runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-12-11:
Altså, jeg må bare sige, at jeg synes, det er rigtig, rigtig ærgerligt, at man allerede i analysedelen skærer nogle muligheder fra.
Jeg synes, man burde kigge åbent og fordomsfrit på alle, og når man så har resultaterne, kan man jo tage stilling til, om man synes, det ikke skal være en mulighed.
Men jeg synes da, det er dumt på forhånd at sige, at der her er noget, som vi slet, slet ikke vil undersøge, hvis det kan være en mulighed.
Thomas Danielsen (V), 2014-12-11:
Der var nøjagtig det, som SF lige nu er kommet i tanker om:
»Folketinget pålægger derfor regeringen at tage initiativ til at lave en samlet plan, der har til formål at løfte yderområder og øer på flere områder, herunder trafik, uddannelse, erhverv, sundhed, bolig osv.«
Så det er den samme plan, som SF nu har fremsat forslag om, og som vi glæder os over at kunne støtte op om.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-12-11:
Det er jo godt, at der trods alt er noget, vi kan blive enige om.
Jeg skal bare lige spørge til, hvornår Venstre har fremsat et forslag til en handlingsplan, og hvad det så indeholdt.
Thomas Danielsen (V), 2014-12-11:
Det gjorde vi i samarbejde med Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Konservative Folkeparti den 11. januar 2013.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-12-11:
Men jeg spurgte til, hvad forslaget indeholdt.
Thomas Danielsen (V), 2014-12-11:
Tak for det, formand.
SF fremsætter her beslutningsforslag om at udarbejde en samlet handleplan med initiativer, som vil forbedre rammevilkårene for landets yderområder og landdistrikter samt skabe en bedre balance mellem land og by.
Jeg kan ikke svare på, hvad der er sket, siden SF også på det her område er vendt 180 grader, men siden 2012 har der altså været et bredt borgerligt ønske om en samlet handleplan med lige nøjagtig den her tekst, og derfor glæder vi os rigtig meget over, at SF er gået med på vores forslag.
Desværre er det så SF, der samtidig er skyld i, at det først bliver nu, at vi er nået så langt hen i valgperioden, og at vi ikke har fået det tidligere, og det er selvfølgelig lidt paradoksalt.
Som sagt er det i ellevte time af den her valgperiode, men Venstre agter selvfølgelig alligevel at støtte forslaget fra SF.
Vi glæder os over, at regeringen er gået med til vores ønsker og f.eks. har været imødekommende over for vores ønsker om et øget befordringsfradrag i landdistriktskommuner, vores turismetiltag, som landdistriktsministeren lige har stået og redegjort for, men vi har altså også et ønske om, at vi får lavet en samlet handlingsplan.
Der har vi mange ønsker, bl.a. bedre finansieringsmuligheder i landdistrikterne, jævnfør den debat, vi havde under de tidligere beslutningsforslag.
Vi vil også have en liberalisering af planloven, som åbner mere op for vækst og beskæftigelse i landdistrikterne, som jo er afgørende for, at vi kan udvikle dem i en positiv retning.
Vi ønsker også generationsskiftelån til landbrug og fiskeri, som er nogle af de vigtigste erhverv, vi har i landdistrikterne, og som betyder rigtig meget derude; og vi ønsker udflytning af statslige arbejdspladser, jævnfør flere af de beslutningsforslag, vi har fremsat, og jævnfør det finanslovsforslag, som vi har fremsat.
Det er altafgørende, at staten tror på et område og ikke centraliserer de statslige arbejdspladser.
Vi havde i VKO-tiden rigtig gode erfaringer med udflytning af SKAT, den digitale tinglysning, Sikkerhedsstyrelsen, miljøcentrene m.m.
Desværre har vi set, at man har centraliseret flere af de statslige arbejdspladser, vi lige har flyttet ud.
Det er ellers sådan nogle tiltag, som der er brug for.
Det og meget mere vil vi gerne have med i sådan en plan.
Så selv om vi ærgrer os lidt over, at SF så sent i forhold til et valg støtter op om den her idé om en samlet handlingsplan, så glæder vi os over, at det nu kan blive en realitet.
Henning Hyllested (EL), 2014-12-11:
Skal jeg så forstå det sådan, at f.eks. den norske mulighed, som jeg mener fru Mette Hjermind Dencker tidligere har udtrykt en vis forståelse for – men korreks mig, hvis jeg er forkert på den – er udelukket, eller det forslag, som også ligger fra SF nu, om et statsligt, sådan forstår jeg det i hvert fald, kreditselskab, er en mulighed, som er udelukket efter fru Mette Hjermind Denckers opfattelse?
