runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-03:
Jeg vil egentlig starte med at lykønske statsministeren, for jeg har læst, at statsministeren er blevet årets studerende fra Europakollegiet i Brügge.
Og se, det er jo en pris, som jeg til fulde forstår statsministeren har fået, for vi har jo været ude i en EU-valgkamp om valg til Europa-Parlamentet, hvor vi har diskuteret den europapolitiske situation, og der er vi jo somme tider stødt sammen, fordi vi har en sådan lidt forskellig tilgang til det med EU: Hvor statsministeren ofte ønsker mere EU, ønsker jeg jo mindre EU.
Derfor vil jeg jo aldrig nogen sinde komme i den position; al den stund at jeg heller ikke kommer på kollegiet, kan jeg jo ikke.
Men uanset det, vil jeg heller aldrig kunne bringe mig i en situation, hvor jeg kunne kandidere til at blive årets studerende fra Europakollegiet i Brügge, men det kan statsministeren, og det bør statsministeren lykønskes med.
Men det, jeg gerne vil benytte den her anledning til, er selvfølgelig at nå frem til en diskussion af, hvad vi kan lære af Europa-Parlamentsvalget forrige søndag.
For jeg tolker valget på den måde, at der blandt danskerne er en stigende skepsis over for EU.
Jeg opfatter resultatet sådan: Ikke nok med, at danskerne siger, at det er fint, vi er med i EU, de ønsker også, at man har en dansk regering, der aktivt arbejder for, at EU skal blande sig noget mindre.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi her i Danmark havde en statsminister, der ligesom f.eks. den britiske premierminister siger – og det er et citat: Vi har brug for en tilgang, som anerkender, at EU er blevet for stort, for bestemmende og blander sig i for meget.
Så mit spørgsmål til statsministeren her i spørgetimen i dag er, om statsministeren på baggrund af resultatet af europaparlamentsvalget forrige søndag er enig med mig i, at det ville være rigtigt, at den danske EU-linje matchede den britiske tilgang, som det altså blev udtalt af premierminister Cameron, nemlig at vi har brug for en tilgang, som anerkender, at EU er blevet for stort, for bestemmende og blander sig i for meget.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-03:
Det er jo noget, vi har brugt temmelig meget tid på at diskutere, og regeringen er ikke enig med den britiske regerings vurdering af europapolitikken.
Regeringen mener, at Danmarks interesser varetages bedst, hvis vi er inde i kernen af EU's beslutningstagning, fordi der er en række beslutninger, der bliver truffet i EU – uanset om vi er med eller ej – som har betydning for Danmark.
Det vil sige, at vi mener, vi udvider dansk selvbestemmelse ved at være med til at træffe beslutninger i EU.
Det kan man godt melde sig ud af, f.eks. er nordmændene jo ikke med i mange beslutninger, mange af dem skal de jo alligevel rette sig efter.
Men jeg mener, at vi får mere dansk selvbestemmelse ved at blande os i beslutningerne i EU, og der har vi så et forskelligt syn.
Jeg mener, at den kurs, som Dansk Folkeparti er inde på i forhold til EU, vil betyde mindre selvbestemmelse til Danmark, mindre indflydelse for danske interesser og vil dermed dybest set skade Danmark og danskerne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-03:
Det var et forsøg værd.
Jeg havde jo håbet, at statsministeren ville reflektere lidt dybere over det valgresultat fra forrige søndag.
Der kom overhovedet ikke noget reflekterende i besvarelsen om, hvad det var for et resultat.
Vi kigger også ud over andre europæiske lande, hvor der i stigende grad er folk, som siger fra over for EU's udvikling.
Lad os nu tage udgangspunkt i, at Danmark ikke skal ud af EU, men Danmark skal inden for EU's ramme kæmpe for en retning, der kommer den her skepsis i møde.
Et af værktøjerne til at gøre det er f.eks. valget af kommissionsformand.
Er der en faktor, der er drivende i den udvikling, vi ser i det europæiske samarbejde, er det selvfølgelig Kommissionen, som har fået initiativretten efter traktaten, og kommissionsformanden, som er meget betydningsfuld, når det gælder spørgsmålet om, hvor man sætter linjen, og hvad prioriteterne er i det europæiske samarbejde.
