runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Bonne (SF), 2010-05-07:
Den 3. maj udtaler Dansk Folkepartis finanspolitiske ordfører til Politiken, at kommunerne er modvillige og præget af sløvsind, men at det er nu, hvor krisen kradser, at man kan omstille sig og blive mere effektiv.
I forlængelse heraf vil jeg gerne spørge hr. Hans Kristian Skibby, som er økonomiudvalgsmedlem, om det samme er tilfældet for Dansk Folkepartis gruppe i Hedensted Kommune.
For jeg forstår, at kommunen her skal spare en hel del millioner på bl.a. skoleområdet.
Hvis man ser på nøgletallene, kan man se, at kommunen bevæger sig tæt på at blive administreret af Indenrigsministeriet.
Mener hr. Hans Kristian Skibby, at disse problemer kan klares ved øget omstilling og effektivisering, således at borgerne ikke kommer til at mærke serviceforringelser på børne-, skole- og ældreområdet, eller er flertallet i Hedensted Kommune præget af modvillighed og sløvsind?
Tidligere i debatten udtrykte hr. Flemming Damgaard Larsen, at der er et stort engagement ude i kommunalbestyrelserne og ude hos de ansatte i kommunerne.
Det er et synspunkt, jeg er utrolig meget enig i.
Hvordan stiller ordføreren sig så til, at samarbejdspartneren Dansk Folkeparti den 3. maj i Politiken var ude med bemærkninger om, at kommunerne er modvillige og præget af sløvsind?
Er ordføreren enig i det synspunkt?
Mener ordføreren, at kommunerne generelt set ikke er interesseret i at yde service på den bedste og billigste måde?
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
At der ude i kommunerne er stort engagement tror jeg sådan set enhver herinde også vil sige ja til, det gælder ikke bare i forhold til lokalpolitiske niveau, men i særdeleshed i forhold til de mange mennesker, som hver dag knokler for at udvikle den offentlige service og gøre den endnu bedre.
Og hvad Dansk Folkeparti så i øvrigt mener i en eller anden avisartikel synes jeg da at man skal spørge ordføreren fra Dansk Folkeparti om.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-07:
Godt ord igen, det vil jeg så overveje at gøre.
Til gengæld vil jeg følge op med et nyt spørgsmål til Venstres ordfører.
Pludselig fremhæver Venstres ordfører flerårige aftaler.
Det har SF forsøgt at få ind i den her debat igennem de sidste 2 år, uden at regeringen og Venstre har syntes, at det var nogen synderlig god idé.
Vi har altid syntes, at det var en god idé for at give kommunerne en positiv og bedre mulighed for at langtidsplanlægge deres økonomi.
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Er det, fordi Socialistisk Folkeparti forsøger at liste noget igennem?
Jeg synes da, at man skal kvittere og se positivt på, at regeringen rækker hånden ud med det formål at give kommunerne de bedst mulige styringsinstrumenter i den tid, der, som vi også har noteret os, er svær.
Vi har ikke påstået på noget tidspunkt, at det bliver let.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-07:
Nu har vi jo kun to spørgsmål, men jeg vil lige tillade mig at konkludere på noget af det, der tidligere er blevet spurgt om både fra hr. Morten Bødskov og fru Julie Skovsby, nemlig hvad nulvækst betyder i kommunerne, og min konklusion er, at det ved ordføreren ikke.
Altså, når ordføreren må ty til at sige, at nulvækst betyder uændret højt niveau, tror jeg bare, man må sige helt nøgternt, at ordføreren ikke ved, hvad det her handler om, ikke ved, hvad konsekvensen er, og hvad nulvækst betyder, når demografien ændrer sig og flere bliver ældre.
Men det var såmænd ikke det, der bragte mig til at bede om ordet, det var mere forslaget til vedtagelse, som jeg faktisk synes er meget, meget spændende.
Jeg vil gerne vide, på hvilken baggrund fru Sophie Løhde kan konstatere, at kommunalreformen har styrket det kommunale selvstyre.
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Det er i hvert fald tydeligt for enhver, hvis man skulle være i tvivl, at fru Margrethe Vestager er gammel skolelærer
Heller ikke til skolelærere.
Hvis jeg så skal vende tilbage, så er det paradoksale, at det virker, som om det er fru Margrethe Vestager, der bl.a. ikke helt har forstået demografien.
