runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Juel Jensen (V), 2010-10-12:
Som man råber i skoven, får man svar – jeg havde jo bare håbet på et enkelt ja eller nej.
Men jeg kan da prøve igen: Kan ordføreren svare ganske kort ja eller nej på, om det ikke er korrekt, at regeringen har fremlagt nogle meget klare mål for, hvordan vi kommer frem til et bedre arbejdsmiljø i 2020, hvorimod man i »En Fair løsning« bare lægger op til, at nogle virksomheder skal beskattes, og at man vil bruge et provenu til at gøre den offentlige sektor endnu større?
Er det ikke i bund og grund forskellen på oppositionens og regeringens arbejdsmarkedspolitik?
Forhandling
Eigil Andersen (SF), 2010-10-12:
Tingene kan stilles op på utrolig mange måder, og der kan laves utrolig mange undersøgelser, og som man råber i skoven, får man svar.
Sagens kerne er, at når man taler med praktikere på det her område, og det gælder sådan set både på arbejdsgiversiden og på lønmodtagersiden, så siger de, at de har utrolig stor nytte af det arbejde, der foregår i branchearbejdsmiljørådene.
Peter Juel Jensen (V), 2010-10-12:
Nu lykkedes det mig endelig at komme til orde.
Jeg er lidt ked af, at ordføreren bruger så kraftige retoriske midler som »det sorte trekløver«, så derfor tillader jeg mig at spørge en af de røde stjerner, om ordføreren ikke kan bekræfte, at de evalueringer, der blev foretaget i 2004 og 2008, faktisk begge viste, at der er behov for en bedre koordinering af indsatsen, og at der er brug for en adskillelse, således at man opnår en virksomhedsrettet indsats.
Kan ordføreren bekræfte det?
Bent Bøgsted (DF), 2010-10-12:
Det er helt klart, at arbejdsmiljøet også er vigtigt, og der bliver lavet en stor indsats vedrørende arbejdsmiljøet.
Det er så enkelt, for hvis familiernes økonomi ikke var i orden, var der ikke nogen midler til at betale hr. Leif Lahn Jensens løn med.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-10-12:
I et andet svar på et spørgsmål, hvor ordføreren blev spurgt om, hvad vi har fået for de 50 mio. kr. til skattelettelser, sagde ordføreren, at man har forbedret familiernes økonomi.
Forstår jeg så ordføreren ret, at det for Dansk Folkeparti altså er vigtigere at forbedre familiernes økonomi frem for at sikre et ordentligt arbejdsliv, så man er i sikkerhed på arbejdspladsen, og så man kommer sikkert hjem fra arbejde?
Er familiernes økonomi for Dansk Folkeparti meget mere værd end det?
Bent Bøgsted (DF), 2010-10-12:
Jo, men nu er det altså sådan, at det i det her samfund er svært at stille en garanti, og det burde hr. Leif Lahn Jensen også vide
Vurderingen er, at indsatsen på arbejdsmiljøområdet godt kan klare sig uden de 50 mio. kr.
Vi har en meget stor indsats på flere områder af arbejdsmiljøet, som hr. Leif Lahn Jensen selv har været med til at støtte, så jeg er sikker på, at det danske arbejdsmiljø vil være udmærket, selv om de her 50 mio. kr. er væk fra arbejdsmarkedets parter.
Forhandling
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-10-12:
Jeg har da ofte kunnet høre her i Folketingssalen, at det, der kom ud af munden på ordførerne, meget lignede den tale, der også kom fra arbejdsgiverforeningerne, Dansk Industri eller Dansk Arbejdsgiverforening.
Men lige netop i denne sag har jeg ledt med lys og lygte i høringssvarene, også fra arbejdergiverne, for at finde bare ét, ét argument for, at denne lovgivning skulle besluttes.
Jeg har ikke kunnet finde et eneste argument; der er ikke et eneste.
Der står endda højt og tydeligt, at Dansk Arbejdsgiverforening ikke mener, at det er en god idé at gå ind at ændre på den her indsats.
Helle Sjelle (KF), 2010-10-12:
Jamen det kan da godt være, at hr. Lennart Damsbo-Andersen har den opfattelse af Arbejdsgiverforeningen og Det Konservative Folkeparti, men det er så måske, fordi netop Socialdemokratiet og SF går arm i arm med LO og fagbevægelsen og egentlig er meget, meget tæt forbundet til dem.
Det er måske derfor, at man får den opfattelse af de her ting.
