runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2010-12-17:
Altså, det er klart, at man ved nogle af de første scannere kunne se rimelig meget, men det, der også er blevet præciseret, er jo, at Datatilsynet kommer til at godkende, hvordan det kommer til at se ud, ligesom der i udvalgsbehandlingen er svaret på, at der ikke må være sundhedsskadelige virkninger ved de her kropsscannere.
Jeg synes, det er et problem, at den socialdemokratiske ordfører ikke vil forholde sig til, at man med det her lovforslag giver frit valg.
Man giver både kvinder og mænd mulighed for at vurdere, om de vil have en person til at foretage kropsvisiteringen, eller om de fremadrettet hellere vil have, at det foregår ved en kropsscanner, og det frie valg synes jeg egentlig det er væsentligt at man giver både kvinder og mænd.
Men jeg ved, at der er rigtig mange kvinder, som egentlig gerne ville have den mulighed, at man kunne vælge mellem, om man fysisk vil kropsvisiteres, eller om man kan gå igennem en kropsscanner, ligesom de allerede på nuværende tidspunkt kan det i nogle andre lande.
Det er måske sådan, at man, når man som folketingsmedlem, der er valgt i provinsen og flyver ret meget, også har den mulighed, at man kommer til at tale med rigtig mange pendlere i det her land, herunder en del kvinder, som egentlig gerne ville have det frie valg, og det kan jeg forstå at Socialdemokraternes ordfører ikke synes skal eksistere i Danmark.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-17:
Jeg kan bekræfte, at jeg selvfølgelig vil orientere Skatteudvalget om det.
Men jeg gentager det gerne og slår fast, at Skatteudvalget bliver orienteret, ligesom jeg sagde det under førstebehandlingen, og derfor var det helt unødvendigt at komme op på talerstolen, men jeg gør det gerne.
Line Barfod (EL), 2010-12-17:
Men det, der kom tydeligt frem på konferencen – også fra KL’s repræsentant – var, at der er en række forudsætninger, som de stadig væk sidder og arbejder med.
Det har vist sig, at de gamle tal, som man har baseret lovforslaget på for par år siden, for, hvor meget der kunne spares, ikke længere passer, fordi kommunerne allerede har sparet en del på administration.
Det har vist sig, at der faktisk ikke er særlig mange ansatte, der har tænkt sig at følge med over.
Hvem er det, der skal sikre, at pensionisterne får deres pension, og at alle de mange lejere får deres boligstøtte?
Det havde KL ikke noget svar på.
Og det har vi ikke hørt noget svar på endnu fra Venstre.
Jeg håber meget, at Venstres ordfører også går op som ordfører, så vi får lejlighed til at spørge Venstres ordfører om det.
Erling Bonnesen (V), 2010-12-17:
Vil Enhedslistens ordfører bekræfte, at kommunernes repræsentant også sagde: Ja, det er, som det altid er i sådan nogle sager; man går igennem nogle forskellige forudsætninger, får det handlet af og finder et resultat?
Vil Enhedslistens ordfører bekræfte, at det også fremtrådte tydeligt på konferencen, at det finder vi ud af?
Line Barfod (EL), 2010-12-17:
Der er mange ting, man kan finde ud af i et forhandlingsforløb, men spørgsmålet er jo, om man når at få det afklaret, inden det skal virke i praksis.
Det er jo det, Venstres ordfører ikke vil svare på: Hvordan kan vi være sikre på, at det her fungerer, når folk skal have udbetalt deres pension?
Det har vi ikke kunnet få noget svar på.
Det kunne KL’s repræsentant ikke svare på på høringen, det har Venstres ordfører ikke svaret på her: Hvordan er vi – når man haster det her igennem – sikre på, at de pensionister, der skal have deres pension til at betale deres husleje, til at betale deres mad, også får deres penge?
Hvordan vil man sikre, at de ansatte er der til at lave de beregninger?
Hvordan vil man sikre, det kommer til at fungere?
Det kan vi ikke få noget svar på fra Venstre, og jeg håber altså stadig, at Venstres ordfører eller ministeren vil gå på talerstolen og fortælle, hvordan man vil garantere, at det her kommer til at virke.
