runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-12:
Det er jo lidt interessant, for nu kommer vi jo over i en helt anden argumentation end den, vi har hørt indtil videre i hvert fald.
Nu er det pludselig, fordi det er galt med kommunerne.
Nu er det ikke patienterne, der er noget galt med, nu er det kommunerne, det er galt med.
Og så kan jeg forstå, at det er vigtigt, at der er en læge med ind over til at afgøre det.
Men forslaget her taler jo netop om en situation, hvor lægerne har besluttet, at der ikke er mere gøre.
Så det synes jeg jo er lidt interessant.
Jeg kunne så godt tænke mig at høre ordføreren: Er det her endnu et forsøg på at give indtryk af, at der er håb?
Dansk Folkeparti vil gerne indgyde håb til de mennesker i Danmark, som er ramt af alvorlig, livstruende sygdom, og som måske kan finde hjælp et andet sted i verden, og så ser vi, når nu vi kommer til andenbehandlingen af det her forslag, at Dansk Folkeparti igen løber fra sit løfte.
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Det er så noget andet.
I den forbindelse handler det ikke om, om de har været i tv eller ikke har været i tv, men det er på grund af de tv-udsendelser og avisskriverier, at det her forslag er opstået.
Havde det ikke været vist i tv, eller havde det ikke været i avisen - de sygdomme er alvorlige nok - havde vi ikke set det her forslag.
Det er jeg ret overbevist om.
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Nu har jeg heller ikke sagt, at vi bare skal stryge deres forsørgelsesgrundlag.
Karl H. Bornhøft (SF), 2009-05-12:
Vi er jo, alle parter herinde, bevidst om, at det, vi taler om, er en gruppe af mennesker, hvortil det egentlige behandlingstilbud så at sige er overstået.
Derfor vil jeg godt spørge ordføreren: Når vi nu står i en situation af den karakter, og det pågældende menneske vælger at prøve et alternativt tilbud, som der ikke er en lægehenvisning til, inden for EU, så får vedkommende jo sin ret til sygedagpenge med.
Hvordan adskiller den situation sig for den enkelte, hvis den pågældende nu vælger et tilbud uden for EU, og kan ordføreren give mig en bare nogenlunde rimelig forklaring på, hvorfor der skal være forskel på, om man vælger tilbud inden for EU eller uden for EU?
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Hvad angår, om der skal være forskel på inden for eller uden for EU
: Nu er hr. Karl H. Bornhøft jo EU-tilhænger og synes, at der skal være ens regler i hele EU.
Det er det, der ligger i, at der skal være forskel på, om det er inden for EU eller uden for EU.
Som sagt synes jeg, at der er en gruppe, som man skal prøve at se hvordan man tager hånd om.
I den forbindelse er Dansk Folkeparti ikke enige med SF i, at det skal være det forslag her, men Dansk Folkeparti vil gerne gå konstruktivt ind i arbejdet og se på, hvordan der kan findes en fornuftig løsning vedrørende sygedagpenge for den gruppe.
Karl H. Bornhøft (SF), 2009-05-12:
Jeg er selvfølgelig glad for tilsagnet om at prøve at finde en løsning.
Spørgsmålet drejer sig om, hvorvidt ordføreren kan give en fornuftig forklaring på, hvorfor begrænsningen i den her sammenhæng skal være EU.
Kunne ordføreren ikke i den her sammenhæng prøve på at give os et lille indblik i, om der faktisk er en forskellig forståelse af det her, eller om det, Dansk Folkeparti eventuelt kunne ønske sig, er, at tilbuddet heller ikke skal gælde inden for EU, for så synes jeg måske, at det er lettere at forstå.
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Jo, men altså, det er på grund af EU-reglerne, der siger, at der skal være ens regler inden for EU
Det er den frie bevægelighed i EU, der gør, at man kan rejse til et andet land i EU og have sine sygedagpenge med der.
Det er der, hvor det ligger.
Når vi så kommer uden for EU, er det højst sandsynligt, at vi har forskellig opfattelse af, hvor man kan rejse hen.
Vi ved, at Kræftens Bekæmpelse har været i Kina for at undersøge tingene, men de er ikke kommet frem med nogle resultater, der viser, at der skulle være en helbredende virkning alle steder ved den behandling, som de laver dernede.
Det er der, hvor jeg godt vil se lidt nærmere på, hvad man kan stille af krav til, at folk får den behandling, og at de så får sygedagpengene med til den behandling.
