runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Vi har faktisk ikke benægtet, at der var behov for reformer.
I regeringens arbejdsgrundlag er netop de reformer, som hr. Morten Østergaard her fremhæver, nævnt som områder, hvor vi vil gennemføre reformer for at bidrage til arbejdsudbuddet og dermed sikre, at vi altså har de hænder på det danske arbejdsmarked, der er brug for.
Så jo, der er brug for flere reformer, og dem vil vi selvfølgelig også gennemføre som nævnt i regeringens arbejdsgrundlag.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-31:
Det er jo ikke lang tid siden, at vi har behandlet et forslag om netop det samme, fremsat af Liberal Alliance, og jeg tror ikke, at jeg afslører meget ved at sige, at det kun var Liberal Alliance, der stemte for det forslag.
Det fremsatte vi allerede den 6. april her i 2010.
Da sagde den nuværende ordfører, at Liberal Alliance henviste til Arbejdsmarkedskommissionens anbefalinger, men jeg skal i lighed med det, vi netop har hørt beskæftigelsesministeren så ganske glimrende redegøre for, understrege, at beskæftigelsessituationen jo har ændret sig ganske væsentligt, siden Arbejdsmarkedskommissionen blev nedsat i 2007, men dengang sagde man: Derfor er tiden ikke inde til forringelser af dagpengeperioden.
Så kunne jeg jo nu stå og gøre mig morsom over det, men det har jeg sådan set ikke tænkt mig.
Jeg synes faktisk, at der er grund til at rose, for man skal rose den, der fortjener det.
Og det er da bedre at blive klogere og gå i gang med reformarbejdet end at blive ved med dumstædigt, som nogle partier gør, at hævde, at det er en dårlig idé at gøre noget ved problemerne.
Så det vil jeg sådan set godt rose regeringen for, og så kommer spørgsmålet i anden runde.
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Altså, som nævnt forstår jeg overhovedet ikke, hvor hr. Mogens Jensen vil hen med sine påstande om løftebrud.
Vi har sådan set hele vejen igennem sagt, at vi ville gøre, hvad vi kunne, for at sikre, at arbejdsudbuddet var tilgængeligt og til rådighed for arbejdsmarkedet
Vi ved, at vi står over for kæmpestore udfordringer, når de store årgange forlader arbejdsmarkedet og de små skal erstatte dem.
Jeg troede egentlig, at Socialdemokraterne var nået til den erkendelse, at det var en udfordring, som man var nødt til at tage seriøst.
Med det her forslag om ændringer af dagpengesystemet bidrager vi altså til holdbarheden i dansk økonomi.
Vi udvider arbejdsstyrken med 13.000 fuldtidspersoner, og det er immer væk noget, der vil kunne mærkes på dansk økonomi.
Det er jeg ikke et sekund i tvivl om.
Med hensyn til bemærkningerne i lovforslaget er det, forstår jeg, lovtekniske beregninger, der er grundlag for bemærkningerne, og jeg vil blot opfordre hr. Mogens Jensen og andre, der har stillet det samme spørgsmål, til at stille spørgsmålet under udvalgsbehandlingen.
Mogens Jensen (S), 2010-05-31:
Ja, vi husker jo alle sammen, hvordan det gik med det forslag.
Da der kom kritik og man kunne se, at det ikke var populært i befolkningen, trak man forslaget tilbage, og finansministeren bedyrede nok en gang, som han altså også gjorde det i august 2009, at der ikke ville komme til at ske forringelser af dagpengesystemet.
Nu sker det så, og enhver i befolkningen kan da se, at der er tale om et løftebrud.
Jeg synes heller ikke, at Venstres arbejdsmarkedsordfører har svaret klart på det spørgsmål, der handler om de 1,5 mia. kr., der er nævnt i lovforslaget, til ekstra kontanthjælpsudbetaling.
Betyder det ikke, at der kommer temmelig mange flere kontanthjælpsmodtagere ud af det her, som så skal forsørges af det offentlige?
Kan ordføreren klart oplyse, hvad de 1,5 mia. kr. dækker over, hvor mange kontanthjælpsmodtagere der bliver ramt af det her, og hvor mange familier der nu skal til at modtage kontanthjælp?
Kan vi ikke få et klart svar på det?
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Jeg aner ikke, hvad hr. Mogens Jensen taler om, når han taler om løftebrud.
