runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2008-11-18:
Altså, så vidt jeg ved, var det bl.a. fru Marianne Jelved, der efterlyste alle mulige kommissioner med alle mulige ting, der skulle komme med en masse nye tiltag.
Det er rigtigt, at der er blevet lavet en lang række ændringer i folkeskolen; det er, fordi vi har ment, det var nødvendigt at lave en lang række ændringer i folkeskolen.
Det har været nødvendigt at sikre, at børnene kan tale et alderssvarende dansk og har et godt sprog, inden de starter.
Det har været nødvendigt at sikre højere faglighed bl.a. via flere timer, styrke skole-hjem-samarbejdet bl.a. via elevplanerne, lave slut- og trinmål for også at styrke fagligheden.
Og det er faktisk ting, vi helt stringent mener har været nødvendige, og derfor er der lavet, ja, en lang række ændringer.
Men det har hele tiden været med det mål at styrke fagligheden, sådan at vi styrker den enkelte elev bedst muligt, så den enkelte elev er bedst muligt rustet også til det videre uddannelsessystem.
Derfor har det her med folkeskolen, i modsætning til hvad fru Marianne Jelved sagde, faktisk også rigtig, rigtig meget at gøre med, om vi har et pænt optag på ungdomsuddannelserne.
Det bliver vi nødt til at fastholde, men vi er selvfølgelig hele tiden åbne for at se på, om der skal gøres mere, om vi kan gøre andet, tænke anderledes.
Det vil vi meget, meget gerne være med til, men det gør ikke, at vi ikke mener, at mange af de her ændringer har været meget nødvendige.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-11-18:
Nu har jeg hørt fru Charlotte Dyremose sige ret meget, at det er vigtigt, at man putter noget faglighed i folkeskolen og gør noget for folkeskolen lige netop på dette område.
Der må jeg sige, at jeg giver fru Charlotte Dyremose fuldstændig ret; det er meget, meget vigtigt, at vi fokuserer på folkeskolen, på specialområderne, på forebyggende foranstaltninger.
Men alle ved jo, at skolerne aldrig har haft det så svært, som de har nu - at der er blevet sparet på de her specialforanstaltninger, der er blevet sparet på specialområderne, på den forebyggende indsats og alt muligt andet ude i kommunerne.
Det ved alle jo, det kan alle, der bare har børn gående i skole, jo se.
Hvordan hænger det sammen med de udmeldinger, som den konservative ordfører kommer med nu?
Charlotte Dyremose (KF), 2008-11-18:
Nu er det jo sådan, at det, vi kan gøre herinde fra Christiansborg - det ved hr. Leif Lahn Jensen udmærket - er at sætte en bunke penge af til f.eks. flere timer, til initiativer som elevplaner, til slut- og trinmål, til test osv.
Og så har vi jo altså det, der hedder et kommunalt selvstyre, og derfor skal man også passe på med sådan at skære kommunerne over én kam og sige, at de alle sammen gør noget på en bestemt måde, for der er utrolig stor forskel på, hvor mange timer man har i de forskellige fag i de forskellige kommuner, der er utrolig stor forskel på standarden.
Men det er altså, fordi vi har truffet den beslutning, at vi lader kommunerne selv vurdere, hvordan de vil prioritere.
Men det er så bare overhovedet ikke det, den her debat går ud på.
Det, som den her debat går ud på, er: Hvad kan vi gøre herindefra?
Der har vi styrket skolen på en lang række områder, bl.a. ved at sætte penge af til flere timer i nogle af de centrale fag.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-11-18:
Jeg prøver bare på lige at tage pejling af skolerne, som ordføreren selv kom ind på.
Så vidt jeg husker at have set, er der 2 pct. af samtlige kommuner, der føler, at det egentlig er blevet bedre under den her regering - 2 pct. Er det så ikke snarere regeringen, der har et problem?
Men skide nu med det - der røg vist et ord ind, jeg ikke skulle bruge
nu spørger jeg så, og det er kun om det: Hvad er det konservative bud på, at det her tal, vi snakker om, er faldet under denne regering?
Det spørgsmål er blevet stillet flere gange; vi har ikke fået et svar endnu.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-11-18:
Jamen det er klart, at det hele tiden er værd at se på, hvad der kan være årsag.
Jeg er ikke i tvivl om, at en stor del af årsagen er fuldstændig som ministeren i øvrigt allerede har sagt det - at det er utroligt attraktivt at tage et af de rigtig mange job, der er lige for tiden.
