runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2011-03-04:
Mange konventioner er, som det blev sagt, meget gamle, og det er også derfor, jeg siger, at der kan være stødende eksempler, fordi forudsætningerne er så meget anderledes i dag.
Derfor beder jeg om en tilkendegivelse, for hvis der er en tilkendegivelse fra et flertal i Folketinget om, at man skulle prøve på at arbejde for at forbedre konventionen, gøre den mere aktuel, så vil regeringen jo være forpligtet til det – men det er der jo tilsyneladende ikke.
Nu får vi den fortolket, sådan at vi er helt sikre på, at vi er på den rigtige side af konventionen i vores sagsbehandling.
Hvordan Folketinget ifølge grundlovens § 44 vil agere, må man jo så demonstrere, også over for mig.
Men jeg har ikke andet at gøre i øjeblikket end at følge konventionerne.
Peter Skaarup (DF), 2011-03-04:
Som flere af de spørgere, der har været fra Dansk Folkeparti, her i dag har påpeget, er der jo ikke tale om, at gruppen af statsløse palæstinensere alle sammen kun er forfulgte uskyldigheder.
Der er faktisk nogle, der har begået kriminalitet, og som ikke overholder de almindelige krav, vi efterhånden – og det er fint – stiller til at få statsborgerskab.
Set i det lys vil jeg spørge ministeren, om ikke man kunne forestille sig, at der, når nu der kommer en konvention, som regeringen vurderer skal pålægge os at give de pågældende statsborgerskab, kunne være tale om, at en konvention af den art kunne være uaktuel, kunne være forældet.
Er ministeren ikke enig i, at hovedparten af de konventioner, der relaterer sig til udlændingeområdet, er kommet lige efter anden verdenskrig og tager udgangspunkt i en helt anden tid end den, vi har nu, og at der er sket utrolig mange ting i vores samfund siden det tidspunkt, hvor den her konvention er fra?
Konventionen er fra 1961, Muren er faldet, den kolde krig er ovre, se, hvad der sker i Mellemøsten i øjeblikket.
Kunne det ikke godt være, at der kunne være behov for at revidere en konvention som den her, når den har den betydning, at Folketinget bliver sat ud af kraft?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2011-03-04:
Det er et uhyre svært spørgsmål at besvare.
Jeg har netop prøvet bare at finde ud af, hvordan man fortolker konventionen i de nordiske lande, og det ender jo med, at det viser sig, at vi virkelig er flinkeskolen, for jeg kan se, sådan som det fremtræder i Sverige, at de faktisk der ikke overholder konventionen fuldstændig, selv om de påstår det.
I Norge stiller man nogle vandelskrav osv.
Det ville i hvert fald forudsætte, at vi så gik videre med samarbejdet i de nordiske lande og prøvede at høre der.
Men det er jo en så langsigtet plan, at jeg ikke kan stå her og love, at det er noget, vi vil gå videre med.
Det er i hvert fald noget, der helt klart kræver et flertal i Folketinget, fordi det er vedtaget af et flertal i Folketinget.
Regeringens udenrigspolitik er afledt af Folketingets magt.
Men det, jeg synes man skal prøve, er jo at opnå folkelig forståelse for, hvad det egentlig er, den her konvention går ud på.
Dansk Folkeparti har selv rejst den debat nu, og jeg synes det er rimeligt, at man ikke bare taler om det helt principielle, om konventioner, men også taler om, hvad der står i dem, og hvad de betyder i dagens Danmark.
Jeg har selv nævnt et eksempel, som jeg tror de fleste vil finde stødende.
Bent Bøgsted (DF), 2011-03-15:
Integrationseffekten består jo bl.a. i, at de folk, der bliver berørt af det, finder ud af, at de er nødt til at kigge på, hvordan de tilpasser sig det danske samfund for at komme ud på arbejdsmarkedet, og så finder de ud af, at hvis ikke de vil tilpasse sig det danske samfund, så har vi heller ikke noget ansvar for dem.
Nej, men det hører også lidt sammen med, at folk, når de skal have en bolig, selvfølgelig også skal have noget rådgivning om, hvad deres økonomi kan strække til med hensyn til bolig.
Jeg har hørt om flere tilfælde, hvor de går ind og får en meget dyr bolig og laver lejekontraktaftale og først bagefter finder ud af, hvad de egentlig kan få i boligsikring.
