runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2013-01-17:
Så det er noget, der styrker os.
Når det er en kæmpe udfordring, er det, fordi Danmarks konkurrenceevne er så skadet, som den er, både fordi den tidligere regering sad på sine hænder, og fordi den her regering gør det.
Så det er Danmarks tårnhøje skatte- og afgiftstryk, der er den egentlige skurk her, og vi kommer ikke til at ændre det, at vi ligger i en global konkurrence med andre virksomheder, selv hvis vi forhindrede folk i at bevæge sig over grænserne i EU og benytte sig af de muligheder, der er.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-01-17:
Det ville også være nyt, hvis Liberal Alliance var begyndt at bekymre sig om det pres på løn- og arbejdsvilkår, som rigtig mange danskere oplever på deres arbejdspladser rundtomkring i Danmark.
Men bekymrer det så slet ikke Liberal Alliance, at de her forhold er sådan?
Er det bare godt?
Og deler Liberal Alliance den faktiske modstand, der f.eks. er hos de britiske konservative, som går på, om man overhovedet skal tage hensyn til arbejdstagernes rettigheder?
Det er jo et af de kritikpunkter, som de konservative i England kommer med.
De er sure på de små forslag, der trods alt nogle gange kan være, om at gøre arbejdstagerrettighederne en smule bedre i Kontinentaleuropa, end de er ovre på øen, altså England.
Jeg nåede det lige, og det er jo meget godt.
I forhold til det indre marked, som jo er en del af det forslag til vedtagelse, som LA og Dansk Folkeparti fremsætter, så kunne jeg forstå på Dansk Folkeparti, at det er et meget forandret indre marked, Dansk Folkeparti ønsker.
Man ønsker at forhindre borgere i at rejse rundt i Europa og søge arbejde.
Er LA enig i, at arbejdstagernes frie bevægelighed skal hindres, hvilket jeg kan forstå Dansk Folkeparti ønsker?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-01-17:
Ja, til dels.
Og det er jo netop en folkeretlig aftale, der går uden om traktaten, og derfor kan vi godt være med i det. Vi skal altid stå vagt om vores forbehold og de aftaler, der er, og vurdere meget konkret, hver eneste gang vi går videre – om det så er europluspagten, sixpack eller finanspagten – om den her aftale respekterer forbeholdet.
Vi skal leve op til konvergenskravene, men helt konkret i forhold til Edinburghaftalen har ordføreren selvfølgelig ret.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-01-17:
Ja, hvis alternativet skulle være, at de enkelte lande havde devalueret egne ikke sammenhængende valutaer, så tror jeg, at vi havde haft en højere grad af eksport af arbejdsløshed fra et land til et andet netop gennem de her devalueringer.
Merete Riisager (LA), 2013-01-17:
Så spørger jeg helt konkret: Mener ordføreren så, at euroen har bidraget til vækst og velstand i eurozonen?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-01-17:
Euroen har jo bidraget både til prisgennemsigtighed og øget samhandel.
Der er ingen tvivl om, at selve det meget stærke symbol, som euroen er, også har bidraget til en yderligere integration politisk i Europa, mener jeg.
Jeg er pinligt bevidst om, at de kriterier, der ligger til grund for at have euroen, ikke er blevet efterlevet i nogle af de svagere eurolande.
Men i min optik er problemet snarere, at man ikke har overholdt de regler, der er sat op for euroen, end det er euroen.
Merete Riisager (LA), 2013-01-17:
Det Radikale Venstre anbefalede i sin tid, at man skulle stemme ja til euroen, og det valgte befolkningen så at ignorere.
Fru Marianne Jelved mente dengang, at der ville være nogle store økonomiske fordele for Danmark ved at være i euroen, men hun har senere indrømmet, at det måske ikke helt stod sådan til.
Kulturministeren sagde for et par måneder siden i et avisinterview, at euroen ville være en succes om 10 år.
Mener ordføreren, at euroen, sådan som det ser ud i dag, altså efter de ca. 10 år, som euroen har levet, har bidraget med noget positivt til de lande, der har været i euroen
, og i så fald hvad?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-01-17:
Hr. Kristian Thulesen Dahl har forstået rigtigt, at det står i regeringsgrundlaget, og at det dermed er det grundlag, som regeringen arbejder på i den her valgperiode.
