runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2011-02-09:
Spørgeren får det til at lyde, som om det er nogle andre, der kommer og forurener københavnernes luft.
Det er københavnerne, der forurener københavnernes luft, langt overvejende.
Det er det arbejdende folk, som har biler, der i øvrigt bliver mindre og mindre, og mindre og mindre forurenende.
Det er borgerne, det arbejdende folk, som kører på arbejde, eller som kører med deres børn, og derfor har jeg ret i det, jeg siger, nemlig at det er og bliver en sag for København og for Københavns Kommune, der har den miljøkontrol, som skal til.
Hvis man i København kan komme med andre ideer end lige betalingsringe og andet, som chikanerer det arbejdende folk med biler, så skal vi da selvfølgelig lytte.
Med tiden kan det da godt være, at der bliver zoner, hvor man skal have bestemte filtre osv.
Jeg er ikke miljøminister.
Jeg synes først og fremmest, at man i København skal tage sig af sine egne problemer, og jeg synes, at man chikanerer bilisterne rigeligt, f.eks. med de parkeringstakster, man tager, og som man skovler penge ind på.
Trine Mach (SF), 2011-02-09:
Vi ved, at det er farligt med de ultrafine partikler.
Vi ved også godt, hvad redskaberne til at løse de her problemer er, nemlig at gøre noget ved luftforureningen via betalingsringe, skærpede miljøzoner, partikelfiltre på biler osv. Mit spørgsmål
er bare: Vil sundhedsministeren sammen med Københavns Kommune lave en sundhedsvurdering af luftkvaliteten og konsekvenserne af den her partikelforurening, så Københavns Kommune over for sine borgere kan sige, at det er disse fremadrettede skridt, man gerne vil tage?
Det hjælper simpelt hen ikke at sige, at vi er afhængige af vores bil, og at vi er nødt til at køre i den en gang imellem.
Der er jo tiltag, der kunne flytte folk fra bil til bus, til metro, til cykler, men regeringen har notorisk forhindret Københavns Kommune i at gøre de her tiltag, selv om Københavns Kommune rigtig gerne vil være en stadig grønnere og mere klimarigtig by.
Lykke Friis (V), 2011-02-09:
Med hensyn til tidsplanen kan jeg sige, at det jo er vigtigt, at vi der – og det går jeg sådan set ud fra at vi ret hurtigt kan blive enige om, når vi går i gang med debatten – skal have det rette analytiske grundlag på plads først.
Efter Anholt var det jo sådan, at jeg nedsatte, og det var vi jo så også enige om, et udvalg, der skulle se på, hvordan vi kunne få prisen på havvindenergi ned.
Og det er jo så Deloitte, der laver en undersøgelse der.
På den måde vil vi også have de rette forudsætninger for så at tage debatten om tidsplan som sådan.
Der er det vigtigt for mig, som jeg også var lidt inde på i mit første svar, at sige: Ja, vi skal i gang hurtigt, men vi skal jo altså også gøre det på en sådan måde, at vi ikke gentager det, som der var med hensyn til Anholt.
Man måtte i hvert fald efterfølgende konkludere, at på grund af den stramme tidsplan, landede man jo også i en situation, hvor det ikke væltede ind med nogle, der ville byde på Anholt.
Trine Mach (SF), 2011-02-09:
Hvad vil ministeren råde beboere og institutioner omkring Søerne i København til at gøre, hvis de vil undgå at inhalere sundhedsskadelige partikler fra trafikken, jf. artikel i Politiken den 1. februar 2011, »Forurening: Borgere langs Søerne bør holde vinduerne lukkede«?
Hvad vil ministeren råde beboere og institutioner omkring Søerne i København til at gøre, hvis de vil undgå at inhalere sundhedsskadelige partikler fra trafikken jf. artikel i Politiken 1. februar 2011 under overskriften »Forurening: Borgerne langs Søerne bør holde vinduerne lukkede«?
Bertel Haarder (V), 2011-02-09:
Jeg kan selvfølgelig ikke stå her i dag og give et udtømmende svar på, hvordan beboerne i Københavns Kommune skal forholde sig til forureningen fra bilos.
Der må jeg først og fremmest henvise til, at det er Københavns Kommune, der skal give den rådgivning.
Men der er ingen tvivl om, at bilos kan være både generende og farlig.
I København er forureningen højest i den centrale del af byen.