Det har lidt at gøre med, at når man skal have en bolig, skal man tænke sig om og finde ud af, hvad man har råd til at sætte sig i af bolig.
En enlig kontanthjælpsmodtager, der får 9.000 kr. om måneden og har en husleje på omkring 4.000 kr., kan få noget med omkring 500-600 kr. i boligsikring.
Jeg ved godt, at der kan være forskel fra kommune til kommune, men det er et eksempel fra Nordjylland.
Det kan godt være, at man kan få mere i København; det skal jeg ikke umiddelbart kunne sige, jeg har ikke tallene for hver enkelt kommune, hvad angår boligsikring.
Men det har altså lidt at gøre med, at man skal finde ud af, hvad man har råd til at sætte sig i, når man skal have en lejlighed.
Morten Østergaard (RV), 2011-03-15:
Noget af det fornemste ved det danske velfærdssamfund er jo vores sociale sikkerhedsnet, og en af grundpillerne i det er jo bl.a. boligstøtten.
Boligstøtten er jo indrettet på den måde, at den er trangsbaseret.
Man bliver vurderet, i forhold til hvad ens indtægter er og hvad ens husleje er der, hvor man bor.
Er det ikke et grundstød mod den her grundpille i vores sociale sikkerhedsnet, at man nu blander det ind i det, om folk lever op til en 225-timers-regel, eller om folk i forhold til deres børn lever op til en uddannelsesaftale?
Vil det her ikke uvægerlig føre til, at flere bliver sat ud af deres bolig, og dermed bidrage til den tendens, vi har set de seneste år, og er det virkelig Dansk Folkepartis opfattelse af velfærd, at vi skal have flere mennesker sat ud af deres lejlighed ved fogedens hjælp?
Ja, det handler jo om, som hr. Bent Bøgsted siger, at tænke sig om, når man vælger bolig.
Men det handler jo også om, at man tænker sig om, når man laver lovgivning.
Og det er jo bizart, når man den ene gang efter den anden har set en socialminister lægge ansigtet i alvorlige folder og sige, at nu gør man noget ved det her problem med udsættelser, som er steget og steget, og så samtidig gennemføre en lovgivning, som med usvigelig sikkerhed vil bidrage til problemstillingen.
Jeg vil bare bede hr. Bent Bøgsted om at bekræfte, at boligstøtten er lavet med det ene formål at sammenligne folks indtægter med deres huslejeudgifter.
Der er altså tale om et trangskriterium, der handler om deres huslejeudgifter.
For det andet vil jeg spørge hr. Bent Bøgsted, om han ikke vil give mig ret i, at hvis vi undersøger det her, vil vi se, at dem, der bliver berørt af 225-timers-reglen og er blevet berørt af 450-timers reglen, for en stor dels vedkommende vil være i anviste boliger, dvs. boliger, som kommunen har anvist til dem, og at de derfor ikke selv har valgt deres bolig.
Bent Bøgsted (DF), 2011-03-15:
Der er ikke den store forskel i den forbindelse.
Det kunne jo godt være, at man skulle se på, om den er blevet for gammeldags, altså om der skal laves ændringer i loven om boligsikring; det vil jeg ikke udelukke.
Det kunne da godt være, at det var formålstjenligt at få den revideret, at der måske skulle lægges mere faste regler for boligsikring.
Man har også hørt om nogen, der får boligsikring, selv om de har en stor formue, da det er deres månedlige indtægt, der afgør, om de får boligsikring.
Så det kunne da godt være, at den skulle op til revision.
Line Barfod (EL), 2011-03-15:
Jeg forstår ikke helt hr. Bent Bøgsteds svar, for det lovforslag, vi behandler her, går ind og skærer ned på boligsikringen.
Det er derfor, hr. Morten Østergaard spørger til det, nemlig fordi forslaget her går ud på, at boligsikringen også ryger, det er ikke kun kontanthjælpen, men også boligsikringen.
Det er jo derfor, det er lidt væsentligt at få opklaret, hvad Dansk Folkepartis holdning til boligsikring er, for det konkrete lovforslag, vi behandler her, tager boligsikringen fra folk.
Bent Bøgsted (DF), 2011-03-15:
Det her med påklædning skulle gerne være almindeligt kendt, og er der nogen, der ikke er klar over det, så skal vi selvfølgelig sørge for oplysning. Det gælder for alle, der går og er ledige og ikke kan komme ud på arbejdsmarkedet.
