlaget for dvd'er ned fra 10 kr. til 3 kr.
Det betød, at vi fik forøget salget, betød, at vi også fik solgt dvd'erne i Danmark, og vi lovede fra regeringens side en kompensation på op til 18 mio. kr., som svarer til det, der var de foregående år, hvis det viste sig, at dvd-provenuet faldt.
Det er endnu ikke afklaret, hvor stort et beløb rettighedshaverne skal kompenseres for, men vi står selvfølgelig ved det.
Inden for de blanke medier er situationen jo den, at vi stadig væk også har et flot beløb, og det er klart, at hvis situationen ændrer sig, må vi jo så at sige se på det, men det er en kompensation for de blanke medier.
Hvis det er sådan, at cd-salget falder, må vi selvfølgelig se på, om man har krav på den samme form for kompensation.
Lige nu er der ikke - synes jeg - grund til foruroligelse, men det er klart, at hvis det udvikler sig, må vi se på det.
Det er en ordning, som bygger på princippet om brugerbetaling: De, der kopierer, er også dem, der betaler.
Hvis man f.eks. vil kopiere en musik-cd, køber man en blank cd-skive til formålet.
En del af prisen for den blanke cd-skrive går til rettighedshaverne direkte og uden om de offentlige kasser.
Der er tale om en ganske fornuftig ordning, som finansierer kopieringen, og som går videre til rettighedshaverne.
Udgangspunktet er jo, at rettighedshavere selvfølgelig har ret til og krav på kompensation for deres rettighed.
Vi kan fra regeringens side ikke støtte B 73, først og fremmest fordi vi har en ganske glimrende ordning, som lever op til hele ideen bag princippet om, at der er en form for brugerbetaling, og også alle infosoc-direktivets præmisser lever den op til.
Jeg tror også, at det, at man fjerner muligheden for, at enkeltpersoner er ansvarlige for kopieringen, ved at de betaler i form af sådan en afgift, vil fjerne noget af motivationen for, at man er ansvarlig i forhold til kopiering.
Jeg kan heller ikke rigtig se, hvor man vil skaffe finansieringen fra.
Hvor skal pengene tages henne?
Så, på den baggrund vil regeringen afvise forslaget.
Per Clausen (EL), 2008-04-24:
Det kommer lidt overraskende for mig, at bogsalget skulle være stigende, men kulturministeren må jo vide, hvad han taler om.
Ellers må vi jo få det opklaret.
Det var sådan set en anden ting, jeg godt ville spørge kulturministeren om: Er ministeren ikke enig med mig i, at netop i en situation, hvor der jo er nogle familier i Danmark, der i kraft af starthjælp og kontanthjælpsloft osv. får en meget, meget dårlig økonomi - der er også mange, mange familier i Danmark, som får en meget bedre økonomi, så vi skal ikke snakke om, at det går rigtig skidt for alle - er det meget vigtigt, at vi sikrer, at der er nogle meget målrettede, gratis tilbud til børnene fra de her familier?
Mike Legarth (KF), 2008-04-24:
Med hensyn til overførsler er budgettet stadig væk til rådighed, og der er i forbindelse med de overførsler, der kan foretages - hvis vi kigger historisk på det - en tradition for, at man overfører fra år til år.
Og derfor bør man kunne løse sine opgaver alligevel, for i forbindelse med de overførsler, der foretages fra 2007 til 2008, kan man jo overføre fra 2008 til 2009, og så er der balance i tingene og intet problem.
Så vil jeg lige gøre opmærksom på, at der er en række dispensationsmuligheder.
Der er flere dispensationsmuligheder med hensyn til anlæg og med hensyn til akutte foranstaltninger og også til anlægsudgifter, som ikke indgår i budgettet, hvis kommunen ikke har budgetteret med udgiften til et projekt, der er overført fra tidligere år, hvor kommunen er blevet kontraktligt forpligtet, eller hvor kommunen før finanslovaftalens indgåelse har vedtaget en tillægsbevilling til budgettet og på den baggrund har igangsat et anlægsprojekt, hvor kommunen kontraktligt er bundet.
Det er godt nok stadig væk under hensyn til, at der ikke på anden måde kan omdisponeres, men det er jo forholdsvis nyt i forhold til det brev, hr. Rasmus Prehn taler om.
