runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-05-29:
Fru Louise Schack Elholm ville ikke svare på vores boligordførers spørgsmål om, hvorvidt Venstre vil give en garanti for, at der bygges 4.000-5.000 boliger til næste år, også familie- og ungdomsboliger, hvor antallet jo ellers ligger katastrofalt lavt lige nu, så jeg synes, at fru Louise Schack Elholm stadig skylder et svar.
Vi mangler også fru Schack Elholms svar på, hvorfor der i den her aftale ikke er afsat midler til renovering, for Programbestyrelsen, Boligselskabernes Landsforening og andre har jo også påpeget igen og igen, at der mangler penge til renovering i den almene sektor.
Det er godt, at der skal bygges nyt, og der skal bygges mere af det, men vi har ikke nogen garanti for, at det bliver 5.000 boliger – det bliver måske nogle få hundreder ligesom dem, der er kommet i år – og vi mangler i hvert fald også, at der bliver afsat midler til renovering af det eksisterende byggeri, så vi ikke ser, at flere og flere udsatte boligområder til sidst ender som ghettoer.
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-29:
Når man hæver maksimumbeløbet, sænker grundkapitalen og sænker starthuslejen, så skaber man nogle rigtig gode vilkår for at få bygget nogle flere almene boliger.
Vi har jo netop lyttet til finansieringsrapportens konklusioner, og derfor har vi grebet til handling.
Hvad sker der, hvis vi ikke gør noget?
Hvad ville der ske, hvis hele Folketinget fulgte Socialdemokraternes og SF's indstilling her og stemte det her ned?
Så skete der jo ingenting.
Det er så enormt vigtigt, at vi får gjort noget ved det her, så vi får gang i det almene boligbyggeri igen.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-05-29:
Vi er jo fuldstændig enige om, at der skal bygges flere almene boliger, og modsat det, som fru Schack Elholm udtalte i Information for nylig, om, at flere almene boliger bare ville presse boligmarkedet mere og bevirke, at ejerboligerne ville tabe i værdi, så mener Socialdemokratiet faktisk helhjertet, at vi vil gøre noget for de 100.000 mennesker, der lige nu venter på en almen bolig.
Derfor er det jo sørgeligt, at man, når man begynder at kigge på maksimumbeløbet, så kan konstatere, at det kun er nogle steder i landet, der er blevet ændret på det med det her lovforslag, og at det med grundkapitalen – udover at man har været ekstremt langmodig med det, men nu kommer det så – kun gælder for nogle år.
Der er en lang række områder, hvor man ligesom får en indikation af, at det her ikke er helhjertet, og vi mangler fortsat en garanti for, at der bliver bygget 4.000-5.000 nye almene boliger i de kommende år til glæde for de mange, mange mennesker, der venter på at få en bolig i det her land, som venter på at kunne flytte til noget større eller bare få en bolig, hvilket der jo også er folk der mangler.
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-29:
For som fru Sophie Hæstorp Andersen netop sagde, så hæver vi maksimumbeløbet de steder, hvor der er behov for det i Danmark, og vi sænker grundkapitalen gennem en årrække.
Det her vil give flere almene boliger, så hvorfor i alverden kan Socialdemokraterne finde på at stemme imod, hvis de virkelig gerne vil have flere almene boliger?
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-29:
hvad er det værste, vi kan komme ud for?
Grunden til, at jeg spørger på den måde, er selvfølgelig det, der står i det citat, jeg har læst i Information, hvor ordføreren er citeret for at sige – og jeg citerer: »»Det kan rive tæppet væk under ejerboligmarkedet.
Socialdemokraternes forslag vil øge tabene og bare gøre det endnu værre for boligejerne.
Man kan let komme til at bygge så meget, at ejerboligmarkedet går helt i stå, og når konjunkturen så vender, står man med en række boliger, som er ubenyttede, fordi folk hellere vil have ejerbolig,« siger Venstres boligordfører.
« Hvad er det værste, der kan ske her?
Er det, at der bliver bygget nogle almene boliger?
Er det derfor, at den er så svag i koderne, at der ingen garantier eller noget som helst andet er for, at der bliver bygget noget som helst?
Er det derfor?
