runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2013-04-11:
Tak for det.
De elementer, der indgår i dette lovforslag, er for os at se et skoleeksempel på, hvorledes man på en fornuftig måde kan afbureaukratisere i det offentlige og samtidig få bedre resultater og bedre effekter.
Når vi tror på det, er det især, fordi man her lægger op til at kunne individualisere indsatserne ved inddragelse af de aktører, der dels ved noget om indsatserne, dels er berørt af dem, som Enhedslisten også var inde på.
Det er faktisk en nyskabelse, at man gør det så konsekvent, sådan som jeg læser lovforslaget.
Alt for tit ser vi i miljølovgivningen – måske især i det åbne land – at man opererer med standarder, som skal virke overalt, men som kommer til at være ligefrem dysfunktionelle i et varieret landskab.
Jeg skal nok lade være med at manuducere over randzoner og andre tiltag, som er lanceret i denne og forrige folketingssamling.
Jeg synes, at den tænkning, der lægges op til her, er forbilledlig.
At man får et fælles videngrundlag på baggrund af basisanalyser, som kan valideres og således erstatte en teoretisk idéfase med dialog og analyse, er et lille plus; at man har en eksplicit pligt til at inddrage alle med væsentlig interesse også før høringsfaserne, således at man nu meget vanskeligt kan starte med at ramme helt ved siden af, som vi jo desværre også har set i en række tilfælde, noget som ofte koster rigtig meget tid og mange frustrationer, er også et plus på det felt; og ansvaret for implementeringen forankres i kommunerne uden den tidligere detaljeringsgrad fra centralt hold.
Ja, vi ser faktisk en klar afbureaukratisering i kommunerne i forbindelse med hele gennemførelsesprocessen.
Der er ingen tvivl om, at vi med dette lovforslag får slagtet en af de helt store papirtigre i miljøpolitikken, således at vi kan få nogle resultater ud af det, som kan give mening for alle de interessenter, som bliver påvirket af det.
I lovforslagets skema over økonomiske effekter, som man jo altid har i bemærkningerne, er de administrative lettelser naturligvis fremhævet.
Men ligesom man normalt skal fortælle om merforbrug i millioner eller milliarder og måske ekstra ansatte, kunne man jo også her gå ud og fortælle, hvor mange miljømedarbejdere man kunne spare, så disse kunne hives ud af budgetterne ved næste finanslov.
Det skal bare være et fromt ønske fra Liberal Alliance, dels fordi man på den måde får et klart indtryk af omfanget af afbureaukratiseringen, dels det, at man sikrer sig reelle besparelser, således at medarbejderne ikke bare bliver sat til andet arbejde.
Det skal dog kun være en sidebemærkning.
Det vigtigste er, at vi klart bakker op om lovforslaget.
Vivi Kier (KF), 2013-04-11:
Tak, hr. formand.
Også fra Konservatives side skal der lyde positive ord om det her lovforslag.
Når jeg sidder med et helt nyt lovforslag og læser det, spørger jeg tit mig selv: Vil det her lovforslag gøre nogle borgere glade, tilfredse, eller vil dem, lovforslaget rammer, blive glade for det, eller er det bare endnu et lovforslag med en hel masse nye regler og bureaukrati, man skal følge?
Der er jo faktisk nogle, som bliver rigtig glade for det her lovforslag, så også jeg vil gerne kvittere for ministerens lydhørhed over for de mange høringssvar, der er givet, også over for, at vi som udvalg faktisk har fået en teknisk gennemgang forud for, at vi står og behandler lovforslaget i dag.
For som konservativ synes jeg altid det er positivt, når vi kan forenkle nuværende regler, og det er rigtig positivt, når vi kommer til at inddrage de interessenter, der er, meget mere end de bliver i dag.
Ministeren har lyttet til ønsket om, at det med lodsejernes inddragelse nu bliver ført ind i lovgivningen, og at der er også i bemærkningerne til loven sker uddybende kommentarer til hvem, hvad og hvor der skal ske interessentinddragelse, så man som borger ikke sidder derude og synes, at man alligevel er blevet overhørt.
Fra Konservatives side vil vi meget gerne have mere natur, og vi vil vel og mærke gerne have meget mere natur, som det enkelte menneske også vil bruge, og derfor må vi sige: Alt i alt ser vi positivt på det her forslag.
