runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Adelskov (S), 2006-12-12:
Nu har der været fire ordførere på den her talerstol, som har bedt Dansk Folkeparti om at forklare, hvordan de vil leve op til det løfte, de gav i Politiken i søndags; fire ordførere, der har spurgt, om Dansk Folkeparti vil være med til at gøre det – dog ikke i den her finanslov, for der siger de jo, de er forpligtet af en aftale med regeringen om finansloven, og jeg har vel et eller andet sted respekt for, at man holder aftaler, også selv om de er så dårlige som denne.
Men der er fire partier, som strækker hånden ud til Dansk Folkeparti og siger: Lad os nu være enige om, at vi gør det, som Dansk Folkeparti siger de gerne vil, og vi aftaler, at vi gør det til næste finanslov.
Dansk Folkeparti kunne træde op på denne talerstol og afgive det løfte, at det ændringsforslag vil vi sammen gennemføre ved næste finanslovforhandling, og dermed vil vi i 2008 kunne sikre en masse mennesker, som i dag står over for at blive smidt ud af sygedagpengeordningen.
Dansk Folkeparti har valgt at blive siddende på pladserne.
Der har ikke været en ordfører fra Dansk Folkeparti oppe og forklare, hvordan man vil udmønte de løfter, man gav i avisen i søndags.
I stedet for at Dansk Folkeparti taler og tilkendegiver sine synspunkter i Folketingssalen, så er det, der står til troende, følgende: En journalist, som Dansk Folkepartis medlemmer kan smide røret på over for, når ikke de vil snakke længere, taler de gerne med, men når de skal stå til regnskab i Folketingssalen for deres handlinger og forslag og synspunkter samt for det, de agter at gøre i fremtiden, så bliver Dansk Folkeparti siddende på pladserne.
Jeg synes ikke, at det er særlig kønt.
Jeg synes, det er skammeligt, og jeg skal bare tilkendegive, at Socialdemokraterne ved næste finanslovdebat kommer med nøjagtig det samme forslag.
Vi har et ønske om at hjælpe de mange mennesker, der hvert eneste år bliver smidt ud af sygedagpengesystemet, inden de er raske, og inden de har en mulighed for at kunne vende tilbage til arbejdsmarkedet.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 og 2 vedtoges uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 4 forkastedes uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 7 forkastedes, idet 49 stemte for, 63 imod.
Ændringsforslag nr. 5 og 6 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-12-12:
Endnu en gang er vi vidne til, at Dansk Folkeparti siger et og gør noget andet, eller rettere sagt udadtil prøver at give udtryk for, at de står på de dårligst stilledes side, men når det kommer til stykket, trykker på knapperne og stemmer sammen med regeringen imod forslag, der kan forbedre tilværelsen for de dårligst stillede.
Vi så det i forbindelse med efterlønsforringelserne, hvor Dansk Folkeparti prøver at give udtryk for, at de har aftalt en efterlønsalder på 62 år, men når det kommer til stykket, stemmer de for en efterlønsalder på 63, 64, 65, 66 år.
Og nu har vi i den her sag et Dansk Folkeparti, som siger: Vi vil gå ind for en forlængelse af retten til sygedagpenge med 1 år.
Når det kommer til stykket, laver man et forslag, som kun kommer til måske at hjælpe ca. 400 mennesker ud af omkring 5.000.
Mindre end en tiendedel af dem, man siger man vil give en bedre tilværelse, får reelt glæde af det forslag, Dansk Folkeparti støtter.
Noget så simpelt som at sige til sig selv, at folk, der er langtidssyge, og som på et eller andet tidspunkt har mulighed for helt eller delvis at komme tilbage på arbejdsmarkedet, selvfølge lig skal have forlænget deres dagpengeret, siger Dansk Folkeparti nej til.
De stemmer sammen med regeringen imod et ændringsforslag, som ville kunne åbne op for, at langtidssyge, som har mulighed for på et tidspunkt at vende tilbage på arbejdsmarkedet f.eks. i et fleksjob, skulle have forlængede sygedagpenge.
Det stemmer Dansk Folkeparti imod.
Enhedslisten har sammen med den øvrige opposition stillet de her ændringsforslag.
Det har vi gjort af en god grund, fordi det er det eneste logiske, hvis vi godt vil gøre noget ved varighedsbegrænsningerne for sygedagpenge.
