runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-18:
Tak til hr. Bjarne Laustsen for spørgsmålet.
Jeg anerkender den bekymring, som borgere tæt ved kysten har for deres ejendomme, og jeg ønsker jo, at der findes fornuftige løsninger for kystbeskyttelsen langs den jyske vestkyst.
Kystdirektoratet har vurderet, at de der halmballer, som man nu har lagt ud nogle steder, under rolige vejrforhold fungerer som hård kystbeskyttelse.
Dermed er de i virkeligheden med til at øge erosionen på nabostrækninger, og under storm vil de slet ikke kunne yde den nødvendige beskyttelse.
Nu er det sådan, at jeg slet ikke vil involvere mig i de konkrete afgørelser, for det skal lodsejerne og Kystdirektoratet finde ud af med hinanden, men jeg appellerer bare til, at der er en god dialog, og at man får snakket godt igennem, hvordan man bedst kystsikrer og samtidig tager hensyn til dem, der ligger ved siden af.
Maja Panduro (S), 2015-11-18:
Hvor langt er regeringen med valgløftet om at omlægge 25.000 hektar statsskov til urørt skov, som bl.a. fremlagt af statsministeren på TV 2 den 11. juni i år?
Jesper Kiel (EL), 2015-11-18:
Hvad er ministerens holdning til, at passagererne på Svendborgbanen tilbagevendende oplever stribevis af forsinkelser og aflysninger på grund af mangel på tog, skinnenettets beskaffenhed og dårligt fungerende signaler?
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-11-18:
Hvad er ministerens holdning til, at øvrige statslige styrelser underkender Danmarks domstole, sådan som det er sket i det tilfælde, hvor en borger har rettens ord for ikke at lide af epilepsi, men stadig behandles af Sundhedsstyrelsen som værende ramt af sygdommen?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-18:
Siden jeg har modtaget spørgsmålet fra spørgeren, har jeg faktisk brugt noget tid på at prøve at finde lidt ud af, hvad der er op og ned, altså hvad der i grunden er reguleret over et EU-direktiv, og hvad der måske er nogle danske tiltag i forbindelse med Sundhedsstyrelsen.
Det er ikke helt så nem en sag.
Jeg vil selvfølgelig ikke gå ind i den enkelte sag, som diskuteres her, men helt principielt vil jeg medgive spørgeren, at jeg synes, at det her trænger til at få en gennemgang.
Det er ikke noget, jeg har været opmærksom på, og det er heller ikke noget, jeg har fået forelagt før, men jeg synes, at det her indikerer, at vi skal have kigget på de sager.
Jeg vil sådan set
bare sige til spørgeren, at jeg tror, det kunne være nyttigt, hvis spørgeren og jeg prøvede at diskutere det her lidt igennem for at finde ud af, hvad der er op og ned, så vi også sammen kan prøve på at finde ud af det.
Jeg forstår meget godt betænkelighederne heri og vil gerne gøre noget for at se, om vi kan rette op på noget af det.
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-11-18:
Tak for det.
Det var jo sådan set bare det, jeg gerne ville have afklaret i dag, så jeg ser sådan set ikke nogen grund til opfølgende spørgsmål.
Så vi kan godt gå videre til det næste spørgsmål på dagsordenen.
Hvad er ministerens holdning til, at personer i behandling med epilepsimedicin gerne må køre personbil, men ikke lastbil?
Tak for det.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-18:
Overordnet vil jeg sige, at de danske regler om kørekort og epilepsi fremgår af kørekortbekendtgørelsens bilag 2, og disse regler er gennemført i dansk ret ved implementering af tredje kørekortdirektiv.
Det er altså regler, som Danmark og alle andre lande i EU er forpligtet til at følge.
Baggrunden for reglerne skal findes i en undersøgelse om epilepsi og kørsel i Europa, som er udarbejdet af en europæisk arbejdsgruppe, som rådgiver EU's kørekortkomite.
Den europæiske arbejdsgruppe har arbejdet ud fra forskellige trafiksikkerhedsfaktorer og har konkluderet, at de trafiksikkerhedsmæssige risici ved at give personer i behandling med epilepsimedicin adgang til at køre lastbil er betydelig større end risiciene ved de samme personers kørsel med personbil.
Der er særlig to forhold, der gør sig gældende i den sammenhæng.
