runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-03-10:
Nu er det jo den første spørgetime, vi har, siden de forfærdelige ting skete i København natten mellem lørdag den 14. februar og søndag den 15. februar.
Terroren kom til Danmark for alvor, og vi var alle sammen dybt chokerede.
Der er blevet aflyst en spørgetime siden, og derfor er det første gang, vi mødes i den her sammenhæng.
Og jeg tror bare, det er vigtigt at understrege, hvis der er nogen, der sidder og lytter med og tænker, at det da godt nok lige var hurtigt nok, at det blev hverdag i Folketinget igen, at der er forhandlinger om initiativer for at modgå terrortruslen, også i forhold til hvordan vi sikrer det jødiske samfund i Danmark.
Det er forhandlinger, der er meget vigtige for Dansk Folkeparti, og det er forhandlinger, vi håber ender i et godt resultat til fordel for danskernes tryghed.
Senere i dag kommer der jo nye forhandlinger, så vi vil i hvert fald bare gerne markere, at vi meget håber, at et stort flertal i Folketinget får taget de nødvendige initiativer i den her sammenhæng.
Dernæst vil jeg vende mig mod noget af det, statsministeren var inde på i sin indledning, nemlig det her med, at statsministeren gør sig til talsmand for en ansvarlig økonomi.
Det har vi jo debatteret nogle gange hernede.
Jeg tror, at senest vi havde en spørgetime, diskuterede vi det her med, at når vi taler om asylområdet, eksempelvis flygtningeområdet, så er den ansvarlige økonomi, at vi i 2011 havde udgifter, hvis man sådan gør det sammenligneligt op, på 2,9 milliarder – 2,9 milliarder – som i 2015 forventeligt er 9,2 milliarder, altså en ganske stærk stigning.
Det er en kæmpemæssig opgave, og regeringen vil oven i det have, at man skal finde arbejde til de her mennesker nærmest med det samme.
Jeg vil spørge statsministeren, om hun mon ikke er enig i det, som Mariana Stoyanova, asylchef for Røde Kors i Bulgarien, der taler i København her i dag, siger: »I flere år har Tyskland og Sverige stået øverst på listen over lande, som flygtninge har haft som målet for deres flugt.
Men i de seneste to år er Danmark rykket op på listen over lande, som er attraktive mål for flygtningene.
Det skyldes blandt andet den gode modtagelse, asylansøgere får her i landet, samt de høje sociale ydelser.«
Er statsministeren enig i det?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-10:
Når vi ikke ønsker at skære i ydelserne for mennesker, der er på kontanthjælp, er det, fordi det kan få nogle meget alvorlige konsekvenser for en række familier, og det er et dilemma.
Det er et dilemma at finde det rigtige tidspunkt, hvor der ikke bliver tale om fattigdom, og jeg kan godt høre, at Venstre er ligeglade med den udfordring, man har ikke nævnt det så meget som en eneste gang.
Når vi f.eks. har ændret kontanthjælpsloftet eller starthjælpen, er det, fordi vi er oprigtig bekymrede for, om fattigdom er den rigtige vej til at sikre integration.
Og når vi kigger på tallene, og der har jo været stor debat om det her i de seneste dage, så må vi også konstatere, at der ikke er noget, der tyder på, at Venstres kontanthjælpsloft bidrog til, at flere kom ud på arbejdsmarkedet.
Så det er det, der er vores bekymring i den her sag, og det er jo svar på spørgsmålet: Der er andre hensyn end det, som hr. Lars Løkke Rasmussen er optaget af.
Nu skal vi snart til at slutte debatten, og jeg må bare konstatere, at vi i dag næsten har fået Venstre til at sige, at de 35.000 kr., Venstre rejste rundt med og sagde man skulle tjene, for at det kunne betale sig at arbejde, var forkert; at hele kampagnen om, at det var lagt an på, at det slet ikke kunne betale sig at arbejde, var forkert; at hr. Lars Løkke Rasmussen ikke vil indrømme over for mig og over for danskerne, at det kun er 1.000 familier, vi taler om.