Ja, vi kan selvfølgelig forvente, at regeringen i denne periode kommer til at efterleve de ord, der står i regeringsgrundlaget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-01-17:
Det er lidt i samme boldgade.
Altså, regeringen har jo et regeringsgrundlag, og regeringsgrundlaget har vi forstået er noget, der er meget helligt og meget, meget vigtigt for regeringen.
I regeringsgrundlaget står der, at man i den her valgperiode skal have en folkeafstemning om det retlige forbehold og om forsvarsforbeholdet.
Jeg vil bare spørge ordføreren for Det Radikale Venstre, der jo er meget ivrig efter at fortælle om EU's lyksaligheder og om, hvor meget EU har bidraget positivt til Danmark osv., og at man ønsker sig så tæt på kernen som muligt, som det har været nævnt tidligere under debatten: Kan vi forvente, at der kommer de folkeafstemninger, som står i regeringsgrundlaget?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-01-17:
Tak for det.
Hvornår det så er det rigtige tidspunkt, synes jeg er for tidligt at spå om, men jeg glæder mig til den dag, spørgsmålet igen bliver aktuelt, for det vil i givet fald være, fordi euroen har klaret sig gennem den nuværende meget besværlige situation og har bevist sit værd i praksis.
Pia Adelsteen (DF), 2013-01-17:
Jeg spørger jo, for jeg kan huske at have læst fru Marianne Jelveds tale i forbindelse med en debat her i Folketinget kort før euroafstemningen i Danmark, hvor man ikke var i tvivl om, at det her var det helt rigtige.
Nu er der så uro om euroen, som ordføreren siger, og det kan der jo komme igen om 5 år.
Det kan der også komme om 10 år.
Hvem ved, hvad der sker?
Betyder det så, at der så aldrig kommer en afstemning om euroen?
Min forventning er jo helt klart, at Radikale vil have euroen.
Min forventning er også helt klart, at Radikale Venstre vil presse på og sige, at vi altså skal have en afstemning om de her forbehold, fordi vi skal være hundrede procent med i EU.
Så man må da have en eller anden idé om, hvordan man kommer dertil.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-01-17:
Det er klart, at den dag, hvor der falder ro over eurosamarbejdet, så vil euroen stå og være testet i krig og konflikt, om jeg så må sige.
Det er også oplagt, at med den situation, vi har lige for øjeblikket, er det jo ikke det rigtige tidspunkt at gå ud og f.eks. tage en afstemning om de danske euroforbehold, netop fordi der har været de store usikkerheder og der er blevet sat så mange spørgsmålstegn.
For mig at se er det et spørgsmål om timing, men det er jo ikke min afgørelse alene.
Det er fortsat radikal politik, at vi gerne vil have et opgør med euroforbeholdet på et tidspunkt, hvor det er passende, både i forhold til Folketinget og de tider, vi står i.
Pia Adelsteen (DF), 2013-01-17:
Noget, der er befriende ved Radikale Venstre, er, at man ikke er i tvivl om holdningen til EU.
Det synes jeg faktisk er positivt, for jeg kan godt lide, at man er åben og ærlig om, hvad man kan lide og ikke kan lide.
Alt er dog ikke sort og hvidt, vil jeg også skynde mig at sige
, sådan er det.
Men det er dejligt befriende.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, hvorfor regeringen ikke har valgt at have en folkeafstemning om forbeholdene?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-01-17:
Tak for det.
Vi er fra radikal side meget glade for EU-samarbejdet, og derfor er jeg selvfølgelig også ganske enig i statsministerens gode oplæg fra starten af debatten, hvor statsministeren noterer, at Danmark skal være så tæt på kernen i Europa som muligt, da dette tjener vores interesser bedst.
Det er en betragtning, som er fuldt ud dækkende for vores standpunkt, og vi står selvfølgelig også helt bag det forslag til vedtagelse, der er fremsat.
Dermed er jeg også ganske uenig med forespørgerne og ikke mindst i forespørgernes ønske om at efterligne Storbritannien.
Hr. Kristian Thulesen Dahl ønsker at træde et skridt baglæns og se på, hvad EU-missionen egentlig er.
