runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-10-09:
Det skyldes jo, at det tidligere har været omfattet af en kongelig anordning, som nu falder bort, og når den anordning falder bort, skal der jo altså vedtages denne undtagelse, at der på Miljøministeriets område er ting, der ikke skal indføres i Lovtidende.
Det er jo sådan, at de forskrifter, der omfattes af lovforslaget, hovedsagelig henvender sig til en snæver kreds af erhvervsdrivende.
Lovforslaget giver mulighed for en anden og mere målrettet kundgørelse for disse brugere, f.eks. kan offentliggørelsen ske ved links på Miljøministeriets hjemmeside direkte til de originale dokumenter eventuelt FN’s hjemmeside eller andre tilsvarende sider.
Det betyder, at en meget begrænset brugerkreds kan gøre sig bekendt med disse standarder.
Jørn Dohrmann (DF), 2007-10-09:
Som vi ser det i Dansk Folkeparti, at man på det her område gerne vil have lov til at have nogle undtagelser, må vi sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig ser positivt på det, men vi vil alligevel også gerne have, at de oplysninger, som skal lægges frem, skal være fuldt tilgængelige for borgerne.
Det skal være sådan, at der ikke er tvivl om, hvor borgerne får deres oplysninger.
Det er rigtigt, som det blev nævnt før, at det, der er lagt frem her, er meget teknisk, men alligevel er det vigtigt, at der ikke er nogen, der bagefter kan komme og sige: Det vidste vi ikke, og vi vidste ikke, hvor vi skulle få oplysningerne henne.
Derfor må vi nok sige til ministeren, at vi er meget indstillet på, at man også ligesom indbygger en evaluering af lovforslaget her, sådan at man i hvert fald er sikker på, at tingene fungerer.
Sådan som vi også ser det, kan det give færre ting at behandle i Folketingssalen og i ministerierne og dermed give en mindre arbejdsbyrde.
Derfor kunne vi også godt tænke os at få nogle eksempler på, hvordan de her fritagelser, som er nævnt i forslaget, bliver håndteret.
Her tænker jeg også på CO2-kvoter og den slags ting, som kunne være nogle af de ting, som kunne fritages.
Men det er rigtigt, at det er et teknisk lovforslag.
Det er i hvert fald ikke af samme slags som det, vi skal tale om senere i folketingssamlingen her, omkring Åmosen og den slags ting, for det tror jeg er mere håndfast at gå til.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi får det her nøje belyst i udvalgsbehandlingen, men som udgangspunkt er vi selvfølgelig positive over for lovforslaget her.
Men det er som sagt vigtigt, at alle kan få de her oplysninger, og at de er lettilgængelige.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-10-09:
Jeg elsker, når der er en radikal ordfører, der siger, at der er nogle principper, der skal følges, og det er klart, at jeg gerne vil kende de principper.
Her er der jo tale om, at det er meget specialiserede oplysninger - standarder osv. - som kun skal kundgøres for en mindre kreds.
Hvad er alternativet?
Connie Hedegaard (KF), 2007-10-09:
Tak for opbakningen til det her mest tekniske lovforslag.
Jeg skal ikke komme meget ind på baggrunden, som adskillige ordførere allerede har været inde på.
Jeg skal bare sige, at en teknisk specifikation indeholder meget tekniske og detaljerede krav til f.eks. anlæg eller produkter.
Det vil sige, at de forskrifter, vi taler om her, typisk retter sig mod en meget snæver kreds af erhvervsdrivende.
Det er simpelt hen også præmissen for hele lovforslaget.
Det skal så også siges, at de tekniske specifikationer ofte er egentlige standarder.
Det er i mange tilfælde hensigtsmæssigt at kunne henvise til sådanne standarder i reglerne, for kravene i standarderne er kendt og accepteret af de grupper, der arbejder med det pågældende område i hverdagen.
Og jeg vil gerne sige til specielt hr. Ole Glahn, at der er det ikke så let at sige, at man bare kan opføre de standarder i Lovtidende.
For på grund af ophavsretten er der nogle grænser for, hvor mange af disse standarder man kan offentliggøre i Lovtidende, og det er sådan set det, der har affødt det her lovforslag.
Det er ikke så enkelt, som hr. Ole Glahn ellers får det til at lyde.