Og her er det altså ikke bare penge, det drejer sig om, her er det mennesker, der kommer i kæmpeproblemer.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-17:
Jeg tror, at de, der fulgte debatten om kommunalreformen for nogle år tilbage, måske vil undre sig lidt over det, der diskuteres her nu, for pointen med, at de nye store kommuner skulle have præcis den størrelse, de fik, var jo, at de skulle kunne løfte og administrere deres opgaver på den mest rationelle måde.
Det, man egentlig ikke ønskede, var sådan nogle fælleskommunale systemer, for det var bedre, at der ligesom var bedre kommunale enheder.
Det kan godt være, at det er en god idé, og at det er en rationel måde at gribe udbetalingen af diverse ydelser an på, det mener vi ikke man kan afvise på det foreliggende grundlag.
Men til gengæld må man sige, at der hen over processen med lovforslaget er rejst så mange og betydelige usikkerhedsmomenter i det, at der virkelig er grund til at stoppe op og overveje, om det her skal hastes igennem Folketinget her på den sidste arbejdsdag i 2010.
Det, der er helt centralt her, er jo, at det er folks livsgrundlag, vi taler om, det er det, de her mennesker lever af, og derfor er det selvfølgelig helt afgørende, at man ikke sætter sådan et skib i søen uden at vide, hvordan man præcis har tænkt sig at navigere igennem det her farvand.
Og når man så læser de svar, der er givet, er det jo helt tydeligt, at det ikke er tilfældet her.
Der er en række usikkerheder om, hvordan man vil tilrettelægge administrationen af det, og det, der for os skaber en helt central usikkerhed, er, at det ikke er lykkedes ministeren at give et svar på, hvor folk skal klage, hvis de er utilfredse med den afgørelse, der træffes i Udbetaling Danmark.
Jeg ved ikke, om hr. Erling Bonnesen er klogere og kan give svaret i dag, men som jeg læser svaret på spørgsmålet, har man ikke endnu besluttet, om de skal klage til kommunen, om de skal klage til Ankestyrelsen, om de skal klage til Udbetaling Danmark.
Ingen ved det, men det, vi bare kan konstatere, er, at man altså på et område, der er så vitalt for dem, der er berørt, er i gang med at lave et system, hvor man vil asfaltere, efterhånden som man kører frem på vejen.
Men når man ikke engang i forbindelse med vedtagelsen af det her forslag er i stand til at sige, hvor borgerne skal henvende sig, hvis de kommer i klemme, så er det lovsjusk, så har man ikke gjort sit forarbejde godt nok, og så burde man vente og få de ting bragt i orden, så borgerne ved, hvad de har at regne med, inden man begynder at eksperimentere med udbetalingen af deres ydelser.
Derfor stemmer vi imod.
Karsten Lauritzen (V), 2010-12-17:
Det er jo interessant tale fra Socialdemokraternes ordfører.
Det er mærkeligt, at Socialdemokraterne gang på gang klandrer skatteministeren og SKAT for ikke at gøre deres arbejde ordentligt, og når SKAT og skatteministeren så beder om redskaber til at udføre den kontrol, der er nødvendig, vil man ikke være med; så er det et stort problem.
Jeg bliver nødt til at spørge Socialdemokraternes ordfører, om det ikke er korrekt, at det, der er tale om her, jo ikke er, at alle passagerer skal sikkerhedsscannes i en bodyscanner.
Der er tale om de tilfælde, hvor SKAT, altså toldkontrollen, vurderer, at der er nogle, der kan have behov for et ekstra tjek for narkotika eller andet, og at man så i stedet for at gøre det på den måde, som man gør det i dag, kan vælge at benytte sig af de her kropscannere.
Er det ikke korrekt, at det udelukkende er den hjemmel, der er tale om her i lovforslaget?
Nick Hækkerup (S), 2010-12-17:
Det fremgår faktisk ikke eksplicit af hjemmelbestemmelsen, hvordan man har tænkt sig at anvende den.
Man kan forestille sig, at hvis den bliver anvendt på alle, vil muligheden for at kontrollere de forretningsgange, der skal være i lufthavnen, betyde længere køer osv.
For så skal man for de relativt få af den slags undersøgelser, som der er 500 af om året, have fire toldere til stede plus indkøbe udstyret osv.
Det giver en pris på hver eneste af den slags undersøgelser – uden at tage lønomkostningerne med, men alene indkøb, afskrivning, udstyr osv. – på omkring 500 kr.
