runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-20:
Fru Line Barfod har store ønsker om, at der kommer et regeringsskifte næste gang, hvilket jeg kan forstå på fru Line Barfod at der nok gør inden vedtagelse af næste finanslov.
Der er alligevel et punkt, hvor vi er meget uenige.
Men jeg vil garantere fru Line Barfod, at det bliver et helt andet dagslys, som fru Line Barfod skal se finansloven være i, hvis fru Line Barfod skal til at tage ansvar for en finanslov.
Så kan det altså ikke hjælpe, at man stritter imod alt.
Sådan er virkelighedens verden.
Jeg har en fornemmelse af, at fru Anne Baastrup f.eks. er blevet klar over, at der er noget, der hedder, at man skal tage ansvar for både godt og ondt i forbindelse med en finanslov.
Også selv om man ikke er enig med regeringen, når man sidder som støtteparti, så er der somme tider noget, hvor man siger, at det er o.k., det må man acceptere, men så får man noget andet.
Ellen Trane Nørby (V), 2010-04-20:
Jeg ville blot høre DF's ordfører om noget.
Nu spørger fru Anne Baastrup jo, om DF vil tage ansvar i forhold til satspuljeforhandlingerne.
Derfor ville det jo være mere naturligt, at fru Anne Baastrup havde tilbudt DF at blive en del af førtidspensionskredsen, så man reelt set kunne diskutere det her med at tage ansvar.
Derfor vil jeg blot høre hr. Bøgsted, om DF, hvis, såfremt SF skulle komme på sådan nogle fantastiske tanker, også ville være interesseret i at gå ind og dermed så virkelig have mulighed for at diskutere de her emner.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-20:
Jamen Dansk Folkeparti har faktisk forespurgt, om vi kunne komme med i forliget om førtidspension.
Det er vi flere gange blevet nægtet af Socialdemokratiet og SF.
Vi har lukket op for, at Socialdemokratiet kunne komme med i arbejdsmiljøforliget.
Kort efter blev der sagt: Nej, Dansk Folkeparti kan ikke komme med i forliget om førtidspension.
Vi var meget imødekommende på det område, men så fik vi en kold skulder: Nej, I kan ikke komme med i førtidspensionsforliget.
Så er det klart, at Dansk Folkeparti selvfølgelig også begynder at stritte imod at lukke nogle ind i andre forlig.
Men sådan er det.
Vi er blevet nægtet adgang til førtidspensionsreformen, selv om regeringen har ønsket, at Dansk Folkeparti skulle med.
Anne Baastrup (SF), 2010-04-20:
Vi har naturligvis diskuteret hele beslutningsforslaget i SF og har valgt at prioritere det, som vi mener kan finansieres her og nu, nemlig merudgiftsydelsen, der skal fortsætte efter det fyldte 65 år.
Vi støtter til fulde handicappede, når de siger, og citerer jeg fra en artikel i Handicap-nyt:
Joken blandt medlemmer lyder, at vi glæder os til folkepensionen, for så bliver vi jo ifølge dansk lov raske, og vores handicap forsvinder som dug for solen.
Det er jo desværre ikke tilfældet.
Man fortsætter med sit handicap.
Da vi gennemførte førtidspensionsreformen, og jeg føler altså stadig væk, at det var i 1999-2000 med virkning fra 1. januar 2001, havde vi netop diskussionen om, hvad man gør, efter at man er fyldt 65 år.
Der havde vi jo den gamle førtidspension, som havde taget højde for, hvad det er for nogle ydelser, man har brug for, når man får folkepension.
Men det var der ikke taget højde for i den nye førtidspension.
Der blev givet håndslag blandt forligsparterne om, at vi skulle tage stilling til det, når vi havde fundet pengene.
Jeg oplever, at den tid er kommet nu.
Det er relativt få penge.
Hvis vi tager gruppen af førtidspensionister, og hvis vi i øvrigt sætter en eller anden form for fast ramme for, hvad det er for et beløb, er det ganske overskueligt, og vi vil – igenigen – fremsætte det i forbindelse med satspuljeforhandlingerne.
Jeg tror bl.a. på baggrund af den her meget åbne diskussion, som vi har haft her i aften, at der vil være en positiv indstilling blandt forligspartierne, til at det her problem skal løses.
