runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Glahn (RV), 2007-02-01:
Hr. Erling Bonnesen svarede ikke rigtig på mit spørgsmål, så jeg prøver at spørge en gang til på en lidt anden måde: Mener hr. Erling Bonnesen, at det er en god start at give de nye kommuner, når det er sådan, at hvis man gennemfører det, finansministeren har truet med, kommer nogle af dem formentlig til først at opleve, at de har færre penge til at begynde med, fordi det blev dyrere at lave kommunalreformen i 2006, og bagefter blive trukket i bloktilskuddet?
Det vil sige, at borgerne vil opleve, at vilkårene på skole-, børnepasnings- og ældreplejeområderne osv. bliver forringet.
Erling Bonnesen (V), 2007-02-01:
Den kommunale sektor udgør en meget stor andel af den samlede offentlige sektor, og der findes jo et godt og solidt aftalesystem mellem kommunerne på den ene side og staten på den anden side.
Når man lige skærer lidt af refTTM050.fm Page 3655 Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM
torikken væk, er der jo på begge sider af bordet enighed om, at toget skal holdes på sporet.
Økonomiforhandlingerne starter hvert år med at gennemgå, hvordan det er gået tidligere, og det er klart, at man naturligvis lægger et budget, for at det skal overholdes.
Rundtomkring i landet har man jo set enkelte eksempler på, at nogle kommuner har sagt pyt med det, så for at hjælpe dem med også at holde sig på sporet er vi nødt til at have nogle håndtag at holde fast i.
Ole Glahn (RV), 2007-02-01:
Hr. Erling Bonnesen sagde, at Venstre går meget ind for at give kommunerne gode muligheder.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om han mener, at det er at give kommunerne gode muligheder, når kommunerne har en økse hængende over hovedet, nemlig en økse, der består i, at hvis udgifterne i 2006 lå over et fastlagt niveau, som var aftalt med finansministeren, kan finansministeren nu komme efter de sammenlagte kommuner og trække i bloktilskuddet for 2007.
Mener hr. Erling Bonnesen, at det er en god måde at arbejde på, når der har været en stor diskussion om, hvor meget det i virkeligheden har kostet at lave kommunalreformen?
Vi er mange, der mener, at det minder meget om dummebøder.
Først påtvinger man kommunerne en sammenlægning uden at give dem kompensation for det, den faktisk koster, og bagefter truer man med, at man måske vil trække i bloktilskuddet.
Erling Bonnesen (V), 2007-02-01:
At Enhedslisten fortsætter i den samme rille, som vi har hørt nu igennem flere måneder, kan jo ikke undre.
Men ja, i de enkeltsituationer, hvor det ikke er i orden, skal man selvfølgelig arbejde på, at det bliver bragt i orden, og der ligger bolden nu på kommunernes bord til at foretage den lokale prioritering.
Så er det jo glædeligt at konstatere med de allerseneste undersøgelser, der har været blandt brugerne, at der er en høj grad af tilfredshed med ydelserne.
Line Barfod (EL), 2007-02-01:
Jeg er også vældig glad for min søns skole, og tidligere var jeg vældig glad for hans børnehave, men det betyder jo ikke, at jeg ikke protesterer mod, at der bliver skåret ned.
På samme måde er der jo mange ældre, der er glade for deres hjemmehjælper, men det betyder da ikke, at de synes, det er i orden, at de fremover ikke får gjort rent så tit som før, at de fremover får frossen mad osv.
Det, der er problemet, er jo, at man ikke har sørget for, at der kom penge til at finansiere reformen, at de offentlige udgifter stiger; de stiger oven i købet mindre end væksten i samfundet stiger, det er jo ikke nogen nyhed.
Det, der er problemet, er, at man gennemfører den største omvæltning nogen sinde uden at sætte ressourcer af til det og i et omfang, så det, vi hører ude fra kommunerne, er, at cheferne siger, at deres ansatte er så stressede, så nogle af dem bogstavelig talt falder om, og at der er kolossalt mange, der er blevet sygemeldt af stress.
Det er den virkelighed, som mange oplever, og derfor har jeg stadig meget svært ved at forstå, at Venstres ordfører fastholder, at det er gået rigtig godt.
Vil Venstres ordfører blive ved med at fastholde det, uanset hvor mange meldinger der kommer ind udefra?
