Marianne Jelved (RV), 2011-10-06:
Jeg vil gerne indlede med at sige hjerteligt tillykke til statsministeren for det fremragende stykke arbejde, som ligger her i regeringsgrundlaget.
Det er faktisk et optimistisk regeringsgrundlag, fordi det understreger, at vi har et godt land og et godt samfund at bygge på.
Det er også et realistisk regeringsgrundlag, fordi det tager udgangspunkt i den virkelighed, som er velkendt, med et umanerlig stort underskud, fordi indtægterne ikke dækker udgifterne, og fordi der er flere, der går på pension, end der kommer ind på arbejdsmarkedet.
Og så er det også et visionært regeringsgrundlag, fordi det giver anvisninger på, hvordan vi sammen kan løfte opgaven om at forme en fremtid, hvor problemerne og ubalancerne løses, når vi samarbejder om det.
Jeg vil gerne kvittere over for statsministerens indsats, der har ført forhandlingerne til ende.
I Det Radikale Venstre ser vi frem til samarbejdet med udgangspunkt i de tre partiers fælles arbejde: »Et Danmark, der står sammen«.
Det er befriende, at valget har givet os et andet flertal og derfor også givet os muligheden for at tage fat på en anden måde, end vi har kendt til i en tid.
Vælgerne sagde nej tak til mere kontraktpolitik og nej tak til mere blokpolitik.
Der er virkelig sket bevægelser i vores samfund.
Vælgerne vil have reformer, og reformer er udtryk for prioriteringer og for forandringer, der giver et reelt grundlag for at løse de problemer, der er i vores samfund.
Det skal ske igennem dialog og partnerskab og bredt samarbejde.
Vi lytter, og sammen tager vi ansvar.
Rent faktisk har vi alle del i en særlig fælles erfaring i Foreningsdanmark, som vi har med i vores mentale rygsæk.
Folkeoplysning, folkebiblioteker, folkehøjskoler bygger jo på nogle ganske bestemte værdier: Den personlige frihed, ligeværd, frivillig samhørighed og forpligtende fællesskaber.
De erfaringer er blevet brugt rigtig mange gange i vores historie, bl.a. da andelsbevægelsen blev skabt som svar på en stor krise for landbruget.
Der gik man også sammen i forpligtende fællesskaber.
Det er også det, der ligger bag den danske model og arbejdsmarkedets parters selvstændige løsninger på fælles problemer.
Det er de erfaringer, der ligger bag vindmøllebevægelsen, og de erfaringer, der ligger bag de danske traditioner for skeptisk og kritisk stillingtagen i virksomheder og på institutioner, når medarbejderne frimodigt og selvstændigt ser på deres arbejde og siger: Kan vi ikke gøre det lidt bedre?
Det er uundværligt for udviklingen af nye og bedre måder at gøre tingene på – det er ikke nok at gøre det rigtigt, det er bedre at gøre det rigtige.
Det er en af de gode forklaringer på, at vi i Danmark har klaret os rimelig godt.
Det er de erfaringer, vi skal have i spil, og derfor skal uddannelse til alle være i fokus, og derfor skal vi inddrage alle de voksne, veluddannede pædagoger, lærere, sundhedsplejersker osv. – alle medarbejderne – der skal give vores børn og unge de bedst mulige vilkår for faglig, social og personlig udvikling, så de lærer og oplever, at de kan mestre noget og mere og mere og har del i et fællesskab.
Vi politikere skal stille formål og mål op og sikre uddannelse til medarbejderne og gøre vores forventninger tydelige, for således kan vi nemlig også forvente, at de faglig kompetente medarbejdere gør deres ypperste.
Vi skal skabe plads til at forsøge nye veje og nye måder at løse opgaverne bedre på.
Eksperimenter er forløbere for fornyelse og kreativitet.
Vi skal tænke i sammenhænge.
Klimaudfordringer er store og kræver målrettet indsats.
Derfor skal vi turde sætte ambitiøse målsætninger, fordi de er med til at skabe den dynamik, der skal få os til at finde nye løsninger på udfordringer.
Også her ønsker vi en bred og langsigtet aftale.
Danmark skal i EU arbejde for bindende aftaler, og internationalt skal vi arbejde for en ambitiøs og bindende klimaaftale.
Alene kan Danmark ikke løse opgaven, og alene kan vi ikke sikre et bedre og renere miljø – det er grænseoverskridende.
Verden er forandret, verden forandrer sig gennem de nye teknologier og nemmere og nemmere kommunikationsformer, og derfor forandrer Danmark sig selvfølgelig også.
Danmark ligner på nogle områder alle andre europæiske lande, fordi der i vores lande bor mennesker fra flere forskellige steder i verden med deres kulturelle ballast.