For mennesker er det ganske voldsomt at gå fra førtidspension med merudgiftsydelsen til den helt nøgne folkepension med de forskellige tillæg, man måtte have.
Vivi Kier (KF), 2010-04-20:
Hvis jeg sagde ja til det her forslag, som det ligger, ville det svare til at underskrive en blankocheck, og som medlem af et økonomisk ansvarligt parti gør jeg selvfølgelig ikke det. Når man er aktiv på arbejdsmarkedet, har man mulighed for at få en god indtægt.
Mennesker, der grundet et handicap bliver sat uden for arbejdsmarkedet, har vi spændt et socialt sikkerhedsnet ud under i form af en anstændig indtægt.
Den er anstændig, fordi vi også giver nogle kompenserende ydelser og tillæg for at modvirke alt for store forskelle i livsgrundlag.
Når vi forlader arbejdsmarkedet, falder de fleste af os væsentligt i indtægtsgrundlag, og det er det, der ligger til grund for, at ydelserne ikke bare fortsætter automatisk livet ud.
Den anden del af forslaget er merudgiftsydelsen, som vi har i forbindelse med førtidspension.
Merudgiften er, som også flere andre har sagt, en del af de forlig, der ligger bag den pension.
Skal vi ændre på den ydelse, kræver det, at alle partier ønsker at ændre på den reform.
Som andre også har nævnt, går der faktisk forhandlinger i gang om en reform af førtidspensionen til efteråret.
Alt i alt står vi med et forslag med mange flotte tiltag, men hvor der på ingen måde er sat tal på.
Det angives heller ikke, hvordan vi finder pengene til at realisere alle de løfter, Enhedslisten fremkommer med.
For mig er det rigtig vigtigt, at vi fortsat kan have en høj velfærdsstandard, at der er råd til at hjælpe samfundets svageste.
For at kunne det kræves et sundt og robust erhvervsliv, der tjener nogle penge.
Jeg kan ikke støtte det her forslag.
Jørgen Poulsen (RV), 2010-04-20:
Jeg skal sige, at vores ordfører er blevet syg og har måttet forlade salen, og derfor er jeg her.
Med forslaget pålægger Folketinget regeringen inden udgangen af 2010 at fremsætte lovforslag om at fjerne aldersgrænsen for at modtage handicapkompenserende ydelser og tillæg, således at disse ikke bortfalder, når man bliver folkepensionist.
Når man bliver folkepensionist, mister man i dag retten til fortsat at modtage de handicapkompenserende ydelser og tillæg, som man har modtaget hidtil.
Det betyder, at den enkelte folkepensionist hele tiden skal søge kommunen om hjælp til at få dækket de ekstra udgifter, der følger med dennes handicap.
Vi finder derfor forslaget meget sympatisk og rimeligt, og vi tror også på, at det vil reducere bureaukratiet i forbindelse med tildelingen af ydelserne.
Det må vel også være rimeligt at antage, at hvis man var berettiget til disse ydelser, før man blev folkepensionist, så er man det vel også, efter man fylder 65 år.
Som jeg forstår det her, så går handicap ikke helt væk, bare fordi man holder fødselsdag.
I øvrigt ville det være rart at få oplyst, hvad omkostningerne ville være.
Line Barfod (EL), 2010-04-20:
Jeg forstår bare ikke helt begrundelsen.
For ministeren har med hjælp fra Skatteministeriet skriftligt over for mig – bl.a. i svaret på spørgsmål 231 i Socialudvalget – svaret, at man ikke kan inddrive penge i en kontanthjælpsmodtager- eller en førtidspensionistindkomst, fordi de ikke har råd til at betale.
Men man kan altså godt lave modregning i deres boligstøtte.
Og så er det bare, jeg spørger: Mener ministeren, at det for en enlig mor f.eks. gør nogen forskel med hensyn til betalingsevnen, om man inddriver 1.500 kr. om måneden i hendes kontanthjælp eller i hendes boligstøtte?
Inger Støjberg (V), 2010-04-20:
Jamen jeg mener, at der med de regler, der er nu, er taget rimeligt hensyn til borgerens forsørgelsesmæssige situation.
Det var sådan set det, hele talen handlede om.
Derfor er det også sådan, at f.eks. områder som boligstøtte og børnefamilieydelse jo ikke er omfattet af inddrivelsesloven, og at der enten er begrænsning på adgangen til at gennemføre modregning eller mulighed for at tage hensyn til borgerens økonomi.