Kan man gøre et eller andet for at hjælpe dem?
Det vil jeg gerne i forbindelse med udvalgsarbejdet gå konstruktivt ind og se på.
Frank Aaen (EL), 2009-05-12:
Det står jo allerede i forslaget, at kommunen kan træffe en afgørelse, så det er jo ikke bare et tagselvbord.
Jeg forstod ærlig talt overhovedet ikke argumentationen i Dansk Folkepartis ordførerindlæg.
Jeg har forstået, at det, der er problemet, er, at der ikke bare står kræftsygdomme, men livstruende sygdomme.
Men det kan da ikke være sådan, at det kun skal gælde for folk, der har været i fjernsynet.
Det må da være en almen ret for alle, hvis liv er truet af en sygdom, at de kan få sygedagpenge, mens de forsøger at opnå en behandling.
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Det, jeg har forstået af forslaget, er, at det drejer sig om kræftpatienter, samtidig med at der står behandling af livstruende sygdomme uden for EU.
Hvad er det, vi snakker om?
Er det, at vi skal hjælpe den gruppe kræftpatienter, der tager til Kina, eller er det, at alle, der har en livstruende sygdom, skal have lov til at rejse uden for EU og søge en eller anden alternativ behandling?
Det, det her forslag handler om, er, at alle, der har en livstruende sygdom, kan sige, at de gerne vil et sted hen for at få en alternativ behandling, fordi de tror, at det kan hjælpe, og så skal de have lov til at rejse.
Der kan så være en, der søger en healer eller noget andet, som vedkommende tror på kan hjælpe.
Jeg er ikke sikker på, at det er den vej, vi skal gå.
Frank Aaen (EL), 2009-05-12:
Nu kom der en helt ny argumentation.
Jeg synes ikke, at det er helt nemt at holde styr på det.
Her står, at kommunen kan give tilladelse til, at man tager sygedagpengene med.
Så der er altså mulighed for at se på det.
Men det afgørende kan vel ikke være, om det er en healer, der healer kræft, eller om det er en healer, der healer en anden livstruende sygdom.
Hvis det er livstruende, og hvis man synes, at mennesker skal have chancen for at søge en behandling, der ikke gives i Danmark, skal de vel have deres sygedagpenge med.
Jeg kan slet ikke forstå Dansk Folkepartis argumentation imod det her forslag.
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Jeg kan garantere hr. Eigil Andersen for, at der er mere handling i Dansk Folkeparti, end der er i Socialistisk Folkeparti.
Det, vi har fået gennemført i den tid, vi har siddet som støtteparti, er mere, end Socialistisk Folkeparti nogen sinde har fået gennemført i den lange periode, hvor man har støttet en S-ledet regering.
Peter Juel Jensen (V), 2009-05-12:
Altså, Venstre har ikke selvstændigt lavet nogen oplysningskampagne; det synes jeg at man har en fagbevægelse til.
Venstre har i den grad bakket op om fagbevægelsens handlemuligheder, vi har altid været i en god dialog med fagbevægelsen, og vi støtter fagbevægelsen i den kamp, det er at få folk til at melde sig ind i en a-kasse, men vi har ikke været bannerførere for, at man skal melde sig ind i en a-kasse.
Men vi har mange gode tillidsfolk ude på arbejdspladserne, som i mine øjne er delvis statsbetalte, i og med at man kan trække sit fagforeningskontingent fra, og jeg tror faktisk, at de er sig deres opgave bevidst.
Det er i hvert fald den oplevelse, jeg har haft, når jeg er kommet ud på arbejdspladser, hvor jeg selv har været virkende.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-12:
Jeg er fuldstændig enig i, at der er rigtig mange gode tillidsfolk ude på arbejdsmarkedet, men jeg er ikke sikker på, at Venstre har nogen derude, som der blev sagt.
Men jeg har jo været herinde i en del år, og jeg har bare oplevet et sandt pres direkte mod fagbevægelsen, nemlig at trække så mange muskler ud af fagbevægelsen, sørge for, at de ikke kunne organisere, deltidslov, eksklusivbestemmelser og alle mulige ting; lige så snart man kunne komme til at sætte et angreb ind, lige så snart man kunne komme til at lave noget med at forringe dagpengene, lige så snart man kunne komme til at forringe de supplerende dagpenge, så var man der som et bøjet søm.