Det forholder sig rent faktisk sådan, at vi tilbage i 2008 fremlagde en plan for en reform af dagpengesystemet, som nogenlunde svarer til det, der er til behandling i Folketinget i dag.
Det er oven i købet efter det seneste folketingsvalg, at vi har fremlagt et forslag til ændring af vores dagpengesystem.
Så at tale om løftebrud i den her sammenhæng er helt ude i hegnet, vil jeg sige til hr. Mogens Jensen.
Mogens Jensen (S), 2010-05-31:
Det er jo lidt patetisk at høre Venstres arbejdsmarkedsordfører stå her og henvise til, at det var økonomiske nedgangstider, og så kunne man ikke gennemføre en nedsættelse af dagpengeperioden.
Man havde altså 7 år med et kæmpe opsving i det her land, hvor man havde mulighed for at gøre det, så hvorfor gjorde man det ikke dengang?
Er sandheden ikke, at Venstre også på det her område nu er i gang med at begå klokkeklare løftebrud over for befolkningen, først på skatteområdet, så på ulandsbistanden og altså også på dagpengeområdet, hvor vi ikke skal længere tilbage end til august 2009, før vi hørte en finansminister gå ud og sige, at man ikke ville ændre på dagpengeperioden?
Er ordføreren ikke enig i, at det er klokkeklare løftebrud over for befolkningen, som Venstre er i gang med at begå?
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Jeg må bare konstatere, at fru Julie Rademacher ikke er særlig velopdateret på, hvordan det rent faktisk forholder sig med dansk økonomi.
Der er faktisk lysere udsigter for dansk økonomi, og det viser sig rent faktisk også, at ledigheden falder, det har den rent faktisk gjort i de seneste 5 måneder, og det til trods for at vi jo alle havde frygtet, at den ville blive ved med at stige.
Det var, hvad økonomer forudsagde tilbage i bl.a. 2008, hvor vi jo skrinlagde dagpengereformen, som jeg var inde på tidligere.
Jeg må altså konstatere, at fru Julie Rademacher ikke er opdateret på, hvordan det rent faktisk forholder sig, ikke bare med dansk økonomi, men også internationalt, hvor der er lysere udsigter.
Julie Rademacher (S), 2010-05-31:
Socialdemokraterne har et klart bud på fremtiden, men for os handler det også om at skaffe job her og nu.
Så helt konkret, som flere har spurgt om tidligere: Hvilke job er det præcis, Venstre vil skaffe, hvordan er det, man vil sørge for, at der kommer vækst?
For der er jo ingen her, der kan være i tvivl om, at god borgerlig, liberal politik er, at folk bliver straffet ved at blive ledige, og så kommer man oven i købet som en tyv om natten og straffer dem igen, efter at man i en vækstperiode netop i 2003 og også i 2007 har delt skattelettelser ud til de rige.
Var det ikke der, man i stedet skulle have tænkt sig lidt om?
Man har altså brugt ca. 20 mia. kr. på ufinansierede skattelettelser, og nu står man og mangler penge, og så er det de svage, der må betale.
Hvilke job er det konkret, Venstre vil skaffe her og nu?
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Så jeg ved ikke helt, hvad det er for økonomer, fru Julie Rademacher hentyder til, når hun kommer med disse advarende formaninger.
Men jeg henholder mig altså til de økonomer, som det er velkendt faktisk igennem en årrække har anbefalet, at vi netop gør det for at sikre, at vi har den arbejdskraft til rådighed, som der bliver brug for, når vi ved, at de store årgange, som i dag er på vej ud af arbejdsmarkedet, skal erstattes af de små ungdomsårgange, som er på vej ind på arbejdsmarkedet.
Det er velkendt, og det plejer Socialdemokraterne faktisk også at erkende: at der er brug for arbejdskraft, at der vil være et stigende brug for arbejdskraft i fremtiden.
Det må jo også være udtryk for, at Socialdemokraterne dog et eller andet sted erkender, at der muligvis bliver mangel på arbejdskraft i fremtiden.
Morten Østergaard (RV), 2010-05-31:
Venstres ordfører startede med at sige, at nu var regningen betalt, og det er jo ikke rigtigt.
80 pct. af den regning, som regeringen har opgjort frem til 2015, er betalt, og der forestår flere reformer, forstår man på regeringens egen økonomiske redegørelse.
Derfor synes jeg, selv om Det Radikale Venstre har sympati for forslaget her, stadig væk, det er værd at hæfte sig ved den proces, som nu har været gennemført, hvor man altså trak en kanin op af hatten i form af den her dagpengereform.