For det første opholder lastbilchauffører sig langt mere i deres køretøj end almindelige bilister.
For det andet er ulykkerne typisk langt mere alvorlige, når en lastbil kører galt.
Men jeg er altså helt åben over for, at vi får en debat om det her sammen.
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-11-18:
Tak for det.
Det forholder sig jo sådan, at man indtil indførelsen af dette EU-direktiv i Danmark godt måtte køre lastbil i Danmark, og det er derfor, at den her problemstilling er opstået.
Man måtte gerne køre lastbil, til trods for at man var i behandling for epilepsi.
Vil ministeren tage initiativ til at tage det op med det famøse overimplementeringsudvalg, altså om det er en af de sager, hvor vi skal gå tilbage til EU-systemet og sige, at her føler vi, at man er gået for langt i EU?
Jesper Petersen (S), 2015-11-18:
Hvorfor vil regeringen ikke undersøge muligheden for og gevinsterne ved, at en eventuel ny midtjysk motorvej kobles på E45 syd for Christiansfeld, så Sønderjylland og Trekantsområdet får maksimal gavn af en sådan motorvej?
Jeg læser spørgsmålet op: Hvorfor vil regeringen ikke undersøge muligheden for og gevinsterne ved, at en eventuel ny midtjysk motorvej kobles på E45 syd for Christiansfeld, så Sønderjylland og Trekantsområdet får maksimal gavn af en sådan motorvej?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-18:
I den strategiske analyse af en midtjysk motorvej fra 2013 har Vejdirektoratet screenet tre linjeføringer, og to af de screenede linjeføringer, den vestlige linjeføring og hærvejsløsningen, går mellem Christiansfeld ved E45 i syd og til Hobro i nord.
I regeringsgrundlaget har vi så peget på, at vi også ønsker at igangsætte en undersøgelse af en ny midtjysk motorvej på strækningen Give-Billund-Lunderskov.
Den strækning har nogle interessante perspektiver, der vil kunne bidrage til at aflaste trafikken på E45, bl.a. ved Vejlefjordbroen.
Den berører ikke i samme omfang de naturskønne områder ved Vejle Ådal, og den vil kunne betjene den internationale lufthavn i Billund.
Jesper Petersen (S), 2015-11-18:
Tak for det.
Når jeg har rejst spørgsmålet, er det, fordi regeringen i regeringsgrundlaget, som transportministeren påpeger det, skriver, at man vil undersøge specifikt den her motorvej med en mulig linjeføring Give-Billund-Lunderskov, men jo altså ikke en strækning videre fra Lunderskov og sydpå, så der bliver en tilkobling til E45 mellem Christiansfeld og Haderslev.
Ministeren af alle bør vide, at det vil få en væsentlig betydning.
Det er derfor, jeg rejser det.
Jeg forstår simpelt hen ikke, når man i regeringsgrundlaget beslutter sig for at undersøge en specifik strækning, hvorfor det så er, at man har undladt at lade det, man lægger op til, være en tilkobling til E45 mellem Christiansfeld og Haderslev.
Jeg har også spurgt ministeren skriftligt og fået svar, der ligner de svar, ministeren har givet her, men som jo er en afvisning af at ville ændre den undersøgelse, regeringen har tænkt sig at lægge op til.
Så ministeren må gerne svare på, om han ikke er enig i, at det ville være til større gavn for Sønderjylland, hvis der var en tilkobling til E45, og begrunde, hvorfor man har valgt endog ikke at undersøge det, hvilket jeg synes er ærgerligt – man behøver ikke at beslutte det, men bare undersøge det seriøst.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-18:
Nu tror jeg, spørgeren skal huske på, at det kan være svært, hvis man har forberedt, hvad man vil svare, og kom til at sparke en åben dør ind.
Jeg har netop sagt, at vi har en strategisk analyse, hvori der netop er kigget på to modeller, som går ned til Christiansfeld.
Og hvis man kender området dernede, kan man nok se, at Christiansfeld og Haderslev Nord er meget tæt på hinanden.
Så jeg kan altså bare sige, at det her har erhvervslivet jo været optaget af i mange år, og det har jeg også været.
Det er til gengæld noget, der kommer til at kunne passe sammen, men det afhænger selvfølgelig af, hvad ordførerne mener, når vi mødes.
