runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-01-28:
Det er jo underligt i en tid, hvor et af hovedtemaerne i debatten er, at kommunerne har rigtig ondt i økonomien og dermed også ondt i likviditeten, at der som en konsekvens af, at staten har overtaget opkrævningen af skat og inddrivning af restancer, er blevet et stort tilgodehavende til kommunerne fra SKAT.
Som indledning til den store ændring i kommunalstrukturen overtog staten i 2005 ansvaret for skatteligningen og inddrivelsen af statslige og kommunale restancer.
Det er ikke nogen hemmelighed, at det ikke var en blomst, der voksede i Socialdemokratiets have, der her blev drevet frem.
Tiden har da også vist, at det, som den borgerlige fløj troede var en gevinst og en effektivisering, har vist sig at være det, man må betegne som en total katastrofe.
Reelt bliver der ikke effektivt opkrævet skat og afgifter, ikke ud over det, der automatisk kan registreres.
Regeringens politik med nedskæringer, indskrænkninger og flytning af medarbejdere fra den ene ende af landet til den anden fortsætter ufortrødent.
Det bliver ikke bedre, før vi får skiftet ud på bænkene her til venstre for mig.
Det er jo tankevækkende, at kommunerne reelt blev tvunget ind i den ordning, vi har i dag.
Siden 2005 er kommunernes tilgodehavender steget med mere end 4 mia. kr. til 7,1 mia. kr.
80 pct. bliver godt nok afregnet af staten, men tilbage står 1,5 mia. kr., som kommunerne har til gode.
I Socialdemokratiet kunne vi godt acceptere et eller andet underskud i forbindelse med en omstilling, hvis der var udsigt til, at det blev bedre, men det er der overhovedet ikke udsigt til.
Tværtimod, der er kun udsigt til yderligere nedskæringer i SKAT.
Samtidig er rigtig mange kommuner tvunget i knæ økonomisk på grund af skattestop, ufinansierede udgifter pålagt af staten og ikke mindst manglende likviditet.
Det ses jo også, i og med at rigtig mange kommuner nu skal genåbne budgetterne, og det gælder både socialdemokratiske og venstrestyrede kommuner.
Det er derfor kun endnu mere grotesk, at det er kommunerne, der skal bløde, når regeringen sammen med Dansk Folkeparti vælger at lade være med at opkræve de kommunale tilgodehavender.
Socialdemokratiet har sammen med den øvrige opposition afprøvet muligheden for at lade kommunerne selv overtage opkrævningen for at råde bod på miseren, men det er regeringen, Venstre og Konservative, og Dansk Folkeparti ikke indstillet på, og så må det jo i vores logik være sådan, at staten må tage ansvaret og stå for udlægget og dermed holde kommunerne helt skadesløse for den siddende regering og Dansk Folkepartis smøl og laden stå til med opkrævningen af de kommunale tilgodehavener.
Det betyder naturligvis ikke, at man skal fortsætte den nuværende politik og undlade at opkræve tilgodehavender, tværtimod.
Det er afgørende, at der bliver sat ind for at styrke indsatsen i SKAT.
Vi skal blot sikre, at kommunerne holdes skadesløse for en situation, de ikke har indflydelse på, og som regeringen og Dansk Folkeparti har det fulde ansvar for.
Erling Bonnesen (V), 2010-01-28:
Jamen også her mener jeg at spørgeren overfortolker, for med hensyn til de udsving, der er, er det sådan, som vi var inde på før, at i nogle perioder stiger saldoen og i nogle falder den.
Det er likviditetsudsving, og det ændrer jo ikke serviceniveauet.
Der står man jo ikke løbende og skal justere op og ned, afhængigt af hvordan saldoen på likviditeten står.
Der fastlægger man jo det årlige serviceniveau og kører det igennem, og så har man lige præcis sin kommunekasse til at opsuge de likviditetsudsving.
Line Barfod (EL), 2010-01-28:
Hvis der mangler penge i kommunekassen, som der gør i rigtig mange kommuner i øjeblikket, bl.a. fordi staten ikke inddriver de her penge hurtigt nok, hvor skal pengene så komme fra?
Synes ordføreren, synes Venstre, at det er mere rimeligt, at man skal skære på daginstitutioner, på skoler, på ældre og på de socialt udsatte, end at pengene skal findes på statsbudgettet, og at man måske ikke skulle lade så mange penge fosse ud i skattelettelser?
