runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Beregningerne fejler ikke noget, for der er jo den spredning i udgifterne.
Hvis man f.eks. tager skoleudgifterne, ser man, at den billigste kommune, Midtdjurs Kommune, bruger 45.000 kr. pr. elev i folkeskolen, og de ligger som nr. 16 på de lister, der bliver lavet over resultater.
Den tredjedyreste er Ishøj Kommune.
De bruger, jeg tror, det er 77.000 kr. pr. elev.
De ligger som nr. 98 på listen.
Man kan tage Dragør Kommune, det er den femtebilligste, de ligger som nr. 10 på listen.
Så man kan i hvert fald rolig konkludere, at der ikke er nogen sammenhæng, sådan at de kommuner, der bruger de fleste penge på området, også får de bedste resultater.
Det er bare i al beskedenhed det, jeg har sagt til kommunerne, nemlig at der altså her er en vej, hvor man kan frigøre nogle ressourcer, så man fortsat kan udbygge velfærden på de områder, man vil.
Men hvis en socialdemokratisk kommune synes, at man slet ikke kan finde ud af at få mere for pengene, må vi jo så håbe, at der kommer nogle andre til magten på et tidspunkt.
Karen Hækkerup (S), 2010-04-29:
Vi står i en situation, hvor økonomien har det så elendigt som aldrig nogen sinde før, og hvor arbejdsløsheden stiger, og derfor kan man jo godt nogle gange, når man står i en presset situation, som regeringen jo vitterlig står i nu, komme til at få nogle gode ideer.
Nogle gange kan de ideer også godt være for gode.
Derfor har jeg en bekymring, som jeg gerne vil spørge finansministeren om.
Økonomi- og erhvervsministeren har netop været ude at sige, at han ingen betænkeligheder har ved at skulle sælge statens aktier i SAS.
Jeg kunne godt tænke mig at få at vide, om finansministeren deler denne opfattelse, og om regeringen ingen betænkeligheder har ved at skulle sælge aktierne i SAS.
Deler finansministeren opfattelsen af, at der ingen betænkeligheder er ved at sælge SAS?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Det er jo typisk for Socialdemokraterne at rejse rigtig hypotetiske spørgsmål.
Jeg ved ikke, hvem der ville købe SAS i dag; jeg spejder efter dem med længsel.
Vi har jo tværtimod måtte punge ud med rigtig mange penge for at holde SAS kørende for netop at bevare arbejdspladser i lufthavnen.
Men siden fru Karen Hækkerup jo blander sig i debatten, vil jeg da også gerne høre fru Karen Hækkerup, hvad det er, Socialdemokraterne ønsker sig.
Hvad er det for en politik, Socialdemokraterne vil føre?
Nu kommer der så et forslag om, at vi skal sælge SAS.
Vi har lige givet 500 mio. kr.
Karen Hækkerup (S), 2010-04-29:
Men jeg forstår godt, at ministeren taler udenom, for man kan jo godt se på ministeren, at han er presset.
Man kan også godt høre på det, der kommer ud af ministerens mund, at regeringen ingen plan har.
Når jeg stiller et spørgsmål, som går ud på, om regeringen vil garantere, at man ikke vil sælge SAS, så er svaret: Jamen, det er et hypotetisk spørgsmål.
Ja tak, den har vi hørt rigtig, rigtig mange gange.
Må jeg bare minde om, hvad vi hørte på sidste år, hvor vi sendte Anders Fogh Rasmussen af sted til NATO-jobbet.
Alting er hypotetisk, indtil det lige pludselig er den skinbarlige sandhed.
Vil regeringen garantere, at man ikke vil sælge aktierne i SAS og dermed lade det gå ud over arbejdspladser på Amager i København?
Det vil forringe vækstmulighederne for Danmark, hvis vi får en lufthavn og et luftfartsvæsen, som ikke har de samme direkte destinationer til andre lande, og som derfor ikke vil være lige så konkurrencedygtigt; det vil betyde et tab af arbejdspladser, og det vil være økonomisk uansvarligt.
Vil ministeren love, at man ikke har det i sinde?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Alle vores bestræbelser går på at sikre SAS, men det er ikke regeringens mål, at vi skal drive luftfartsselskab i al fremtid.
Det, der er vores mål, er at føre SAS igennem krisen, så man kan komme ud som et konkurrencedygtigt selskab, således at der, når markedet vender tilbage til almindelige forhold, måske er nogen, der gerne vil investere i SAS.