Vi har oven i købet en situation, hvor virksomheder giver deres ansatte bonus for at droppe uddannelsen til fordel for virksomheden.
Altså, vi har et arbejdsmarked, der skriger på arbejdskraft lige nu, og derfor bliver det desværre meget attraktivt for unge at tage et job, som jo giver en meget høj løn, i forhold til f.eks. at være på SU.
Og det er da et kæmpeproblem.
Men jeg synes altså heller ikke, at vi skal gøre det til et større problem, at vi ikke har nogen arbejdsløshed i det her land.
Så må vi bare se på, hvordan vi med andre midler kan forsøge at lokke de unge til at tage en ungdomsuddannelse, og det er vi nødt til at gøre, og derfor står vi med en kæmpestor udfordring med det arbejdsmarked, vi har i dag.
Det er der slet, slet ingen tvivl om, men jeg synes bare ikke, at vi sådan skal ønske os tilbage til nogle tider, hvor arbejdsløsheden var meget højere, og man derfor lige så godt kunne tage en uddannelse.
Så kan man håbe, når vi så måske får de her mennesker lokket ind i uddannelsessystemet, at de ordninger, vi har lavet med realkompetencevurdering, kan hjælpe nogle til at komme lidt hurtigere igennem uddannelsessystemet på et senere tidspunkt.
Selv om det ikke nødvendigvis er den optimale situation, er det dog ønskværdigt alligevel.
Carsten Hansen (S), 2008-11-18:
Ja, vi får jo en masse fin snak om, hvordan det går, og det ene og det andet, men man kan jo ikke snakke sig ud af, at frafaldet er blevet fordoblet inden for de sidste 7 år.
Vi kan ikke snakke os ud af, at der er færre, der får en ungdomsuddannelse.
Men jeg vil godt prøve at gribe fat i et enkelt hjørne, vi endnu ikke har været inde på i debatten, nemlig at antallet af elever på vores produktionsskoler er stærkt dalende.
Der er ikke noget, der indikerer, at der ikke er brug for vores produktionsskoler, tværtimod.
Men nedgangen skyldes i høj grad, at denne regering har lagt finansieringen om, så det er kommunerne, der står for hele finansieringen.
Er der ikke et eller andet hos De Konservative, der gør, at man ud over al snakken er bekymret over - der er en lille orm, der gnaver - hvad der sker med de unge mennesker, der ikke kommer i gang med en almindelig uddannelse?
Vi får nemlig brug for dem med en faglært uddannelse.
I dag er det helt afhængigt af, om kommunerne har råd til det eller ej.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-11-18:
Nej, det tror jeg ikke nødvendigvis er løsningen.
Det er løsningen at sikre, at vi selvfølgelig hele tiden har en struktur, der også gør, at man både fra statslig og fra kommunal side lever op til de forpligtelser, man har.
Men igen er vi så ude i en diskussion om, hvorvidt vi skal have et kommunalt selvstyre, eller om vi skal vælge at sige, at der altså er partier herinde på Christiansborg, der ikke stoler på kommunerne, og derfor vælger vi at afskaffe det kommunale selvstyre.
Og det er en helt anden diskussion, men den er jo selvfølgelig reel nok at have, hvis der er nogen, der har det ønske.
Bertel Haarder (V), 2008-11-18:
Hvis man nogle steder propper flere i klasserne, så er det, fordi man prioriterer på den måde.
Det er ikke, fordi man er nødt til det.
Der er ganske rigtigt nogle gymnasier, som har over 30 elever i klassen - det kan man spørge rektorerne om, og det kan de godt forklare: Alternativet var at sende fem elever af sted til et gymnasium, de ikke havde valgt, og til nogle fag, de ikke havde valgt.
Så har de i stedet for valgt at lave et par store klasser og så give dem to lærere i visse fag eller give dem andre fordele, f.eks. nogle små valgfag, som ellers ikke kunne oprettes.
Det synes jeg er fattigt.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-11-18:
Jeg synes ikke, det er svært at være socialdemokrat, jeg synes, det er svært at være i opposition med den her regering.
Jeg håber da, at ministeren snart prøver at være i opposition, men det er vi nok heller ikke enige om.
Jeg vil faktisk give en stor ros til ministeren - det havde ministeren nok ikke regnet med - og det er jo, fordi ministeren har stillet sig op og sagt, at regeringen, eller vi alle, har en stor udfordring lige nøjagtig med det her.