Derfor har jeg et spørgsmål til statsministeren.
Lad os nu sige, at det er inden for EU-rammen, vi arbejder.
Vil statsministeren så love danskerne, at Danmark ikke støtter en kommissionsformand, som ønsker mere EU?
Vil hun love, at det er afgørende for, hvem Danmark vil kunne støtte som den kommende kommissionsformand?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-03:
Tak for det og også tak til statsministeren for orienteringen om de nylig indgåede aftaler, som ikke flyder med mælk og honning, men sådan kan det jo heller ikke være, når regeringen altså de facto har kørt kommunerne på en måde, så der har været negativ vækst i servicerammerne, siden regeringen tog over.
Det gør jo hele den her diskussion om nulvækst som altings ende lidt ulidelig.
Det synes vi ligger meget naturligt i forlængelse af den historiske vending, vi selv gennemførte i dansk sundhedsvæsen ved at tage et opgør med tanken om, at det var vigtigere at bekæmpe privathospitaler end ventelister, og vi fik kontrol over det somatiske område og lavede patientrettigheder, og det bør følges til dørs også på psykiatriområdet.
Det er jo en god uges tid siden, at vi var til folkeafstemning.
Der er løbet meget vand i åen siden da, men jeg vil da gerne benytte lejligheden til at lykønske statsministeren og dermed også mig selv med, at vi fik det ja til patentdomstolen, som var så vigtigt.
Der er jo ikke rigtig grund til at ønske hverken statsministeren eller mig tillykke med valgresultatet i øvrigt; det kostede et mandat begge steder – det er vel ottende gang, statsministerens parti har været ude i et valg, hvor man er gået tilbage, og den rekord kan vi heldigvis ikke slå hos os.
Men vi fik spørgsmålet om patentdomstolen på plads, og vi fik det på plads med et rigtig folkeligt ja og kom heldigvis ikke i den situation, som vi snakkede om i sidste spørgetime.
Det får mig så egentlig lige til at holde fast i den debat, for der spurgte jeg jo til retsforbeholdet og det forhold, at Danmark på et tidspunkt efter nytår risikerer at glide ud af Europol.
Derfor vil jeg egentlig bare spørge statsministeren, om statsministeren oven på det flotte resultat, hvor danskerne altså godt kunne skelne mellem, hvad der er fornuftigt, og hvad der er ufornuftigt, nu er mere indstillet på snart at tage en drøftelse, hvor vi forpligter hinanden på en afstemning om retsforbeholdet.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-03:
Hr. Lars Løkke Rasmussen formår jo at komme hele vejen rundt, og derfor er jeg også nødt til i svaret at komme hele vejen rundt.
Der er jo ikke nogen, der har sagt, at nulvækst er altings ende.
Jeg tror ikke, det er et udtryk, jeg eller regeringen eller partierne nogen sinde har brugt.
Men der er jo ikke nogen tvivl om, at nulvækst, som Venstre går ind for, og som man så må forstå er det, oppositionen går til valg på, vil betyde, at vi fremadrettet har råd til lidt mindre velfærd, end vi har med den vækst, som regeringen lægger op til.
Det kan også gøres mere konkret: Det er 3 mia. kr. om året sådan rundt regnet, og så kan man begynde at spørge sig selv om, hvad man egentlig kan få for 3 mia. kr.
Vi mener, at det betyder noget.
Vi mener, det betyder noget, at man kan udbygge vores velfærd.
Det er ikke guld og grønne skove, det vil jeg godt understrege over for Venstres formand og i det hele taget, men der er forskel på et stort rundt nul og så 3 mia. kr. om året.
Der er forskel i den velfærd, som borgerne vil opleve.
Det tror jeg bare er vigtigt at diskutere.
Og vi venter jo stadig – stadig – på en plan fra Venstre for, hvordan man egentlig vil udmønte denne nulvækst.
Hvad er det for en mindre velfærd, man skal have, og hvor mange færre ansatte skal man have i den offentlige sektor?
Og det er jo ikke for meget forlangt, at Danmarks store liberale parti snart lægger en plan frem for, hvordan denne nulvækst egentlig skal forstås.