Dertil kommer så lønomkostningerne osv.
Så hvis det er det, der er målet – kun den her lille gruppe – er der tale om en ekstremt ineffektiv anvendelse af det offentliges ressourcer i en situation, hvor vi jo alle sammen godt kunne tænke os at anvende ressourcerne bedre.
Karsten Lauritzen (V), 2010-12-17:
Jeg synes, at vi skylder hinanden fra Folketingets talerstol at være ærlige om den lovgivning, som ligger, og der er jo givet nogle helt præcise svar.
Det er jo udtryk for en fair bekymring at spørge: Hvad er det for en hjemmel, vi giver skatteministeren?
Det er en fuldstændig fair bekymring at have, og det er der også en række udvalgsmedlemmer der har haft, så derfor har man jo spurgt.
Og derfor har skatteministeren også svaret, i svar på spørgsmål 47 – der er stillet en lang række spørgsmål til det her lovforslag – at som det fremgår af hans svar på spørgsmål 34, vil formålet med en eventuel afskaffelse af kropsscannere være at afsløre personer, der har slugt emballage med narkotiske stoffer med henblik på indsmugling.
Jeg vil sige til hr. Nick Hækkerup, at det mig bekendt er de færreste passagerer, der mistænkes for de her ting.
Det er de færreste passagerer, SKAT i dag udtager til kontrol, og derfor vil det også være de færreste passagerer, som vil kunne blive tilbudt at komme i en kropsscanner i stedet for den nuværende procedure, hvormed det undersøges, om man har slugt emballage med narkotiske stoffer med henblik på indsmugling.
Og når SKAT så beder om nogle nye moderne redskaber, som en lang række af andre lande bruger, vil man ikke være med til det; så har man store bekymringer.
Det synes jeg helt ærligt er en smule usagligt.
Nick Hækkerup (S), 2010-12-17:
Men det, der er det interessante her, er jo hjemmelbestemmelsen, og hjemmelbestemmelsen har ingen præciseringer i retning af at sige, at det kun drejer sig om slugere, som det hedder, for hvis det gjorde det, ville vi have en helt anden diskussion.
Så ville vi have den diskussion, om der overhovedet er rimelig økonomi i det her.
Og det er der så ikke.
Altså, så kunne man bruge samfundets ressourcer meget, meget bedre.
Man kunne sikre en meget bedre kontrol for færre penge, hvis det kun var det, man ville af sted med.
Men det viser jo endnu en gang regeringens lemfældige omgang med toldkontrollen og regeringens lemfældige omgang med behovet for at sikre, at der sker en nogenlunde rimelig kontrol ved de indre danske grænser.
Når ordføreren peger på, at toldkontrollen skal kunne være bedre, skal man bare huske på, at alene ved den dansk-tyske grænse har regeringens besparelser på toldområdet betydet, at det kun er muligt at kontrollere en af de 12 grænseovergange kontinuerligt, selv om vi har en fuldstændig åben grænse for indsmugling af alle mulige ulovlige ting og sager.
Og at sige, at det her skulle være nogen løsning på det problem, er helt urimeligt.
Ellen Trane Nørby (V), 2010-12-17:
Men jeg synes, det er paradoksalt, at det kun er mandlige ordførere for oppositionen, der står heroppe og taler.
For jeg synes sådan set, det bør være en diskussion, som netop handler om den personlige frihed og den personlige integritet i forhold til, at man som kvinde kan vælge, om man vil have en tolder til at beføle og kropsvisitere en, eller om man faktisk hellere vil have det valg, at man kan gå igennem en kropsscanner.
Men jeg kan jo godt se, at det, når det kun er mænd, der er her som ordførere for oppositionen, så overhovedet ikke er et perspektiv, som man forholder sig til, nemlig at der faktisk er rigtig mange kvinder, der synes, at den måde, som kropsvisiteringen i lufthavnene foregår på i dag, er et ret stort overgreb.
Og det kan man jo også komme uden om, hvis man fremover har det frie valg mellem at kunne vælge mellem en kropsscanner og den visitering, der er i dag, og det synes jeg egentlig hører til, når vi taler om frit valg og personlig integritet.