Med det synes jeg netop, at man tager hensyn til den situation, som borgeren er i.
Line Barfod (EL), 2010-04-20:
Jeg synes i allerhøjeste grad, at man skal tilbagebetale det, man skylder det offentlige, og jeg synes også, de multinationale selskaber og alle de andre, der ikke betaler skat, skal betale skat – men kun hvis man har pengene.
Og det er her, jeg ikke forstår regeringens begrundelse.
For regeringen har meget eksplicit i reglerne om inddrivelse og i de svar, jeg også har fået på mine spørgsmål, sagt, at det afgørende er, at man har betalingsevne.
Hvis man ikke har betalingsevne, skal man ikke betale, før man forhåbentlig kommer i arbejde og får betalingsevne.
Nu prøver jeg at spørge ministeren igen, for jeg fik ikke noget svar før: Mener ministeren, at det gør nogen forskel i den enlige mors betalingsevne – altså hvor mange penge hun har råd til at betale af på gæld, hvis hun også skal have råd til at købe mad – om man tager 1.500 kr. i hendes kontanthjælp eller tager 1.500 kr. i hendes boligstøtte?
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-20:
Jamen nu er det sådan, at Dansk Folkeparti sidder som støtteparti for regeringen, og dermed har vi også ansvar for finansloven.
Det gør Dansk Folkeparti.
Hvis de fire partier, som fru Line Barfod nævnte, Socialdemokratiet, SF, De Radikale – de er også med på mange områder – og Enhedslisten vil være med til at sige, at man går ind og tager ansvar for finansloven, og de har nogle ønsker, de vil have gennemført, så tager de ansvar for hele finansloven sammen med regeringen og Dansk Folkeparti – også for alle de reguleringer, hvor det gør ondt, og hvor det gør godt.
Så har vi en helt ny situation, og det vil da være positivt, hvis det er det, fru Line Barfod står og siger her, nemlig at Enhedslisten er klar til at tage ansvar for den finanslov, vi skal forhandle næste gang.
Anne Baastrup (SF), 2010-04-20:
Det var også derfor, for at sige det på jysk, det var lidt træls, at det var beskæftigelsesministeren, der tog den her sag.
Ministeren var jo inde på, at det var afsluttet dengang i forbindelse med førtidspensionsforhandlingerne.
Nej, det var ikke et afsluttet forløb.
Vi vidste bare ikke, hvor mange penge det kom til at dreje sig om.
Det har vi fået undersøgt nu.
Så derfor vil jeg gerne have i hvert fald en tilkendegivelse af, at det kunne være, der var lidt unøjagtigheder i den beskrivelse af, hvad førtidspensionsforligspartierne blev enige om i 1999/2000.
Inger Støjberg (V), 2010-04-20:
Hvad der efter fru Anne Baastrups mening er træls, må fru Anne Baastrup nok tage op med andre.
Hvis det drejer sig om, hvem der har taget netop det her beslutningsforslag, må fru Anne Baastrup jo rejse det spørgsmål over for Enhedslisten, i og med at det er Enhedslisten, der har fremsat beslutningsforslaget.
Hvis det er med hensyn til ressortfordelingen, vil jeg henvise fru Anne Baastrup til statsministeren.
Så er jeg helt sikker på, at fru Anne Baastrup nok skal få sin sag for.
Ellen Trane Nørby (V), 2010-04-20:
Jeg vil med det samme sige, at Venstre ikke kan støtte forslaget.
Dels er vi bundet af forligsteksten i førtidspensionsreformen, og her var det en klar beslutning, at 65 år skulle være grænsen; dels mener vi, at der er ydelser, som den handicappede får udelukkende for at kompensere for manglende indtjeningsevne i forhold til jævnaldrende erhvervsaktive personer.
Ligesom alle andre borgere, der overgår til folkepension, får mennesker med handicap naturligvis også tilbudt en grundig vejledning fra kommunen, hvor man ser på de konkrete økonomiske, praktiske og personlige behov, der er, og om der er hjælpemidler, som skal bevilges i den forbindelse.
Vi er naturligvis i Venstre optaget af, at også mennesker med handicap har ordentlige betingelser for udfoldelse og for at begå sig i samfundet, også efter at de er gået på folkepension.