Man siger kun, at der bliver flere ældre, men man glemmer at fortælle, at der bliver færre børn.
Jeg vil meget gerne vise fru Margrethe Vestager en oversigt over, hvordan demografien ser ud i kommunerne i de kommende par år.
Så er det klart, at det er forskelligt fra kommune til kommune, og alt andet ville da også være underligt – der er 98 forskellige kommuner.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-07:
Må jeg tillade mig at erindre ordføreren om mit spørgsmål, nemlig hvilke konkrete eksempler – ordføreren kan nøjes med tre – ordføreren kan give på, at kommunalreformen har styrket det kommunale selvstyre?
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Jeg skal beklage, at jeg glemte spørgsmålet i første runde.
Hvilke konkrete eksempler kan jeg nævne?
Jo, det, at man har overført så mange opgaver fra amterne til kommunerne, er jo i sig selv udtryk for en decentralisering.
Aldrig før er opgaverne på den måde blevet løst så tæt på borgerne – opgaver, der før blev løst langt væk, fjernere fra borgerne.
Jeg har selv været amtsrådsmedlem, og vi sad på Amtsgården i Hillerød og beskæftigede os med opgaver i forbindelse med specialiserede institutioner og andre ting, der eksempelvis var beliggende i Skibby.
Der kunne godt være meget lang afstand.
Og jeg synes sådan set, at man skal anerkende, at opgaver rent fysisk er flyttet tættere ud på borgerne, al den stund at de før blev varetaget langt mere centralt.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Jeg synes alligevel, det er interessant at høre Dansk Folkepartis ordfører her:
Det ser trist ud derude; det hele er ikke så godt; heldigvis er det ikke så slemt som i andre lande, men vi må sætte tæring efter næring, siger ordføreren.
Så Dansk Folkeparti står altså her og accepterer og legitimerer, at man i kommunerne i øjeblikket er så pressede, at der er skolelukninger, at der er lærerfyringer, at der er færre undervisningstimer, at der er ringere normering i børnehaverne, at der er natsygeplejersker, der bliver afskediget, osv.
Den udvikling står Dansk Folkeparti her på talerstolen og accepterer, samtidig med at man var friske nok til at stemme for skattelettelser til de allerrigeste i Danmark.
Hvordan hænger det sammen?
Er det virkelig Dansk Folkepartis politik, at de allerrigeste i Danmark skal have skattelettelser i 100.000-kroners-klassen, mens vi skal lukke skoler og fyre natsygeplejersker og lukke plejehjem?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Det er jo de vilkår, som vi lever under, at man kan komme til at sige de samme ting mange gange her fra Folketingets talerstol, uden at det tilsyneladende gør noget synderlig indtryk på de folk, der stiller spørgsmålene.
Igen hører vi hr. Rasmus Prehn tale om skattelettelser.
Der er ikke tale om skattelettelser.
Det er den skinbarlige sandhed om det, som Socialdemokraterne prøver at sælge som en skattelettelse.
Det er en skatteomlægning, og den er fuldt ud finansieret, det vil jeg gerne præcisere.
Så vil jeg gerne sige, at vi godt kender grammofonpladen fra Socialdemokraterne med, at der nu skal fyres her og der, og at skoler skal lukkes.
Det er da rigtigt, at der er kommuner, hvor der bliver lukket skoler nu.
Det kan man beklage og begræde, men der blev også lukket skoler i Danmark før kommunalreformen, og i mange af de kommuner, hvor vi nu ser at man lukker folkeskoler, er det faktisk Socialdemokraterne, som står bag.
Odder Kommune f.eks. er en af de kommuner, hvor Socialdemokraterne vandt en borgmesterpost i november, og nu lukker man folkeskoler.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Økonomien er så stram, at man er tvunget ud i f.eks. at lukke skoler, afskedige natsygeplejersker og lukke plejehjem.
Og der synes jeg da, det er bekymrende at høre Dansk Folkeparti bare sige: Jamen det er sådan, situationen er; vi må bare sætte tæring efter næring; der er ikke tale om skattelettelser, det er bare en skatteomlægning.
Altså, når der er bankdirektører, som i forvejen har en milliongage, og som kan tage flere hundrede tusinde kroner og putte lige i inderlommen hvert eneste år på grund af de her skattelettelser, så bliver de opfattet som lettelser, og så er det penge, der kunne have været brugt til skoler, til ældrepleje, til andre ting, men som Dansk Folkeparti har været med til at stemme for skulle bruges til at komme i inderlommen på bankdirektører.
