runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2009-12-04:
Det har jo også været fremme i behandlingen i dag, at personkredsen udvides, endda temmelig meget og på rigtig mange områder.
Derfor har jeg et helt konkret spørgsmål til integrationsministeren: Hvorfor har regeringen taget, jeg mener, jeg kan sige stort set alle familiesammenførte med som en gruppe, der kan få en repatriering af den karakter, som vi nu har i lovforslaget?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-12-04:
Tak for, at Folketingets fem største partier tilslutter sig forslaget.
Det er jeg glad for, men det har vi også gjort os umage for skulle ske.
Jeg har lagt meget vægt på, da vi formulerede lovforslaget, at det bibeholdt så mange af de principper, som der i forvejen er i repatrieringsordningen, at vi ikke begyndte at operere med nye begreber, så der opstod fortolkningsproblemer, tvivlsspørgsmål osv.
Det er, som flere ordførere har gjort rede for, nærmest bare – men ikke kun – beløbene, der er vokset.
Det er det, der er den største ændring, men vi har så også udvidet personkredsen, og betingelserne for at få denne ordning er også ændret.
Men når det er sagt, må det jo fremhæves igen og igen, som flere ordførere også har forsøgt, at det her er en ganske frivillig ordning, og at dem, der opfylder kravene, har et retskrav på det her, punktum.
Men når man begynder at mistænkeliggøre kommunalt ansatte for at ville presse udlændinge osv., må jeg bare sige, at der gælder helt klare forvaltningsretlige regler for de kommunalt ansatte.
Der er et retskrav, og hvis ikke man ønsker at bruge det meget favorable tilbud, er den potte ikke længere, for så bliver man i landet.
De opholdsgrundlag, der er i dag, anfægtes ikke.
Længere er historien egentlig ikke.
Karsten Lauritzen (V), 2009-12-04:
Jeg har to spørgsmål.
Det ene handler om, at fru Marianne Jelveds parti var med til at stemme for de ændringer, der var af loven i 2003, hvor man også hævede beløbet.
Jeg kan forstå, at De Radikale nu er imod hele konceptet bag det, men det, der er sket, er jo ikke, at man har ændret konceptet, man har bare øget beløbene, som man gjorde i 2003.
Hvad er det, der gør, at De Radikale lige pludselig ikke vil være med til at hæve beløbet, og hvor er Det Radikale Venstres skæringspunkt?
Ville det have været ved 70.000 kr. eller ved 80.000 kr. eller 20.000 kr.?
Hvor er det, skæringspunktet er?
Så har jeg et andet spørgsmål: Nu var fru Marianne Jelved jo godt i gang med at citere, og så vil jeg godt citere fru Marianne Jelved.
Hun sagde til Ritzau den 14. november under overskriften »Jelved imod SFs dobbeltspil om udlændinge«: »SF fører vælgerne bag lyset i udlændingepolitikken«.
Jeg vil godt bede fru Marianne Jelved om at uddybe, hvad præcis det var, hun mente i den forbindelse.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-04:
Det kan man jo allerede i dag, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen.
Hvis ikke man har lyst til at være her, er der jo allerede en ordning, der fungerer, hvor man kan få støtte.
Jeg må gå ud fra, at ordningen nu skal laves om, fordi man ønsker, at flere skal benytte sig af den, jeg må gå ud fra, at det er derfor, der skal være en bonuscheck på 100.000 kr. for at blive så længe væk, at fortrydelsesfristen udløber, for det er jo det, der er tilfældet.
De 100.000 kr. får man jo ikke i den periode, hvor man reelt etablerer sig, man får dem, når man er blevet væk i så lang tid, at der ikke er længere er en fortrydelsesfrist.
Så det er ikke en støtte til at etablere sig i sit tidligere hjemland, det er en bonuscheck for at blive væk.
Hvis nu der ikke er flere, der benytter sig af den ordning, på trods af at man sætter checken op, hvad så?
Skal den op på 500.000 kr.?
Hvis det her ikke virker, hvad er så næste skridt for at opfylde Dansk Folkepartis ønske om, at flere mennesker skal forlade Danmark?
Det vil jeg gerne spørge hr. Martin Henriksen om.