Lovforslaget åbner så også som noget nyt mulighed for at undtage visse internationale dokumenter fra kundgørelse i Lovtidende, det kan f.eks. være FN- eller OECD- beslutninger.
Selv om lovforslaget giver mulighed for at undtage visse dokumenter fra at blive kundgjort i Lovtidende, vil jeg gerne understrege, at det altså ikke er ensbetydende med, at man også skal benytte den mulighed i hvert enkelt tilfælde.
Det fremgår nemlig klart af lovforslaget, at der er en pligt til i hvert enkelt tilfælde at overveje konkret, om der er en grund til, at netop disse dokumenter skal undtages.
Og er der ikke det, skal dokumenterne kundgøres i Lovtidende.
Ellers sikrer lovforslaget, at de dokumenter, der ikke bliver kundgjort i Lovtidende, i stedet bliver kundgjort på en anden måde - bl.a., som det er nævnt, via et link fra Miljøministeriets hjemmeside direkte til det originale dokument på f.eks. FN’s hjemmeside eller andre tilsvarende hjemmesider.
Så det er altså ikke sådan, at befolkningen ikke vil kunne nå frem til de dokumenter, som de selvfølgelig skal kunne nå frem til.
De tekniske forskrifter, der er omfattet af ophavsretten, kan f.eks. ligge til gennemsyn hos den myndighed, der administrerer ordningen.
Og sådan synes jeg rent faktisk, at lovforslaget bærer præg af, at der er tænkt på forskellige slags situationer.
Det er jo så det, jeg forstod at hr. Per Clausen vil bede om nogle eksempler på, og dem kan vi jo bare sørge for kommer over til udvalget.
Så jeg håber, at lovforslaget ved tredjebehandlingen kan samle en bred opbakning.
Jeg mener altså, at der er meget sund fornuft i det.
Jørn Dohrmann (DF), 2007-10-09:
Man kan jo selvfølgelig vælge den taktik ikke at ville svare på de spørgsmål, der bliver stillet, men det er dybt skuffende, at man ikke svarer på, hvorfor De Radikale nu går ind for at nedlægge CO2-neutrale energiformer såsom vandkraftværker.
Hvorfor går De Radikale ind for det?
Det er i orden, at man ikke vil forholde sig til en erstatningsordning, når det er sådan, at naboer osv. belastes -
det kan jeg sagtens forholde mig til, for det ligger måske lidt i udkanten af spørgsmålet her - men hvorfor forholder hr. Ole Glahn sig ikke til, at man altså her går ind og siger, at man nu vil nedlægge CO2-neutrale energiformer såsom vandkraftværker i Danmark?
Man må da kunne forholde sig til bare ét af spørgsmålene.
Jeg så også gerne, at ordføreren ligesom kunne tage stilling til, om han synes, det er rimeligt, som vi kender det vedrørende motorvejene, at man får erstatning, hvis man kan påvise, at man har fået et tab, men det kan jeg så forstå at hr. Ole Glahn ikke vil forholde sig til i dag.
Jacob Jensen (V), 2007-10-09:
Alt er jo muligt under udvalgsarbejdet, og jeg ser frem til drøftelsen af også det forslag, som hr. John Dyrby Paulsen her rejser, men jeg vil bare sige, at det for os i Venstre altså er afgørende, at vi ikke laver stramninger.
Det er vigtigt, at vi understøtter den kultur, der er, og som går ud på, at folk kan være med til at eje en virksomhed.
Nu er det her altså trods alt i det store billede ikke de helt store penge, vi flytter, men principielt ja, det er vigtigt for os, at vi understøtter den kultur, og det tror vi, som jeg sagde i mit svar til hr. Morten Homann for et øjeblik siden, faktisk vil være med til at støtte erhvervslivet og dermed også de muligheder, som erhvervslivet har, så det dermed kan give et afkast til os alle sammen i den sidste ende.
Men muligheden er jo altså åben, og jeg ser da frem til hr. John Dyrby Paulsens forslag, så vi kan diskutere det nærmere i udvalget.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-09:
Jeg vil godt følge lidt op på det spørgsmål, der er stillet af de to foregående spørgere, for jeg synes egentlig, det er lidt interessant med den vinkel, som hr. Jacob Jensen ser det ud fra, nemlig at det her er af hensyn til kapitaltilførslen til virksomhederne.