Dem skal vi selvfølgelig oplyse om, hvad det egentlig er, der kræves, når man skal ud at søge arbejde.
Det tror jeg hr. Lennart Damsbo-Andersen med et godt kendskab til fagforeningspolitik også er klar over.
Den går ikke, hvis ikke man prøver at tilpasse sig den arbejdsplads, man skal ud at søge arbejde på.
Hvad ideerne angår, er det en fælles aftale med regeringen, som Dansk Folkeparti har sagt ja til.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-03-15:
Jeg noterede mig det, som hr. Bent Bøgsted sagde om, at når man skal ud at søge job, handler det meget om, hvilken fremtræden man har.
Det er jeg for så vidt ikke uenig i.
Det, der måske bare ligner et spørgsmål, er, hvordan man så lærer noget om fremtræden, når der bliver gennemført en 225-timers-regel.
Jeg kan ikke se, hvordan det hænger sammen med det her lovforslag, men det kan være, at ordføreren kan svare på det.
Det, jeg egentlig gerne ville spørge om, er, om de tanker, der ligger bag det her lovforslag, er noget, som Dansk Folkeparti har hjulpet regeringen med at finde på.
Bent Bøgsted (DF), 2011-03-15:
Dansk Folkeparti stemmer for det her forslag, da det er en del af den indsats vedrørende ghettoer, som vi har aftalt med regeringen.
Det, der ligger i det her, er, at reglen om 450 timers arbejde for at få kontanthjælp for ægtepar bliver delt op.
I stedet for at man skal have 450 timers arbejde over en 2-årig periode, skal man have 225 timers arbejde om året.
Man kan sige, at det er en form for forenkling af reglerne, at man i stedet for at skulle koncentrere sig om at finde et job på måske 450 timer, kan man tage 225 timer om året.
Man kan tage de timer på utrolig mange måder.
Der er mange måder at finde de timer på.
Så det er der fuld enighed om.
Det andet, der er indeholdt her i lovforslaget, er, at man ikke skal kunne få ekstra boligtilskud, hvis man bliver beskåret i kontanthjælpen.
I den forbindelse drejer det sig om dem, der er omfattet af § 25, stk. 5 og stk. 7-10.
Det er 500-kroners-reglen, hvor man bliver sat ned i kontanthjælp efter 6 måneder.
Der er også en ændring af boligstøtten.
Hvis man har nogle børn, står man også til ansvar for, at de opfører sig ordentligt.
Det er det, der ligger i det her med, at forældrene skal tage noget ansvar for deres børn.
Hvis de har ansvaret for deres børn og ikke får de her forældrepålæg, vil de jo heller ikke komme i en situation, hvor de unge kommer med i beregningen af boligstøtten.
Alt i alt synes vi i Dansk Folkeparti, at de regler, der er blevet lavet her i lovforslaget, er fair og rimelige.
Vi forventer da, at dem, der eventuelt kan blive ramt af det her, vil gøre, hvad de kan, for at leve op til landets love og regler.
Det er jo ikke meningen, at det skal være sådan – det har Dansk Folkeparti aldrig lagt skjul på – at man kommer til Danmark bare af økonomiske grunde; man skal også være klar til at gøre en indsats.
I den forbindelse drejer det sig selvfølgelig også om indvandrere, som jo er hovedparten af dem, der kan blive berørt af de her regler vedrørende forældrepålæg, men det gælder også for danskere.
Det gælder, uanset om man er indvandrer eller dansker.
Det kan ikke hjælpe at møde op til en jobsamtale med langt fedtet hår og store huller i cowboybukserne og så regne med, at man skal stå i en butik og sælge dagligvarer.
Den går altså ikke.
Der er mange ting, man skal tilpasse sig, når man skal ud på arbejdsmarkedet.
Noget af det første, arbejdsgiverne kigger på, er personlig fremtræden, når man er ude at søge arbejde.
Så der er mange ting, der skal tages højde for der.
Men som sagt synes Dansk Folkeparti alt i alt, at det er rimeligt med en indsats mod ghettoiseringen, og vi skal også på den måde gøre en indsats for nærmest at opløse ghettoerne.
Det skulle gerne være sådan, at vi ikke havde nogen ghettoområder i Danmark.