Det understreger igen: Ingen planer fra Venstre og et meget afslappet forhold til tallene.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-03-10:
Der var ikke noget svar i forbindelse med starthjælpen, og det var sådan set det, jeg spurgte til.
Jeg kan bare konstatere, at efter regeringen kommer til i 2011, stiger antallet af asylansøgere i Danmark i 2012.
I 2013 stiger det igen i forhold til 2012, og i 2014 stiger det igen i forhold til 2013.
I januar måned i år er tallet højere, end det var i januar sidste år.
Så vi har haft en fuldstændig vedvarende stigning i antallet af asylansøgere til Danmark, siden den nuværende statsminister blev statsminister.
Så har vi en asylchef fra Røde Kors, der siger, at det bl.a. skyldes de højere sociale ydelser, som man giver i Danmark.
Så spørger jeg statsministeren, om regeringen vil være med til at genindføre starthjælpen, som var lov her i landet, indtil den nuværende regering tog over.
Den ændring, som regeringen har foretaget, har jo givet en gennemsnitlig flygtningefamilie en stigning i indkomsten månedligt på over 10.000 kr., og hvis man kobler det sammen med, at højere sociale ydelser har en effekt for, hvor mange der søger til Danmark, så er det da nærliggende, at der er en sammenhæng.
Derfor spørger jeg bare statsministeren: Vil statsministeren så være med til at revurdere sin politik på det her område og være med til at genindføre starthjælpen, så vi kan få asyltallene i Danmark ned og dermed også gøre det muligt for kommunerne at få integreret dem, der skal være her?
Christian Langballe (DF), 2015-03-10:
Man kunne jo sagtens have efterkommet vores krav om at yde os den her tekniske bistand, og hvis man så gerne ville have Skatteministeriet til at hjælpe sig med hensyn til toldmyndighederne, kunne man have gjort det.
Mette Frederiksen (S), 2015-03-10:
Så det er jo et teknisk-praktisk spørgsmål om, hvor en eventuel toldindsats skal placeres.
Men det er klart, at hvis ikke det har været formidlet godt nok, altså at det er det, det handler om, er det en fejl, og så kan det gøres bedre en anden gang.
Det ændrer dog ikke på, at hvis man ønsker effektivt at styrke kontrollen ved vores grænseområder, skal man fortsat stemme for forslaget her.
Jeg har en ret stor tro på, grundlæggende tro på, at det her i øvrigt vil være meget mere effektivt end det toldarbejde, der blev udført efter aftalen i 2011, tror jeg nok det var.
Thomas Danielsen (V), 2015-03-10:
Jeg blev lige lidt overrasket her til sidst over ordførerens tale, så jeg skal bare være helt sikker på noget, inden vi går herfra.
Enhedslistens forslag til en ny opgørelsesmetode er jo, som ordføreren kan se af materialet, forbundet med en række meget, meget omkostningstunge tiltag for at gøre den her CO2-udledning op på en meget rigid måde.
Så skal jeg lige være helt sikker på, om det er Liberal Alliances politik, at man vil arbejde for en sådan opgørelse, jævnfør Enhedslistens forslag.
Villum Christensen (LA), 2015-03-10:
Jeg synes, at uanset hvad man gør, skal det altid hvile på et fagligt og ordentligt grundlag.
Når vi som i det her tilfælde kan se, at der ikke er noget ordentligt fagligt grundlag, og når hele hovedessensen i den måde, vi har bygget energipolitikken op på, er, at vi skal nå noget bestemt på nogle bestemte tidspunkter, som jeg nu har sagt nogle gange, så bør vi være ekstra kritiske.
Jeg tror også, at Dansk Folkeparti nævnte det.
Det er jo et helt afgørende styringsværktøj, og så kan det ikke hjælpe noget, at vi ligesom spiller op mod et mål, hvor man kan flytte målstolperne hele tiden.
Så bliver vi til grin for vores egen metode.
Når jeg stemmer for det her forslag, er det egentlig for at sige, at når vi gør noget, skal det da gøres fagligt ordentligt.
Ellers bliver vi til grin.