Martin Henriksen (DF), 2009-12-04:
Altså, lovgivningen skal ændres, fordi – det står vel klart for i hvert fald en del mennesker i det danske samfund – vi har nogle problemer med nogle mennesker i Danmark, som ikke ønsker at være en del af samfundet; som ønsker at leve i parallelsamfund, ønsker at leve i lukkede miljøer.
Der er så nogle af dem, som er blevet udvist, fordi de har begået kriminalitet osv., og så er der nogle, til hvem vi siger: Hvis ikke I ønsker at leve i det danske samfund, hvis ikke I ønsker at blive en del af Danmark og det danske fællesskab, så har I en mulighed for at vende tilbage til et land, til en kultur, hvor I føler jer bedre tilpas.
Det er det, der er intentionen med det her.
Det kan man så mene er forfærdeligt af den ene eller anden årsag, men det er det, der er intentionen med det, og det lægger vi jo heller ikke skjul på.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-04:
Man må gå ud fra, at den her lov bliver ændret, fordi man mener, at den ikke fungerer godt nok i dag.
Man må gå ud fra, at det, Dansk Folkeparti ønsker, og det er så også det, hr. Martin Henriksen nu svarede i anden omgang, er, at flere rejser.
Hvad så, hvis det viser sig, at der ikke er flere, som benytter sig af den her ordning, eller hvis der kun er ganske få, som vil benytte sig af den her nye ordning?
Vil man så sætte beløbet op til 500.000 kr.?
Hvad skal der til?
Fru Marianne Jelved fik ikke et svar.
Hvor mange mennesker skal forlade Danmark, før man i Dansk Folkeparti er tilfredse?
Hvad er succeskriteriet for den her lovgivning?
Ordføreren kan vel bekræfte, at grunden til, at man ændrer loven, er, at Dansk Folkeparti ikke mener, at nok mennesker forlader Danmark på nuværende tidspunkt.
Jeg går ud fra, at det er derfor, loven skal ændres.
Martin Henriksen (DF), 2009-12-04:
Igen vil jeg sige, at jeg har svaret på, hvad der overordnet set er Dansk Folkepartis målsætning for det danske samfund, også i forhold til de integrationsproblemer, der er.
Man kan jo ikke sætte tal på, hvor mange der vil benytte sig af den her ordning, for det er sådan set lidt vanskeligt at gøre.
Men det er svært at sige, at det skal være x antal eller y antal, for det er jo som sagt et tilbud, som man får ude i kommunerne, og som bliver forbedret i forhold til det, der er i dag.
Der bliver givet nogle incitamenter til kommunerne, så der bliver opsøgende arbejde over for de indvandrere, som er omfattet af ordningen, eller som kan blive omfattet af den.
Men det er jo ikke til at sige, hvor mange der vil benytte sig af den, for det kan vi af gode grunde ikke vide.
Marianne Jelved (RV), 2009-12-04:
Så spørger jeg igen: Hvis der nu ikke rejser flere ud via repatrieringsordningen med den nye lov sammenlignet med den gamle lov, er det så godt nok?
Hvornår er det godt nok?
Hvad skal der til, før hr. Martin Henriksen og Dansk Folkeparti er tilfredse?
Nu taler jeg om antal.
Og hvor meget skal det koste?
Martin Henriksen (DF), 2009-12-04:
Svaret er, at overordnet set er det, som Dansk Folkeparti ønsker, et samfund, der hænger bedre sammen socialt og kulturelt.
Den udlændingepolitik, der har været ført frem til 2001-02, har gjort, at det danske samfund på en række områder har oplevet en masse problemer, og det ser vi jo også konsekvenserne af i dag.
Dem ønsker vi at mindske.
Vi ønsker et samfund, der hænger bedre sammen, og vi ønsker, at indvandrere, der er her i landet, bidrager til samfundet og føler sig som en del af samfundet.
Og det her er endnu et redskab i et forsøg på at nå det mål.
Marianne Jelved (RV), 2009-12-04:
Hvad er Dansk Folkepartis mål med forslaget?
Som hr. Martin Henriksen sagde i sit indlæg, bliver der sat skub i kommunerne og den udvikling, der skal komme.
