Ida Auken (SF), 2010-03-04:
Jeg vil også gerne takke for debatten i dag.
Jeg synes, hr. Per Clausen fra Enhedslisten sagde det så flot, nemlig at hvis der kommer noget ud af energiforhandlingerne, der er mindre end det, vi har foreslået her, må der være nogle, der ikke taler med den samme tunge i Folketingssalen, når der er offentlighed på, som internt i forhandlingerne, hvor vi jo ikke altid kan referere, hvad der sker.
Alene af den grund synes vi også, at det er fint for demokratiet at få den her diskussion i Folketingssalen, og som sagt havde ministeren jo ikke noget problem med, at vi skulle diskutere det her.
Det ligger som sagt ud over forligsstoffet, og vi har jo tydeligt skrevet, at hvis det skal kunne lade sig gøre at udvide det, skal vi have forligsparterne med.
Så der har vi altså vores på det rene.
Jeg vil sige, at det ikke er mere end 2½ måned siden, at vi havde et klimatopmøde, der slog gruelig fejl.
Derfor kunne man jo godt sige, at det er på tide, at vi politikere, som ikke kunne løfte den internationale opgave, viser befolkningen, at vi vil handle nu, viser befolkningen, at vi vil lade den enkeltes initiativ, som vi ved er rundtomkring, komme dem til gode og faktisk lade dem selv få lov at gøre en indsats ved at sætte solcelleanlæg op.
Lad mig komme med et eksempel: Ude på Amager ligger Kalvebod Miljøcenter, som i dag har et stort solcelleanlæg.
De vil faktisk gerne bygge et dobbelt så stort anlæg.
Det kan betale sig for dem, men det kan de ikke gøre i dag, fordi de ikke kan få lov at benytte sig af den her ordning.
Der er også en del virksomheder, der gerne ville det samme.
Vi synes sådan set, det er ærgerligt, for Danmark er førende på det, der hedder bygningsintegrerede solceller, altså solceller, der er designet med ind i byggeriet.
Hvert eneste år opfører vi 50.000-60.000 nye bygninger i det her land, og mange af dem kunne fint få solceller på.
Hvorfor skal de virksomheder, der bygger, ikke have mulighed for at benytte den her ordning, som jo, når man kigger på bygningsreglementet, svarer til en energibesparelse.
I bygningsreglementet svarer det at sætte solceller op til en energibesparelse.
Hvorfor skal man som virksomhed ikke have lov til at gøre det, når man nu har lov til at renovere sin bygning, selv om det kommer til at koste skattefar penge i provenuindtægter?
Vi mener altså, at vi i Danmark her har en stor mulighed.
Priserne på solceller er faktisk faldet 50 pct. de sidste par år, så det begynder lige pludselig at være rentabelt for folk for alvor at gøre noget ved det her.
En af de ting, der virkelig har gjort det svært for solcelleproducenterne i Danmark at få deres solceller solgt, har været, at der ikke har været så mange, der har været opmærksomme på det her.
Alene af den grund er det godt at få en politisk debat om solceller i offentligheden.
Man kan sige, at det med bekendtgørelsen ikke var så heldigt.
Det gjorde faktisk, at alle de, der overvejede at investere i solceller, gik i panik og blev bange for, om den her ordning var ved at blive ødelagt.
Jeg vil selvfølgelig gerne kvittere for, at Venstre og De Konservative, altså regeringen, gik væk fra det forslag, da den fandt ud af, at det var uhensigtsmæssigt.
Så det behøver vi egentlig ikke at diskutere mere.
De Konservatives ordfører sagde, at vores forslag var for uambitiøst.
Det skal vi huske, når vi sidder i forhandlingerne, for så ved vi i hvert fald, at det, vi har foreslået, er et minimum.
Til Venstre må vi bare sige: Find på en bedre begrundelse for ikke at ville være med.
Vi ved jo godt, at man ikke må stemme oppositionens forslag igennem, så Venstre må finde på en bedre undskyldning end den, man kom med i dag.
Jeg vil også sige til De Konservatives ordfører, at det jo ikke kun er Gaia Solar – de har lavet nogle meget grundige beregninger på det her og på, hvordan der følger arbejdspladser og eksport med på området, så vi mente, at det for oplysningens skyld ville give mening at vedlægge Gaia Solars beregninger – men jo altså også et firma som DONG, der står bag det her.
Og store dele af Dansk Solcelleforening siger, at det her er den helt rigtige måde at gøre det på.
Lytter man til kravene ude i industrien, som jo er dem, der sidder med det her, ja, så svarer de lige præcis til de forslag, vi har stillet, nemlig at få fjernet loftet på 6 kW, at sørge for, at flerfamilieboliger, udlejningsboliger og boligselskaber også bliver omfattet af ordningen, at sørge for, at offentlige og halvoffentlige institutioner får ophævet loftet på 6 kW, og at erhverv også bliver omfattet.
For det første vil fordelen ved at gøre det, som SF foreslår i dag, være, at vi får en masse grønne arbejdspladser ud af det, og på sigt kan vi også få en eksport, fordi vi er dygtige til de bygningsintegrerede solceller.
Og der må jeg lige korrigere De Konservatives ordfører, for jeg tror godt, at folk langt ind i energikredse ved, at hvis der er nogen, der har været førende med hensyn til at skubbe til det grønne erhvervsliv, er det altså SF.
Så det tror jeg ikke vi behøver at diskutere i dag.
For det andet vil jeg sige, at vi vil få mindre afhængighed af usikre stater, som producerer olie og gas.
Solceller kommer selvfølgelig ikke til at udgøre nogen kæmpe stor andel de første år, men vi kan altså ikke udelukke et ordentligt gennembrud på området af dramatiske dimensioner.
For det tredje vil vi have et mindre kulforbrug, dvs. mindre CO2-udledning.
For det fjerde har solceller den fordel, at de producerer strøm om dagen, hvor strømforbruget er højt, og ikke midt om natten.
Det er sådan set enormt vigtigt for at kunne balancere de udfordringer, vi har i elsystemet i dag, at vi har nogle vedvarende energiteknologi, som er fokuseret specifikt på dagen.
Det er en stor styrke ved solcellerne.
For det femte har solcellerne den fordel, at de involverer slutbrugerne.
Det vil sige, at man, når man har sit solcelleanlæg derhjemme eller på sin virksomhed, lige pludselig bliver klar over, hvad det er for et energiforbrug, man har, for det er det, man opvejer, når måleren løber baglæns.
Så det vil have en masse fordele i forhold til også at gøre folk opmærksomme på energibesparelser.
For det sjette synes vi, at det er en rigtig god idé, at den enkelte virksomhed og borger har mulighed for faktisk at gøre noget – også gerne i morgen.