runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-22:
Men det er jo næsten, som om det gamle arbejderparti har forladt den arbejdende befolkning.
For det her handler jo om, at folk, som slider og slæber og står op tidligt om morgenen – som fru Merete Riisager lige talte om – skal kunne få en konkret gevinst.
Det er jo meget fint at have nogle højtflyvende principper om, at det skal kunne betale sig at arbejde – det er jo svært at sige det modsatte – men hvis man ikke er villig til at sige, at der skal være en egentlig konkret gevinst, så er det jo bare snak.
Og hvad er det så, arbejderpartiet vil gøre for dem, som går på arbejde?
I stedet for taler Socialdemokratiet altid om dem, der ikke vil arbejde, og om, hvad vi kan gøre fra dem, i stedet for at tale om: Hvad kan vi gøre helt konkret for den enlige mor, som cykler ud kl. 5.00 om morgenen, fordi hun skal forsørge sine børn og gerne vil gøre en indsats for det her samfund – hvad kan vi konkret gøre?
Henrik Sass Larsen (S), 2012-03-22:
Jeg siger, at det at have et arbejde – det prøvede jeg også at sige i min tale og indledning – jo giver selvværd, kolleger, identitet og muligheden for, at man også føler, at man er en del af samfundet.
Og tro mig, der står ganske mange mennesker derude, der godt kunne tænke sig at få det tilbud og få den mulighed.
Derfor anerkender jeg ikke, at det eneste, folk sidder og kigger på derhjemme, er, hvordan det ser ud i forhold til bundlinjen, altså hvor meget man får udbetalt.
Jeg anerkender ikke, at det er den eneste overvejelse.
Det kan man ikke.
Man står til rådighed for arbejdsmarkedet, hvis man er på understøttelse.
Og sådan skal det også være.
Merete Riisager (LA), 2012-03-22:
Det ser jeg da som et kæmpe moralsk problem, og det kan godt være, at hr. Henrik Sass Larsen siger nogle pæne ord her fra Folketingets talerstol, men det kan den mor jo altså ikke bruge til noget, når hun kommer tilbage fra arbejdet.
Henrik Sass Larsen (S), 2012-03-22:
Jeg vil til den mor, der har tre børn, og som har det pågældende arbejde, sige, at jeg beundrer hendes arbejdsindsats, og at jeg beundrer, at hun og alle mulige andre står op hver eneste morgen og gør en indsats for fællesskabet.
Det vil være mit udgangspunkt, og det vil jeg fortælle hende.
Jeg vil så samtidig også sige til dem, som måtte komme på den vildfarelse, at man ikke skal gå på arbejde, og at man ikke skal påtage sig et ansvar, at de er galt afmarcheret.
Det er sådan, at man kan få understøttelse i Danmark, dagpenge, men så står man til rådighed for arbejdsmarkedet.
Sådan er det også, hvis man får kontanthjælp.
Så skal man også stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Og hvis man bliver anvist et job, skal man tage det.
Det er ikke et valg, man har nogen steder.
Så vil jeg sige, at der er nogle mennesker, der har sociale problemer – de kan have sygdomsproblemer eller noget andet – og for dem er det jo mange gange ikke et alternativ at kunne påtage sig at arbejde, for de kan ikke påtage sig at arbejde.
Men de er vel også omfattet af det her, og det gør det vel egentlig ikke særlig retfærdigt.
Og igen er det jo hele tiden et dilemma.
I hvilket omfang ønsker man, at folk skal have en anstændig tilværelse og muligheden for det, og i hvilket omfang ønsker man at indrette skattesystemet sådan, at det kan betale sig at arbejde – også med de laveste indkomster?
Og det er det, som regeringen er i gang med at løse.
Merete Riisager (LA), 2012-03-22:
Tak for det.
Jeg vil starte med at berolige ordføreren, for det lyder for mig, som om ordføreren er meget bekymret for, at der lige pludselig vil ske en eksplosion i udbuddet af ufaglærte job.
Jeg vil bare sige, at det er der – i hvert fald med den måde, vi har indrettet os på nu – slet, slet ikke nogen fare for.
Det kan nemlig ikke betale sig at oprette flere job f.eks. i gartneribranchen og i hotelbranchen, sådan som det er i dag.
Det er ganske enkelt ikke rentabelt for rigtig mange virksomheder at skabe flere ufaglærte job.
Det kan meget bedre betale sig at skabe dem i eksempelvis Tyskland.