Er det den måde, Venstre agter at lave arbejdsmarkedsreformer på også i den kommende tid?
Der er tale om en førtidspensionsreform og om en SU-reform, områder, som også berører mange mennesker.
Synes Venstres ordfører ikke, det er bedre at tage diskussionen åbent og ærligt med vælgerne i stedet for at slå syv kors for sig og benægte reformbehovet indtil lige den nat, hvor man står og mangler pengene og så kommer frem med aftalen?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-31:
Lige præcis, og det er også derfor, at man burde gå langt videre med reformarbejdet.
Men det her forslag er jo en del af en større pakke – noget, man kalder en genopretningspakke – som også indeholder en række skattestigninger.
Vi kan se i dag i Børsen, hvor mange flere der skal betale topskat.
Vi kan se, at skattetrykket bliver hævet med mere end 10 mia. kr. i 2014.
Hvordan kan det være med til at sikre, at vi får en klar vækstprofil fremadrettet for det her land?
Det kunne jeg godt tænke mig at få at vide.
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Ja, den bedste definition, jeg henholder mig til, var sådan set det løftebrud, som hr. Poul Nyrup Rasmussen begik tilbage i 1998, hvor hr. Poul Nyrup Rasmussen i valgkampen havde lovet vælgerne, at han ikke ville forringe efterlønnen – han udstedte oven i købet en efterlønsgaranti – og da vi kom et par måneder længere hen på året, lavede han faktisk ganske væsentlige forringelser af efterlønsordningen.
Det er det bedste eksempel, jeg kan give på et politisk løftebrud, som er begået her i Danmark.
Julie Skovsby (S), 2010-05-31:
Tak for det.
Der er et spørgsmål, der endnu ikke er blevet besvaret, og det er: Hvad er så Venstres definition på et løftebrud?
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Jeg vil sige til fru Maja Panduro, at det, der er det nye her, jo er, at den økonomiske situation – heldigvis, kan man sige – er ved at vende, og at der er lysere udsigter både for dansk økonomi som helhed og for beskæftigelsen i særdeleshed.
Da vi tilbage i 2008 ønskede at ændre dagpengeperioden, forholdt det sig anderledes, for da var der udsigt til, at ledigheden ville vokse.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Jeg bliver bare nødt til at forholde mig til, at det hverken før valget eller efter valget var det, man sagde til vælgerne.
Før valget var bl.a. den nuværende finansminister ude at sige, at en afkortning af dagpengeperioden svarer til en nedsættelse af dagpengene og falder inden for regeringens løfter om ikke at røre satserne, og efter valget har både finansministeren, beskæftigelsesministeren og Venstres arbejdsmarkedsordfører også været ude at sige, at man ikke vil forringe dagpengene.
Så det kan da godt være, at det hele tiden har været Venstres holdning, men burde man så ikke bare også have fortalt det til vælgerne også?
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Jeg vil endnu en gang understrege, at vi sådan set tilbage i 2008 fremlagde, at vi ønskede at ændre dagpengesystemet.
Den økonomiske situation gjorde imidlertid, at det ikke var hensigtsmæssigt på daværende tidspunkt, hvor vi havde udsigt til en stigende ledighed.
Heldigvis voksede ledigheden ikke så meget, som det blev prognosticeret tilbage i 2008, og det synes jeg vi skal glæde os over.
Den voksede bl.a. ikke så meget, som det blev forudsagt, fordi regeringen tog en række finanspolitiske initiativer, herunder fremrykning af offentlige investeringer.
Regeringen foretog i det hele taget finanspolitiske lempelser, som har betydet, at vi er kommet skånsomt igennem den økonomiske krise i Danmark.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Jamen så kommer der en repræsentant mere fra Socialdemokraterne, der gerne vil stille spørgsmål om løftebrud.
Ordføreren argumenterer for, at der ikke er tale om et løftebrud, fordi man forsøgte at forringe dagpengene allerede i 2008 efter det sidste folketingsvalg.
Bliver løftebruddet bedre af, at det i virkeligheden foregik allerede i 2008, og af, at man så nu gentager det?
Når ordføreren siger, at der ikke er noget nyt i, at Venstre ønsker at ændre dagpengeperioden, har jeg også lyst til at spørge, om man har glemt at fortælle det til sin arbejdsmarkedsordfører, til sin finansminister og til sin beskæftigelsesminister, for vi har jo hørt citater fra det, disse mennesker indtil for kort tid siden har sagt om dagpengeperioden.