Erling Bonnesen (V), 2007-02-01:
Der er samlet tilført flere ressourcer til den kommunale sektor, og vi har danmarkshistoriens største budgetter.
Så er det rigtigt, at der er foretaget en harmonisering i forbindelse med kommunalreformen, men det er jo i de øverste lag af kransekagen, og vi kan jo sige, der er flere lag på kransekagen, end der var under den tidligere SR-regering.
Så er det klart, at der er nogle enkelttilfælde og situationer som dem, der nævnes, og der er det godt at få dem frem, sådan at vi kan bruge alle de mange gode eksempler til forhåbentlig at få rettet de steder, hvor man har de dårlige eksempler.
Line Barfod (EL), 2007-02-01:
Venstres ordfører indledte med at sige, at det går rigtig godt med indførelse af kommunalreformen.
Der er mange, der har oplevet, at den første oplevelse af kommunalreformen er, at der er blevet skåret ned, og derfor har jeg meget svært ved at se, hvorfor Venstre synes, at det her handler om, at det går godt.
Dertil kommer så hele det kaos, som der er mange steder; SKAT er jo, selv om de tog hul på reformen langt tidligere, stadig væk præget af fTTM050.fm Page 3654
Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM stort kaos.
Så jeg har svært ved at se helt præcis, hvor det er, Venstres ordfører mener at det går så godt.
Karen Hækkerup (S), 2007-02-01:
Det er fuldstændig misforstået, hvis man tror, at Socialdemokraterne ikke støtter, at der skal være saglighedskrav.
De saglighedskrav er skrevet ind.
Det er dem, en dommer skal godkende, for at man overhovedet kan få lov til at rejse sagen som et gruppesøgsmål.
Justitsministeren efterlyste et spørgsmål, og jeg vil gerne stille et: Hvad vil man gøre for at garantere, at man finder alle forbrugerne?
Der kan nemlig være sager, hvor man har behov for at rejse et gruppesøgsmål, men hvor ikke alle borgere er opmærksomme på, at de selv skal melde sig til et eventuelt søgsmål.
Hvad vil ministeren gøre for at garantere, at der ikke er nogen forbrugere, der bliver snydt, fordi de ikke har været opmærksomme på, at de skulle melde sig til inden for en given frist?
fTTM050.fm Page 3652 Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM
Lene Espersen (KF), 2007-02-01:
Nu hørte jeg ikke rigtig noget spørgsmål fra fru Karen Hækkerups side, men jeg er meget glad for, at den socialdemokratiske ordfører tog ordet.
Nu bliver det jo klart for enhver, at den socialdemokratiske politik, når det gælder forbrugersynspunkter, er, at Forbrugerrådet ved, hvad der er godt for borgerne, det ved borgerne ikke selv.
Jeg synes, det er fint her at få præciseret, at Socialdemokratiet ikke har tillid til, at borgerne selv kan finde ud af, om de vil være med i en retssag eller ej.
Nej, de skal tvinges ind i de retssager, som Forbrugerrådet mener er gode for forbrugerne.
Så må den lille værgeløse pensionist se sig rodet ind i sager, vedkommende ikke ønsker at være en del af, også med de økonomiske konsekvenser, der måtte være, hvis sagen tabes.
Jeg synes, det var fint at få det præciseret, og jeg vil bare endnu en gang gentage her fra Folketingets talerstol: Udgangspunktet for den model, som regeringen er kommet med, er en model, hvor borgerne selv vælger, om de vil være med eller ej i et gruppesøgsmål, og der kan man selv vælge, hvem der skal være grupperepræsentant, og der kan også Forbrugerrådet få lov at være repræsentant.
Men når det gælder en frameldingsmodel, hvor man tager alle forbrugere uden at spørge dem om lov først, synes jeg, det er meget rimeligt, at der er saglighedskrav til de personer, der indleder den retssag.
Karen Hækkerup (S), 2007-02-01:
Det er noget forfærdeligt vås at sige, at kritikken er hul.
Det er et samlet Folketing, der vil stemme for, at vi får indført gruppesøgsmål.
Der er ikke nogen, der ikke synes, at gruppesøgsmål er en rigtig god idé.
Jeg synes også, det er trist at skulle høre på, at det er uklædeligt, at vi fremfører den kritik, som Forbrugerrådet kommer med.
