Ida Auken (SF), 2010-12-14:
Nu kunne vi jo desværre ikke bestille en omgang monsterregn i dag.
Det havde sikkert ellers været et bedre tidspunkt at få den på end om et par måneder, for vi kan se, at hver gang den her regn kommer, tager regeringen lige pludselig det her spørgsmål meget mere alvorligt.
Vi kan se ordførere for både Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti gå ud at sige: Nu skal vi have en national oversvømmelsesplan.
Nu skal kommunerne have den her hjælpende hånd, de så længe har bedt om.
Vi kan se, at kommunerne igen kommer på banen og siger klart til ministeren, at der ikke sker nok på det her område.
Så vil jeg sige til ministerens besvarelse af vores forespørgsel: Ja, det her skal ske på et videnbaseret grundlag.
Det er vi sådan set helt enige om.
Derfor er en af de ting, vi foreslår fra oppositionens side i vores forslag til vedtagelse, som vi selvfølgelig håber regeringspartierne kan støtte, at man laver en egentlig sårbarhedskortlægning af Danmark, sådan at vi får en samfundsøkonomisk analyse af, hvor i Danmark vi er mest sårbare, hvor vi er mest udsat, og får lavet den her analyse, som kommunerne kan gå ind at bruge, få lagt den offentligt ud, så folk kan se, om deres hus ligger midt i et blue spot, og om det er farligt at købe hus eller bygge i de her områder.
Så det er vi sådan set helt med på, men vi bør kvalificere det.
Vi bør lave den her egentlige sårbarhedskortlægning, så vi ikke spilder en masse penge på forkerte investeringer.
Så siger ministeren, at det skal foregå lokalt ude i kommunerne.
Det er vi sådan set også helt enige i.
Vi kan se, at kommunerne beder staten om en egentlig handlingsplan.
Kommunerne har i flere år bedt os om at give dem nogle klare retningslinjer for, hvad det er for nogle opgaver, der er vigtigst at prioritere.
To af de ting, vi foreslår at lægge ind i den her handlingsplan, er at sikre, at alle kommuner har beredskabsplaner, sådan at vi kan se, hvordan vi kan håndtere vandet, når det regner rigtig, rigtig voldsomt – kan vi lede det over på nogle boldbaner og ud i en sø eller nogen steder hen, så det ikke ender i folks kældre?
– og at sikre, at de begynder at tænke intelligent og tænke nyt på det her område, får hjælp til det, måske af et rejsehold, sådan at man bruger pengene fornuftigt på de langsigtede investeringer.
I stedet for bare at udbygge kloakkerne kunne man måske prøve at håndtere vandet på en anden måde.
Klima- og energiministeren siger, at der sker noget på det her område.
Ja, det er jo det, vi også kommer til at diskutere i morgen i et samråd.
Vi har fået at vide, at 31 kommuner havde en fiks og færdig klimatilpasningsplan.
Når man så kiggede de planer igennem, viste det sig, at to af planerne bare var et worddokument, hvor der stod, at der arbejdes på en plan.
Der var flere af dem, som var nogle små detaljer fra en generel kommuneplan om klimaforebyggelse.
Vi kan se, at de kommuner, der er i gang, er de kommuner, der faktisk allerede har fået en ordentlig skylle og en ordentlig balje vand i hovedet.
Det vil sige, at det er en kommune som Greve.
Greve er rigtig langt fremme, fordi man sejlede rundt i gaderne i Greve i 2007.
Nu er Hørsholm og Fredensborg kommet i gang.
Hvorfor?
Det var ikke så rart.
Så kom de også i gang.
Men det er simpelt hen så dyr en måde at gøre det på.
Bare én regnvejrsdag sidste år kostede næsten 0,5 mia. kr. at rydde op efter.
Det er en hovedløs måde at bruge pengene på.
Det er derfor, vi skal lave en langsigtet planlægning og gøre det samfundsøkonomisk mest forsvarligt.
»Folketinget konstaterer, at regeringens ad hoc-strategi for klimatilpasning fra 2008 har været utilstrækkelig, og opfordrer derfor regeringen til at udarbejde en egentlig handlingsplan for klimatilpasning.