Men nu er det sådan, at det skal kunne betale sig, og man skal også kunne finde nogle, der vil besætte de job.
Så jeg opfordrer ordføreren til at snakke med de her brancher og høre, om de mener, at der er søgning til deres job, og om danskere har lyst til at tage de her job – og hvad der så er årsagen til det.
Mit spørgsmål går også på det moralske i det her.
Ordføreren siger, at vi har pligt til at tage et arbejde, men hvad vil ordføreren sige til den enlige mor med tre børn, som skal stå op kl. 5.00 om morgenen, cykle igennem regnen og sætte dåser på hylderne ude i Bilka for derefter at finde ud af, at det ikke kan betale sig?
Henrik Sass Larsen (S), 2012-03-22:
Nu er det det tredje indlæg, jeg har hørt på, fra et medlem af Liberal Alliance, og jeg har prøvet at stille et modspørgsmål i forbindelse med det forslag, vi faktisk behandler her i Folketingssalen – og det er et forslag, som Liberal Alliance selv har fremsat – nemlig: Er det et netto- eller et bruttobeløb?
I forhold til hvilket lønniveau ønsker man at tilpasse overførselsindkomsterne i nedadgående retning?
Er det i forhold til minimumslønnen?
Er det i forhold til et hvilket som helst lønniveau, vi kan fastlægge ude på arbejdsmarkedet, hvis det er muligt at skabe et job til 10.000 kr. om måneden?
Hvad er egentlig svaret her?
Man ævler udenom, og så vender man tilbage til valgkampen og diskuterer frem og tilbage.
Det behøver måske ikke tage mere end 10 sekunder at redegøre for det forslag, man selv har fremsat.
Det her vedrører jo mennesker; det vedrører mennesker derude, som jo ikke har muligheden for at komme ind på arbejdsmarkedet, som har en indtægt, som har børn, som har en bolig, som har faste udgifter, og man aner ikke, hvad den fulde konsekvens for de mennesker ville være, hvis det her blev vedtaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-03-22:
Det kan ikke nytte noget, at hr. Henrik Sass Larsen bliver ved med at sige, at han ikke kan få svar, når han lige har fået svaret.
Det vil sige, at vores ønske er, at hvis man er på en overførselsindkomst, så kan man mindst få 2.000 kr. ekstra i rådighedsbeløb efter skat, hvis man påtager sig et arbejde som f.eks. kasseassistent i Netto.
Er det et meget urimeligt ønske, og hvis det er et urimeligt ønske, hvorfor går regeringen så og taler om, at det skal kunne betale sig at arbejde?
Tilsyneladende har regeringen den samme målsætning som vi i Liberal Alliance, men regeringen ønsker ikke at konkretisere det, for så er man jo bundet op på noget.
Hvis 2.000 kr. er det forkerte beløb, hvad er så ifølge Socialdemokraternes ordfører det rigtige beløb, for at det kan betale sig at arbejde?
Henrik Sass Larsen (S), 2012-03-22:
Jamen som jeg har læst det her forslag fra Liberal Alliance, så kan man jo enten sige, at vi kan nedsætte ydelserne, altså overførselsindkomsterne, eller vi kan selvfølgelig også gå i gang med at lette skatten for alle dem, der er i arbejde.
Men i forhold til hvilket niveau?
Altså, det afgørende element, der kommer ind her, er at sige: Hvad er det for nogle job, man skal sigte efter, hvad er minimumslønnen derude?
Hvad er det for et arbejde, som det altid skal kunne betale sig at få?
Og så er det jeg spørger: Er niveauet 16.000 kr., 18.000 kr., 20.000 kr., eller er det 14.000 kr. eller 8.000 kr?
Det er jo det svar, som man ikke kan få, og det er det, der gør det her interessant.
Det er jeg ikke uenig i, men jeg vil så igen sige, at det her med, at bare det, at man nedsætter skatten, skulle medføre, at alle de her mennesker, som i dag er på overførselsindkomst, ville få mulighed for at få et job, betvivler jeg stærkt.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-03-22:
Nu er det her jo et beslutningsforslag på skatteområdet.
Det er skat, vi taler om.
Det vil sige, at det ikke handler om at sætte folk ned i ydelser fra det offentlige.
Det handler om at sørge for, at der er så lav en skat på arbejde, at det kan betale sig arbejde.
Det er det, det handler om i dag, og det handler selvfølgelig om at komme i arbejde til et lavtlønsjob.