På centerets hjemmeside kan man se luftforureningen beskrevet, ligesom der er råd om, hvordan man kan nedbringe risikoen for at blive udsat for luftforurening.
Beboere, institutioner og virksomheder omkring Søerne i København, som har konkrete spørgsmål om behovet for særlige foranstaltninger, kan henvende sig til Københavns Kommune.
Embedslægerne yder sundhedsfaglig rådgivning til kommunen, hvis der er behov for det.
Trine Mach (SF), 2011-02-09:
Nu er jeg selv en af dem, der bor på Nørrebro, godt nok på den anden side af Søerne, men det råd, som ministeren her giver, er altså at henvende sig til Københavns Kommune.
Københavns Kommune vil formentlig sige, at de har forsøgt at indføre forskellige tiltag til at nedbringe luftforureningen, men grundet regeringens modvilje har ikke været muligt bl.a. at indføre skærpede miljøzoner eller at indføre en betalingsring omkring København.
Så de løsningsmuligheder, som er langsigtede, og som kommunen gerne ville kunne gennemføre, har regeringen ikke givet Københavns Kommune muligheden for at gennemføre.
Hvis den enkelte borger skulle nedbringe risikoen, ville det umiddelbare svar i henhold til den undersøgelse, som artiklen i Politiken refererer til, være, at man skulle undgå at lufte ud.
Sagen er jo den, at et andet sundhedsråd ellers er, at det i høj grad gælder om at lufte ud for at undgå faren fra de kemikalier, som lagrer sig i indeklimaet fra dvd-afspillere, tv, osv., og derfor er det et meget væsentligt sundhedsråd, at man ligesom lufter ud.
Nu er risikoen, hvis man lufter ud, når man bor i søgaderne, at man så udsætter sig selv for en unødig sundhedsrisiko fra de ultrafine partikler, som kommer fra luftforureningen.
Hvad skal man som borger, som ikke har råd til at flytte fra søgaderne, eller har et barn gående i en institution i søgaderne, rent faktisk gøre, når det her er de svar, der ville kunne blive givet fra Københavns Kommune?
Hvad er ministerens råd som sundhedsminister også for borgerne i København til det?
Bertel Haarder (V), 2011-02-09:
Mit råd er, at man uanset luftforureningen får frisk luft, cykler og går så meget som muligt også omkring Søerne.
Men der kan være stille dage, hvor man kan mærke forureningen, og de dage har det selvfølgelig ikke den samme værdi at gå og cykle.
Jeg synes ikke, vi skal gøre denne debat til et spørgsmål om betalingsring eller ikke betalingsring.
Der er jo så ringe bilkapacitet på vejene omkring Søerne i København, at jeg nok tror, der vil være fyldt med biler, uanset hvor mange ringe man etablerer, medmindre man nedlægger vejene, og det tror jeg da ikke at spørgeren vil.
Vi skal også tænke på det arbejdende folk.
De, der kører i bilerne, er jo altså mennesker, som skal køre på arbejde, det er mennesker, som har børn, og det er vigtigt, at de kan køre deres børn, så bilen er jo på en eller anden måde noget, vi mennesker må leve med.
Vi kan jo ikke alle sammen bo i en lejlighed midt i byen og cykle alle steder hen.
Det er altså ikke alle borgere, der kan det.
Yildiz Akdogan (S), 2011-02-09:
Så synes jeg også, at ministeren egentlig mangler at give en reel forklaring på, hvad hun kunne tænke sig at gøre.
Vil ministeren forholde sig til de tal fra It-barometeret, som ministeren nu har nedlagt, fordi hun ikke synes, det måler rigtigt nok?
Lad os sige, at omkring 40 pct. af den danske befolkning har meget dårlige it-færdigheder.
De kan ikke være med på den digitale bølge.
Vi ved jo ikke rigtig, hvad ministerens ambitionsniveau er, ikke andet end at ministeren kigger på nogle tal og synes, det ser godt ud, vel vidende at hendes egen rapport fra 2010, som jeg lige fremhævede før, viser, at en fjerdedel af den danske befolkning ikke kan vedhæfte et dokument til en mail og sende den af sted.
Det er lidt tankevækkende set i lyset af den her digitaliseringsbølge, hvor vi gerne vil have, at så mange borgere som muligt selv løser nogle af de opgaver og ikke er fysisk til stede i kommunen eller forvaltningen, men netop kan benytte sig af de her selvbetjeningsmuligheder.