Så der er altså blevet vist en vis imødegåelse af kritikken, fra problemet bliver fremlagt.
Men jeg synes faktisk ikke, at der er så stort et problem, som det bliver nævnt.
Flemming Bonne (SF), 2008-04-24:
Det gjorde jeg også, men det kan godt være, jeg gjorde det lidt sent, hr. formand.
Jeg synes bare lige, jeg har lyst til at sige noget til ordføreren med hensyn til det problem, som jeg nævnte fra talerstolen for lidt siden i forbindelse med energieffektivisering og energirigtige projekter, som der er stor rentabilitet i i kommunerne, og som samfundsmæssigt er helt korrekte, nemlig at der for dem altså ikke er en dispensationsmulighed.
Og der er et hul i lovgivningen: Det er heller ikke skrevet ind, at de i lighed med byggeri af plejeboliger er undtaget.
Så det viser jo bare, at det så er gået lidt for hurtigt med at lave det her lovforslag, eller også har man glemt eller overset væsentlige dele, som man bør have kigget på.
Mike Legarth (KF), 2008-04-24:
Jeg synes, at man i debatten får det til at lyde, som om det nu lige pludselig skal være muligt i enhver kommune at have de anlægsudgifter, de har lyst til, og bygge alverdens ting og sager i ét specifikt anlægsår.
Sådan fungerer hverdagen jo ikke i kommunerne.
Man er jo nødt til at foretage anlægsinvesteringer i forhold til, hvad der er råd til, og det har jo været normalt, at man har spredt dem ud over år.
De vigtigste kan man så prioritere, og så kan man udskyde nogle af dem, der ikke er så presserende.
Flemming Bonne (SF), 2008-04-24:
Jo, men jeg synes jo, at man da så i det mindste bør kunne forholde sig til de politiske aftaler, man har indgået, og man har altså indgået en energiaftale med et bredt flertal i Folketinget.
Og der må ikke herske tvivl om, at man kan gå i gang, for det er forudsat, at der skal være nogle anlægsopgaver fra 2006 og så i årene fremover. Så det var bare det, jeg ville sige.
Mike Legarth (KF), 2008-04-24:
Jeg mener ikke, der er noget som helst til hinder for, at man til fulde kan indgå de aftaler, der er indgået.
Det er der plads til.
Så må man så finde ud af, hvilke ting der i yderste led godt kan udskydes, som ikke har nogen særlig betydning for borgerne i kommunen.
Hr. Flemming Bonne er jo tidligere borgmester - ligesom jeg selv er - så han ved jo alt om, at det er en helt almindelig praksis.
Så i praksis er det ikke noget problem.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Det Radikale Venstre har jo fundet sit eget lille sådan nichemantra og siger, at det kommunale selvstyre skal baseres på tillid, og så er det jo dejligt at konstatere, at vi nu igennem kommunalreformen netop har vist og viser meget stor tillid til den kommunale verden ved at have tildelt den rigtig mange opgaver og også store budgetter nu.
Kernen her i dagens debat, som vi sådan efterhånden begynder at nærme os lidt, er jo ansvarlighed og ansvarliggørelse af tingene.
Lad os nu sige, at man i den radikale verden er blevet enig om, hvad aktivitetsniveauet skal være, og vi så når til, hvordan det rent faktisk skal overholdes, så vil jeg godt stille den radikale ordfører det samme spørgsmål: Når man så har lovet nogle budgetter på et givet aktivitetsniveau, som man er enig om, skal der så ikke være nogen opfølgningsmekanismer overhovedet, eller skal det bare have lov til at køre, som det vil?
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Vi synes helt klart, at der skal være nogle opfølgningsmekanismer, og vi synes helt klart, at det skal med ind i fremtidige aftaler, som eventuelt er 4-årige.
Vi synes helt klart, det er noget, man skal diskutere med kommunerne.
Hvis man vil have et aftalesystem fremover, som baserer sig på tillid, kræver det jo netop, at man ikke gør som regeringen og regeringspartierne har gjort, nemlig indfører sanktioner baseret på en regel, som de selv indfører lang tid efter, at man har indgået sine aftaler, sådan som det er sket på anlægsområdet.