Det mangler danskerne stadig at få et svar på.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-03:
Jeg tror så ikke, vi når det med retsforbeholdet i den dialog, vi lige har med hinanden her.
Jeg ved ikke, om statsministeren kan oplyse, hvornår regeringen fremlægger en plan, hvor man kan se, hvordan det her begrænsede råderum, regeringen har i sin økonomiske politik, disponeres på forskellige velfærdsområder.
Vi mangler jo sådan en plan for at kunne tage en ordentlig diskussion.
Udgiftsstop betyder jo ikke, at vi har mindre – det betyder, at vi har det samme.
Og der er jo områder, hvor der kan disponeres anderledes.
Altså, vi bruger 2½ mia. kr. mere på ulandsbistand, end vi er forpligtet til i vores internationale målsætninger.
Udlændingepolitikken er vel en god milliard dyrere under den her regering, fordi man fører en mere slap politik.
Der er jo masser af steder, hvor der kan flyttes rundt, og jeg tror i øvrigt også, det indgår i regeringens egen tænkning, at man kan disponere pengene anderledes.
Derfor ville det jo, hvis vi skal have en ordentlig diskussion med hinanden, være interessant, om regeringen på et tidspunkt ligesom ville sige, helt præcist hvor de her 3 mia. kr. skal bruges.
For i øjeblikket drøner regeringen jo rundt og skaber ligesom et indtryk af, at de kan bruges alle steder, og at alle kan gøres glade.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-03:
Det er jo sådan, at regeringen hvert eneste år fremlægger et forslag til en finanslov, og det er jo et godt sted at starte, hvis man gerne vil se på regeringens prioriteringer.
Og der vil man jo se, at der vil være forskel på det, regeringen kan med 3 mia. kr. ekstra om året, og det, som Venstre vil kunne.
Det, der mangler, er ikke svar fra regeringen.
Regeringen har netop i dag lavet en aftale med kommunerne og regionerne om, hvordan vi skal tilrettelægge økonomien fremadrettet – gode aftaler, som sikrer mere velfærd til danskerne.
Nej, det, der mangler i dansk økonomi, er, at Venstre begynder at fortælle, hvordan nulvæksten skal udmøntes.
Hvordan ser det ud, Venstre?
Jeg gør mig faktisk meget umage med at sige, at 3 mia. kr. ikke er guld og grønne skove – slet ikke, overhovedet ikke.
Men det betyder også, at man er nødt til at være lidt præcis med, hvordan man gerne vil bruge de her penge.
Men det betyder samtidig, at Venstre ikke kan blive ved med at foregøgle befolkningen, at det ikke har nogen betydning, at man åbenbart fremadrettet de næste 5-6 år opererer med, at man bruger et stort rundt nul i den offentlig sektor.
Det kan man jo godt mene, men så indrøm dog over for danskerne, at det har en konsekvens.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-03:
Selvfølgelig har det en betydning, at man holder igen på de offentlige udgifter.
Det har bl.a. den betydning, at man skaber mere rum til den nære velfærd, fordi man kan lette skatter og afgifter, skabe flere danske arbejdspladser, få flyttet mennesker fra udenforskabet ind i fællesskabet, så de tager ansvar for og har mulighed for at have råderum i deres eget liv og deres egen økonomi.
Det betyder da meget.
Men nu forstår jeg så, at man ligesom skal se regeringen via de finanslovsforslag, der lægges frem.
Jamen så ser vi jo helt ens på det, fordi vi lægger også finanslovsforslag frem år for år, og det gør vi også efter sommerferien, med respekt for et udgiftsstop, der jo vil vise, at man inden for rammerne af et udgiftsstop selvfølgelig kan løfte områder, som har høj prioritet, og der er da områder, der har høj prioritet for os.
Jeg har jo ikke personligt sat mig i spidsen for i sin tid at fjerne ventelisterne for nu at føre en økonomisk politik, hvor vi f.eks. skal genindføre dem. Så der er da områder, der skal prioriteres, og inden for rammerne af et udgiftsstop viser vi det så finanslov for finanslov.
Det er jo det, statsministeren siger regeringen skal måles på.
