runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2013-02-19:
Jamen jeg kan forstå, at Venstres ordfører jo er voldsomt begejstret for takststigningsloftet, og det er nærmest omdrejningspunktet, når vi snakker takster og prisniveau i den kollektive trafik, fair nok.
Og Venstres ordfører anser det for at være et effektivt værn mod prisstigninger.
Samtidig brokker – eller hvad vi skal kalde det – Venstres ordfører sig over eller henviser til, at priserne i den kollektive trafik er steget to gange.
Jamen det er de jo netop på grund af takststigningsloftet, så jeg synes ikke lige, der er en sammenhæng i argumentationen der, vil jeg sige til hr. Kristian Pihl Lorentzen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2013-02-19:
Der er en fantastisk god sammenhæng, for hvis hr. Henning Hyllested havde hørt efter, ville han have hørt, at det jo er sagt i sammenhæng med, at nogen er gået ud i valgkampen – og det var jo fru Helle Thorning-Schmidt, den nuværende statsminister, og hr. Villy Søvndal, den nuværende udenrigsminister, der prydede et oplæg, der hed »Fair Forandring« – og lovede, at taksterne ville falde med henholdsvis 20 og 40 pct., også i myldretiden.
Og det, der er sket efter valget, er, at taksterne er steget to gange.
Det har vi ikke noget problem med i Venstre, for det er i overensstemmelse med takstloftet, som vi er garanter for.
Der er tusindvis af forventningsfulde pendlere i København, Aarhus og alle mulige andre steder, som er dybt skuffede over, at det valgløfte ikke er blevet indfriet.
De har så måttet opleve, at taksterne er steget to gange.
Det står vi på mål for, for det var det, vi gik til valg på.
Vi vil ikke bruge massive skattekroner på at sænke taksterne kunstigt i den kollektive trafik.
Vi vil hellere bruge de penge, vi kan skrabe sammen, til fremadrettede investeringer, også i den kollektive trafik.
Henning Hyllested (EL), 2013-02-19:
Det er jo klar tale.
Det betyder, kan jeg forstå på Venstres ordfører, at Venstre finder, at det nuværende prisniveau i den kollektive trafik er o.k., og at det er o.k., at brugerne af den kollektive trafik, herunder de pendlere, som jeg kan forstå at Venstres ordfører har en veneration for, kan se frem til kommende prisstigninger hvert evig eneste år i henhold til det takststigningsloft, som jo er omdrejningspunktet for Venstre.
Så vil Venstres ordfører bekræfte dette, nemlig at brugerne af den kollektive trafik i årene fremover, og især da hvis Venstre kommer tilbage til regeringsmagten, kan se frem til stigende priser i den kollektive trafik hvert evige eneste år i januar?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2013-02-19:
Nu er hr. Henning Hyllested inde på ønsketænkning, som jeg kan tilslutte mig, nemlig at Venstre kommer tilbage til magten.
Men jeg kan bekræfte, at vi holder fast i takstloftet som vores politik.
Det var da ønskeligt, at man havde en kæmpestor pose penge til at sænke taksterne med, men det har vi bare ikke.
Og vi skal bare tænke på, at hver gang vi sænker taksterne, er det andres penge, der skal bruges til det.
Der skylder Enhedslisten og andre jo at fortælle, hvem der skal betale gildet.
Skal det være de bilister, som i forvejen plukkes for over 40 mia. kr. om året, og som er fuldstændig afhængige af deres bil for at kunne passe deres arbejde eller uddannelse?
Eller er det skatteyderne, som i forvejen har et af verdens højeste skattetryk?
Så når man går ud og lover sådan noget, må man også pege på, hvem der skal betale regningen.
Derfor siger Venstre åbent og ærligt: Vi holder fast i takstloftet, som gør, at taksterne ikke stiger mere end det, som folks lønninger og det almindelige prisniveau i samfundet udvikler sig med.
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-02-19:
Med forespørgslen her er jeg blevet bedt om at redegøre for, hvad regeringen har tænkt sig at gøre for at opfylde løfterne til vælgerne om at nedsætte priserne på den kollektive transport.
Som det sikkert er anmelderne af forespørgslen bekendt, har regeringen sammen med Dansk Folkeparti og Enhedslisten indgået aftalen om bedre og billigere kollektiv trafik.