Birgitte Josefsen (V), 2010-05-07:
Nu har hverken regeringen eller Venstre jo været ude at sige, at kommunerne skal afskedige en eneste; vi har peget på, hvordan man får økonomien til at hænge sammen.
Der er blevet ansat mere end 30.000 flere i den offentlige sektor siden 2001.
Det har Venstre stået bag, fordi vi har ønsket at højne de tilbud, der er til borgerne – skolepasning, hjemmeplejeordninger, hele sygehussektoren osv. – og derfor må jeg bede om, at vi får et klart svar fra hr. Rasmus Prehn.
Hvis vi nu havde stået i den situation, at der var blevet udskrevet valg, må jeg gå ud fra, at Socialdemokratiet står bag det finanslovudspil, de lægger frem, og det ville altså betyde, at der skulle afskediges 37.000 mennesker i den offentlige sektor.
Ville det betyde bedre velfærd eller ringere velfærd ude i Danmarks kommuner?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Nu vil jeg tillade mig at bruge et ord her fra talerstolen, jeg ikke bruger ret ofte, men det er simpelt hen ynkeligt.
Socialdemokraterne er det parti, der havde regeringsmagten i 1997 og 1998, hvor man fjernede formueskatten i Danmark.
Det var Socialdemokraterne, der fjernede formueskatten i Danmark.
Man fjernede den øverste topskat for de allerallerrigeste fede, velbjærgede borgere i dette land.
Det var en socialistisk regering under Poul Nyrup, der gennemførte den form for skattelettelse.
Derfor klinger det somme tider lidt hult i ørerne, når man skal skydes i skoene, at det her er en skattelettelse.
Det er en skatteomlægning.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Men det er jo også derfor, at vi meget klart og tydeligt siger, at det er en meget, meget dårlig tjeneste at gøre nogen, hvis det er, at man midt i en økonomisk krise, midt i en situation med stor arbejdsløshed, midt i en situation, hvor folk sidder og ryster i bukserne for at få en fyreseddel, så synes, det er den rigtige timing til at begynde at udstede fyresedler fra den offentlige sektors side, og at man begynder at fyre folk i den offentlige sektor, så krisen bliver endnu mere dyb, endnu mere deprimerende og endnu mere problematisk for danskerne.
Det er jo derfor, vi siger: Pas nu på med at gå ind og afskedige folk i den offentlige sektor, når vi ved, at der i forvejen er en høj arbejdsløshed, og når det tilmed også kommer til at forringe danskernes velfærd.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-07:
Der er i hvert fald et par ting, som har været meget vigtige for os som Radikale, når vi har lavet vores skatteforslag, og det er først og fremmest, at skatten virker, at den gør noget for at tilskynde flere til at arbejde, og at vi også får et lille bidrag til vækst og innovation via skattesystemet.
Det er det ene.
Og det andet er, at skattesystemet virker, når det kommer til det grønne.
Det er derfor, jeg ikke vil love noget som helst, når det kommer til det her, for det er vigtigt, at vi fortsætter udviklingen af et kvalitetsorienteret landbrug, som faktisk er i samspil med det omgivende miljø.
En af de forskelle, som jeg så vil nævne på S-SF's »Fair forandring« og Radikale Venstres »Skat der virker«, er, at fra radikal side har vi ikke nogen ambitioner om at opkræve et højere samlet provenu, ud fra devisen, at danskerne betaler nok i skat.
Og man kan jo sige, at det så er en diskussion værd.
Det, jeg synes er tankevækkende ved meget af dagens politiske debat, er, at den går ud på, at folk skal være ens; jeg troede, den gik ud på at finde ud af: Hvad er forskellene?
Det, spørgeren jo kan se blandt oppositionens partier, er viljen til at finde løsninger, i stedet for bare viljen til at være ens og finde mindste fællesnævner.
Egentlig tror jeg heller ikke, det er det, der er Dansk Folkepartis ambition i samarbejdet med V og K.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Jeg må altså indrømme, at jeg lige en overgang var ved at tro, at jeg var havnet i en stor fiskeridebat, for det var jo alt godt fra havet, vi hørte fra Enhedslisten – alt godt fra havet: Statsstøtte til dit, statsstøtte til dat.