Det er jo derfor, at det virker som hul tale, når man siger, at man synes, det er godt, at de skal melde sig ind, for samtidig har man jo forringet den ordning, som man var en del af; den har man gjort endnu ringere, end den var før, og derfor virker det for mig som hul tale, når man siger, at man har gjort en hel masse for, at folk skal melde sig ind.
Det kan jeg virkelig ikke se.
Peter Juel Jensen (V), 2009-05-12:
Jeg deler ikke ordførerens opfattelse.
Da jeg blev valgt ind i Folketinget og kom i Arbejdsmarkedsudvalget, var jeg samtidig inviteret på besøg oppe hos LO, og jeg kunne faktisk ikke høre forskel på en formand for LO og den daværende beskæftigelsesminister.
Det var faktisk ikke meget, og jeg synes, at man på flere områder var meget lig hinanden.
Så jeg kan ikke se, at Venstre skulle være nogen trussel mod fagbevægelserne.
Det må jo tyde på, at LO har fuld tillid til den her siddende regering og til Venstre.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-12:
Jeg vil bare gerne høre, hvilke initiativer Venstre har taget for at sørge for incitamenter til, at folk melder sig ind i en a-kasse.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Jeg tror, at hvis vi nu siger, at man kan melde sig ind og få dagpengeret efter et halvt års forløb og et halvt års arbejde, så vil det føre til, at der bliver flere a-kassemedlemmer, end der er i dag.
Hvorfor tror Dansk Folkeparti, at der vil blive færre?
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Men det beviser jo, at vi i netop den situation, hvor vi så har stor beskæftigelse, og der ikke er så stor chance for at miste sit arbejde, har en anden situation, hvor man vil sige: Hvorfor skal vi melde os ind i en a-kasse?
Vi venter bare, indtil situationen vender og det ser ud til, at vi mister vores job, for så har Socialistisk Folkeparti sikret, at vi bare kan vente med at melde os ind, til 26 uger før vi mister jobbet, for så er vi understøttelsesberettigede.
Hr. Eigil Andersen har egentlig selv svaret på det.
Peter Juel Jensen (V), 2009-05-12:
Nu er retfærdighed jo mange ting.
Jeg kan ikke se, at det skulle være mere retfærdigt.
Med hensyn til de ufaglærte går jeg ud fra, at tillidsmanden, når de så kommer ud på arbejdspladsen, tager fat i dem og får dem til at melde sig ind i en a-kasse med det samme, når de træder ud på arbejdspladsen.
Det er i hvert fald den forventning, jeg har til en tillidsmand, i og med at denne faktisk mere eller mindre er statsbetalt; i og med at man kan trække sit kontingent fra, forventer jeg, at tillidsmanden er aktiv også på det område her og hjælper sine medlemmer.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-12:
Jeg hørte ministeren sige, at det, fordi det var en forsikringsordning, var rimeligt, at der var 1 års karensperiode, inden man kunne få dagpenge.
Det synspunkt kan man selvfølgelig godt have.
Men kunne ministeren så ikke nævne andre forsikringer, man tegner, der ikke virker fra den dag, man tegner dem?
Jeg mener ikke, at det er en begrundelse, at det er en forsikringsordning.
Man kan vel diskutere, hvornår den skal træde i kraft.
Med hensyn til de fleste forsikringer - brandforsikring på et hus og en bilforsikring - tror jeg, de fleste synes, at det ville være rimeligt, at den træder i kraft den dag, man erhverver huset eller bilen, bare for en sikkerheds skyld.
Men hvorfor skal det lige være sådan med arbejdsløshedsforsikring?
Inger Støjberg (V), 2009-05-12:
Nu synes jeg måske nok, at man må sige, at arbejdsløshedsforsikring er noget specielt.
Vi kan jo sige, at man som dimittend ikke skal være medlem ret længe, før forsikringen virker.
Man kan sige, at det er dem, der kommer sådan lige udefra og bliver kastet ind i det, hvorimod man må sige, at for os, der måske har været på arbejdsmarkedet i nogle år, synes jeg kun, det er rimeligt, at man også skal indbetale i en vis periode, før man kan drage nytte af det.
Men nu er jeg selvfølgelig ikke i en situation, hvor jeg kan spørge hr. Bjarne Laustsen om det her forslag, for jeg er jo egentlig meget interesseret i Socialdemokratiets holdning til det her, for man må sige, at den jo har skiftet lidt over tid.