Men jeg kan så betro hr. Lennart Damsbo-Andersen, at vi altså ikke pantsætter vores frihed hos arbejdsgiverorganisationer, således som man åbenbart gør fra S og SF’s side hos fagbevægelsen.
Der må jeg bare sige, at vi altså har en anden opfattelse af de ting.
Vi agerer som politisk parti og arbejder selvstændigt og fremlægger planer.
Vi lytter naturligvis meget gerne til, hvad arbejdsgiverorganisationerne siger, men det er altså os, der i sidste ende træffer afgørelsen.
Men o.k., jeg kan godt forstå, hvis hr. Lennart Damsbo-Andersen kunne få en anden opfattelse, for det er jo sådan, man gør på venstrefløjen.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-10-12:
Nu kan jeg berolige fru Helle Sjelle med, at det netop ikke er sådan, vi gør på venstrefløjen.
Jeg er sådan set også en smule beroliget nu, ved det at jeg har fået at vide, at det så heller ikke er sådan i Det Konservative Folkeparti.
Det er jo dejligt at vide, at vi herinde arbejder fuldstændig ud fra egne politiske normer og så lytter til os selv, inden vi tager stilling.
Jeg kunne godt tænke mig så at høre, om ordføreren kan forklare mig, hvordan det lige kan være, at vi ender på de 50,4 mio. kr., for det har også været svært for mig at se, hvor det tal kommer fra.
Normalt er det jo præciseret nøjagtigt, hvilke indsatser der ikke skal være, og der står, hvor meget man sparer på hver enkelt indsats.
Det er slet ikke tilfældet i det her forslag, og jeg kan ikke se det nogen steder.
Har ordføreren set det?
Helle Sjelle (KF), 2010-10-12:
Det her går ikke ud på at forringe arbejdsmiljøet, men det går ud på at sørge for, at vi får en mere styrket og koordineret indsats af området.
Det er det, det her går ud på, og det er derfor, at vi foretager de ændringer, som der er.
At det så også samtidig har været muligt at finde nogle penge, synes vi er godt og fornuftigt.
Det er det, der er sagens kerne i den her sag.
Vi vil meget gerne have, at vi stadig væk har en sund og en ordentlig økonomi.
Det er også derfor, at vi foreslår de her ting.
Så ved jeg godt, at hr. Leif Lahn Jensen tilhører en hel anden skole, hvad det angår, fordi der gør det ikke noget, at man leverer regningen videre og siger: Nå ja, om den betales eller ej, er ligegyldigt.
Men der deler vi i Det Konservative Folkeparti altså ikke Socialdemokratiets opfattelse.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-10-12:
Så det vil sige, at jeg hører den konservative ordfører sige til Dansk Arbejdsgiverforening og lønmodtagerne: Vi ved meget bedre, hvad der sker ude på arbejdspladserne, end I gør.
Det er o.k.
Jeg hørte også den konservative ordfører sige, at der er plads til forbedringer.
Så kan jeg jo kun spørge: Hvordan kan det gøre indsatsen bedre at fjerne 50 mio. kr.?
Der er ingen her i dag fra regeringspartierne og Dansk Folkeparti, der har forklaret os, hvad de 50 mio. kr. blev brugt til, før man fjernede dem.
Der er ingen, der kan forklare os, hvad det betyder at fjerne dem.
Det er bare noget, man tror.
Kom nu, indrøm bare, at det her er en besparelse.
Helle Sjelle (KF), 2010-10-12:
Jeg forventer ikke, at vi får et forringet arbejdsmiljø med de ændringer, vi laver her.
De her ændringer er altså funderet med baggrund i de evalueringer, der bl.a. ligger fra tidligere, og det synes jeg kun er ganske fornuftigt.
Når det er sagt, har vi også været nødt til at finde nogle penge, og det har så gået hånd i hånd, og det er derfor, vi står med det forslag, som vi gør her i dag.
Jeg kan godt forstå, at parterne siger, at der er nogle ting, som de meget gerne vil have lov til at synes kunne være anderledes.
Der må vi så sige, at vi altså står med en opgave her, som går ud på, at vi er nødt til at sørge for, at den regning, der er, også bliver betalt.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-10-12:
Jeg vil godt korrigere lidt, for ordføreren nævnte tidligere statsminister Anker Jørgensen.
Vi ved jo alle sammen godt, os, der står herinde, at den nuværende statsminister nok er den i nyere tid, der har brugt allerflest penge.
Pengene fosser ud af statskassen.
Man har ikke set noget lignende i nyere tid.