Det er jo det, der er hele problemet, nemlig at man udviser en mistillid i en sådan grad, at det ikke er set før i historien, i forholdet mellem kommunerne og staten.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Jeg kan jo forstå, at når vi kommer sådan helt ind til sagens kerne, synes Det Radikale Venstre også, at det nok er klogest, at man på en eller anden facon har nogle opfølgningsmekanismer på det.
Men det er jo lige præcis også det, vi er i gang med, og det er jo ikke nogen ny foreteelse, at vi tager de emner op nu.
Det er jo rent faktisk blevet diskuteret gennem meget lang tid, og nu skal vi bare have det udmøntet og sat på plads.
Så man kan sige, at det jo er fair nok, at Det Radikale Venstre ikke ønsker de mekanismer, vi kommer med nu, men har Det Radikale Venstre så nogle andre konkrete forslag til, hvilke mekanismer man vil sætte i stedet for, eller er det kun sådan, at man ikke rigtig vil?
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Jeg ved ikke, om formanden vil tillade, at jeg udfolder vores forslag til, hvordan man i fremtiden får genskabt et system, som baserer sig på tillid mellem staten og kommunerne.
Først og fremmest handler det jo om, at man tager hinanden med på råd, når man fremover skal opbygge et system, som skal sikre aftaleoverholdelse.
Det er vi jo ikke uenige i, og jeg synes sådan set, det er en lille smule underligt, at hr. Erling Bonnesen som kommunalordfører overhovedet kan sætte spørgsmålstegn ved det.
Jeg kan godt forstå, det gør ondt på Venstre at blive kritiseret på det punkt, for det, der foregår lige i øjeblikket, må gøre ondt rigtig langt ind i mangen en hæderlig Venstremand.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-24:
Skatteministeren, eller den fungerende velfærdsminister, var lidt inde på, at jeg havde taget fat på noget forkert, for det, jeg tog fat på, skulle jeg have taget fat på under det foregående.
Det, der er vigtigt for os at vide, er jo det, som der blev sagt i forbindelse med Dansk Folkepartis ordførertale - den ved jeg også at ministeren overværede og som var, at de kommuner, der nu laver overskridelser, vil man ramme hårdt.
Der var det, at jeg helt klart sagde, at jeg ikke ville se bort fra, at de der 900 mio. kr. i virkeligheden stammer fra de udligningsreformer, som man sådan set har lavet - i hvert fald for det område, som jeg selv kender meget til, drejer det sig om 80 mio. kr. ud af de 900 mio. kr.
Den situation mener jeg er meget relevant.
Er det virkelig sådan, at de steder, hvor man nu ligesom har forøget sin service på baggrund af, at man har været holdt meget, meget tilbage, fordi der manglede en udligningsreform - nu man så fået udligningsreformen, og så har man så også dermed forhøjet sit serviceniveau -
er man nu i den situation at risikere, at man så skal til at rulle det tilbage?
Tak, formand.
Men jeg kan så prøve at få lidt mere konkret at vide.
Betyder det, at de 80 mio. kr., der gennem udligningsreformen er lagt op til at bruge mere, ikke får nogen indflydelse på det samlede resultat på 900 mio. kr.?
Nu er det her bare et eksempel med to kommuner, men der er jo mange flere kommuner, som har modtaget udligningsbeløb, og som har sat skatten op.
Betyder det, at de kommuner ikke bliver straffet, og at det samlede system heller ikke bliver det?
Rasmus Prehn (S), 2008-04-24:
Jamen sagen er jo altså, som det også er fremgået tidligere på dagen, at det, netop når vi taler om anlæg, er meget svært at budgettere helt nøjagtigt, for der kan være ting, der skal flyttes fra det ene år til det andet, og der kan være akutte ting, der opstår.
Tag sådan noget som skimmelsvamp i offentlige bygninger, der er et meget vigtigt problem i øjeblikket.
Der kan være klasselokaler, hvor man lige pludselig opdager, at der er skimmelsvamp.
Der er man nødt til akut at sætte ind for at sikre, at skoleeleverne ikke bliver invaliderende syge af, at der er skimmelsvamp, og så er man nødt til at bruge ekstra penge på anlæg.
Det er man jo forhindret i nu på grund af det her.