Per Clausen (EL), 2013-04-11:
Jeg tror nok, at en af de ting, der går igen i hr. Jørn Dohrmanns indlæg, er, at hr. Jørn Dohrmann ikke har behov for at blive klogere.
Vi tager selvfølgelig til efterretning, at der ikke er noget at komme efter der.
Men jeg vil godt spørge hr. Jørn Dohrmann om, hvilke konkrete initiativer Dansk Folkeparti vil stille forslag om, som kan reducere ressourceforbruget i Danmark – bare for at være en smule konkret.
Steen Gade (SF), 2013-04-11:
Men herunder er energiaftalen, som hr. Per Clausen jo også er med i, da en central, en helt afgørende del af dansk økonomi i de kommende år.
Det er da et meget vigtigt element.
Når der ligger en beslutning om, at der skal laves Togfonden DK, er det da en afgørende del af dansk økonomisk politik.
Så tager hr. Per Clausen et specifikt udspil ud her og gennemanalyserer det, og der kan jeg jo ikke sige, at det fører til et stort skridt fremad, på et enkelt punkt med CO2 fører det faktisk til et lille tilbageskridt.
Det er vi så enige om, vil jeg sige til hr. Per Clausen, altså i hvert fald er partierne i regeringen og Enhedslisten enige om, at det løser vi i det, der også er aftalt i regeringen, nemlig at man laver en reduktionsplan med 40 pct. CO2-reduktion inden 2020, og så er vi jo på plads med hensyn til at gøre økonomien grøn.
Ja, det gør der da.
Og min ønskedrøm, som jeg har talt om i 10-15 år, er da, at vi har en finanslov, som i meget tydeligere grad afspejler de mål, som også handler om CO2-begrænsninger, som handler om ressourcebegrænsninger og sådan noget.
Men jeg er ikke sådan en, som tror, at den kommer, bare fordi der kommer en kommission.
Jeg tror, at vi ved et fælles pres godt kan få det til at lykkes i løbet af den her regeringsperiode.
Vivi Kier (KF), 2013-04-11:
Så står vi her og behandler et beslutningsforslag fra Enhedslisten, som hr. Per Clausen selv siger går ud på at indsamle noget mere viden, og derfor vil man gerne have nedsat en bæredygtighedskommission.
Vi kunne jo starte med at spørge, hvad den her kommission skal koste, og hvor Enhedslisten har fundet de penge, men jeg kan forstå, som debatten er gået med alle ordførerne, at pengene til en sådan kommission overhovedet ikke er noget problem, det klarer Enhedslisten i finanslovsforhandlingerne med regeringen.
Så langt, så godt.
Jeg er en af dem, der ikke har noget imod at få mere viden.
Det er altid godt at få viden, og det er altid godt at have en god baggrund for de beslutninger, man træffer.
Og så har rigtig mange ordførere været oppe og snakke om den her ressourcestrategi, som er på vej.
Den er vi mange der venter rigtig spændt på.
Så fra i dag sætter jeg et lille kryds i min kalender, og så vil jeg følge med i, hvor lang tid ganske snart er, så kan jeg jo bruge det udtryk i andre sammenhænge.
Derfor mener vi ikke, at der lige her og nu er brug for endnu en kommission.
Jeg må så sige, at mens jeg har fulgt debatten, har jeg siddet og smilet pænt og venligt, for det er ret morsomt at høre, at Enhedslisten fremsætter et forslag.
Enhedslisten er støtteparti til regeringen.
Men det er da tankevækkende, at regeringens støtteparti fremsætter et forslag, som alle gerne vil sige nogle pæne ord om, men dem, der skulle være Enhedslistens venner, hælder forslaget ned af brættet.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-04-11:
Jeg skal blankt erkende, at eksekvaturproceduren ikke var et tema, der var oppe at vende på de mange vælgermøder, jeg deltog i i valgkampen, og selv om jeg har gennemtrawlet internet og YouTube og andre steder for at finde udtalelser fra justitsministeren eller hr. Ole Hækkerup eller andre om, at de for enhver pris ville bevare eksekvaturproceduren, så dagens lovforslag kunne komme ind i en fortælling om løftebrud, så er det desværre ikke lykkedes mig.
Jeg tror også, at jeg godt kan erkende, at jeg nok ikke er det eneste folketingsmedlem, der ikke havde hørt så frygtelig meget om eksekvaturproceduren, før vi fik det her lovforslag, altså L 202, til behandling.