Jens Joel (S), 2015-03-10:
Så forstår jeg det sådan, at Liberal Alliance er ude i at give en stor hjælp til os andre, for man vil gerne bruge penge eller kræfter eller et eller andet på at opgøre det korrekt alene med det formål, at vi ikke skal stå og se forkerte ud.
Altså, hr. Villum Christensen, hvis man vil have en ordentlig opgørelse af CO2-udledningen, er det så ikke, fordi man faktisk ønsker at styre efter denne?
Villum Christensen (LA), 2015-03-10:
Vi støtter det her lovforslag ud fra den betragtning, at man har valgt et regime, hvor man siger, at det er CO2-udledningen, der er afgørende.
Rigtig mange argumenter herinde har jo handlet om et bestemt tal, man skal nå på et bestemt tidspunkt.
Der kan så drages tvivl om det tal på en helt grundlæggende måde, som jeg ser det, for der er masser af ting, der ikke er taget med, og det siger videnskabelige kommiteer jo også, altså at der ikke er tvivl om, at vi regner forkert.
Så ja, vi støtter forslaget.
Jens Joel (S), 2015-03-10:
Jeg tog egentlig ordet lige til sidst, fordi jeg er meget usikker på, hvad det egentlig er, Liberal Alliance mener om det her beslutningsforslag.
Villum Christensen (LA), 2015-03-10:
Nu har jeg ikke sagt, at der ikke gives statsstøtte i England, jeg har bare sagt, at man i England i højere grad opererer med en situation, hvor man sætter nogle mål for CO2, og så kan der være forskellige teknologier, der konkurrerer.
Det er det, der er det fornuftige.
Vi har jo set masser af eksempler på, at vi herindefra kloger os på, at noget er godt på et bestemt tidspunkt.
Så bliver det indhentet af teknologien, og så brænder tilskudssystemet sammen.
Man kan bare se med solcellesagen, som har været oppe tre gange, hvor det gik langt, langt hurtigere end det, man havde forestillet sig, ganske få måneder efter at man havde vedtaget energiforliget.
Det er hele den tænkning, jeg synes er vigtig.
Man skal sætte nogle mål op for CO2, og så skal man holde nallerne væk, for hverken Steen Gade eller undertegnede eller nogen som helst andre kan jo sige noget om tingene om 3 eller 5 eller 6 år eller lige meget, hvor langt vi kigger frem.
Vi ved jo ikke, hvilke teknologier der overhaler, for lige så snart vi giver mere tilskud til nogle, så udelukker vi jo noget andet, som måske kunne blive rigtig godt fremover.
Det er den synsvinkel, jeg godt vil sætte en streg under.
Steen Gade (SF), 2015-03-10:
Jeg har svært ved at genkende i England i den beskrivelse, for England har lige besluttet, at man skal have a-kraft.
De har a-kraft, men de skal forny det og bygge en masse nye a-kraftværker.
Så er der mange, der har troet, at a-kraft jo nok giver vældig billig strøm, men der fandt de så ud af i England – og for øvrigt gik Cameron jo til valg på, at det skulle være på markedsvilkår – at der ikke var nogen, der ville bygge på markedsvilkår.
Der er ingen, der vil bygge a-kraftværker på markedsvilkår, så derfor har de jo helt undtagelsesvis måttet få en godkendelse i Europa-Kommissionen til at give statsstøtte til a-kraft.
Det kan godt være, at det kan være let at sige sådan nogle ting, altså at man ikke skal styre.
Sagen er jo, at man skal styre klogt i stedet for dumt, og efter min opfattelse er der meget i England, der styres rigtig dumt.
Men det er ikke rigtigt, at de ikke får statsstøtte.
Villum Christensen (LA), 2015-03-10:
Jeg ved ikke lige, hvordan jeg skal forstå spørgsmålet, men når jeg nævnte England, så var det som et eksempel på et land, som har en anden måde at gribe det an på, og som ikke i samme omfang udpeger bestemte teknologier, hvis man vil nå et CO2-reduktionsmål.
Steen Gade (SF), 2015-03-10:
Lige til sidst synes jeg, at jeg hørte hr. Villum Christensen sige, at vi skulle gøre ligesom England og bygge på markedet.