Erling Bonnesen (V), 2010-01-28:
Når det så i andre perioder har været sådan, at pengene fra restancerne er trillet hurtigere ind, og hvor der så er et dyk på de der saldi, jamen så kommer der ekstra penge ind i kommunekassen, og dem får kommunerne selvfølgelig lov til at få deres andel af.
Det er lige præcis nogle af de likviditetsudsving, som er helt naturlige, når man er en del af et samlet offentligt system, og som får tingene til at hænge sammen.
Og lige præcis den sammenhæng er den, der drøftes i forbindelse med de årlige økonomiforhandlinger.
Så det har sådan set ikke så meget at gøre med selve serviceniveauet, for det bliver jo også lige præcis aftalt i økonomiforhandlingerne.
Så jeg mener, at man også her får blandet pærer og æbler sammen.
Line Barfod (EL), 2010-01-28:
Jeg vil høre, om Venstres ordfører er enig i, at hvis kommunerne mangler penge, fordi de ikke får de penge ind, som SKAT skulle have inddrevet, er kommunerne nødt til at skære nogle andre steder.
De store områder i kommunerne er børn, altså daginstitutioner, det er ældrepleje, og det er folkeskolen.
Og derudover er der hele det særlige socialområde, handicappede, socialt udsatte osv., som der kan skæres på.
Er det der, ordføreren mener at kommunerne skal finde pengene, eller mener ordføreren, det var mere rimeligt at sige: Lad os finde dem på statsbudgettet og måske se på, om vi skal blive ved med at lade pengene fosse ud i skattelettelser?
Erling Bonnesen (V), 2010-01-28:
Hr. Bonnes argumentation hænger ikke helt sammen her til sidst, for den samlede likviditet i kommunekasserne har jo historisk ligget i omegnen af 20 mia. kr.
Her taler vi om 1-1,5 mia. kr., og hr. Bonne ved udmærket godt, at de ting bliver forhandlet af i forbindelse med økonomiforhandlingerne.
Og så må man da prøve at holde fast i det spor for netop også at få de nye restancer krævet ind.
Så det synes jeg sådan set er godt.
Flemming Bonne (SF), 2010-01-28:
Jeg går ud fra, at da man i sin tid traf beslutningen om, at SKAT skulle overtage al inddrivelse af gæld, var det i en forventning om, at så ville man kunne effektivisere, man ville kunne gøre det bedre og mere effektivt.
Og det, vi så står med nu, er altså de her skæve tal; gælden er i den grad vokset, og kommunerne har – de bliver godt nok dækket ind 80 pct. – 1,4 mia. kr., det nye tal er 1,5 mia. kr., ude at svømme i en situation, hvor kommunernes likviditet dykker.
Det er mange, mange år siden, at kommunernes samlede likviditet har været så lav, som den er nu, og en række vanskeligt stillede kommuner er helt i bund med deres likviditet, og de ville i den grad kunne bruge den kapital, der er bundet her i en slags tvungen opsparing.
Erling Bonnesen (V), 2010-01-28:
Allerførst kan jeg starte med at henvise til den tidligere del af debatten, hvor det blev sagt, at der jo kommer flere penge ind fra de gamle restancer.
Så har tilførslen af nye restancer været større på grund af udviklingen i samfundet i øjeblikket.
Det er så et faktum og ligesom standard for saldoen nu.
At man tidligere er gået ind for at få et nyt, mere effektivt og samlet inddrivelsessystem hænger jo sammen med – det tror jeg også er spørgeren bekendt – at det tidligere system var et af de allerdyreste inddrivelsessystemer, man havde i skattevæsenet.
Så har der været nogle indkøringsvanskeligheder, som vi også hørte det tidligere, som man nu er ved at kunne håndtere og få styr på.
Jeg synes, at der er et godt lys, om jeg så må sige, for enden af tunnelen, fordi vi kan konstatere, ligesom tidligere i debatten, at der for de gamle restancer er sket en forøgelse af inddrivelseshastigheden.
Det synes jeg tegner godt og fornuftigt.
Flemming Bonne (SF), 2010-01-28:
Jeg tror, vi skal holde fast i sporet her, og jeg vil gentage det spørgsmål, jeg stillede til ministeren.
Det forholder sig sådan, at de samlede restancer til kommunerne er steget fra godt 3 mia. kr. i 2005 til nu lige knap 7 mia. kr.
– 125 pct. lyder stigningen på.