Det kan jeg sådan set godt følge.
Men var det så ikke en idé, hvis vi under udvalgsarbejdet prøvede at tage et par andre briller på og i stedet for at sløjfe de regler, der gælder nu i dag for børsnoterede selskaber, så udvidede dem til også at gælde det, der hedder aktier, som er noteret på et reguleret marked og optaget til handel på et reguleret marked, så vi i virkeligheden udvider de bestemmelser, vi har i dag, med den lidt mere restriktive adgang til at fradrage tab også i andre indkomstkilder? Kan hr. Jacob Jensen ikke bekræfte, at det i hvert fald var noget, vi kunne overveje under udvalgsarbejdet?
For så får vi jo den situation, som hr. Jacob Jensen har påpeget nogle gange, og som jeg delvis er enig i, nemlig at man ikke har forskelle, og at man ikke har nogen spekulationsmuligheder mellem den ene type marked og den anden type notering.
Var det ikke en mulighed at gøre det den vej rundt?
Jacob Jensen (V), 2007-10-09:
Først skal man jo lige have proportionerne i orden.
Det er rigtigt, og det kan jeg selvfølgelig bekræfte, det står jo i bemærkningerne, at der er et rentetab på 50 mio. kr., men vi skal også ligesom se det i den store sammenhæng.
Det er den ene del.
Den anden del er, at det, det jo egentlig handler om, når vi laver regler herinde, er, at vi sikrer, at samfundet kommer bedst muligt ud af de her situationer, og jeg tror faktisk også, at vi ved det her undgår de spekulationsmuligheder, der ville ligge, hvis reglerne var uens, alt efter om virksomhederne var børsnoterede eller ikke var det i den her sammenhæng, og at vi understøtter den kultur, der ligger.
Mange mennesker tager del i et ejerskab af erhvervslivet og virksomhederne.
Jeg tror faktisk, at vi, hvis vi ikke gør det, vil komme ud med et endnu dårligere resultat rent samfundsmæssigt end de 50 mio. kr., som hr. Morten Homann henviser til.
Så ud fra de penge, der måtte være til rådighed til velfærd eller andre ting, som man ønsker at prioritere, tror jeg faktisk, at det her samfundsmæssigt kommer ud som et plus.
Morten Homann (SF), 2007-10-09:
For nu bare at være fuldstændig ædruelig og saglig og forholde sig til tingene så har det, at man præciserer begreberne, jo intet at gøre med, at man også har valgt at lægge en skattelettelse af kildeaktiebeskatningen ind.
Så kan hr. Jacob Jensen også bekræfte, at det her ikke kun drejer sig om en forskydning.
Hvis hr. Jacob Jensen læser bemærkningerne i afsnit 12, så fremgår det helt tydeligt, at der er et provenutab på grund af renter på 50 mio. kr
Det er ikke alene en forskydning, det er altså en skattelettelse.
Det betyder, at alle mennesker i Danmark skal ud og betale mere i skat eller have ringere velfærd, for at aktionærer kan få en lettelse på 50 mio. kr., som altså bliver til 200 mio. kr. i 2009.
Så spørgsmålet står fuldstændig uforandret: Hvordan kan det være, at vi skal slås om hver eneste krone til velfærd, mens man med rund hånd giver 50 mio. kr. eller 200 mio. kr. i lettelser til aktionærerne?
Jacob Jensen (V), 2007-10-09:
Der er jo ikke noget misforhold mellem det, regeringen siger, og det, regeringen gør.
Overhovedet ikke.
Og det er der sådan set heller ikke, hvad angår den her sag, som der heller ikke er i andre sager.
Jeg kan kun gentage det, jeg sagde i mit svar, at vi synes, det her er meget fornuftigt ud fra de betragtninger, at vi både støtter en aktiekultur, og at vi undgår det incitament til, at virksomheder - som man kunne forestille sig - ville lade sig afnotere.
Derudover er det jo altså en forskydning, vi taler om, det er jo ikke en decideret skattelettelse fra krone til krone.
Jeg synes bare, det er vigtigt at understrege, at det her er et spørgsmål om, at vi med den diskussion, vi faktisk har om forslaget, får ensartede regler, at vi laver en tilpasning af de begreber, som vi arbejder med, og dermed undgår den spekulationsmulighed, der vil opstå, hvis vi ikke tilpasser reglerne.