Jeg blev bare lidt forvirret.
Mig bekendt er støtten til vindmøller – og det mener jeg er fornuftigt at de bygger derovre – noget større end den, vi bygger for her i landet.
Det næste er jo, at jeg ikke ved, om hr. Villum Christensen er klar over, at a-kraft i England skal finansieres via et kæmpestort statstilskud.
Thomas Danielsen (V), 2015-03-10:
Den har man jo så valgt ud fra nogle betragtninger om, at der også er noget realitet i forhold til økonomiske konsekvenser.
Så jeg spørger lige igen bare for at være helt sikker: Liberal Alliance står vel ikke for den her politik, altså, man støtter ikke det her forslag, som Enhedslisten kommer med, om, at vi fremadrettet skal bruge den her målemetode med de økonomiske konsekvenser, der er ved den.
Er det rigtigt?
Steen Gade (SF), 2015-03-10:
SF støtter også lovforslaget her, som er en del af en aftale.
Jeg vil lige sige et par ord om vores energipolitiks belastning for erhvervslivet, som man har snakket om.
Jeg synes jo stadig, at det er rimelig forkert at fremstille det, som om PSO bare er en afgift.
Vi ved jo godt, at i forhold til det, der kaldes de rene energiafgifter, ligger vi på EU's minimumsniveau.
Vi kan simpelt hen ikke komme længere ned i forhold til erhvervslivet.
Men så er der PSO'en, og det paradoksale ved den er jo, at når energiprisen er lav, så er den høj for at garantere en betaling til dem, der investerer i de energianlæg, som vi ønsker skal have en bestemt finansiering.
Når energiprisen er høj, så er den lille.
Og ligesom andre vil jeg sige, at det jo er et forslag, som handler om, at man giver en tilskudspulje, men også betinger sig, at der er en aftale om at indføre energieffektiviseringer.
Set fra vores side er det en ganske fornuftig model, hvor vi både varetager de nødvendige konkurrencehensyn for de energiintensive virksomheder og samtidig hjælper dem på vej med at kunne foretage investeringer, så de ikke bare i år, men på lang sigt sparer energi og dermed også sparer penge og på den måde forbedrer deres konkurrencevne.
Andreas Steenberg (RV), 2015-03-10:
Sidste forår diskuterede vi den såkaldte PSO-afgifts betydning for danske virksomheders evne til at skabe job i Danmark.
Regeringen lyttede, og i vores vækstudspil fra foråret spillede vi ud med at lempe den såkaldte PSO-afgift for danske virksomheder, som bruger særlig meget strøm til deres produktion.
Det fik vi en aftale om med alle Folketingets partier, og det er vi rigtig glade for.
Danmark har, siden krisen satte ind, tabt over 200.000 arbejdspladser inden for industrien.
Det har skabt det, som nogle kalder Udkantsdanmark, fordi rigtig mange af de job, vi har tabt inden for industrien, var i landdistrikterne.
Den røde tråd i regeringens økonomiske politik med reformer og med vækstaftalen fra i sommer, er, at det igen skal kunne betale sig at have industri i Danmark og skabe flere job inden for industrien.
Det er faktisk ifølge Radikale Venstre den allerbedste landdistriktspolitik, man kan føre.
Lempelsen af den såkaldte PSO-afgift er et af tiltagene, og lovforslaget her udmønter den del af vækstaftalen fra sidste år.
Lovforslaget indebærer, at elintensive virksomheder kan få tilskud til deres PSO-betaling, mod at de går med til at lave energieffektiviseringer.
Radikale Venstre støtter den her lempelse for de allermest energitunge virksomheder, og derfor siger vi ja til lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2015-03-10:
Som de to foregående ordførere var inde på, er lovforslaget her en udmøntning af en del af vækstplanen for 2014.
Det er en aftale, som blev indgået i juli sidste år mellem næsten alle partier her i Folketinget og regeringen – kun Konservative og Liberal Alliance er ikke med.