Hvis forslagsstillerne har konkrete eksempler på handicappede, der er kommet i klemme, når de er gået på folkepension, synes jeg, vi i udvalget skal spørge ministeren om disse tilfælde i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Orla Hav (S), 2010-04-20:
Vi synes fra socialdemokratisk side, at der er mange positive tanker i det beslutningsforslag, som foreligger her.
Vi har fremsat forslag herom i Folketingssalen, og så har vi i forbindelse med satspuljeforhandlingerne støttet princippet herom.
Desværre har der endnu ikke være et flertal her i Tinget for at følge den indstilling, som vi har til det, og som det også fremgår er forslagsstillernes.
Hverken regeringen eller Dansk Folkeparti har ønsket at støtte det forslag.
Merudgiftsydelsen får man, som der er redegjort for, som kompensation for merudgifter, man kan have i forbindelse med sit handicap.
Det er vigtigt at understrege, at der altså kun at tale om de merudgifter, som er en følge af ens handicap.
Alle øvrige udgifter, som gælder for andre mennesker, skal man selv afholde.
Det er også derfor, at det er forkert, at ydelsen falder bort, når man fylder 65 år.
Ens handicap falder jo ikke bort, fordi man fylder 65 år, og udgifterne, der er forbundet med ens handicap, falder altså heller ikke bort.
I dag falder ydelsen helt automatisk bort, alene på grund af alder, og det er ganske mange penge, vi taler om, nemlig 2.500 kr. om måneden.
Det er meget for en førtidspensionist og en folkepensionist, og det er noget, som de godt kan mærke på budgettet.
Merudgiftsydelsen gives jo, når der ikke findes mulighed for at give de tilskud, som findes i den øvrige sociallovgivning, og vi mener fra socialdemokratisk side, at den overgang mellem pensionsformerne ikke skal være afgørende for, at menneskers økonomi pludselig forandrer sig.
Det, der skal være afgørende for det, er de vilkår, som mennesker har, og de muligheder, mennesker har, og derfor synes vi, at den ordning, der findes med, at man årligt skal vurdere, om den enkelte fortsat skal have en ydelse svarende til det, han eller hun har haft året før, er en rigtig god løsning.
Den synes vi helt bestemt skal fortsætte, sådan at den enkelte borger skal sandsynliggøre, at man har en merudgift på grund af sin handicap i forhold til de aktiviteter og det liv, man har.
Så den del af forslaget fra Enhedslisten kan vi godt følge.
Derimod kan vi ikke støtte forslaget om en fortsættelse af invaliditetsydelsen efter det 65. år.
Invaliditetsydelsen gives jo som en kompensation for en manglende erhvervsevne, mens man er erhvervsaktiv.
Så hvis der skal være sammenhæng i tingene, skal den ydelse jo altså ikke fortsætte, når man bliver pensionist.
At rigtig mange pensionister, der kun har deres folkepension og lidt ATP, så ikke har ret meget at gøre godt med, kan vi være helt enige i, og derfor har vi også foreslået, at pensionstillægget skal forhøjes, så også de økonomisk dårligst stillede pensionister får del i den stigende velstand.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-20:
Det, der får mig til at tage ordet, er egentlig det her med, at hr. Orla Hav sagde, at invaliditetsbeløbet gives som kompensation for manglende erhvervsevne.
Når vi så ser på reglerne vedrørende den gamle førtidspension, ser vi, at det er sådan, at hvis man får højeste førtidspension, får man et erhvervsudygtighedsbeløb, og hvis man er på den mellemste, får man et invaliditetsbeløb.
På den gamle ordning kan man godt udøve et erhverv ved siden af, at man får førtidspension, når man er på den mellemste førtidspension, men på den højeste er det beregnet, at man ikke har nogen erhvervsevne tilbage.
Orla Hav (S), 2010-04-20:
Jamen vel også kun op til en vis alder, for når man så bliver 65 år, falder de beløb væk.
Og harmonisering kunne måske godt være ønskelig her, så gennemskueligheden for borgerne blev lidt større.
Så det, vi lægger op til, er, at vi gerne vil være med til at se på de aftaler, vi har indgået.
Anne Baastrup (SF), 2010-04-20:
Det var en fremkommelig tale, som hr. Bent Bøgsted kom med her.