Og hvis Dansk Folkeparti i det mindste ville tage sig selv alvorligt og dermed prøve at stille sig op på talerstolen og forsvare deres synspunkter, ville meget være vundet.
Men spørgsmålet er, om Dansk Folkeparti overhovedet tør debattere deres politiske synspunkter her i Folketingssalen.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-12-12:
Først vil jeg gerne sige, at hr. Steen Gade udmærket godt ved, at det er EURO III-, IV- og Vnormer, vi taler om her.
Det er altså dem, der har grænseværdier i dag, og det er ikke varebiler.
Men vi er også nødt til at forholde os til – og det tror jeg også hr. Steen Gade udmærket ved – at når man har lavet de her undersøgelser fra Færdselsstyrelsens side, så var det altså nogle af de her filtre.
15 ud af de 25 filtre var ikke hundrede procent funktionsdygtige, de var ikke fulgt op med service.
Tallene her taler jo for sig selv, nemlig at man ikke har et perfekt system på nuværende tidspunkt.
Så derfor ser vi det sådan, at det er godt, vi kommer i gang med forsøgene og får endnu bedre dokumentation for, at det her også vil virke.
Det nytter ikke noget at igangsætte et stort forkromet projekt, hvis der ikke er holdbarhed hele vejen igennem, for så betyder det bare øgede udgifter for erhvervslivet uden nogen miljøeffekt.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-12:
Hr. Steen Gade må have misforstået det teknologidrivende i denne aftale, for det er klart, at landmanden jo ikke kan overholde norm for bedste staldsystem plus 15, 20 og 25 pct. uden at gøre et eller andet.
Han må jo gøre et eller andet for at sikre sig, at han kan overholde de normer.
Det, han skal, er, at han skal benytte sig af den mest moderne teknologi.
Og så starter man med at ændre på foderet, man ændrer på stalden, man ændrer på afkastluftens rensning op igennem forskellige filtre, og på den måde bliver man i stand til at overholde normerne.
Normerne bliver strammere og strammere, efterhånden som årene går, og dermed skal der mere og mere kraftig teknologi til at klare de her problemer.
Anne Baastrup (SF), 2006-12-12:
Da vi startede den her debat, som Dansk Folkeparti gik ind i for et års tid siden, var det bl.a. foranlediget af en lang række patientforeninger og trafikofre, der beskrev, hvad det vil sige at være på sygedagpenge, der beskrev, hvad det vil sige at falde for varighedsbegrænsningen.
Der var, troede jeg, en forståelse i Arbejdsmarkedsudvalget af, at det her ikke var en ordentlig behandling af mennesker med alvorlige lidelser.
Tænk, at man, hvis man bliver udsat for en trafikulykke og ligger på hospitalet et års tid, så bagefter må se, at ens personlige økonomi ryger.
Det er ikke en ordentlig måde at behandle mennesker på.
Vi troede så også, at Dansk Folkeparti ville være med til at presse regeringen til rent faktisk at fjerne varighedsbegrænsningen på sygedagpenge, men det var som altid mundsvejr.
Vi kan nu se, at der er 400 mennesker, der via vedtagelsen af den her lovgivning får en mulighed for at få forlænget deres sygedagpenge, men vi ser også, at der er utrolig mange mennesker, som kan se frem til økonomisk ruin på grund af sygdom.
Dansk Folkepartis sindelag afslører sig på denne måde.
Torben Hansen (S), 2006-12-12:
Hr. Wedell-Neergaard sagde på et tidspunkt, at det var svært for ham at se forskellen på det her forslag og Socialdemokratiets forslag, B 105, om regulering af det samme.
Der er i hvert fald to helt grundlæggende forskelle.
Den ene er, at Socialdemokratiets beslutningsforslag rent faktisk tager hensyn til naturens tålegrænser: Hvad kan heder, enge og overdrev tåle?
Hvad kan naturen tåle?
Og den anden er, at man så tager noget af sit udgangspunkt i 42 dyreenheder og ikke 75 dyreenheder.
Og med hensyn til hele diskussionen, der også har været om naturens tålegrænser, er der blevet sagt: Hvad sker der eksempelvis på Fyn, hvor Fyns Amt jo siger, at 90 pct. af naturområderne sådan set vil være uden for den her regulering?