Og hvem betaler det?
Det gør de små mennesker.
I den her høring har DA, altså Dansk Arbejdsgiverforening, set det, men det har De Konservative ikke.
Det er så o.k.
Det, som ordføreren siger, er, at øgningen af det private forbrug skal betales tilbage.
Er vi så enige om, at De Konservative rent faktisk mener, at det her forbrug skal betales tilbage af et forringet arbejdsmiljø?
Helle Sjelle (KF), 2010-10-12:
Vi er bare nødt til at sige, at vi er nødt til at sørge for, at det er en toptunet, trimmet indsats, der sker på det her område.
Der ligger nogle evalueringer, som har vist, at der er plads til forbedring, om man så må sige, og det har vi så prøvet at råde bod på her.
Samtidig har det altså også været muligt at finde nogle penge, hvilket der også har været god grund til, fordi der altså også er en regning, som skal betales.
Og det er altså det, der er baggrunden for det her.
Der er da ikke nogen tvivl om, at vi selvfølgelig skal gøre noget mod stress og sygefravær og alle de andre elementer i det her.
Det er jo ikke derfor, man gør de her ting, det er ikke for at nedprioritere den slags områder; det er, fordi vi gerne skulle have en mere målrettet og bedre indsats, at man gør det her.
Eigil Andersen (SF), 2010-10-12:
Det er jo en form for besparelse, der svarer til – undskyld udtrykket – at tisse i bukserne og opnå den varme, der opstår der, for det kommer jo til at koste penge i form af mere sygefravær, flere førtidspensioner osv.
Kan ordføreren forklare mig ideen i, at branchearbejdsmiljørådene fremover ikke må lave oplysningskampagner over for branchen?
Kan ordføreren forklare mig ideen i, at den ekspertise, der er i branchearbejdsmiljørådene på både arbejdsgiverside og fagforbundsside, ikke fremover må komme med forslag til ændrede arbejdsmiljøregler?
Jeg mener, det er ubegribeligt og skadeligt, at det bliver ændret.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-10-12:
Det er jo spændende, hvad man hører her.
Jeg hørte hr. Bent Bøgsted spørge hr. Eigil Andersen, om al den her indsats kan måles.
Jeg hørte også ordføreren sige, at det er svært at se, hvad man egentlig får for pengene.
Så bliver det jo interessant at høre – når hr. Bent Bøgsted egentlig har svært ved at se, hvad man fik for de her 50 mio. kr. – hvordan hr. Bent Bøgsted så kan garantere, at man sagtens kan undvære midlerne, når man faktisk ikke engang ved, hvad man har fået for dem?
Eigil Andersen (SF), 2010-10-12:
En af de ting, som er blevet nævnt i debatten af bl.a. Dansk Arbejdsgiverforening, er, at det ville være mere naturligt, at man ventede med at se på branchearbejdsmiljørådene, indtil processen omkring en national handleplan for arbejdsmiljø for 2010-2020 er færdig, og indtil der er truffet en beslutning politisk om, hvad de mål skal indebære.
Som det også fremgik af det, som jeg sagde fra talerstolen, er vi i SF på det her punkt fuldstændig enige med Dansk Arbejdsgiverforening.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Er det ikke en bagvendt måde, at man begynder med en besparelse på 50 mio. kr. og så bagefter laver en handleplan for de næste 10 år?
Ville det ikke være mere naturligt, at man først besluttede de langsigtede mål og derefter så på, hvordan man så kunne opfylde dem, herunder branchearbejdsmiljørådenes rolle?
Helle Sjelle (KF), 2010-10-12:
Det, der er sagens kerne, er, at vi gerne vil have, at vi i højere grad målretter indsatsen mod de enkelte virksomheder.
Det er det, der er grundlaget for de ændringer, der er i det her forslag.
Line Barfod (EL), 2010-10-12:
Jeg kan sagtens pege på mange steder, hvor der kan spares penge.
Det kan vi sagtens sætte os ned og snakke om, især hvis De Konservative vil opgive deres idé om, at alt skal privatiseres, sendes i udbud og måles og vejes.
Så kan vi spare masser af penge.
Men jeg forstår simpelt hen ikke, at man vil spare på arbejdsmiljøindsatsen.
Derfor vil jeg også gerne spørge den konservative ordfører, om man mener, at den indsats, der f.eks. er blevet lavet af Branchearbejdsmiljørådet på stilladsområdet, har været spildte penge.
