Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-04-24:
Tak for debatten.
Jeg tror, jeg skal starte med at sige, at det jo i virkeligheden er et stille og roligt forslag om, at civilregistreringen skal ud af folkekirken og over i det offentlige.
Så jeg synes hverken det er aggressivt eller ateistisk at komme med det forslag.
Det behøver det ikke at være.
Der kan være alle mulige andre grunde til det.
Jeg synes også, det er lidt underligt, at argumenterne imod det stritter i alle retninger.
Nogle siger, at det intet har med folkekirken at gøre, det hele bliver digitaliseret, og man kommer aldrig i kontakt med folkekirken, mens andre siger, at folkekirken er vigtig, fordi den er en del af vores kristne kulturarv.
Jeg har det jo på den måde, at jeg synes, at Danmark nok er et af de lande, hvor religion og kirke betyder mindst for befolkningen i hverdagen.
Men det er alligevel folkekirken, der har ansvaret for registrering af nogle af de vigtigste begivenheder borgernes liv, nemlig fødsel, navngivning og dødsfald.
For ikketroende mennesker og for mennesker med en anden tro er det mærkeligt og uforståeligt, at den kristne folkekirke, som de ikke har noget med at gøre, skal blandes ind i deres liv.
Registrering betyder, at mange bliver tvunget til uønsket kontakt med folkekirken, for selv om anmeldelserne af fødsel, fadderskab, navngivning og navneændring sker digitalt i dag og man ikke længere selv skal henvende sig på kordegnekontoret, undgår man ikke personlig kontakt med folkekirkens personregisterfører, hvis der er mangler, tvivlsspørgsmål eller fejl i den civile registrering. Vi synes, det er uforståeligt, og vi mangler en fornuftig forklaring på, at man ikke for længst har overflyttet civilregistreringen til kommunerne.
I lande omkring os, f.eks. i Norge, Sverige, Holland og Tyskland, foregår civilregistreringen hos de offentlige myndigheder, og i Sønderjylland sker registreringen i kommunen; det er et levn fra perioden fra 1864 til 1920, hvor Sønderjylland var under tysk herredømme.
Gennem en årrække har vi konstateret, at folkekirken har en stærkt aftagende betydning for befolkningen.
Det kan vi f.eks. se i kirkestatistikken.
Foreningen Humanistisk Samfund har i 2014 gennem analyseinstituttet YouGov fået foretaget en meningsmåling om befolkningens holdning til civilregistrering.
Der blev spurgt konkret om, hvor registreringen skulle foregå, når et barn fødes, når et menneske ændrer navn, og når et menneske dør.
Der blev interviewet 1.001 voksne danskere, og ifølge svarene mente 75 pct., at registreringen skal ske hos kommunen; 17 pct. mente, at registreringen skal ske i folkekirken; 4 pct. mente, at registreringen skal ske hos det trossamfund, som den enkelte borger tilhører; 5 pct. svarede ved ikke.
I Københavns Kommune er der et arbejde i gang med at få overført civilregistreringen.
Det arbejde har vores fulde opbakning.
Vi mener, det er på høje tid, at skridtet bliver taget fuldt ud, så al civilregistrering bliver overført fra folkekirken til kommunerne.
Det må kunne ske meget enkelt, nemlig ved at man i hele landet indfører samme praksis som i Sønderjylland .
Vi håber på et godt udvalgsarbejde, og så synes jeg også, jeg vil sige tak til dem, herunder fru Karen J. Klint, som har sagt ja til, at de gerne vil diskutere det.
Jeg synes, at selv om forslaget ikke bliver vedtaget, er det vigtigt, at vi tager det som en fortløbende debat også i Kirkeudvalget.