Det er i hvert fald ret væsentligt for os.
Morten Homann (SF), 2007-10-09:
Hr. Jacob Jensen har selvfølgelig fuldstændig ret i, at det ikke kun er rige mennesker, som ejer aktier i Danmark.
Det er jeg helt enig i.
Men jeg er helt sikker på, at hr. Jacob Jensen kan få skatteministeren til at oversende nogle tal til udvalget, som dokumenterer, hvordan aktieformuerne er fordelt i Danmark, og så vil han også kunne forsikre sig om, at når man giver en skattelettelse på 50 mio. kr. - og altså 200 mio. kr. i 2009 - så vil det være de velstillede, det kommer til gode.
Det er jo lidt tankevækkende, at vi skal slås om hver eneste øre til forbedringer af velfærden, og at vi kan slås om hver eneste øre til fornuftige skattelettelser, men når det drejer sig om at skulle udskrive en check for skattelettelser til aktionærer, så er der ingen smalle steder hos regeringen.
Så kan man snildt udskrive både 50 mio. kr. og 200 mio. kr. i ekstra regninger.
Finder hr. Jacob Jensen ikke, det er lidt påfaldende, at der er det misforhold mellem det, regeringen siger, og det, regeringen gør?
Jacob Jensen (V), 2007-10-09:
Det var sådan set det, jeg svarede på på det første spørgsmål, hr. Frank Aaen stillede.
Hr. Frank Aaen påstår, at det kun er de rige og de velstillede, der ejer aktier.
Jeg tror egentlig, at der er en ret bred aktiekultur her i Danmark.
Man kunne slå Danmarks Aktionærforening op og spørge om, hvem det er, der ejer aktier.
Det er jo ikke kun de velstillede, og det er ikke kun de rige.
Det, der er vigtigt for os, er bl.a. at understøtte aktiekulturen, men det er selvfølgelig også, at man undgår at give selskaberne incitament til at lade sig afnotere for at opnå nogle mere gunstige regler og oplyse mindre om deres forhold.
Vi synes, det er vigtigt, at tingene kommer frem i det åbne, og derfor synes vi ikke, der er nogen grund til at give det incitament.
Derfor vælger vi at støtte det på baggrund af de bemærkninger, som jeg er kommet med i de to svar til hr. Frank Aaen.
Frank Aaen (EL), 2007-10-09:
Ordføreren har da helt ret i, at det er et stort problem med afnoteringen af aktier.
Det er jo det, vi ser hos bl.a. kapitalfondene, disse enorme pengetanke, som opkøber selskaber og afnoterer dem og bagefter undgår en forfærdelig masse skattebetaling.
Det synes vi da er et stort problem, og det vil vi også gerne gribe ind over for, men det er ikke lige på dagsordenen i dag.
Jeg vil sige, at uanset hvad man har af argumenter, er der jo alligevel et valg, og det var det, jeg spurgte om: Hvorfor vælger Venstre - og hvis det så kun var den ene gang, men det er det ikke, det er jo igen-igen - at fremlægge og støtte det ene skatteforslag efter det andet, som styrker dem, der har flest penge i forvejen, nemlig aktionærer og højtlønnede, i stedet for at bruge pengene, som man kan, på mere velfærd?
Det er det valg, jeg gerne vil have vi får en afklaring på, men også en redegørelse for, hvorfor Venstre har taget det valg.
Jacob Jensen (V), 2007-10-09:
Nu skal vi lige være opmærksomme på, at tabet jo er et rentetab.
Det andet er en forskydning af betalingerne, og det er - som jeg husker det - 50 mio. kr. Men for os er det principielt vigtigt, når man nu laver den tilpasning af begreberne som følge af direktivet, at man undgår at give selskaberne en form for incitament til at selvbetjene sig.
Det vil så i det tilfælde også foregå under mindre oplysende karakter.
Derudover synes vi også, det er vigtigt, at vi med forslaget her understøtter den, man kan sige, aktiekultur, som der jo er i Danmark, og som jeg synes vi skal være glade for, nemlig at mange helt almindelige mennesker er medejere af også små og mellemstore virksomheder, som har valgt at organisere sig som et aktieselskab.
Derfor synes vi, det er meget fornuftigt selv med det beskedne rentetab, som der henvises til.