Der skal være en forskel på 2.000 kr.
Der er i dag 186.000 danskere, for hvem det ikke kan betale sig at arbejde, fordi de får mindre end 2.000 kr. netto ud af det om måneden ved at komme i arbejde i et lavtlønsjob.
Det er det, vi gerne vil gøre noget ved, og regeringen har som målsætning, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Så må det også være muligt for ordføreren for Socialdemokraterne at sige, hvad det er for et beløb, der skal til, for at det kan betale sig at arbejde.
Hvad er beløbet?
Henrik Sass Larsen (S), 2012-03-22:
Det er jo så i bedste fald en ideologisk overbevisning om, at hvis man bare sænker skatterne, så finder folk et arbejde.
Det er jo også interessant – gør de det?
Er det sikkert, at de ville gøre det?
Hvorfor er der så ingen, der har fundet på det før?
Jeg beklager at måtte meddele, at resultatet var følgende: stærkt stigende ulighed, at man ikke fik løst arbejdsløshedsproblematikken, og at man i øvrigt fik alle mulige problemer med sig.
Altså, så enkelt hænger tingene jo ikke sammen.
Men nu er det så fjerde gang, jeg spørger: Hvis man tager Liberal Alliances forslag her, hvad vil det så betyde for de folk, som eksempelvis er på dagpenge, kontanthjælp osv.?
Ud fra hviket niveau er det, at de skal sættes ned i ydelse?
Det er fjerde gang, jeg beder om et svar, men der er ikke kommet noget endnu.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-22:
Jamen det er da ikke særlig kompliceret.
I dag er der 186.000 danskere, som får mindre end 2.000 kr. ud af at være i arbejde – mindre end 2.000 kr.
Det vil sige, at det er folk i lavindkomstgrupper, som udfører arbejde, som ikke alle mennesker synes er interessant, og som står ude i kulden hele dagen.
Det kan løses ved at sænke skatten.
Sænk skatten!
Det er selvfølgelig fuldstændig absurd, at regeringen så går ind og fjerner loftet over kontanthjælpen, når det medfører, at man fastholder 3.000 mennesker på overførselsindkomst, det gør det ikke nemmere, men man skal da bare sænke skatten, så det kan betale sig at arbejde.
Det er jo det, vi vil.
Hvorfor gør ordføreren det så kompliceret?
Henrik Sass Larsen (S), 2012-03-22:
Jeg er glad for, at jeg nu her efter mange indlæg har fået at vide, at det er et nettobeløb, for det kunne vi ikke få opklaret det første par omgange.
Det andet, jeg er glad for at vide, er, at man sigter efter de nuværende lavtlønsjob, det vil sige det nuværende niveau, og at det er det, man låser sig fast i forhold til.
Det er jo interessant.
Så kan vi begynde at konvertere, hvad skatteregningen på det bliver.
Og forskellen mellem Liberal Alliances forslag, hvor man siger, at det bare skal finansieres over de offentlige udgifter, og så det, regeringen har gang i, er, at vi siger, at vi vil have en fuldt finansieret skattereform.
Vi tror ikke på, at pengene bare tjener sig selv hjem igen, hvis vi lige pludselig udskriver en kæmpe skatte-blankocheck.
Det er udgangspunktet for det.
Det skal være en fuldt finansieret skattereform, og den skal også være socialt retfærdig.
Det vil være udgangspunktet her.
Jeg har sådan set ikke nogen problemer med, at der også er et kraftigt incitament til, at folk går fra understøttelse over til støttet arbejde.
Men jeg vil bare insistere på, at med i den her debat hører også, at det ikke automatisk er sådan, at i det øjeblik man bare øger incitamenterne, er der også det tilstrækkelige antal job til rådighed.
Sådan fungerer tingene ikke.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-22:
Så vil jeg spørge SF's ordfører, om SF's ordfører erkender, at det, at der er en høj kompensationsgrad, det, at der er høje sociale ydelser, har indflydelse på, hvor mange mennesker der er i beskæftigelse.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-03-22:
Tak for det, og tak til ministeren, fordi han taler landdistrikterne op og ikke ned.
Er det ikke det hårdeste anslag, der er, og er det ikke det, der afgør, at vi kan begynde at tale om nedrivningspulje og andre ting som en følgevirkning af, at arbejdspladserne er forsvundet?
Så spørgsmålet er: Er ministeren enig i, at det er det hårdeste anslag mod de her områder?