Det er de mennesker, der er eksperter i forbrugernes interesser; det er dem, der sidder med de sager i dagligdagen, hvor f.eks. firmaer, som sælger hårfarve, har puttet noget skidt i deres produkter, så kvinders og mænds hud er slået ud.
I dag er man i den situation, at man skal lægge sag an alene.
Vi kan ikke få nogen garanti for, at Forbrugerombudsmanden vil rejse alle de sager efter frameldingsmodellen, som man kan tænke sig.
Derudover bliver jeg nødt til endnu en gang at sige, at det er et fuldstændig usagligt argument, at der skal benyttes et saglighedshensyn.
Inden man kan rejse et gruppesøgsmål for en domstol, hvor man skal bruge en frameldingsmodel, skal man igennem en hel masse instanser.
Man skal godkendes af domstolen.
Jeg forstår ikke, hvorfor regeringen vælger at gøre det her halvhjertet, når der ville have været fuldstændig enighed og grønne knapper hele vejen rundt, som ville stemme for gruppesøgsmål, hvis Forbrugerrådet havde fået sine hensyn imødekommet.
Kim Christiansen (DF), 2007-02-01:
Vi synes, at vi nu skal give den her lovgivning en chance for at virke, og så vil vi ud fra den evaluering, der kommer om 3 år, tage stilling til, om vi skal foretage os yderligere med hensyn til loven.
Til gengæld vil jeg sige, at vi i dag beder om at få lovforslaget tilbage i udvalget, fordi der er nogle punkter, vi gerne vil være med til at kigge på, bl.a. omkring evalueringsperioden, så vi får den fastlagt lidt bedre i lovforslaget.
Karen Hækkerup (S), 2007-02-01:
Jeg vil gerne sige, at vi som udgangspunkt er utrolig glade for, at der nu bliver mulighed for gruppesøgsmål i Danmark.
Gruppesøgsmål er det, det kaldes, når en masse små forbrugere kan slå sig sammen og samle deres søgsmål mod erhvervsdrivende, som har snydt dem for mindre beløb, i en pulje.
Det er noget, vi har ønsket os i mange år, og vi støtter varmt, at der nu bliver mulighed for gruppesøgsmål.
Vi er alligevel kede af, at regeringen og Dansk Folkeparti vælger at udforme lovforslaget, som de gør.
Det forekommer mig utrolig halvhjertet, at man i denne danske model for gruppesøgsmål kun vil give Forbrugerombudsmanden ret til at være den, der kan rejse sagerne.
Den samlede opposition har stillet et ændringsforslag, hvoraf det fremgår, at vi gerne ser, at det ikke kun skal være Forbrugerombudsmanden, men også Forbrugerrådet, som skal have mulighed for at være sagsøger i sager, hvor frameldingsmodellen er anvendt.
På den måde vil vi i Danmark give Forbrugerrådet samme mulighed, som deres søsterorganisation netop har fået i Norge.
At Forbrugerrådet skal gives mulighed for at rejse sagerne mener vi at der er god logik i, da det godt kan tænkes, at Forbrugerombudsmanden hverken vil have ressourcer til eller interesse i at rejse præcis de sager, som eksempelvis Forbrugerrådet ville rejse.
Det vil altså sige, at den model, man laver nu, understøtter erhvervslivet, fordi de små forbrugere ikke kan være garanteret, at de sager, der ville kunne blive rejst, vil blive rejst.
Endvidere afviste justitsministeren at give Forbrugerrådet bemyndigelse til at være sagsøger bl.a. med den begrundelse, at Forbrugerombudsmanden er underlagt et saglighedskrav, hvilket Forbrugerrådet ikke er.
Det forekommer mig helt urimeligt at afvise Forbrugerrådet med den begrundelse, da der i forvejen er så mange skarpe krav forbundet med tilladelsen – bl.a. skal de godkendes ved en domstol – og derfor kan man vel ikke sige, at det vil være usagligt.
Det forekommer mig ligeledes urimeligt, at justitsministeren trods flere spørgsmål herom ikke kan begrunde, hvorfor det er et problem, at Forbrugerrådets søsterorganisation kan rejse sager i Norge, og til slut blot svarer, at det ikke er et argument i sig selv, at de kan i Norge.
Til gengæld vil justitsministeren gerne efter en 3-årig periode se på, om man kan bruge modellen fra Norge.
Vi havde bare som opposition ønsket, at man turde gå foran.