Og hr. Martin Henriksen henviser til, at hvis der er nogen, der ikke ønsker at være her, er der mulighed for at repatriere.
Det var der også før det her lovforslag, så der må jo være en målsætning.
Det må jo være, fordi den lov, der var der før, ikke var god nok, eller hvad?
Hvordan kan man måle, at det er en succes?
Kan vi vente et forslag til næste år, hvor det er 200.000?
Martin Henriksen (DF), 2009-12-04:
Vi kan selvfølgelig godt stå og føre sådan nogle pseudodebatter.
Det er jo sådan lidt mystisk.
Altså, det, der er nyt i det her lovforslag, er jo, at det er et tilbud.
Det har jeg sagt flere gange, jeg gentager det meget gerne, og hvis hr. Henrik Dam Kristensen havde mulighed for at stille spørgsmålet en gang til, ville jeg også svare, at det var et tilbud, for det er et tilbud, og det står i lovforslaget.
Det, der er det nye i det, er, at vi udvider gruppen.
I dag skal man eksempelvis have fast opholdstilladelse for at blive en del af den her gruppe, men nu kan man nøjes med 5 års opholdstilladelse.
Vi udvider gruppen for, hvem der kan få reintegrationsydelse, så der i dag er flere, der har mulighed for at få det.
Så gør vi også det, at vi forhøjer de ydelser, som kommunerne får, sådan at det fuldt ud dækker udgifterne til at repatriere.
Og så er det også sådan, at der kommer en pulje til at lave oplysende arbejde over for indvandrere om den her mulighed.
Det er det, lovforslaget går ud på.
Henrik Dam Kristensen (S), 2009-12-04:
Jeg ved såmænd ikke, om det er så pudsigt, for med den måde, det blev solgt på, og den undertone, der lå i hr. Martin Henriksens ordførertale, var det jo nærmest, som om man nu har et instrument til at kunne få folk, som man ikke ønsker skal være i Danmark, til at forsvinde.
Så jeg synes sådan set, det er meget passende, hvis vi får bekræftet her, at det er en frivillig ordning, og at der ikke er nogen, der kan bruge tvangsmidler over for personer i forbindelse med den her ordning.
Det er sådan set en god bekræftelse at få.
Meta Fuglsang (SF), 2009-12-04:
Det økonomiske incitament her er jo bygget op på samme måde, som det var i den gamle lov, altså at det er klart, at hvis der er en, der rejser ud af landet, som ellers er på en overførselsindkomst, så skal man ikke betale den overførselsindkomst.
Så jeg ved ikke, hvor stort det økonomiske incitament er i forhold til selve kommunens økonomi.
Jeg tror, at der, hvor incitamentet ligger, er i, at man kan tilbyde dem, som ønsker at blive repatrieret, en bedre ordning end den, vi har nu.
Så på den måde ligger der en udvidelse af incitamentet i forhold til dem, som måtte ønske det.
For det, der er afgørende for SF, er, at der ikke ligger pressionsmuligheder for kommunerne i det, der ligger her, og at man ikke på den måde kan bruge det som straf eller pression i forhold til, hvordan man forholder sig til det.
Marianne Jelved (RV), 2009-12-04:
Altså, fru Meta Fuglsang kalder det en bedre ordning, fordi der er flere penge.
Så spørger jeg igen: Giver det ikke stof til eftertanke, at der skal være sådan en gulerod ude for enden af de 12 måneder, ude for enden af fortrydelsesrettens ophør, men at man ikke får gavn af dem til at etablere sig og faktisk reelt prøve, om det kan lade sig gøre at etablere sig på en måde, der er fornuftig for familien?
Mike Legarth (KF), 2009-12-04:
Tak, hr. formand.
Jeg skal starte med at sige, at jeg taler på vegne af hr. Naser Khader, som ikke kan være til stede i dag.
På vegne af Det Konservative Folkeparti skal jeg tilkendegive, at vi med det her lovforslag positivt bakker op om, at der i højere grad gives mulighed for repatriering for herboende udlændinge, der er dårligt integreret i det danske samfund, som ikke ønsker at blive her, og som kan få en langt bedre livskvalitet i deres hjemland eller i deres tidligere opholdsland.