Det kan vi jo nok ikke helt slippe for, men det skal i hvert fald gøres sådan, at det ikke er attraktivt bare at gemme sig i en ghetto.
Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2011-03-15:
Jeg kan høre, at ordføreren ikke har helt styr på fakta, for jeg er faktisk nationaløkonom.
Det viser jo lidt om, hvordan det rent faktisk er med de forskellige ting, ordføreren siger.
Man skal have styr på fakta, ikke?
Jeg kan så sige, at det er vigtigt, at det har en økonomisk effekt.
Vi fornægter ikke, at det har en økonomisk effekt.
Det, vi gerne vil sikre, er, at folk får et arbejde, at folk får en uddannelse, og det er meningen, at man skal have et økonomisk incitament til det.
Det vil vi ikke fornægte.
Selvfølgelig skal det kunne betale sig at arbejde.
Selvfølgelig skal det kunne betale sig at tage en uddannelse.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-03-15:
Det var ikke det, jeg spurgte om.
Tak for politikersvaret.
Jeg spurgte, om den her familie, som får frataget sin ydelse, børneydelse og boligsikring, bliver rigere eller fattigere.
Jeg ved godt, at ordføreren ikke er nationaløkonom, men det behøver man faktisk heller ikke være for at kunne regne ud, at hvis man har færre penge, bliver man selvfølgelig også fattigere.
Men lad det ligge.
Ordføreren siger, at det skal betale sig at gå på arbejde.
Jamen det er vi da enige i.
Men hvad er det så, der er årsagen til det her?
I dag har vi jo en gruppe mennesker, der er på kontanthjælp.
I forhold til dem har jeg ikke en eneste gang hørt regeringen sige, at det skal kunne betale sig at gå på arbejde, og derfor har man faktisk det kontanthjælpsniveau.
Så er der en gruppe mennesker – jeg ved godt, at det her er indviklet, så ordføreren skal lige lytte efter nu – som får det halve, altså starthjælp, og som altså får mindre med 450-timers-reglen, som bliver lavet om til en 225-timers-regel.
Hvad er årsagen til, at de får mindre, når vi har et kontanthjælpsniveau, der gør, at det godt kan betale sig at arbejde?
Jeg håber, at ordføreren forstår spørgsmålet og vil gøre et forsøg på at svare – bare at give et helt enkelt svar.
Bent Bøgsted (DF), 2011-03-15:
Ved nedsættelse af kontanthjælp har det aldrig været meningen, at man så, når man fik den nedsættelse, kunne gå til kommunen og sige, at nu havde man fået en nedsættelse, hvorefter kommunens folk så ville sige: Nej, det er også synd for dig, så må vi hellere give dig noget mere i boligsikring.
Det er det, der foregår i dag, vil jeg sige til fru Line Barfod.
Det er det jo, det ved vi jo.
Så sidder sagsbehandleren derude og siger: Nej, det er også synd, vi finder lige lidt mere til dig i boligsikring, når du er blevet sat ned i kontanthjælp.
Til det andet punkt om forældrepålæg kan jeg sige: Jamen altså, hvis forældrene har styr på deres børn, kommer de aldrig i den situation, at de får skåret ned på deres boligsikring.
Så enkelt er det jo.
Louise Schack Elholm (V), 2011-03-15:
Det er klart, at vi her giver et økonomisk incitament til, at man skal gå ud og få et arbejde, og til, at børn skal overholde deres ungepålæg, og forældrene deres forældrepålæg.
Ja, det skal kunne betale sig at få et arbejde.
Det skal ikke være sådan, at man skal tjene 28.000 kr., for at det overhovedet kan betale sig at komme i arbejde.
Det skal kunne betale sig at komme i arbejde for alle, ligesom der også skal være et incitament til, at man sørger for at overholde, at børnene tager en uddannelse, eller at man overholder et forældrepålæg om at møde op til et forældremøde.
Ja, det skal kunne betale sig.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-03-15:
Så vil jeg godt spørge ind til noget andet.
Der står, som jeg sagde tidligere, i indledningen til lovforslaget her, at det skal have en integrationseffekt.
Line Barfod (EL), 2011-03-15:
Betyder det, at hvis der er nogle mennesker, der på forskellig vis – hvad enten de nu har arvet, vundet eller tjent dem, eller hvordan det nu er sket – er kommet i besiddelse af så mange penge, at de holder op med arbejde som f.eks. 55-årige, så mener Konservative, at man skal tage penge fra dem for at få dem til at arbejde?