Line Barfod (EL), 2010-05-07:
Jeg talte om statsstøtte, men det var regeringens og Dansk Folkepartis statsstøtte, jeg mente.
Det er regeringen og Dansk Folkeparti, der har givet statsstøtte til A.P. Møller, der har lukket Lindøværftet og i stedet får produceret sine skibe i Kina.
Det er regeringen og Dansk Folkeparti, der har givet statsstøtte til de store landbrugsvirksomheder, som flytter slagtningen af svinene ned til rumænske kolonnearbejdere.
Det er regeringen og Dansk Folkeparti, der giver masser af statsstøtte og skattelettelser, som resulterer i, at jobbene at flyttes til udlandet.
Vi vil den stik modsatte vej.
Vi vil give kommunerne og regionerne frihed til, at de sammen med virksomhederne lokalt kan sikre, at der sker en udvikling, og kan sikre, at der er arbejdspladser i Danmark, vel at mærke på danske løn- og arbejdsvilkår.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Jeg vil nu gerne fastholde, at det, som ordføreren var inde på, var massiv statsstøtte til alt mellem himmel og hav.
Ordføreren nævnte bl.a. lokale arbejdspladser i produktionsfagene, og ordføreren nævnte også støtte til butiksdrift, skoler og indkøb – alle de her såkaldte centraliseringstendenser, der har gjort sig gældende siden 2001, skulle tilbagerulles.
Alle de her statsstøttekroner skal finansieres – er det statsobligationer, vi taler om, er det udlandsgæld, eller hvad er det?
Så vil jeg gerne spørge til sidst: Er alle de her job, ordføreren taler om, offentlige job eller private job?
Line Barfod (EL), 2010-05-07:
Enhedslisten har gang på gang fremlagt regnestykker, bl.a. i vores finanslovudspil, hvor de investeringer, vi foreslår at foretage, er fuldt finansierede.
Men i modsætning til Dansk Folkepartis og regeringens politik, som fører til masser af bureaukrater, som fører til, at det koster, og som oparbejder en kæmpe gæld i form af misligholdelse af bygninger, i form af børn, der er vokset op i fattigdom og derfor har brug for massiv hjælp, i form af masser af mennesker, der kommer til skade på deres arbejde og derfor får brug for hjælp i mange år fremover, gør de investeringer, vi foreslår, at det i løbet af en kortere årrække vil blive langt, langt billigere, end det er i dag.
Det er en fuldstændig anden måde at tænke på, som jeg godt er klar over er helt fremmed for Dansk Folkeparti, nemlig at man skal investere.
Fra Enhedslistens side mener vi, at det er nødvendigt, at man i Danmark investerer, og at man også investerer i at have danske arbejdspladser på danske løn- og arbejdsvilkår.
Julie Skovsby (S), 2010-05-07:
Jeg vil gerne takke ministeren for også at huske os alle sammen på, at der generelt er rigtig mange dejlige steder i Danmark – og på Ærø og på Fyn i særdeleshed.
Så vil jeg også sige, at jeg er glad for, at ministeren her mundtligt kommer ind på problemet med mangelen på praktiserende læger.
Jeg ville have ønsket, det havde stået i redegørelsen, men at ministeren her mundtligt nævner problemet og siger, at man er opmærksom på det, synes jeg er godt – også at praktikpladsproblemet blev nævnt.
Det, som jeg jo gerne vil spørge ministeren om, er, at vi har debatteret det her med, at kommunalreformen udgår af den her skriftlige redegørelse: Har ministeren nogen tanker om, at det på anden måde skal evalueres, hvordan kommunalreformen har virket?
Bertel Haarder (V), 2010-05-07:
Jeg hørte godt debatten om, hvorvidt det var en god idé at lade kommunalreformen udgå.
Min holdning er, at det kan være lidt ligegyldigt, om den udgår, for jo længere tid, der går efter kommunalreformen, jo mere ligegyldigt bliver det, om der nu er et problem, der er opstået på grund af kommunalreformen, eller om det er opstået af andre grunde.
Så skal vi ikke bare være enige om, at vi skal have fokus på nogle af de problemer, der også blev berørt af kommunalreformen, men som siden den tid er blevet berørt af så meget andet, bl.a. finanskrisen.