Der er stadig nogle, for hvem det at komme hjem er det endegyldige mål.
Der er stadig nogle af de indvandrere, der netop af den grund ikke tager Danmark på sig, og mange andre områder end lige akkurat det at være til stede her er deres førsteprioritet.
Og vi kan godt tillade os at mene, at den integration i høj grad er den enkeltes eget ansvar med de rammer, vi politikere sætter.
Den enkelte kan til gengæld for viljen til at blive integreret forvente og have ret til støtte og opbakning.
Det er både i den enkeltes interesse og i samfundets interesse, at han eller hun bliver en del af det danske samfund og kan bidrage og fungere her.
Men hvis den enkelte ikke vil eller har lyst, står vi altså over for et problem.
Man kan jo ikke tvinge nogen til at lade sig integrere helt ind i den inderste kerne.
Det her lovforslag er med til at skabe en udvidelse af både personkreds og de økonomiske rammer i repatrieringsloven.
Det er i en erkendelse af netop det, at den enkelte selv skal ville integration, og hvis man ikke vil det, giver det her lovforslag en mulighed for at starte på en frisk dér, hvor man netop længes hen, i det land, som man betragter som sit eget.
Derfor støtter vi varmt op om forslaget.
Meta Fuglsang (SF), 2009-12-04:
Nu tror jeg nok, at den 10. september var den her aftale om finansloven ikke indgået endnu, men så må hr. Karsten Lauritzen rette mig, hvis jeg tager fejl.
Jeg tror, at det her er af nyere dato, så jeg ved ikke, hvad det citat den 10. september retter sig imod.
Jeg ved, at der er en del misforståelser om enighed og uenighed i oppositionen, ligesom der selvfølgelig er uenighed mellem regeringspartierne og Dansk Folkeparti, men hvor de parter dog har mulighed for at finde sammen om et fælles forslag, og det vil oppositionen også gøre, når oppositionen er kommet i den lykkelige situation, at vi får en ny regering.
For så vil det være oppositionen, der sætter sig ned og laver de forslag, som vi kan blive enige om, og så er det en anden stil, der vil blive lagt, og jeg er sikker på, at oppositionen finder ud af at nå til enighed om en række punkter, også på udlændingeområdet.
Så det er ikke en bekymring, jeg deler, men jeg takker da for medfølelsen.
Karsten Lauritzen (V), 2009-12-04:
Tak til fru Meta Fuglsang for at få det svar.
Berlingske Tidende skriver den 10. november: »Udlændinge splitter S og SF«.
Det har så aldrig nogen sinde været på tale, kan jeg forstå.
Jeg forstår det stadig væk ikke, men det lader vi så ligge.
Det, jeg godt vil spørge fru Meta Fuglsang om, er den kritik, som fru Marianne Jelved har været ude med af Socialistisk Folkeparti, for noget tyder på, at fru Marianne Jelved deler den opfattelse, som jeg også har, nemlig at der er en reel uenighed, og der har fru Marianne Jelved jo sagt, at SF spiller et dobbeltspil.
Meta Fuglsang (SF), 2009-12-04:
Vi har ikke talt om, at man skulle udvide fortrydelsesretten, og jeg er bange for, at hr. Karsten Lauritzen er tilbage i den debat, der var tidligere i forbindelse med de oprindelige repatrieringsordninger, hvor man har talt om fortrydelsesret, og hvor lang tid den skulle bare gælde.
Vi har været uenige i det, der gik ud på, at man skulle fjerne fortrydelsesretten, og vi har været uenige i de andre ting, som jeg har redegjort for.
Der har vi været uenige i det, som jeg tror var Dansk Folkepartis udmelding, nemlig at det skulle være sådan.
Jeg har i hvert fald prøvet at rose regeringspartierne for at udvise lidt borgerlig fornuft og har sagt, at de to ting er uspiselige, så de skal væk.
Det kan vi også se de nu er i lovforslaget
Karsten Lauritzen (V), 2009-12-04:
Jeg har nu opfattet det sådan, at SF var imod det forslag og det, der var aftalt, fordi man ønskede en udvidelse af den her fortrydelsesordning, der allerede eksisterede.
Men det kan selvfølgelig være, at det er forkert opfattet.
