Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2007-12-06:
Enhedslisten kan ikke støtte lovforslag nr. L 25, fordi det åbner op for brugerbetaling og kan risikere at hindre de studerende på KVU i at gennemføre deres uddannelse.
Lovforslaget åbner en ladeport for indførelse af brugerbetaling på ordinære videregående uddannelser.
I § 38 indføres der mulighed for deltagerbetaling på erhvervsakademiuddannelserne.
Samtidig åbnes der op for, at erhvervsakademierne skal kunne udgøre en del af professionsuddannelserne, og dermed skaber man altså mulighed for indførelse af brugerbetaling på uddannelse til lærer og pædagog og sygeplejerske osv.
Ifølge et interview i Information den 12. november 2007 mener undervisningsministeren tilsyneladende, at § 38 i dette lovforslag kun omhandler brugerbetaling på efter- og videreuddannelse, men § 38 handler netop om at indføre brugerbetaling på de helt almindelige uddannelser.
Men bemærkningerne lægger ikke nogen som helst begrænsning på, hvem der skal betale for uddannelserne fremover.
Der står, at virksomhederne m.m. kan deltage i finansieringen af undervisningen, men det udelukker jo altså ikke andre former for deltagerbetaling.
At der er tale om en generel indførelse af brugerbetaling underbygges af interviewet den 12. november 2007, hvor undervisningsministeren udtaler, at brugerbetaling også kan gælde for udlændinge.
Det står der altså heller ikke noget om i bemærkningerne.
Faktum er, at VK-regeringen nu indfører brugerbetaling på helt almindelige uddannelser, og vi vil da gerne foreslå regeringen, at de i stedet for stemmer for vores forslag om forbud mod indførelse af brugerbetaling på uddannelse.
Enhedslisten finder det også bekymrende, at ministeren med § 33, stk. 2, får udvidede beføjelser til at fastsætte et maks. antal studerende på uddannelserne.
Det er de studerendes motivation, der skal føre dem igennem studiet, og derfor skal de studerendes uddannelsesønsker så vidt muligt respekteres.
Helt gak bliver det jo altså så, når det samtidig er sådan, at der nu kommer økonomiske sanktioner over for uddannelsessteder, der laver meroptag.
Det er også meget problematisk, at § 33, stk. 3, reelt fastlåser studerende, idet der lægges hindringer i vejen for overflytning mellem forskellige uddannelser.
Enhedslistens holdning er, at vi hellere vil have gode muligheder for merit end samkøring af uddannelserne, som der lægges op til i lovforslagets § 6 og § 7.
Professionsuddannelserne skal være et sammenhængende uddannelsesforløb, så der sikres progression, og det ødelægges, hvis der reelt bliver tale om, at man tager to uddannelser, der så tilsammen danner en professionsuddannelse.
Samtidig skal det naturligvis sikres, at der bliver mobilitetsmuligheder for de studerende, og mobilitet sikres via gode meritordninger.
Modulisering fører til individuelle, ikkesociale forløb, som vi allerede ser det på erhvervsuddannelserne, og som øger frafaldet særlig blandt den målgruppe, som ikke er særlig gode til at navigere i kaos.
Som det skrives udtrykkeligt i høringssvaret fra Ingeniørforeningen, er det studerende med vidt forskellige forudsætninger, der går på henholdsvis erhvervsakademi- og professionsbacheloruddannelserne, og det har altså betydning for, hvilke krav man kan stille til de studerende, og det betyder, at man ikke bare kan slå uddannelserne sammen, uden at det vil have konsekvenser bl.a. for frafaldet.
Lovforslaget tager simpelt hen ikke de fornødne indholdsmæssige hensyn til de forskellige studerende, og det vil være en katastrofe, hvis frafaldet fra erhvervsakademierne vokser.
Enhedslisten finder det positivt, at der bliver bedre muligheder for at tage dele af ens uddannelse i udlandet uden studietidsforlængelse, men vi synes, det er problematisk, at udenlandsstudier efter § 10 kan blive obligatorisk, fordi det kan afskære f.eks. studerende med børn fra at tage en uddannelse.
Og jeg vil gerne have bekræftet af ministeren, om udlandsophold som en del af den danske uddannelse vil være gratis, eller om de ligesom de berygtede Erasmus Mundus-uddannelser skal være omfattet af brugerbetaling.
Så vil jeg også gerne bede ministeren om at kommentere, hvorfor arbejdstagerorganisationerne er blevet nedprioriteret i det foreslåede Råd for Erhvervsakademiuddannelser og Professionsbacheloruddannelser, som det fremgår af lovforslaget og af bl.a. BUPL’s høringssvar.