runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-02-18:
Det Radikale Venstre går som udgangspunkt ikke ind for symbolpolitik, og det her forslag er symbolpolitik, og derfor kan vi ikke støtte det.
Sådan er det i dag, og sådan var det under den tidligere regering.
For selv om der i VK-regeringens udlændingelov fra 2011 stod, at udvisning altid skulle ske, medmindre det med sikkerhed var i strid med Danmarks internationale forpligtelser, så er den praksis, som domstolene arbejder efter, præcis den samme.
I bemærkningerne til udlændingeloven dengang i 2011 stod der nemlig, at hvis der var usikkerhed om de internationale forpligtelser, var det op til domstolene at foretage en konkret vurdering af, om udvisningen var mulig – en konkret vurdering foretages af domstolene.
Med andre ord: VK-regeringen havde givet Dansk Folkeparti en symbolpolitisk fjer.
Men hønen ruger, som den hele tiden har ruget.
Den nuværende regering ønsker ikke at give Dansk Folkeparti små symbolpolitiske sejre for at kunne bruge DF's mandater et andet sted.
Vi forhandler reelt med dem, der vil, og altid reelt om sagen.
Hvad angår delen om betinget udvisning af EU-borgere, er vi fra radikal side godt tilfredse med, at regeringen – efter at have modtaget en henvendelse fra Europa-Kommissionen, som var bekymret for, om de tidligere regler om udvisning af EU-borgere var i overensstemmelse med EU-retten – har lavet om på formuleringen, således at loven er kommet i overensstemmelse med Kommissionens bemærkninger.
Derfor stemmer Radikale Venstre imod beslutningsforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-18:
Altså, der er forskel på alle lejligheder.
Selv to lejligheder, der er opført på samme tidspunkt, kan have forskellig stand og forskellige køkkener og forskellige badeværelser og forskellige maling og alt muligt, afhængigt af hvordan den lejlighed er blevet behandlet igennem årene.
Så det er sådan et grundvilkår.
Lejligheder er ikke identiske.
Nu har vi bare to regelsæt for huslejeregulering, og jeg foreslår ikke, at vi skal have mere end to regelsæt.
Jeg foreslår, at de lejligheder, som udlejes af en amatørudlejer, skal ind under samme regelsæt, som de nyere boliger er inde under.
Mette Reissmann (S), 2014-02-18:
Man vil også se, at den egenbetaling på nogle sundhedsydelser, som var fremme, rullede den nuværende regering tilbage.
Så der var jo altså tale om velfærdsforringelser.
Men lad os gå tilbage til at tale om kriminelle udlændinge, fordi det jo åbenbart er det, som vi har på dagsordenen her.
Og lad mig slutte af med at sige: Der er ingen tvivl om, at udlændinge, der begår kriminalitet, skal ud, og at lige præcis en stramning af de her regler eller en præcisering af de her regler er vigtigt for Socialdemokraterne.
Vi kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget i dets ordlyd.
Tom Behnke (KF), 2014-02-18:
Jeg ved godt, det er på kanten af forslaget her, men når ordføreren selv bringer det ind, synes jeg, at det er meget skrap kost, altså at man står og beskylder nogen for bestikkelse.
I min verden er det ret grove ord.
Men jeg ved godt, hvad man mener, nemlig at der er tale om politisk bestikkelse – så fred være med det.
Men ikke desto mindre er det jo sådan, at hvis regeringen virkelig mener, at f.eks. det omkring efterlønnen er så problematisk, så har regeringen mulighed for nu at lave de regler om igen, men det gør man jo ikke.
Det, der er faktum – og det er sådan set ikke, fordi jeg er særlig stolt af at skulle stå at sige det som konservativ – er jo, at man igennem 10 år forøgede den offentlige sektor år efter år.
Det er ikke, fordi jeg er særlig stolt af det, men det er bare et faktum.
Mette Reissmann (S), 2014-02-18:
Jamen jeg er glad for, at jeg får lejlighed til bl.a. at fremhæve en af velfærdsforringelserne.
Der er jo ingen tvivl om, at når det lige præcis er sådan, at vi taler om, at man fik velfærdsforringelser, mod at man kunne opnå en skærpelse af nogle regler – noget, som Socialdemokraterne ikke helt kunne gå ind for – så er det f.eks. sådan noget som efterlønnen og andre ting, som også gik i samme retning.