For man afslører jo sig selv her, man ønsker jo slet ikke de boliger bygget, og det er det bedste bevis for, at man ikke har strammet aftalen op, synes jeg.
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-29:
Jeg tror, at jeg er nødt til at informere hr. Bjarne Laustsen om, at det her med at hæve maksimumsbeløbet, sænke grundkapitalen og sænke starthuslejen er regeringens forslag, og at Socialdemokraterne har tænkt sig at stemme imod.
Thomas Jensen (S), 2009-05-29:
Jamen der er jo så meget, Venstres ordfører åbenbart ikke kan forstå.
Jeg vil sige, at Socialdemokraterne gang på gang har efterlyst nogle samlede tiltag for den almene sektor.
Nu kommer der så nogle enkelte skridt, som på papiret godt kan se ud til at gå i den rigtige retning, men hvis man holder dem op mod virkeligheden, har vi ikke nogen garanti for, at det kommer til at virke.
F.eks. har Venstres ordfører lige stået her og sagt, at der vil blive bygget 4.000-5.000 almene boliger.
Hvor ved ordføreren det fra?
Det er nogle prognoser, som baserer sig på forskellige tiltag.
Går man de prognoser igennem – det er nemlig ret forvirrende svar, man får – siges det, at fordi grundkapitalen sættes ned fra 14 pct. til 7 pct., bliver der også bygget dobbelt så mange boliger.
Hvis man så ser på, hvor mange boliger der reelt er blevet bygget det seneste år – altså det år, hvor der blev bygget færrest boliger i 38 år – vil der kun blive bygget 220 ungdomsboliger næste år, der vil blive bygget 900 familieboliger, og så er der jo alle de der ældreboliger, som de også tror de kan tage med i den her pulje, så vi måske kommer op på 4.000 ældreboliger næste år.
Men det kan man bare ikke tage med i beregningen, for den kommunale grundkapital for ældreboliger er allerede nedsat.
Så der snydes altså i regnestykket, og mit spørgsmål til fru Louise Schack Elholm er: Kan man herfra garantere, at der bliver bygget 4.000-5.000 nye boliger næste år?
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-29:
Vi skal nu til at vedtage boligaftalen.
Det er en boligaftale, der forhøjer maksimumbeløbet, sænker huslejen og sænker den kommunale grundkapital.
Dette er elementer, som Socialdemokraterne og socialisterne har efterlyst gennem længere tid.
Alligevel stemmer de imod lovforslaget.
Det er altså alene tomme ord, når Socialdemokraterne og socialisterne siger, at de vil bygge flere almene boliger.
Når det kommer til stykket, viger de tilbage.
Vi forventer, at lovforslaget vil betyde byggeri af 4.000-5.000 nye almene boliger om året.
Ikke nok med, at Socialdemokraterne og socialisterne ikke vil stemme for bedre rammer for at bygge almene boliger, de stemmer heller ikke for en massiv regelforenkling.
Lovforslaget indeholder nemlig en række positive elementer, som ligger op ad det arbejde, som bl.a. Boligselskabernes Landsorganisation har lavet.
Lovforslaget vil ændre samarbejdet mellem kommune og boligselskaber fra udelukkende at være bagudrettet kontrol til i højere grad at være målog strategistyret.
Der skal sættes mål for de almene boligområder og laves strategier for at sikre, at man når målene.
Samtidig gøres værktøjskassen større.
Mulighederne for fleksibel og kombineret udleje forbedres.
Det bliver muligt at udnytte tagetagen og lave andre boligformer, f.eks. ejerboliger i tagetagen.
Det bliver muligt at lade boliger stå tomme i op til ½ år, samtidig med at man annoncerer efter nye beboere.
Med denne lov forbedrer vi altså mulighederne for en mere blandet beboersammensætning og mere blandede beboerformer i de almene boligområder.
Det er en massiv ghettoindsats.
Men Socialdemokraterne og socialisterne stemmer imod.
Lovforslaget indeholder rigtig mange forslag til regelforenkling, men Socialdemokraterne og socialisterne stemmer imod.
Lad mig opsummere: Med dette lovforslag vil vi sætte gang i byggeriet af almene boliger, med dette lovforslag vil vi gøre styringen af den almene boligsektor fremtidsorienteret, og med dette lovforslag vil vi regelforenkle den almene boligsektor.