Hvordan vil ordføreren forklare sammenhængen mellem den stigning og det, at man i SKAT er i gang med at reducere personalestaben?
Indtil nu har man sparet 16 pct. siden 2005.
Ved udgangen af 2012 er der sparet 25 pct. af personalet væk.
Hvordan vil man forklare, at det kommer til at hænge sammen med en mere effektiv inddrivelse?
Jeg kan ikke få det til at hænge sammen.
Erling Bonnesen (V), 2010-01-28:
Vi er fortsat vidner til en overfortolkning af tingene.
Ja, der er steder, hvor man skal genåbne budgettet, men det har ikke så meget med inddrivelsen eller, i nogle situationer, mangel på det at gøre.
Der kan være forskellige årsager til, at man skal genåbne budgetterne.
Der kan være tale om valgbudgetter og alle mulige andre forhold.
Alt det, der bliver ført frem som argument, ligger helt klart og skal aftales i økonomisystemet.
Det tror jeg at alle sådan set godt inderst inde er klar over.
I debatten her forsøger man så at blande pærer og æbler i forhold til inddrivelsen, og det kan vi så afvise med henvisning til, at der rent faktisk kommer flere penge ind.
Det er jo ved at være dokumenteret nu med henvisning til den tidligere del af debatten.
Så har der været en restancemæssig forøgelse på grund af nye restancer.
Ja, det skal der så følges op på, og det er udfordringen, men det har ikke noget med det andet at gøre.
Det skal løses i økonomiforhandlingerne.
Flemming Bonne (SF), 2010-01-28:
Jeg lagde mærke til, at ordføreren havde betænkeligheder ved at bryde ind i aftalesystemet, det kommunale selvstyre osv.
Jeg tror nu ikke, ordføreren behøver at være så bekymret i den her sag, for hvis det skulle vise sig, at der var et flertal for, at kommunerne kunne få hundrede procent dækning, så tror jeg ikke, at der ville være nogen derude, der ville give os problemer herinde.
Jeg tror, at de ville klappe i deres små hænder.
Det, jeg egentlig vil spørge ordføreren om, er finansieringen.
Kan ordføreren ikke se for sig, at staten kan få sin finansiering dækket ved at effektivisere sin inddrivelse – det fremgår af forslaget, det er delt over 4 år, og det vil give et øget provenu til statskassen – og at hvis der så var en lille rest, kunne det nok ordnes i finanslovforhandlingerne?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-01-28:
Jo, det kan jeg godt se fra statens synspunkt, men her varetager vi også kommunernes interesser, og der kan jeg ikke se det.
For de skal også have den gulerod, der skal til, for at de kan føle, at der altså sker noget og de ikke bare får en pose penge.
Erling Bonnesen (V), 2010-01-28:
Tak for det.
Det er jo ikke første gang, at vi ser forslaget her fra Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten her i salen.
Når det bliver bragt op igen sker det bl.a. med henvisning til efterårets kommunalvalg.
Der var i medierne nogle historier om lokalpolitikere, der brød aftaler og – i citationstegn – skiftede side, som der også står i forslaget.
Forslaget fra SF og Enhedslisten udtrykker næsten mistillid til kommunalpolitikerne, og det finder jeg noget uheldigt.
Om de kommunale politikere mener jeg at vi generelt kan sige, at de udfører et godt stykke arbejde og med deres lokale forankring er tæt på deres vælgere og deres vælgeres ønsker.
Så har der nogle steder fundet nogle dramatiske konstitueringer sted, hvor politikere har skiftet side på eller efter valgaftenen op til den endelige konstituering, og uanset hvad man synes om sådanne skift, er det først og fremmest en sag mellem vælgerne og deres lokale politikere, altså den enkelte lokale politiker.
Det er ikke noget, som vi her i salen hverken kan eller skal lovgive om.
Den slags kovendinger vil jo desuden som oftest have konsekvenser, når man når frem til det næste valg.
Det andet argument lyder, at vælgerne skal have mulighed for at vælge en ny kommunalbestyrelse, hvis den siddende viser sig at have misrøgtet kommunens økonomi.
Vi kan være fuldstændig enige om, at økonomisk misrøgt skal undgås, men forslaget her vil næppe have nogen forebyggende effekt på sådanne situationer.
Kommunalbestyrelser vælges for en 4-årig periode uden mulighed for nyvalg i denne periode, og det er efter vores opfattelse i bund og grund en fornuftig ordning, som giver kommunalbestyrelsen ro til at varetage de kommunale anliggender, som kommunalbestyrelsen har det øverste ansvar for.