Man er gået ind og har undersøgt, hvad det er for en slags ulykker, der sker, i hvilke situationer de sker, og hvornår det er, medarbejderne kommer ud for de her ulykker osv., og så er man gået ind og ved en målrettet indsats fået nedbragt antallet af arbejdsulykker.
Mener De Konservative, at det er forkert brug af midlerne, og hvordan mener man at et overordnet arbejdsmiljøråd bedre skulle kunne kende samtlige brancher i Danmark end de branchearbejdsmiljøråd, der er på de enkelte områder?
Helle Sjelle (KF), 2010-10-12:
Vi skal naturligvis gøre, hvad vi kan for at sørge for, at vi har en sund økonomi her i Danmark, for ellers har vi heller ikke råd til de opgaver, som vi gerne vil have råd til, og vi har ikke råd til den velfærd, som vi også fra konservativ side meget gerne vil have at vi stadig væk yder til dem, der er allersvagest i vores samfund.
Derfor bliver vi også nødt til netop at være meget nidkære og se på de områder, som vi har med at gøre, og se på, om vi bruger pengene på den bedst mulige måde.
Og der må vi altså bare sige, at der har været plads til forbedringer på det her område, og det er derfor, at vi foreslår de ændringer, der lægges op til her, og det er også derfor, at man foreslår, at der bliver sparet nogle penge.
Jeg kan godt forstå, at det måske kan virke lidt underligt, at man også siger, at der godt kan spares nogle penge, men det mener vi altså at der godt kan på det her område.
Line Barfod (EL), 2010-10-12:
Når regeringen og Dansk Folkeparti skærer ned på arbejdsmiljøet, så flere mennesker kommer til skade, ryger ud af arbejdsmarkedet og kommer til at leve i mange, mange år uden for arbejdsmarkedet – først i flere år formentlig på diverse sygedagpenge, kontanthjælp eller måske helt uden indkomst, og så på et tidspunkt på førtidspension – er der jo nogle, der skal betale for det, samtidig med at der er nogle familier, der kommer til at lide under det.
Hvorfor mener fru Helle Sjelle ikke, at det er at sende regningen til børneværelset?
Helle Sjelle (KF), 2010-10-12:
Man kan selvfølgelig diskutere, hvorfor der lige skal spares det antal millioner kroner, som der er lagt op til at spare her, men det hænger først og fremmest sammen med, at vi har en regning, der skal betales, at vi har en genopretningsaftale, som skal finansieres.
Der har man været nødt til at se på alle områder og gå dem igennem med en tættekam for at finde ud af, hvor man kunne spare nogle penge.
Det, at valget er faldet på det her område og på denne måde, hænger naturligvis også sammen med, at der har været en grundig analyse udarbejdet af Capacent, der har vist, at de midler, der anvendes af parterne på arbejdsmiljøområdet, ikke i tilstrækkelig grad er målrettet arbejdsmiljøindsatsen på virksomhederne.
Det har man så prøvet at lave om på med det her forslag, og det er jo også det, der har været medvirkende til, at man har sagt, at der altså er nogle ting, der kan blive bedre her, og der er også på dette område nogle steder, hvor man bliver nødt til at holde for.
Jeg mener nu, som jeg sagde før, at de ændringer, der er foreslået her, hviler på et solidt, fornuftigt grundlag.
Man kan tage de evalueringer, der er lavet tidligere, man kan tage Capacents evaluering af indsatsen for 2008 – og det er altså, før vi lavede genopretningsaftalen – og de ændringer, der er foreslået der, er jo også nogle af dem, som er med i forhold til det her.
Det synes jeg kun er ganske fornuftigt.
Som jeg også sagde i min indledning, har der også været behov for at finde nogle penge.
Der har været behov for at gennemgå alle områderne med en tættekam, det har vi også gjort i forhold til det her område, og der har vi altså fundet, at det er fornuftigt og forsvarligt at spare de penge, der er foreslået her.
Peter Juel Jensen (V), 2010-10-12:
Altså, der er ingen tvivl om, at hvis man havde tilført flere penge til hjemmehjælperne i København, var hjemmehjælpersagen aldrig kommet op at flyve.
Det siger jeg bare for at antyde, at man skal bruge de offentlige midler med omtanke; man skal bruge dem smart, man skal bruge dem intelligent.
Og når jeg siger det, er det, fordi det er i forbindelse med BAR'erne, som har virksomhedskendskabet, at man skal sætte ind over for virksomheden.
Hidtil har vi i mine øjne haft to niveauer, der mere eller mindre har lavet det samme.