Det er jo der, man ligesom ser på, hvordan det så var, at V og K stillede sig i bl.a. den sammenhæng.
Der er altså nogle særlige situationer her, hvor det ville være beklageligt, hvis man skulle stå og rippe op i det igen.
Tom Behnke (KF), 2014-02-18:
Jeg synes jo i hvert fald, at det er godt, at vi har fået fastslået, at Socialdemokratiet støttede lovændringen i 2011.
Det er ligesom udgangspunktet for det her.
Og der er jo ikke nogen tvivl om, at alle parter havde et stærkt ønske om at overholde de internationale konventioner – altså, det synes jeg heller ikke at man behøver at sætte spørgsmålstegn ved, for det ønske var der rent faktisk.
Men der blev så også sagt fra ordførerens side, at der jo var en lang række af eksempler på, at man foretog bestikkelse af Dansk Folkeparti til gengæld for velfærdsforringelser.
Det er godt nok skrap kost.
Kan vi ikke prøve at høre nogle eksempler på den der velfærdsforringelse, der skete.
Jeg synes, det er meget voldsomme beskyldninger.
Mette Reissmann (S), 2014-02-18:
Lige præcis i det lovforslag, som dengang, tilbage i 2011, blev vedtaget, L 210, var det, som vi drøfter i dag, et enkelt element i en større lovpakke, og den større lovpakke udgjorde bl.a. de stramninger omkring udvisning af kriminelle indvandrere, som Socialdemokraterne bakker fuldt og helt op om.
Så samlet set var det noget, som vi ønskede at støtte op om, og derfor stemte vi for dengang.
Når det så er sagt, blev det samtidig i forhandlingerne – jeg understreger: i forhandlingerne – understreget, at man ikke var tilfreds med lige præcis den del, som vi i dag drøfter.
Det var jo det, som vi gjorde op med i forbindelse med regeringsskiftet.
Inger Støjberg (V), 2014-02-18:
Næh, det handler jo de facto om, vil jeg sige til fru Mette Reissmann, at Socialdemokratiet før sidste valg mente, at det her lovarbejde var i orden, for ellers havde man vel ikke stemt for.
Altså, hvorfor skulle Socialdemokratiet stemme for, hvis de nærede så dyb en tvivl om, om tingene var i orden?
Så måtte man da tro, at et stort hæderkronet parti ville tage afstand fra det og stemme imod, men det gjorde man ikke.
Næh, man stemte for sammen med den borgerlige del af Folketinget, og det var vi rigtig glade for dengang.
Men det er Socialdemokratiet løbet fra nu, og de er oven i købet løbet fra det på en måde, så den daværende justitsminister i et brev til Europa-Kommissionen skrev, at man ville øge beskyttelsen af de her kriminelle mod udvisning.
Og det er det, jeg synes er så dybt kritisabelt her i dag.
Mette Reissmann (S), 2014-02-18:
Formuleringen blev indført i udlændingelovgivningen af den tidligere VK-regering.
Og ja, det er korrekt, at i den forbindelse stemte vi for forslaget.
Det er tilsvarende også korrekt, som det bl.a. i dag er blevet fremhævet af den siddende justitsminister, fru Karen Hækkerup, som dengang var ordfører på forslaget – så derfor var det vældig godt, at justitsministeren kunne erindre det, som om hun faktisk havde været ordfører, for det var hun de facto – at lovforslaget ikke ændrer ved, at de internationale forpligtelser altid skal overholdes, og at det skal være op til domstolene at foretage en konkret vurdering af, om udvisning vil være muligt inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtelser.
Det har hun jo bl.a. gjort opmærksom på i salen i dag, så vel som det blev gjort under førstebehandlingen, dengang man behandlede den lovændring,
Endvidere blev der også sagt i forhandlingerne dengang, at lige præcis lovarbejdet ikke var kvalitetsmæssigt i overensstemmelse med, hvad man kunne forvente, og der blev udtrykt stor tvivl om, hvorvidt det var i overensstemmelse med Kommissionens forhold til Danmark.
Det handler de facto om, at der bare ikke var kvalitet nok i lovarbejdet, dengang det blev behandlet sidst.
Tom Behnke (KF), 2014-02-18:
Jamen det har jeg forstået.