Så hvis det her har været Venstres politik hele tiden, har man måske ud over at glemme at fortælle det til befolkningen også glemt at fortælle det til nogle af sine egne folk.
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Jeg synes, det er fantastisk, at det er en repræsentant for Socialdemokraterne, der spørger til, hvad et løftebrud er.
Jeg tænker på det eklatante løftebrud, som den tidligere statsminister Poul Nyrup Rasmussen begik i forbindelse med efterlønsordningen.
Situationen var, at Poul Nyrup Rasmussen i en valgkamp havde udstedt et klokkeklart løfte til vælgerne.
Vi har faktisk tidligere fremlagt en reform svarende til det, vi har til behandling her, og det har vi gjort efter det seneste folketingsvalg, nemlig i 2008.
Men jeg synes godt nok, at det er lidt morsomt, at det netop er en repræsentant for Socialdemokraterne, der her spørger til en definition på løftebrud.
Hr. Morten Bødskov burde da om nogen vide det.
Morten Bødskov (S), 2010-05-31:
Den form for politisk bestilt argumentation kan vi jo alle sammen finde.
Jeg spurgte til definitionen på et løftebrud.
Er det, man laver her, når man kommer som en tyv om natten og forringer folks tryghed og sikkerhed omkring deres økonomi, ikke et løftebrud?
Hvorfor kan det ikke tolkes som et løftebrud, når den tidligere beskæftigelsesminister, hr. Claus Hjort Frederiksen, i 2007 siger til Information, at han ikke vil røre ved dagpengeperioden eller dagpengesatserne, eller når den i salen tilstedeværende beskæftigelsesminister i februar 2010 til Ugebrevet A4 siger: »Det er overhovedet ikke aktuelt med en dagpengereform, og derfor vil jeg ikke tale om det.
Vi skal ikke gøre folk usikre på deres økonomi.«?
Altså, det, man har begået her, er danmarkshistoriens største løftebrud.
Hvorfor vil man ikke bare erkende det?
Hvis man ikke vil det, hvad er så egentlig definitionen på et løftebrud i Venstre?
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Det er jo stort set det samme spørgsmål, som hr. Simon Emil Ammitzbølls gode kollega hr. Anders Samuelsen stillede for et øjeblik siden.
Altså, med genopretningspakken har vi lagt op til, at alle dele af det danske samfund bidrager til at betale regningen – regningen på 24 mia. kr.
Det har ikke været nogen nem opgave, men alle dele af det danske samfund skal være med til at løfte den opgave, herunder den del af befolkningen, som havde udsigt til en lempelse i topskatten.
Den lempelse udskyder vi med genopretningspakken i 3 år, og det mener jeg faktisk er rimeligt.
Jeg synes, det er udtryk for god borgerlig liberal politik, at alle dele af det danske samfund på den her måde er med til at bidrage til genopretningen af dansk økonomi.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-31:
Jeg vil godt stille et konkret spørgsmål i forhold til lovgivningsarbejdet, nemlig om lovforslaget er blevet udkantstjekket.
Jeg har jo noteret mig, at ordføreren i anden sammenhæng har været meget opmærksom på, at alle lovforslag netop skal udkantstjekkes, og det har været et forslag, som Venstre står bag.
Vi kan i dag også konstatere, at AE-Rådet med analyser viser, at det er sværere at finde job i provinsen, og særlig tydeligt er det blevet væsentlig sværere at finde arbejde i Sydjylland, hvor ordføreren i øvrigt er valgt.
Derfor synes jeg egentlig, at det er meget naturligt at spørge – lidt afhængigt af om svaret er ja eller nej, men jeg gætter jo på, at det er et nej – om det ikke er lidt hyklerisk at sige ét i slutningen af april, nemlig at alting skal udkantstjekkes, at der skal tages højde for det hele, og så sige noget andet her i slutningen af maj.
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Nu er det jo sådan, at mit ganske glimrende forslag om at lave et, hvad kan man sige, udkantstjek af al lovgivning her i Folketinget endnu ikke er vedtaget.
Men jeg glæder mig faktisk utrolig meget over, at beskæftigelsesministeren af egen drift faktisk har lavet et udkantstjek, kan man sige, af lovforslaget.
Det forholder sig faktisk modsat.