Og det er jo en udfordring og et problem, som ordførerne fra Venstre og Konservative ikke kunne se, så her kan jeg så fornemme, at man har en uenighed i regeringen.
Kan ministeren bekræfte - og gerne lidt højt og tydeligt, så de to ordførere også kan høre det - at tallene for de unge på ungdomsuddannelserne har været faldende under denne regering?
Carsten Hansen (S), 2008-11-18:
Jo tak.
Jeg skal sige, at vi også støtter lovforslaget.
Da vi i sin tid lavede det om, var det faktisk en meget, meget stor ændring, vi lavede
det var i den tidligere undervisningsminister Ulla Tørnæs' periode som undervisningsminister.
Jeg synes, vi har lavet en meget fornuftig omlægning her, hvor vi jo har gjort det klart, at der er kompetencebeskrivelser og målbeskrivelser stort set inden for alle AMU-kurser - der var nogle få, vi ikke kunne komme igennem med, og det var stenfiskere og alt muligt andet, hvor der ikke var en faglig uddannelse.
Men det har faktisk været ganske fornuftigt.
Undervejs havde jeg temmelig mange forhandlinger, også med ministeriets embedsmænd og ministeren, om dem, der så at sige røg ud af AMU-uddannelsessystemet.
Det var jo en række lidt højere uddannede fag, det var bl.a. laboranter, politibetjente og andre.
Jeg var blevet lovet en evaluering.
Det var faktisk det, som var en af de ting, som gik igen, nemlig at vi skulle have evalueret, hvordan det så gik med de mennesker.
Jeg vil godt sige, at jeg er tilfreds med EVA's evaluering her på området, men jeg synes, at ministeren skylder mig og andre, der var optaget af det dengang, at fortælle, hvordan det så er gået med dem, som havde en gammel laborantuddannelse, altså de områder, der var uddannelsesdækket via AMU.
Jeg vil tillade mig også at nævne her, og jeg har nævnt det over for ministeren i en tidligere samtale, at jeg gerne vil vide det - det er også i den ånd, vi dengang lavede aftalen.
Derfor vil jeg godt sige, at jeg her sådan set bare mangler at få bekræftet, at det går udmærket i videreuddannelsessystemet for voksne, og at der bliver taget hånd om den efteruddannelsesindsats, der skulle være, for vi ændrer jo på laborantuddannelserne og en lang række bacheloruddannelser, så de bliver løftet lidt.
Til gengæld er der jo et stort behov for, at de, som har den gamle laborantuddannelse så at sige og andre gamle uddannelser, bliver løftet her.
Der vil jeg gerne vide hvordan det går.
Men ellers er der tilslutning til lovforslaget.
Omkring de lokale uddannelsesudvalg tror jeg, at jeg gerne vil afvente evalueringen, men også på forhånd sige, at jeg er en smule skeptisk over for at ændre på uddannelsesudvalgets kompetence, og det er jeg, fordi jeg synes, det er vigtigt, at parterne her har en vis indflydelse på, hvordan det kommer til at se ud.
Jeg synes, det er et stort gode for vores system, at vi gør parterne ansvarlige også for uddannelsesindsatsen og det faglige indhold i den.
Når det er sagt, kan jeg sige, at vi som sagt støtter lovforslaget, og jeg vil godt bede ministeren tilkendegive heroppefra, at vi selvfølgelig får den lovede evaluering af dem, som ikke kom med i AMU-systemet, men som har et uddannelsesniveau over erhvervsuddannelsesniveauet.
Karin Storgaard (DF), 2008-11-18:
Dansk Folkeparti kan hurtigt svare på det her, for vi mener, at det er en teknisk ændring - vi tager jo året 2008-09 ud og reviderer næste gang i 2010-11.
Forslaget har jo været ude i høring hos organisationer og myndigheder, og i de 18 svar, der er kommet, har der ikke været nogen kommentarer til det.
Så vi har ikke noget imod at tilslutte os dette.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-11-18:
Ja, også fra konservativ side kan vi støtte ophævelsen af lovrevisionen.
EVA's rapport konkluderer jo, at AMU er godt og fleksibelt, men ikke nødvendigvis bliver brugt nok.
Det må vi jo så tage til efterretning og overvejelse.
I forhold til spørgsmålet om, hvorvidt § 9 og de lokale Uddannelsesudvalg skal tages op til revision, er vi helt klar til at tage en drøftelse med ministeren og de andre partier om det her i efteråret, når vi nu alligevel drøfter styringen og vilkårene for AMU.