Og internt i Socialdemokratiet er der måske sådan lidt forskellige opfattelser af lige præcis det her forslag.
Men det vil jeg jo glæde mig til at høre lige om lidt.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-12:
Jeg synes, det vil være en god idé, hvis ministeren svarer på de spørgsmål, som folketingsmedlemmerne stiller, for det er jo sådan set det, man har en minister til.
Jeg hører, at ministeren bruger det ordvalg, at hun siger, at det er en forsikringsordning, og at fordi det er en forsikringsordning, er det rimeligt, at der er 1 års karensperiode, inden man kan få noget af den.
Jamen hvem siger det?
Det er vel politisk besluttet.
Jeg synes, vi skulle opfordre alle til at melde sig ind, og jeg har slået ring omkring dem og forsvaret dem, alt hvad jeg kunne, for jeg synes, det er en god ordning.
Men jeg kan ikke forstå argumentet om, at fordi det er en forsikringsordning, skal der være en karensperiode på 1 år.
Inger Støjberg (V), 2009-05-12:
Nu kan man sige, at det jo ikke bare er en forsikringsordning.
Det er en forsikringsordning, der har sit første lovgrundlag allerede tilbage i 1907.
Så man må jo sige, at det, vi står med her, altså er rimelig velovervejet.
Men når jeg nu argumenterer med forsikringsordningen, er det jo netop, fordi vi kan tage de unge som eksempel.
De bliver kastet ind på arbejdsmarkedet, og de kan allerede efter 1 måned drage nytte af a-kassen.
Det kan man jo ret nemt sammenligne med det at tegne en anden forsikring.
Hvorimod man må sige, at alle os, der har været på arbejdsmarkedet i nogle år, har haft tid til at overveje det her.
Vi har lukreret på, at vi så ikke har indbetalt til en arbejdsløshedsforsikring.
Det synes jeg ikke det er.
Peter Juel Jensen (V), 2009-05-12:
Også her er jeg ordfører for både De Konservative og Venstre.
B 169 handler om forbedret ret til dagpenge for forsikrede ledige.
Som loven er i dag, er der en række betingelser, der skal være opfyldt.
Man skal bl.a. have været medlem af en a-kasse i 1 år, men har man lige gennemført en erhvervsmæssig uddannelse af mindst 18 måneders varighed, opnår man dog ret til dagpenge efter 1 måned efter uddannelsens afslutning.
Man skal opfylde beskæftigelseskravet, og det vil sige, at man skal have haft arbejde i en periode, som sammenlagt svarer til fagets fulde arbejdstid i mindst 52 uger inden for de sidste 3 år.
Og man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det er tre af de vigtigste betingelser.
I mine øjne er et medlemskab af en a-kasse en forsikring, og det tør jeg godt sige, selv om jeg lige har overværet den forrige debat.
Man forsikrer sig mod en situation, hvis man kommer ud for at miste sit arbejde.
Hånden på hjertet, jeg finder det ikke helt acceptabelt, at man i de fede tider kan køre på frihjul i forhold til dagpengesystemet og lade være med at tegne sin forsikring for så herefter at nyde det gode, som forudseende borgere i fællesskab og i fuld solidaritet har sparet op til.
Det er ikke rimeligt.
Jeg er også bekymret over signalværdien.
Hvis man tror, at dette vil skabe ro, så overvej situationen.
Borgere, der i dag er medlem, vil ændre adfærd, hvilket vil medføre nogle - i mine øjne - uhensigtsmæssige bevægelser ind og ud af a-kasserne.
Lad mig give et eksempel: En funktionær med en forholdsvis lang anciennitet har typisk et opsigelsesvarsel på 6 måneder.
Funktionæren vil kunne melde sig ind, samme dag som opsigelsesvarslet kommer og vil kunne gøre krav på dagpenge.
Vi skal værne om vores arbejdsløshedsforsikring.
Man kan for et relativt lille beløb forsikre sig mod ledighed.
Den ordning er med til at sikre et meget fleksibelt arbejdsmarked, som alle parter bedst kan være tjent med, og det vil Venstre og De Konservative ikke gamble med.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Ordføreren nævner, at man, hvis man tager en uddannelse, kan få dagpenge som dimittend efter 1 måneds a-kasse-medlemskab.