Hvis man indfører ekstraordinære valg på grundlag af en opfordring fra et mindretal af vælgerne, risikerer man, at kommunalbestyrelsen vil være uforsigtig med de beslutninger, der kan være nødvendige at træffe, men måske ikke lige i nuet synes at være populære.
Der er mange styrker ved en fast valgperiode, og man bør ikke forstyrre den stabilitet, som den giver, ved at indføre disse foreslåede ekstraordinære kommunale valg, og på den baggrund afviser Venstre beslutningsforslaget.
Karen Ellemann (V), 2010-01-28:
Jamen det er da ikke så ekstremt at forestille sig, at der er en kommune med en kommunalbestyrelse, der er sammensat sådan, at halvdelen tilhører oppositionen – altså, oppositionspartierne, som vi kender dem her fra Folketinget – og den anden halvdel tilhører VKO.
Så har man da lynhurtig mulighed for at skabe sig 35 pct. tilslutning blandt borgerne i kommunen til, at de gerne lige vil have skiftet hele styret ud.
Det giver da ikke arbejdsro.
Det vil da være et mærkeligt cirkusdemokrati, og det vil jo netop ikke være i helt ekstreme tilfælde, at en sådan mulighed vil blive brugt.
Det vil da være i enhver diskussion, hvor der alt andet lige vil være en fløj, der er for forslaget, og en fløj, der er imod forslaget.
Det vil da ikke give arbejdsro: Hov, så skal vi lige skifte, vi skal lige have et valg, for nu er vi uenige.
Der bliver lagt op til, at man med en tilslutning på 35 pct. kan bede om omvalg.
Her er det, at vi siger, at man er valgt for en 4-årig periode, og hvis man går med ambitioner om at skifte side midt i det hele, skal man se på moralen, for man er nu engang blevet valgt for et parti, i stedet for at begynde at ændre på lovgivningen.
Line Barfod (EL), 2010-01-28:
Det er ikke stor tillid, ministeren har til borgerne, når ministeren mener, at det vil være cirkusdemokrati, hvis borgerne fik mulighed for i helt grelle tilfælde at kræve nyvalg.
Vi snakker ikke om, at det er fem borgere, der skulle kunne kræve nyvalg, hver gang de er utilfredse med et eller andet.
Vi har foreslået, at det skal være 35 pct. af vælgerne, og det er temmelig mange, der skal samles og sige, at de mener, at de er i en så ekstrem situation, at de har behov for at få et nyvalg.
Jeg har meget svært ved at se, hvorfor ministeren mener, at det er et cirkusdemokrati.
Hvis man har tiltro til vælgerne og tror på, at man kan gå ud og argumentere med vælgerne og forklare dem, hvorfor man gør, som man gør, så mener jeg ikke, at der er noget som helst at frygte.
Det er de ekstreme situationer, som f.eks. Farumsagen, vi snakker om.
Det er her, at det ikke hjælper med ændringerne i styrelsesloven.
Det skifter jo ikke kommunalpolitikerne ud midt i en valgperiode.
Karen Ellemann (V), 2010-01-28:
Nu behandler vi et beslutningsforslag om, at vi fremadrettet skal ændre så radikalt i hele det her system, at man kan lave omvalg, hvis 35 pct. vil have et omvalg.
Det har jeg klart tilkendegivet at jeg ikke mener er vejen frem.
Det ville da på ingen måde give arbejdsro for det vigtige politiske arbejde, der netop foregår i kommunalbestyrelser og regionsråd.
Der er nu mulighed for at få den indsigt i den kommunale administration, som det er væsentligt at have.
Line Barfod (EL), 2010-01-28:
Ministeren sagde, at hun ikke kunne forestille sig, at det i forhold til Farum ville have gjort nogen forskel, hvis der var udskrevet nyvalg.
Nu var der den situation i Farum, at kommunen i årevis var blevet udråbt til at være juvelen i Venstres krone, og Venstre havde virkelig bakket op om, at privatiseringer og hele det cirkus, som den daværende borgmester, Peter Brixtofte, kørte, var vejen frem.
Det var der et stort flertal for i Farum kommunalbestyrelse.
Da det hele så blev afsløret, var det jo svært at få Brixtofte til at gå, og det var stadig væk det samme flertal, der sad tilbage i kommunalbestyrelsen.