Hvorfor skal vi som opposition måles på en voldsommere vægt end den, statsministeren vil veje sig selv af på?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-03:
Der er ikke nogen grund til at være bekymret for, om oppositionen bliver vejet på en voldsommere vægt.
Det er jo lykkedes hr. Lars Løkke Rasmussen i ganske lang tid at undgå at svare på det simple spørgsmål: Hvordan skal Danmark se ud, når man har nulvækst?
Det er et ganske simpelt spørgsmål.
Regeringen gør det i sine finanslove, men vi har også langsigtede planer for dansk økonomi, og det kan man selvfølgelig også se fremadrettet.
Men Venstre skylder stadig svar på det helt simple spørgsmål: Hvor er det, man skal have mindre velfærd?
Hvem er det, der ikke længere skal være ansat i den offentlige sektor?
Jeg synes jo, at det er fair nok, at Venstre har det synspunkt, at man gerne vil bruge hver enkelt krone, man finder, til skattelettelser.
Det er jo Venstres synspunkt, men så sig til danskerne, at det reelt betyder mindre velfærd.
Det, der mangler her, er ærlighed, og det er ikke en eller anden går den så går den-holdning til, at man kan snyde danskerne lidt med, at nulvækst selvfølgelig har nogle konsekvenser for velfærden.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-03:
Jeg skal ikke indlade mig i en konkurrence om, hvem der kan snyde danskerne mest på alle politiske discipliner.
Jeg gik til valg på en efterlønsreform og en dagpengereform.
Statsministeren gjorde vist det modsatte.
Begge dele står endnu.
Jeg gik ikke til valg på, at der skulle to lærere ned i hver folkeskoleklasse.
Det er der vist heller ikke.
Jeg gik heller ikke til valg på, at der skulle være barselsorlov til mænd.
Det er der vist heller ikke.
Jeg gik heller ikke til valg på, at der skulle være en betalingsring.
Det er der vist heller ikke.
Jeg gik ikke til valg på, at billetprisen i den kollektive trafik skulle sættes ned.
Det er de vist heller ikke blevet.
Så stop lige det dér, hvis jeg må bede.
Det, vi mangler at se regeringens svar på, er jo, hvordan man vil disponere de her ekstra penge, man har.
Det lykkes jo statsministeren at skabe sådan et billede af et udgiftsstop, hvilket jeg fuldstændig blankt indrømmer selvfølgelig gør, at man er nødt til at ælte dejen om: Hvis der skal være noget mere et sted, skal der være noget mindre et andet sted.
Vi gør det finanslovsforslag for finanslovsforslag.
Men der kommer jo ikke et bud fra regeringen på, hvordan den her lille smule sukker, man vil drysse ud over den offentlige sektor, skal drysses.
Næh, man bruger det til at tegne et billede af, at fordi man har 3 mia. kr. om året i lommen, som jeg ikke har, så kan man løse alle hånde udfordringer.
Dermed er man ved at bage op til et folketingsvalg.
Det er en falsk modsætning, for velfærd er jo også, at folk har råd til at betale deres terminer; at folk har råd til at have en lille bil holdende i carporten; at folk har råd til at tage på en ferierejse med deres familie; at folk føler tryghed ved, at når huset bliver for stort, fordi børnene er flyttet, så er der også en økonomi, der gør, at man kan sælge sit hus; at folk føler tryghed ved, at når børnene vokser op, er der også en arbejdsplads til dem.
Det er jo også velfærd, og hvis vi skal nære den velfærd i en situation, hvor vi har 800.000 danskere, der er fortrængt ud af arbejdsmarkedet, i den arbejdsdygtige alder, så er vi da nødt til at gøre nogle ting om.
Der er jo slagterier, der lukker om ørerne på os.
Det er derfor, vi foreslår en økonomisk politik, hvor vi år for år får en mulighed for at give bl.a. danske virksomheder et lavere omkostningsniveau, så vi kan sikre arbejdspladser og dermed holdbar velfærd.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-03:
Det var måske også lidt naivt at tro, at jeg netop på dagen, hvor statsministeren blev udnævnt til årets studerende fra Europakollegiet, kunne formå statsministeren til at anlægge en mere EU-kritisk linje.