Men er ordføreren enig med den tidligere justitsminister, hr. Morten Bødskov, om, at man fjernede disse to ord for at øge beskyttelsen, eller er man ikke enig?
Jeg kan forstå, at man ikke mener, der er sket nogen ændringer overhovedet, så med andre ord har den tidligere justitsminister, hr. Morten Bødskov, bundet EU-Kommissionen en historie på ærmet, der ikke er rigtig.
Er det sådan, det skal forstås?
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-02-18:
Jeg er sådan set ikke enig i, at der ikke er sket nogen ændring, for den ændring, der er sket, er sket, i og med at vi har fjernet det symbolpolitiske.
Men der, hvor der ikke er sket nogen ændring, er i forhold til de borgere, som bliver ramt eller ikke bliver ramt af den her lov, for konkret og realpolitisk er der ikke sket en ændring.
Vi har fjernet den tidligere symbolpolitik, som var skrevet ind i loven, men som så at sige blev visket lidt ud i bemærkningsdelen.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-18:
På vegne af Liberal Alliances sædvanlige integrationsordfører, fru Merete Riisager, skal jeg læse denne tale op: Beslutningsforslag nr. B 33 tilbagejusterer udvisningsreglerne til det niveau, der blev anlagt af den tidligere regering med støtte af blandt andre Liberal Alliance.
Princippet om, at der skal ske udvisning, medmindre det med sikkerhed vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser, er både rimeligt og fornuftigt.
Det skal vi tilbage til, hvis ikke Danmark skal være en helle for kriminelle.
I det hele taget er det en målsætning for Liberal Alliance, at vores lovgivning bliver så effektiv som overhovedet muligt i forhold til at udvise kriminelle udlændinge.
Dette standpunkt gælder som udgangspunkt også udlændinge, der er omfattet af EU-reglerne.
Det bør som udgangspunkt være oprindelseslandet for den enkelte borger, der tager sig af strafafsoning og ophold.
Dette princip ønsker vi at forfølge i den måde, vi fremadrettet arbejder med lovgivningen i Danmark på.
Liberal Alliance kan støtte beslutningsforslaget.
Lars Dohn (EL), 2014-02-18:
Ja, det er vist vikarernes dag i dag.
Da Enhedslistens ordfører, fru Johanne Schmidt-Nielsen, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hendes og Enhedslistens vegne sige følgende: Enhedslisten støttede den lille ændring af udvisningsreglerne, der blev gennemført med lovforslag nr. L 180 B, som blev vedtaget den 13. juni 2012, og som der henvises til i bemærkningerne til beslutningsforslaget.
Derfor kunne Enhedslisten dengang støtte ændringen.
Enhedslisten synes generelt, at udvisningsreglerne er for stramme, ikke fordi vi ikke mener, at kriminalitet skal være strafbart, men fordi udvisningsreglerne ofte medfører en dobbeltstraf til personer, som mere eller mindre tilfældigt har bevaret et udenlandsk statsborgerskab, selv om de har boet i Danmark meget længe eller måske altid.
Enhedslisten ønsker udvisningsreglerne ændret, så der sker færre udvisninger, og sådan at man som hovedregel lader en lovovertræder blive boende i Danmark efter udstået fængselsstraf, hvis han eller hun har en mangeårig tilknytning til Danmark eller har en ægtefælle eller børn her i landet.
Det foreliggende beslutningsforslag går i den stik modsatte retning, og derfor kan Enhedslisten ikke støtte beslutningsforslaget.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-02-18:
Nu gentager jeg lige, at i den lov, som gjaldt, og som blev vedtaget i 2011, står der i lovbemærkningerne, at domstolene skal foretage en konkret vurdering af, om udvisning er mulig.
Det er, fordi vi ikke kan spille hasard med, om vi lever op til de internationale forpligtelser.
Danmark lever op til sine internationale forpligtelser.
Det gør vi i dag, og det gjorde vi også med den lov, som VK gennemførte i 2011.
Det sikrede de lovbemærkninger, som blev skrevet ind.
Martin Henriksen (DF), 2014-02-18:
Det er, fordi man tror det.
Danmark går jo altid med livrem og seler i forhold til de her sager, og den lovændring, som blev gennemført i 2011 med den tidligere regering og Dansk Folkeparti, var jo netop et signal bl.a. til domstolene og anklagemyndigheden om, at nu skal de ikke altid gå med livrem og seler; de skal gå til kanten.