Så lad os kigge på det i løbet af efteråret, men vi kan støtte forslaget her.
Marianne Jelved (RV), 2008-11-18:
Her vil jeg erklære mig helt enig med den foregående ordfører, så vi kan slutte fredeligt.
Vi er også med på at nøjes med at ophæve § 38, stk. 3, tror jeg det er, eller stk. 1 - det, som handler om revisionsdelen.
Carsten Hansen (S), 2008-11-18:
Jeg beklager, at jeg må forstyrre fru Marianne Jelved i hendes korte ordførertale, men jeg glemte simpelt hen at sige, at SF også støtter lovforslaget - og jeg vil høre, om fru Marianne Jelved ikke er glad ved det?
Marianne Jelved (RV), 2008-11-18:
Jo, det glæder mig meget, at SF også vil støtte lovforslaget.
Det er en god nyhed.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-18:
Ja, Enhedslisten støtter også forslaget, og det håber Enhedslisten selvfølgelig at både Socialdemokraterne og De Radikale også er glade for.
Bertel Haarder (V), 2008-11-18:
Jamen jeg bad bare om ordet, fordi jeg godt vil have et glas vand, men da jeg nu er heroppe, vil jeg godt forsikre hr. Carsten Hansen om, at det, som man pegede på, og som også står i min forelæggelsestale, vil vi gerne forsøge at imødekomme, altså det med uddannelsesdækning for dem, der har mere end en erhvervsuddannelse.
Det er et gammelt tema, det er ikke løst endnu, vi ser på det.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-11-18:
Jeg kan passende lige starte med at sige, at Venstre støtter lovforslaget.
Det er en god tilretning, og det er godt, at vi hele tiden har fokus på at få rettet dér, hvor der måtte være ting, der skal rettes, og at vi hele tiden får lavet de revisioner, der skal til, men heller ikke gør mere end det, der er nødvendigt.
Det er godt, at der er blevet lavet et forslag om, at lovens § 9 om de lokale uddannelsesudvalg tages op til revision med henblik på at finde ud af, om uddannelsesinstitutionernes bestyrelse har behov for valgfrihed i forhold til, hvordan de har arbejdsmarkedets parter inddraget.
Venstre støtter altså lovforslaget.
Der er ikke fra vores side noget at kommentere yderligere.
Bertel Haarder (V), 2008-11-18:
Fra 2005 til 2006, ja.
Det er de seneste tal, vi har.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-11-18:
Det var meget kort.
Men så spørger jeg om noget andet.
Ministeren ønskede også, at Socialdemokratiet skulle komme med nogle bud i stedet for bare at stå og snakke, og jeg ved ikke, hvad ministeren sagde.
Vi er faktisk kommet med bud omkring lektiehjælp og de her assistenter, og det har ministeren også lyttet til.
Det var godt nok ikke 12 års uddannelse, der var 13 års uddannelse, vi nævnte.
Vi er kommet med masser - masser - af bud på, hvordan vi kan løse de her problemstillinger.
Ministeren har jo også nævnt - og det har vi hørt hele aftenen - hvad regeringen vil gøre.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad nyt regeringen, hvad nyt ministeren vil gøre for at få det her ændret, uanset hvornår de her tal så faldt.
Hvad nyt vil regeringen gøre?
Og tror ministeren stadig væk på den her målsætning?
Bertel Haarder (V), 2008-11-18:
Ja, regeringen står for målsætningen.
Men jeg håber, at man har lov at nuancere debatten og nuancere problemet, sådan som jeg har prøvet her.
Jeg kan jo ikke stille spørgsmål.
Men jeg har ikke fået svar på, hvorfor de, der har fire, fem, seks AMU-kurser, og som varetager funktioner, som er utrolig nødvendige for samfundet, for byggeriet, for transporten, egentlig ikke skal tælle med.
Skal vi udnævne dem til sociale tilfælde alle sammen?
Det er det spørgsmål, jeg prøver at nuancere.
Marianne Jelved (RV), 2008-11-18:
Jeg har gjort mig meget umage med at være høflig over for ministeren hele dagen.
Nu bliver jeg nødt til at stille et spørgsmål, som jeg gerne bede ministeren om at bekræfte eller afkræfte, og det gør jeg med baggrund i, at ministeren havde den frihed at håne Socialdemokraterne og De Radikale for ikke at bidrage til noget som helst under forhandlingerne om globaliseringspuljen ovre i Undervisningsministeriet.