Jobcentrenes tilbagemeldinger på, hvor hurtigt ledige kommer i beskæftigelse, viser rent faktisk, at ledige er kortere i dagpengesystemet i det, som hr. Benny Engelbrecht her benævner Udkantsdanmark, end i hovedstadsområdet.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Benny Engelbrecht i, at vi skal sikre et Danmark i bedre balance.
Men vi bliver nødt til at forholde os til, hvad det er, vi diskuterer her.
Nu nævnte jeg det udkantstjek, som beskæftigelsesministeren af egen drift har lavet af ændringerne her, men jeg kunne også nævne ledighedsprocenten.
Ser vi på de allerseneste ledighedstal, kan vi se, at det faktisk viser sig, at beskæftigelsen er steget mest i netop den syddanske region, og det kan hr. Benny Engelbrecht og jeg jo glæde os over i fællesskab, i og med at vi er valgt i netop dette område.
Morten Bødskov (S), 2010-05-31:
Tak for det, formand.
Altså, man kan sige, at det er meget, meget klart, hvad regeringspartierne nu står og siger.
Nu er det, vi andre har gået og sagt, jo kommet frem, nemlig at det nu er de arbejdsløse, som skal betale regningen for de store skattelettelser, som bankdirektører og andre venner i den bedrestillede del af det danske samfund har fået.
Det er jo det, der er virkeligheden i det.
Derfor er valget, som regeringen giver danskerne, også meget klart: Enten fortsætter den her regering – gud bedre det – og så får man en regering, man ikke kan stole på, eller også får man et alternativt flertal, som tør sige sandheden.
For hvad er definitionen på et løftebrud fra Venstres side?
Når den tidligere beskæftigelsesminister, hr. Claus Hjort Frederiksen, i 2007 garanterer, at han ikke vil røre ved dagpengeperioden eller dagpengesatserne, er det, vi her har set, så et løftebrud?
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Jeg er sådan set meget enig med hr. Morten Bødskov i, at det må stå meget klart for vælgerne, at der er en ansvarlig regering, som påtager sig det ansvar at genoprette dansk økonomi og gennemføre de nødvendige reformer, herunder den dagpengereform, som er til behandling her og nu, plus den øvrige del af genopretningspakken, som skal til behandling senere i dag.
Jeg er faktisk enig med hr. Morten Bødskov i, at regeringen med genopretningspakken her netop udviser den helt nødvendige og rigtige ansvarlighed i modsætning til netop Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti, der med deres såkaldte plan »En Fair Løsning« kommer med en række luftkasteller om, at vi i fremtiden alle sammen skal arbejde 12 minutter mere om dagen, såfremt fagbevægelsen ellers er enig i det.
Det er jo ikke noget svar, vil jeg sige til hr. Morten Bødskov.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-31:
Jeg benævner faktisk ikke disse områder Udkantsdanmark.
Det må stå for ordførerens helt egen regning.
Derimod har jeg omtalt dem som provinsen, men det er så også fair nok, at man hellere vil bruge et negativt udtryk.
Jeg kan godt tvivle lidt på, om det udkantstjek er udført på den måde, som ordføreren taler om, og når Venstre fremlægger et forslag, må man jo gå ud fra, at det også er Venstres politik på alle områder, uanset om det så i øvrigt er sådan, at der nu er fremsat lovforslag om det eller ej.
Det ændrer altså ikke på, at jeg har noteret mig, at fru Ulla Tørnæs til Danmarks Radio den 28. april netop siger, at der skal konkret politisk handling bag de mange fine ord om et Danmark i bedre balance.
Julie Rademacher (S), 2010-05-31:
I 1990'erne betød en afkortning af dagpengeperioden, at flere kom i beskæftigelse, siger ordføreren; det var med til at reducere den strukturelle arbejdsløshed.
Men dette foregik jo i en opgangsperiode med vækst.
I dag er beskæftigelsen, ja, ikke ligefrem stigende, og den sidste arbejdskraftundersøgelse viser, at det fortsat forventes, at ledigheden vil stige yderligere, og selv om der her over weekenden er skabt flere job i Danmark, er økonomerne meget i tvivl om, hvorvidt den her vækst vil komme.
Er det ikke korrekt, at hvis man går ind og afkorter dagpengeperioden uden at sikre en fortsat vækst, vil man ikke skabe beskæftigelse?
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Ja, altså, som jeg sagde før, er der sådan set ikke noget nyt i, at Venstre og regeringen har ønsket at forkorte dagpengeperioden.