Og jeg vil gerne gøre opmærksom på, at det jo altså ikke kun er socialdemokrater og andre, der rejser den her kritik.
Den konservative ordførers egen partifælle, borgmesteren i Høje Taastrup, Michael Ziegler, har skrevet et brev til os alle sammen, hvor han simpelt hen skriver: »Og vi appellerer til, at Regeringen og alle partierne genovervejer, om de virkelig vil lægge ryg til den nye styring og det seneste indgreb overfor de kommunale anlæg.
For I kan faktisk ikke være dette her bekendt!«
Det skriver den konservative borgmester, hr. Michael Ziegler, i et brev til os alle sammen.
Mener ordføreren, at man kan være det bekendt?
Mike Legarth (KF), 2008-04-24:
Det synes jeg ikke man kan sige.
Der er jo ikke nogen begrænsning i det her.
Man har jo fået lov til at bruge det budget, der er.
Det er jo overskridelsen af budgettet, vi forholder os til.
Flemming Bonne (SF), 2008-04-24:
Jeg kan slet ikke forestille mig, at man kører ud over grænserne for en aftale, der er indgået, og som vi har været en del af.
Det handler jo simpelt hen om, hvordan man griber sådan et forhandlingsforløb an.
Her taler vi om et decideret diktat fra regeringens side.
Jeg tror ikke et øjeblik på, at Kommunernes Landsforening har haft nogen som helst indflydelse på de rammer, man har diskuteret ud fra.
Jeg tror, at man skal anstrenge sig og bruge lidt mere tid på at diskutere de overordnede rammer og de overordnede samfundshensyn.
Så er jeg sikker på, at der er så meget fornuft hos aftalemodparten, at man sagtens kan finde hinanden; selvfølgelig kan man det.
Men med en rygende pistol for brystet af modparten kommer man ikke så langt.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Jeg tror, det er vigtigt også lige at konstatere, at hvis - man kan så sige modparten - den anden aftalepart, i den her situation KL, virkelig ikke selv syntes, de havde nogen indflydelse, var der nok ikke nogen grund til, at de var blevet ved forhandlingsbordet i årevis og der havde indgået den ene aftale efter den anden.
Så derfor tror jeg, at man netop med realiteternes resultater kan konstatere, at kommunerne selv og KL selv synes, de har fået overordentlig stor indflydelse.
Når man har årsmøderne, har man jo netop, helt op til man slår sømmene i, mødt en konstatering af, at man til spørgsmålet om, om man skal indgå den her aftale eller ej, i årevis har sagt: Ja, gør det.
Så jeg mener, at det der er affærdiget. Jeg tror, det er vigtigt at komme ind til, at det, det her virkelig handler om nu, jo er, hvordan de aftaler, der bliver indgået, skal overholdes.
Det er sådan set det, der er interessant.
Det er ikke nok med tro og håb og en hel masse andet.
Hvad ville man i SF gøre, hvis de aftaler, man selv måske var med til at indgå, ikke blev overholdt?
Ville man så ingenting gøre?
Flemming Bonne (SF), 2008-04-24:
Jo, det ville vi, og vi ville i hvert fald sikre, at man i de forhandlinger, der blev ført, samtidig fik aftalt og endte med at blive enig om, hvad konsekvenserne var for begge parter, hvis man ikke overholdt aftalen.
Altså, vi har jo her været vidne til, at regeringen på forhandlingsområdet er rendt fra en del af aftalen; sådan opfatter kommunerne det.
Så det skal have konsekvenser for begge parter, og det aftaler man i forbindelse med et nyt aftalesystem.
Jeg vil så godt lige have lov at sige, hvis jeg må det, at kommunerne jo ikke har noget valg.
De har det valg, at de enten tager det, der nu er lagt på bordet foran dem, eller også prøver et år uden en egentlig aftale.
Og vi ser gerne en aftale.
Mike Legarth (KF), 2008-04-24:
Det gør vi for det første, fordi vi synes, det er vigtigt at tilkendegive, at en aftale er en aftale.
Den er bindende for begge parter.
Og det gør vi for det andet - og det har jeg redegjort for i detaljer i de to foregående indlæg - af hensyn til nationaløkonomien, hvor også ministeren tydeligt har tilkendegivet og citeret landets førende økonomer for at tilkendegive, at vi er under pres på vores økonomi.