Jeg gør gerne det samme for at se på, hvad EU gennem tiden har leveret til os.
EU er jo, som vi alle ved og indrømmer, en enestående succeshistorie.
Det indre marked er jo den historie, det er.
Det har leveret mere end nogen af de her frihandelssamarbejder, vi har set ude over hele verden.
Da Danmark f.eks. valgte at indtræde i EF i 1973, var det, fordi EFTA, der er et ganske uforpligtende samarbejde, ikke havde kunnet levere det på frihandelsområdet, som EF kunne ved hjælp af et meget forpligtende samarbejde.
I det hele taget er EU en enorm succeshistorie.
Kernen i det er netop det forpligtende.
Det er det, der gør EU særligt og adskiller det fra alle andre tilsvarende frihandelsorganisationer.
Historisk er område efter område kommet ind under EU-samarbejdet.
Vi kender alle sammen udviklingen fra Kul- og Stålunionen over det indre marked til eurosamarbejdet og FUSP'en.
Det er også klart, at når der er tilgået EU stadig flere kompetencer, så er det sket i lyset af, at der er opstået stadig nye problemer, som man har ønsket at løse i fællesskab.
Jeg har ikke fantasi til at forestille mig den modsatte proces, altså at man i en situation, hvor man har et institutionelt samarbejde og et velfungerende indre marked, begynder at fratage fællesskabet kompetencer og så lægge disse kompetencer ud til de enkelte medlemsstater.
Derfor står Radikale Venstre helt og aldeles bag den fælles udtalelse, som fru Lykke Friis læste op, og jeg glæder mig til at debattere det her spørgsmål indgående, for det er da altid værd at forsvare EU's store succes.
Jens Joel (S), 2013-01-17:
Hr. Søren Espersen må meget undskylde, men der må jo foreligge et bevidst ønske om ikke at høre efter, hvad jeg siger.
Jeg nævnte eksplicit angående piraterne i Adenbugten, at vi er med til at bekæmpe pirater, men ikke i EU-sammenhæng, og at det er Norge.
Men man kan jo også vælge at høre uden om det, hvis det er det, man vil.
Det er også rigtigt, at Danmark sagtens kan være aktiv ude i verden og føre en aktiv udenrigspolitik uden EU.
Jeg skulle hilse og sige, at det tidligere flertal her i Folketinget også nogle gange sendte os i krig på en måde, som jeg ikke syntes var inden for rammerne af det, vi burde have gjort; så det kan sagtens lade sig gøre.
Det, det handler om her, er, at vi ikke har det valg, som Norge har, med hensyn til om vi ønsker at gå med i en EU-ledet aktion, men bliver nødt til at lave vores egen klub og håbe, at der er nogle, der vil være med i de sammenhænge, hvor vi ønsker at gøre noget.
Per Clausen (EL), 2013-01-17:
Det er jo den fordel, der er, i den slags debatter.
Men jeg vil godt spørge hr. Rasmus Helveg Petersen om to ting.
For det første: Undrer det ikke hr. Rasmus Helveg Petersen – når han nu siger, at hvis man havde overholdt reglerne, så var det gået meget bedre – at flere af de lande, som i dag er i en meget, meget alvorlig krise, faktisk overholdt reglerne ganske grundigt, hvorimod nogle, der ikke overholdt reglerne, sådan set har det bedre?
Det andet, jeg vil spørge hr. Rasmus Helveg Petersen om, er, om han er enig i, at det er fornuftigt, at de politiske beslutninger så at sige kontrolleres dér, hvor de træffes, og at det derfor er en logisk konsekvens, at når man flytter beslutningen om den økonomiske politik over i EU, så er det også logisk at lade Europa-Parlamentet stå for den parlamentariske kontrol, sådan at man på den måde reducerer de nationale parlamenters rolle i det spil.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-01-17:
Så vi kan forvente, at vi i den her valgperiode får folkeafstemning om forsvarsforbeholdet og det retlige forbehold?
Er det rigtigt forstået?
Merete Riisager (LA), 2013-01-17:
SF's tidligere leder har sagt, at det nok er meget godt, vi havde forbeholdene.
Og det, jeg hører i dag, er også, at ordføreren indikerer, at det nok er udmærket.