Nick Hækkerup (S), 2010-12-17:
Hvad angår det med det kønsdiskriminerende og det med kønsaspektet, kan jeg se, at SF's ordfører har bedt om ordet, og jeg skal så ikke trække det længere med hensyn til, hvem det er, man gerne man vil have at man skal visiteres af i lufthavnen, hvilket køn det skal være; det skal vi sådan set ikke blande os i.
Det, jeg bare påpeger, er, at man bliver nødt til at forholde sig til de grundlæggende rettigheder, som krænkes, når man griber ind i den personlige integritet, og derfor er det altså vigtigt, at sådan nogle beslutninger træffes på et oplyst grundlag, og at bemyndigelsen kun gives, hvis der er sikkerhed omkring, at der også er en rimelig fornuftig afbalancering af den personlige integritet.
Vi kan jo se af nogle af de dokumenter, som efterfølgende er kommet frem i sagen, at nogle af de her røntgenbilleder klart må betragtes som værende i den kategori, at det her er en blufærdighedskrænkelse, hvor man elektronisk tager tøjet af folk.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-12-17:
Jeg undrer mig ligesom Venstres ordfører over konsistensen i Socialdemokraternes skattepolitik.
Man kan jo forstå, at Socialdemokraterne er ulykkelige over, at Danmark ikke længere har verdens højeste marginalskat, efter at den her fra nytår er blevet sænket.
Man mener, at danskerne skal brandskattes og jages ud af landet til stor skade for Danmarks økonomi, men som en eller en form for skalkeskjul for, at man ikke skal stå som et alt for erhvervsfjendtligt og alt for arbejdsfjendtligt parti, hopper man lige med på, at for udlændinge må der godt være en lavere skat.
Jeg kan slet ikke se konsistensen i det, jeg kan slet ikke se, hvem det er, man arbejder for her, hvor man går ind og vil være med til at sænke skatten for udlændinge, men insisterer på, at danskerne skal være det folk i verden, som bliver beskattet mest, det folk i verden, som får konfiskeret mest af sin indkomst.
Jeg synes, vi mangler en forklaring på det fra Socialdemokraterne – og den øvrige opposition.
Nick Hækkerup (S), 2010-12-17:
Problemet er jo ikke at sænke skatten på arbejdsindkomst.
Problemet er, at det bliver gjort på en måde, hvor det bliver pivskævt, hvor man giver til nogle få privilegerede mennesker, men fra den borgerlige fløj helt ignorerer den indsats, som gøres af helt almindelige hårdtarbejdende mennesker i det her samfund, ikke anerkender, at det er dem, der er hjernen og hjertet og næven i vores samfund, men alene sørger for at please en meget snæver lille gruppe, som man har en opfattelse af er dem, der driver vores samfund.
Den opfattelse deler vi bare ikke.
Det er derfor, vores opfattelse af, hvad det er for nogle skatter, der skal lettes, er anderledes.
Så lad mig bare sige: Det er noget impotent at høre en konservativ skatteordfører snakke om skattelettelser i en situation, hvor man lige før finansloven sagde, at det vigtigste var at få lettet selskabsskatten og komme igennem finansloven uden at få rørt selskabsskatten med så meget som en krone.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-12-17:
Når Socialdemokraterne kritiserer os for, at vi er ude på at favorisere en lille gruppe med skattelettelser, så tror jeg, Socialdemokraterne forveksler deres egen skattepolitik med den borgerlige skattepolitik.
Socialdemokraterne er ude på at favorisere en lillebitte gruppe af højt specialiseret arbejdskraft, som har høj indkomst og kommer til Danmark for at få et arbejde med høj løn.
Det er dem, som Socialdemokraterne vil være med til at favorisere skattepolitisk.
Men Socialdemokraterne er imod, at vi har sænket bund- og mellemskat, som kommer alle danskere til gode.
Alle danskere har fået en skattelettelse her fra nytår, og det er det, som Socialdemokraterne er imod.
Der er ingen konsistens i den kritik, som bliver rettet mod regeringens skattepolitik.
Den burde man rette mod sin egen skattepolitik.
Nick Hækkerup (S), 2010-12-17:
Københavns Universitet har gennemført en undersøgelse af, hvad det er, der er grundene til, at danskerne flytter til udlandet, og jeg synes, det kan være interessant for Folketinget at vide, hvad de faktuelle forhold er, i stedet for at basere sig på løse rygter og von hørensagen.