Der er det også, jeg godt kunne tænke mig at få at vide af hr. Wedell-Neergaard
: Når vi eksempelvis kigger på mindretallets forslag til ændringer af § 7, nemlig at man får hede, overdrev og næringsfattige moser med ind i beskyttelsen, hvorfor vil man så ikke det?
Hvorfor vil man ikke være med til at beskytte de naturområder?
Louise Frevert (DF), 2006-12-12:
Altså, man må jo prøve at indhente oplysninger hos dem, der har oplysningerne.
Det vil sige, at man kan indhente dem fra det, man hører, og fra det, man læser – fra avisartikler, bl.a. også fra Sverige – og der tror jeg nok, at fru Lone Dybkjær kan gå ind på nettet og se, hvad der har været af avisartikler lige om det her emne, som åbenbart også interesserer ordføreren; der har været adskillige.
Og der er meget delte meninger om, hvor meget det har hjulpet at kriminalisere kunderne i Sverige.
Lone Dybkjær (RV), 2006-12-12:
Vi er nogle, der prøver at undersøge, hvilke erfaringer de rent faktisk har i Sverige i øjeblikket med hensyn til kriminalisering, og mener, at der ikke i tilstrækkeligt omfang eksisterer rapporter fra Sverige om, hvad resultatet egentlig har været.
Derfor er det jo også blevet diskuteret, om man skulle besøge Sverige for nærmere at finde ud af, hvad resultaterne egentlig har været.
Derfor vil jeg bare gerne bede om en henvisning til det materiale, som ordføreren har, for jeg er i hvert fald ikke i besiddelse af det.
Louise Frevert (DF), 2006-12-12:
Der er jo netop mange facetter i det, man kan jo ikke bare sige ja eller nej til sådan et forslag.
Hvis man skal diskutere det, skal det være med nogle forbehold.
Kan man forvente, at vedkommende kan være fuldstændig anonym?
Altså, der er jo nogle helt uafklarede punkter, som ikke har været diskuteret i den her sammenhæng, men vi er åbne for at diskutere de her ting, det er da klart.
Jeg tror bare ikke, at det er en farbar vej, fordi jeg tror, at kunderne vil være lidt nervøse for, at de ikke kan være anonyme nok, og det er nok en af grundene til, at regeringen heller ikke har været helt varm på tanken om det.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2006-12-12:
Nu nævnte jeg med vilje ikke kriminalisering, for det var noget andet, jeg spurgte til, nemlig rigspolitiets forslag om, at man kunne inddrage kunderne som anonyme vidner i de her sager, man kunne gøre meget mere ud af at få kunderne til at være en aktiv del af opklaringen af de her sager.
Jeg nævnte ikke kriminalisering, men den kan vi tage senere.
Det, jeg spørger til, er: Hvad er ordførerens indstilling til det, politiet anbefaler, men som regeringen har valgt ikke at følge op på, netop at politiet gerne vil ind og gøre opmærksom på, at øget fokus på kunderne har en øget effekt på bekæmpelsen af kvindehandel?
Louise Frevert (DF), 2006-12-12:
Ja, det er rigtigt, at ordføreren og undertegnede har diskuteret det her med kriminalisering af kunder, og jeg må nok sige uden at gå dybere ind lige nøjagtig i den del af problemstillingen, at vi ikke har rykket os så meget, tværtimod.
Jeg synes ikke, at man skal begynde at kriminalisere kunder.
Vi skal altså en helt, helt anden vej, vi skal have oplysning, og vi skal have kampagner.
Jeg må nok indrømme, at jeg er meget enig med Venstres ordfører om det med kampagner, for de nytter jo et eller andet sted.
Men det hjælper ikke at straffe folk.
Vi kan jo også se, at det ikke har hjulpet ret meget i Sverige med den måde, hvorpå man har haft det her forbud.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2006-12-12:
Mit spørgsmål skal gå i en lidt anden retning, nemlig til efterspørgslen.
Nu har jeg jo diskuteret det her spørgsmål med fru Louise Frevert før ved forskellige lejligheder, men jeg vil gerne spørge fru Louise Frevert: Når selv rigspolitiet siger, at der kunne være en idé i at have mere fokus på kunderne, når man skal bekæmpe menneskehandel og kvindehandel, hvad er ordførerens indstilling så til, at man går lidt ud over regeringens forslag om informationskampagner og oplysningskampagner?
Var det noget, Dansk Folkepartis ordfører kunne forestille sig der var en idé i?