Det, jeg vil spørge om, er: Hvis det nu er sådan, at vi fra SF's side igen til næste år eller i efteråret 2010 rejser spørgsmålet om at få dækket merudgifterne efter det fyldte 65. år for mennesker, der er på førtidspension, vil Dansk Folkeparti så lade være med at sætte sig imod det – for det gjorde man jo sidst – men være positive over for, at vi i hvert fald får løftet den her gruppe af førtidspensionister, som går på folkepension, og som har merudgifter på grund af deres handicap, ved at de kan få deres merudgiftsydelse overført til efter det fyldte 65. år?
Det koster 35 mio. kr., 38 mio. kr. eller noget i den stil; det er en vedvarende udgift, men alligevel.
Og dertil skal også siges, at førtidspensionen jo er finansieret over satspuljen – den, der blev lavet i 1999-2000, med virkning fra den 1. januar 2001 – så derfor ville det være naturligt.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-20:
Jeg vil sige det på den måde, at Dansk Folkeparti selvfølgelig er klar til at kigge på, om vi kan finde en fornuftig løsning, men samtidig erkender vi også, at hvis det skal finansieres over satspuljen og der skal tages 35 mio. kr. fra satspuljen, skal man igen overveje, hvad det så er, man skal sige nej til.
Nu ved jeg så ikke, om det skal være via Socialministeriet eller Beskæftigelsesministeriet, da det nu er flyttet over til Beskæftigelsesministeriet.
Der har vi ikke ret mange penge, men det kan være, hvis det foregår via Socialministeriet; der sidder jeg så ikke selv som satspuljeforhandler.
Så hvad er det, vi skal sige nej til?
Det er sådan en diskussion, man altid kan have, men Dansk Folkeparti er klar til at se positivt på det.
Anne Baastrup (SF), 2010-04-20:
For det er jo de samme mennesker, der finansierer sats, der så får gavn af det.
Men jeg kan i hvert fald forstå på hr. Bent Bøgsted, at når det bliver rejst ovre hos socialministeren – for det er jo hende, der har det her område, altså merudgiftsydelsen – så vil Dansk Folkeparti ikke bare afvise det på forkant.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-20:
Altså, det er jo svært for mig sådan lige umiddelbart at sige det, da jeg ikke selv sidder med det og ikke ved, hvordan diskussion kommer til at blive, men stod det til mig, skulle vi ikke bare afvise det; så ville vi selvfølgelig tage diskussionen om, om vi kunne finde en løsning.
Og det er jeg også sikker på at Dansk Folkeparti vil gøre ovre hos socialministeren.
Line Barfod (EL), 2010-04-20:
Nu forstår jeg jo ikke helt, hvorfor hjælp til mennesker med handicap skal betales af satspuljen, altså af mennesker på kontanthjælp, dagpenge, folkepension, førtidspension osv., hvorfor det ikke er noget, der skal finansieres over finansloven, så alle os, der har høje indkomster, kan være med til at betale.
Så forstår jeg ikke helt den der tøven i forhold til hvad nu, hvis regeringen ikke vil osv.
Altså, hvis Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, SF og Enhedslisten er enige om, at vi vil have en ændring her, skulle der jo gerne være et flertal, og så ville det jo være muligt at sige, at vi vil have gennemført den ændring.
Så er Dansk Folkeparti villige til at gå ind og sige: Vi vil faktisk have den her ændring, som der ser ud til at være et flertal for?
Ellen Trane Nørby (V), 2010-04-20:
Med beslutningsforslag nr. B 196 ønsker Enhedslisten at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag om, at kommunernes opkrævning og modregning af tilbagebetalingskrav for offentlige ydelser på samtlige områder fremover skal omfattes af inddrivelseslovens regler for statens inddrivelse.
For som reglerne er i dag, er det jo allerede hovedreglen, at en offentlig ydelse, der er modtaget med urette, skal tilbagebetales, og der er i inddrivelsesreglerne indsat bestemmelser for, hvornår kommunerne skal yde henstand med tilbagebetaling.
Der er jo rigtig mange ting i forslaget, der er dybt tekniske, og derfor er det selvfølgelig også noget, som vi vil kigge på med hensyn til de svar, der måtte komme under udvalgsbehandlingen.
Men Venstre kan ikke støtte B 196.
Thomas Jensen (S), 2010-04-20:
Det var jo en lang snak, der egentlig bare understregede, at der ikke havde været nogen invitation til dialog fra regeringens side på det her område.
