runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-01-19:
Det, der er regulær politik, er at sige før et valg, hvad man vil gennemføre efter et valg, og her har jeg det personligt rigtig godt med, at vi siger før et valg, hvad vi vil arbejde for efter et valg.
Hr. Morten Bødskov siger, at han vil skaffe 15 mia. kr. ved arbejdsmarkedsreformer, men han vil ikke fortælle det på den her side af valget, fordi det er noget, der vokser frem af nogle samtaler, han har med nogle parter, som ikke er valgt her til Folketinget, men som sidder ude i samfundet.
Helt ærligt, vil jeg sige til hr. Morten Bødskov, det kan da ikke være en rigtig måde at føre politik på, altså at man vil komme med en stor reform i samme størrelsesorden som efterlønsreformen – man vil bare ikke fortælle, hvad den handler om.
Det er da helt uanstændig politik at tro, at det kan man gå til vælgerne med og sige: Ha, der blev I snydt alle sammen, for vi rører lidt ved efterlønnen, og vi ruller ikke dagpengereformen tilbage osv.
Så hokuspokus: Alt, hvad vi sagde før valget, skal lige tages med et gran salt.
Der har jeg det godt med, at vi siger, hvad vi vil arbejde for efter valget, også selv om det er meget ubehageligt.
Og jeg synes, at det da er ubehageligt at skulle tage noget fra folk, men når man ser på, hvad det er for nogle muligheder, vi har fremover, og at det gælder om at sikre kernevelfærden, så vil jeg ikke havne i samme situation som hr. Morten Bødskov, som er nødt til at snyde på vægten over for f.eks. kontanthjælpsmodtagere, førtidspensionister eller de ledige.
Morten Bødskov (S), 2011-01-19:
For sandheden er jo den, at der er andre, som har tjent styrtende på den her regering i kraft af de store ufinansierede skattelettelser.
De 100 rigeste i Danmark får med den skattereform, som regeringen har lavet, i gennemsnit 2,7 mio. kr. i skattelettelser om året.
Der spørger man jo sig selv, om det er udtryk for et retfærdigt Danmark, at man mener, at de skal have kæmpe skattelettelser, og at regningen så skal tørres af på folk, som har slidt og slæbt, siden de var 14, 15, 16, 17 år, og som har indstillet deres liv på, at muligheden for at gå på efterløn var der, og at rammerne omkring folkepensionen var der, for de har lyttet til en regering, som de troede mente hvad den sagde, da den sagde det.
Den gav klare løfter om, at der ikke ville blive rokket ved det forlig, som betød, at der var tryghed omkring efterlønnen og folkepensionen.
Når finansministeren nu ikke vil svare på, om løftebruddet også betyder, at rammerne for folkepensionen nu bliver forandret – jeg kan så forstå, at den usikkerhed stadig hænger i luften – så kan finansministeren da give de her efterlønsmodtagere en undskyldning.
Han kan jo sige: Undskyld, vi mente ikke det, vi sagde.
Det var forkert af mig at sige det så klart, som jeg gjorde i Politiken i det førnævnte citat.
Det passede ikke, da jeg sagde, at I trygt kunne regne med, at jeg stod bag den aftale, der var lavet i Folketinget.
Derfor er spørgsmålet bare til sidst: Er det ikke på sin plads at give efterlønsmodtagerne den undskyldning nu?
Tina Nedergaard (V), 2011-01-19:
Men det er den ikke.
Og en af grundene er vel, at kommunerne for størstedelens vedkommende selv har indberettet korrekte tal, og det er jo sådan set skolerne og kommunerne, der leverer data til UNI-C.
Så det er altså deres oplysninger, som UNI-C bruger til at opgøre, hvor meget undervisningstiden varierer fra den ene kommune til den anden.
Lad os nu se det, som det er i rapporten.
Så er det faktisk sådan, at man kunne frigøre 2,3 millioner hele klokketimer, hvis alle kommuner gjorde det som de bedste kommuner.
Lad os så antage, at statistikerne – de dygtige folk, der er ansat ovre i min styrelse, som ikke er politisk reguleret, men er en uafhængig styrelse, og som sidder og arbejder med det her – simpelt hen har præsteret det ringeste af det ringe, man overhovedet nogen sinde har præsteret inden for danske statistiske opgørelser, og har regnet forkert med 50 pct. Det er godt nok en katastrofe, men selv med 50 pct. kan man altså faktisk stadig væk frigøre omkring 1.500 lærerstillinger eller 1,15 millioner klokketimer i den danske folkeskole til undervisning.