Det synes jeg altså er et stort, stort problem, og jeg synes altså ikke, at det er ambitiøst eller visionært nok bare at sige, at det går godt.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-02-09:
Med fare for at gentage mig selv vil jeg sige, at vi jo har en fælles ambition om at få alle danskerne med.
Jeg synes, at med min oversigt over »Digitale veje til vækst« og også med de tiltag, Rådet for Teknologi og Innovation og andre af vores råd og styrelser, ikke mindst IT- og Telestyrelsen, tager på området, er ministeriet med til at inspirere og initiere en hel del initiativer inden for feltet.
Vi sætter i øvrigt også et udviklingsprojekt i gang, hvor vi ud fra mere antropologiske metoder gerne vil have større indsigt i, hvad det egentlig er, der fremmer danskernes kompetencer, og hvordan det er, danskerne især kan inspireres til at bruge it yderligere.
Så der er en stribe initiativer i gang fra vores side, der alle sammen har til formål at få så mange danskere som muligt gjort så kompetente som overhovedet muligt.
Jeg mener nemlig ikke, at man kan kalde danskerne it-analfabeter.
Det eneste, jeg kan sige dertil – og jeg er enig i, at vi nok er enige meget langt hen ad vejen – er, at det er vigtigt at fastholde den markedsdrevne udrulning.
Vi skal ikke til at give statsstøtte.
Det ville simpelt hen virke sløvende på implementeringen.
Vi skal holde fast i, at det er kunderne, der efterspørger, og kunderne skal jo i den grad bare gå ud og efterspørge ydelser, gerne efterspørge dem hos flere, og finde det tilbud, der passer dem bedst.
Henrik Brodersen (DF), 2011-02-09:
Når ministerens egen IT- og Telestyrelse i sin bredbåndskortlægning for 2010 har konstateret, at den dårligste dækning med hurtigt bredbånd i Danmark bl.a. er på Læsø, hvordan kan ministeren så mene, at overskudskapaciteten i det fiberkabel, som Energinet.dk har brug for at lægge sammen med deres elkabel, ikke skal udlejes til alle interesserede bredbåndsudbydere, så man på Læsø kan få en ordentlig bredbåndskonkurrence?
Ja, det er selvfølgelig i forlængelse af det andet.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-02-09:
Jeg har på intet tidspunkt udtalt mig imod, at Energinet.dk kan udleje eventuel overskudskapacitet i selskabets datatransmissionsnet til interesserede bredbåndsudbydere.
Det, jeg har sagt om sagen, er, at regeringen støtter en markedsbaseret udrulning, og at Læsø ikke skal være nogen undtagelse fra det.
Og det skal altså f.eks. ikke være statsstøtte til udrulning af infrastruktur på Læsø eller for den sags skyld andre steder i Danmark.
Dette standpunkt bekræftes kun af den konkrete situation på Læsø, som vi lige har drøftet, hvor bredbåndsudbydere – sådan som jeg har fået det oplyst – vil være i stand til at levere bredbånd til beboerne på øen, også uden offentlig støtte.
Jamen så er det jo om at få kontakt med udbyderne, så man hermed kan tilkendegive, at man er interesseret i at købe endnu mere, end man køber for nærværende.
Jeg synes, det er et rigtig vigtigt parameter, når man tænker på, at vi skal have udbredt bredbånd til hele landet, at vi virkelig tænker på, hvordan det er, vi kan opfordre til, at vi får øget den her efterspørgsel, så det også er attraktivt for teleerhvervet at levere.
Og der kan det jo godt – og det har jeg talt lidt med bl.a. øsamfundene om – være en fordel, at man går sammen nogle stykker, og at man ikke henvender sig individuelt.
Henrik Brodersen (DF), 2011-02-09:
Det er måske netop det, det kan knibe med.
Hvis man tager Sammenslutningen af Danske Småøer, som ministeren refererer til, er det jo kun 5.000 mennesker i Danmark, og det vægter ikke ret højt, men de er jo altså spredt ud over hele landet, og, hvad skal man sige, også uden om landet.
Så der er ikke så meget pres den vej igennem.
Som jeg sagde til at starte med, var det, at jeg tog handsken op her, jo netop, fordi jeg kunne se, at der måske var en forretning i på længere sigt at få det her med, og det var deri, mit ærinde lå.