Jeg vil sige, at i Dansk Folkeparti har vi igennem en hel del år været bekymret og heller ikke undladt at lufte vores bekymring over den førte energipolitik og de konsekvenser, den har for samfundsøkonomien.
Et af vores kritikpunkter har jo været, at den danske elektricitet er dyr sammenlignet med den, man har i andre lande, og derfor er det en belastning for erhvervslivet, især de virksomheder, som har et højt elforbrug, at de skal aftage den dyre danske el, når de skal konkurrere med udenlandske virksomheder, som har en lavere elregning.
Derfor var det også vores intention, da vi gik ind til de her forhandlinger sidste sommer, at få lavet en ordning, hvor man kan lempe elafgifterne for de virksomheder, som bruger allermest elektricitet.
Det er meget glædeligt, at det er lykkedes, og vi vil godt sige tak til de andre partier, som er med i aftalen, og til regeringen for at have imødekommet os på det her område.
Man må bare sige, at sådan er det, og det er jo en indrømmelse af det, når man laver en aftale med så mange partier, som netop skal lempe energiafgifterne for de virksomheder, der forbruger mest energi.
Det er godt, at vi har fået sat det på plads, og i Dansk Folkeparti har vi tænkt os at arbejde videre i den her retning.
Vi synes, det er urimeligt, at vores arbejdspladser, vores virksomheder belastes af den førte energipolitik, så det her er et godt eksempel på, hvad man kan opnå af resultater, og vi håber på, at vi kan levere flere resultater fremadrettet.
Som sagt støtter Dansk Folkeparti lovforslaget.
Thomas Danielsen (V), 2015-03-10:
Tak for det, formand.
Vi behandler i dag L 150, som er et forslag om at etablere en ny tilskudsordning til lempelser af betaling af PSO i virksomheder, som har et stort elforbrug.
Lovforslaget gennemfører dele af den aftale om tilbagerulning af forsyningssikkerhedsafgiften m.v. og lempelser af PSO, som regeringen sammen med Venstre, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten indgik den 14. juli 2014.
Vi skal dog være enige om, at vi, såfremt der på nogen måde gives mulighed for det via EU, skal have de danske gartnerier tænkt ind i den her ordning, hvilket vi har en forventning om at regeringen arbejder benhårdt på.
Helt konkret foreslås det, at der etableres en tilskudspulje på 185 mio. kr. pr. år i perioden 2015-2020, hvor støtteberettigede virksomheder kan få delvis dækning for virksomhedens betaling til PSO for elektricitet.
Hovedformålet er dels at sikre, at elintensive virksomheder ikke i samme grad belastes af PSO'en, som svækker deres konkurrenceevne, dels at fremme energieffektivisering i elintensive virksomheder.
Venstre har længe sagt, at der er behov for at lette energiafgifterne for at skabe mere vækst og flere arbejdspladser, da de danske energiafgifter er nogle af verdens højeste og ligger ca. 80 pct. over EU-gennemsnittet.
Derfor er det en vækstdræber.
Særlig PSO-afgiften har i den grad været med til at fordyre dansk produktion og har udgjort en betydelig hindring for vækst i især industri- og fremstillingsvirksomhederne.
Derfor er det glædeligt, at regeringen er gået med til dette forslag og nu agter at gøre noget ved det.
Per Clausen (EL), 2015-03-10:
Jeg tror, at man må sige, at det er med den her regnemetode som med de fleste andre dårlige regnemetoder, nemlig at den er overtaget fra den tidligere regering.
Så skal det også siges, at det er den regnemetode, man bruger internationalt, så der er jo ikke nogen tvivl om, at det, når man er til internationale forhandlinger osv., er fornuftigt nok at bruge den her metode.
Men det er da rigtigt, at når man f.eks. snakker om en CO2-reduktion på 40 pct. i 2020, så ville man, hvis man brugte den regnemetode, som vi fremlægger, nå til et andet tal, og det tal ville være mindre smukt.
Det har hr. Mikkel Dencker da fuldstændig ret i.
