Kristian Jensen (V), 2009-04-30:
Der er mange papirer at få med op, for der er også mange spørgsmål i forbindelse med lovforslaget her.
Lad mig bare lige starte med at få ridset hele baggrunden for lovforslaget op.
Lovforslaget er en del af regeringens samlede skattereform, forårspakke 2.0, som blev aftalt på plads af regeringen og Dansk Folkeparti den 1. marts i år.
Vi sætter skatten ned med 29 mia. kr., vi får sænket beskatningen af indkomst, uanset om det er små indtægter eller store indtægter, vi får sænket marginalskatten markant for rigtig store grupper i den danske befolkning.
Det gælder der, hvor det for alvor har en betydning, nemlig i forhold til den gevinst, man har, hvis man yder en ekstra times arbejde, en ekstra indsats, eller hvis man påtager sig et større ansvar og dermed får en højere løn på arbejdspladsen.
Det gælder også, hvis man tager sig en efteruddannelse og bliver berettiget til en højere afregning, eller hvis man som et ungt menneske skal stå og vælge, hvilken uddannelse man vil tage, for så er der en større tilskyndelse til at tage de uddannelser, der fører til job, som skaber stor vækst og dermed også en stor aflønning i samfundet.
Hele skattereformen er fuldt ud finansieret - det kommer jeg tilbage til lige om lidt - og det betyder, at vi med skattereformen ikke tager penge, som kunne bruges til andre initiativer, til velfærd eller bekæmpelse af den økonomiske krise, og bruger på skattelettelser.
Netop fordi der skal være en fuld finansiering, er det også nødvendigt, at der er nogle lovforslag, der sætter skatten i vejret, og det er der her.
Hr. Klaus Hækkerup har flere gange spurgt, om ikke man kunne få en bekræftelse på, at der i de her lovforslag ville være skattestigninger.
Og jo, det er der, der er skattestigninger på en række områder, og det er helt i overensstemmelse med det, vi skrev i vores regeringsgrundlag, ikke i 2001, ikke i 2005, men efter valget i 2007, hvor der under punkt 3 står: I forbindelse med skattereformen kan en skat eller afgift sættes op, forudsat at skatten på arbejdsindkomst sænkes tilsvarende.
Og vi har i går behandlet sænkning af arbejdsindkomst for 29 mia. kr., hvor en almindelig faglært familie i Danmark til næste år vil få mere end 6.500 kr. ekstra til forbrug.
Det skal naturligvis finansieres, og en del af finansieringen kommer her: Vi har fjernet særordninger for erhvervslivet; vi har beskattet erhvervslivets aktieinvesteringer hårdere og mere retfærdigt; vi har fjernet nogle af de fritagelser, der har været på f.eks. momsområdet; og vi har hævet den lønsumsafgift, som især den finansielle sektor jo har haft en fordel af, altså af den lave værdi, den har i øjeblikket.
Så der er altså i lovforslaget her en meget bred vifte af finansieringskilder, som sikrer, at vi har en fuldt finansieret skattereform, og det er helt i overensstemmelse med, hvad vi har sagt i vores regeringsgrundlag, nemlig at vi har skattestop, frem til vi gennemfører en skattereform.
Så er der en undtagelse eller et vindue, eller hvordan man nu skal vælge at benævne det, hvor der står: En skat eller afgift kan sættes op, forudsat at skatten på arbejdsindkomst sænkes tilsvarende.
Det holder vi fuldt ud fast i, for vi sætter skatten på arbejdsindkomst markant ned.
Og når skattereformen er vedtaget, træder skattestoppet fuldt ud i kraft igen, og så kan man ikke sætte skatter og afgifter op, medmindre det sker af miljømæssige årsager, eller fordi vi er blevet det påtvunget af f.eks. EU, eller fordi vi skal leve op til andre internationale forpligtelser.
Så der er ikke nogen ting, der er stukket under stolen, vi står fra regeringens side glade og fro ved skattereformen i sin helhed, og det gælder lettelserne, men selvfølgelig også finansieringen, for sådan er det, hvis man skal have et fuldt finansieret skattestop - undskyld, hvad hjertet er fuldt af, løber munden over med, en fuldt finansieret skattereform, og vi er sådan set meget godt tilfredse med det, som det ligger.
Det er sådan, at et hjørne af alt det her er spørgsmålet om, at vi ophæver den særlige undtagelse, der har været på momsen for ejendomsadministratorer.
Det betyder, at boligselskaber og private udlejere, som indtil nu har haft en fordel af at have momsfritagelse for ejendomsadministration, nu skal betale moms af den omsætning, der måtte være, ligesom en købmand, en tøjbutik, en vinduespudser eller et apotek skal.
Det er selvfølgelig regnet nøje ud, hvad det vil have af betydning.
Her er det afgørende nettobetydningen, for det er den, der påvirker den enkelte lejers råderum, og nettobetydningen er i størrelsesordenen 20-25 kr. om måneden i gennemsnit.