Frank Aaen (EL), 2007-10-09:
Det er jo fuldstændig korrekt, at det er et meget teknisk forslag.
Men det er da heldigvis sådan, at midt i al teknikken står der et enkelt tal og lyser, nemlig at forslaget om ændringer vedrørende aktier koster staten 200 mio. kr. i tabt provenu i 2009.
Det vil sige, at det altså er 200 mio. kr., der ryger ud i privat forbrug.
Hvorfor har Venstre tilsluttet sig den idé, at det er bedre at give 200 mio. kr. mere til privat forbrug end at give 200 mio. kr. til at forbedre de budgetter, som man i øjeblikket sidder og slås med ude i kommunerne?
Jacob Jensen (V), 2007-10-09:
Alt godt fra skattehavet, kan man vel fristes til at sige, hvis man med en kort overskrift skal beskrive forslaget, som vi nu her skal behandle.
Forslaget indeholder nemlig en række forskellige elementer, hvoraf jeg vil mene at de fleste kan karakteriseres som mindre justeringer i sammenhæng med tilpasning til EU-retten; det gælder eksempelvis nedsættelsen af beskatningen af udbytte, renter og royaltybetalinger til modtagere i udlandet, så beskatningen her ikke er højere, end betalingen ville være til en modtager i Danmark.
Et andet eksempel på sådan en justering er reglerne for udenlandske velgørenhedsforeninger, så de kan modtage fradragsberettigede donationer, hvis de er godkendt i deres hjemland som velgørende foreninger.
Endelig kan man nævne, at der i forslaget er en justering af reglerne for beskatning af udbytter fra investeringsselskaber, der ifølge deres vedtægter ikke må handle med aktier eller andele i danske selskaber.
Efter vores opfattelse er det alt sammen meget fornuftige justeringer, som bl.a. skal være med til at hjælpe på kapitalens fri bevægelighed.
Der er vel ret beset et enkelt punkt i forslaget, som man vel kan sige har en lidt mere væsentlig materiel betydning, og det er ændringen af reglerne for personers fradrag på tab for børsnoterede aktier og de tilknyttede ændringer af indberetningsreglerne.
Betingelsen er dog, at SKAT har kendskab til købet af aktien.
I dag kan tab på børsnoterede aktier kun fradrages i gevinst og udbytte på børsnoterede aktier.
Hvis den betingelse ikke er opfyldt - at SKAT kender til købet - vil der fortsat være et kildeartsbegrænset tabsfradrag, som det hedder med et meget ordret udtryk.
Derudover foreslås der i forslaget en ændring af indberetningsreglerne, så der indføres en pligt for fondshandlere til at indberette køb i lighed med de regler, der i dag gælder for indberetning af salg.
Det forholder sig sådan, at begrebstilpasningen, som vi nu også her behandler i den finansielle lovgivning som følge af det såkaldte MiFID-direktiv, kunne medføre, at unoterede aktier blev underlagt det såkaldt kildeartsbegrænsede tabsfradrag.
Det vil sige, at det vil være de samme regler, der vil komme til at gælde for aktier optaget til handel på et reguleret marked, hvor der jo i dag er fuld fradragsret for tab på unoterede aktier.
Det bør der efter vores mening tages højde for.
Det bliver der så også med forslaget her, når vi nu laver de begrebstilpasninger som følge af direktivet.
At tab på unoterede aktier kan risikere at komme under den her begrænsede fradragsret, er efter vores opfattelse uhensigtsmæssigt.
Det er det ikke mindst set ud fra et synspunkt om at støtte kapitalfremskaffelse til små og mellemstore virksomheder, som typisk er dem, der skaffer sig kapital gennem udstedelse af unoterede aktier.
Så man kan sige, at forslaget er lidt teknisk, men efter en nøje granskning synes vi ikke desto mindre, det er ganske fornuftigt, og høringssvarene har da også overvejende været positive.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2007-10-09:
Socialdemokraterne finder, at dette forslag er af meget teknisk karakter, men samtidig præget af meget almen fornuft.
Umiddelbart kan ganske få - for det meste professionelle - gøre brug af de til tider massive mængder af kravspecifikationer, som skulle have været bragt i Lovtidende sammen med de generelle oplysninger.
Disse argumenter har også en helt naturlig vægt for Socialdemokraterne, men vigtigst i argumentationen er det, der ikke står i lovforslaget.