Selvfølgelig kunne jeg ikke det.
Jeg har al ære og respekt for, at statsministeren fuldstændig krystalklart fortæller den danske befolkning, at uanset de strømninger, der har været i valgkampen, og uanset de bevægelser, der har været i andre lande, står statsministeren fast på sin EU-linje.
Så kan danskerne bare lære det, kan de.
Lad mig til sidst sige, at når statsministerens holdning er, at Danmark skal befinde sig så tæt på kernen af EU som overhovedet muligt – kernen er jo eurolandene – har vi en stærk interesse i, hvordan det udvikler sig blandt de eurolande.
Så er det jo ret interessant, om man støtter en kommissionsformand, som ønsker, at der skal skabes endnu mere magt koncentreret omkring eurolandene.
Jean-Claude Juncker, som jo er kandidat til at være formand for Kommissionen, ønsker sådan en udvikling.
Hvis statsministeren vil have, at Danmark skal følge med, følger Danmark jo med i et stadig mere integreret og centraliseret europæisk samarbejde, og derfor bliver jeg nødt til at få et svar fra statsministeren i dag.
Kan statsministeren gøre det klart også for den del af den danske befolkning, der er skeptisk over for den her udvikling, at Danmark ikke støtter en kommissionsformand, som ønsker et stadig mere integreret samarbejde, som ønsker et mere centralistisk samarbejde, som ønsker et samarbejde blandt eurolandene, som går i retning af en føderation?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-03:
Nu kom fru Johanne Schmidt-Nielsen til at sige, at vi ikke er sene til at kritisere mennesker på samfundets bund.
Jeg kan ikke erindre et eneste tilfælde, hvor jeg har kritiseret mennesker på det, som fru Johanne Schmidt-Nielsen beskriver som samfundets bund.
Det ligger os Socialdemokrater og regeringen i det hele taget utrolig fjernt at tale om andre mennesker på den måde.
Det, der til gengæld ligger regeringen meget på sinde, er at handle.
Det er at handle for at sikre, at den slags arbejdspladser, som Danish Crown har i hele landet, kan vi også bevare fremadrettet.
Man kan faktisk sige, at regeringen har gjort mere for, at vi kan bevare den slags arbejdspladser, end Enhedslisten har mandet sig eller kvindet sig op til i det senere stykke tid.
Vi har jo allerede taget en række initiativer for at sikre konkurrencevilkårene omkring en virksomhed som Danish Crown og fødevarevirksomheder i Danmark.
Bare for at nævne nogle eksempler: Med »Vækstplan DK« ændrede vi betingelserne eller reglerne for spildevandsbetaling, sådan at store vandforbrugere som f.eks. slagterierne fik væsentlige besparelser, og der var også en række lempelser af virksomhedernes afgifter på energi.
Et andet eksempel: Vækstplanen for fødevarer giver mulighed for, at medarbejdere via medarbejderinvesteringsselskaber kan investere deres lønmidler i bl.a. nye svinebedrifter.
Det er altså nogle rigtig gode eksempler på, at regeringen i stedet for at stå og kritisere nogen rent faktisk handler og skaber nogle bedre rammebetingelser for fødevarevirksomhed i Danmark, sådan at vi i hele landet har mulighed for at have fødevarevirksomheder, som giver ansættelse og arbejdspladser til mange, mange mennesker i Danmark.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-06-03:
Jeg synes, jeg stiller meget simple og direkte spørgsmål.
For det første: Mener statsministeren, at det, vi oplever lige nu på Bornholm fra Danish Crowns side, er udtryk for passende samfundssind?
For det andet
: Giver statsministeren den socialdemokratiske bornholmske borgmester ret i, at Danish Crown bruger de bornholmske slagteriarbejdere i et spil, som handler om at presse alle slagteriarbejderes løn nedad?
Der er bl.a. blevet slækket på miljøkravene.
Nu siger de så tak for hjælpen ved at ville fyre medarbejdere på Bornholm.