Louise Frevert (DF), 2006-12-12:
Altså, vi synes jo, det er en vældig god idé at kunne blive i landet i op til 100 dage, ligesom det er foreslået fra integrationsministerens side, det skal ikke være nogen hemmelighed.
Med de tiltag synes jeg også, at det er udmærket, at man i den periode indvilliger i som offer at være med i et hjemsendelsesprogram, for det er jo det, det går ud på.
Der er jo ikke nogen grund til at sætte en masse foranstaltninger i værk, hvis offeret, personen ikke selv vil være med til via proceduren at gå i en positiv retning; og man kan jo altså ikke tvinge folk til noget, de ikke selv vil medvirke til.
Jeg synes, at den her måde at gøre tingene på er en rigtig, rigtig god måde.
Og med hensyn til den periode på op til 100 dage vil jeg gerne pointere, at hvis der ikke er brug for 100 dage, men kun er brug for 80 dage, så er det ikke et krav eller et must, at det skal tage 100 dage, så kan det eventuelt tage 80 dage.
Og hvis det nu går så hurtigt, og personen har lyst til at gøre noget positivt, og man har fået kontakt til hjemlandet, så kan jeg ikke se, at der er noget forgjort i, at man gør det på den måde.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-12-12:
Det er jo bare, fordi det plejer at være rimelig afgørende, at Dansk Folkeparti også lægger et pres på regeringen, sådan at vi i fællesskab kan sikre, at man får den bedst mulige styrkelse af det her område.
Og det er jo ingen hemmelighed, at oppositionen længe har presset på for at få en udvidelse af refleksionsperioden.
Men for os er det meget afgørende, at det bliver en reel udvidelse af beskyttelsesperioden, at det bliver et tilbud, som gælder for alle kvinder, der er ofre, som gælder for alle mennesker, der er ofre for menneskehandel, sådan at man altså får den her tid til at komme sig oven på det store traume, som det jo er at have været udsat for den her forbrydelse, og så der ikke bliver stillet en række krav allerede fra dag et om, at man skal medvirke til en hel masse ting, som man muligvis på det tidspunkt ikke kan overskue.
Og der er jeg bare interesseret i at høre, hvad Dansk Folkepartis holdning er til det spørgsmål.
Louise Frevert (DF), 2006-12-12:
Altså, nu er det jo ikke Dansk Folkeparti, der alene sætter reglerne for, hvilke betingelser der skal være i denne sammenhæng.
Jeg vil nok sige, at der er ret mange partier, der er med i det her projekt, om man så kan sige, og jeg synes, det ville være smadderærgerligt at foregribe begivenhedernes gang.
Men vi er meget indstillet på, at der er et sted, hvor kvinderne kan være beskyttet, og hvor der også er nogle krisecentre, hvor der er den mere indgående kontakt og nogle netværk.
Det har vi også med i vores forslag til vedtagelse; netop den personlige kontakt og drop in-centrene sætter vi i højsædet.
Men ligefrem at lægge nogle retningslinjer på nuværende tidspunkt synes jeg ærlig talt ville være smadderærgerligt, det ville være at foregribe begivenhedernes gang.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-12-12:
Jeg vil også spørge lidt til beskyttelsen af ofrene, for nu har vi jo glædeligvis fået den melding fra regeringen, at man vil udvide beskyttelsesperioden til 100 dage – det vil sige, efterfølgende er der jo kommet sådan lidt nogle meldinger om, at der er nogle bestemte krav knyttet til den udvidelse.
Der vil jeg gerne høre Dansk Folkepartis holdning til, hvad man forstår ved en beskyttelsesperiode.
Er det sådan, at man skal opfylde en række krav efter Dansk Folkepartis mening for at kunne få lov til at få den tid til at blive undersøgt for sygdomme, blive behandlet for psykiske men, få knyttet en kontakt til politiet, altså til at gøre alle de ting, der foregår i refleksionsperioden?
Mener Dansk Folkeparti, at der skal knyttes nogle betingelser til udvidelsen?
Louise Frevert (DF), 2006-12-12:
Det er jo det, som vi har set nu, det er det, som vi vil se vil ske i fremtiden, og hvis det ikke virker, må vi jo være med til at lave et lovgrundlag, men på nuværende tidspunkt ser vi ikke, at der er nogen grund til det.
Line Barfod (EL), 2006-12-12:
Nu var det overhovedet ikke det spørgsmål om at sende børnene ud af landet, jeg snakkede om.