Som jeg husker det, fik vi, da vi var i Finansministeriet, at vide, at der godt nok var uforbrugte midler, men de var ikke til disposition nu.
De skulle vente, til der var foretaget evaluering næste år.
Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre insisterede på, at de skulle bruges i år eller være med i år for at kunne bruges næste år.
Vi skulle ikke vente på evalueringen.
Og da vi nåede til midt i forløbet, bøjede finansministeren sig for det, og vi fik besked på, at der var 143 mio. kr.
Vi havde under forhandlingerne mange gange bedt indstændigt om at få forbedringer for erhvervsuddannelserne og professionshøjskolerne.
Da ministeren nu engang er minister, er det ministerens opgave at komme med forslag til, hvordan man kan bruge de her midler, og efter den forhandling roste både Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre ministeren for den samarbejdsånd, der havde været i udmøntningen af de penge.
Kan ministeren bekræfte dette forløb?
Charlotte Dyremose (KF), 2008-11-18:
Nu forsøgte jeg i al beskedenhed at være konstruktiv i stedet for bare at være tilbageskuende.
Sagen er jo den, at grunden til, at jeg faktisk tager fat helt nede i førskolealderen, altså er, at det tager de der 10-11 år, før man er igennem et skoleforløb og kommer ud i en ungdomsuddannelse.
Så kan vi begynde at slå hinanden en hel masse i hovedet med, at de, der så kom ud af 9. og 10. klasse under den tidligere regering, altså var startet på skolebænken under Schlüterregeringen.
Men det, jeg sådan set synes er relevant her, er at se på, hvad vi kan gøre, og hvad der er gjort, og hvad det er for en lang række af tiltag, som er blevet sat i gang.
Den her forespørgsel handler så vidt jeg ved om, hvad regeringen vil gøre.
Til det er der at sige, at der er blevet gjort utrolig mange ting, som bl.a. skal evalueres.
Vi bliver også nødt til at vente på de evalueringer for at se på, om der så er noget, vi skal justere.
Så er det, jeg siger, at vi skal tænke os rigtig godt om, både hvis ikke vi gør noget, og hvis vi gør noget.
Det siger jeg altså, for der er taget utrolig mange initiativer, og vi skal selvfølgelig løbende se på, om vi kan tage endnu flere, endnu bedre initiativer, men vi skal også passe på, at det ikke bare bliver lovændring efter lovændring efter lovændring.
Der skal rent faktisk være noget indhold, og derfor skal vi også se på, om tingene virker, før vi bare laver dem om igen.
Marianne Jelved (RV), 2008-11-18:
De 143 mio. kr. er jo engangsbeløb, og derfor er det begrænset, hvad man kan bruge dem til.
Man kan f.eks. ikke bruge dem til at øge taxametrene, så man fik udkantstaxametre f.eks. eller tosprogstaxametre, som er noget, der flere gange er blevet rejst af oppositionspartierne som et ønske om at få en drøftelse, en diskussion om og et forsøg på at få den slags ting igennem.
Det, der i virkeligheden bekymrer mig rigtig meget i den her diskussion, er, at jeg hører ministeren skifte fokus.
Det er ikke bare ungdomsuddannelse, det handler om nu.
Nu handler det også om: Hvad med dem, der får fem-seks AMU-kurser?
Det kan være relevant nok, og der er en lovgivning, der handler om realkompetencer osv.
Men enten har vi en ambition om, at 95 pct. skal have en ungdomsuddannelse, eller også har vi det ikke, og så skal vi have en diskussion om, hvad det så er for målsætninger, der skal arbejdes efter.
Bertel Haarder (V), 2008-11-18:
Jeg står ved målsætningen, og jeg står ved, at jeg synes, at vi skal nuancere billedet af de unge, som vi mener er kommet i uføre, fordi de ikke har fået en uddannelse.
Nogle af dem er ikke i uføre.
Det er bare det, jeg prøver at sige, og det synes jeg vi skal tage hensyn til.
Så vil jeg påkalde gamle Kristen Helveg Petersens ånd, når jeg siger: Man kan lære uden at blive undervist.
Det var en god gammel radikal læresætning.
Og hvad er konsekvensen af det?
Det er, at man anerkender realkompetencer, at man anerkender, at man kan få kompetencer af at arbejde ude på en arbejdsplads og ikke kun ved at sidde i et klasselokale.