Jesper Kiel (EL), 2015-11-18:
Jeg vil gerne spørge: Hvad er ministerens holdning til, at passagererne på Svendborgbanen tilbagevendende oplever stribevis af forsinkelser og aflysninger på grund af mangel på tog, skinnenettets beskaffenhed og dårligt fungerende signaler?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-18:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Min holdning er jo, at passagererne på Svendborgbanen naturligvis skal have tog til tiden, og jeg har også for nylig haft møde med Svendborgs borgmester for at lytte til de lokale synspunkter.
Svendborgbanen har i årets første måneder – det vil sige, at man har gjort det op fra januar til august 2015 – præsteret en kunderettidighed på et niveau væsentligt over målet om 81,3 pct. rettidige tog i 2015.
I september måned tog kunderettidigheden ganske enkelt et markant dyk, det er fuldstændig rigtigt.
Udfordringer i ugerne med lav rettidighed skyldtes ifølge DSB og Banedanmark mange samtidige forhold.
Der har bl.a. været lokale hastighedsnedsættelser, løvfald og problemer med nogle af togene på banen.
DSB og Banedanmark har sammen arbejdet på at forbedre rettidigheden.
En taskforce med trafikale ledere og specialister fra både DSB og Banedanmark blev nedsat, og gruppens arbejde har udgjort et væsentligt bidrag til, at køreplanen på Svendborgbanen nu igen overholdes.
Rettidigheden har således i oktober måned rettet sig, så den igen ligger over de kontraktkrav, som den tidligere regering fastsatte.
Det samme gælder for de to første uger af november.
I uge 45 og 46 har DSB på Svendborgbanen leveret en samlet kunderettidighed på godt 82 pct. og en samlet operatørrettidighed på ca. 95 pct.
DSB leverer altså nu igen en rettidighed på Svendborgbanen, som ligger over kravene i den kontrakt, som spørgerens parti har været med til at indgå.
Jesper Kiel (EL), 2015-11-18:
Der er knap så mange forsinkelser, når toget kører en gang i timen – det er måske ikke så underligt.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at vide, om ministeren vil sætte gang i nogle ting, fordi det netop har været en lang række forskellige ting, der har været årsag til det her.
Der har jo været indsat mange forskellige tog, og ud over de almindelige Desirotog har man indsat IC3-tog, IC4-tog.
Er der mangel på tog i DSB, og vil ministeren tage initiativ til, at Svendborgbanen har tilstrækkeligt med tog?
Så har der gennem de sidste 8 år, så vidt jeg husker, været tilbagevendende problemer med signalerne, og det sker tit i perioder.
Så kan man sige, at det er fint, at der lige er en måned, hvor det går godt.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-18:
Men jeg vil gerne gentage, hvad jeg læste op: Svendborgbanen har i årets første måneder – fra januar til august 2015 – præsteret en kunderettidighed på et niveau væsentligt over målet om 81,3 pct. rettidige tog i 2015.
Jeg er nødt til at sige, at når man indgår sådan en kontrakt, som jeg også godt ved at spørgerens eget parti har været med til, så opstiller man nogle krav, og hvis DSB lever op til dem, må man sige, at de har levet op til kontrakten.
Og hvis man ellers vil noget, skal man jo huske, når man laver kontrakten, at skrive nogle andre specifikke mål ind i den.
Jesper Kiel (EL), 2015-11-18:
Så kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren vil tage initiativ til at kigge lidt nærmere på aftalen med DSB, sådan at folk kan komme på arbejde til tiden.
Det handler jo også lidt om, hvor store forsinkelserne er.
Det, man specielt oplever på Sydfyn, er, at hvis der bare er små forsinkelser, er man nødt til at standse toget.
Altså, så er toget ikke bare forsinket, det kommer slet ikke frem til Svendborg, for man standser det i Stenstrup.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-18:
Jamen, altså, jeg vil altid gerne kigge på nogle forhold, der kan gøre det bedre for passagererne, men jeg er bare nødt til at sige – og jeg skal ikke trætte spørgeren med det her – at når man laver den kontrakt, skriver man også ind, hvornår sådan en kan opsiges og med hvilket varsel
Så derfor vil det bero på, om DSB kan imødekomme nogle ønsker, man måtte have.
