Inger Støjberg (V), 2012-03-20:
Den nuværende statsminister sagde tilbage i december 2010, og det er et citat: Det er nok nu, vi har en tilstrækkelig stram udlændingelovgivning, der skal være ro om reglerne fra nu af.
Det løfte kom hun hurtigt væk fra, for nu er der nemlig lagt op til en række massive lempelser i udlændingepolitikken.
Der er lagt op til en lempelse af tilknytningskravet, en lempelse af 28-års-reglen og en lempelse af bankgarantien.
Sidst, men ikke mindst afskaffer regeringen pointsystemet og indvandringsprøven, og dermed afskaffer regeringen en fleksibel ordning, der sikrer Danmark en kvalificeret tilstrømning af udlændinge.
Senest har DREAM's beregninger for CEPOS vist, at udlændinge, der kommer fra de mindre udviklede lande, i 2010-tal kostede knap 16 mia. kr.
I kontrast hertil bidrog de indvandrere, der kom fra de mere udviklede lande, i 2010 med 4,7 mia. kr. til de offentlige finanser.
Regeringen afskaffer pointsystemet og indvandringsprøven og nedsætter kravet til danskkunskaber på A1-niveau, som betyder, at folk med meget ringe læsefærdigheder også kan bestå.
Der var derfor, da vi fra Venstre, Konservative og Dansk Folkepartis side i sin tid sikrede en fornuftig indvandring via pointsystemet, ikke tale om snobberi, men om, at der blev stillet faste, fair og fornuftige krav til udlændinge.
Der var tale om, at der blev stillet krav til nogle kvalifikationer, som vi skal bruge i det danske samfund.
Vi justerede jo, da vi havde regeringsansvaret, løbende indvandringspolitikken.
Da vi kom til i 2001, var det de familiesammenførte og flygtningene, der dominerede blandt de indvandrere, der kom til Danmark.
Det fik vi vendt, så der i dag er tale om, at det er en helt anden type indvandrere.
De, der kommer til Danmark, kommer især hertil for at arbejde og for at studere, dette selv om den samlede indvandring fra de mindre udviklede lande i dag ligger på samme niveau, som den gjorde ved årtusindskiftet.
Man kan altså kort sagt sige, at vi fik vendt indvandringen til Danmark på en måde, så det var de kvalificerede indvandrere, der kom hertil, frem for at det var indvandrere, der kom hertil for at blive familiesammenført.
Man kan så også undre sig over, at Socialdemokraterne og SF jo tilbage i 2010 selv fremlagde et pointsystem, som man nu løber fra, men nok om det.
Regeringen ønsker, som den siger, en udlændingepolitik, der er robust, men retfærdig, det på trods af at de nuværende regler er fleksible, således at mennesker jo har mulighed for at kvalificere sig til at få adgang til Danmark.
Det vil sige, at den 23-årige sygeplejerske fra Australien, der ønsker at komme til Danmark, vil have en mulighed for at blive familiesammenført.
Det ændrer regeringen nu på: Under de nye regler vil den 23-årige sygeplejerske fra Australien ikke kunne blive familiesammenført.
Til gengæld vil dette ikke være noget problem for den 24-årige ufaglærte somaliske mand.
Mit spørgsmål er så bare: Hvordan kan man sige, at det er noget, der er robust, men retfærdigt?
Det har jeg meget svært ved at se.
Bag regeringens retorik om, at det skal være robust, men retfærdigt, gemmer der sig nok snarere en meget simpel logik, nemlig den, at der i regeringspartierne er dyb, dyb splid, og at man så har et støtteparti, der presser på.
Der bliver presset på for yderligere lempelser, og jeg forventer derfor også, at det næste, vi kommer til at se, vil være, at man fjerner 24-års-reglen, og at reglerne om tålt ophold så afskaffes.
Det kan vi jo i øvrigt også se i dagens aviser.
Det nuværende lovforslag om lempelser er således kun begyndelsen.
Med disse ord kan jeg sige, at vi fra Venstres side ikke støtter lovforslaget.
Det kan jeg garantere jeg kan forsikre og bekræfte hr. Martin Henriksen i.
Det viser jo i virkeligheden det meget store problem, som vi står over for, nemlig at regeringen nu vil ændre indvandringen til Danmark på en måde, så det ikke længere er indvandrere, der bidrager til det danske samfund, der kommer hertil.
Man sætter derimod nærmest en ære i, at de indvandrere, der kommer til Danmark, ikke skal bidrage til det danske samfund.
Det synes jeg er synd og skam.
I det ligger der jo faktisk også helt principielt, at når man flytter hertil på den måde, er det jo, fordi man ønsker at blive en del af det danske samfund.
Og man kan der bare sige, at de regler, som regeringen har lagt på bordet nu, ikke understøtter det.
Jeg kan jo høre, at ordføreren ikke er enig i disse tal, men det skulle da undre mig meget, hvis ikke ordføreren er enig i konklusionen, nemlig at de indvandrere, der kommer hertil på de her betingelser, som jeg nævnte, er indvandrere, der ikke bidrager til det danske samfund i særlig høj grad.
Jeg mener jo sådan set, det må være i alles interesse, at den indvandring, der sker til Danmark, også er en positiv indvandring forstået på den måde, at det er mennesker, der ønsker at bidrage, mennesker, der vil bidrage til det danske samfund.
Men jeg kan selvfølgelig tage fejl, og det kan være, at Det Radikale Venstre er af en helt anden opfattelse.