For at vende tilbage til det med økonomien i det, er det jo rent faktisk sådan, at der er en skole derovre.
Hvis de vil have en løsning til at kunne gøre det, står de igen med en udgift på 35.000 kr. og formentlig omkring 60.000 kr. i drift om året, hvorimod den samme forbindelse på fastlandet – hvor man kan få alt, som jeg nævnte før, med telefoni, bredbånd og tv – jo bliver installeret gratis og mange gange koster måske 500-800 kr. om måneden.
Så der er altså stor forskel, og det er derfor, at jeg hilser det her meget velkomment.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-02-09:
Jeg er ikke hundrede procent hjemme i, hvor meget der på nuværende tidspunkt udrulles på Læsø, men jeg vil klart opfordre til, hvis der er folk på Læsø, der ønsker at have større kapacitet, at de så kontakter udbyderne.
Henrik Brodersen (DF), 2011-02-09:
Jamen jeg har såmænd talt med mange i den her sag, også de lokale derovre, og der har jeg fået den opfattelse, at hvis de bor mere end 4 km væk fra centralen – og det kan rent faktisk godt lade sig gøre på Læsø – og hvis de spørger om en bredbåndsforbindelse, hvor man eksempelvis kan få bredbåndstelefoni og tv i en fælles pakke, som man kan alle mulige andre steder, så får de den besked fra TDC, at det kan de ikke levere, og at de heller ikke agter at gøre noget ved det.
Og hvis de får den besked, mener jeg, at der i hvert fald er god grund til måske at skabe lidt konkurrence, således at de kan komme op på niveau, hvis man må sige det på den måde.
Så jeg hilser det selvfølgelig bare velkommen, hvis der kan findes en konkurrent, men det er i hvert fald ikke identisk med virkeligheden at sige, at der er alt det bredbånd, der skal være.
Hvad det angår, kan man sige, at den debat deltog jeg også i, for jeg mente ikke, at man nødvendigvis skulle koble 20 pct. af Danmarks befolkning af ved kun at tage de 80 pct. og sige, at det er dem, der skal have højhastighed, og at resten må nøjes.
Det passer sådan cirka med, at alle dem, der bor uden for byskiltene, så ikke skal have noget.
Jeg står jo bare her, for ministeren og jeg er muligvis langt hen ad vejen enige om, hvordan det her skal være.
Jeg synes også, at når man ser på det øvrige land, ser det jo ud, som om det på mange måder er blevet lagt ned med bredbåndskabel, også i forskellige selskaber, hvor staten har været inde over.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-02-09:
Nu nævner spørgeren yderområderne.
Jeg har det lidt svært med det udtryk, og jeg ved heller ikke, om jeg kan sige, at jeg selv kommer fra et nede i Sønderjylland.
Men jeg kan i hvert fald sige, at Sønderjylland nok alligevel ikke lige er den sådan allerallermest centrale del af landet.
I Sønderjylland har vi den situation, at vi faktisk har landets allerstørste udbredelse af bredbånd, men desværre også den mindste benyttelse af det.
Så man kan ikke konkludere sådan pr. automatik, at yderområderne er underforsynede.
Det gælder simpelthen om, at vi får fremmet efterspørgslen, og at vi så også er opmærksomme på at dele med borgere og med kunder, hvad det egentlig er, der er af rige muligheder ved at benytte bredbånd.
Jo bedre vi alle sammen bliver til at formidle det, desto mere øger vi også efterspørgslen i alle egne af Danmark.
Det har jeg jo en stor interesse i.
Så vi skal ud i alle kroge af landet, og vi er rigtig godt på vej.
Henrik Brodersen (DF), 2011-02-09:
Mener ministeren ikke, at det er problematisk kun at rådføre sig med et kommercielt foretagende som TDC, som ministeren gjorde, da hun besvarede spørgsmål nr. S 726 om fibernetkabel til Læsø, når man ikke samtidig rådfører sig med Energinet.dk, som skal lægge et elkabel over til øen og ønsker at lægge et fibernetkabel til energistyring samtidig?
Mener ministeren ikke, at det er problematisk kun at rådføre sig med et kommercielt foretagende som TDC, som ministeren gjorde, da hun besvarede spørgsmål nr. S 726 om fibernetkabel til Læsø, når man ikke samtidig rådfører sig med Energinet.dk, som skal lægge et elkabel over til øen og ønsker at lægge et fibernetkabel til energistyring samtidig?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-02-09:
Tak for det.
