Høgni Hoydal (T), 2009-01-21:
Hvorfor har statsministeren valgt at afslå den færøske lagmands skriftlige anmodning om, at færøske myndigheder medinddrages i forhandlingerne om en statslig kreditpakke til pengeinstitutter under dansk lovgivning, og hvordan stemmer dette overens med statsministerens gentagne erklæringer om »ligeværdige parter«?
Skriftlig begrundelse
Lagmanden påviser, at al lovgivning omkring bank- og finanssektoren er et dansk ansvarsområde, hvor Danmark altså har lovgivningskompetencen på Færøernes vegne.
Og lagmanden skriver således til statsministeren:»Som Færøernes regeringschef ønsker jeg, at vores myndigheder på ligeværdig vis får rettidig orientering om alle sager af relevans for Færøerne.
Med baggrund i ovenstående anmoder jeg om, at det færøske finansministerium får mulighed for at være med i forberedelsen af den aktuelle bankpakke«.Den 15. januar - altså mere end en måned efter - svarer statsministeren, og han afviser lagmandens anmodning.
I stedet siger statsministeren, at når en løsning kan øjnes i Danmark, vil Færøerne blive orienteret og kan efterfølgende vurdere, om man vil blive del af den forhandlede løsning.
Færøerne får således ingen indflydelse på en kreditpakkes udformning og kan ikke forberede sig på, hvordan en sådan pakke kan sættes i kraft på Færøerne, og hvordan den kan tilpasses til den færøske økonomi og finanssektor, der som bekendt er en i høj grad selvstændig økonomi, og hvor finanssektoren har helt andre forudsætninger og struktur.
Spørgslmålet stilles derfor bl.a.at få afklaret om i fald den danske stat tilfører danske pengeinstitutter kapital og måske endda aktiekapital, det så også vil betyde, at den danske stat agter at sætte kapital i færøske pengeinstitutter?
Jeg takker for svaret.
Spørgsmålet handler jo egentlig om, at vi i det her tilfælde har en global finanskrise, som jo også rammer Færøerne.
Vi har en selvstændig økonomi, og færøske myndigheder fører egentlig den økonomiske politik, men hele det finansielle system er jo under dansk myndighed, et såkaldt fælles anliggende.
I forbindelse med den her næste bankpakke, eller bankpakke II, skrev den færøske lagmand så til statsministeren og bad om, at det færøske finansministerium var med til forhandlingerne, fordi de løsninger, man finder for Danmark, ikke altid er de rigtige for Færøerne.
Det kom der så et afslag på en måned senere.
Derfor har jeg stillet spørgsmålet til statsministeren
: Hvad er argumentet egentlig for, at den færøske regering eller de færøske myndigheder ikke skulle være med ved bordet her?
Vi har jo - hvis jeg må tillade mig at sige det - meget dyrekøbte erfaringer i Færøerne med bankredninger og med en finansiel sektors sammenbrud, så det kunne måske også være nogle gode erfaringer, som kunne gives videre til regeringens forhandlinger og de danske partiers forhandlinger.
Pointen er, at jeg ikke tror, at den globale finanskrise kan løses uden ansvarlige politikere.
Her har de færøske myndigheder så bedt om at være medansvarlige og tage ansvar for et fælles anliggende.
Statsministeren taler jo højt og flot om ligeværdige partnere, og derfor må det undre, at man ikke har draget de færøske myndigheder ind i selve forhandlingerne.
Det vil jeg gerne spørge om igen: Hvad er argumentet for ikke at gøre det?