Nu skal jeg foregribe begivenhedernes gang og nævne det, som er ret åbenlyst for de fleste, nemlig at når vi snakker om gennemsnitstal, så vil der være noget, der ligger over, og noget, der ligger under gennemsnittet.
Definitionen af gennemsnit er nærmest, at der er beløb både over og under.
Men når vi går ind og kigger på, hvad det er for et gennemsnitstal, vil vi se, at det altså er 20-25 kr. om måneden i ekstra husleje for lejere.
Det skal holdes op mod en samlet skattepakke, som giver et markant større rådighedsbeløb, også til lejerne.
Dermed sikrer vi, at man - uanset om man er boligejer eller lejer - har fået en indkomstfremgang, fordi finansieringen på det her område på skattereformen typisk ligger på erhvervslivet.
Man kan så spørge sig selv om, om de i erhvervslivet ikke er drønhamrende sure over, at vi lægger en masse afgifter over på dem for at sænke skatten for lønmodtagerne.
Der er svaret generelt set: Nej.
For samlet set giver en lavere beskatning af arbejdsindkomst en stærkere konkurrenceevne i Danmark.
Når man kigger på lejerne - for dem har vi naturligvis også kigget på -
vil man se, at de også får et øget rådighedsbeløb i forbindelse med skattereformen.
Det Radikale Venstre nævnte og noterede med glæde, at vi har ændret spørgsmålet om lagerbeskatning for de unoterede aktier.
Det mente vi ikke bare var rimeligt, men også en helt afgørende justering i forhold til den første aftale, der blev lavet, fordi vi i høringsfasen fik utrolig mange henvendelser, der gik på, at det her ville være gift for nystartede virksomheder, for iværksættere, som skal ud og have kapital til at vokse hurtigere.
Hvis ikke vi ændrede på det område, ville vi have stoppet en positiv udvikling, hvor flere og flere danskere faktisk har mod på og lyst til og vilje til at blive iværksættere.
Derfor ændrede vi det, og jeg er glad for, at også Det Radikale Venstre synes, det er positivt.
Med hensyn til investeringsforeningerne vil jeg sige, at jeg er sikker på, at et skriftligt spørgsmål i udvalgsarbejdet vil give en meget, meget mere fyldestgørende beskrivelse end den, jeg kan give på nuværende tidspunkt, men jeg vil bare allerede nu annoncere, at hvis vi lavede en undtagelse for de investeringsforeninger, som hr. Niels Helveg Petersen nævnte, så ville det være at skabe et skattehul uden om de stramninger af beskatningen, som gennemføres her, og dermed ville man have kunnet kanalisere det provenu, som vi regner ind og finansierer skattelettelserne med, ud igennem investeringsforeningerne.
Jeg er sikker på, at vi i udvalgsarbejdet nok skal komme tilbage til det.
Derimod kan jeg så komme med en helt klar tilkendegivelse i forbindelse med spørgsmålet vedrørende udligningsskat for pensionister.
Det er sådan, at de pensionister, der har haft fradrag for indbetalinger til ratepension med en meget, meget høj fradragsværdi, fordi marginalskatten i øjeblikket er så høj, fremover vil få gavn af, at marginalskatten bliver sat ned.
Det har sådan set ikke været den gruppe af personer, vi egentlig ønskede at tilgodese, og derfor er der planer om at lave en skat, der sikrer, at den fradragsværdi, man havde, tilnærmelsesvis bliver bevaret, når pengene bliver udbetalt.
Det betyder, at man ikke får en pludselig og utilsigtet skattebesparelse.
Det kunne måske lyde meget enkelt, men det er det så sandelig ikke.
Derfor må vi jo konstatere, at regeringen ikke har haft mulighed for at komme med et sådant lovforslag, men det ville i givet fald have været en del af lovforslag nr. L 195, som vi behandlede i går.
Derfor har vi tilkendegivet, både over for branchen og også offentligt, at den del af skatteaftalen er udskudt til efteråret.
Der kommer altså ikke her inden foråret et nyt tungt og kompliceret lovforslag, som vi skal have igennem inden for meget, meget kort tid.
Vi forventer at kunne fremlægge en model, der kan gennemføres til efteråret, og der får vi så lejlighed til at vende tilbage til sagen.
Endelig vil jeg sige til hr. Anders Samuelsen: Vi har også kigget på overgangsreglerne for 1993, og der er forskellige muligheder for at lave et andet regelsæt end det, som er i lovforslaget nu.
Vi har vurderet mulighederne for det og må konstatere, at samtlige de ændringsmuligheder, der måtte være, vil betyde et fald i provenuet.
Og da det er en afgørende forudsætning for aftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti, at der er en fuld finansiering af skattereformen, og da vi ikke har kunnet finde en anden finansiering, vi kunne enes om, så er det her den finansiering, vi lægger frem og gennemfører som led i at sænke skatten på arbejdsindkomst med 29 mia. kr.