Det, jeg finder ret beklageligt, er den der ansvarsforflygtigelse, der ligger hos nogle af partierne i Folketinget, i forbindelse med at der her kommer nogle tal, hvor man ikke kan lide den konklusion, man kan drage af dem, så derfor er der noget galt med tallene.
Selv hvis vi siger, at 50 pct. er forkert, er der et enormt potentiale ude i den danske folkeskole.
Jens Peter Vernersen (S), 2011-01-19:
Var det i overensstemmelse med den indgåede finanslovaftale, at borgerne i det nordvestjyske efter Region Midtjyllands besparelsesforslag nu får op til 100 km til en fødeafdeling?
Finder ministeren, det er i overensstemmelse med den indgåede finanslovaftale, at der i Region Midtjylland foretages voldsomme besparelser på sundhedsområdet, så yderområderne får endnu ringere hospitalsdækning ved fjernelse af en række opgaver fra f.eks. regionshospitalet i Holstebro?
Ja, det er jo noget af det samme, for det er også dybt alvorligt, og det er
: Var det i overensstemmelse med den indgåede finanslovaftale, at borgerne i det nordvestjyske efter Region Midtjyllands besparelsesforslag nu får op til 100 km til en fødeafdeling?
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2011-01-19:
Det har jo vist sig i løbet af den her uge, at der er enormt mange fejl i den rapport.
Det har bl.a. vist sig, at KL, når de skal arbejde med lærernes arbejdstid, altså i forbindelse med overenskomster, slet ikke selv bruger de tal fra UNI-C. Men det er ministeren åbenbart ligeglad med; det behøver ikke at være så præcist og nøjagtigt, og det gør ikke noget, at KL ikke vil bruge dem, for så længe de passer i ministerens kram, er det o.k.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig høre ministerens kommentar til, om det er o.k., at den her rapport bare er fyldt med fejl.
Tina Nedergaard (V), 2011-01-19:
[Lydudfald]
… med en opposition, der er meget optaget af at pålægge arbejdsmarkedets parter at skulle skaffe pengene til de løsninger, man godt kunne tænke sig herinde på Christiansborg.
Så jeg er sådan set enig i den forudsætning, der ligger i spørgsmålet, og det er vel egentlig: Skal ministeren bestemme, hvad der skal være i arbejdstidsaftalerne?
Og det er jeg helt enig i at regeringen ikke skal, ligesom jeg heller ikke mener, at man bør lægge sit mandat over i LO, når man er politiker på Christiansborg.
Men lad nu den diskussion ligge.
Situationen er, at der ude i skolerne er så stor forskel på undervisningstiden i øjeblikket, at vi faktisk kunne frigøre op mod 3.000 fuldtidslærerstillinger, hvis det var sådan, at alle kommuner, alle skoler formåede at bruge så stor en del af lærernes arbejdstid på undervisning, som man gør i de allerbedste kommuner.
Derfor er der inden for den nuværende arbejdstidsaftale, som er indgået mellem KL og Danmarks Lærerforening, potentiale til at forbedre elevernes mulighed for at få undervisning.
Det er vi optaget af i regeringen, men jeg ved godt, at S og SF ikke mener, det er så afgørende med antal undervisningstimer, bortset fra når man skal udtale sig i medierne, for jeg har jo nærlæst de der små fire sider, som S og SF er kommet med om folkeskolen.
Og jeg kan notere mig, at bortset fra 100 skoler, der skal være heldagsskoler, er der ikke en eneste elev i de øvrige omkring 1.500 skoler, der skal have en ekstra undervisningstime, selv om man jo formår at bruge rigtig mange penge på det udspil.
Men der er faktisk plads til forbedring inden for de nuværende arbejdstidsregler.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2011-01-19:
Hvordan tænker ministeren det vil være muligt at øge lærernes undervisningstid uden at ændre i lærernes arbejdstidsaftale?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-01-19:
Men jeg er da sådan set ked af her for åben mikrofon at få konstateret, hvor lidt Socialdemokraterne i Region Midtjylland gør for borgerne.
Det er jeg da sådan set dybt skuffet over, og det vil jeg da gerne høre regionsformanden om, næste gang vi har møder.
Det, jeg kan som finansminister, er at sørge for, at der er penge til akutberedskabet.
Vi har med Dansk Folkeparti lavet en aftale om akutberedskabet.