For dem, der bor derude, synes jo stadig væk, at der er dejligt på landet.
Så det er spørgsmålet.
Jonas Dahl (SF), 2012-03-22:
Jeg tror, der er rigtig mange i det her land, som desværre af den ene eller anden grund er uden for arbejdsmarkedet.
Jeg tror, vi har en stor udfordring i at sikre, at de bliver klædt på til at træde ind på arbejdsmarkedet.
Det betyder også, at vi skal skabe de arbejdspladser, så de rent faktisk kan træde ind på arbejdsmarkedet.
Så det er en dobbeltsidig opgave, vi står over for: Folk skal klædes bedre på, så de er i stand til at træde ind på arbejdsmarkedet, har de faglige kvalifikationer, der er brug for på arbejdsmarkedet, og samtidig skal vi også skabe nogle arbejdspladser.
Det er jo sådan set også det, regeringen har taget fat på med finansloven for 2012, og det synes jeg er god og ærlig politik, altså at man faktisk har en ambition om at skabe arbejdspladser.
Og når det er så konkret, som det er i regeringens første finanslov, synes jeg faktisk også, man skulle kvittere for det – selv fra Liberal Alliances side.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-03-22:
Det er vi sådan set helt enige om, altså at det er den udvikling, der sker i øjeblikket.
Men kan vi ikke blive enige om, at det er konkurrenceevnen, der er problemet?
Jeg var på besøg på Danish Crown i Horsens, som jo i højere og højere grad kører grisen til Tyskland og får den skåret op, fordi den tyske slagteriarbejder koster 60 pct. af, hvad den danske gør.
De er ved at foretage overvejelser af det – at de er nødt til lige at tage skriget og blodet af, men resten kan man sådan set køre andre steder hen og få skåret op.
Og når man tager skriget og blodet af, er det, fordi der er så mange regler i Danmark for transport af levende dyr, at det næsten ikke er til at håndtere.
Det er jo et godt billede af, at vores konkurrenceevne er den helt store skurk, og det er jo bare derfor, jeg godt vil vide, om regeringen erkender eller er enig i, at det sådan set er et problem, og om det er noget, man vil gøre noget ved.
Så er der en anden detalje, som vi har diskuteret et andet sted i dag, nemlig lånemulighederne, som har været fremme i pressen, og som har været vanskeliggjort i visse egne af Danmark.
Jeg har så forstået, at det, at de i hvert fald fungerer efter normale spilleregler, er noget, regeringen er meget optaget af.
Men hvad konkurrenceevnen angår, har ministeren så ikke på sin færd mødt sådan et eksempel som det her?
Nu er det ikke sikkert, at ministeren har set grisen blive slagtet, men er der ikke oplevelser, der kunne indikere, at vi kunne blive enige på det felt?
Leif Mikkelsen (LA), 2012-03-22:
Nu kunne hr. Mikkel Dencker jo tage en køretur i visse egne af Danmark, hvor der i dag er landsbyer, der, uden at der er ført den politik, ser ret triste ud, fordi skatter og afgifter bare er steget og arbejdspladserne bare er smuttet.
Der er i dag i anden sammenhæng blevet diskuteret behovet for at rive bygninger ned osv.
Så jeg må sige til hr. Mikkel Dencker, at virkelighedens verden er uden for de her mure, og den tror jeg at man skulle kigge lidt på.
Hr. Mikkel Dencker forholder sig ikke til, om han er enig i, at konkurrenceevnen i Danmark er gået fløjten.
Og løsningen på at genetablere konkurrenceevnen er bl.a. at sænke vores skatte- og afgiftstryk.
Det er sådan set fuldstændig reelt.
Derfor bliver vi også ved med at sige, at det sådan set er svaret og ikke bare at flytte rundt med nogle penge.
Mit svar er sådan set præcis det samme, og det har hr. Mikkel Dencker helt ret i, og det er, fordi svaret er det rigtige.
Svaret er det rigtige, og derfor er det værd at sige igen og igen.
Mikkel Dencker (DF), 2012-03-22:
Det er da godt, at vi fik slået fast, at løsningen på affolkningen af udkantsområderne simpelt hen er skattelettelser.
Det er jo rart at få slået fast.
Jeg må bare indskyde, at i liberalismens højborg, USA, og jeg går ud fra, at det må være et stort forbillede for Liberal Alliance, har man jo også kørt den her linje med at lade falde, hvad ikke kan stå, og man tager ikke nogen særlige tiltag for at løse nogle problemer.