Mikkel Dencker (DF), 2015-03-10:
Jeg har forstået på forslagsstillerne, at præmissen for at fremsætte beslutningsforslaget er, at Enhedslisten mener, at det er den forkerte regnemetode, man bruger til at opgøre CO2-udledningen på.
Men mener Enhedslisten også, at det er en metode, som regeringen vælger mere eller mindre bevidst, for at Danmarks CO2-udledning skal se mindre ud, end den egentlig er, sådan at Danmark fremstår mere pæn, ren og overordentlig og miljø- og klimabevidst, end det egentlig er tilfældet?
Så mener Enhedslisten, at regeringen har valgt den her forkerte metode for at pynte på resultatet?
Jens Joel (S), 2015-03-10:
Tak for det.
Det her lovforslag er kort og godt et led i det at finde balancen mellem at opretholde en ambitiøs grøn omstilling og at sikre, at vi ikke forringer dansk konkurrenceevne, så nogle af de arbejdspladser, som er mest sårbare, flytter ud af landet.
Et af elementerne i den er det, vi behandler nu, nemlig en særlig lempelse til de mest elintensive virksomheder, altså nogle af dem, der betaler de højeste elregninger.
Og det er selvfølgelig det ene mål med lovforslaget.
Det andet mål med lovforslaget vedrører så det, at når man gør det billigere at bruge el og dermed forbedrer konkurrenceevnen, er der jo også – sådan i hvert fald på papiret – en tilskyndelse til at bruge noget mere el.
Og derfor vil vi selvfølgelig godt sikre, at når vi sænker prisen på forureningen, om man vil, eller på elforbruget, sørger vi samtidig for, at vi er i en dialog med virksomhederne om, hvordan de kan optimere, og hvordan de kan spare mest muligt.
Jeg tror i øvrigt også, at det for virksomhederne – det viser erfaringerne jo også – er en god investering på lang sigt, fordi den bedste el sådan set er den, man har sparet.
Derfor foreslår vi, at der oprettes en ny tilskudsordning til lempelse af PSO-betalingen for de her elintensive virksomheder, og at den så at sige erstatter den eksisterende undtagelse eller lempelse for de virksomheder, der brugte mere end 100 GWh.
Der er en pulje over de næste 5 år på 185 mio. kr., og det er selvfølgelig klart, at vi også har lavet nogle beregninger på, hvor stor en tilskudsdel det bliver, og den forventes at komme til at udgøre i størrelsesordenen 7 øre pr. kWh.
Men det er selvfølgelig klart, at det også vil være et spørgsmål om, præcis hvor mange der søger den her støtte.
Jeg vil dog sige, at det jo er en bredere kreds af virksomheder, som får gavn af det her, end dem, der tidligere har haft gavn af den særlige støtteordning for de meget elintensive virksomheder.
Og når vi udvider kredsen, skeler vi jo bl.a. til, hvad det er for nogle virksomheder, som generelt set oplever en konkurrence på EU's marked, på det internationale marked, og derfor er det selvfølgelig også den fælles EU-lovgivning, der er udgangspunktet.
Altså, de konkurrenceudsatte erhverv, vi har herhjemme, er jo i meget høj grad også dem, der er konkurrenceudsatte i andre EU-lande.
Og i EU har man sat sig ned og sagt, at der her er nogle virksomheder, nogle brancher, som er særlig hårdt ramt, og at dem skal vi gøre noget ekstra for at hjælpe.
Så det er det, vi gør med det her lovforslag.
Jeg tror, det vil føre til, at vi bevarer flere arbejdspladser; at vi sikrer bedre muligheder for virksomheder til at drive deres værk i Danmark, samtidig med at vi holder fast i en ambitiøs energispareindsats og får høstet de frugter, der er at høste.
Per Clausen (EL), 2015-03-10:
Skal jeg forstå hr. Thomas Danielsen sådan, at hvis man lægger restriktioner på sin anvendelse af biomasse, så man kun anvender biomasse, som også i et kortere tidsperspektiv er C02-neutralt, har det ingen betydning for klimaet i forhold til en situation, hvor man bruger biomasse, og hvor det tager måske flere hundrede år at genindvinde den C02, man har sluppet ud?