Se, grundene er som følger: For 47,1 pct.s vedkommende er det arbejdet, der betinger, at man flytter til udlandet.
For 23,8 pct. af dem, der flytter ud, er det kærlighed.
For 17,9 pct. er der andre grunde.
For 5,3 pct. er det for at læse.
Og prøv så at lægge mærke til: For 2,4 pct. er det økonomiske grunde, altså skatten.
Helge Adam Møller (KF), 2010-12-17:
Jamen det er hr. Nick Hækkerup, der siger, at almindelige hårdtarbejdende danskere ikke har fået del i skattelettelserne.
Så spørger jeg bare: Er en sygeplejerske og en tømrer ikke almindelige hårdtarbejdende danskere?
Hvis man tager en sygeplejerske, der er gift med en tømrer – eller omvendt – og de har to børn, kan man se, at de har fået en skattelettelse under denne regering på 2.600 kr. om måneden, altså 31.000 kr. om året.
Synes hr. Nick Hækkerup ikke, at en skattelettelse på 31.000 kr. om året er ganske godt for en hårdtarbejdende dansk familie?
Nick Hækkerup (S), 2010-12-17:
Sandheden er jo, hvis man vil gøre det regnestykke op, at man så bliver nødt til at sige: Hvad er det så for nogle afgifter, den her familie med børnene i øvrigt skal betale?
Og regner man dem ind, vil skattelettelsen være helt marginal i modsætning til den skattelettelse, som er givet til den lille procentdel af befolkningen, som tjener allerallermest: bankdirektørerne osv.
Det er jo dem, der har fået de store skattelettelser.
Når man så oven i købet til det lægger, at de to børn, som hr. Helge Adam Møller nævnte før, kommer til at gå i en daginstitution med ringere åbningstid, flere lukkedage, dårligere normeringer eller i en folkeskole med uopdaterede lokaler, med høje klassekvotienter, med manglende efteruddannelse til personalet osv., tror jeg, man må sige, at de stort set kun har fået en lang næse.
Helge Adam Møller (KF), 2010-12-17:
Jeg kan konstatere, at når hr. Nick Hækkerup synes, at en skattelettelse på 31.000 kr. om året for en ganske almindelig dansk gennemsnitsfamilie er en lang næse, tror jeg, der er mange almindelige familier, der vil håbe, at Socialdemokratiet vil tildele dem to eller tre lange næser.
Peter Juel Jensen (V), 2010-12-17:
Jeg skal på Miljø- og Planlægningsudvalgets vegne meddele, at udvalget, efter at lovforslaget ved andenbehandlingen blev henvist til fornyet udvalgsbehandling, har behandlet dette i et møde.
Jeg kan herefter oplyse, at et flertal bestående af Venstre, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkepartis medlemmer af udvalget indstiller lovforslaget til vedtagelse uændret, mens et mindretal bestående af Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti, Radikale Venstre, Enhedslisten og IA's medlemmer af udvalget indstiller lovforslaget til forkastelse.
Nick Hækkerup (S), 2010-12-17:
Når ordføreren siger, jeg ikke svarede på spørgsmålet, så bliver jeg nødt til at sige, at det gjorde jeg, for det, der var ordførerens spørgsmål, var ikke det, han så valgte at spørge om i anden omgang, men spørgsmålet om, hvad der betinger udflytning.
Og det, der betinger udflytning, er altså en lang, lang række af andre faktorer end marginalskattetrykket, som jo i øvrigt med en kommende S-SF-RV-regering vil komme til at ligge under det, som var marginalskattetrykket, da vi havde Anders Fogh Rasmussen som statsminister.
Mads Rørvig (V), 2010-12-17:
Jeg er glad for, at jeg ikke er den eneste, der har synspunktet om, at høje marginalskatter er en udfordring for det danske velfærdssamfund fremadrettet.
Man kan jo bare slå op i vismændene seneste rapport og læse deres vurdering af, hvad udfordringerne er for det danske samfund på sigt.
Jeg har stadig væk ikke fået nogen forklaring på, hvad det er, der gør, at hr. Nick Hækkerup vurderer, at højt uddannet udenlandsk arbejdskraft agerer på en anden måde end højtuddannet dansk arbejdskraft.