Eller hvis der er rige mennesker, hvis børn ikke opfører sig, som Konservative synes de skal, skal man så også tage penge fra de rige?
Eller mener Konservative, at man skal holde op med at give skattelettelser til de rige for at få dem til at opføre sig på en bestemt måde?
For det er jo lidt mærkeligt, at når det kommer til, at man gerne vil have rige til at opføre sig på en bestemt måde, så handler det om, at man skal give dem flere penge, men når man gerne vil have fattige til at opføre sig på en bestemt måde, handler det om, at man skal tage penge fra dem.
Er det, fordi man tror, at det er to helt forskellige slags mennesker, der er henholdsvis rige og fattige, eller hvad er begrundelsen?
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-03-15:
Det er jo tragiskkomisk at sidde og være vidne til, at en ordfører fra det ene regeringsparti helt seriøst står og påstår, at det her faktisk er med til at gøre, at folk kan komme ud på arbejdsmarkedet.
Men det siger virkelig noget om, hvordan regeringen faktisk tænker i forhold til det her.
Ordføreren sagde lige før, at det ikke handlede om rige og fattige og alle de her ting.
Lad os tage en familie, som er ramt af 225-timers-reglen.
Deres søn vælger ikke at tage sin uddannelse, han dropper ud, og familien prøver med en massiv indsats at få ham tilbage til uddannelsen.
Men han har et stort hashforbrug, som gør, at han simpelt hen ikke kan gennemføre den.
Familien ender med at miste kontanthjælpen, boligydelsen og børneydelsen.
Jeg spørger helt konkret: Bliver den familie rigere eller fattigere?
Helle Sjelle (KF), 2011-03-15:
Jamen der er ikke nogen tvivl om, at uanset om man er rig eller fattig, eller hvem man er her i landet, så synes vi, at hvis man er i stand til det, er det en god idé, at man arbejder.
Det er et skridt i den rigtige retning i forhold til at få mennesker væk fra en passiv forsørgelse og til at komme ind på arbejdsmarkedet.
Og det synes jeg i høj grad at der er brug for i de ghettoområder, som vi ser rundtomkring i landet, og det er derfor, vi synes, at det her forslag er et godt forslag.
Line Barfod (EL), 2011-03-15:
Jeg kan forstå, at Konservative sammen med Venstre og Dansk Folkeparti har den opfattelse, at hvis man skal have fattige mennesker til at gøre et eller andet, man gerne vil have dem til, er den mest effektive måde at gøre dem endnu mere fattige, altså at tage penge fra dem.
Så skal jeg bare høre: Mener man, at det samme skal gøre sig gældende i forhold til rige mennesker?
Hvis der er rige mennesker, som man synes ikke tager del i samfundet, eller hvor man synes, at deres børn ikke opfører sig ordentligt, er den korrekte måde at opdrage dem på efter regeringen og Dansk Folkepartis opfattelse så også at tage penge fra dem?
Er det den måde, man også vil opdrage de rige til det ideal, man har hos Konservative for, hvordan man skal være en ordentlig samfundsborger?
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-03-15:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Altså, man tager 13 mio. kr., og på den måde skaber man langt flere udgifter, ved at mange af de her mennesker faktisk bliver storbrugere af sundhedsvæsenet.
Sådan er konsekvenserne af fattigdom.
Det, regeringen kalder for samfundsmæssigt, økonomisk ansvarligt, er, at man laver lappeløsninger, der gør, at flere og flere mennesker har brug for hjælp.
Morten Østergaard (RV), 2011-03-15:
Det er bare i forbindelse med hele den her diskussion af finansiering: Er fru Özlem Sara Cekic ikke enig i, at det her forslag jo sådan set kan ses som et led i regeringens finansiering af alle dens skattelettelser og alt muligt andet?
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-03-15:
Jeg er jo socialordfører, ligesom jeg også sidder i Arbejdsmarkedsudvalget, hvor vi behandler det her forslag.
Det er jeres bud på, hvordan I vil inkludere de udsatte grupper i samfundet.
Det er jeres bud på – regeringens bud på, får jeg at vide af formanden – hvordan man vil inkludere de udsatte borgere i Danmark.
Så det, der bliver sagt, er simpelt hen ikke rigtigt.