Vi har sådan set ønsket at lytte både til de økonomiske vismænd, OECD og senest Arbejdsmarkedskommissionens anbefalinger om, at vi tilretter det danske dagpengesystem, sådan at vi kommer på niveau med andre sammenlignelige lande.
Jeg vil bare lige minde om, at vi med det her lovforslag kommer fuldstændig på niveau med bl.a. Norge og Finland, men vi vil fortsat ligge over Tyskland, Sverige og Holland, som også er lande, vi normalt sammenligner os med.
Som nævnt har vi gjort en helt ekstraordinær indsats til bekæmpelse af langtidsledighed.
Det er det ene, og det andet er, at hvis man ser på netop ledighedstallene, kan man se, at vi faktisk oplevede, at for apriltallet var det den femte måned i træk, hvor der var sket en stigning i beskæftigelsen.
Vi så også med finansministerens budgetredegørelse forleden, at der er positive tegn i den danske økonomi.
Der er en gryende – hvad kan man sige? – optimisme, og det synes jeg da at vi skal glæde os over.
Eigil Andersen (SF), 2010-05-31:
Der er jo ingen tvivl om, at der er mange arbejdsløse, mange, mange flere end dem, som Venstres ordfører her siger, som vil havne på kontanthjælp eller på 0,00 kr. pr. måned, fordi de ikke har ret til kontanthjælp, den dag de kun 2 år på dagpenge er udløbet.
For det afhænger jo af beskæftigelsessituationen, om der vil være job til dem.
Venstres politik skifter, som vinden blæser.
Den 6. april var der debat her i Folketingssalen om dagpengeperioden, hvor Venstre sagde nej til at forkorte dagpengeperioden fra 4 år til 2 år, og fru Ulla Tørnæs sagde ordret: »Beskæftigelsessituationen har jo ændret sig ganske væsentligt, siden Arbejdsmarkedskommissionen blev nedsat tilbage i 2007.
Derfor er tiden ikke inde til forringelser af dagpengeperioden.«
Den er ikke inde til forringelser af dagpengeperioden.
Det sagde fru Ulla Tørnæs for under 2 måneder siden.
Hvad er der sket siden, som gør, at man nu har et andet syn på beskæftigelsessituationen?
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Det, som fru Line Barfod fuldstændig ser bort fra, er, at regeringen jo netop har indgået en aftale om en helt ekstraordinær indsats for at forebygge langtidsledighed.
Vi har faktisk sammen med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre afsat 500 mio. kr. til en helt ekstraordinær indsats, som netop skal bidrage til, at folk ikke kommer til at hænge fast i dagpengesystemet, men at man får nye muligheder med hensyn til uddannelse og kompetenceløft, og at jobcentrene får bedre muligheder for at få en tæt virksomhedskontakt med henblik på netop at sikre, at de ledige hurtigt kommer i job ude i virksomhederne.
Line Barfod (EL), 2010-05-31:
Ordføreren svarede ikke på mit spørgsmål.
Når nu en arbejdsløs murer ikke kan få arbejde og kan se, at han vil falde for 2-års-reglen med dagpengene og kommer til at gå på kontanthjælp – hvilket han så ikke kan få, fordi han har en kone, der heldigvis stadig har et arbejde – og at de bliver nødt til at gå fra hus og hjem, hvis ikke han begynder at tjene penge, er regeringens håb så, at han går ud og tager et job til underbetaling, som hverken lever op til løn- eller arbejdsvilkår efter overenskomsten?
Er det den måde, Venstre ønsker at der skal komme flere i arbejde på?
Er det, man egentlig er ude efter med den her forringelse af dagpengene, at man får undergravet de danske løn- og arbejdsvilkår?
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Heldigvis oplever vi jo, at der er nye jobåbninger.
Så sent som her i weekenden hørte vi en stor dansk industrivirksomhed melde ud, at de nu hyrede et stort antal nye medarbejdere.
Der er heldigvis gode og positive tegn i den danske økonomi, så jeg tror da helt sikkert, at vi vil se, at der vil blive nye job, også nye jobmuligheder.
Samtidig nævnte jeg også i min ordførertale den demografiske udvikling, som vi står over for, altså det, at der vil blive mangel på arbejdskraft.
Det vil jo betyde, at det vil blive lettere for folk, som af den ene eller den anden årsag midlertidigt bliver ledige, at komme tilbage på arbejdsmarkedet.