Så derfor vil jeg høre, om ordføreren kan bekræfte, at vi ifølge Edinburghaftalen står uden for ØMU'ens tredje fase og derfor heller ikke kan indgå i det økonomiske samarbejde omkring euroen.
For det er jo rigtigt, som ordføreren siger, at euroen, altså mønten, ikke er det vigtigste her.
Så kan ordføreren bekræfte, at Edinburghaftalen betyder, at vi står uden for det økonomiske samarbejde omkring euroen?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-01-17:
Jeg er ikke enig med hr. Per Clausen i, at euroen har det altoverskyggende ansvar for krisen.
Jeg mener simpelt hen, at vi har et finanssystem, der er skruet fuldstændig forkert sammen, og så har der været specielt nogle sydeuropæiske lande, som har haft så meget rod i deres egen økonomi, at de har været lette at vælte omkuld.
Der er mange forskellige og komplicerede grunde til, at vi er endt i den her krise: Nogle har haft boligboble; nogle har på ingen måde haft styr på deres husholdningsbudget.
Det, vi har savnet, har været nogle af de mere sociale tiltag, som vores statsminister jo netop var med til at præsentere i sommer, i juni, med en vækstpakke på 900 milliarder.
Vi har sagt, at det er en af de ting, vi mangler i samarbejdet.
Per Clausen (EL), 2013-01-17:
Jamen jeg er jo helt enig i, at euroen har været med til at forstærke krisen – det er jeg helt enig i.
Jeg er også enig i, at vi ikke skal stræbe efter at komme ind i euroen, men så bliver spørgsmålet vel også: Hvad så?
For det, vi kan se, er, at eurolandene udvikler sig i en bestemt retning, som SF og Enhedslisten er enige om vi ikke skal være med til.
Men så bliver vi da også nødt til mere offensivt at diskutere: Hvad er Danmarks alternative placering i fremtidens europæiske samarbejde?
Det kan man efter min opfattelse ikke reducere til, at vi skal være med eller vi skal være så tæt på kernen som muligt, for vi skal vel finde den placering, som er mest gavnlig for Danmark.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-01-17:
Jeg mener bare, at helt pragmatisk er det et faktum, og det har det været i mange år.
Så kan der være forskellige holdninger til, om vi skal være med i euroen, og det er jo velkendt, hvad holdningen er til det.
Der vil jeg også gerne præcisere, at SF har en klar politik på det her område; men alle, der kan huske 90'erne, ved også, at der i mit eget parti var en meget stor debat om EU generelt og om euroen. Nogle af de problemer, som vi havde med euroen, vil jeg i al stilfærdighed påpege jeg synes vi også ser resultatet af nu.
Det har drejet sig om, hvordan man både kan have en fælles valuta og ikke have en fælles overordnet styring.
Inden for de rammer, der er, og inden for det, vi kan gå med til, har vi sagt, at vi skal respektere euroforbeholdet fuldt ud, men vi anerkender også, at eurolandene har brug for noget mere styring.
Per Clausen (EL), 2013-01-17:
Jeg synes jo, at det lyder, som om SF ikke er helt så ked af den fleksible udvikling i EU som resten af regeringspartierne, og det er vel den smule nuancer, der kan være plads til uden den store tumult.
Jeg vil godt spørge fru Lisbeth Bech Poulsen, hvis man kigger fremad, om det så ikke er rigtigt, at når man ikke har noget ønske om at komme med i euroen, når man nu ikke har noget ønske om at underordne sig alle de centrale EU-beslutninger, der bliver en konsekvens af euroen, netop fordi man ikke vil være med, er det så ikke rimeligt og fornuftigt på nuværende tidspunkt at diskutere, hvad alternativet er, og hvad Danmarks særlige placering bliver i det europæiske samarbejde i fremtiden, i stedet for at reducere det til et spørgsmål om, at vi er med i så meget som muligt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-01-17:
Tak for muligheden for at diskutere EU.
Det kan vi jo ikke gøre for tit.
Vi diskuterer i dag fleksibel integration, og Danmark var jo netop med til at kickstarte fleksibel integration i EU med de fire forbehold.
I dag er det ene forbehold ligegyldigt, og vi ønsker at sætte de to andre forbehold til folkeafstemning på et senere tidspunkt.