Vinklen om at kunne oplyse om nogle specifikationer på andet sprog end dansk, som det har været hensigten i det helt oprindelige forslag, er heldigvis taget af bordet.
Dette forslag har været genstand for meget kreativitet blandt dem, der har sendt høringssvar ind, og som hovedsagelig har et professionelt forhold til specifikationerne, men som samtidig godt kunne se, at de ikke helt kunne klare den danske demokratitest.
For Socialdemokraterne er det meget velkomment, at det ikke bliver muligt at offentliggøre specifikationer på andet end dansk.
Der kan være tale om mange andre grupper, der er i deres fulde ret til fuldt og helt at blive delagtiggjort i alle miljøforhold, og hvor der ikke kan stilles et professionelt krav om at kunne fremmedsprog.
Socialdemokraterne finder det betydende for retssikkerheden, at det meget nøje vurderes, hvilke oplysninger der eventuelt skal henvises til at være placeret anderledes end i Lovtidende.
Det skal ikke være længden eller den sproglige kompleksitet, der skal være afgørende for at vælge den nemme løsning, altså løsningen uden de lange og komplicerede specifikationer.
Det må nemlig ikke være således, at nogle borgergrupper, nabogrupper, miljøinteressegrupper, altså hele græsrodsområdet eller lignende, ikke umiddelbart får de nødvendige oplysninger til at varetage deres interesser.
Det skal efter Socialdemokraternes opfattelse være mere undtagelsen end normalen.
Vi giver vores tilsagn til dette lovforslag og påregner, at ministeren via eksempler over for Miljø- og Planlægningsudvalget i udvalgsbehandlingen gør det klart, hvilken linje der vil blive lagt i brugen af denne lov.
Torben Hansen (S), 2007-10-09:
Det er fuldstændig korrekt, at de folkevalgte gerne skulle basere deres beslutninger på sund fornuft, men der sker så heller ikke noget ved, at den sunde fornuft i de beslutninger bare en gang imellem er understøttet af en vis form for viden.
Det, jeg kan konstatere, er, at jeg står med både et svar og en rapport, der rent faktisk viser, at hvis man eksempelvis vælger den løsning, som flere har omtalt, vil man få renere vand.
Det bliver i hr. Jesper Langballes optik til, at det hele gror til, og at man for øvrigt tømmer søen.
Det er slet ikke det, det drejer sig om.
Og hvis hr. Jesper Langballe kender området så godt, vil han jo vide, at uanset hvilken løsning man vælger, vil der stadig væk være et tilløb oppe fra Tange Å, så derfor vil man aldrig nogen sinde få helt stillestående vand.
Så det er vel bare en appel fra en, der er vældig meget optaget af det her, fra et parti, der er optaget af, at vi får en god natur deroppe, om, at vi trods alt baserer vores diskussioner og vores beslutninger på noget, der også har hjemme i biologiens og naturvidenskabens verden, for ellers er vi ude på et overdrev.
Jesper Langballe (DF), 2007-10-09:
Jeg vil svare hr. Torben Hansen, at jeg ikke er miljøordfører.
Jeg er heller ikke miljøekspert.
Jeg er såmænd bare en enfoldig midtjyde, der ved et tilfælde er havnet i Folketinget.
Jeg kender ikke Skov- og Naturstyrelsens rapport, jeg kan ikke engang huske ministerens svar med henvisning til den rapport, men jeg vil sige, at jeg ikke betragter en henvisning til en paragraf i en rapport som en faktuel oplysning.
Det er misbrug af udtrykket faktuel oplysning.
Jeg ved godt, det er en almindelig argumentationsform, at hvis man kan henvise til et ekspertudsagn, er det for øvrigt ligegyldigt, hvad det ekspertudsagn siger, for så har man givet en faktuel oplysning.
Det, jeg siger, er, at man i stedet for kunne tage at bruge sin sunde fornuft, og det er faktisk det, vi som folkevalgte er sat til, og så dels sige, at et langt omløb er et fuldstændig barbarisk indgreb i naturen - det er den ene ting - dels sige, at man enten får det stillestående vand, som hr. Jørn Dohrmann talte om, med de følger for plantevæksten, det får, eller også tømmer man søen.
Så enkelt er det.
Man kan ikke forene alt muligt vidunderligt.