Og når der er tvivl, må det gerne være sådan, at tvivlen kommer det danske samfund til gode, og så må man teste sagerne en gang imellem, hvis det er det, der skal til.
Der er jo ikke noget unormalt i, at man tester sager også ved f.eks. den europæiske menneskerettighedsdomstol, det er jo trods alt derfor, at den er der.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-02-18:
Uanset hvad justitsministeren hedder, og uanset om justitsministeren kommer fra det ene eller fra det andet regeringsparti, er det regeringens helt klare holdning, at Danmark skal leve op til vores internationale forpligtelser, og det er slet ikke til diskussion, og det er den melding, som vi altid vil give EU.
Martin Henriksen (DF), 2014-02-18:
Tak for det.
Det må jo være svært at have de her møder internt i regeringen mellem ordførerne, hvor man koordinerer sådan nogle ...
Det er det ikke, men o.k. det er også meget nemt, man repræsenterer ligesom alle synspunkter.
Der er både sket en ændring, og så er der ikke sket en ændring, og man kan sige, at på den måde har den radikale ordfører haft en afsmittende effekt på andre ordførere, i og med at de sådan set også kan rumme alle synspunkter på en gang.
Det er jo meget fascinerende et eller andet sted, men desværre kendetegnende for dansk politik.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om den radikale ordfører ikke mener, at det faktisk ville være på sin plads, at den nye justitsminister skrev til Europa-Kommissionen.
Når man nu har den opfattelse, at der ikke er sket nogen ændring i substansen, må den nye justitsminister jo skrive til i Europa-Kommissionen og sørge for at rette den misforståelse, den vildfarelse, som den tidligere justitsminister var i, da han skrev til Europa-Kommissionen, hvor han havde den opfattelse, at den ændring, som regeringen gennemførte, faktisk gav en bedre beskyttelse mod udvisning.
Så vil den radikale ordfører ikke mene, at hvis der er en eller anden misforståelse der, noget, som den tidligere justitsminister ikke helt har fanget, må den nye justitsminister jo skrive til Europa-Kommissionen og sige: Vi har lavet en ændring, som I bad om, men det betyder ingenting.
Inger Støjberg (V), 2014-02-18:
Nu kan jeg jo forstå på ordføreren, at ordføreren mener, at Dansk Folkeparti skulle bestikkes af den tidligere VK-regering for at få gennemført noget andet politik.
Man skulle altså bestikke dem i forhold til udlændingepolitikken.
Jeg kan godt sige, at min opfattelse nu er helt modsat.
Vi var enige i den politik, som vi gennemførte, og det var Socialdemokratiet jo så også på det her felt.
Det er jo Socialdemokratiet, der har skiftet holdning, og derfor er det måske relevant at spørge: Hvad var det så, De Radikale skulle bestikkes til at gennemføre, siden man nu giver efter fra socialdemokratisk hold over for De Radikale i lige præcis den her sag?
For det er jo Socialdemokratiet, der svigter i dag.
Det er Socialdemokratiet, der svigter, når det handler om at få udvist kriminelle udlændinge.
Det er jo Socialdemokratiet, der løber fra alt, hvad man sagde man ville, og som i øvrigt også stemte for her i Folketingssalen før sidste valg.
Mette Reissmann (S), 2014-02-18:
Så jeg synes ikke rigtig, at det kan gøres mere klart end det, som vi i hvert fald her i dag har udtrykt, og det håber jeg at hr. Martin Henriksen også har lyttet til.
Og med hensyn til det svar, som er afgivet til udvalget, så kan det jo findes på udvalgets hjemmeside, og der vil jeg så opfordre hr. Martin Henriksen til at søge svaret, for det står faktisk meget klart der.
Det er lidt for langt for mig til at stå og læse op her i dag i Folketingssalen, så vil jeg opfordre hr. Martin Henriksen til selv at læse det.
Tom Behnke (KF), 2014-02-18:
Jeg tror sådan set ikke, at der er nogen, der taler imod, at man skal overholde de forpligtelser, som vi frivilligt er gået med til at vi vil overholde.
Hvad var så formålet med at fremsætte et lovforslag i Folketinget, hvis ikke ændringen har nogen betydning hverken i linje eller i praksis?