Euroforbeholdet sættes ikke til afstemning i den her regeringsperiode, og står selvfølgelig ved magt ligesom de to andre.
Med finanskrisen er der blandt eurolandene taget initiativ til forskellige tiltag, senest bankunionen.
Dele af det forstærkede samarbejde kan vi deltage i, og der skal vi så vurdere, om vi vil det, og andre kan vi ikke.
Derfor er fleksibel integration et faktum.
Vi har et euroforbehold, og så er der selvfølgelig dele af samarbejdet, vi ikke kan deltage i.
Det giver sig selv.
Vi har sagt det før og siger det igen: SF anser det for meget vigtigt, at euroen stabiliseres, og vi støtter derfor overordnede tiltag med det formål.
For at komme nogle af de problemer til livs, som euroen jo netop har, er det nødvendigt, at eurolandene foretager de nødvendige skridt.
Vi har i Danmark på grund af vores grundlov en stærk tradition for at spørge befolkningen.
Det er de danske forbehold jo netop et udtryk for.
Og Danmark skal fastholde sin placering centralt i det europæiske samarbejde under fuldt hensyn til de danske EU-forbehold.
Den økonomiske krise og årsagerne hertil kan vi kun løse i fællesskab.
Kapitalkravsdirektiv, regnskabsdirektiv, herunder land til land-rapportering, og meget andet er fælles europæiske løsninger, der skal bidrage til at sikre, at vi ikke igen skal se de europæiske lande bliver væltet omkuld af finansmarkedernes hærgen.
Der skal simpelt hen mere demokratisk kontrol til.
Markedet er en udmærket tjener, men, som vi ved, en forfærdelig herre.
Dertil har vi også strammet op på den aftale, vi allerede er en del af, ved at tage det alvorligt, at vi ikke skal overskride reglerne om underskud og gæld.
Det støtter vi, fordi den statsgæld, som flere lande er endt i, er uholdbar og ødelæggende for befolkningerne, ikke bare for de individuelle lande, men for hele Europa.
I sommer under det danske formandskab blev EU-landene enige om en vækstpagt til 900 mia. kr. Der skal turbo på for at få det implementeret, og det har netop både vores statsminister og Barroso også påtalt.
Der er tre ben i løsningen for at komme ud af krisen.
For det første skal vi have større demokratisk kontrol med finansmarkederne.
Vi bliver for det andet også nødt til at stramme op på økonomien og holde orden i eget hus.
Men vi skal også for det tredje hjælpe de sydeuropæiske lande, som er inde i en rigtig dårlig spiral.
Vi skal sikre jobskabelse, og det er vækstpagten udtryk for.
Vi har fleksibel integration, det er et faktum, og det har vi haft i mange år.
Jeg synes, at det er rigtig fint, at vores statsminister har sagt det, som det er.
Det er et faktum, og det er også naturligt for Danmark, når vi har forbeholdene.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-01-17:
Tak for det.
Ja, ja, det er da klart, at det er sjovere at være admiral for den russiske flåde, end det er blot at være admiral for en EU-flåde.
Så hvis det er med den type stormagtsdrømme in mente, kan jeg selvfølgelig godt se argumentet.
Nej, spøg til side.
Der er absolut fordele ved at koordinere sammen med EU, eftersom EU jo besidder en meget bred vifte af værktøjer, herunder alt det opbygningsmæssige og i øvrigt det diplomatisk-politiske, som man også skal bruge i sådan en pirateriaktion.
Jeg kan se nogle absolutte fordele ved at koordinere sådan nogle ting i EU-kredsen, men det kan ikke lade sig gøre på grund af EU-forbeholdet.
Der er som sagt hverken taget stilling til, hvordan vi ønsker at gå til en sådan afstemning, eller datoen for den, men når vi kommer til den tid, er jeg sikker på, vi får lejlighed til at drøfte netop dette spørgsmål i dybden.
Søren Espersen (DF), 2013-01-17:
Nej, vi kan ikke være med i en EU-ledet aktion i Det Indiske Ocean, men vi leder selv aktionen, og det synes jeg da er forrygende.
Hvorfor skulle vi da være under en EU-ledet aktion, når vi selv kan lede hele den store internationale koalition, der har flådeskibe derude, inklusive russiske skibe?