Men sådan er det: Kom i Folketinget, og lær nye ord.
Eksekvaturproceduren er så den procedure, som man skal gå igennem ved danske domstole, før en dom, som er blevet afsagt ved en domstol i et andet EU-land, kan fuldbyrdes i Danmark.
Det vil typisk ske ved fogedretten.
Det opleves som et led, som besværliggør det, at man kan bruge en dom afsagt i et andet EU-land umiddelbart i Danmark.
Så princippet om at afskaffe eksekvaturproceduren er umiddelbart fornuftig og vil medvirke til en fri bevægelighed af retsafgørelser.
Der kunne være nogle retssikkerhedsmæssige bekymringer, for når der er den her eksekvaturprocedure, er det jo, fordi der er et formål med den, nemlig at man så også skal sikre sig, at den dom, der er afsagt i et andet land, nu også er blevet tilstrækkeligt forkyndt osv.
Der lægges dog op til i lovforslaget, at de indsigelser, som man kan gøre i dag mod fuldførelse af en udenlandsk retsafgørelse, vil man også kunne komme med efter den proces, som foreslås.
Lovforslaget har været i høring.
Men de skriver også, at det fortsat skal være muligt at fremkomme med indsigelser.
Hertil har Justitsministeriet svaret: »Sigtet er således, at en retsafgørelse, som er afsagt i én medlemsstat, og som er eksigibel – altså som kan fuldbyrdes – i den pågældende medlemsstat, fremover skal kunne fuldbyrdes i de øvrige medlemsstater, uden at der kræves nogen særlig procedure.« Så fortsætter man: »Samtidig med at eksekvaturproceduren afskaffes, opretholdes og indføres imidlertid en række processuelle garantier, der skal sikre, at den sagsøgtes ret til en retfærdig rettergang og sagsøgtes ret til forsvar beskyttes i tilstrækkeligt omfang.
Bl.a. har den person, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, mulighed for også i første instans at rejse indsigelse mod fuldbyrdelse af retsafgørelsen.«
Umiddelbart ser det ud til at være et fornuftigt lovforslag, som jo altså – og det tror jeg ikke jeg fik nævnt – baserer sig på en EU-forordning, nemlig Bruxelles I-forordningen.
Fra Venstres side mener vi ikke, at det er rimeligt, at Folketinget skal behandle så omfattende et lovforslag med så kort varsel.
Derfor vil vi vente med at tage stilling, til udvalgsbehandlingen har afklaret de spørgsmål, der måtte være.
Vi vil således tage endelig stilling på et senere tidspunkt.
Pia Adelsteen (DF), 2013-04-11:
Det var jo sådan, at da Bruxelles I-forordningen blev vedtaget og Danmark skulle indgå en parallelaftale, sagde Dansk Folkeparti nej.
Det gjorde vi ud fra den her holdning om, at noget gik fra en mellemstatslig aftale til det, vi kalder en overstatslig.
Det er så, hvad det er.
Nu har vi jo ligesom Bruxelles I-forordningen, vi har en parallelaftale, og det kører.
Hvis jeg så skal forholde mig til det indhold, der er, så vil jeg godt starte med noget, som jeg principielt synes er forkert.
Det blev faktisk vedtaget sidste gang, nemlig at man giver justitsministeren eller en minister en beføjelse til at ændre nogle ting administrativt.
Det kunne man have valgt at gøre i den her sag.
Det har justitsministeren ikke valgt, han har valgt at tage den ned i Folketingssalen, og det vil jeg godt rose justitsministeren for at gøre, for jeg synes faktisk, det er vigtigt, at vi diskuterer sagerne.
Men jeg synes, der ligger noget principielt forkert i, at man i et demokrati kan vedtage ændringer administrativt, hvilket man har vurderet i Justitsministeriet rent faktisk kunne have ladet sig gøre med den her sag.
Når vi så ser på, hvad det er for nogle ændringer, man gerne vil have indført, så er der bl.a. noget omkring eksekvaturproceduren, som jeg i hvert fald har nogle forbehold over for.
Jeg ved, vi har haft nogle sager, hvor der, fordi vores lovgivninger i EU er forskellige, har kørt nogle injurieturismesager i andre lande, fordi det er nemmere at få en dom der, og de skulle så umiddelbart være gældende i Danmark.