Det er jo netop for at bevare Kastrup Lufthavn som det trafikale knudepunkt og for at bevare den del, hvor der laves service på flyene, og hvor der ligger cateringvirksomheder.
Men jeg vil så sige, at det ikke er vores langsigtede politik at skulle drive SAS, ligesom det heller ikke er vores langsigtede politik at skulle være bankejere.
Mette Gjerskov (S), 2010-04-29:
Jeg kan sådan set godt forstå, at finansministeren bliver mere og mere sammenbidt og slidt at høre på, for nu er det jo faktisk sådan, at festen er forbi.
Pengene er fosset ud af statskassen, regeringen har uddelt alle gulddukaterne, altså danskernes gulddukater, til de rige ved skattelettelser.
Kunne vi få at vide, hvad det er for nogen overførsler?
Overførsler dækker jo over de penge, som de allermest udsatte danskere lever af, de danskere, som ikke har andre muligheder for at få tag over hovedet og brødføde deres familie.
Er det dem, det skal gå ud over?
Er det SU’en, folkepensionen, de arbejdsløse, eller hvad er det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Jeg må sige til fru Mette Gjerskov, at det desværre ikke bare er 10,5 mia. kr., vi skal finde; vi skal ud at finde 24 mia. kr. på den korte bane i 2011, 2012 og 2013.
Det er en meget stor opgave, vi skal ud i, og derfor anviser vi denne vej.
Vi siger, at der er skattestop, reformer kan ikke hjælpe os på den korte bane i 2011, 2012 og 2013 – det ved jeg ikke om fru Mette Gjerskov er uenig i – og det vil sige, at der er konsolideringen at se på de offentlige udgifter.
Vi vil gerne gøre lidt mere ved sundhedsvæsenet, fordi behandlingsmetoderne bliver bedre og bedre og dyrere og dyrere, medicin bliver bedre og dyrere, vi vil gerne gøre noget ved uddannelse, og vi vil gerne gøre noget ved de svage grupper.
Til det formål skal vi så finde 10 mia. kr., som vi skal omprioritere.
Derudover bliver der til rest yderligere 10,5 mia. kr., som vi skal finde i de kommende års finanslove.
Forretningsgangen er altså den, at vi først har kommuneforhandlinger, så derfor har vi meldt ud over for kommunerne, og til efteråret skal vi jo forhandle finanslov, og der vender vi tilbage.
Mette Gjerskov (S), 2010-04-29:
Det glæder mig, at finansministeren fik lejlighed til at gennemgå hele konvergensprogrammet.
Til allerallersidst kom vi så frem til de 10,5 mia. kr., hvor der står: Overførsler.
Det er der, de skal hentes: på overførsler.
Det er altså noget, man giver til folkepensionisterne, til de SU-berettigede, til de arbejdsløse og dem, der er syge.
Er det dem, regeringen vil ud at hente 10,5 mia. kr. hos?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Vi er jo i gang med det her arbejde.
Der er et kæmpe analysearbejde i gang i centraladministrationen, det er blevet pålagt, at alle hvert år skal finde 5½ pct. i besparelser, vi har sagt, at kommunerne skal finde 4 mia. kr. – jeg har tidligere forklaret om profilen – og tilbage bliver der så udgifter i finansloven.
Jeg vil sige til fru Mette Gjerskov, at vi jo arbejder med det.
Det med at stå og afvise er en totalt useriøs måde at gribe det an på.
Jeg kunne have accepteret meget, hvis fru Mette Gjerskov stod for noget i den økonomiske politik, som pegede fremad, og hvis fru Mette Gjerskov kunne anvise, hvordan Socialdemokratiet ville komme ud ad den her vej.
Hvis fru Mette Gjerskov kunne det, ville jeg også tage hatten af, for så var der respekt om det.
Nu har vi hørt SF’ere og socialdemokrater hele dagen sige, at der ikke skal spares, skatten skal ikke sættes op – siger fru Thorning-Schmidt – og der skal ikke gennemføres reformer.
Det er jo ellers de tre veje, der er, for at løse problemerne.
Der har vi været meget konkrete og sagt, hvordan vi vil gøre det, og fru Mette Gjerskov står bare og kommer med ingenting.
Jesper Petersen (SF), 2010-04-29:
Jeg synes, det er meget fint, at finansministeren tog ordet for en kort bemærkning her tidligt på dagen, så vi kan få lejlighed til at få spurgt nærmere ind og dermed også få afsløret, at det er korrekt, at regeringen ingen plan har.