Men hvis man arbejder, hvis man er ufaglært og ikke har taget nogen uddannelse, skal man arbejde 1 år og være medlem 1 år.
Jeg mener, det er dybt uretfærdigt.
Hvorfor mener ordføreren, at det er retfærdigt?
Peter Juel Jensen (V), 2009-05-12:
Jeg har ikke været med fra starten, men jeg tror, man har lavet det her for at sikre, at folk, der har taget en uddannelse, kommer hurtigt og trygt ind på arbejdsmarkedet.
Med hensyn til de ufaglærte vil jeg sige, at de jo godt er klar over for det får de at vide på arbejdspladsen, når de møder, og når de møder deres tillidsmand - at det altid er klogt at melde sig ind i en a-kasse.
Sådan en ordning har vi faktisk ikke ude på studierne.
Derfor fanger vi dem, der har læst, og dem, der er dimitteret, op.
Ude på arbejdspladserne er der gudskelov en tillidsmand, der tager fat i de unge mennesker og siger: Hør, kammerat, det er en god idé, at du melder dig ind i en a-kasse, for hvis uheldet er ude, har du et økonomisk grundlag.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Det, som vi har gjort fra SF's side, er, at vi foreslår, at man som ufaglært i det her eksempel fremover skal kunne blive a-kasse-medlem og få dagpengeret efter ½ års arbejde og medlemskab.
Det er jo i virkeligheden også mere end det, der gælder for en, der har taget en uddannelse, som kan nøjes med 1 måned.
Men det er da væsentligt bedre, end at man skal vente et helt år.
Og jeg håber, at ordføreren kan se, at vi på den måde i virkeligheden har nærmet os det, som man har som rettighed, hvis man tager en uddannelse, sådan at det faktisk er en større retfærdighed, at man kan nøjes med ½ års medlemskab, hvis man er ufaglært.
Nu er det så sådan, at der er knap 300.000 mennesker i Danmark, som hverken er medlem af en a-kasse eller vil have ret til kontanthjælp, hvis de bliver fyret og mister deres job.
Det vil altså sige, at man kan forestille sig, at titusinder af familier må gå fra hus og hjem, fordi den ene part i parforholdet har 0 kroner i indtægt.
Er det virkelig Dansk Folkepartis alvor, at der ikke skal gøres noget for at hjælpe disse mennesker?
Kan det være rigtigt, at Dansk Folkeparti mener, at de her titusinder af mennesker bare skal gå fra hus og hjem?
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Jamen nu er det sådan, at jeg ikke tror det samme som hr. Eigil Andersen; jeg tror ikke, der er 300.000, der ikke har meldt sig ind i en a-kasse, og som vil blive fyret her og nu.
For jeg vil give hr. Eigil Andersen ret i, at hvis der er 300.000, der her og nu bliver afskediget og ikke har meldt sig ind i en a-kasse - altså, hvis det lige nøjagtig er de 300.000 - så har vi et stort problem.
Men jeg har i hvert fald ikke noget tal på, hvad det er for nogle typer af mennesker, der ikke har meldt sig ind i en a-kasse; hvad uddannelse, de har; hvad job, de har.
Men det er et problem, hvis dem, der er ude på det almindelige arbejdsmarked, ikke lytter til et godt råd og så sikrer sig.
Jeg har altid sørget for, at mine børn har sikret sig og meldt sig ind i en a-kasse.
Det vil jeg også opfordre andre til at gøre.
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Jeg vil gerne spørge hr. Eigil Andersen angående de 26 uger.
Der er jo mange, der kan få fordel af de 26 uger, men i det tilfælde - det er et hypotetisk spørgsmål, det er der jo mange spørgsmål der er - at afskedigelsen kommer efter 20 ugers medlemskab, får den pågældende jo ikke gavn af de 26 uger, og vil hr. Eigil Andersen så komme med et forslag om at nedsætte til 20 uger eller 15 uger?
Så vil vi jo komme i den situation, at rigtig mange falder udenfor, fordi de bliver afskediget, inden de har været medlem i 26 uger.
Det er det, der er begrundelsen for, at hr. Eigil Andersen gerne vil sætte ned til 26 uger, men hvad så med alle dem, der måske bliver afskediget inden 26 uger?
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Det vil jeg da meget gerne svare på.
Jeg kan sige, at hvis det bliver sat ned til 26 ugers medlemskab og 26 ugers arbejde, vil vi ikke senere komme med forslag om, at det skal være 20 uger.