Jeg spurgte om, hvad man vil gøre, når man finder børnene her i landet.
Det, jeg spørger til, er, om Dansk Folkeparti vil være med til at tilvejebringe et lovgrundlag, så man, når myndighederne finder nogle børn, hvor de vurderer, at de kan være ofre for menneskehandel, kan beskytte børnene.
Det lovgrundlag mangler i dag, og det vil jeg gerne høre om Dansk Folkeparti vil være med til at sikre.
Jeg vil også gerne høre, om de vil være med til at sikre, at der så bliver nogle steder med et personale, der er i stand til at passe på børnene, så de ikke forsvinder for os, som vi har set i for mange tilfælde; børn, som vi burde passe på og beskytte mod nogle af de værste forbrydelser, man kan forestille sig, forsvinder.
Louise Frevert (DF), 2006-12-12:
Vi er jo altid lydhøre over for at gøre noget ved problemerne, hvis der er problemer og de foranstaltninger, vi sætter i værk med det her, ikke duer, det er helt klart, selvfølgelig vil vi da være med til det.
Men nu har jeg jo forhørt mig lidt om, hvordan og hvorledes systemet virker på nuværende tidspunkt, og hvordan det vil komme til at virke i fremtiden i henhold til det her.
Jeg kan jo forstå, at børnene hidtil har været omfattet af de 30 dage, som de også vil være nu, men at man har haft en kontaktperson, en Røde Kors-person i det pågældende land, barnet skal sendes hjem til, der har haft kontakt til en forælder.
Men hvis det ikke er nok, hvad jeg heller ikke tror det er, og man udvider til 100 dage, hvor børnene også vil være omfattet af de nye regler, som kommer i forbindelse med de 100 dage – hvis vi kan blive enige om det med en refleksionsperiode – tror jeg, at man med en indsats til hjemlandet og med en god netværksperson må se på, hvordan det vil komme til at virke.
Line Barfod (EL), 2006-12-12:
Ordføreren talte om de børn, der er ofre for menneskehandel, og vi kan forhåbentlig alle sammen blive enige om, at det er et sted, hvor vi virkelig har et stort ansvar, vi skal tage os ordentligt af dem.
Derfor vil jeg gerne høre, om Dansk Folkeparti vil være med til at se på, at vi kan få et ordentligt lovgrundlag for at tage os af de her børn.
I dag bruger man forskellige nødløsninger, hvor man tillemper lovgrundlaget for tvangsfjernelse af børn i danske hjem, men det har jo ikke meget at gøre med den situation, som børn, der er ofre for menneskehandel, står i.
De tilbagemeldinger, vi får fra nogle af dem, der arbejder på området, er, at der simpelt hen mangler et ordentligt lovgrundlag.
Jeg vil gerne høre, om Dansk Folkeparti vil være med til at sikre, at vi får tilvejebragt et ordentligt lovgrundlag, nogle ordentlige retningslinjer for, hvordan man tager sig af børnene.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-12-12:
Var det et spørgsmål?
Lone Dybkjær (RV), 2006-12-12:
Jeg fatter ikke, hvad det er, Venstres ordfører siger om, at Det Radikale Venstre ikke vil være med.
Vi har absolut været meget aktive i satspuljeforhandlingerne, og når sandheden skal frem, var det vist os, der med hensyn til efterspørgslen foreslog, at man i højere grad skulle lave oplysningskampagner i forhold til den.
Vi er ikke tilfredse med det, der er sket, men jeg fatter ikke, at man siger, at Det Radikale Venstre ikke har været aktive og ønsket midler til det her område.
Det er klart, at vi sidder i nogle satspuljeforhandlinger og prøver at blive enige alle sammen, vi kommer alle sammen med vores indspark, men det er noget underligt noget at sige, at Det Radikale Venstre ikke har bidraget her.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-12-12:
Det mener jeg ikke er svært at sige.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor Det Radikale Venstre ikke er med til at finansiere området bedre, hvis det er det, man synes mangler.
Jeg synes nok, vi har flere forskellige vinkler her.
Den gamle handlingsplan havde noget tekst, som vi skal have taget med ind i den nye, og vi har altså via det samråd om de fire nigerianske piger jo netop fået bekræftet, at der kommer en kontaktzone, som giver tryghed til børnene.