Så har ministeren ikke forståelse for, hvis borgerne i den situation mener, at det er en så ekstrem situation, at de har behov for at skifte de her kommunalpolitikere ud, få valgt et andet flertal og få en valgkamp, hvor det bliver diskuteret, hvordan kommunen skal styres fremover?
Karen Ellemann (V), 2010-01-28:
Men løsningen er for mig at se ikke, at man går ind og ændrer så radikalt, som det her forslag jo vil, altså at man simpelt hen går ind og siger, at vi ikke accepterer de grundlæggende præmisser for en valgperiode, og at vi vil lave det her om.
Hvis der er 35 pct. af borgerne i en kommune, som siger, de ikke vil acceptere det her længere, så vil vi da, som jeg også har været ude og sige tidligere, da vi startede debatten lige efter kommunalvalgene og regionrådsvalgene, for alvor være vidne til et cirkusdemokrati, som ikke har noget ophør.
Men når det så er sagt, medgiver jeg jo også, at vi har været vidne til nogle uskønne forløb, og jeg kan da også visse steder have min bekymring for, hvordan et samarbejdsklima i en kommune, der har været igennem så voldsomme konstitueringsaftaler og konstitueringsforløb, som vi jo altså har været vidne til nogle steder, er.
Men igen, det er et spørgsmål om moral, det er ikke et spørgsmål om lovgivning.
Flemming Bonne (SF), 2010-01-28:
Kan ministeren slet ikke se de problemer, der kan opstå i disse heldigvis meget få kommuner, når man skal finde sammen og samarbejde i 4 år, få noget kontinuitet og få en effektiv kommunal drift?
Man kunne meget hurtigt efter sådan en episode sige: Jamen det er fint, det her gør vi om.
Kan ministeren slet ikke forestille sig, at man så ville kunne få et meget bedre forløb i resten af valgperioden?
Karen Ellemann (V), 2010-01-28:
Jamen som jeg sagde i min tale her, har vi jo for det første adresseret problematikken i forhold til Farum Kommune, for der er blevet foretaget nødvendige ændringer i den kommunale styrelseslov, som netop giver den her større indsigt i den kommunale administration.
Det er den ene del af det.
Vedrørende den anden del, altså at man så at sige skifter side midt i det hele,
vil jeg sige, at jeg jo gav udtryk for, at jeg da er fuldstændig enig i, at det i høj grad er aldeles ubehageligt at være vidne til for den vælger, der har sat kryds ved en person, der var tillid til repræsenterede det pågældende parti, den person nu opstillede for.
Men jeg er nødt til at sige, at jeg i det store og hele tror, at det her bare handler mere om moral, end det handler om lovgivning, og jeg tror bare ikke, det er vejen frem at ændre så radikalt på et system, som grundlæggende fungerer godt.
Der er jo lagt op til en meget, meget radikal ændring med det her forslag, altså at man med 35 pct. tilslutning simpelt hen skulle kunne lave et omvalg midt i en valgperiode.
Det er sådan set bare det, jeg siger vi ikke bakker op eller støtter.
Men jeg er enig i, at vi har været vidne til uskønne forløb, og det er derfor, jeg også nu her italesætter, at det er et spørgsmål om moral, mere end det er et spørgsmål om lovgivning.
Flemming Bonne (SF), 2010-01-28:
Jeg har et enkelt spørgsmål til ministeren: Skal jeg forstå ministerens indlæg derhen, at ministeren ikke umiddelbart har nogen forslag til de vælgere, som i meget ekstreme tilfælde bliver bedraget?
Jeg tænker her stadig på det, der skete i Farum i sin tid, og på det, der skete tilbage i 1993, da to politikere under en konstitueringsfase sprang over til den anden side og derfor tog to partistemmer med over.
Decideret vælgerbedrag!
Det var sådan dengang, at folk gik i optog med fakler osv. og protesterede.
Her synes vi jo, at det kunne være rimeligt, at man havde en mulighed for at sige: Nej, nej, sådan spiller klaveret ikke, det gør vi om.
Men det vil ministeren ikke være med til.
Hvad er ministerens indstilling til de vælgere så?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-01-28:
På ingen måde, det synes jeg ikke.
Men nu kan jeg høre, at man vil tage debatten videre i udvalget, og det vil jeg selvfølgelig henholde mig til.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-01-28:
Jeg vil gerne spørge den konservative ordfører, om det slet ikke gør indtryk på ham, at hans parti under behandlingen af bemyndigelseslovgivningen ligesom os andre lagde vægt på, at ingen måtte komme i klemme som følge af opsigelsen.