Det er nu også mit indtryk, at en hel del medier har rapporteret det, og at en hel del af dem, der læser landets aviser, har fået den opfattelse, at der var en uenighed.
Men jeg kan forstå, at det er en uenighed, der aldrig har eksisteret.
Der har jo ikke på noget tidspunkt fra regeringens side været tale om, at man skulle ophæve den nuværende fortrydelsesordning i lovgivningen.
Så jeg har svært ved at forstå, hvor den her enighed lige pludselig kommer fra, hvis det ikke er sådan en SF classic-integrationspolitik, hvor man leder efter et eller andet, man kan være uenig med regeringen i i pressen, men når det kommer til stykket, stemmer man for lovforslaget.
Jeg vil godt spørge fru Meta Fuglsang: Har man overhovedet ikke været uenig med regeringen på det her område på noget som helst tidspunkt, eller har vi fuldstændig misforstået det?
Meta Fuglsang (SF), 2009-12-04:
Det, vi har syntes var dybt urimeligt og useriøst, var, at kommunerne skulle ud at opsøge udlændinge for at få dem til at rejse ud, og at det her på den måde blev gjort til noget, kommunerne kunne udsætte nogen for.
Det er blevet fjernet.
Det blev bekræftet, allerede før det kom som lovforslag, og det ligger heller ikke i det lovforslag, der nu foreligger, at kommunerne har nogen som helst pligt til at lave opsøgende arbejde i forbindelse med det her.
Så de ting, der var uspiselige, er fjernet.
Det var det, som Dansk Folkeparti spillede ud med i starten, og det var det udgangspunkt, som vi forholdt os til, dengang forslaget første gang kom frem.
SF har hele tiden forholdt sig sådan, at hvad angår forbedrede muligheder for repatriering på de grundlæggende vilkår, der har eksisteret hele tiden, nemlig at det skal være frivilligt, og at det skal være efter mønsteret for den lovgivning, vi har, så er vi positive over for de forbedrede muligheder.
Det her er et spørgsmål om, at mennesker, der ønsker at rejse ud af Danmark og ønsker at rejse til deres oprindelsesland, har mulighed for at gøre det på nogle rimelige vilkår.
Forskellen er lige præcis, at vi ikke mener, at vi skal sende nogen hjem.
Vi mener, at med det her forslag får de, der ønsker at rejse, en mulighed for at gøre det.
Martin Henriksen (DF), 2009-12-04:
Men det er jo ikke første gang, at ikke bare Dansk Folkeparti, men også andre misforstår, hvor Socialistisk Folkeparti står i udlændingedebatten.
Så det er ikke kun Dansk Folkeparti.
Men det er der jo, det kan man konstatere.
Jeg ved ikke, om jeg skal opfatte det, som fru Meta Fuglsang siger, sådan, at man sådan set støtter de bedre muligheder for at sende indvandrere hjem, men at hvis forslaget og opfordringen medfører, at flere vender hjem, så mener man, at det ikke er så godt alligevel.
Meta Fuglsang (SF), 2009-12-04:
Jeg skal starte med at sige, at jeg er uforstående over for, at Dansk Folkeparti mener, at SF har skiftet holdning i den her sag, for vi har faktisk haft en konsistent holdning til det her, og vi har så med glæde set, at de ubehageligheder, som vi har taget afstand fra, og som kunne gøre, at vi ville stemme imod det her, er pillet ud, så vi nu vil kunne stemme for det, som vi opfatter som forbedringer.
Men tilbage til det andet: Jeg tror, vi har forskellige intentioner med det her.
Jeg tror, at Dansk Folkepartis forestilling om, hvad man kan bruge det her til, er anderledes end SF's forestilling om, hvad vi kan bruge det til.
Det, jeg forholder mig til, er selve teksten i lovforslaget, og om den kan bruges til noget, som SF synes er en god idé.
Ja, det kan den.
Jeg kan godt forstå, at Dansk Folkeparti måske bliver lidt mistænksomme, når SF synes, at det her er en god idé, og det kunne være, at det maner til eftertanke.
Martin Henriksen (DF), 2009-12-04:
Ligesom fru Marianne Jelved deler jeg jo lidt en forundring over den indgangsvinkel, som Socialistisk Folkeparti har valgt til det her initiativ.