Den her sag skal snart op i EU, og det ville have været dejligt, hvis Danmark fTTM050.fm Page 3650
Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM
havde været et foregangsland.
Nu bliver det i stedet Norge – som står uden for EU – og vi må så vente de 3 år på at være sikre på, at alle de små forbrugeres sager kan blive løftet, for det er åbenbart det, regeringen og Dansk Folkeparti vil.
Lene Espersen (KF), 2007-02-01:
Det er der jo allerede svaret på, vil jeg sige til fru Karen Hækkerup.
Jeg er helt overbevist om, at i langt de fleste tilfælde, hvor folk har penge i klemme hos et pengeinstitut eller en anden stor virksomhed, er de opmærksomme på, at der kører en sag om gruppesøgsmål.
Men for at have en sikkerhed for, at ingen i sager, der vedrører meget, meget små beløb, efterfølgende kommer i en situation, hvor de opdager, at der har været ført en sag, og hvor de ikke har haft mulighed for at blive part i sagen, har vi netop åbnet op for, at man i disse særlige og meget sjældne tilfælde kan benytte den såkaldte frameldingsmodel.
Efter den ordveksling, jeg har haft med fru Karen Hækkerup, må jeg bare konkludere, at jeg er glad for, at Socialdemokratiet trods alt stemmer ja til forslaget ved tredjebehandlingen, men der er en afgrundsdyb forskel på, hvor stor tillid man har til, at forbrugerne selv kan varetage deres interesser.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslaget forkastedes, idet 50 stemte for, 64 imod.
Anne Baastrup (SF), 2007-02-01:
Det lyder jo meget smukt, når hr. Erling Bonnesen beskriver, hvordan forløbet af kommunalreformen har været, men helt ærligt: Tror hr. Erling Bonnesen som gammel borgmester, at personalet selv oplever
Jeg føler mig helt hensat til den kinesiske ledelses beskrivelse af virkeligheden i Kina, for det her er jo virkelig at snakke sort.
Erling Bonnesen (V), 2007-02-01:
Jeg vil også godt lige hæfte mig ved de nye tanker fra Socialdemokratiet om minimumsstandarder.
Er der ikke frygt hos Socialdemokraterne for, at det vil fratage engagement og nye ideer helt ud på institutionerne rundtomkring i landet, hvor man jo tit og mange gange nu oplever at der er et godt engagement og at man kan lave forskellige løsninger, afhængigt af hvad man nu gerne vil prioritere i den enkelte børnehavebestyrelse, på den enkelte skole?
Er det ikke lidt skidt?
Ole Stavad (S), 2007-02-01:
Jeg mener faktisk at kende hr. Wedell-Neergaard så godt, at jeg ikke tror, at vi, når det kommer til stykket, og hvis vi satte os ned og fik snakket det her ordentligt igennem og lod være med at lade det være politisk retorik, ville være så voldsomt uenige.
Og at lade, som om det her er noget, vi slet ikke har kendt til, er jo forkert.
F.eks. er der i folkeskolen et minimumstimetal, som eleverne har krav på, og som kommunalbestyrelserne skal respektere.
Det er jo ikke en spændetrøje for kommunerne, men en sikkerhed for borgerne, samtidig med at det skaber råderummet for kommunerne til at have bevægelsesfrihed.
Jeg vil godt bede hr. Wedell-Neergaard om at tænke i de baner.
Jeg tror ikke på, at vi kan få det kommunale selvstyre til virkelig at udfolde sig, hvis ikke vi også tager hensyn til, at der er et krav og en forventning hos borgerne om, at der også er nogle rettigheder, som man har lov til at stille forventninger om bliver levet op til.
fTTM050.fm Page 3661
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-02-01:
Jeg er enig i, at man skal undgå detailregulering.
Jeg er også enig i, at borgerne har en retssikkerhed, og at den retssikkerhed naturligvis skal overholdes, når man tilrettelægger den kommunale service.
Men jeg er fuldstændig uenig i, at man på en række områder uddeler, om man så må sige, garantier for behandling og serviceniveau, for det vil skabe en fuldstændig ensretning og dermed også skabe en spændetrøje for kommunalbestyrelsen.
De kan ikke frit prioritere og dermed skabe lokale løsninger og den sprudlende forskellighed, der skal være.
Ole Stavad (S), 2007-02-01:
Jeg ser det faktisk helt modsat.