Jeg vil også godt sige, at vi sad til et europaudvalgsmøde for noget tid siden netop med Bruxelles I-forordningen, hvor jeg spurgte ind til, om det ikke længere var muligt for Danmark at give afslag på indrejse, selv om det stred mod dansk ret, hvis der var faldet en dom i et andet land.
Der kan jeg huske, at justitsministerens svar var, at mulighederne stadig var der, men at de var indskrænkede.
Det synes jeg også er bekymrende, for hvis vi mener, at det er forkert, at folk kan rejse ind i landet, så må det jo alt andet lige set med vores øjne i Dansk Folkeparti være Danmark, der ligesom siger ja eller nej.
Når det så er sagt, vil jeg lige skynde mig at sige, at jeg sikkert stiller en masse spørgsmål, for jeg synes faktisk, at det her lovteknisk er svært.
Det er en kort frist, man har haft til at læse det i, og forslaget er, som det også tidligere er blevet nævnt, på mange sider, så der vil blive stillet spørgsmål, også om netop det her med høringssvarene, som trods alt er kommet for noget tid siden, kontra at lovforslaget er fremsat, for man kan jo godt have ændret noget i forhold til de givne høringssvar.
Så de vil blive stillet.
Jeg vil også godt sige, at Dansk Folkeparti ikke umiddelbart kan støtte forslaget, dels ud fra de indholdsmæssige ting, dels også fordi vi fra starten har været uenige i, at den her mellemstatslige aftale skal føres over til at være en overstatslig aftale.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-04-11:
Tusind tak.
Jeg vil forsøge at gøre det kort, for jeg synes faktisk, at det er blevet pænt forklaret af de tidligere ordførere, hvad der er op og ned i dette lovforslag.
Det må jo nok høre under kategorien rugbrødsarbejde langt hen ad vejen.
Det er ikke det, som hr. Jan E. Jørgensen var inde på, man sådan krænger de store ideologiske visioner ud over.
Men jeg vil på Det Radikale Venstres vegne meddele, at vi synes, at det er ganske fornuftigt med den her forordning.
Vi kan bakke op om, at man afskaffer den her eksekvaturprocedure, og vi håber sådan set på, at det kan give nogle positive økonomiske konsekvenser for især det danske erhvervsliv, og derfor kan vi samlet set bakke op om lovforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-04-11:
Det er jo her, hvor jeg plejer at komme med det indlæg, at som nr. 5 i rækken, er der som regel andre, der har redegjort for lovforslaget, så det behøver jeg ikke at dvæle så meget ved.
Jeg håber da, at Venstre kan tilslutte sig lovforslaget, ellers ved vi jo, hvilket valgkampstema vi skal ud i næste gang måske.
Det er en ganske fornuftig revision af reglerne, og det er af stor betydning for vores borgere og for vores erhvervsliv, at en retsafgørelse truffet i et EU-land kan fuldbyrdes i et andet land.
Vi noterer os også, at der følger visse processuelle rettigheder med i forhold til den, som er sagsøgt, nemlig retten til et forsvar, en retfærdig rettergang.
Så vi synes sådan set, at der er taget højde for de bekymringer, der måtte være i forbindelse med det her lovforslag.
Vi kan naturligvis fra SF's side støtte det.
Pernille Skipper (EL), 2013-04-11:
Det går stærkt med sådan et lovforslag, når det er meget teknisk.
Det betyder først og fremmest afskaffelse af den eksekvaturprocedure, som der også er flere der har redegjort for.
Det betyder, altså når man afskaffer den procedure, at en retsafgørelse i et andet land for fremtiden uden videre kan gennemføres i en anden medlemsstat, f.eks. Danmark, hvorimod man i dag først skal tage stilling til, om det nu engang kan lade sig gøre.
Derudover er der nogle ændringer, som betyder en udvidelse for forbrugere og lønmodtagere til at kunne sagsøge erhvervsdrivende eller deres arbejdsgivere, som har bopæl uden for EU, men altså sagsøge dem i en medlemsstat.
Og domstolene forpligtes også i den forbindelse til at rådgive lønmodtagere om mulighederne for at bestride rettens kompetence i et andet land.
Det lyder teknisk, men det er altså noget, som sikrer nogle bedre forhold for lønmodtagere og forbrugere, der kommer i klemme, og det kan Enhedslisten kun bifalde.
Derudover er der en konvention og forordning, som også handler om gensidig anerkendelse af retsafgørelser, som implementeres i Danmark, i dansk ret, i stedet for at være administrativt bestemt i Danmark.