For som sagt startede Socialistisk Folkeparti sådan set med at være imod initiativet, og så skiftede man holdning hen ad vejen, og så er det endt med, kan jeg forstå, at man nu er for.
Jeg skal bare forstå det præcist, for det er jo klart nok, at en del af intentionen med lovforslaget, som der også er redegjort for fra Folketingets talerstol, selvfølgelig er, at der er flere, der vender hjem til den kulturkreds, hvori de føler sig bedre tilpas.
Så jeg vil høre, om Socialistisk Folkeparti er enig i intentionerne i lovforslaget.
Meta Fuglsang (SF), 2009-12-04:
Jamen den økonomiske mulighed, man har med det her lovforslag, er jo beløbsmæssigt lige så god eller måske lidt bedre end det, der ligger i den gamle lov.
Forskellen er, at man først får det ekstra, man får, når fortrydelsesretten er udløbet.
Så man står jo ikke dårligere med det her lovforslag, end man gør med den nuværende lovgivning, når det handler om at komme ud og etablere sig.
Der er jo ikke noget med, at det, man får, når man rejser ud, bliver fjernet.
Det handler bare om, at man får mere, når fortrydelsesretten er udløbet, sådan som jeg læser forslaget, og det vil sige, at man selvfølgelig får en større procentdel, når fortrydelsesretten er udløbet.
Men man står jo ikke dårligere, når man rejser ud, end man gør nu.
Så på den måde mener jeg faktisk, det er en forbedring af forholdene.
Det er den ene del.
Og det, der er vigtigt at understrege, er selvfølgelig, at det er frivilligt, og at vi tror på, at kommunerne administrerer det her, så det er frivilligt.
Steen Gade (SF), 2009-12-04:
SF vil ikke støtte det her lovforslag.
Man kan selvfølgelig argumentere for, at energiafgrøder kan være afgrøder på linje med andre afgrøder, og den del af logikken forstår vi selvfølgelig godt.
Men når vi så kommer til den sammenhæng, det her bliver etableret i, en sammenhæng, hvor man åbner op for at dyrke energiafgrøder på bræmmerne, hvilket man så samtidig oven i købet kalder et miljøfremskridt, så forekommer det mig at være en så absurd sammenhæng, at det egentlig er underligt, at man synes, at man kan tillade sig at lanceret sådan noget under overskriften »Grøn Vækst«.
Sagen er, at man dermed er med til at underminere den del af »Grøn Vækst« med hensyn til bræmmerne, som man jo faktisk har prøvet at fremstille som en forbedring, hvad det jo sådan set også var tænkt som.
Så den sammenhæng gør, at vi ikke vil medvirke til, at det her forslag bliver gennemført.
Der er også åbnet op for, at enhver virksomhed kan få fradraget.
Det kan vel åbne op for endnu større tilplantning, end vi måske lige kan tænke på i dag.
Jeg kunne godt have lyst til at spørge ministeren, hvad det betyder.
Hvem kan der være tale om?
Der bliver man jo også nødt til at se på den nye sammenhæng, nemlig at landbrugsloven ændres og dermed, at det vel kan være alt fra energiselskaber til alle mulige andre, der går ind og vil investere på det her område.
Den tredje indvending, som jeg også godt vil have en kommentar til, er, om man nu også er sikker på, at man ikke skævvrider hele bioafgrødeområdet, for vi har jo også træ osv.
Det vil sige: Har vi den rette balance på det her område?
Det forekommer mig, at forslaget, som det ligger, og især den sammenhæng, det er tænkt igennem på, helt klart er ubalanceret, som jeg har redegjort for.
Der findes et høringssvar, hvor der snakkes om, at man jo kunne have skrevet, at det gælder de steder, hvor det erstatter landbrugsjord, at der kunne gives den her fradragsret, og så begyndte det jo da at give lidt mening, kan man sige, så det ikke skal erstatte natur.
Så jeg synes sådan set, at regeringen har fået nogle gode råd i de høringssvar, der er kommet.
Men desværre ser det jo ud til, at man i hvert fald indtil nu ikke har tænkt sig at lytte efter dem.