Vi vogter over, at de mål, vi havde med at give den ekstra økonomiske hjælp, bliver overholdt.
Derfor er det da også med nogen undren, vi ser, at man så i det administrative oplæg udhuler lige præcis de punkter, hvor vi gerne ville styrke akutberedskabet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-01-19:
Hvis jeg har forstået det rigtigt, så har Socialdemokraterne i Region Midtjylland rigtig stor indflydelse.
Så mon ikke hr. Jens Peter Vernersen skulle forsøge at påvirke sine partifæller i Regionsrådet til at vedtage nogle ansvarlige regler?
Jeg står her som minister, og jeg kan sige, at det jo falder inden for den enkelte regions kompetence at fastlægge antallet af fødesteder under hensyntagen til Sundhedsstyrelsens anbefalinger og rådgivning.
Hvad angår den akutte indsats, er vi forpligtet til at fastholde trygheden og sikre hurtig hjælp, hvilket jo også indgår i den finanslovaftale, som Socialdemokratiet ikke var med i, hvorfor det er regeringen, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne, der lægger ryg til at sikre de mange, mange millioner kroner ekstra.
Men frem for at stå og ligesom sprede misfornøjelse med, hvordan rollefordelingen er, bør hr. Jens Peter Vernersen da gå hjem i regionsrådet og tale med Bent Hansen og sige, at han skal træffe nogle fornuftige beslutninger.
Det må da være en nem sag for en fremtrædende socialdemokrat at gå hjem og sige: Ved du hvad, Bent, den kurs, du er ude på, er helt gal – nu skal vi lave det om.
Det må da være a piece of cake at gøre det, når man er i samme parti.
Som jeg sagde i min forrige besvarelse, er det jo vigtigt at fastholde – og det beder jeg hr. Jens Peter Vernersen huske – at spareforslaget fra Region Midtjylland er et administrativt udspil fra regionsrådsformanden, hr. Bent Hansen.
Det er derfor regionsrådet i Region Midtjylland, der nu skal beslutte den endelige plan, og jeg vil i den proces ikke gå ind og kommentere et administrativt udspil fra regionsrådsformanden til løsning af de problemer, man har i Region Midtjylland.
Fra regeringens side har vi understreget, at vi tillægger det stor vægt, at der er et tilstrækkeligt og effektivt akutberedskab, og det er jo derfor, vi har øget bevillingerne med ret så mange penge.
Vi vil stadig, også på dette område, respektere, at det er regionsrådets ret at drøfte det.
Og når vi så ser, hvad det politiske resultat af de drøftelser bliver, jamen så må vi jo se, at de penge, som vi har lagt til en forbedring af akutberedskabet i Nordvestjylland, ikke bruges til at fylde andre huller i regionens budgetter. Så jeg synes, at det rigtige ville være, hvis hr. Jens Peter Vernersen gik aktivt ind i debatten i Region Midtjylland og i hvert fald tog nogle møder med sine partifæller i regionsrådet for at få dem til at føre en politik, der svarer til den forargelse, som hr. Jens Peter Vernersen står her i Folketingssalen og hælder ud.
Det havde jo været det rigtige.
Det er et administrativt udspil.
Jeg synes ikke, jeg fra regeringens side vil blande mig i de politiske drøftelser.
Når resultatet kommer, vil jeg forholde mig til, hvad det resultat er, men hr. Jens Peter Vernersen kan da gøre en kæmpe indsats for at sikre, at hans egne partifæller i regionsrådet fører en politik, der tager hensyn til vælgerne i Nordvestjylland.
Det har jeg jo heldigvis med glæde kunnet konstatere at Venstres repræsentanter i regionsrådet gør.
Jens Peter Vernersen (S), 2011-01-19:
Jeg ved ikke, hvor meget finansministeren følger med i debatten ovre i det nordvestjyske, men hvis ministeren fulgte godt med, ville han vide, at det har vi frembragt utallige gange.
Når det her nybyggeri i Gødstrup måske bliver til noget, vil man til evig tid – i hvert fald i rigtig, rigtig mange år – byde folk i det nordvestjyske, at de har op til 100 km til en fødeafdeling.
Jeg ved ikke, om ministeren nogen sinde har hørt om begrebet akut svangerskabsforgiftning, men jeg kan ud fra de sager, jeg har kendskab til, sige til ministeren, at det kræver en akut indsats.