Men selvfølgelig kan en besparelse mærkes – den kan mærkes – men jeg mener, at i og med at vi målretter indsatsen yderligere og satser på den virksomhedsorienterede indsats, vil man faktisk ikke mærke den store forskel.
Som jeg sagde i starten af min ordførertale, skal vi bruge de 50,4 mio. kr. som et bidrag til genopretningen af dansk økonomi – der har ordføreren beløbet.
Men det er også vigtigt at sige, at jeg ikke kan se, at der skulle være nogle forringelser, for selvfølgelig bliver der fjernet nogle penge – og det vil altid gøre ondt, selvfølgelig vil det det – men i og med at vi laver en omprioritering af indsatsen, således at indsatsen bliver mere virksomhedsrettet, så tror jeg, at det er en intelligent måde at gøre det på.
Det er også en måde, som parterne faktisk har efterlyst.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-10-12:
Jeg kan berolige fru Line Barfod, når fru Line Barfod spørger, om det er hende, der ikke er intelligent.
Man kan jo se på alle dem, der er med i høringen – det kan være virksomheder og alt muligt andet – for så må de åbenbart heller ikke være intelligente, for der er stort set ingen, der holder med den her regering.
Så den eneste intelligente her er åbenbart regeringen.
Det forstår jeg simpelthen ikke en pind af, for man har åbenbart ikke lyttet til, hvad der bliver sagt ved høringen.
Så hører jeg jo ordføreren sige, at man må målrette indsatsen yderligere, og jeg fornemmer, at når man siger det, er det også, fordi ordføreren har helt styr på økonomien.
Hvad bliver de 50,4 mio. kr. brugt til, og hvad bliver de ikke brugt til?
Mit spørgsmål er: Hvorfor lige 50,4 mio. kr.?
Mit spørgsmål er også: Hvad er beregningsgrundlaget?
Jeg har altså svært ved at få øje på det.
Peter Juel Jensen (V), 2010-10-12:
Det intelligente ligger i, at man har Arbejdsmiljørådet, som tænker overordnet og strategisk, og når disse tanker så skal føres ud i livet, er det BAR'ene, der går ind og gør en direkte indsats på den enkelte virksomhed.
Deri består det intelligente.
Vi har haft en situation, hvor indsatsen ikke har været virksomhedsrettet, og da arbejdsulykkerne sker ude på den enkelte virksomhed, er det jo vigtigt at prioritere indsatsen ude på den enkelte virksomhed, og deri kommer BAR'ene stadig væk til at udfylde en stor opgave.
Line Barfod (EL), 2010-10-12:
Det kan godt være, det er mig, der ikke er særlig intelligent, men jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan ét arbejdsmiljøråd skal være bedre til at kende til forholdene i samtlige brancher i Danmark – og vi har ganske mange brancher med ganske mange specialiserede arbejdsmiljøproblemer – end branchearbejdsmiljørådene, hvor der sidder mennesker, der har kendskab til den enkelte branche.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
I stilladsbranchen ved de, fordi de snakker med virksomhederne og medarbejderne, at der er en række ulykker, som skyldes de samme ting på mange forskellige virksomheder, og derfor kan de foretage en koordineret indsats med en god sikkerhedsuddannelse af stilladsarbejderne, nogle gode sikkerhedsforhold, som betyder, at der er meget færre medarbejdere på en række virksomheder, der kommer ud for arbejdsulykker.
Hvordan skulle Arbejdsmiljørådet få tid til at gøre det samme i alle de mange forskellige brancher, der er i Danmark?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Hvor er det intelligente henne i det?
Peter Juel Jensen (V), 2010-10-12:
Nu tror jeg ikke, at jeg kan skabe nok billeder til at kunne overbevise ordføreren for Enhedslisten om, hvad der skal være intelligent.
Men lad mig fastslå: BAR'ene skal jo stadig væk løse deres opgave; den opgave, de skal løse, skal tilpasses den enkelte virksomhed, der har et problem med sit arbejdsmiljø.
Det vil så sige, at stilladsarbejderne og deres BAR stadig væk vil komme med løsninger, men det er konkrete løsninger tilpasset den enkelte virksomhed, det er ikke nogle højtflyvende teorier.
Vi har Arbejdsmiljørådet til at gå ind og sikre, at der ydes en indsats på det overordnede niveau, men når det kommer til selve udførslen, skal BAR'ene træde i karakter, og så sker det på den enkelte virksomhed med den type problem, man står over for lige præcis der.