Det er da mærkeligt, at den radikale ordfører fuldstændig har glemt sine egne rødder.
Her var der da noget, som vore partier engang var enige om.
Men jeg står ved målsætningen, jeg synes bare godt, man i fru Marianne Jelveds egen ånd også kunne tale lidt nuanceret om tingene.
Det plejer at være fru Marianne Jelveds stil.
Nu er det aftalt med Dansk Folkeparti under finanslovforhandlingerne, at vi gør noget lignende på erhvervsskoleområdet.
Det skal vi drøfte med erhvervsskolernes organisationer.
Bertel Haarder (V), 2008-11-18:
Ja, det kan jeg bekræfte.
Det er altid sådan, at en regering må bære den byrde at være lidt mere fedtet end dem, som regeringen skal forhandle med.
Sådan er det tilmed ofte også, når man har en anden regering end den nuværende.
Der er oppositionspartier, som også skal have noget, og jeg tror, at fru Marianne Jelved, da hun var økonomiminister, ofte har været med til sammen med hr. Lykketoft eller fru Pia Gjellerup at komme med oplæg, hvor der var plads til at give lidt til dem, man skal forhandle med.
Det er i hvert fald klogt af en regering ikke at brænde alle penge af, når man starter en forhandling.
Det, jeg sagde om de manglende forslag, gik ikke på, at vi ikke havde haft en god debat og havde været enige om nyskabelserne.
Nej, det gik på, at hvis det er sådan, at regeringen skal have så mange skældud, fordi vi ikke er kreative nok, så må det jo være, fordi der var nogle ting i de forhandlinger, vi ville have sagt nej til, og som ikke blev til noget, fordi vi sagde nej.
Det er det, jeg ikke kan huske - at der var en hel masse, vi sagde nej til.
Marianne Jelved (RV), 2008-11-18:
Det undrer mig egentlig, at vi skal høre fru Charlotte Dyremose fortælle om alle de initiativer, der er taget fra førskolealderen og igennem folkeskolen siden 2001, altså siden VK-regeringen trådte til.
At bruge det som et eksempel på at fortælle, hvordan der rigtig er blevet ryddet op - det var ikke lige de ord, der blev brugt, men det ligger altså sådan i luften - efter letsindigheden i 1990'erne, hvordan hænger det sammen med, at andelen af unge, der tog en ungdomsuddannelse i 1990'erne, bare steg år efter år?
Det gjorde den til og med 2000, og siden er den faldet, og hvad er forklaringen på det?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-11-18:
Jeg har i hvert fald en lige så stor fokus på uddannelse ved stalddøren.
Det er meget, meget vigtigt, at vi har uddannelse ved stalddøren, og når jeg siger sådan, er det, fordi det skal være så lokalt som overhovedet muligt.
Vi kan ikke forvente, at man er mobil ret mange kilometer altså, vi kan i hvert fald ikke regne med mere end 30 km, før man virkelig er for langt væk fra uddannelsessted og uddannelsesmulighed.
På gymnasierne lavede man jo så i forening en løsning, der gav muligheden for, at de små eller de mindre gymnasier i dag står med et ekstra tilskud, der svarer til et hold ekstra, så de kan opretholde de fag, de skal, for at opfylde hele gymnasiemodellen.
Og jeg kunne jo frygtelig godt tænke mig at anbefale, at erhvervsskolerne også gjorde det samme, for det er jo naturligt, at de er interesseret i at være så bredt funderet som overhovedet muligt.
Flemming Bonne (SF), 2008-11-18:
Det forholder sig sådan, at hvis vi tager en række udkantskommuner, ser uddannelsesbilledet således ud, at 35 pct. af befolkningen derude ikke har nogen uddannelse, hvorimod landsgennemsnittet ligger på omkring 24 pct.
Kun 12 pct. har en videregående uddannelse derude - dem, jeg nu taler om - hvorimod det er over 20 pct. på landsplan, der har det.
Jeg tror, man skal tage det her meget alvorligt og så prøve at finde ud af, hvorledes man kan få flere af de unge mennesker ude i yderområderne til at tage en faglig uddannelse.
Man gør det i hvert fald ikke ved at fjerne uddannelserne derudefra.
Det her skulle så være et signal til både ministeren og ordføreren om, at man måske skulle standse den her centraliseringsbølge og så prøve at lægge uddannelserne længere ud og støtte dem med taxametertilskud.