Lars Barfoed (KF), 2011-01-13:
Jeg vil gerne starte med at takke ordførerne og dermed også partierne for, synes jeg, en rigtig god og konstruktiv debat og også for, synes jeg, en positiv modtagelse af de tre lovforslag, som vi behandler her.
Jeg er helt opmærksom på, at jeg ikke står her og konstaterer, at der er flertal for at gennemføre det, men jeg synes, at der er en positiv opbakning til, at vi skal lave en modernisering af vores offentlighedslov og gennemføre den nødvendige følgelovgivning, og jeg synes også, at der en konstruktiv og en saglig tone partierne imellem, som lover godt for det udvalgsarbejde og de forhandlinger, vi skal have i de kommende uger om lovforslagene.
Loven indeholder 26 elementer, der kan siges at udbygge åbenhedsprincippet, og fem elementer, som kan siges at begrænse det princip.
Det er lidt forenklet sat op, og det er jeg opmærksom på, for der er jo gradsforskelle på, hvad det vil sige at åbne og begrænse, men jeg siger det for at understrege, at debatten her selvfølgelig meget drejer sig om, kan man sige, de kritiske punkter, § 24 og andre elementer, hvor der sker nogle begrænsninger.
Men det er jo vigtigt at være opmærksom på, som flere af ordførerne også retfærdigvis har været inde på, at der jo også er en række åbninger i den modernisering, der lægges op til.
Offentlighedsloven understøtter vores ytringsfrihed og vores informationsfrihed og hører sådan set til grundstenene i vores demokrati.
Nu er jeg, som jeg håber ordførerne er opmærksomme på, konservativ, og det har noget at gøre med at bevare værdier, der er bygget op, men det har også noget at gøre med at forandre for at bevare de værdier.
Det skal man gøre en gang imellem.
Det er i hvert fald noget, vi i mit parti taler meget om.
Det er sådan set en meget god illustration af det, der skal til her.
Vi har bygget et moderne demokrati op i Danmark med ytringsfrihed og informationsfrihed, et demokrati, hvor der er åbenhed, transparens, gennemsigtighed i vores forvaltning.
Det er en meget afgørende og vigtig værdi, og den skulle vi meget gerne udbygge, men det er også vigtigt, når samfundet ændrer sig, omstændighederne ændrer sig, at vi så skaber forandringer, der kan sikre, at vi fortsat kan have den gennemsigtighed og de værdier, der ligger netop i offentlighedsloven.
Behovet for at modernisere offentlighedsloven skal bl.a. ses i lyset af, at det samfund, vi i dag lever i, på en lang række områder er forskelligt fra det samfund, der fungerede i 1985, hvor den gældende offentlighedslov blev til, ikke mindst spiller den digitale kommunikation en helt anden rolle i nutidens samfund.
Desuden har det offentlige i videre omfang, end tilfældet var i 1985, henlagt opgaver af offentlige karakter til institutioner, der bliver drevet i selskabsform, og som den nugældende offentlighedslov ikke finder anvendelse på.
Derudover er der siden 1985 bl.a. sket betydelige ændringer i centraladministrationens samarbejdsstrukturer, der bl.a. har medført en øget inddragelse af direktorater og styrelser i behandlingen af de ministerrelaterede opgaver og i sekretariatsbetjeningen af ministrene.
Sådan nogle opgaver blev tidligere i meget vidt omfang alene varetaget af ministeriernes departementer.
Det er på den baggrund og i lyset af offentlighedslovens store principielle og praktiske betydning for det danske samfund min opfattelse, at der er god grund til, at vi nu reviderer offentlighedsloven med henblik på at tilpasse loven de ændrede samfundsforhold.
Det var bl.a. også i lyset af de forhold, som jeg lige har været inde på, at regeringen i 2002 nedsatte Offentlighedskommissionen med den opgave at komme med et forslag til en ny samlet offentlighedslov.
Kommissionen afgav som bekendt en betænkning i november 2009, som indeholder et udkast til en ny samlet offentlighedslov.
Der var bortset fra enkelte elementer enighed i kommissionen om lovudkastet, og det lovforslag, jeg på regeringens vegne nu har fremsat, bygger i det væsentlige på det pågældende lovudkast.
Det bliver nok en lidt for omfattende øvelse, hvis jeg her fra talerstolen skal foretage en nærmere gennemgang at det omfangsrige og også på nogle måder ganske tekniske lovforslag, og vi har jo også allerede med Folketingets partier haft en, synes jeg,
ganske grundig teknisk gennemgang af lovforslaget, som forhåbentlig har været nyttig, og hvor hovedelementerne i hvert fald er blevet gennemgået.
Helt generelt vil jeg godt sige, at lovforslaget efter min opfattelse er udtryk for en grundig og rigtig afvejning af de relevante og nogle gange modsatrettede interesser, der er i den her sammenhæng, og med forslaget til en ny offentlighedslov ønsker regeringen at fastholde lovens centrale position ved at ændre og udbygge loven, så den afspejler nutidens muligheder og udfordringer.
Derfor er det mit håb, at der blandt Folketingets partier vil være bred opbakning til lovforslaget, så vi kan få vedtaget en fremtidssikret offentlighedslov.
I den forbindelse er det vigtigt, at vi får en grundig behandling af forslaget i Folketinget og i udvalget, og at vi får kastet lys over de eventuelle tvivlsspørgsmål, der måtte være – flere har jo også været rejst under debatten her i dag.
Jeg ser det som et udtryk for, at udvalget og dermed Folketinget deler mit ønske om en grundig behandling af forslaget med henblik på en bred opbakning til vedtagelsen af en fremtidssikret offentlighedslov.
Og jeg vil gerne sige, at jeg som justitsminister lægger vægt på, at vi så vidt muligt får et bredt flertal bag denne lovgivning, for det er en lov, som bør understøttes af et bredt flertal i Folketinget.
Snarere end at være en lov, som er underkastet skiftende politiske vinde, skal der gerne være en vis stabilitet og samling netop om en lov som denne, der er en slags grundlov for forvaltningen i Danmark.
Jeg har også noteret mig, at udvalget drøfter en høring.
Jeg ser i givet fald frem til afholdelsen af en sådan høring, og vi vil fra Justitsministeriets side naturligvis bidrage positivt og konstruktivt til, at en sådan høring kan gennemføres, så vi alle sammen kan blive endnu klogere, end vi er i forvejen.