Heri afsættes årligt mere end 600 mio. kr. til takstnedsættelser i den kollektive trafik.
Aftalen sikrer takstnedsættelser i form af en takstnedsættelse på 20 pct. uden for myldretiden, et nyt ungdomskort, introrabat på rejsekort, øgede muligheder for prisdifferentiering hos togoperatørerne og rabat for særlige passagerer i fjernbusserne.
Hver især bidrager dette til billigere billetter i den kollektive trafik og gør det mere attraktivt for flere danskere at bruge den kollektive trafik.
Det betyder, at flere rent faktisk vælger at bruge den, hvilket selvfølgelig også er i tråd med regeringens politik.
Jeg vil gerne knytte et par kommentarer til takstnedsættelserne uden for myldretiden og det nye ungdomskort.
Takstnedsættelser uden for myldretiden er målrettede takstnedsættelser, der sikrer, at vi med de til rådighed værende midler får den størst mulige effekt.
er med til at give en effekt, og vi har faktisk kunnet regne ud, at det vil betyde noget i retning af en passagervækst på 3-4 pct.
Jeg er også meget glad for det nye ungdomskort.
Ungdomskortet er kort fortalt det tilbud, som de fem partier giver de unge, og det sikrer, at unge på ungdomsuddannelserne og studerende på de videregående uddannelser får en billigere og mere attraktiv kollektiv trafik.
For den enkelte er det et godt tilbud, og jeg tror også på, at det vil have en positiv effekt for samfundet.
Jeg er selvfølgelig også tilfreds med den interesse, som forespørgerne udtrykker ved at have rejst denne forespørgselsdebat.
Jeg kan bare konstatere, at det ikke er et spørgsmål, der blev ofret så meget opmærksomhed på, da de selv havde regeringsansvaret, men som det er alle bekendt, er det sådan, at der er større glæde i himlen over 1 omvendt synder end over 99 retfærdige.
Erling Bonnesen (V), 2013-02-19:
Tak for det.
I forhold til Natur- og Landbrugskommissionen er det jo sådan en lille smule pudsigt, at den diskussion er vendt 180 grader.
For når vi andre fra oppositionen nogle gange sådan undervejs i arbejdet måske har haft nogle ting, vi gerne ville have sat på dagsordenen, så har det ikke kunnet lade sig gøre, nej, så skulle det vente på Natur- og Landbrugskommissionen.
Det kan jeg også forstå på nogle af de udtalelser, fødevareministeren selv har fremsat, altså at der er god grund til at få set på det.
Så har jeg sådan undret mig en lille smule.
Hvis man prøver at tage den sidste del ind i debatten, som ministeren har påpeget her, er der nogle andre muligheder.
Der er det her dårlige vejr, som gør, at man enten ikke har kunnet udlægge nok efterafgrøder, eller at nogle af dem er blevet skadet.
Det er da sådan set underligt, som jeg flere gange har været inde på under debatten her: Når det er sådan, at miljøet ikke bliver påvirket eller skadet, hvorfor vil man så ikke give landmanden muligheden for at gødske sine afgrøder?
For det er sådan set det, det handler om.
Mette Gjerskov (S), 2013-02-19:
Jeg ved ikke, hvad det er, ordføreren taler om.
Det var jo ordføreren, der syntes, at det her også skulle lægges over i Natur- og Landbrugskommissionen, på trods af at det er noget, der kan sættes i værk med det samme og bare handler om at lukke et hul i den nuværende lovgivning.
Det synes jeg er noget mærkeligt noget.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg ikke mener, at det her er en ekstra byrde.
Det her handler alene om, at man både i våde og tørre efterår får reduceret den mængde kvælstof, man nu engang skal reducere med.
Erling Bonnesen (V), 2013-02-19:
Jamen hvis vi så springer polemikken over, som vi var inde på i forhold til Natur- og Landbrugskommissionen, og så kommer vi helt ind til kernen, er det så ikke underligt, at når det ikke skader miljøet, vil man ikke give landmanden lov til at gødske afgrøderne, så de kan få bare nogenlunde det, som de, om jeg så må sige, skal have for at udvikle sig?
Er det ikke underligt, at selv om det ikke skader miljøet, vil man ikke give landmanden mulighed for at gødske sine afgrøder?
Det spørgsmål har jeg stillet flere gange, og jeg har endnu ikke fået det besvaret.