Det er jo præcis det samme: Man er meget følsom over for de øverste marginalskatter, og man er meget følsom over for, hvad der sker internationalt på arbejdsmarkedet.
Og jeg ønsker stadig væk svaret på, hvad det er, der gør forskellen, og hvorfor det er, man ikke vil anerkende, at høje marginalskatter er en udfordring i Danmark, ligesom det er i udlandet.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-12-17:
Det her lovforslag, som vi tredjebehandler, handler om, at man skal opfylde en optjeningspligt for at få børnefamilieydelse.
Baggrunden for lovforslaget er jo egentlig dette: I EU har vi fri bevægelighed, og vi kan f.eks. få en polak til Danmark, som efter meget, meget kort tid har ret til at få børnefamilieydelse.
Intentionen om at gøre noget ved det støttede SF i forbindelse med førstebehandlingen, og vi støtter egentlig stadig væk intentionen.
Det, der er problematikken her, er, at det, ved at udvalget har stillet nogle spørgsmål om, hvordan det forholder sig i forhold til flygtninge, har vist sig, at det forholder sig sådan, at de også skal optjene ret til børnefamilieydelse.
Optjeningen skal ske over 2 år, før man har fuld ret til børnefamilieydelse.
Det synes vi i SF er rigtig, rigtig uheldigt.
Det er sådan, at vi heldigvis, var jeg lige ved at sige, ikke er de eneste, der synes, det er uheldigt.
Dansk Flygtningehjælp har i et høringssvar, som de har afsendt den 6. december, og som desværre kom til Folketingets Skatteudvalg noget senere, faktisk sat spørgsmålstegn ved, om det her lovforslag er i overensstemmelse med flygtningekonventionen.
Vi synes i SF, det er rigtig uheldigt, at vi har fået det her høringssvar så sent, og at der ikke har været en særlig god behandling af forslaget.
Jeg har så sent som lige før her i salen læst skatteministerens kommentarer til høringssvarene, og de rejser jo også en masse spørgsmål.
Og det er rigtig ærgerligt, at vi ikke har mulighed for gennem udvalget at få det her behandlet på en ordentlig måde.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-12-17:
Det Radikale Venstre kan ikke medvirke til gennemførelse af dette lovforslag.
Dels kan der opstå problemer i forhold til EU-retten, hvad angår reglerne for vandrende arbejdstagere – jeg siger ikke, at der gør det, men det kan der – dels kan der opstå problemer i forhold til flygtningekonventionen.
I henvendelsen fra Dansk Flygtningehjælp siges det ret tydeligt, at lovforslagets gennemførelse vil være i strid med flygtningekonventionen.
Jeg har især hæftet mig ved det synspunkt, som er fremført af Dansk Flygtningehjælp, og jeg citerer fra henvendelsen: »Som anført tidligere var andre sociale ydelser, herunder børnefamilieydelsen, en del af lovgiverens argumentation for, at indførelse af starthjælp i 2002 ikke var i strid med flygtningekonventionen.«
Der er her rejst ganske alvorlig tvivl, og det i sig selv er tilstrækkeligt til, at Det Radikale Venstre ikke kan stemme for forslaget.
Jeg så i går, at regeringen nu ville gøre et stort anslag mod fattigdommen, og det kan vi da kun hilse velkommen, men jeg forstår, at man først skal skaffe sig nogle flere, før man tager fat.
Dernæst kommer, at lovforslaget her i økonomisk henseende er et mærkeligt misfoster.
Det er engangsudgifter.
Dertil kommer så årlige driftsudgifter, som jeg med det hele inklusive forrentningen af de 28 mio. kr. opgør til 3,5 mio. kr. om året.
Og når ordningen så er fuldt indkørt og kommunernes sagsbehandlere er instrueret og edb-systemerne er på plads, sparer man på årsbasis et sted mellem 25 og 30 mio. kr. ud af et samlet beløb til børnefamilieydelse på 14,6 mia. kr.
Det er derfor ikke et rimeligt forslag set i lyset af almindelig sund fornuft.
Så dels er der altså mulighed for, at forslaget strider imod internationale forpligtelser, dels er det, der kommer ud af det meget skrigeri, ikke umagen værd.
Jeg synes, det er forkert lovgivning at bebyrde den offentlige administration med en ordning af denne type, som koster så meget, i forhold til hvad man får ud af den.