Line Barfod (EL), 2010-10-12:
Altså, jeg forstår simpelt hen ikke det intelligente i det, og jeg forstår slet ikke, at man kan kalde det genopretning af dansk økonomi, når man skærer på arbejdsmiljøindsatsen, så der kommer flere arbejdsulykker og flere mennesker, der på grund af ulykker eller nedslidning ryger ud af arbejdsmarkedet og skal være på førtidspension resten af livet.
Jeg forstår simpelt hen ikke det intelligente i det.
F.eks. har branchearbejdsmiljørådet på stilladsområdet jo gjort en kæmpe indsats med at forbedre arbejdsforholdene og sikkerheden, hvilket har betydet, at der er blevet meget færre arbejdsulykker og mindre nedslidning på stilladsområdet.
Når man går ind og fjerner en stor del af de midler, der er på området, er der så ikke en risiko for, at der er flere mennesker, der bliver udstødt af arbejdsmarkedet, og hvordan kan det være intelligent? Forhandling
Eigil Andersen (SF), 2010-10-12:
[Lydudfald]
… hvordan i alverden tror man, det kan lade sig gøre, at branchearbejdsmiljøråd kan blive mere virkelighedsrettet, når man halverer … [Lydudfald]?
Sagen er jo, at det her er total dobbeltmoral fra Venstres, De Konservatives og Dansk Folkepartis side, fordi der jo ikke er tale om, at man så sender de 50 mio. kr. et andet sted hen, så man fortsat kan arbejde for bedre arbejdsmiljø i fælles sammenhæng.
Så derfor vil jeg gerne høre ordførerens kommentar til, om det hele er den rene dobbeltmoral, når man påstår, at man kan få et bedre arbejde, samtidig med at man skærer 50 mio. kr. væk, som ikke længere kan bruges på bedre arbejdsmiljø.
Peter Juel Jensen (V), 2010-10-12:
Jeg er glad for, at ordføreren stiller det spørgsmål, for hvordan kan man på den ene side fjerne nogle midler og på den anden side gøre det mere effektivt?
Det kan man, fordi vi nu går ind og omprioriterer de midler.
Vi tager nogle ud, som vi bruger til at genoprette dansk økonomi, således at vi sikrer, at der fortsat er tillid til dansk økonomi.
Vi går ind og opfylder de krav, som EU har stillet til os, og det skulle gerne sikre os, at vi stadig væk har en lav rente i Danmark, der skaber vækst og udvikling.
Men når det så kommer til arbejdsmiljø, har arbejdet i BAR'erne kørt på et meget overordnet strategisk niveau.
Nu går vi ind og siger: Vi vil have BAR'erne til at arbejde virksomhedsrettet.
Det skal være konkrete initiativer, der skal komme den enkelte virksomhed til gode.
Det skal ikke være overordnede analyser, for det har vi jo et andet organ til.
Det skal være en direkte målrettet indsats ude på virksomheden med henblik på at forebygge arbejdsulykker.
Eigil Andersen (SF), 2010-10-12:
Man fjerner halvdelen af den bevilling, som branchearbejdsmiljørådene hidtil har haft, man fjerner 50 mio. kr. årligt fra arbejdsmiljøarbejdet, og samtidig påstår man, at man gerne vil brobygge i forhold til arbejdsmiljø, at man gerne vil nedbringe sygefravær, at man gerne vil have mindre nedslidning på arbejdspladserne.
Men de her branchearbejdsmiljøråd har jo netop arbejdet i forholdsvis enkle brancher, eksempelvis udarbejdet vejledningslister om [Lydudfald] … der er i arbejdsmiljøet, som man kan være opmærksom på, og som kan føre til en nedbringelse af sygefraværet.
Peter Juel Jensen (V), 2010-10-12:
Som jeg sagde i starten af min ordførertale, er det her også et resultat af den genopretning, som regeringen har iværksat for at genoprette dansk økonomi, og der er vi tvunget til at kigge i alle skuffer og skabe for at få midlerne samlet sammen.
Nu har der gudskelov i det seneste år været et lille fald i antallet af arbejdsulykker.
Men i mine øjne forringer vi altså ikke indsatsen.
Det kan godt være, at vi fjerner nogle midler, men vi gør opgaverne mere virksomhedsrettede.
I stedet for at man sidder og laver en overordnet strategi i branchearbejdsmiljørådene, bliver det nu mere virksomhedsrettet, og da det er ude på virksomhederne, arbejdsskaderne opstår, er det vel også der, de skal bekæmpes.
Forhandling