Kristian Jensen (V), 2009-02-26:
Nu kan det nok hos mange fremkalde et skævt smil, når der er tale om et lovforslag, hvor debatten drejer sig om slam og gylle.
Men der er faktisk god grund til at smile og være glad og tilfreds med lovforslaget, også når man kigger på de overordnede miljømæssige og energimæssige hensyn, som Danmark tager.
Hvad er vores miljømæssige prioriteter?
Jo, de er bl.a., at vi skal have mere vedvarende energi, og en af de mest lovende veje til at få mere vedvarende energi er at nyttiggøre vores affald og vores husdyrgødning. Det er nemlig sådan, at vi har rigeligt med husdyrgødning i Danmark, vi har derfor et behov for at bruge den klogt og intelligent, og det kan man faktisk gøre gennem forskellige former for energiudnyttelse.
Som Venstres ordfører, hr. Henrik Høegh, nævnte, er der så at sige en rangstige: Den umiddelbare form, som ikke giver så meget energi ved afbrænding, den bedre form, som giver en væsentlig større mængde energi, er bioforgasning af husdyrgødning, og den allerbedste form er, at man først bioforgasser og bagefter afbrænder resterne.
Jo, vi laver faktisk en afgiftsmæssig ændring.
Vi laver en trappe, der passer til de miljømæssige og energimæssige målsætninger, dvs. en lav afgiftsmæssig tilskyndelse til at afbrænde, en ret kraftigere afgiftsmæssig og tilskudsmæssig tilskyndelse til at bioforgasse og den højeste tilskyndelse til at lave kombinationen, altså først bioforgasning og så afbrænding.
Det er nemlig en rigtig god idé, at vi i stedet for at lægge husdyrgødning ud på jorder, hvor der er rigeligt med gødning, i stedet bruger den som et led i vores energiproduktion.
På samme måde angående bekymringen vedrørende affaldshierarkiet: Det er faktisk sådan i dag, at vi pålægger den samme afgift, uanset om man brænder 1 t plastaffald eller 1 t slam af, på trods af at der er rigtig meget mere energi i plast.
Det betyder, at der ikke er nogen særlig stor afgiftsmæssig tilskyndelse til at genanvende plast eller genanvende andet affald, som har en meget høj energiværdi.
Der er ingen særlig stor tilskyndelse til at genanvende det, hvorimod der nærmest er et prohibitivt afgiftsniveau for at afbrænde ting med meget lav energiværdi, på trods af at det kunne være en bedre udnyttelse end genanvendelse og deponering at bruge dem og dermed nyttiggøre dem som energiressourcer.
Det, vi egentlig gør her, er, at vi omlægger afgiften, så den understøtter genanvendelse og dermed understøtter vores affaldshierarki, også på de områder, hvor man kan få en positiv energiudnyttelse.
Det, vi desværre har set, er jo de fra fjernsynet så kendte eksempler på, at fordi afgiften på affald ved enten deponering eller afbrænding er blevet så høj, som den er i Danmark, ja, så transporterer man slam ud af landet på lastbiler fra Aalborg og Nordsjælland til udlandet, f.eks. Tyskland, for at brænde det af.
Hvad giver den bedste CO2-bundlinje i det samlede regnskab?
Jeg tror, enhver kan sige sig selv, at det er det sidste, der giver det bedste resultat.
Derfor har vi lavet en pakke, som omlægger og understøtter affaldshierarkiet og er med til at nyttiggøre gyllen som en del af energiproduktionen.
Derfor er jeg glad for, at et flertal i Folketinget har tilkendegivet at ville være med til at støtte forslaget, og jeg håber, at de partier, som er skeptiske i dag, vil lytte til argumenterne under udvalgsbehandlingen og lade sig overtale, så vi kan få et bredt flertal bag lovforslaget.
Under alle omstændigheder er det rigtig godt, at vi får åbnet muligheden for at nyttiggøre gylle og slam i energiproduktionen, og derfor synes jeg, det er godt, at der er et flertal bag lovforslaget.