Det er det, vi får at vide nu, nemlig at det bliver der arbejdet på i ministerierne.
Det synes jeg simpelt hen er for fattigt af en regering, der påstår, at det er dem, der er klar til at føre Danmark ud af krisen.
Nulvækst alene vil betyde 40.000 færre arbejdspladser i Danmark, 30.000 i den offentlige sektor og 10.000 i den private sektor.
Så er der så meldt ud, at der yderligere skal spares 10 mia. kr., altså 4 mia. kr. ekstra i kommunerne og 8.000 flere fyringer der.
Men hvorfor sætter regeringen ikke navn på?
Hvorfor fortæller den ikke kommunerne, hvad de skal skære ned på, så danskerne kan forholde sig til, hvad det er for en økonomisk kurs, regeringen er ved at lægge for Danmark?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Jeg vil jo utrolig gerne deltage i en debat med hr. Jesper Petersen, hvis jeg vidste, hvad hr. Jesper Petersen ville.
Vi ved ikke, hvad Socialdemokratiet og SF vil.
Det er, hvad vi hører fra oppositionens side.
Jeg forklarer, at vi har en udfordring på 31 mia. kr.
De 24 mia. kr. af den udfordring vil vi løse ved at se på udgiftssiden.
Så er der 7 mia. kr. tilbage, når vi kommer fra 2013 til 2015, og der har vi jo annonceret i vores regeringsprogram, at vi ser på SU-systemet, og hvordan vi kan få de unge hurtigere igennem uddannelserne, vi ser på førtidspensionen.
Det er ekstremt konkret, men jeg forstår da godt frustrationen hos hr. Jesper Petersen, fordi når man ingenting har, er man jo bare nødt til at angribe hele tiden, og det er jo så det, vi oplever her i dag.
Kom da med en ordentlig plan, så vi kan diskutere forskellene.
Det, vi arbejder stenhårdt på, vil jeg sige til hr. Christian H. Hansen, er at få vækst tilbage i det her samfund.
Det danske samfund er blevet fattigere, og vi skal så sikre, at vi igen kan genvinde nogle af de arbejdspladser, som er gået tabt.
Hr. Christian H. Hansen må huske på, at vi de sidste par år har mistet op mod 200.000 arbejdspladser, som er gået til Kina, Indien, Vietnam osv., og det er vores store udfordring.
Og der siger vi: Det duer ikke med fortsat gældsætning af landet, fortsat gældsætning betyder øgede renteudgifter, og den anden vej, som vi har til rådighed, nemlig så at skulle hæve selskabsskatterne og skatterne i al almindelighed, synes vi heller ikke er svaret på den udfordring, vi står over for.
Da vi har en udfordring om at konsolidere økonomien og en sund økonomi er overskriften for alt, hvad vi foretager os, ser vi på udgiftssiden, og som jeg har redegjort for flere gange, så er vi ekstremt konkrete.
Men målet er selvfølgelig at genskabe væksten i det danske samfund.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-29:
Tak for det.
Da jeg hørte ministerens tale, kom jeg sådan set til at tænke på de film, der var engang, og nu er ministeren fra et årstal, hvor jeg tror at ministeren kan huske Olsen-banden-filmene, hvori man fortalte, at man havde en plan, og nogle gange lykkedes den plan, og andre gange lykkedes den plan ikke.
Men det, der jo kunne have været spændende, var, hvis regeringen havde sagt: Vi har konkret her nogle bud.
Vi ønsker at gå ind at kigge på, om de multinationale selskaber skal betale mere i skat eller de skal til at betale skat i Danmark; vi ønsker eksempelvis at brande økologien, således at den kan bidrage til, at vi får en større eksport, som der er lavet beregninger på kunne være 2,7 mia. kr.; vi ønsker at styrke forskningen, for vi tror på, det er vejen frem for Danmark, det vil skabe flere kroner i den danske økonomi osv. osv.
Men det startede sådan set med en anklage for, at der ikke var nogen, der havde lavet et forslag, og der mener jeg, at regeringen skulle have gjort det, at den var fremkommet med nogle forslag og så i øvrigt bare havde sagt: Tak for debatten, og nu skal det nok komme til at gå godt i Danmark.
Hvordan kan det være, at det ikke skete?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Jeg må sige til fru Margrethe Vestager, at det er, fordi det er sådan, vores system er.
Vi møder to gange i år, hvor regeringen skal komme med udmeldinger for økonomien for de kommende år og i hvert fald for det efterfølgende år.