Det er sørgeligt, at Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti ikke vil være med til det.
Connie Hedegaard (KF), 2009-05-29:
Jeg må først lige sige, at det jo ikke er et spørgsmål om, at det her så er i stedet for elbiler.
Det er faktisk sammen med en dansk satsning også på elbiler, og det ved hr. Per Clausen selvfølgelig også.
Når så hr. Per Clausen taler om, at det er absurd, vil jeg spørge: Er det mest absurde egentlig ikke at ville det gode så meget, at man går imod enhver forbedring, for tænk nu, hvis det gode ikke var hundrede procent perfekt?
Det er jo sådan set grunden til, at hr. Per Clausen og de få mandater, han repræsenterer her, er de eneste, der ikke støtter den lov, vi lige om lidt vedtager med alle Folketingets øvrige partier bag.
Så synes jeg altså, at det er lidt uretfærdigt, at EU nu også skulle have skyld for det her.
For tværtimod er det her jo et rigtig flot eksempel på, at vi har nået resultater i EU.
Vi har fået EU til at lave bæredygtighedskriterier for biobrændstoffer.
Så i stedet for at lave en national lovgivning for 5,3 millioner mennesker, har vi altså fået nogle ordentlige bæredygtighedskriterier igennem for 495 millioner mennesker.
Så vil hr. Per Clausen lige om lidt sige: Jamen de kunne også være blevet endnu bedre.
Det ved hr. Per Clausen at jeg er enig i.
Men nu er de jo heldigvis dynamiske, så de bliver strammet i de kommende år.
Så jeg synes faktisk, at det her tværtimod er et flot eksempel på, hvordan Danmark kan gøre sin indflydelse gældende i EU og få noget, der ellers kunne blive noget miljømæssigt juks, til faktisk at være i orden, faktisk at være et fremskridt.
Hr. Per Clausen har stillet, jeg ved ikke hvor mange spørgsmål, og der har været gode mennesker i gang med at give gode svar på dem, men det hjælper jo tilsyneladende ikke.
Men lige til sidst vil jeg nu godt slå fast, at når hr. Per Clausen står og bringer fødevarer ind i det, må vi bare sige, at det, den her lov drejer sig om, er – og det kommer oven i købet til at tælle med dobbelt effekt – at når man vælger de bæredygtige biobrændstoffer, altså det, der er produceret på slagteriaffald, på halm og på alle mulige andre affaldsprodukter, er det det, den her lov ligesom inviterer til.
At det så får hr. Per Clausen til at sige, at det formentlig er negativt, er jo næsten en tilståelsessag.
Hr. Per Clausen kan alligevel ikke få sig selv til at sige, at det er negativt.
Mon ikke, der er en slags antydning af, at hr. Per Clausen grundlæggende godt ved, at det her går i den rigtige retning.
Hr. Per Clausen ville gerne have haft det endnu mere i den rigtige retning, det har han så lov til, men det er nu lidt ærgerligt, at hr. Per Clausen springer i målet, når det gælder den enighed, der ellers havde været om, at biobrændstoffer skal være bæredygtige, for han tør ikke tage et medansvar, for tænk nu, hvis det ikke er perfekt, men bare godt.
Per Clausen (EL), 2009-05-29:
Og det ville vi da også have gjort i det her tilfælde, men jeg synes jo, at det interessante er, at klimaministeren ikke stiller sig herop og siger med sikkerhed i stemmen, at den her lov vil føre til et reduceret CO2-udslip på globalt plan.
Det kan jeg godt forstå at hun ikke gør, for det er fuldstændig korrekt, som jeg siger.
Hvis man læser de høringssvar, der er kommet, og hvis man læser ministerens egne svar, er det mest sandsynlige, at det fører til et øget CO2-udslip globalt set.
Men i øvrigt, som ministeren også har svaret på i et spørgsmål, jeg har stillet, er det jo fuldstændig ligegyldigt, for det her forslag handler jo bare om, at Danmark skal opfylde sine internationale forpligtelser.
Der er det jo fuldstændig ligegyldigt, om man så påfører andre øget CO2-udslip, og det er jo det absurde i det her.