Så har hr. Bent Bøgsted fuldstændig ret i, at den, der bliver fyret efter 20 uger, har et problem med sin indtægt; det er fuldstændig rigtigt.
Så har vi gjort noget for en væsentlig gruppe, men vi har ikke gjort det over for alle, og det skyldes, at vi også synes, der skal være en balance og en vis rimelighed i tingene, herunder at man trods alt også skal have tilknytning til arbejdsmarkedet i en vis tid, før man kan sige, at man har en varig tilknytning.
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Jeg kan forstå på hr. Eigil Andersen, at det her gælder for nyindmeldte i a-kasserne, og det vil sige, at der så kan være en stor gruppe, der har indmeldt sig i en a-kasse inden for det seneste halve år, som ikke kan få gavn af hr. Eigil Andersens forslag.
De er jo ikke nytilmeldte, de er medlem af en a-kasse.
Er det sådan, at alle, der enten endnu ikke har været på arbejdsmarkedet eller ikke har været medlem af en a-kasse i 26 uger, kan blive omfattet af det forslag, hr. Eigil Andersen kommer med, eller er det kun, sådan som jeg har forstået det, nyindmeldte a-kasse-medlemmer, der kun skal have været medlemmer i 26 uger?
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Jeg vil umiddelbart mene, at hvis vi vedtog forslaget på mandag, ville det også omfatte dem, der har meldt sig ind i den seneste tid.
Det er mit svar.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-12:
Så der er også andre måder at anskue tingene på end med de retfærdighedsbriller, som hr. Frank Aaen har på i dagens anledning.
Jeg vil gerne spørge om det endnu en gang, for jeg synes ikke, at jeg fik et svar på det.
Kommunerne vil ikke have nogen folk ansat til at yde den her ekstra service, eksempelvis beskæftigelseskonsulenter, socialrådgivere osv., netop fordi det vil være det helt oplagte sted for en kommune at spare, hvis ikke kommunen har en forpligtelse.
Kan ordføreren dog ikke i det mindste anerkende den side af problematikken?
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Jamen det fungerer udmærket, som det er i dag.
Det er ikke med i Dansk Folkepartis tanker, at a-kasserne skulle lægges ind under kommunerne.
Frank Aaen (EL), 2009-05-12:
Mange tak.
Nu kan vi jo altid diskutere tallet 300.000 eller et andet tal.
Det er uden for enhver tvivl, at det er mange, mange tusind, der står til at blive arbejdsløse, og som for en stor del ikke vil have ret til dagpenge, hverken af den ene slags eller den anden slags.
Hvad har Dansk Folkeparti tænkt sig at gøre for at hjælpe dem, der kommer ud i enorme problemer, fordi de står uden indkomst på grund af en fyring?
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Jamen jeg har ikke nogen oplysninger om, at der er 300.000, der ikke er med i en a-kasse, der står til at blive afskediget.
Så jeg synes, det er et hypotetisk spørgsmål, hr. Frank Aaen stiller.
Frank Aaen (EL), 2009-05-12:
Nu sagde jeg udtrykkeligt, at det ikke var hængt op på tallet 300.000, men at det uden tvivl er rigtig, rigtig mange mennesker, der er på vej til at blive arbejdsløse, og en meget stor procentdel af dem vil vise sig ikke at være sikret på nogen måde og går derfor fra lønindkomst til 0 kroner i indkomst.
Hvad vil Dansk Folkeparti gøre for at hjælpe de mennesker, der kommer ud i så dramatisk en situation?
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Vi er i en situation, hvor der er mange, der har fravalgt a-kassen.
De siger, at de nok skal klare sig.
Jeg håber virkelig, at de folk også er blevet orienteret om risikoen ved at fravælge a-kassen.
Vi har ikke fagforeningstvang, og vi har ikke a-kassetvang her i Danmark.
Jeg ved godt, at hr. Frank Aaen gerne så, at alle skulle være tvunget til at være med i en a-kasse.
Jeg har tidligere givet udtryk for, at det er Enhedslistens ønske, at der skal være tvangsmedlemskab af a-kassen, men det er ikke Dansk Folkepartis ønske.
Der skal stadig væk være den frivillighed, at man kan fravælge a-kassen, men i den situation skal man også være klar over, hvilke konsekvenser det kan få at fravælge a-kassen.