Det her er altså alvorlige ting, og derfor tager folkene i det nordvestjyske helt anderledes på det, end ministeren her giver udtryk for.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-01-19:
Men så kan man jo i hvert fald sige, at der så ingen grund er til at stemme på Socialdemokraterne i det nordvestjyske, hvis de ingen indflydelse har overhovedet.
Det ville da være det første gode råd, jeg vil komme ned.
Jeg vil sige, at regeringen skal sørge for, at det foregår sundhedsmæssigt forsvarligt, og det er jo det, Sundhedsstyrelsen skal overvåge.
Der er nu fremlagt nogle forslag.
Hr. Jens Peter Vernersen understreger, at det er nogle administrative forslag.
De skal nu politisk behandles i regionsrådet.
Regeringen vil nøje følge med i, hvad resultatet bliver.
Jeg siger, at de mange penge, vi er kommet med til akutberedskabet, ikke skal bruges til at fylde huller i Region Midtjyllands andre økonomiske vanskeligheder, og det vil vi naturligvis vogte over.
Så både sundhedsfagligt og af hensyn til borgerne i nordvest vil vi naturligvis se til, at man overholder de aftaler, vi har lavet.
Julie Rademacher (S), 2011-01-20:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Dansk Folkepartis ordfører om, hvornår Dansk Folkepartis ordfører sidst har været i Afrika, for dermed at få underbygget påstanden om, at vores udviklingsbistand overhovedet ikke rykker noget nogen steder.
Er det en påstand, som Dansk Folkeparti ordfører virkelig vil stå bag: Det rykker ikke noget, så lad os bare være ligeglade, lad os sætte os på hænderne, rulle ministerbilsruderne op og lade verden køre forbi?
Det er ikke det, som det her handler om for mig.
Det her handler om, hvad det er, Danmark som stat viser som sit ansigt udadtil, og jeg kunne godt tænke mig, at Danmark gik forrest i kampen mod korruption.
Så ud over det ene spørgsmål om, hvornår Dansk Folkepartis ordfører sidst har været i Afrika for at tjekke op på udviklingsbistandsprojekter, kunne jeg godt tænke mig at høre om, hvilke initiativer Dansk Folkeparti ellers har i støbeskeen, og hvad man præcis er imod i det her forslag?
Per Dalgaard (DF), 2011-01-20:
Hvis jeg ikke husker helt galt, så tror jeg at det var i 2003 eller 2004 jeg var med Finansudvalget i Tanzania, og jeg var i nogle forskellige landsbyer og kiggede bl.a. på mikrolån og så, at de virkede.
Jeg er helt sikker på, at vi kan finde måske flere hundrede steder i Afrika, hvor ganske små enheder har haft glæde af en ulandsstøtte: Der er blevet gravet vandbrønd, der er gjort andre tiltag.
Det er rigtigt.
Men i det store perspektiv, vi taler om her – det er ikke bare en lille landsby, der skal have rent vand, vi taler om, det er i det store perspektiv – kan jeg simpelt hen ikke få øje på, at landene, kontinentet, har fået glæde af ulandsstøtten.
Må jeg gøre opmærksom på, at det ikke er noget, Dansk Folkeparti har opfundet.
Der findes en række forskere, bl.a. Martin Paldam fra Aarhus Universitet, som har lavet utallige undersøgelser af ulandsstøttens effekt, og han siger, at den i bedste fald ikke virker, og at den i værste fald ødelægger f.eks. en lokal bondes grønsagssalg på det nærliggende marked.
Så det er ikke modellen.
Den model, vi har arbejdet med i årevis, virker ikke.
Der skal noget andet til.
Julie Rademacher (S), 2011-01-20:
Vi behandler nu henstillingen om, at vi skal bakke op om EITI-initiativet om gennemsigtighed i forhold til regnskaber, i forhold til netop at kunne bekæmpe korruption.
Er Dansk Folkeparti uenig i det?
Og hvad er det præcis i det her beslutningsforslag, B 14, som vi behandler i dag, Dansk Folkeparti er imod?
Det er et relativt simpelt spørgsmål.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-20:
Jamen det vil vi da bestemt også gerne, men der skal altså andre midler til.
Det kan da godt være, at jeg ikke lige har en liste her med 17 punkter med ting, som vi sådan kan gå i gang med at lave, men jeg kan bare konstatere, at det, vi har gjort hidtil, ikke har virket.