Det er derfor, man nok ud i en polemisk debat i stedet for.
René Christensen (DF), 2013-02-19:
Det, jeg egentlig gerne vil spørge ministeren om, er den her nultolerance, der skal være.
Som jeg tidligere har sagt, mener Dansk Folkeparti selvfølgelig, at loven skal overholdes.
Og jeg er sådan set enig med ministeren i, at det er værd at diskutere, når der er givet 7.000 dispensationer.
Det er jeg faktisk enig i.
Men spørgsmålet er, om diskussionen skal munde ud i, at man skal lave en lovændring.
Og det havde været en interessant diskussion at tage, når Landbrugskommissionen kommer med sine anbefalinger, altså hvordan kan vi komme ud over det her, så vi ikke kommer til at se, at vi skal give de her mange dispensationer år efter år?
Men er det ministerens holdning, at der sådan fremadrettet skal være nultolerance i lovgivningen på de her områder?
Mette Gjerskov (S), 2013-02-19:
Jeg kan simpelt hen slet ikke forstå, hvordan man kan kalde det nultolerance, når hver enkelt landmand har seks forskellige valgmuligheder.
Da hr. René Christensen selv var med til at gennemføre randzoneloven, drejede det sig om randzoner, slut!
At kalde det nultolerance, ligger helt uden for min begrebsverden.
René Christensen (DF), 2013-02-19:
Det lyder flot at stå og sige, at der sådan er seks forskellige redskaber at vælge mellem.
Der er lidt forskellige muligheder, og når man har rigtig skidt vejr, kan man plante efterafgrøder et andet sted, hvor det sikkert har været lige så skidt vejr, ellers så skal man i hvert fald ud på et marked, der måske ligger langt væk.
Den mulighed er måske sådan mere en mulighed, der er på papiret.
Jeg er enig med ministeren i, at der er lagt nogle muligheder ind, og man kan nok også planlægge sig ud af det på en eller anden vis.
Men tro mig, der vil komme situationer, hvor der vil være landmænd, der står i en situation, hvor vi har haft så ekstremt vejr, at det har været utroligt.
Jeg nævnte det også, da jeg havde mulighed for at stå på talerstolen i forbindelse med min ordførertale.
Da vi stod i 2010 og 2011, var det virkelig ekstremt.
Landmændene kunne simpelt hen ikke køre på deres arealer, og det var altså i lange perioder, der var de her oversvømmede områder.
Og der mener jeg altså, at vi også fra Folketingets side skal være tolerante, selv om vi har nogle miljømål, vi gerne vil opnå.
Men vi bør have muligheden for at give en dispensation, når vi står med så ekstreme tilfælde, i stedet for at komme med den store hammer efterfølgende.
Der spørger jeg bare ministeren: Er ministeren ikke enig i det?
Vi vil gerne diskutere, om det skal være 7.000 dispensationer.
Men det er jo ikke det, vi diskuterer her.
Vi diskuterer jo nultolerance.
Mette Gjerskov (S), 2013-02-19:
Det er ikke nultolerance.
Vi har jo netop taget højde for den situation, hvor det er så vådt, at landmanden ikke kan komme på markerne.
Det er vi klar over.
Hvis landmanden ikke kan komme på marken med efterafgrøderne om efteråret, har han mulighed for det i den kommende sæson.
Og så kan man godt sidde og trække på skulderen af seks valgmuligheder, men når vi kører i bil, får vi ikke muligheden for at vælge mellem at tage sikkerhedssele på eller have en airbag, vel?
Det handler om, at man kan udlægge mellemafgrøder.
Man kan udlægge efterafgrøder hos en anden jordbruger.
Man kan nedsætte sin kvælstofnorm.
Man kan afbrænde sin gylle.
Og man kan udlægge energiafgrøder.
Det er de fem andre muligheder, der er, hvis det hele skulle regne væk om efteråret.
Derfor er vi rigtig glade for nu at kunne vende det her om, så man kan starte med efterafgrøderne.
Virker det ikke, har man fem andre muligheder.
Det synes jeg kun man kan være tilfreds med.
Jamen det glæder mig da, at Venstres ordfører selv siger, at hele spørgsmålet om Natur- og Landbrugskommissionen drejer sig om polemik.