Christian Juhl (EL), 2014-12-11:
Jeg troede, det var socialdemokratisk politik, at hvis man kunne få en lille forbedring igennem, tog man den med, når nu lejligheden var her.
Jeg har selv siddet som frivillig i en lejerorganisation og set den ene skimmelsvampsag efter den anden, og derfor tænkte jeg: Mulighederne er ikke i orden, hr. minister.
Mulighederne for at gribe ind over for de her sager er slet ikke i orden, og det er dokumenteret af den ene lejerorganisation efter den anden, og ikke mindst har Lejernes LO i Horsens lavet et formidabelt stykke arbejde for at afdække det her område.
De har år efter år dokumenteret over for skiftende ministre, at det er på tide, at det her problem bliver taget alvorligt, og at det ikke bare sker med en vejledning.
Det er altså hardcore udlejere, som kun har en ting i hovedet, nemlig den at tjene penge på deres lejere, som gang på gang snyder på det her område.
Carsten Hansen (S), 2014-12-11:
Hr. Christian Juhl, vi tager det faktisk meget alvorligt.
Derfor har jeg også tidligere på året indskærpet, hvad der er kommunernes handlemuligheder, deres rettigheder og pligter: Der skal gribes ind, hvis der er sundhedsskadelige boliger, og det er kommunen, der har ansvaret for boligforsyningen i kommunen. Vi mener faktisk, at lovgivningen er god nok.
Det er et spørgsmål om, at kommunerne agerer, som de skal, og det har vi set nogle tilfælde med at de ikke har gjort.
Derfor har jeg indskærpet over for kommunerne, hvad der skal gøres.
Jeg har også fra talerstolen i dag givet tilsagn om, at vi vil kigge på det for at se, om vi kan kortlægge flere af de sager, hvori det så er gået galt, til trods for vi mener, at lovgivningen er god nok.
Men det at lave et nyt forslag, som kun inddrager en type boliger, og som i øvrigt er et miskmask af forskellige klageinstanser, og at sige, at det er embedslægen, der skal træffe den overordnede beslutning her, er ikke rimeligt.
Det vil forvirre mere, end det vil gavne.
Carsten Hansen (S), 2014-12-11:
To ting: Den ene er, at jeg tror, det handler om en forbedret vejledningsindsats, inddragelse af borgerne og kommunerne.
Jeg har faktisk tidligere på året skrevet til kommunerne og indskærpet deres handlepligt på området.
Spørgsmålet om skimmelsvamp dækker jo ikke kun lejeboliger; det dækker andelsboliger, det dækker ejerlejligheder, og det dækker private boliger.
Jeg vil godt sige, at regeringens opfattelse og min opfattelse er, at lovgivningen faktisk er god nok.
Der er en utvetydig ret til at gribe ind og pligt til at gribe ind, hvis folk bor i sundhedsskadelige boliger, og det er kommunen, der har ansvaret for boligforsyningen i kommunen.
Så derfor vil det her ændringsforslag mere forvirre, end det vil forbedre situationen.
Derudover tillægger man embedslægen nogle institutionelle pligter.
Kommunerne kan i dag trække på alle mulige andre end kun embedslægeinstitutionen, men kan også inddrage den.
Vi mener faktisk, at reglerne er gode nok.
Christian Juhl (EL), 2014-12-11:
Ministeren sagde, at ingen, og han understregede ingen, skal bo i usunde boliger.
Her er et forslag, som på væsentlige områder forbedrer lejernes situation.
Det er om et spørgsmål, som Lejernes LO og andre lejerorganisationer har arbejdet indædt med i de sidste 7-8 år, fordi det er et stigende problem i mange huse.
Hvorfor i alverden skulle man så ikke inddrage en del af den løsning?
Man kan jo ikke stemme nej til et forslag, bare fordi det kun delvis løser problemet, og så ikke selv stille et forslag, der forbedrer problemerne.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-12-11:
Det et et godt spørgsmål.
Man kan ikke sætte tal på det.
Med hensyn til det første spørgsmål, som hr. Holger K. Nielsen stillede: Nej, det er ikke en forudsætning, at der skal være en fredsaftale eller en løsning mellem de to parter, for at vi kan være med til en anerkendelse.
