Merete Riisager (LA), 2015-05-26:
At vi har velfungerende praktikpladser i Danmark, er afgørende for vekseluddannelsesprincippet, som vi har haft i Danmark i mange år, og som har været rigtig godt til at sikre veluddannet arbejdskraft.
Det er et princip, som vi deler med andre lande, bl.a. Schweiz og Tyskland, og som altså indebærer, at man arbejder med at have en vekselvirkning imellem praksis og teori.
I Danmark trækker vi dog flere og flere af de unge ind på skolebænken, når det gælder de praktiske uddannelser.
Det er en forkert vej at gå, fordi det ikke i høj nok grad ruster de unge til den europæiske konkurrence, som er på det arbejdsmarked, de kommer ud til, når de bliver færdige med deres uddannelser.
For det første er vækst jo altså afgørende.
Når ordrebøgerne er tomme eller tynde, er praktik ikke det første, virksomhederne tænker på.
Derfor er vækst helt afgørende for at få mange praktikpladser.
Dernæst er det også afgørende, at det er attraktivt at være et praktiksted.
Det må ikke være for besværligt, der må ikke være for mange hindringer og for meget bøvl; det må heller ikke være alt for dyrt, og ser vi på den sammenligning, som tænketanken DEA har lavet, kan vi se, at den viser, at det er sådan cirka dobbelt så dyrt for virksomheder i Danmark at oprette en praktikplads, som det er i de lande, som vi sammenligner os med, som har lignende uddannelser.
Hvad angår bureaukratiet og bøvlet, så kan politikerne gøre noget ved det, men når det handler om den her balance imellem udgifter og den kvalitet, som de unge har mulighed for at komme med, så er det altså også arbejdsmarkedets parter, det her har et ansvar.
En praktikaftale skal være en ordentlig aftale både for eleven og for virksomheden for at være rigtig gavnlig.
Derfor skal kvaliteten af uddannelserne også være i orden både for den unges skyld og for virksomhedens skyld, og for at kvaliteten kan komme i top, skal vi have virksomhederne mere ind over i fremtiden, som de også har været det i fortiden.
De virksomheder, som aftager de unge, skal have mere ansvar for uddannelserne og mere indflydelse.
Hos de unge skal der være en bedre motivation, for hvis man skal have rigtig meget ud af en uddannelse, skal man også gå ind i den med en høj grad af motivation og en bevidsthed om, at det at tage en uddannelse er et privilegium, og at det også er noget, man selv skal tage ansvar for.
Derfor vil vi i Liberal Alliance foreslå, at man afskaffer det, der hedder uddannelsespålægget, som er sådan en mærkelig ordning, hvor man faktisk forsøger at tvinge nogle unge til at tage en uddannelse og på den måde afliver det, at uddannelse er et privilegium, som den enkelte skal tage ansvaret for.
Uddannelsespålægget betyder også, at niveauet kan blive sænket rundtomkring på erhvervsuddannelserne, fordi der kommer unge ind på uddannelserne, som overhovedet ikke har lyst til at være der, og som ikke ved, hvad de skal der.
I det hele taget er tvang altså et rigtig dårligt værktøj, når vi taler om uddannelse og i øvrigt også mange andre ting.
Tvang er ikke et godt værktøj for hverken de unge eller virksomhederne.
En virksomhed bliver ikke et godt uddannelsessted af at få vredet armen om på ryggen og få at vide: Nu skal I uddanne nogle unge mennesker.
Man kan sagtens have nogle unge mennesker gående uden egentlig at give dem en god uddannelse.
Tvang er et rigtig dårligt værktøj, og vi kan derfor selvfølgelig ikke støtte forslaget.