Der har man jo bare oplevet, at man, hvis man lader udviklingen fortsætte, får rene spøgelsesbyer, altså byer, der står fuldstændig tomme, fordi der ikke er nogen mennesker tilbage.
Er det virkelig den udvikling, Liberal Alliance gerne vil have?
Leif Mikkelsen (LA), 2012-03-22:
Sagen er jo den, at Liberal Alliance har peget på, at vi har tabt konkurrenceevne, også i de 10 år, hvor hr. Mikkel Denckers parti har været støtteparti.
Vil hr. Mikkel Dencker bestride det?
25 pct. af industriarbejdspladserne er forsvundet ud af Danmark, er det ikke et reelt problem?
Og hvordan løser vi det?
Hvordan løser vi problemet med konkurrenceevnen?
Er det ikke skatter og afgifter, der gør, at vi ikke er konkurrencedygtige?
Eller hvad er det ellers, der afgør det?
Det er muligt, at det irriterer hr. Mikkel Dencker, men det er der ikke noget at gøre ved, men sagen er, at vi sådan set bliver ved med at sige, at løsningen og svaret sådan set er en sænkning af skatter og afgifter.
Det er det eneste, der kan sikre en konkurrenceevne i Danmark, så vi beholder arbejdspladser for ganske almindelige mennesker.
Det troede jeg faktisk at Dansk Folkeparti var enig med mig i, men det er måske ikke rigtigt?
Mikkel Dencker (DF), 2012-03-22:
Jeg må sige, at jeg desværre ikke er overrasket over det, ordføreren for Liberal Alliance sagde, nemlig at løsningen på problemet med affolkning af udkantsområderne i Danmark åbenbart bare er skattelettelser.
Det er jo den sædvanlige sang, vi hører fra Liberal Alliance.
Hver eneste gang, der er et problem, kommer Liberal Alliance med den forklaring, at løsningen er at give nogle skattelettelser.
Har Liberal Alliance som parti virkelig ikke andet at byde på end skattelettelser til højre og venstre?
Lars Dohn (EL), 2012-03-22:
Jeg vil gerne starte med lige at kommentere det spørgsmål om nedrivning, for der er også ting, som Folketinget faktisk kan gøre noget ved.
Nu har vi lavet den mærkværdighed i lejelovgivningen, at det er frivilligt for kommunerne, om de vil oprette en boligkommission.
Det var måske værd at overveje, om ikke man skulle have boligkommissioner i alle danske kommuner.
Lige for øjeblikket er der 10 eller 11, der er på vej til at blive lukket ned, så det kører jo den forkerte vej.
Ellers vil jeg sige tak til ministeren for, at han har nuanceret problemstillingen.
Det er jo altid godt at tage afsæt i virkeligheden.
Krisen er hård ved Danmark, og der er sandelig noget at tage fat i, må man sige, og derfor skal der også probate midler til.
Jamen det nytter altså ikke med Wunderbaum; der skal mere til, hvis man vil have lys på landet og lys i hele Danmark.
Nu har vi fået at vide, at den fulde gennemførelse af den norske model koster 12 mia. kr., så jeg tror, vi skal prøve at se os omkring efter andre løsninger.
Men der kunne godt være enkelte elementer i det, der kunne bruges til noget.
Det er jo sådan, at hvis vi sætter gang i antal arbejdspladser i Danmark, løser vi også stort set alle de andre problemer.
Det handler jo så om at se, hvad det er for nogle muligheder, vi har.
Enhedslisten har bragt et forslag frem om en fremtidsfond, hvor man fremrykker beskatningen af de her pensionsmilliarder.
Vi har faktisk 2.600 mia. kr. stående i opsparet pension.
Det er lige så mange penge, som nordmændene – nu vi snakker om Norge – har stående i deres oliefond.
Hvis man fremrykker bare 1 pct. af den beskatning og så modregner det i pensionisternes beskatning, når de går på pension, så er der 26 mia. kr. at gøre godt med, altså til at investere i nye grønne arbejdspladser, så vi bruger mindre energi, så vi sparer dagpenge, så vi sparer sygehusudgifter og alle de afledte udgifter.
Så det er altså et spørgsmål om at bruge sin fantasi og tænke lidt politisk frækt, havde jeg nær sagt, på, hvilke muligheder vi har.
Så hvis vi vil, kan vi sætte gang i Danmark; så kan vi virkelig rykke.