Det var Venstre selv, der rejste sagen, så det er Venstre, der tager polemik med ind i debatten, og det er fint nok med mig.
Jeg ved heller ikke, hvad det er for en påstand om, at det, at der ikke er efterafgrøder, ikke skulle skade vandmiljøet.
Selvfølgelig gør det det.
Altså, man har jo indført efterafgrøderne, fordi de virker.
Det vil sige, at når der ikke er efterafgrøder, virker de ikke.
Så selvfølgelig påvirker det udledningen af kvælstof, at der ikke er efterafgrøder.
Derfor er vi da nødt til at sørge for, at den her lov ikke er så fuld af huller, altså at vi sørger for, at vi får den kvælstofreduktion, vi rent faktisk har brug for.
Kim Christiansen (DF), 2013-02-19:
Nu mangler der jo ikke nødvendigvis 1 mia. kr.
Det kommer an på, hvordan man vælger at prioritere statskassens beskedne midler, så det kan man såmænd nok finde 1 mia. kr. til.
Jeg er meget enig i det, hr. Kristian Pihl Lorentzen siger med hensyn til trængslerne for de danske bilejere; det kerer vi os også om i Dansk Folkeparti.
Men det er jo nemt at sidde og bebrejde os, at vi har udmøntet 1 mia. kr. og skal gøre det i årene fremover til et formål, som man måske ikke selv havde villet støtte, men så kunne man jo have meldt sig på banen, vil jeg sige til hr. Kristian Pihl Lorentzen, for så havde man jo fået medindflydelse på, hvordan pengene skulle fordeles.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-02-19:
Jeg kan godt forstå, at SF's ordfører gerne vil tale om noget andet og taler udenom.
Men det, som hr. Jonas Dahl ikke vil konstatere, vil jeg så konstatere: Det er et eklatant løftebrud, der er tale om.
Her under debatten har der også været mange indlæg på Facebook; bl.a. på min facebookprofil.
Der er der en dame, der siger, at mimrekortet, altså 65-kortet, stiger og stiger.
Og så spørger hun, hvornår det stopper.
Nu kan jeg ikke spørge ministeren, for ministeren vil jo ikke gå på talerstolen og deltage i debatten.
Derfor er jeg nødt til at spørge hr. Jonas Dahl: Hvornår holder mimrekortet op med at stige?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2013-02-19:
Nej, vi er såmænd ikke fornærmede over, at vi ikke er med i milliardærklubben.
Vi under Dansk Folkeparti, at man har valgt at gå ind og tage noget indflydelse.
Vi er bare overordnet uenige i, at man egentlig har snuppet nogle penge, der hørte hjemme blandt bilisterne, og kanaliseret dem over i den kollektive trafik, og sådan er det.
Det er fair nok.
Jeg vil bare høre, om hr. Kim Christiansen er opmærksom på, at priserne for pensionistkort stiger.
Og hvis pensionister gerne vil erhverve et rejsekort, skal de bestille det på internettet.
Der er det jo således, at mange pensionister faktisk ikke er på internettet, og hvis ikke de er det, skal de betale ekstra og have ekstra bøvl for at skaffe sig et rejsekort.
Hvad synes Dansk Folkeparti?
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-19:
Jo, og det er jo rigtigt, som spørgeren vel antyder, at man skal vurdere det i situationen, og at enhver har lov til at blive klogere.
Nu er det bare ikke det, jeg har hørt, altså at regeringen er blevet klogere på alle de ting, den ikke har gennemført.
Men at man kan blive klogere på et bestemt erhverv og på konkurrenceevnen, som vi jo jævnligt taler om på det her område, og at det er et problem specielt for vognmandserhvervet at være under så stort et pres, at man kan få behov for at nyvurdere tingene, er rigtigt. Men vi savner jo stadig væk at få afprøvet, om man vil genfremsætte det forslag, som V og K kom med, så man kan tage stilling til det.
Nu har man øget trækket på malkekoen, og derfor er det selvfølgelig et uacceptabelt forslag.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2013-02-19:
Lige en runde til om de såkaldte kørselsafgifter, som i virkeligheden ikke er temaet for debatten i dag, men som hr. Henning Hyllested nu er meget offensiv i forhold til.
Kan hr. Leif Mikkelsen ikke bekræfte, at det godt nok var den tidligere regering, der var med til at føde disse kørselsafgifter, men at det skete i en helt anden tid end i dag, nemlig for 4-5 år siden?