Det ændrer ikke noget på forholdene for borgere i Danmark, men er en teknisk ændring, som dog efter vores mening gør det nemmere at overskue reglerne.
Som udgangspunkt støtter Enhedslisten derfor forslaget, men jeg vil også gerne bemærke her fra talerstolen, at det er ærgerligt, at Kommissionens gennemgang af forordningen ikke har imødeset de bekymringer, som Dansk Folkepartis ordfører var inde på, og som danske medier også påpeger i deres høringssvar.
Der er altså stadig væk en risiko for, at f.eks. danske netmedier vil blive sagsøgt i et andet EU-land for overtrædelse af eksempelvis injurielovgivningen, altså i et land, som har andre regler på området, end Danmark har, og det kan være meget bekymrende.
Det er et problem, som vi mener burde have været løst i forvejen, når man nu skulle kigge på den her forordning, og vi vil også i løbet af udvalgsbehandlingen tage spørgsmålet op om, hvordan vi i Danmark eventuelt selvstændigt kan løse den problematik.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-04-11:
Overordnet set ville Liberal Alliance ønske, at EU fandt tilbage til rødderne, at man ligesom primært beskæftigede sig med at skabe fred og frihandel og demokrati og sikre et ordentligt indre marked.
Det er nok ikke i den her debat, vi får EU rullet tilbage til det, men vi vil gøre et forsøg på den længere bane.
Når man så ser på det her forslag, må man jo sige, at det her faktisk er noget, der handler om at få det indre marked til at fungere bedre.
Det er noget, der handler om at afbureaukratisere, det er noget, der handler om at gøre det nemmere for virksomhederne, når der er sager, der går på tværs af landegrænser.
Derfor er vi sådan set positive over for det forslag, som der ligger fra regeringen. Når det er sagt, kan jeg ikke lade være med lige at nævne som en lille krølle, at jeg også synes, det her er et godt eksempel på, at det faktisk ikke er så slemt, at Danmark har retsforbeholdet.
I Liberal Alliance vil vi gerne bevare retsforbeholdet, og vi synes jo, det her er et glimrende eksempel på, at når der så er noget godt, kan Danmark jo bare tilslutte sig, sådan som man også har gjort i den pågældende situation.
Liberal Alliance er positiv over for det pågældende lovforslag.
Tom Behnke (KF), 2013-04-11:
Jeg skal ikke gentage, hvad forslaget her handler om, men springe direkte til konklusionen: Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2013-04-11:
Når hr. Steen Gade afviser at nedsætte en kommission med henvisning til, at det, der er Enhedslistens mål med kommissionen, er godt i gang, og når Enhedslistens mål faktisk er at lave den omstilling af vores økonomi, så den bliver bæredygtig, er det vel relevant at referere til, hvordan det i al almindelighed går med den økonomiske politik i Danmark.
Og der må man bare konstatere, at vækstplanen fra 2013 er en central del af regeringens økonomiske politik – det går jeg da ud fra. Når det miljømæssigt bæredygtige er fuldstændig fraværende i regeringens generelle økonomiske udspil, er det vel relevant at sige, at måske har vi brug for et kommissionsarbejde, hvor man ser på sammenhængen i de her ting, sådan at vi ikke bare har en generel økonomisk politik, der på bæredygtighedsområdet går i den forkerte retning, og så har vi en række konkrete initiativer, som vi håber på alligevel vil modificere udviklingen, sådan at vi kommer lidt tættere på det, vi gerne vil.
Det er det, jeg synes der er hovedproblemet her.
Det er, at vi jo mangler den viden og de handlingsanvisninger, der gør, at det at skabe en grøn, bæredygtig økonomi i Danmark bliver hovedvejen og ikke sådan en lille sti, vi kan cykle på sammen med regeringspartierne, når de har tid ved siden af den der kørsel på motorvejen, de laver sammen med de borgerlige partier.
Steen Gade (SF), 2013-04-11:
Jeg tror, at hr. Per Clausen har lidt ret i det.
Jeg har siddet herinde en hel del år, så jeg ved jo godt, at når oppositionen kommer med sådan et forslag, er det ikke en god idé, og når regeringen kommer med det, er det ofte en god idé set fra regeringens side.
Sådan er det nok.
Jeg har ikke sagt, det var en dårlig idé, jeg har sagt, at vi er i gang, og at jeg synes, man skulle bruge kræfterne på en anden måde.