Den første gang er, når vi skal lave aftaler med regioner og kommuner om økonomien for 2011, og den næste gang er, når vi skal fremsætte finansloven for 2011 og forhandle om den.
Så det er en fuldstændig normal procedure.
Det, der bare er så komisk, når vi kommer her i dag og skal diskutere den økonomiske politik, er, at regeringen har fremlagt sin økonomiske politik i detaljer, men vi har ikke set noget fra oppositionen.
Men vi kan høre rundtomkring, at det af taktiske grunde ikke er klogt at fremlægge det.
Og så opførte hr. Morten Østergaard jo kejserens nye klæder i en helt ny og fantastisk version ved at åbenbare, at han ikke havde svar på et eneste af de spørgsmål, der blev stillet.
Margrethe Vestager (RV), 2010-04-29:
Jeg troede egentlig, at det, der havde bragt finansministeren på talerstolen på det her uventede tidspunkt, var en dyb, dyb irritation over at høre Venstres og De Konservatives ordførere være i opposition til oppositionen.
Hvis det, man mestrer, er at være i opposition til oppositionen, efterlader det jo landet uden regering.
Jeg må sige, at jeg meget, meget nødig vil se, når finansministeren maler med den brede pensel, hvis det, vi kan få at vide i dag, er, at det er særdeles detaljeret at sige, at man vil have for 13 mia. kr. nulvækst, for 10 mia. kr. reduktion i overførslerne og for 7 mia. kr. alt godt fra havet.
Jeg synes, at det ville tjene den politiske debat, hvis finansministeren gjorde andet end at henholde sig til teknik ved at sige: Det kommer til august.
Han burde i stedet deltage i den politiske debat om, hvad det er, regeringen vil.
Hvad vil regeringen med at reducere for 10,5 mia. kr. i overførslerne inden for de næste 2-3 år?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Vi blev indkaldt her, fordi oppositionen er forarget over, hvad regeringen vil, og vil sætte spørgsmålstegn og sige, at det er helt forfærdeligt, at regeringen vil spare.
Det er derfor, vi er indkaldt her.
Og det er det, fru Margrethe Vestager så slår sig op på.
Det betyder jo, at det, vi har fremlagt, er konkret, vil jeg sige til fru Margrethe Vestager.
Det er i hvert fald så konkret, at den samlede opposition har hidset sig op over det og har indkaldt os til en forespørgselsdebat i dag.
Jeg vil sige til fru Margrethe Vestager, at det er derfor, jeg synes det sådan set er en skændsel for folkestyret at skulle stå her i dag, for vi har en regering, der har fremlagt en økonomisk politik, og vi har en opposition, som ikke vil fortælle noget.
Vi har forstået på fru Helle Thorning-Schmidt, at man er færdig med en plan.
Så ville man bare af taktiske grunde ikke fremlægge den før SF's landsmøde, nu vil man så af taktiske grunde ikke før den 1. maj, og så vil den formentlig komme til sommer, i håb om at alle mennesker er rejst på ferie, sådan at vi ikke rigtig hører om den plan.
Jeg vil sige til fru Margrethe Vestager: Det er sådan set det, der er skændselen i dag.
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Jeg synes, at det, der er skændselen i dag, er, at vi har en finansminister som helt åbenlyst er handlingslammet, som virker desperat, og som jo ikke har noget som helst flertal i sin egen blok for det, han står og siger.
Man kan konstatere, at Dansk Folkeparti altså har undsagt regeringens overordnede strategi, som finansministeren formulerede det, flere gange.
Nu har finansministeren så haft to omgange til at forsøge at forklare, at man faktisk har en plan, uagtet at man ikke har svaret på, hvor 10 mia. kr. af de 24 mia. kr. skal findes, og hvor 7 mia. kr. af de 31 mia. kr. skal findes.
Det har man ikke svaret på.
Men finansministeren sagde dog en enkelt ting, som vi, der har fulgt finansministeren, lyttede meget til.
Det var, at man også agter at præsentere befolkningen for en dagpengereform.
Nu vil jeg bare gerne spørge helt konkret: Kunne vi ikke få at vide, hvad den går ud på?
Er det, at dagpengeperioden skal ned på 2½ år?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Jeg er helt uforstående over for, at det kan være et chok for oppositionen.
Vi har lavet masser af dagpengereformer.
Nu har jeg jo en fortid som beskæftigelsesminister, og jeg kan huske de gange, vi har ændret det.