Karen Hækkerup (S), 2014-02-18:
Jeg er fuldstændig uenig i Dansk Folkepartis ordførers betragtninger i forhold til det her.
Den uklarhed, der var, skyldes, at man fik lavet en lovtekst, som sagde et, nemlig at vi er meget, meget barske.
Så havde man nogle bemærkninger, som sagde, at vi i øvrigt altid skal sørge for, at domstolene lige vurderer, om vi overholder de internationale forpligtelser.
Så det vil sige, at man på den ene side lød meget, meget skrap, men man ville på den anden side også gerne sørge for både at gå med livrem og seler og sørge for, at man stadig væk levede op til Danmarks internationale forpligtelser.
Det var altså i retorikken, at stramningen lå.
Det er de samme regler, der gjaldt dengang, og det vil være de samme regler, der i øvrigt gælder igen, hvis Dansk Folkepartis forslag bliver vedtaget, fordi et flertal i Folketinget ønsker at leve op til Danmarks internationale forpligtelser.
Martin Henriksen (DF), 2014-02-18:
Hvis der bredt her i Folketinget er enighed om, at kriminelle udlændinge som det altoverskyggende udgangspunkt skal udvises af Danmark, så er problemet jo, at det sådan set er regeringen, der skaber uklarhed om den politiske linje.
For der var et lovforslag, der blev fremlagt af den tidligere regering efter aftale med bl.a. Dansk Folkeparti, som man vurderede ville være en stramning af udvisningsreglerne; det ville være nemmere at udvise kriminelle udlændinge.
Socialdemokraterne stemte for det lovforslag.
Det var der også andre partier der gjorde.
Så trækker man det tilbage og siger: Nu fjerner vi den stramning – i øvrigt efter at Europa-Kommissionen har sagt, at man skal fjerne den, og man skriver sågar til Europa-Kommissionen, at når man ændrer i reglerne, er det, fordi man ønsker at give en bedre beskyttelse mod udvisning.
Kan ministeren ikke se, at den uklarhed, der måtte være på området, sådan set er regeringens egen skyld, og at man kunne fjerne den uklarhed ved at sige: Vi propper den her bestemmelse ind i udvisningsreglerne igen?
Karen Hækkerup (S), 2014-02-18:
Jeg kan jo bekræfte, at Socialdemokraterne i 2011 stemte for.
Jeg husker det nærmest, som om jeg selv har været ordfører på lovforslaget.
Jeg skal ikke love, at jeg var det, men jeg kan i hvert fald huske, at jeg har deltaget i debatten.
Når man kigger på betænkningen fra dengang, vil man også kunne se, at Socialdemokraterne allerede i 2011 rejste tvivl om lige præcis den her del af lovforslaget.
Vi udtrykte også en generel bekymring i forhold til lovkvaliteten og den meget korte høringsfrist.
Vi fjernede uklarheden og forvirringen.
Men vores linje er sådan set den samme, som den hele tiden har været: Vi skal have nogle stramme udvisningsregler, men vi skal på den anden side også sørge for at overholde vores internationale forpligtelser.
Det er jo en generel antagelse, at der er tale om lovsjusk, hvis lovteksten og bemærkningerne er i strid med hinanden.
Det var det, der var tilfældet her, og det er det, som vi har rettet op på, sådan at lovtekst og bemærkninger nu er i sync.
Som der også tidligere blev nævnt i debatten, er det jo sådan i Danmark, at når man går ind og kigger på en lovtekst, skal man også kigge på bemærkningerne, og derfor er det altså vigtigt, at de to ting hænger sammen.
Martin Henriksen (DF), 2014-02-18:
Nu er det jo ikke altid sådan, at lovteksten vejer tungere end bemærkningerne, men der er en ting, jeg ikke helt forstår i forbindelse med den argumentation, som ministeren leverer.
For Socialdemokraterne stemte jo for at ændre lovgivningen i 2011, hvor man altså ændrede udvisningsbestemmelsen.
Det stemte Socialdemokraterne jo for.
Det gjorde andre partier i Folketinget også, f.eks. Socialistisk Folkeparti.
Så kommer Socialdemokraterne i regering med Det Radikale Venstre, som dengang stemte imod, og lige pludselig er Socialdemokraterne blevet enige med Det Radikale Venstre.
Hvad var årsagen til, at Socialdemokraterne selv stemte for den her stramning, da den tidligere regering med støtte fra Dansk Folkeparti fremlagde lovforslaget om at ændre i udvisningsreglerne?