For hvis det er sådan, at vi ikke kombinerer det med det sæt af rettigheder, så er det, vi ender derhenne, hvor vi i større og større udstrækning er i dag, nemlig at vi sidder og lovgiver og detailregulerer ud i mindste detalje.
Derfor tror jeg, det er en helt afgørende forudsætning, at vi har sikret borgerne et serviceniveau, som de kan støtte ret på som minimum, og derefter kan det kommunale selvstyre få lov til at sprudle.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-02-01:
Det er til Socialdemokratiets udmeldinger om minimumsstandarder på en række serviceområder.
Man kan sige, at hr. Ole Stavad nu holder en tale om kommunalt selvstyre og mulighederne for at implementere det kommunale selvstyre efter kommunalreformen, og så kommer man med ønsket om, at der skal være en række minimumsstandarder.
Er det ikke centralisme, så det forslår?
– forstået på den måde, at man dermed sætter kommunerne i en total spændetrøje med hensyn til den service, de skal yde over for borgerne.
Erling Bonnesen (V), 2007-02-01:
Det er spørgerens egen konklusion, som jeg overhovedet ikke kan stå inde for, og det var heller ikke det, jeg gav udtryk for.
Naturligvis accepterer vi ikke de situationer, som spørgeren var inde på med liggedage og andet skidt.
Nej, det forventes, at de grundlæggende serviceydelser er helt i orden.
Det er lige præcis derfor, vi har skabt rammerne i kommunalreformen, således at man med den lokale prioritering kan tilrettelægge sit serviceniveau efter lokale ønsker og behov, og der vil man naturligvis heller ikke have de eksempler, som spørgeren nævner her.
For så vidt angår udligningsreformen, er den jo faktisk et udtryk for solidaritet, hvor det jo i korthed er sådan, at man har taget lidt fra dem, der har meget, og givet til dem, der ikke havde ret meget – det troede jeg faktisk også var lidt i tråd med det socialdemokratiske tankegods – sådan at der bliver skabt lidt mere lige muligheder i kommunerne landet over for netop at give mulighed for en lokal prioritering og kvalitet i løsningen af opgaverne til borgerne.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-02-01:
Det, jeg må forstå på den besvarelse, som hr. Erling Bonnesen giver her, er, at han er tilfreds med, at der visse steder er liggedage, at der visse steder i børneinstitutionerne er lukkedage –
fTTM050.fm Page 3658
Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM
og det er, forstår jeg, selvfølgelig i erkendelse af, at det er noget, man påtager sig ud fra den økonomi, som er til rådighed.
Lad mig her nævne udligningsreformen igen, hvordan den har ramt f.eks. det område, jeg kommer fra, som sådan set har været langt bagefter, på grund af at man i 5 år har syltet en udligningsreform, og når den så gennemføres, ja, så er det ikke sådan, at man får mulighed for at komme ajour.
Nej, så skal man udbetale pengene til skatteyderne, altså nogle andre steder.
Det er jo ikke en måde at få kvalitet eller få løst de problemer på, som der sådan set er de pågældende steder.
Men jeg må acceptere, at hr. Erling Bonnesen går ind for liggedage og lukkedage.
Erling Bonnesen (V), 2007-02-01:
Her er det også interessant at se på de allerseneste undersøgelser, der har været foretaget blandt medarbejderne.
Langt hovedparten af de offentligt ansatte, også dem i kommuner og amter, er godt tilfredse med deres job.
Der har selvfølgelig været nogle enkeltsituationer, hvor kæden har været lige på nippet til at ryge af, men jeg tror, at nu, hvor der er sat klart fokus på tingene, får man selvfølgelig det på plads.
Netop udmeldingen om, at man kan være sikker på at få et job i den nye kommune, selv om man måske kunne komme ud for at skulle finde et andet skrivebord eller få noget andet at lave, har gjort, at mange har sagt: Fint, nu ved vi, at vi har et job, og så går vi i gang med det.
Jeg har lige set de undersøgelser, der har været foretaget.
Lidt flere blive stressede nu, og det er selvfølgelig noget, der skal tages hånd om.
Men samlet set kan vi konstatere, at undersøgelserne viser, at der er en stor grad af tilfredshed blandt de offentligt ansatte.
De helt naturlige, grundlæggende ting forventes det jo af enhver kommune i hele kongeriget at man gør.