Jeg vil sige til hr. Morten Bødskov, at vi sad sammen i forhandlinger om det her, men det ville Socialdemokraterne da ikke være med til.
Så at fremstille det, som om jeg er allergisk over for at lave dagpengereformer, er forkert, det er jeg overhovedet ikke.
Det er en del af det, vi kalder det fleksible danske arbejdsmarked, at vi hele tiden er nødt til at tage de udfordringer, der er.
I øjeblikket har vi langtidsledige og unge, som har svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet på grund af konjunkturerne.
Sådan må vi takle de problemer hele tiden.
Jeg håber ikke, at hr. Morten Østergaard tror, at jeg er allergisk over for at lave en dagpengereform.
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Morten Bødskov.
Jeg synes jo, at det er temmelig interessant, at vi har en finansminister, som helt åbent og ærligt indrømmer, at det, regeringen har, er, at man ikke har nogen plan.
Man er ikke i stand til at sige, hvor man vil finde 10 mia. kr. henne.
Der står i det her konvergensprogram – det går jeg selvfølgelig ud fra at finansministeren har med på talerstolen – at de skal findes i en reduktion af overførsler.
Kan vi så få at vide, hvad det er for overførsler, man kigger på lige i øjeblikket i regeringen?
Kan vi få at vide, hvor de der 7 mia. kr., som regeringen mangler i egen 2015-plan, skal findes?
Altså, hvis man lige vil lade mig blive færdig med at spørge, vil jeg sige, at jeg gerne vil høre om den der såkaldte dagpengereform, som man nu lancerer.
Så fortæl da den danske befolkning, hvad det er for en dagpengereform, man sidder og putter med i regeringen, i stedet for al den der sorte snak.
Så kan vi få en åben og ærlig diskussion om regeringens økonomiske strategi.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Jeg vil spørge hr. Morten Bødskov, om det ikke klinger hult i ørerne på den ærede ordfører.
Han står og kritiserer regeringen for noget, regeringen har foreslået, og samtidig siger han, at regeringen ikke har foreslået noget.
For mig virker det altså næsten fuldstændig latterligt, at jeg skal stå og tage imod en kritik af, at jeg foreslår noget, og så blive hånet for, at jeg ikke foreslår noget.
Jeg vil sige til hr. Morten Bødskov, at jeg redegør igen og igen for regeringens økonomiske politik.
Og det, der er det karakteristiske ved den her debat, er, at hr. Morten Bødskov ikke har bidraget med en eneste ting.
Det, vi kender fra tidligere, nemlig »Fair Forandring«, er noget, der svækker holdbarheden, og det er noget, der trækker arbejdskraften ud af arbejdsmarkedet, det er altså noget, som går i den forkerte retning.
Kan hr. Morten Østergaard ikke ligesom fornemme, at der er et eller andet, der mangler her?
Frank Aaen (EL), 2010-04-29:
Den spareplan, som regeringen nu lægger frem i overskrifter – kan man roligt sige – var oprindeligt tiltænkt at skulle være gennemført inden 2015.
Men fordi man så hører, at EU gerne vil have, at det skal ske inden 2013, fremrykker man sparekravene.
Det betyder, at de krav til meget stramme budgetter, som kommunerne bliver stillet over for her om nogle få uger, er unødvendig stramme, hvis man tager regeringens oprindelige plan, og de er kun så stramme på grund af EU's såkaldte konvergenskrav.
Er det ikke korrekt forstået? vil jeg spørge finansministeren.
Man kommer med unødvendig stramme krav til kommunerne om få uger, alene fordi man ønsker at tilpasse sig nogle EU-krav, som man ikke behøver at tilpasse sig.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
De krav, der stilles af EU, er sammenfaldende med de krav, som vi selv har til den økonomiske politik, nemlig at vi opfører os ansvarligt, at vi ikke fortsætter gældsætningen, og at vi ikke vil have stigende renteudgifter, der som en gøgeunge kan fortrænge andre udgifter.
Så det er i fuld overensstemmelse med vore egne ønsker til en finanspolitik.
Og jeg har da også tidligere hørt, at hr. Frank Aaen har været enig med mig.
Det der med gældsætning er faktisk heller ikke noget, som hr. Frank Aaen går ind for, så der er vi jo i hvert fald enige.
Så vil jeg sige til hr. Frank Aaen, at der altså er kommet en krise i landet, som gør, at vi må konsolidere.
Og jeg tror da, at det, vi alle sammen hører i radio og tv om Grækenland, Portugal, Spanien osv., gør, at vi, der har rigtig gode økonomier, vil gøre, hvad vi kan for at fortsætte en ansvarlig økonomisk linje.