Men altså selve kontrakten siger klart, at der skal være nogle rettidigheder, og de er overholdt.
Jesper Kiel (EL), 2015-11-18:
Men nogle af de problemer, som DSB gang på gang løber ind i, er jo dels mangel på tog, dels at signalerne ikke fungerer.
Det er Banedanmark, der står for signalerne, som jeg forstår det, så der må vel også være en dialog med Banedanmark om, hvordan man sikrer sig, at DSB har mulighed for at køre efter den køreplan og overholde de aftaler, som man har lavet.
Det er også derfor, man opgør på de forskellige tider, om det er operatørernes skyld eller skinnenettets skyld.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-18:
Det er ikke over for mig oplyst, at der skulle være mangel på tog hos DSB.
Altså, det, man oplyser, er, at udfordringer i ugerne med lav rettidighed skyldes mange samtidige forhold, der i en sammenhæng viste sig at eliminere den robusthed, der planmæssigt er indbygget i køreplanen på Svendborgbanen.
De primære årsager var her konsekvenser af en hastighedsnedsættelse på et strækningsafsnit mellem Ringe og Kværndrup, hvor man satte hastigheden ned fra 120 km/t. til 40 km/t., øget kørsel med IC4-tog, store kundestrømme, signalfejl og noget rim og morgentåge med lav sigtbarhed og glatte skinner til følge.
Jesper Kiel (EL), 2015-11-18:
Hvordan forholder ministeren sig til, at selv små forsinkelser fører til, at tog mod Svendborg standses i Stenstrup, hvor passagererne må afvente næste tog eller busser til erstatning for tog, alt sammen med endnu større forsinkelser til følge for passagererne?
Ja, og det er en opfølgning: Hvordan forholder ministeren sig til, at selv små forsinkelser fører til, at tog mod Svendborg standses i Stenstrup, hvor passagererne må afvente næste tog eller togbusser til erstatning, alt sammen med endnu større forsinkelser til følge for passagererne?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-18:
Jeg anerkender fuldt ud, at spørgeren selvfølgelig kan stille mig et spørgsmål, men jeg er nødt til at svare, at jeg ikke kan forholde mig til, om man bør vende toget på den ene eller den anden station på Svendborgbanen, hvis man skal undgå forsinkelser.
Det er en driftsmæssig disposition, og det er DSB, der har ansvaret for den daglige drift på Svendborgbanen.
Og det er således også DSB, der har ansvaret for at iværksætte de nødvendige foranstaltninger.
Det følger af den kontrakt, som jeg før var inde på, og jeg kan kun forholde mig til, om DSB lever op til de kontraktkrav, som blev opstillet i kontrakten.
I den forbindelse kan jeg blot konstatere, at rettidigheden på Svendborgbanen nu igen lever op til kontraktkravene, men jeg vil naturligvis følge sagen tæt fremover.
Passagererne på Svendborgbanen har naturligvis krav på rettidige tog.
Jesper Kiel (EL), 2015-11-18:
Jeg vil gerne henlede ministerens opmærksomhed på, at det jo ikke kun handler om rettidige tog.
Det handler om, at toget simpelt hen bliver standset og man bliver sat af toget på en station, hvor stationsbygningen for længe siden er revet ned.
Så står der måske 100 eller 200 passagerer på perronerne og skal afvente, at der måske kommer en bus, eller at de måske skal med næste tog.
Det er sådan, som passagererne som regel oplever det.
DSB har svaret på det her bl.a. i Fyns Amts Avis, og det har fået lokoførerne til at komme med nogle forslag til, hvordan man kunne gribe det anderledes an.
Og der siger de, at det er Banedanmark, der eventuelt skal godkende, om man må gøre det på den måde.
F.eks. kunne man i stedet for at standse toget i Stenstrup køre toget helt til Svendborg uden at standse ved Stenstrup Syd og Svendborg Vest, hvilket ville gøre, at man kunne få de mange passagerer, der skal til Svendborg, frem i tide – eller næsten i tide.
Og dem, der skal til Svendborg Vest – og det er jo gymnasieelever og elever til erhvervsskolen – ville kun blive et kvarter forsinket, så de slipper for at stå på en station og flagre.
Det var én mulighed.
Der er også nævnt muligheden af at flytte nogle af signalerne, sådan at man kan køre helt til Svendborg Vest.