Hvis vi tillader en øget aktivitet, risikerer vi, at økonomien koger over, og det vil altså give inflation og mange andre negative konsekvenser, som jeg har redegjort for.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Nu prellede det fuldstændig af på Venstres ordfører, altså spørgsmålet om, hvorvidt det, hvis man går ind på præmissen, er en retfærdig måde, man har opbygget den her form for sanktionering på.
Det valgte Venstres ordfører ikke at svare på.
Men synes hr. Mike Legarth som konservativ ordfører, at det er fair, at de kommuner, som måske allermest seriøst har udarbejdet budgetter og indlagt besparelser, som måske er svære at realisere, og meget andet for at overholde alle aftaler og bestemmelser, også er dem, som måske har sværest ved at overholde budgettet, hvis der kommer nogen afvigelser af en eller anden karakter undervejs, altså fordi de har kørt helt ind til benet, når de har budgetlagt, i modsætning til den kommune, der måske har givet lidt mere plads i sin budgetlægning?
Synes hr. Mike Legarth, at det er fair, at det er de kommuner, der faktisk har været mest seriøse i arbejdet med at overholde aftaler, som først vil blive ramt af en sanktion?
Mike Legarth (KF), 2008-04-24:
Det er jo en konsekvens af den kollektive aftale.
Vi lytter til kommunernes ønsker til regeringen, til Folketinget, og de ønsker i den kollektive aftale har vi imødekommet.
En af de negative konsekvenser ved det er jo, at den ikke er hundrede procent retfærdig, men der er jo ikke nogen løsningsmodel for det.
Vi har jo bedt kommunerne om selv at se, om de kunne fremlægge en model til os.
Det har de ikke lykkedes med, og jeg synes, at den model, der her er beskrevet, er så nænsom og rimelig, som det nu kan lade sig gøre.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Det er jo ikke en konsekvens af det kollektive.
Det er jo lige præcis en konsekvens af det individuelle.
Det er selvfølgelig sværere at overholde et meget skrabet budget, end det er at overholde et budget, der måske har god plads i sig.
Det er jo en følge af den individuelle tilgang, at de i særlig grad bliver ramt.
Jeg spørger så igen: Synes man virkelig som konservativ - med alt det, man har med i rygraden - at det er fair, at de kommuner, der mest seriøst har arbejdet med sparebudgetter og med at overholde alle aftaler, også er dem, der først bliver ramt?
Mike Legarth (KF), 2008-04-24:
Jeg kan i hvert fald fra konservativ side sige, at det overordnede synspunkt er, at vi indgår en økonomiaftale med kommunerne, som de selv nikker til.
Det er en lang proces, hvor alle forhold er drøftet og debatteret, og så siger man ja tak.
Så er det internt mellem kommunerne, at den koordination skal foregå, og det er det, vi mener, at KL skal være organ for.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-24:
så ville der jo hverken være tale om, at kommunerne havde været uansvarlige, eller om en situation, hvor man kunne sige sige, at der var sket en større overophedning.
Vil hr. Mike Legarth ikke give mig ret i det?
Mike Legarth (KF), 2008-04-24:
Næ, det vil jeg ikke.
Jeg mener ikke, der kan være nogen tvivl om, at kommunerne ikke har været i stand til at overholde aftalen.
Det er et faktum.
Med hensyn til udligningsreformen findes der mange forskellige meninger om værdien af den.
Hvis man bor vestpå, mener man stadig væk, at man får for lidt.
Bor man i hovedstadsområdet, synes man stadig væk, at man betaler for meget til den.
Jeg tror, det vil være umuligt at finde en balance, hvor alle er tilfredse.
Vi kan konstatere, at vi nu har forsøgt at udjævne forholdene, og som jeg sagde i min indledende ordførertale, har vi nu også konstateret, at de kommuner, der så fik flere penge, ikke brugte de flere penge til at sænke skatten, de hævede serviceniveauet.
Og i de kommuner, der fik mindre ind i indtægter, tilpassede man ikke serviceniveauet.
Nej, man hævede skatterne, og dermed er man jo kommet ud i den her problemstilling.