Og i dag, hvor der både er en forespørgsel om det her emne og et beslutningsforslag, kan vi høre, at alt, hvad der bliver lagt op til fra oppositionens side, bare bliver hældt ned ad brættet.
Der er en konstruktiv tilgang fra oppositionens side om, at vi skal tage fat på et centralt samfundsproblem i Danmark og få belyst, hvordan det ser ud med fattigdommen i Danmark, og så står Venstres ordfører bare der på talerstolen og siger, at der er nogle fra oppositionen, der ikke vil indgå i en konstruktiv dialog, fordi man går ud og udtaler sig offentligt om nogle ting, der er lagt frem fra regeringens side.
Det er jo ikke særlig konstruktivt og løser slet ikke problemerne for de fattige mennesker, vi har i det danske samfund i dag.
Så det, jeg kan konstatere i dag, er, at Venstres ordfører ikke er særlig imødekommende over for oppositionen, når det handler om at løse konkrete samfundsproblemer.
Line Barfod (EL), 2010-04-20:
Det, de har sagt fra Fredericia Kommune – og også de mange andre, der har øget indsatsen over for socialt bedrageri – er, at når der er nogle, der laver socialt bedrageri, er en typisk måde at lave socialt bedrageri på fiktive adresser og andet, så man kan få boligstøtte, børnetilskud og tilskud til daginstitution osv.
Men det er jo ikke det samme, som at de flere hundrede tusinde mennesker, der modtager boligstøtte, og som modtager hel eller delvis friplads i daginstitution og indimellem kommer til at få for meget, alle sammen er socialbedragere.
Det er en meget lille del af de flere hundrede tusinde mennesker, der modtager den her støtte, der er socialbedragere.
Jeg har ikke de konkrete tal lige her – dem er jeg sikker på at vi kan få fra ministeren under udvalgsarbejdet – men det er en meget lille del af alle dem, der modtager støtte fra det offentlige på de her områder, der er socialbedragere.
Og dem, der er socialbedragere, skal vi komme efter.
Ellen Trane Nørby (V), 2010-04-20:
Det er ikke den proces, der pågår.
Jeg kan konstatere, at fru Mette Frederiksen to gange, både i maj sidste år og i går i Politiken, som respons på det udspil, vi kommer med, ikke har andre kommentarer, end at det er en tynd kop te.
Så har fru Mette Frederiksen stået her på talerstolen og sagt, at regeringspartierne er arrogante, og at vi ikke vil forholde os konkret til de forslag, der kommer fra oppositionen.
Jeg må bare sige, at jeg synes, det måske mere gælder fru Mette Frederiksen, der ikke har andre kommentarer, end at det er en tynd kop te.
Jeg synes sådan set, det er en nedvurdering af de mange problemer, som der er folk der har i det her land, som handler om fattigdom, og som også handler om en anden type fattigdom end den, der kun er økonomisk, bl.a. den, der er social, den, der er kulturel, den, der er stigmatiserende og marginaliserende, den nye fattigdom.
Jeg håber i høj grad, at det, hr. Thomas Jensen siger nu, er udtryk for, at det er en debat, som Socialdemokraterne gerne vil tage.
Jamen hvis vi kigger helt konkret på spørgsmålet om udsættelser, er det jo sådan, at 40 pct. af de mennesker, der bliver sat ud af deres bolig herhjemme, er i arbejde.
Den store undersøgelse, som SFI lavede, viste, at størstedelen af de mennesker, der bliver udsat, bliver det, fordi de ikke kan styre deres økonomi.
Det handler altså ikke kun om økonomi, det handler også om, om man kan administrere den økonomi, man har.
Den socialdemokratiske spørger hørte på ingen måde mig sige i min ordførertale, at det ikke handler om økonomi.
Det handler bare om langt andet og mere end økonomi, for man kan ikke løse alle fattigdomsproblemer og sociale problemer i Danmark ved bare at sende en check.
Derfor skal man lade være med at forsimple den her diskussion.
Det er også at nedvurdere de mennesker, der sidder med helt konkrete problemer derude, og dem er der rigtig mange af, og det skal vi jo ikke negligere.
Vi skal også bare kigge fremadrettet på det og sikre, at der ikke er folk, der kommer ud i fattigdom fremover, og også sikre, at vi giver folk en hjælpende hånd til at komme ud af fattigdommen og den sociale eksklusion.