Tina Petersen (DF), 2009-05-29:
Jeg skal prøve at lade være med at gøre debatten lang, men blot bede ministeren bekræfte, at der med det her lovforslag sikres, at forsøgsmøller for fremtiden ikke opstilles uden lokal accept, og at det sker med langt større hensyntagen til de mennesker, der risikerer at få meget store vindmøller placeret tæt på deres ejendom.
Dansk Folkeparti ønsker således ikke gentagelser af det langvarige og kedelige forløb, som man så i Kappelsagen, hvor 180 m høje vindmøller blev projekteret uden lokal inddragelse, ganske vist på land, men sager som denne skal undgås i fremtiden, da de også påvirker lokalsamfundet negativt.
Connie Hedegaard (KF), 2009-05-29:
Der skal allerede i dag lægges vægt på, at man lokalt bliver hørt og sådan noget, når vi taler om de her projekter; det gælder allerede i dag.
Så det, vi gør endnu tydeligere med det her, er, at man, hvis der er, lad os sige to forskellige, der er interesserede i det samme projekt, fremover også skal tillægge det vægt, at det ene projekt frem for det andet har lokal forankring. Så det her er altså et ønske om at styrke den lokale forankring.
Det er det, man ikke kan i dag, og det er det, man vil kunne fremadrettet, og på den måde håber jeg at det, fru Tina Petersen ønsker, kan være opfyldt.
Men allerede i dag skal der jo være VVM osv., så de lokale bliver hørt.
Hidtil har man bare haft to forskellige projekter, og så har man ikke kunnet lægge vægt på, hvis folk var meget enige om et bestemt projekt lokalt.
Det bliver nu et af flere kriterier, der skal tages hensyn til.
Det er ikke det eneste kriterium, men det er et af de kriterier, og det er det nye i det her.
Julie Rademacher (S), 2009-05-29:
Er det ikke træls, at vi skal have den her diskussion nu?
Kan vi ikke godt indgå en eller en kontrakt, hvor vi så bliver enige om, at vi alle sammen stemmer for vores beslutningsforslag nu og her, og så skal vi nok som ligestillingsordførere fra oppositionen lade være med at sige meget mere?
Desværre tror jeg ikke på, at det bliver tilfældet, og derfor bliver vi jo nødt til at påpege, at vi gerne vil have et ligestillingsudvalg.
Selv Folketingets formand sagde mellem jul og nytår, at han gerne ville diskutere ligestilling.
Men hvorfor er det så, at vi ikke kan få lov til at få et ligestillingsudvalg?
Det undrer jeg mig virkelig, virkelig meget over.
Så en gang til vil jeg godt spørge: Hvad er det, man er så bange for?
Bangebukse i den borgerlige lejr, kom nu ud.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-05-29:
Jeg har virkelig undret mig over, hvad der er argumenterne for, at man stemmer imod det her.
Jeg synes, det er så mærkeligt.
Det eneste argument, jeg har kunnet hive ud af den borgerlige lejr, er, at man synes ligestillingen er så vigtig, at den ikke skal placeres i et udvalg.
For ligestillingen er så vigtig, at vi alle sammen skal tænke på den.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Venstres ordfører, om vi skal nedlægge Miljøudvalget.
For jeg synes, at miljø er rigtig, rigtigt vigtigt, og jeg synes, det er vigtigt, at vi alle sammen tænker på miljø, ikke kun dem, der sidder i Miljøudvalget.
Så skal vi nedlægge Miljøudvalget, fordi det er så vigtigt?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2009-05-29:
De befinder sig på to niveauer.
Det overordnede niveau er, at nu, hvor Præsidiet har igangsat et stykke arbejde om udvalgsstrukturen i Folketinget, mener vi, at det her spørgsmål skal indgå i det arbejde.
Det er det overordnede.
Det underordnede synspunkt er, som jeg også sagde i min første tale, at ligestillingsspørgsmålet er universelt.
Det går ind på lige fod med menneskerettigheder, frihedsrettigheder osv., og det er noget, alle udvalg skal interessere sig for.
Det skal ikke isoleres til, at det er en lille nørdet gruppe, der skal sidde i et bestemt udvalg og arbejde med det spørgsmål.