Det er en mangfoldighed af mennesker, der rejser, lever, studerer, arbejder, forelsker sig, får børn og stifter familie som det mest naturlige i denne verden, hvilket det jo på sin vis også er.
Derfor er det en overraskelse, for ikke at sige et chok, når intetanende danskere kommer til Danmark med ægtefælle og børn og tror, at de kan bosætte sig i deres fædreland.
De har endda stolt fortalt om de traditioner, der kendetegner Danmark som en åben og tolerant nation med respekt for naboerne, sådan som de husker Danmark.
Sådan har jeg faktisk hørt danske statsborgere fortælle om deres hjemkomst utallige gange.
Vi må konstatere, at vi har gjort mange erfaringer med den forandrede verden.
Det er velkendt, at Det Radikale Venstre har argumenteret for mådehold i stramningerne og for en anden tilgang til de udfordringer, vi står over for i et internationalt samfund.
Nu er tiden inde til at få – og jeg citerer – en ny balance i integrations- og udlændingepolitikken.
Og jeg fortsætter citatet: En ny balance mellem rettigheder og pligter; en ny balance, hvor integration prioriteres over eksklusion, hvor det, der virker, står over symbolpolitik, og hvor der værnes om borgernes rettigheder.
Citat slut.
Der er rigtig mange, der er godt integreret i Danmark, fordi de er lige så optaget af deres børn og deres familier og deres fremtid, som alle andre mennesker er.
Der er andre, der har det rigtig svært, og som lever under en ringe kår og umiddelbart uden de store muligheder for at forandre deres fremtid og deres situation.
Men det kan blive bedre, hvis vi sætter massivt og tidligt ind.
På Strandgårdsskolen i Ishøj har man løftet det faglige niveau markant hos alle elever, og der er endda 75 pct. af eleverne, som har en anden etnisk baggrund end dansk.
Alle lærere har fået efteruddannelse i faget dansk som andetsprog, og der er læsevejleder til hvert trin.
Det er bare et enkelt eksempel på mange succeshistorier rundtomkring i Danmark om, at vi kan gøre det bedre.
Det er lige så klart, at der skal sættes massivt ind, dels forebyggende, dels klart reagerende over for kriminalitet og bander og over for tvang og undertrykkende kriminalitet.
Der er brug for gennemsigtighed, klarhed og enkelhed i reglerne for familiesammenføring.
Børn skal kunne familiesammenføres, de skal ikke kunne komme i klemme i mærkelige regler, og det er derfor godt, at de regler, der er, skal revideres.
Retssikkerheden skal generelt styrkes.
Flygtningenævnet udvides til fem medlemmer, og der bliver et uafhængigt klagenævn for afgørelser om familiesammenføring.
Danmark er forpligtet af det internationale retssamfund og dets regler.
De regler er skrevet i konventioner, og vi er således forpligtede over for FN's flygtningekonvention, handicapkonvention, børnekonvention, torturkonvention, Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og mange andre.
Derfor skal vi også tage vores del af ansvaret og behandle asylansøgere på en værdig måde, der giver dem rimelige vilkår, mens de er her i landet.
Nu bliver der mere enkle og rimelige krav til de udlændinge, der gerne vil have fast opholdstilladelse.
De skal arbejde eller uddanne sig og tale dansk.
Unge, født og opvokset i Danmark, kan få statsborgerskab, når de har bestået skolens afgangsprøve med et gennemsnit på 2,
eller de kan få statsborgerskabet, når de fylder 18 år.
Statsborgerskab skal fremme integrationen.
Udlændinge, der har boet lang tid i Danmark, er integreret og skal efter enkle, rimelige regler kunne blive statsborgere.
De skiftende politiske aftaler om statsborgerskab skal afløses af en lovgivning, der giver gennemsigtighed og fastlægger reglerne og dermed sikrer borgernes rettigheder.
Jeg citerer fra regeringsgrundlaget en sætning, som jeg sætter meget stor pris på: »Danmark er et moderne samfund i en international verden.
Derfor skal det være muligt at have dobbelt statsborgerskab.«
Det støtter vi i Det Radikale Venstre, ligesom vi støtter reformvejen, der skal give en forøgelse af arbejdsstyrken med 135.000 i årene frem mod 2020 og skabe en holdbar økonomi og give os det råderum, som gør, at vi kan løfte de opgaver, der gør Danmark til Danmark.
I Det Radikale Venstre er vi stærkt opmuntrede af den modige økonomiske politik, som er kendetegnende for regeringsgrundlaget, og som erhvervsorganisationer, erhvervsledere og diverse økonomer uden for Christiansborg har anerkendt.
Vi lytter også til dem.
Det Radikale Venstre står inde for et Danmark, der står sammen.
Det skal lykkes.