I dag er det simpelt hen umuliggjort, fordi der kun er et trinbræt, og så må DSB ikke køre frem dertil.
Derfor må ministeren vel tage initiativ til, at Banedanmark og DSB finder en løsning, og at man ikke bare kører efter reglerne, for hvis de forsinkelser, der opleves, måske i procent holder sig under det, som er lovet, men i virkeligheden er så store og betyder, at eleverne ikke kommer til time på gymnasiet, så vælger folk i sidste ende en anden løsning end at tage toget.
Ministeren må vel tage ansvar for, at de her ting kommer til at spille sammen, og at der, når der er mulige løsninger, også bliver fundet løsninger.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-18:
Jamen jeg kan forsikre spørgeren om, at der er mange ting i den kontrakt, jeg ville have skrevet anderledes, men sådan er det nu engang.
Når man overtager en kontrakt, så overtager man selvfølgelig det, der ligger.
Der er nogle gode ting i det, men der er også nogle ting, som man sagtens kunne vende igen.
Jeg er altid positiv over for at gå ind og kigge på, om der er nogle ting, vi kan ændre på, men for at jeg kan forventningsafstemme det, er jeg bare nødt til at sige, at det altså forudsætter, at DSB kommer med og siger, at man godt vil lave en tillægskontrakt eller nogle af de ting, som vi efterspørger.
Samarbejdet mellem Banedanmark og DSB skal selvfølgelig være i orden, og får jeg henvendelser om, at det ikke er det, så tager jeg selvfølgelig møder med begge parter.
Jesper Kiel (EL), 2015-11-18:
Jamen jeg synes, det lyder godt, hvis ministeren vil tage initiativ til, at de ting, der skal på plads hos Banedanmark, for at man kan nedbringe effekterne af selv små forsinkelser, fordi der kun er et spor, kommer på plads.
Man har et problem med, at man skal ned og vende i Svendborg.
Det er det, der udgør den her problematik, som jeg håber at ministeren vil tage alvorligt.
Det vil jeg gerne spørge nærmere ind til, men jeg glæder mig over, at man ville tage konkret stilling til nogle af de løsningsmuligheder, der er, og bringe de to parter sammen.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-18:
Ja, nu kan jeg høre på spørgeren, at spørgeren jo er godt inde i det stof, og det er kun anerkendelsesværdigt, når man kender det.
Men jeg vil gerne give tilsagn om, at jeg selvfølgelig vil rette henvendelse til Banedanmark og spørge dem, om der er nogle ting her, der konflikter med DSB's ønske om at gøre det bedre på Svendborgbanen.
Det kan vi kun have en fælles interesse i.
Bertel Haarder (V), 2015-11-18:
Jeg kan forsikre, at staten vil deltage i markeringen af salget af øerne til USA for 25 millioner dollar i guld i 1917.
Rigsarkivet fik jeg ikke nævnt, fordi tiden var udløbet.
Rigsarkivet markerer også hundredåret gennem den igangværende digitalisering af arkivalier fra den danske tid på øerne.
Det er et stort projekt med en statslig bevilling på 4 mio. kr. og en fondsbevilling på 10 mio. kr. Jeg vil gerne tilføje, at det er rigtig interessante papirer, som man kan studere ovre i Rigsarkivet.
Jeg har selv haft en skuffe ude og set kvitteringer i forbindelse med slavehandel osv., som virkelig illustrerer, hvad det er for en fælles fortid, vi har med De Vestindiske Øer.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-18:
Tak for spørgsmålet.
Forligspartierne bag Togfonden DK har sendt et åbent brev, og jeg kan hertil svare: Venstre er ikke med i det forlig om Togfonden DK, som blev indgået i januar 2014.
Det nylige kasseeftersyn viser i øvrigt, at Togfonden DK baseret på et foreløbig skøn er underfinansieret med 9 mia. kr.
De beregninger fremlagde finansministeren i forbindelse med finanslovsforslaget.
Vi vil foretage et serviceeftersyn af Togfonden DK, sådan som vi har annonceret i vores regeringsgrundlag.
På baggrund af det serviceeftersyn vil vi tage en drøftelse med Folketingets partier og hermed tager regeringen netop ansvar for fremtidens jernbane og herunder for, at pengene passer med de projekter, som udføres.