Det er det underordnede spørgsmål.
Men vent nu, til vi får set på det i den store sammenhæng i det arbejde, som Præsidiet har igangsat.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-05-29:
Jeg kan jo på den baggrund konkludere, at Venstres ordfører mener, at ligestilling er betydelig vigtigere end miljø.
For argumentet er her, at vi ikke må få lov til at få et ligestillingsudvalg, fordi det er så vigtigt, at alle folketingsmedlemmer skal tænke på det hele tiden.
Jeg kan forstå, at det samme ikke gælder for miljø.
Jeg ville jo mene, at miljø er et meget, meget vigtigt område, som det er nødvendigt at vi tænker ind i alle sammenhænge.
Men selv om miljø er nødvendigt og vigtigt at tænke ind i alle sammenhænge, giver det stadig væk god mening, at der er et udvalg, der beskæftiger sig med det, der koncentrerer sig om det og sørger for, at der faktisk blive fulgt til dørs, når der kommer gode ideer.
Det samme vil jeg mene gør sig gældende for ligestilling, men jeg kan forstå på Venstres ordfører, at miljø slet ikke kommer i nærheden af at være så vigtigt som ligestilling, for ellers ville miljø være for vigtigt til, at det behøvede et udvalg.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2009-05-29:
Det har den tidligere ordfører, fru Inger Støjberg, inden hun blev minister.
Det fremgår også helt tydeligt af den ordførertale, som fru Inger Støjberg holdt ved førstebehandlingen, at hun har læst forslaget.
Jeg har også læst det adskillige gange.
Jeg mener også, at jeg har forstået, hvad der står i det, men vi mener stadig væk helt overordnet, at vi bør afvente det arbejde, som Præsidiet har igangsat om udvalgsstrukturen i Folketinget.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-05-29:
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, om der ligesom er ved at udvikle sig sådan en linje i regeringens tilgang til ligestillingsspørgsmålet, for nu har vi jo faktisk lige hørt, at regeringen er i færd med at nedlægge ligestillingsafdelingen – den afdeling, der ellers har stået for den koordinerende, tværgående indsats i statsadministrationen på ligestillingsområdet – netop med argumentet om, at der skal være en central departemental afdeling, der koordinerer det tværgående arbejde omkring den ligestilling, som alle ministerier jo alligevel har ansvaret for også samtidig at arbejde med.
Er det den tankegang, der ligger bag det – og som hr. Flemming Damgaard Larsen har været heroppe og fortælle om – og som gør, at man nu er i gang med at nedlægge ligestillingsafdelingen og gøre den til et underkontor under Arbejdsmarkedsstyrelsen?
Og er det så, fordi man netop siger: Vi behøver ikke at have en central afdeling, der koordinerer og laver det tværgående arbejde, tager det seje træk med at koordinere ligestillingsindsatsen og sørger for, at det, vi kalder mainstreaming, rent faktisk bliver praktiseret i de andre ministerier?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2009-05-29:
Jeg ved ikke, hvilke overvejelser regeringen har gjort sig med hensyn til at indrette sig på området.
Det, jeg ved noget om, er, hvordan vi bedst kan indrette os her i Folketinget for at fremme ligestillingen og mange andre tværgående forhold.
Og det er det, man er ved at se på i det arbejde, som Præsidiet har igangsat.
Det synes jeg vi skal afvente og så få en grundig drøftelse af det på det tidspunkt.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-05-29:
Grunden til, at jeg drager den parallel, er jo netop, at når vi stiller det her forslag om et ligestillingsudvalg, er det jo parallelt, fordi vi også synes, det er fantastisk vigtigt at have en ligestillingsafdeling, som foretager det koordinerende og tværgående arbejde i regeringens arbejde.
Den parallel drager vi til Folketinget og siger: Har vi ikke også brug for et udvalg, der kan se på tværs, der kan tage den koordinerende rolle og sørge for, at ligestilling rent faktisk bliver indarbejdet på de andre områder?
Vi synes, det halter.
Hvad synes Venstre?
Vi har ikke fået et klart svar fra hr. Flemming Damgaard Larsen: Går Venstre egentlig ind for, at vi skal have et ligestillingsudvalg?