Det er i hvert fald det, regeringen agter at gøre.
Frank Aaen (EL), 2010-04-29:
Det er rigtigt, at gæld og renter er noget skidt.
Vi har en anden måde at løse problemerne på end regeringen.
Men det, jeg spurgte til, var ikke, om vi skal undgå gæld, det var til, i hvilken takt det skal ske.
Jeg læser op fra referatet fra Europaudvalgets møde den 5. marts, hvor der står:
Det, regeringen gør nu, svarer til, hvad den ville have gjort, hvis ikke der havde været konvergenskrav fra EU, men så ville tillidshorisonten have været 2015 og ikke 2013.
Det er derfor, jeg spørger endnu en gang: Er det ikke unødvendig skrappe sparekrav, regeringen stiller til kommunerne, sammenlignet med hvad man kunne have gjort, hvis man ikke bare bøjede sig for EU?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Nu vil jeg afholde mig fra at slynge rundt med tal, men den udfordring, vi havde, før krisen startede, var 7 mia. kr., som vi skulle finde til 2015 for at få balance mellem indtægter og udgifter.
Så kom krisen og slog os ud af kurs.
Beregningerne for nylig viste, at nu er udfordringen 31 mia. kr.
Når vi har foretaget konsolideringen på de 24 mia. kr., har vi løst det tre fjerdedele af vejen til de 31 mia. kr.
Det vil sige, at vi har 7 mia. kr. tilbage, ligesom vi havde, før krisen startede.
Der angiver vi i regeringsprogrammet, at vi ser på at få de unge hurtigere igennem SU-systemet, og at vi ser på førtidspensionssystemet, og det er den måde, vi vil løse den udfordring på, sådan som vi har løst dem hele vejen igennem.
Ole Sohn (SF), 2010-04-29:
I modsætning til mine gode kolleger vil jeg starte med at rose ministeren.
Det synes jeg var en ærlig beskrivelse af talen.
Så langt så godt.
Baggrunden for at stille forespørgslen var sådan set at gå skridtet videre end at præsentere udfordringen – så dér vil jeg måske give knap så meget ros.
For det, der er lidt interessant, ikke mindst for vælgerne, er at finde ud af, hvor det er, regeringen ønsker at finde de 10 mia. kr., der mangler på de øvrige offentlige driftsudgifter.
Er det politiet, er det forsvaret, er det overførselsindkomsterne, er det ulandsbistanden, eller er det bloktilskuddene til Grønland og Færøerne?
Så kan vi ikke bare komme det lidt tættere?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Man skal jo ikke undlade at bruge lejligheden til at takke for rosen, og jeg er jo i hvert fald utrolig glad for, at der så er en i oppositionen, der har forstået, hvad udfordringen består i.
Det må vi jo så lige opføre på listen.
Udfordringen består i, at vi skal finde en konsolidering, og vi har været så konkrete, at vi har sagt: Vi har skattestop, det er regeringens politik, vi ser på udgifterne.
Hr. Ole Sohn afviser besparelser, hr. Ole Sohn afviser reformer, og hvad angår skatter, ved hr. Ole Sohn ikke lige, for »Fair forandring« hæver skatten med 18 mia. kr., men øger udgifterne med 20 mia. kr., så det svækker holdbarheden.
Så hvad er det lige, den konkrete vej, hr. Ole Sohn betræder, består i?
Vi har sagt: Vi ser på udgifterne, og det betyder, at vi skal finde konsolidering for 24 mia. kr.: 13,5 mia. kr. skal findes ved at holde de offentlige udgifter i ro, og 10,5 mia. kr. skal findes i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Ole Sohn (SF), 2010-04-29:
Jeg glæder mig over, at vi er enige om, hvad udfordringen er.
Jeg skal give det tilsagn, at når jeg står på talerstolen, svarer jeg på SF's vegne, hvis finansministeren så tilsvarende vil påtage sig ansvaret for at svare på regeringens vegne.
Jeg prøver lige at gentage spørgsmålet
: Hvor er det, de 10,5 mia. kr., der skal spares på de øvrige offentlige driftsudgifter, som dækker over politi, forsvar, bloktilskud til Færøerne og Grønland, ulandsbistand og overførselsindkomster til pensionister, førtidspensionister, sygedagpengemodtagere, arbejdsløse, skal findes?
Hvor er det, der skal skæres?
Er spørgsmålet forstået?