Altså, jeg går ud fra, at ingen herinde er interesseret i, at vi sådan peger lande ud og siger: Den regering dér er simpelt hen elendig, den er gennemkorrupt, og den ødelægger den brede befolknings velstand, så den vil vi lige fjerne.
Det går jeg ikke ud fra er en model man går ind for.
Så der skal andre midler til.
Om det så skal være økonomiske restriktioner, sådan som vi har prøvet det nogle gange over for nogle lande, i årevis, og som til sidst alligevel er endt med, at vi med magt blev nødt til at fjerne de regeringer for at få noget andet gennemført, ved jeg ikke.
Jeg ved ikke, om det lige er den model, der efterlyses.
Trine Mach (SF), 2011-01-20:
Hr. Per Dalgaard påpeger jo faktisk et af de paradokser, der netop er i diskussionen om udviklingsbistand, nemlig det faktum, at der bliver brugt rigtig mange penge på udviklingsbistand, men at man ikke nødvendigvis kan se det på nationalt niveau.
Det ændrer dog ikke ved den fuldstændig klokkeklare konklusion – og vi kan diskutere på Per Dalgaards kontor over en kop kaffe en dag, hvorfor Martin Paldams konklusioner ikke holder – at der rent faktisk sker rigtig meget i udviklingslandene, bl.a. på grund af den udviklingsbistand, som Danmark er med til at give.
En af grundene til, at de ting, som hr. Per Dalgaard påpeger, ikke sker, er de rammebetingelser, som udviklingsbistanden blev givet inden for.
En af de ting, der i høj grad er nødvendig, er en indsats for god regeringsførelse, herunder kampen mod korruption.
Derfor forstår jeg ikke, at Dansk Folkeparti ikke støtter noget, som netop er støtte til bekæmpelse af korruption, og som netop er støtte til, at udviklingslandenes regeringer bliver bedre til at håndtere den her type situationer, og at befolkningerne i udviklingslandene rent faktisk får indsigt i, hvordan relationen er mellem deres myndigheder og de multinationale selskaber, der udvinder råstoffer i landene.
Hvad er det, der gør, at den åbenhed ikke er prisen værd?
Per Dalgaard (DF), 2011-01-20:
Så kan man spørge: Har den befolkning i de pågældende lande fået nogle informationer om det?
Det har jeg svært ved at få øje på.
God regeringsførelse og ytringsfrihed i forbindelse med krav til ulandsstøtte er jo gældende, det har eksisteret i mange år.
At vi så alligevel støtter lande, som ikke overholder de ting, er en anden ting, og at vi yderligere støtter nogle lande, som i øvrigt har en kæmpeproduktion af a-våben, er så i parentes bemærket også ret besynderligt.
Det er jo danske skatteborgeres penge, det her handler om.
Trine Mach (SF), 2011-01-20:
Jamen jeg mangler stadig væk lidt at få et svar på, hvorfor Dansk Folkeparti ikke vil støtte en indsats mod korruption, støtte en indsats for bekæmpelse af den korruption, som ordføreren selv påpeger er et af de store problemer i udviklingslandene.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-20:
Det vil sige, at de for nuværende allerede gør og har gjort – går man ud fra – det, som EITI siger at de skal gøre, nemlig åbent fortæller omverdenen, hvor mange milliarder de sender til de pågældende lande.
Det er jo ikke noget, der lige er opfundet i går; det har eksisteret i årevis.
Er de pågældende landes brede befolkninger blevet bedre stillet af den grund?
Jeg kan simpelt hen bare ikke få øje på det.
Så initiativet er ganske fint, kan man sige, men det har desværre ingen effekt, fordi de mennesker, de lande, de regeringer, der modtager pengene, er fuldstændig ligeglade.
Det vil jeg meget gerne svare på.
Dansk Folkeparti er ikke interesseret i at pålægge danske virksomheder yderligere administrative byrder og specielt ikke, når det ingen betydning har.
Så derfor vil vi ikke acceptere det her forslag.
Og igen: Selvfølgelig vil vi være med til at bekæmpe korruption, men jeg må bare konstatere, at de midler, der har været brugt fra de vestlige demokratiers side over for tredjeverdenslande i årtier, ikke har virket.
Og jeg har den tilgang til verden, at når man har prøvet en ting mange gange, rigtig mange gange, og set, at den ikke virker, må man altså prøve noget nyt.
Karsten Lauritzen (V), 2011-01-20:
Ja, jeg hører det, den socialdemokratiske ordfører siger, men den socialdemokratiske ordfører svarede jo ikke på spørgsmålet.