Orla Hav (S), 2015-11-18:
Jamen jeg kvitterer over for ministeren.
Jeg kan høre, at temaet ikke er glemt, og vi skal nok hjælpe med at minde om det ved passende lejligheder.
Men med ministerens, skal vi sige, store historiske viden ved vi også godt, at der er gode muligheder for, at der bliver sat fokus på det.
Så jeg siger pænt tak for svarene.
Pernille Schnoor (S), 2015-11-18:
Men så siger vi, at man overordnet set vil spare 2,4 mia. kr. på kommunerne, og det kan ikke undgå at komme til at gå ud over elementer i kommunerne, altså, som det blev nævnt før, ældreområdet, folkeskoleområdet, daginstitutionerne.
Ældreområdet bliver det ikke, har vi fået at vide af sundhedsministeren.
Så det er et spørgsmål, som jeg gerne vil stille igen, hvis vi lige ser bort fra det andet, som ministeren gik ind i der.
Der blev nævnt i går i gennemgangen af rapporten om evalueringen af folkeskolereformen, at den udfordring, der er, er, at der mangler tid til at planlægge f.eks. understøttende undervisning mellem pædagoger og lærere.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-11-18:
Jamen hvis vi nu tager de 2,4 mia. kr., som spørgeren spørger til, er det sådan, at de 1,9 mia. kr. jo føres tilbage til kommunerne.
Og så er det rigtigt, at så er der en forskel.
Det ligger jo inden for den almindelige drift af en kommune, at man så prioriterer midlerne.
I forhold til statusrapporterne om folkeskolereformen, som blev fremlagt i går, er der jo en række påpegninger, både hvor der er ting, der går rigtig godt, og også steder, hvor man må sige, at der er rum for forbedring, herunder at sørge for, at den lokale planlægning også hænger sådan sammen, at pædagogerne og lærerne har forberedelsestid samtidig, så de kan lave nogle ordentligt tilrettelagte forløb.
Det var også noget af det, der var en del af den debat, der var i går med folkeskolens partnere.
Det er ikke nødvendigvis sådan, at det alle steder er lykkedes.
Det viser rapporterne også.
Erik Christensen (S), 2015-11-18:
Ministeren redegjorde for, at der er sat milliarder af til implementering af folkeskolereformen.
Men samtidig må man jo sige, at når omprioriteringsbidraget er fuldt indfaset, fjernes der faktisk 7,7 mia. kr. fra kommunerne.
Så med den ene hånd giver man knap 8 mia. kr. til implementering, og med den anden hånd tager man de samme 8 mia. kr.
Hvis jeg giver min søn 1 kr. og tager 1 kr. tilbage, vil han nok ikke synes, at han har fået 1 kr., og alt andet lige er det sådan set den samme situation, kommunerne er i.
Og i og med at man ikke vil spare på ældreområdet eller man i hvert fald ikke forventer, at kommunerne skal spare på ældreområdet, så er det bare, jeg siger: Så kan det da kun være folkeskoler og daginstitutioner.
Det er sådan set bare det, jeg beder ministeren om at anerkende, for kommunerne kan jo ikke bruge pengene to gange.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-11-18:
Jamen omprioriteringsbidraget handler jo bl.a. om hele tiden at kigge på, om man kan gøre tingene billigere, anderledes og på den måde få ressourcerne til at strække til.
De omprioriterede midler kan så bruges til at understøtte indsatser på andre områder.
Det vil så hvert år være en diskussion: Hvad er det for områder, der skal opprioriteres?
I år har regeringen valgt bl.a. at opprioritere hele sundhedsområdet og politiområdet, men der kan være andre områder, det i de kommende år vil være relevant at opprioritere.
Så det er jo ikke sådan, at de her penge forsvinder, som jeg lidt hører at spørgeren indikerer, men det er en mulighed for at kunne understøtte ekstra og prioritere nogle af vores stærke velfærdsområder i samfundet.
Jesper Petersen (S), 2015-11-18:
Jeg vil læse spørgsmålet op: Idet Venstre nu har meldt ud, at de besparelser, regeringen pålægger kommunerne, skal omsættes til skattelettelser, hvor stor en del af de kommunale besparelser mener ministeren så der skal bruges på at lette topskatten?