Det blev udmærket beskrevet af Venstres ordfører, hvor stor betydning det kunne have med en fremtidsfond, der kunne forbedre den kollektive trafik og sætte gang i nogle energirenoveringer.
Vi ved, at alle de, der bor ude på landet, nu ryster for, hvad pokker der skal ske med det her oliefyr.
Hvordan vil de stigende oliepriser komme til at true os?
Fonden kunne starte en økologisk omstilling af landbruget, sådan at vi i stedet for svinefabrikker kunne fortsætte den levende kultur på landet og skabe nogle flere fornuftige arbejdspladser derude.
Så derfor er det altså tid til at tænke anderledes, og når vi fra Enhedslistens side siger, at vi ikke kan stemme for forslaget til vedtagelse, så betyder det ikke, at vi ikke vil medvirke til, at vi får gang i de her ting.
Der kommer jo en rapport allerede i april måned, og jeg kan forstå på ministeren, at når den rapport kommer, skal vi i gang med konkret at se på, hvad det er for nogle ting i de her forslag, vi kan realisere.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-03-22:
Det, vi mener om social ulighed, er, at vi ikke skal, hvad skal man sige, stabilisere den sociale ulighed.
Ulighed er mange ting, det kan selvfølgelig både være økonomi, livsforhold og uddannelsesniveau.
Det kan være rigtig meget forskelligt.
Men vi mener bare, at incitamentet, altså at man betaler folk for, at de kan flytte ud i et område, også kan være med til at stigmatisere, og det ønsker vi faktisk ikke.
Det, vi egentlig ønsker, når og hvis vi forhåbentlig får rettet op på økonomien og den her energiaftale og udligning osv. giver mulighed for det, er, at det skal blive attraktivt og muligt, ved at vi skaber en god infrastruktur, ved at vi sikrer digital dækning, og ved at vi sikrer, at man faktisk både kan have arbejdspladser og bevare sine arbejdspladser.
Vi kan se på nogle af øerne, f.eks. Ærø som et rigtig godt eksempel, hvordan man har lavet en rigtig, rigtig god strategi, hvor øen står sammen om at få etableret og fastholdt arbejdspladser, og hvad det har af betydning.
Det har de gjort, selv om der ikke har været sådan en økonomisk kompensation ved det, men folk siger: Skal vi slå os ned på Ærø, er der andre forhold, som gør sig gældende.
Så vi ønsker faktisk at gøre det muligt at have nogle yderområder, nogle landdistrikter, nogle øer, som kan få lov til at vokse ved det, de blomstrer ved, og det er, at folk føler, det er attraktivt at flytte dertil, og at man kan have sit hverdagsliv der.
Jeg har ikke nået at komme ind på turisme, f.eks. kulturturisme.
Det ville være et oplagt element til også at få andre folk til at interessere sig for at tage til landdistrikterne, men som sagt håber jeg, at vi fortsætter debatten.
Carsten Hansen (S), 2012-03-22:
Jeg har i hvert fald set grise, der er er blevet slagtet – det kan jeg love for.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at vi jo har nedsat en kommission, der skal se på den her konkurrencekraft, og jeg synes, jeg hørte en forsker sige, at det handler om rigtig, rigtig mange penge.
Jeg vil ikke sige et tal, for jeg kan ikke helt præcis huske det, men hvis vi havde fulgt de lande, der er omkring os, i konkurrenceevne, havde det, så vidt jeg husker, været et tocifret milliardbeløb om året.
Jeg vil gerne vende tilbage til det.
Det er AE, der har lavet en undersøgelse, og jeg kan så ikke lige på stående fod huske, hvor meget det var, men det var et meget stort og betragteligt beløb.
Derfor skal vi have kigget på, hvordan vi kan forbedre vores konkurrenceevne.
Så tror jeg, at hr. Leif Mikkelsen og jeg ikke er helt enige om, hvordan vi gør det, men det er en helt anden diskussion, og det kan vi jo diskutere principperne i.
Men må jeg ikke lige sige, at når vi så kommer ud, og jeg var som sagt i Skagen i fredags, kan vi se, at når der faktisk er forsvundet arbejdspladser, på trods af at værftet har udvidet, er det i virkeligheden, fordi kommunen er blevet lagt sammen med Frederikshavn Kommune.
Man kan sige, at noget af det mest centralistiske, vi har set, var den kommunalreform, der blev vedtaget tilbage i 2005.