Julie Skovsby (S), 2010-05-07:
Altså, på den ene side er man ude at sige til kommunerne, at vi skal have best practice, man skal lære af de bedste, og alle kommuner skal ned på samme gennemsnitsniveau, men når det så på den anden side handler om, hvordan Danmarks største reform, kommunalreformen, har virket – og man burde gå ind og se på, hvad der virker, at hvad der ikke virker – så ønsker man ikke at undersøge det nærmere.
Det virker da helt grotesk.
Og er det virkelig helt alvorligt ment fra regeringens side at kommunalreformen nu bare skal skubbes til side, og så glemmer vi alt om det?
Har man ingen som helst planer om bare på et tidspunkt at gå ind og lave en eller anden form for evaluering af kommunalreformen?
Bertel Haarder (V), 2010-05-07:
Hvis jeg kender os alle sammen ret, er der intet, der ikke vil blive undersøgt.
Det, der kan være lidt ligegyldigt, er, om man vil se på det med kommunalreformbriller, eller om man blot vil se på det med nutidige briller.
Jeg synes, det kan være ret ligegyldigt.
Men jeg kan forsikre fru Julie Skovsby om, at der ikke vil være noget kommunalt emne, som vil være udebatteret, og om ikke andet er jeg sikker på, at det vil hr. Rasmus Prehn sørge for under det næste punkt på dagsordenen. Jeg vil blot lige gøre opmærksom på, at regeringens politik ikke er, at alle kommuner skal ned på det samme gennemsnit.
Der er nemlig kommunalt selvstyre, og kommunerne har lov til at sige: Her hos os ønsker vi, at den løsning skal være dyr og den løsning skal være mindre dyr.
Det er et led i det kommunale selvstyre.
Så vi vil ikke forhandle os frem til nogle fælles standarder med kommunerne.
Det ville ligge regeringen fjernt.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Jeg kan forstå på ministeren, at vi skal til at fokusere på lyspunkterne.
Vi skal have party i provinsen, ikke i den ironiske form, som Danmarks Radio bruger, men reelt.
Det er jo sådan set bare et festfyrværkeri derude.
Når der bliver dannet fælleslister og andet, er det bare, fordi de ikke har fået øje på, hvor godt det går.
Det er helt fantastisk derude, der er virkelig party i provinsen.
Altså, kan ministeren ikke se, at der rent faktisk er en meget alvorlig bekymring her – at der er nogle folk, der bekymrer sig om deres område; at der er affolkning, at der er minusvækst osv. i de her områder?
Skulle man ikke tage det mere alvorligt end det her?
Er det i virkeligheden ikke, fordi regeringen fører en direkte begmandspolitik?
Hver gang der er nogen, der prøver at tage et initiativ, prøver at se lyst på tilværelsen, er regeringen, ikke mindst med ministeren selv i spidsen, klar med en begmand.
Bare tag den kollektive trafik: Hvordan er det ikke gået med billetpriserne?
De er gået op, antallet af ruter er gået ned.
Det er jo ikke mærkeligt, at det er svært at se lyspunkter, når man, hver gang man prøver at gøre noget godt, får en begmand af regeringen.
Bertel Haarder (V), 2010-05-07:
Vi har alle sammen bemærket, at hr. Rasmus Prehn i alt, hvad han gør og ser, har svært ved at se lyspunkter.
Jeg synes, hr. Rasmus Prehn skulle lytte til sin kollega og partifælle, fru Julie Skovsby.
Jeg synes faktisk, hendes kommentar til min tale var mere afbalanceret, i forhold til hvad jeg sagde, end hr. Rasmus Prehns kommentar.
Jeg er glad for, at hr. Rasmus Prehn ikke er folketingsreferent; jeg kender ingen, der er så dårlig til at referere, hvad jeg siger, som hr. Rasmus Prehn.
Jeg håber ikke, det er lige så slemt, når han refererer, hvad andre siger.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Jamen det gør jo netop det hele meget interessant, når vi kan se, at der i »Fair Forandring« – altså hos de partier, som De Radikale står og læner sig kraftigt op ad – klart står defineret, at man ønsker at hæve skatter og afgifter over for landbruget, de produktionserhverv, der ligger inden for landbruget, med 1,1 mia. kr., plus at man egentlig er modstander af, at der er tilbageført 500 mio. kr. tidligere.