Nu siger man, at det er parkeret osv., men hvordan vil Venstre forholde sig til det her forslag, når det nu skal drøftes fremad i processen?
Synes Venstre, at det er en god idé eller ej?
Eller vil hr. Flemming Damgaard Larsen bare have, at det stadig væk skal være sådan lidt spredt fægtning?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2009-05-29:
Det, Venstre synes, er, at vi skal fremme ligestillingen.
Alt det andet, vi har talt om, er, hvilke redskaber vi skal bruge i den anledning.
Der er det, jeg siger: Nu er Folketinget i gang med at se på, hvordan vi kan få den mest hensigtsmæssige udvalgsstruktur her i Tinget, og der skal det så bygges ind, således at vi kan få fremmet ligestillingen mest muligt.
Lone Dybkjær (RV), 2009-05-29:
Jamen jeg synes da, det er helt fint, at det her indgår i arbejdet – man kunne jo sådan set godt have vedtaget det og så alligevel have kigget på en overordnet reform, for så havde man ligesom ligestilling på dagsordenen.
Det, som har været oplevelsen hos os, der har arbejdet med det her, i alle diskussionerne, er, at man ikke engang gider læse forslaget.
Ja, sådan er realiteterne, og det kan jeg rolig sige, for dagens ordførere har jo ligesom ikke været involveret i den her diskussion om ligestillingsudvalget før frem til den her dag, og det er jo fint nok.
Så appellerer jeg bare meget til, at man læser forslaget, og at man læser argumenterne for forslaget – og det har jeg ikke oplevet at regeringspartierne og Dansk Folkeparti for alvor har gjort – for ellers kommer vi i hvert fald ikke videre.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-29:
Når vi fra Socialdemokratiets side har valgt at give støtte til Enhedslistens forslag, så er det, fordi vi var ude at foreslå, at man kunne indføre en svinepant, og det syntes nogle var en god idé, mens andre syntes, det var en dårlig idé, og at det var i strid med EU-retten osv.
Det her er så et forslag, som hr. Per Clausen fra Enhedslisten har brygget videre på.
Det er så blevet til et spørgsmål om, hvorvidt man kan indføre en miljøafgift, så vi kan undgå det, som hr. Per Clausen også var inde på, nemlig at sende 8 millioner grise ud af landet, hvilket ud fra et dyrevelfærdsmæssigt synspunkt er ganske uacceptabelt.
Hvis vi kunne beholde hele den produktion herhjemme i Danmark, ville vi også kunne styrke beskæftigelsen.
Adskillige slagterier er lukket, 2.700 slagteriarbejdere har allerede på det seneste forladt branchen.
Så det er i et forsøg på at gøre noget, at vi siger ja til det her.
En af de ting, jeg betingede mig ved førstebehandlingen, var, at vi fik ministeren til at undersøge, om det her var i strid med EU-retten, og vi har fået et svar på det ene spørgsmål, der er blevet stillet, og det svar er i hvert fald af en sådan karakter, at det er muligt at brygge videre på det.
Hvis nu Dansk Folkeparti havde taget sig sammen her i dag, ligesom vi har set ved de to foregående forslag, så kunne vi have presset regeringen for at få dem til at komme med et forslag, der begrænser den transport, som foregår nu, og som jeg også forstår at Dansk Folkeparti er imod.
Derfor er det jo underligt, at man, når man har en mulighed for at gøre en forskel og er enig i politikken, så ikke støtter det.
Men det er dog utroligt, at et parti, der stort set er imod alt, hvad der kommer fra EU, er det parti, der i dag står som værn for EU-retten og bruger den begrundelse, at det er i strid med EU-retten.
Det er da fantastisk, at man ikke vil være med til at bruge muligheden for at præge udviklingen og presse regeringen til at komme med et forslag, der ud fra et dyrevelfærdsmæssigt synspunkt, som vi flere gange i dag har hørt at man lægger vægt på, sikrer, at vi kan holde produktionen herhjemme, og sørger for, at grisene bliver slagtet på nærmeste slagteri.
Jeg skal dybt beklage, at Dansk Folkeparti har indtaget det standpunkt her i dag.