Hvad var årsagen til det?
Og hvad er årsagen til, at man ændrede holdning, da man lige pludselig kom i regering sammen med Det Radikale Venstre?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Kan ministeren ikke se, at det mildest talt sender et uheldigt signal, at man alt andet lige træder et skridt ned i forhold til udvisningsreglerne, og at man også, som den tidligere justitsminister gjorde, skrev i et brev til Europa-Kommissionen, at de nye regler ville give en bedre beskyttelse mod udvisning?
Det skrev man jo.
Kan ministeren ikke se, at alt det samlet set sender et meget uheldigt signal til domstolene og til anklagemyndigheden om, at det regerende flertal i Folketinget lægger mindre vægt på, at kriminelle udlændinge bliver udvist, end tidligere?
Karsten Lauritzen (V), 2014-02-18:
Noget af det, der ændres med lovforslaget, er jo, at i stedet for at afvise udviser man, og det vil sige, at en del mennesker så kommer under EU-reglerne og udsendelsesdirektivet i stedet for ikke at være under udsendelsesdirektivet.
Det synes EU jo nok er en god idé, for så får de nogle flere rettigheder.
Altså, bliver det så sværere at udsende – om det så er afvise eller udsende – en tredjelandsstatsborger, som ikke har lovligt ophold i landet?
Jeg vil godt spørge justitsministeren, om man bare har modtaget et brev fra Kommissionen, hvor de skriver: I har ikke implementeret det her rigtigt.
Eller kan ministeren fortælle, i hvilket omfang der har været en dialog, hvor vi i Danmark har sagt: Jamen vi har jo implementeret det på den her måde, fordi vi mener, det er den rigtige måde at forstå lovgivningen på?
Eller har man bare i den her sag som i en lang række andre sådan overgivet sig til det, der er kommet fra Kommissionen?
Hvilken dialog har der været?
Det kunne være rart, hvis ministeren kunne svare på det her, altså hvilken dialog der har været med Kommissionen om de her ting, som jo i den sidste ende nok kommer til at gøre det lidt sværere at udvise tredjelandsstatsborgere.
Karen Hækkerup (S), 2014-02-18:
Det vil jeg så i givet fald kunne afvise.
En af de ting, som EU-direktivet lægger op til vi skal ændre på, er, at man bliver mere skarp, i forbindelse med at man laver en udrejsefrist, og tager hensyn til nogle særlige forhold, der gør sig gældende; det kan eksempelvis være børns skolegang.
Det er en belastende situation for familier, hvis de skal rykkes op med rode.
Det kan være, at det er det, der skal ske, men det er meget, meget fint, at man sådan set også tager hensyn til de mennesker, som skal stå den proces igennem og er i det forløb, som de nu engang er i.
Derfor kan det være sådan noget som opholdets varighed, skolesøgende børn eller anden familiemæssig eller social tilknytning, som kan gå ind og spille en rolle i det her.
De hensyn er ikke i dag gengivet i fornødent omfang i de danske regler, og derfor foreslår vi, at det nu kommer til at fremgå af udlændingeloven, at der ved vurderingen af, om en udrejsefrist skal forlænges, skal tages hensyn til opholdets varighed kombineret med de her ting, som jeg lige har nævnt, altså skolesøgende børn eller anden familiemæssig eller social tilknytning.
Martin Henriksen (DF), 2014-02-18:
Det kan godt være, der er blevet svaret, men der er ikke blevet svaret særlig klart, og det er der, hvor uklarheden kommer ind.
Og det er jo det, der skaber usikkerhed.
For hvis vi faktisk er enige om, at hvis der overhovedet er mulighed for at udvise en kriminel udlænding, skal man gøre det, så giver det jo ingen mening, at man dels, punkt 1, ændrer udlændingereglerne, altså udvisningsreglerne, dels, punkt 2, skriver til Europa-Kommissionen, at formålet med at ændre i udvisningsreglerne er at give en bedre beskyttelse mod udvisning.
Altså, det er sådan set det mest klare svar, vi har fået fra regeringen.
Det var så ikke et svar til Folketinget og til den danske offentlighed, men et svar til Europa-Kommissionen.
Så hvad er meningen med, at man svarer det, hvis det ikke er lige præcis at lempe reglerne?