Jeg noterer mig derimod med stor tilfredshed, at man i de gode progressive kommuner af egen drift i længere tid – hos nogle er det i flere år – selv har lavet kvalitetsstandarder, som jo i den lokale prioritering er tilpasset de lokale ønsker og behov, sådan at man får et medansvar for det, og sådan at det opleves som noget, man selv står inde for, og det er der jo faktisk i høj grad tilfredshed med.
Det er derfor, vi ikke vil gå ind for den socialdemokratiske ensretning fra Skagen til Gedser, men vil bruge vores egen model, der giver mulighed for lokal indflydelse og tilpasning med egen prioritering.
Der tror jeg lige, at spørgeren skal grave en lille smule dybere i papirbunken og så også begynde at kigge efter de mange enkelttilfælde, der er – og der kender jeg selv adskillige – hvor lige præcis ældrecenterledere er begyndt på det, som spørgeren er inde på, nemlig at få set på medarbejdernes indflydelse, sådan at de kan få indflydelse på den daglige praktiske måde at arbejde på, så vi netop får de gode eksempler bragt frem.
Det giver jo en højere grad af tilfredshed for de pågældende medarbejdere.
Og lige præcis på de ældrecentre – jeg har et par stykker af dem på nethinden – er man faktisk glad for at være, og det er jo præcis der, vi også har været ude og har kunnet glæde os over at deltage i nogle 25-års-jubilæer hos ledere og medarbejdere.
Så det er vejen frem.
Dorrit Knudsen (S), 2007-02-01:
En af mulighederne kunne jo være, at man sørgede for, at nogle af de ledere, som har gået 25 år, fik en opgradering, altså at de simpelt hen fik noget bedre uddannelse og blev efteruddannet.
Efteruddannelse inden for de her områder skriges der meget på, men samtidig ser vi jo, at regeringen rent faktisk skærer på de her uddannelsesområder, og det er altså problematisk.
Vi har brug for flere hænder, og vi har brug for mere kvalificeret arbejdskraft, både ledere og uddannet personale.
Vi oplever inden for ældreområdet, at der i stigende grad er ufaglærte, og igen hænger det sammen med økonomi.
Og så ved jeg, at hr. Erling Bonnesen vil sige, at det er op til kommunerne.
Ja, men det er altså regeringen, som laver rammerne for dem.
Erling Bonnesen (V), 2007-02-01:
Nu har jeg været med i kommunalpolitik i 10-15 år, og der har næsten været den samme indfaldsvinkel i alle årene.
Jeg kan så samtidig i de 10-15 år også glæde mig over, at jeg har været med til adskillige 25-års-jubilæer netop i ældreplejen hos både ledere og medarbejdere.
Der er en helt naturlig udskiftning af medarbejdere på langt de fleste områder i ældresektoren; nogle er der i mange år, nogle er der i kort tid.
Men naturligvis lige præcis i de situationer, hvor der kan være enkelte arbejdspladser, hvor det ikke fungerer fuldt tilfredsstillende, skal vi gerne have taget hånd om det og have givet dem nogle værktøjer nu igennem kvalitetsreformen, sådan at vi også får dem luset af, kan man sige.
Dorrit Knudsen (S), 2007-02-01:
Hr. Erling Bonnesen nævnte tilfredsheden med ydelserne.
Det er rigtigt, at en stor del af de ældre er tilfredse med ydelserne, men jeg synes, at den tilfredshed skal lægges ind på den rette hylde, og det er hos medarbejderne.
Som hr. Erling Bonnesen var inde på, siger medarbejderne, at de faktisk er så stressede, at de snart ikke kan eksistere.
Jeg vil lige gøre opmærksom på, at problemet faktisk er ekstremt stort.
FOA har haft lavet en undersøgelse, som viser, at 45 pct. af de ansatte i ældreplejen overvejer at søge væk.
Derudover vil jeg lige gøre opmærksom på, at 27 pct. af de nye kommuner overvejer at spare på ældreplejen.
fTTM050.fm
Page 3657
Erling Bonnesen (V), 2007-02-01:
Jamen hele grundideen med at gennemføre kommunalreformen er jo lige præcis at give et stærkere grundlag for de nye kommuner og kommunalbestyrelser og regioner til at foretage lige præcis den lokale planlægning, så man kan tage hånd om både sine medarbejdere og sine opgaveløsninger.