Jeg mener, at præmissen for det stillede spørgsmål er forkert, for Videnskabsministeriet har været i kontakt med Energinet.dk inden mit svar på spørgsmål nr. S 726 – det var vi faktisk den 15. december 2010 – og jeg har fået refereret: at Energinet.dk ikke havde aktuelle planer om at nedlægge et fiberkabel.
Citat slut.
Den 14. januar 2011 oplyste Energinet.dk, at selskabet først den 23. december 2010 besluttede sig endeligt for selv at finansiere et fiberkabel til Læsø.
Spørgsmål nr. S 726 blev som bekendt besvaret den 22. december, altså før Energinet.dk ændrede holdning.
Så kan jeg i øvrigt orientere om, at Energinet.dk også har oplyst, at beslutningen om at nedlægge et fiberkabel alligevel ikke var truffet på baggrund af den forudgående debat om fiberforsyningen til Læsø.
Så beslutningen blev ifølge Energinet.dk truffet af hensyn til forsyningssikkerheden med hensyn til el på Læsø, hvor datatransmission var vigtig.
Henrik Brodersen (DF), 2011-02-09:
Da jeg tog sagen op, var det jo, fordi der lå noget historik om, at der ikke rigtig var midler til at få det her fibernetkabel med over til Læsø.
At de så senere har fundet ud af, at det måske var en meget god idé alligevel, og at de også selv kunne have glæde af det, skal kun glæde mig; det skal jeg absolut ikke tage nogen ære for. Mit bud var bare på det tidspunkt, at der altså her var en enestående chance for at få et fibernetkabel og dermed noget bredbånd til Læsø for en umanerlig billig penge, set i det lys, at hvis det skulle gøres senere som en selvstændig operation, ville det koste meget, meget mere.
At der er truffet beslutning om, at det nu kan komme derover, skal jeg kun hilse velkommen, for det er en af de måder, vi kan få nogle af yderområderne med på, og det må man i den grad sige at Læsø er.
Men det bekymrende for mig var bare, at der med det samme blev ydet modstand, ved at man sagde: Vi kan ikke bidrage på den her måde til at få løftet et område, der i den grad halter bagud.
Og det var derfor, som jeg sagde før, at jeg tog handsken op.
Derfor vil jeg bare spørge, om ministeren er indstillet på, at man for eftertiden skal følge op på sådan nogle sager og også sørge for, hvis der er tvivlsspørgsmål, med hensyn til om det er bæredygtigt, at se på, om der ikke er en mulighed for at få det løftet.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-02-09:
Jeg har jo tilkendegivet – heldigvis i mange anledninger og mange steder – at jeg hylder den markedsbaserede udrulning af for den sags skyld bredbånd, men i det hele taget af vores teleydelser herhjemme.
Det betyder jo, at det er vigtigt, at vi også får skabt efterspørgslen, altså at det er markedet, der bestemmer.
Det er jo også tilfældet i forbindelse med Læsø, og det må være årsagen til, at TDC allerede havde udlagt et kabel.
Så jeg tror, at spørgeren og jeg deler glæden over det og finder det vigtigt, at vi får connectet Læsø, og det synes jeg at meget tyder på at markedsvilkårene kan sørge for.
Henrik Brodersen (DF), 2011-02-09:
Det svar, som ministeren gav mig i første omgang på mit tidligere spørgsmål, gik jo netop på, om det var noget, som kunne løftes herindefra, sådan at det med yderområderne ikke blev en skåltale den ene gang efter den anden.
Jeg har jo snakket med TDC, men jeg har så sandelig også snakket med nogle af de lokale folk, som kunne få gavn af det her.
Her er et eksempel på, at Læsø Kommune må købe sig en 2020-forbindelse og skal give 35.000 kr. i oprettelse, og at der er en drift om året på omkring 60.000 kr. Hvis man ville have en virksomhed, som måske havde brug for tilnærmelsesvis det samme, ville det jo ikke være på lige vilkår med fastlandet.
Så når TDC siger, at der er alt det net, der skal være på Læsø, så er det i hvert fald ikke i overensstemmelse med virkeligheden.
Det tror jeg sådan set også at de vil gøre.
[Lydudfald]
… fuldstændig enige om, hvordan det her skal skæres.