Vi har i Enhedslisten på den baggrund foreslået, at vi kigger på den del af landbrugsstøtten, som vi har mulighed for at målrette, og så satser vi målrettet på at støtte op om produktion, der både er miljømæssig og bæredygtig, men også produktion, som bidrager til at fastholde arbejdspladser i Danmark, også i de områder i Danmark, hvor der desværre er store problemer med ledighed.
Vil regeringen være med til at se på, om vi sammen kan målrette landbrugsstøtten, så vi i højere grad satser på de virksomheder, der gør noget for beskæftigelsen, der gør noget for miljøet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-03:
Fru Johanne Schmidt-Nielsen stiller, synes jeg, fine, fine enkle spørgsmål, men får også fine enkle svar.
Jeg synes, det er forkert at blande sig i den konflikt, der er i øjeblikket.
Det er meget følsomt.
De sidder og forhandler netop nu.
Det kan godt være, at fru Johanne Schmidt-Nielsen synes, at det er helt fint at gå ind og blande sig i den konflikt.
Jeg tror ikke, det er nyttigt.
Og det er det eneste, jeg er optaget af: Jeg er optaget af, om det er nyttigt for at få en aftale.
For det, der skal til her, er ikke store, fine ord og anklager om alt muligt andet.
Det er handling – i det her såvel som i så mange andre tilfælde.
I denne situation er det to parter, der sidder over for hinanden, som vi håber på kan finde et resultat.
De har ikke brug for, at vi politikere blander os. Der, hvor vi kan blande os som politikere, og der, hvor Enhedslisten har valgt ikke at være med til at tage ansvar, er ved at lempe nogle af rammebetingelserne for fødevarevirksomheder i Danmark.
Det ønskede Enhedslisten ikke at være med til, men det er jo konkrete tiltag, som vil sikre flere arbejdspladser i fødevareindustrien i Danmark.
Vi handler – og snakker måske lidt mindre.
Anders Samuelsen (LA), 2014-06-03:
Men det tør de jo ikke, når det kommer til stykket, og så må vi andre prøve at se, om vi kan gøre noget.
Og der synes jeg jo faktisk, at det er en væsentlig debat at tage.
Liberal Alliances bud er selvfølgelig, at hvis man er omgivet af politikere, som sænker skatten, så man som arbejder får en nettolettelse, så har man jo også en anden situation at gå ind til en forhandling med.
Liberal Alliances forslag er, at enhver, der er i arbejde, skal have en lettelse på 20.000 kr. om året.
Hvis vi forestiller os, at det var tilfældet i den her situation, som man står i på slagteriet på Bornholm, kunne man jo faktisk ende i en situation, hvor man netto har mere til sig selv, samtidig med at man har skabt den konkurrencesituation for det slagteri, som man arbejder på, og som vil gøre, at arbejdspladserne bliver sikret – altså en ren win-win-situation.
Det kræver selvfølgelig lige den lille detalje, at man er med på at sige, at i stedet for at den offentlige sektor skal bruge rundt regnet 1.000 mia. kr. om året, kunne den nøjes med at bruge 950 mia. kr. om året på at sikre, at vi har et fornuftigt velfærdssamfund.
Så jeg vil bare høre statsministeren, om ikke hun kunne være interesseret i at gå ind på den tankegang for at hjælpe bornholmerne.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-03:
Regeringen har fundet en – synes vi selv – fornuftig balance, hvor vi jo har sænket visse skatter og afgifter.
Vi har gjort det målrettet og rimeligt, og vi har også gjort det på en sådan måde, at vi sikrer, at vi har råd til at udvikle vores velfærdssamfund.
Vi tror ikke på nulvækst.
Jeg tror, Liberal Alliance tror på, vi skal have minusvækst i den offentlige sektor.
Det tror vi ikke på, for vi tror på, at rigtig mange danskere er optaget af, at vi har et sundhedsvæsen, der fungerer, og at vi over de næste år kan prioritere noget af det, som vi er rigtig meget optaget af – f.eks. mennesker, som lever med psykiske lidelser, kræftpatienter, og hvad det nu måtte være.
Jeg tror, at danskerne er optaget af at have et velfungerende velfærdssamfund med fri og lige adgang til sundhed, og det mener vi ikke vi kan præstere, hvis vi skal til at skære i vores velfærd.