Jeg bliver nødt til at spørge den socialdemokratiske ordfører direkte: Mistænker Socialdemokratiet A.P. Møller – Mærsk A/S, DONG Energy A/Seller andre store danske anerkendte selskaber for ikke at bekæmpe korruption i deres arbejde i udviklingslandene?
Jamen det har jeg jo redegjort for, men jeg gør det gladelig igen: Norge er det eneste land, som er implementerende, hvilket man lægger op til her, og jeg vil vove den påstand, at når Norge er det eneste land, er det, fordi man har sekretariatet liggende der.
Det, der er formålet med initiativet, er jo det, der foregår i udviklingslandene, og så vil jeg sige, at så er det misforstået at komme med en argumentation om, at Danmark skal være implementerende.
Så må jeg sige, at jeg synes, der er de her undertoner af, at man mistænker danske multinationale selskaber for ikke at opføre sig ordentligt i udviklingslandene, og det ligger der ikke noget bevis for.
Der er en række andre landes multinationale selskaber, som ikke opfører sig ordentligt, og hvor der er bevis for, at de ikke gør det, men så skulle man rette kritikken mod dem i stedet for at rette kritikken mod A.P. Møller – Mærsk A/S og DONG Energy A/S, som jeg må sige at jeg får indtryk af at man gør i det her beslutningsforslag.
Julie Rademacher (S), 2011-01-20:
Mange tak.
I beslutningsforslag nr. B 14 foreslås det, at Danmark tiltræder EITI, som står for Extractive Industries Transparency Initiative.
Det er et initiativ med det formål at sikre en større åbenhed om økonomiske relationer mellem råstofudvindende virksomheder og myndigheder eller andre autoriteter i de lande, hvor virksomhederne arbejder.
Danmarks tiltrædelse af EITI foreslås at inddrage de danske virksomheder, der er involveret i råstofudvinding, bare lige for at få det på plads.
Det er fuldstændig i tråd med det, som tidligere udenrigsminister hr. Per Stig Møller sagde den 17. marts 2003 om, at vi netop skal bekæmpe korruption: »Korruption skævvrider økonomien, skræmmer de private investorer væk og den vender den tunge ende nedad.
Der er ikke noget enkelt svar på, om spørgsmålet om korruption skyldes fattigdom, men det er helt klart, at korruption fastholder udviklingslandene i en ond cirkel.
Korruption er nemlig ikke 'smørelse', som det sommetider bliver hævdet, men derimod 'grus, i samfundsmaskineriet.«
Det forhindrer en sund økonomisk udvikling, snyder statskasser for ressourcer, der ellers ville blive brugt til fælles gavn, og det forhindrer også retfærdighed i retssystemerne.
I udviklingslande er korruption et særlig stort problem, men uigennemsigtighed er et generelt problem i olie-, gas- og mineindustrier og andre udvindingsindustrier, og i den globaliserede økonomi, vi lever i, arbejder der udvindingsfirmaer over hele kloden.
Med andre ord er korruption et globalt problem, som der bør gøres mere for at stoppe, også fra Danmarks side.
Hvis man kan skabe større gennemsigtighed, kan man også mindske korruptionen, og det er muligt at ændre systemet.
I USA tog man et vigtigt skridt, da man sidste sommer vedtog et lovforslag om, at børsnoterede udvindingsvirksomheder på det amerikanske aktiemarked skal foretage rapportering over, hvad de har betalt regeringer i de lande, de arbejder i.
Derfor kan det næppe overraske, at EITI nyder bred støtte fra både nationalstater og klodens førende udvindingsfirmaer.
Norge og mere end 30 lande og en række af verdens største energiselskaber er allerede aktive i initiativet.
Eksemplet med større åbenhed mener jeg også at vi bør følge i Danmark og i resten af Europa.
Vi bør gå forrest.
I en verdensøkonomi, der er som forbundne kar, kan vi ikke forholde os passivt herhjemme, hvis vi ønsker at bekæmpe korruption ude i verden.
Igennem arbejdet med Danmarks udviklingsbistand stiller vi krav om netop gennemsigtighed til vores partnere, og derfor bør vi hylde de samme principper om åbenhed, når det gælder Danmark og danske firmaer.
Derfor er Socialdemokraterne positive over for Enhedslistens forslag om dansk tilslutning til EITI, og vi ser frem til den videre drøftelse af forslaget, B 14, i Udenrigsudvalget.