Er det ikke godt nok for De Radikale?
Er det sådan en særlig ideologisk trang til, at det skal være under EU-kommando?
Det har vi ikke, vi synes, det er forrygende, når vores flåde kan klare paragrafferne selv og kommandere alle de andre skibe til at gøre det, vi siger.
Sådan skal det da være.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-01-17:
Tja, det er jo gode spørgsmål, som hr. Per Clausen stiller.
Det er svært for mig at forestille mig, at man kan flytte kontrollen til Europa-Parlamentet, uden at det samtidig får de øvrige beføjelser, der hører med til at føre en samlet økonomisk politik.
Og det tror jeg ville være et meget langt skridt i føderalistisk retning, som jeg ikke er parat til at tage og ikke finder ønskeligt.
Den anden del af spørgsmålet handlede om lande, der har klaret sig dårligt, selv om de har efterlevet reglerne.
Jeg beklager, men jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår, hvad hr. Per Clausen hentyder til.
Per Clausen (EL), 2013-01-17:
Jeg mener at kunne huske, at f.eks. Irland blev fremhævet som et land, der virkelig var et mønstereksempel.
Spanien overholdt sådan set også reglerne betydelig bedre end en række andre lande.
Det er jo lande, som er ramt ret hårdt af krisen.
Det kunne jo godt antyde, at EU-reglerne ikke er nogen beskyttelse mod at blive ramt af kriser.
Om det andet spørgsmål vil jeg sige, at hr. Rasmus Helveg Petersen jo går ind for, at flere og flere beslutninger skal træffes på EU-niveau, altså i EU.
Er det så ikke rigtigt, som Van Rompuy siger, at den naturlige konsekvens af det jo også er, at kontrollen med det ligger der, hvor beslutninger træffes, altså i EU, og at det derfor er en underlig ting at opretholde et synspunkt om, at de nationale parlamenter skal beskæftige sig med andet end – som Van Rompuy meget smukt skriver – det, der er relevant?
Og man kan forstå på ham, at det ikke er ret meget.
Altså, spørgsmålet er: Er Det Radikale Venstre i sin ivrighed efter at lave EU-harmonisering og tage EU-beslutninger villig til også at flytte magten?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-01-17:
Krisen udspringer jo af mange kilder, og det er klart, at krisens fundament i Grækenland er et andet end krisens fundament i Irland.
Og dermed vil det være svært at bebrejde netop euroen det alt sammen.
Det, jeg siger, er, at nogle af de lande, der ikke har overholdt euroens regler, selvfølgelig også er kommet galt af sted.
Jeg kan forstå, at Irland har overholdt selve konvergenskriterierne og andet, men så er kommet galt af sted på en anden konto – i det her tilfælde en ganske vild og voldsom boligboble.
I den her fase er jeg mere optaget af, at vi får konsolideret os og får bragt EU gennem krisen, end jeg er af at tage forskud på kommende institutionelle spørgsmål.
Tak til hr. Søren Espersen for at holde fast i netop dette spørgsmål.
I lighed med hr. Jens Joel må jeg sige, at det ikke står Danmark frit for under EU-forbeholdet at deltage i EU-ledede militære aktioner.
Men det er ganske rigtigt, at Maliaktionen ikke er en EU-ledet militær aktion.
Det er også ganske rigtigt, som det er blevet sagt tidligere i debatten i dag, at der findes EU-koordinerede aktioner, bl.a. mod pirateri, som Danmark ikke kan deltage i på grund af EU-forbeholdet.
Jeg mener personligt, det ville have været en fordel at gøre det her pirateriarbejde koordineret med EU.
Vi har bl.a. set problematikken omkring tilfangetagne pirater på danske skibe, hvor det har været Danmark, der skulle forhandle aftaler med de lande, der så skulle modtage bemeldte pirater, og det ville selvfølgelig alt andet lige være lettere for EU at forestå sådanne aftaler.
Så jeg kan sagtens se nogle forskellige fordele ved at deltage i EU-ledede militære aktioner.
Jeg anerkender blankt, at det ikke kan lade sig gøre under det nuværende forbehold, men vores nærmere taktik, i forbindelse med hvordan vi vil behandle et sådant spørgsmål før en folkeafstemning, er ikke afgjort endnu.