Det var faktisk mit budskab.
Hvis man siger grøn omstilling og spørger, om vi i gang med den, eller om vi ikke er i gang med den, vil jeg sige, at man nødt til at se tingene i en sammenhæng, og det var derfor jeg holdt den tale, hvor jeg tog sammenhængen, om, hvad der faktisk sker i det her land, op.
Så kan man godt finde dele af det, som ikke er i fuld overensstemmelse med den omstilling, selvfølgelig kan man det, og det har hr. Per Clausen jo også nævnt at der er nogle eksempler på, og det er jeg enig i.
Jeg har da også her fra talerstolen sagt, at vi da ikke er færdige.
Det er jo slet ikke det, der er min pointe.
Min pointe er i virkeligheden den modsatte: at vi faktisk er godt i gang, og at det er en proces, der tager 5, 7, 10, 15 år.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-04-11:
Jamen det er jo netop det, vi tager ind i det arbejde, som vi jo arbejder med, når vi f.eks. laver forlig.
Det kan være biogas, hvor vi siger, at det er vigtigt, at man får sat det på skinner, får nogle penge afsat til det, men det kan også være det at kunne lagre energi, som jeg også nævnte i min ordførertale,
f.eks. når vi har masser af bl.a. solenergi og vindenergi, som jo ikke altid lige er der, når vi skal bruge det.
Der skulle vi gerne kunne lagre det.
Der mener jeg at vi skal være parate til at sige, at vi afsætter nogle penge til den forskning.
Og det skal også koste nogle penge.
Jeg fik heller ikke svar på spørgsmålet om, hvad den her kommissions arbejde skal koste.
Derfor mener jeg, at der er en lang række opgaver, som vi politikere selv kunne være med til at løse, i stedet for at brænde pengene af på noget, der måske alligevel ikke bringer nyt med sig.
Per Clausen (EL), 2013-04-11:
Det er ikke noget problem.
Der er ikke noget problem med pengene her.
Men jeg vil bare spørge hr. Jørn Dohrmann, om det, der var hans konkrete forslag, det, der er dansk Folkepartis konkrete forslag til, hvordan man kan reducere ressourceforbruget i Danmark, er, at der skal afsættes nogle penge til forskning.
Var det det, der var Dansk Folkepartis konkrete forslag?
Jørn Dohrmann (DF), 2013-04-11:
Det kan godt være, at hr. Per Clausen ikke lytter.
Jeg siger jo, som jeg sagde før, at når vi laver forlig, jeg nævnte energiforliget som et eksempel, kan man jo vælge at afsætte penge i de her forlig, sådan at man kender rammerne, så pengene er fundet på forhånd, i stedet for som hr. Per Clausen bagefter komme og sige, at vi bare lige finder de 20 mio. kr.
Lige nu er man ude at skære i f.eks. SU'en, i andre sociale ydelser, som jo forringer velfærden i Danmark.
Der må jeg bare spørge, om det er dér, hr. Per Clausen finder de 20 mio. kr.
For så tror jeg, at man kan gå ned og snakke med lærerne hernede, om, om de synes, at det er den rigtige måde, som hr. Per Clausen griber tingene an på.
Man vil gerne vide, hvor pengene kommer fra.
Vi vil gerne tage diskussionen, men vi mener også, at det er vigtigt, at man forholder sig til det, når man f.eks. laver energiforlig, og spørger, hvad det er for gode ting, man gerne vil fokusere på energimæssigt og den slags ting, og at man også tænker forskningsmæssigt i, hvordan man kan lagre nogle af de ting, som man får produceret.
Så jeg mener, at det er sammenhængen i de ting, vi har med i forbindelse med energiforlig og andre forlig, andre slags forhandlinger, vi skal se på.
Torben Hansen (S), 2013-04-11:
Hr. Dohrmann kommer meget langt omkring i sin besvarelse af hr. Per Clausens ganske udmærkede spørgsmål.
Og jeg kan forstå på hr. Dohrmann, at han mener, at Dansk Folkeparti har været med, hvor der miljømæssigt virkelig altid er blevet trukket den rigtige vej.
Går det her dybest set ikke bare ud på, at man fra Dansk Folkepartis side alligevel ikke vil være med, når det kommer til diskussionen om miljø og energi, men holder de store taler og tager en hel masse andre vinkler med?