Så er der siden sket rigtig meget: den internationale krise, svækkelse af Danmarks konkurrencekraft, danske job, der er i fare for at blive udflaget osv. Er man ikke i den situation nødt til at skifte politik, tage bestik af situationen?
Så hvad foretrækker hr. Leif Mikkelsen: at man har et parti, som står støbt fast i det, man sagde for 5 år siden – at det skal gennemføres for enhver pris – eller at man har nogle partier, der tager bestik af situationen og ændrer politik, når befolkningens tarv kræver det i en svær krisetid?
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-19:
Jo, det er en balance imellem at stå fast på det, man har foreslået, og så tage bestik af situationen – det er klart.
Her er der god grund til at tage bestik af situationen i forhold til et meget trængt erhverv.
Og man kan spørge sig selv, om vi skal have det udflaget mere.
Skal vi have færre danske vognmænd?
Skal vi i det hele taget have færre lastbiler under danske nummerplader?
Eller hvad er fremtiden på det område?
Det er man nødt til at vurdere, og vi har hørt inden for alle dele af vognmandsbranchen, at erhvervet er utrolig klemt.
Så det er en markant anderledes situation, end før krisen indtrådte.
Jonas Dahl (SF), 2013-02-19:
Tak for det.
Jeg ved ikke, hvor meget erfaring Liberal Alliances ordfører har med at støbe i beton, men jeg kunne godt tænke mig sådan at få en graduering, for nu fik vi at vide, at der var flere grader af løftebrud, men at det ikke var så slemt, når det var Venstre; det var værre, når det så var regeringspartierne – sådan forstod jeg det.
Men når to af regeringspartierne gik til valg på en trængselsring – det har vi jo sådan set åbent sagt alle sammen og i øvrigt også i dag – og ikke har kunnet gennemføre den, men i stedet for sænker priserne og gør den kollektive trafik bedre med 1 mia. kr., eller når man nu som Venstre siger, at man ikke længere mener, at det er støbt i beton, at man går ind for lastbilafgifterne, hvordan graduerer Liberal Alliances ordfører så her graden af løftebrud, for det fik ordføreren rodet sig selv ud i?
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre udlægningen.
Hvorfor er regeringens løftebrud værre end Venstres?
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-19:
Hvis hr. Jonas Dahl nu havde lyttet godt efter, understregede jeg meget klart, at her er denne regering med hjælp fra Enhedslisten kommet med et forslag, der øger provenuet fra disse kørselsafgifter på lastbiler, og som øger provenuet anderledes i forhold til det forslag, der oprindelig kom.
Det er klart.
Dermed er man jo ikke bundet af, at en regering ændrer et forslag og dermed belaster erhvervet mere, end man så i dag vurderer det kan holde til.
Det er derfor, jeg nuancerer det.
Men ellers vil jeg gerne understrege, at jeg bestemt mener, at ethvert parti bør læse i egne notater og se efter – inden man ændrer politik – om det er tvingende nødvendigt, og om der er saglige grunde for det eller ej.
Det er den del af listen, jeg har læst op, og der er ingen saglige grunde for at løbe fra alt det.
Især hr. Jonas Dahls parti gik jo før valget forrest på de områder, som vi nu kan se overhovedet ikke er blevet gennemført efter valget.
Jonas Dahl (SF), 2013-02-19:
Men nu tog vi så en diskussion om de her lastbilafgifter, og så vil jeg bare høre, om ordføreren kan fortælle, præcis hvad de her lastbilafgifter kommer til at udgøre for den enkelte lastvogn.
Kan ordføreren redegøre for, hvor det endelige udspil har været bragt, og kan ordføreren fortælle, præcis hvad detaljerne er i det her udspil i forhold til lastvognsafgifterne?
For mig bekendt er vi egentlig ikke kommet med noget udspil, men det kan være, at Liberal Alliance har set noget bag skodderne, som jeg ikke har.
I hvert fald må man bare konstatere, at Venstre annoncerede en lastbilafgift og nu har så travlt med at løbe fra den.
Regeringen har også annonceret det, men den har i øvrigt ikke lagt noget frem.
Kan ordføreren ikke bare bekræfte det?