Vi må bare håbe, at læsøboerne så bakker op om de tiltag, der gøres, og benytter sig af dem.
Et er, at det ser ud til at ende lykkeligt, noget andet er, at vi så må se, om det ikke også måske kan trække en virksomhed til eller i hvert fald forhindre, at nogle flytter derfra.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-02-09:
Jeg kan så afsluttende og konkluderende sige, at det er godt, at den markedsdrevne udrulning også har virket på Læsø.
Det håber jeg at den også gør fremadrettet, så jeg kan kun opfordre til, at man øger efterspørgslen.
Yildiz Akdogan (S), 2011-02-09:
Er ministeren tilfreds med danskernes it-færdigheder?
Spørgsmålet lyder: Er ministeren tilfreds med danskernes it-færdigheder?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-02-09:
Fru Yildiz Akdogan har kaldt danskerne it-analfabeter.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt i en debat om, hvordan det er, vi fremmer danskernes kompetencer, at vi måler på, hvad de reelt gør, hvordan de bruger internettet, og hvor hyppigt de bruger det, og vi ved også fra Danmarks Statistik, at der er flere og flere danskere, der benytter internettet.
Jeg nævnte før tallene for netbank.
Som jeg lige har nævnt under besvarelsen af S 1091, viser Danmarks Statistiks årlige målinger udviklingen i danskernes it-færdigheder.
Og når man ser på 2010-tallene, som jeg i øvrigt fremhævede i en pressemeddelelse den 15. november 2010, kan man se, at det faktisk går rigtig godt med danskernes it-færdigheder, også i international sammenligning.
Nu er vi der, hvor næsten 9 ud af 10 danskere har været på nettet inden for de seneste 3 måneder, og hvor lidt mere end 3 ud af 4 bruger det dagligt.
Det er altså rigtig flot.
71 pct. af danskerne brugte netbank i 2010, og det er markant flere end bare 2 år tidligere.
I samme periode er andelen af dem, der har brugt nettet til at sende e-mail, steget fra 76 pct. til 83 pct.
Det synes jeg også er flot.
Det er især de ældre, der er med til at trække den positive udvikling; de bliver flittigere og flittigere til at bruge internettet.
Tallene viser tydeligt, at danskerne for alvor er blevet digitale, så ja, jeg er godt tilfreds med den positive udvikling, vi er inde i, og som dokumenteres af de årlige målinger, Danmarks Statistik foretager.
Den viser, at vores indsats nytter noget, og at den har effekt.
Vi skal selvfølgelig stadig være ambitiøse.
Yildiz Akdogan (S), 2011-02-09:
Det er da godt, at ministeren er tilfreds med resultatet.
Det er vi i Socialdemokratiet ikke, for set i lyset af den her digitaliseringsstrategi, som vi er i gang med, skal vi have alle danskerne med, også dem, der har svage it-færdigheder.
Ministeren bliver ved med at være kritisk over for, at jeg benævner de borgere, som mangler kompetencerne, som analfabeter.
Det gør jeg netop i forhold til den her digitaliseringsbølge, hvor de ikke kan være med.
Og jeg vil gerne have, at de også skal have de samme muligheder for adgang, hvad enten det er til selvbetjeningsmuligheder eller til at gå ind på nettet og søge viden eller noget helt tredje, f.eks. at gå ind på NemID og benytte sig af sin digitale signatur, som det jo også halter en del med.
Når ministeren kigger tilbage på 2010 og siger, at det går rigtig godt, så vil jeg sige, at i den her rapport, »Det digitale samfund 2010«, som er under ministerens eget ressortområde, kan man netop, når man spørger danskerne, se, hvor mange der kan vedhæfte et dokument til en mail og sende den af sted, og der er faktisk en fjerdedel, der siger, at de ikke kan det.
Det er lidt problematisk.
Det er da et stort problem, vil jeg sige til ministeren.
Det andet er, at 34 pct. af borgerne vurderer, at deres it-færdigheder ikke er gode nok.
39 pct. mener ikke, de rigtig kan bruge it i forhold til deres arbejdsliv.
Der er ikke så langt fra 39 pct. til 41 pct., som it-barometeret målte, så jeg kan ikke rigtig se, hvorfor ministeren maler sådan et lyserødt billede, når der reelt stadig væk er kæmpestore udfordringer i forhold til at løfte alle borgerne, så de kan være med på den her digitale dagsorden.