Morten Østergaard (RV), 2006-12-12:
Ja, det virker så, som om Venstre ikke har nogen.
Men så vil jeg bare tilbage til den første del af debatten, for jeg tror, at sådan en debat som denne er præget af gode intentioner.
Alle vil have, at det skal gå fremad – nogle vil gå med store skridt, og nogle vil gå med små skridt.
Det, man så bliver nervøs over, er, selv om det måske kan virke som et hår i suppen, hvis der er områder, hvor det virker, som om vi nærmest går tilbage.
Derfor vil jeg gerne høre Venstres ordfører, om hun ikke i det mindste på Venstres vegne kunne sige, at når det i den gamle handlingsplan klart fremgik, at børn ikke kunne sendes hjem, før repræsentanten kunne stå inde for, at barnet ville få en ansvarlig modtagelse i hjemlandet, så garanterer Venstre for, at i fremtiden kommer vi ikke til at stå i en situation, hvor der er mindre tryghed for børnene, end der var i den gamle handlingsplan.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-12-12:
I forbindelse med satspuljen skal vi videre med, hvordan den næste handlingsplan skal udmøntes, og i forbindelse med satspuljen skal vi alle sammen komme med vores indspark, så jeg skal ikke stå og eje nogle af indsparkene helt for mig selv; det her er en fælles handling.
Morten Østergaard (RV), 2006-12-12:
Som opfølgning på det synes jeg, at det, der er relevant at få svar på, jo er, hvad det er, Venstre forestiller sig at gøre yderligere i forbindelse med efterspørgselssiden.
Altså, det er jo fint med oplysningskampagner, og det er også udmærket med en telefonlinje, hvor man kan ringe ind, men har det ført til færre handlede kvinder?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-12-12:
Jeg siger én gang til: Kampagner er rigtig gode, vi skal have flere af dem.
Så jeg kan altså ikke sige andet, end at jeg ikke forstår, at vi skal gøre det til et problem, at der netop kom hul igennem.
Hvis vi ikke havde haft kampagnen, havde der ikke været nogen opringninger.
Og det kan ikke være rigtigt, at det skal betragtes som en dårlig indsats.
Det var været en rigtig nyttig kampagne, og vi fortsætter naturligvis med flere af dem.
Lone Dybkjær (RV), 2006-12-12:
Jeg fatter ikke, hvad fru Anne-Mette Winther Christiansen spørger til.
Jeg har ikke sagt, at vi ikke tager det alvorligt, nej, det har jeg ikke.
Jeg har netop takket for redegørelserne.
Det er ikke ensbetydende med, at vi ikke har nogen synspunkter, som man åbenbart ikke delte, på, hvordan handlingsplanen skal videreføres, og det er det, vi har fremlagt i vores forslag.
Det synes jeg da er en meget udmærket idé for folkestyret.
Vi har vores synspunkter, og regeringspartierne inklusive Dansk Folkeparti har deres synspunkt, og så drøfter vi det i al åbenhed, og så når vi formentlig og forhåbentlig frem til en eller anden fælles indsats i forbindelse med den kommende handleplan.
Jeg har ikke sagt, at regeringen ikke tog det alvorligt.
Louise Frevert (DF), 2006-12-12:
Det er sandelig heller ikke alt, hvad der står i aviserne, som man behøver at tro på.
Og jeg vil nok sige, at på nuværende tidspunkt, hvor man ikke har de færdige resultater, bliver man nødt til at henholde sig til det, som er den almindelige erfaring i Sverige.
Lone Dybkjær (RV), 2006-12-12:
Hvis nu hr. Hans Andersen havde læst f.eks. rigspolitiets nye handlingsplan, ville det deraf fremgå, at det har været yderst mangelfuldt, hvad politiet har gjort og har kunnet gøre tidligere.
Det er sådan set bare – for nu at tage et konkret eksempel – en af de ting, der ligger i det.
Man kan også læse evalueringsrapporten.
Det har vi alle sammen – kan man sige – en slags medansvar for i forbindelse med satspuljen.
Det er bare det, vi i al stilfærdighed prøver at fremføre: Altså, er det ikke en god idé at have en uafhængig rapportør?
Så kan flertallet mene, at det ikke er det, men det forhindrer jo ikke os i at mene, at det måske var en god idé.
Det vil vi gerne sætte til debat, så man ikke bagefter siger: Det fremførte de jo ikke selv.