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-19:
Det lyder da interessant, hvis vi i løbet af ugen, hvor vi skal diskutere det her, får et forslag at se, der ikke øger det provenu, der oprindelig var lagt op til.
Det bliver interessant at se, det glæder vi os meget til.
Rasmus Prehn (S), 2013-02-19:
Nu er det jo en kendt sag, at Liberal Alliance vil bringe alle offentlige udgifter helt ned i kælderen: Der skal ikke bruges noget som helst, og vi skal have skattelettelser alle sammen.
Hvilke ambitioner har Liberal Alliance i forhold til den kollektive trafik?
Hvor skal pengene til den kollektive trafik komme fra, hvis Liberal Alliance får magt, som de har agt?
Hvad skal der ske med priserne?
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-19:
Nu er aftenens emne klart defineret i den forespørgselsdebat, der er rejst, om, hvad der er af forskel på, hvad hr. Rasmus Prehns parti kom med før valget, og hvad man så har lanceret efter valget.
Og hr. Rasmus Prehn har stået her og sagt, at det var, fordi man nu ikke lige havde den rigtige mandatsammensætning til at gennemføre det, at der var store forskelle på det, man lovede før valget, og det, man gennemførte.
Det er faktisk aftenens tema, det er forespørgselsdebatten.
Det er ikke et spørgsmål om, hvad vi vil byde på i forhold til den kollektive trafik.
Jeg har endda peget på i spørgsmål, at bilisterne i Danmark bidrager helt overvældende til samfundet – meget mere, end de belaster – og så ser vi alligevel det ene forslag efter det andet, hvor man flytter penge derfra til den kollektive trafik.
Så der er masser af muligheder for den kollektive trafik.
Der er konkurrenceudsættelse, og der er ingen, der siger, vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn, at man skal have et stort DSB, der har dundrende underskud.
Man kan spørge til prisen for andre aktører på banen.
Der er masser af muligheder, hvis vi kan komme til at gennemføre Liberal Alliances politik.
Og det vil være klogt, hvis hr. Rasmus Prehn hjælper til med det.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2013-02-19:
Jeg vil gerne spørge hr. Leif Mikkelsen, om han kan bekræfte, at adskillige LO-forbund på det seneste stærkt har anbefalet, at man tager alt omkring kørselsafgifter for lastbiler af bordet, fordi de ved, at det netop er deres medlemmers arbejdspladser, der står på spil.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-19:
Nu kunne Enhedslisten jo afprøve tyngden af det løftebrud ved at foreslå, at man faktisk rent størrelsesmæssigt gik tilbage til V og K's forslag.
Jeg er godt klar over, at hr. Henning Hyllested sikkert kom til at mangle penge fra bilister til kollektiv trafik.
Men hvis man løb fra det bud, kunne man virkelig tale om det.
Så efter min bedste overbevisning er det ikke et løftebrud af samme karakter som det, vi taler om her.
Henning Hyllested (EL), 2013-02-19:
Det er jeg for så vidt enig i, og det er også derfor, at jeg gjorde en del ud af at sige i min ordførertale, at hvis vi endelig skulle bruge det, der hedder løftebrud, som indgangsvinkel til den her diskussion, har vi da her at gøre med et meget kraftigt et af slagsen.
Når man som regering kan sidde og sige, at det er en god idé at lave nogle kørselsafgifter, og endda disponere over pengene i forårspakke 2.0, inden de begynder at rulle ind, og når man, når man så er kommet i opposition, siger, at det for resten var en dårlig idé, og løber fra det, hænger det ikke sammen.
Det er hykleri, må jeg sige til hr. Kristian Pihl Lorentzen.
Mike Legarth (KF), 2013-02-19:
Det er egentlig ikke for at stille spørgsmål til hr. Henning Hyllested, men for at markere og klargøre den konservative profil, og jeg ved, at Venstre deler det synspunkt: Kørselsafgifter for lastbiler vil være et fuldstændig forkert træk at tage i dagens Danmark.
Regeringen har lagt ekstra byrder på erhvervet, og den konkurrencesituation, som transporterhvervet er udsat for i dag, er set i forhold til for nogle år siden, da det her blev planlagt, en helt anden.
Det var dengang på tegnebrættet, men det er tilrettet, og det tager vi ansvaret for.
Vi står i en ny situation, og vi har brug for afgiftslettelser i stedet for afgiftspålæggelser.