Er det et synspunkt, man helt har glemt i Det Konservative Folkeparti?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-01-28:
Vores skatteordfører, hr. Mike Legarth, er forhindret i at være til stede ved denne førstebehandling, og derfor oplæser jeg hans tale: Da lovforslaget om opsigelse af dobbeltbeskatningsoverenskomsten med Frankrig og Spanien blev fremsat, var SAS-strukturen opbygget således, at de europæiske ruter blev drevet af nationale danske, norske og svenske selskaber.
De SAS-piloter, som forslaget angår, var altså på dette tidspunkt ansat af et dansk selskab i SAS-koncernen.
De daværende dobbeltbeskatningsoverenskomster medførte, at løn til piloter i international trafik kunne beskattes i den stat, hvor det pågældende luftfartsselskab havde sin ledelse.
Piloterne skulle således egentlig have betalt dansk skat af deres SAS-indkomst, men skatten blev imidlertid ikke opkrævet.
Overgangsreglen for pensionister, som allerede var flyttet til Frankrig eller til Spanien, var begrundet i, at disse personer på grund af alder eller svaghed typisk ville have svært ved at indrette sig på en ændret beskatning, f.eks. ved at flytte til en billigere bolig.
Der ses ikke at være en begrundelse for en tilsvarende overgangsregel for SAS-piloter bosiddende i Frankrig og Spanien.
Tværtimod er der ikke nogen grund til, at SAS-piloter ansat med base i København, som bor i Frankrig eller Spanien, ikke skal betale samme skat som deres kollegaer, der bor her i landet.
De pågældende SAS-piloter modtager samme løn som deres kollegaer, der bor her i landet.
Når SAS-piloten med bopæl i Spanien og base i København skal betale dansk skat af sin løn fra SAS, vil den spanske indkomstskat af denne løn blive nedsat med den betalte danske skat.
Det vil i praksis medføre, at den skat bortfalder.
Frankrig har bebudet at ville indføre en regel om den samme dobbeltbeskatningslempelse for SAS-piloter med bopæl i Frankrig og base i København.
Efter EU-retten er de pågældende allerede fritaget for franske henholdsvis spanske sociale bidrag.
Det Konservative Folkeparti afviser beslutningsforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-01-28:
Da Dansk Folkepartis ordfører, hr. Mikkel Dencker, ikke kan være her i dag, har jeg lovet at fremføre hans tale.
I Dansk Folkeparti bakker vi op om regeringens arbejde med at genforhandle Danmarks dobbeltbeskatningsoverenskomst med Frankrig og Spanien.
Det gør vi, på baggrund af at de nu opsagte overenskomster indbyder til spekulation i at modtage indkomst fra Danmark, mens man er bosat i enten Frankrig eller Spanien, hvorefter man i henhold til de gamle overenskomster kun skulle underkastes en meget lav beskatning i bopælslandet.
Denne situation var uholdbar for Danmark, og det var også årsagen til, at de gamle overenskomster opsagdes som et led i genforhandlingsprocessen.
I Dansk Folkeparti har det dog hele tiden ligget os på sinde, at mennesker, som havde indrettet sig i henhold til de eksisterende regler, ikke fik væltet deres tilværelse på grund af genforhandlingen eller opsigelsen af de gamle overenskomster.
Vi har derfor sammen med Folketingets øvrige partier sikret, at pensionister, som havde etableret deres pensionisttilværelse i Spanien eller Frankrig, kunne fortsætte på den gamle ordning.
Jeg vil gerne understrege, at vi fortsat er opmærksomme på, at ingen rammes urimelig hårdt af den proces, som pågår for tiden, men det er ikke det samme som et tilsagn om at støtte det foran os liggende beslutningsforslag.
I det konkrete forslag, vi behandler i dag, B 91, fra Det Radikale Venstre fremgår det klart af bemærkningerne til forslaget, at formålet er at fritage piloter ansat i SAS, som er bosat i Frankrig, fra dansk indkomstskat.
De var allerede i henhold til de gamle overenskomster skattepligtige i Danmark.
Derfor mener vi ikke, at der er grundlag for at indføre den skattefritagelse, som Det Radikale Venstre foreslår her.
Dansk Folkeparti kan derfor ikke godkende det fremsatte forslag.