SFI-rapporten siger faktisk, at det er der, hvor der er en overrepræsentation – jeg er meget enig med ordføreren i, at den største gruppe er lønmodtagere – og siden regeringen er begyndt at tælle, hvor mange udsættelser der er, er det kun gået én vej, nemlig opad.
Det må da være noget, man sidder tilbage og synes er lidt pinligt, nemlig at man ikke har været stand til at gøre en bedre indsats for at sørge for, at folk ikke bliver hjemløse.
Louise Schack Elholm (V), 2011-03-15:
Den største gruppe er stadig væk de 40 pct. lønmodtagere, så det er stadig væk lønmodtagere, der er den største gruppe af dem, der bliver udsat.
Det andet, jeg vil sige, er, at vi lige skal holde fokus på det her med økonomien, for det er jo helt klart, at vi har finansieret tingene.
Vi kommer med finansieringsforslag til alting, og det kunne være kønt, hvis alle her i Folketinget levede op til det.
Det kunne jeg da godt tænke mig at se, så det synes jeg kunne være rigtig positivt hvis man gjorde.
Det er rigtigt, at man skal have fokus på mange forskellige områder for at sikre, at folk bliver løftet op.
Det her er med til at sikre, at folk får et økonomisk incitament til, at børnene kommer videre.
Der er også andre ting, man gør her, og det er jo det, der er det gode ved det, nemlig at man også har andre facetter at spille på, ikke i det her lovforslag, men andre steder, f.eks. boligsocial støtte og sådan noget.
Vi har fokus på rigtig mange områder, og jeg synes, det i den grad er at negligere det med den måde, som ordføreren stiller tingene op på.
Og jeg synes også, det er en helt forfejlet udlægning af det.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-03-15:
Det er noget vrøvl!
De unge, som kommer fra de her familier, har massive sociale problemer.
Vi ved, at fattigdommen i sig selv er med til, at der er problemer i forhold til kriminalitet, at der er problemer i forhold til psykiske lidelser, og hvis der er noget, der ikke hjælper – jeg ved ikke, om regeringen overhovedet anerkender forskningsresultater – hvis forældrene skal tage et forældreansvar, så er det at slå dem i hovedet.
Det, der hjælper, er faktisk at række dem hånden.
Jeg ved godt, at det er regeringen ikke særlig god til.
Jeg har meget svært ved at stå her og tro på den sang, regeringen har sunget i de sidste 10 år, om, at det, regeringen har gjort, skulle skabe bedre integration.
Vi ser jo på alle mulige måder, at der ikke er flere unge, der får sig en uddannelse, og at der ikke er flere mennesker, der går ud og tager et arbejde.
Det hele er faktisk ret dårligt.
Nu mangler der igen næsten 9 mia. kr. efter regeringens genopretningsplan, så kom ikke og sig, at regeringen har bedre styr på økonomien.
Jeg sagde i forbindelse med udsættelserne, at der af de folk, der bliver sat på gaden, er en overrepræsentation på 30 pct., som kommer fra kontanthjælpssystemet.
Det står i SFI-rapporten.
Det er meget interessant, når ordføreren siger: Jeg kan ikke se den store forskel mellem 225-timers-reglen og 450-timers-reglen.
Man bliver faktisk så lidt bekymret for, om ordføreren overhovedet ved, hvad det er, vi sidder og lovgiver om, for den store forskel, som hr. Morten Østergaard også nævner her i salen, er, at man mister boligydelsen, og dernæst mister man faktisk også børneydelsen.
Det kan godt være, at ordføreren ikke synes, det er så mange penge, men jeg tror, at hvis man er i en familie, hvor kontanthjælpen ryger, samtidig med at boligydelsen ryger, og samtidig med at børneydelsen ryger, så er der i hvert fald en ting, man kan se frem til, og det er fattigdom.
Så jeg vil bare lige høre, om ordføreren er helt med på, at selve lovforslaget indeholder yderligere forringelser, yderligere nedskæringer i de her familiers økonomi, nemlig at de ud over at få en kontanthjælpsnedsættelse også mister boligydelsen og børneydelsen.
Bent Bøgsted (DF), 2011-03-15:
Det, der står, er, at hvis man bliver omfattet af § 25, stk. 5 og stk. 7-10, er nedsættelsen på 500 kr.
Det er fuldstændig korrekt, at det er i det tilfælde, man ikke bliver kompenseret gennem boligsikringen.