Så spørger jeg i mindelighed ordføreren, om ikke man godt kan se, at der måske var en vis rimelighed i, at man prøvede at fremlægge en samlet skattepolitik, for hvad er det for et alternativ, vi kan se frem til i Danmark, hvis De Radikale får flertal sammen med Enhedslisten?
Vi synes jo bare, at der er så stor en bredde og forskellighed i synet på afgifter, skatter og efterløn hos de fire partier, som påstår, at de kan det hele meget bedre.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-07:
Jeg forstod ikke helt spørgsmålet og heller ikke henvisningen til gårsdagens debat.
Det er en kendt sag, at S og SF og Radikale Venstre ser forskelligt på skattespørgsmålet.
Radikale Venstre har lavet et forslag, som retter op på nogle af de ting vi synes er meget problematiske i den skattereform, som regeringen og Dansk Folkeparti har lavet, fordi vi ikke synes, at den i tilstrækkelig grad giver folk en tilskyndelse til at arbejde, og det uanset hvor man er i skattespillet.
Og vi mener også stadig væk, at der er meget at gøre, når det drejer sig om at bruge skatten som et aktivt redskab på hele det grønne område – og det er nu engang vores politik.
Men hvis hr. Hans Kristian Skibby vil påtage sig at fremlægge, hvordan skattepolitikken fra VKO skal se ud og der ikke er nogen forskel, jamen så byder jeg det velkommen, jeg synes bare ikke, det er så interessant; jeg synes, det er interessant at vide, hvad partierne står for, og ikke hvad der bliver mindste fællesnævner.
Man kan jo godt tage forslagene et ad gangen og se, om man er enig eller uenig.
Det, der var min pointe i det tidligere svar, var, at vi har en politik over for erhvervet, som ikke handler om, at vi partout vil øge beskatningen, men den handler sandelig heller ikke om det modsatte, nemlig at uanset hvad det så i øvrigt betyder, skal den sænkes.
Når jeg fremhæver det med, at vi ser meget nøgternt på, at vandplaner skal gennemføres, forureningen skal mindskes, og nabogenerne minimeres, hvis man overhovedet kan det, er det jo for at sige, at vi ikke tror, at dansk landbrug får lettet deres vilkår, så de kan konkurrere med lande, som jeg ikke tror og heller ikke kan forestille mig at fru Sophie Løhde synes dansk landbrug skal konkurrere med.
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Vi begynder at nærme os noget, der ligner et svar.
Fru Margrethe Vestager siger, at skatten ikke partout – ikke partout – skal stige for landbrugs- og fødevareerhvervet.
Betyder det, at man er enig i forslaget fra Socialistisk Folkeparti og Socialdemokraterne om at pålægge landbrugs- og fødevaresektoren ekstra skatter for 1,1 mia. kr. til skade for de 139.000 mennesker, der er beskæftiget i sektoren, og at vi dermed vil se, at danske arbejdspladser flytter til udlandet?
Er man enig eller uenig i det udspil, som vi mange gange i den her debat har forstået fremgår så tydeligt og klart af »Fair Forandring«?
Vi har tidligere hørt fru Helle Thorning-Schmidt sige, at fru Margrethe Vestager ikke kunne få ændret så meget som et komma, så det ville være meget rart for os her i dag i salen at vide, hvor Det Radikale Venstre rent faktisk står.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-07:
Jeg skal ikke motivforske i spørgerens grund til at spørge på den måde.
Fru Sophie Løhde synes at være meget optaget af at se, om hun på en eller anden måde kan illustrere en splittelse i oppositionen.
Jeg havde egentlig besluttet mig for, at mit vigtigste valgkampsredskab skulle være et spejl, som jeg kunne holde op for Sophie Løhde og andre VKO-politikere og spørge dem om, hvordan de egentlig selv synes det går.
For den her fra hånden til munden-landbrugspolitik, hvor man bare nedsætter skatten, vel vidende at det kapitaliseres lige med det samme, og derfor ikke er nogen langsigtet politik for dansk landbrug, synes jeg er helt besynderlig.
Jeg synes, det er meget afslørende for, at det her ikke handler om interessen for dansk landbrug eller rigtig mange arbejdspladser, for så ville man lave en udvikling for dansk landbrug, som var baseret på kvalitet, og som var konsolideret, i stedet for bare at drive gold oppositionspolitik over for oppositionen.