Det, der er endemålet, er en fredsløsning – en løsning, der skaber fred i området – og vi har jo peget på, at det så bliver med en tostatsløsning.
Og hvis en anerkendelse fra EU's side kan være et led i at komme hen til det mål, ja, så synes jeg, at man også skal bruge det redskab.
Lars Dohn (EL), 2014-12-11:
Jeg vil gerne begrunde vores ændringsforslag til byfornyelsesloven.
Det drejer sig om de her skimmelsvampsager, hvor man kan sige, at den procedure, der er for øjeblikket, skaber en lang række problemer.
De her problemer vil vi gerne have formindsket eller fjernet gennem det stillede ændringsforslag.
Det, der ofte sker, når en skimmelsvampsag er indbragt for kommunen, er, at kommunen sender en af kommunens egne byggeteknikere.
Det, der er vigtigt, er, at det skal være et uafhængigt firma, som undersøger sagen og afgør, hvem der er skyld i den her problemstilling, for det har meget stor betydning for muligheden for senere at rejse en retssag.
Det har stor betydning for parterne, at man så tidligt som muligt ved, hvad årsagen er.
Er det lejeradfærd, er det for lidt varme, bliver der tørret tøj i lejligheden, eller er det bygningskonstruktionen, der er for dårlig?
Sluttelig vil vi gerne have, at der, inden man genhuser boligens beboerne, igen kommer et uvildigt firma ind over.
Det, der sker derude, er, at der i alt for mange skimmelsvampsager flytter en ny familie ind.
Skimmelen bliver lige malet over, og så har vi den her sag kørende videre.
Så de her ting ville rette meget kraftigt op på situationen derude.
Carsten Hansen (S), 2014-12-11:
Skimmelsvamp ødelægger i værste fald folks tilværelse med årelange sygdomsforløb til følge.
Jeg anerkender fuldt ud, at skimmelsvamp i vore boliger er et alvorligt problem, men det er det ikke kun, når det gælder lejeboliger, og det her forslag omhandler kun lejeboliger.
Skimmelsvamp tager jo ikke hensyn til ejerforholdene.
Derfor er der regler i byfornyelsesloven, der er udformet sådan, at alle boligtyper er omfattet af lovens beskyttelse, og sådan mener jeg også det skal være fremover.
Kommunernes tilsyns- og handlepligt er efter byfornyelsesloven helt klart og meget tydeligt defineret.
Det gælder også, når det drejer sig om skimmelsvamp.
Derfor har jeg tidligere i år indskærpet reglerne over for kommunerne om, at de har en utvetydig og klar pligt til at gribe ind, når der er sundhedsfare i en bolig, og ingen borgere – det vil jeg gerne understrege – skal bo i en sundhedsfarlig bolig.
Det skal vi sikre bedst muligt, således at det er byfornyelsesloven og ikke byggeloven, man griber ind med, og det vil sige, at der er pligt til genhusning.
Men vejen frem er ikke kun det, som det her ændringsforslag dækker.
Kommunerne skal vi så have vejledt bedre om de rettigheder og pligter, der følger af byfornyelsesloven, herunder også i tilfælde af skimmelsvamp.
Borgerne skal jo have let og uhindret adgang til relevant information om forebyggelse og om deres muligheder, i tilfælde af at der er skimmelsvamp i deres boliger.
KL og andre interessenter på området – det kan være byfornyelsesnævn, det kan være boligadvokater m.v. – vil vi gerne inddrage, når vi kortlægger de sager, hvor det så er gået skævt, og for borgerne er det nødvendigt at få den nødvendige læring om, hvordan man i praksis kan blive styrket i de her sager.
Det samarbejde vil jeg her fra talerstolen godt give et tilsagn om bliver startet op i år.
Men specifikke særregler vedrørende skimmelsvamp i private udlejningsboliger mener jeg ikke hører hjemme i byfornyelsesloven, hvorfor regeringen ikke kan støtte op om det her ændringsforslag.
Men alvoren i de her sager er vi enige i, og jeg vil iværksætte en forstærket indsats på området.
Thomas Danielsen (V), 2014-12-11:
Jeg vil gerne gentage mit svar.
Venstre har haft et forslag, som SF måske kan forveksle med sit eget forslag om, at man skal yde tilskud til lån.
Det går vi ikke ind for i Venstre.
Men ja, vi har haft forslag i salen om statsgaranterede lån, mod at de er selvfinansierende.
Det er jo en væsentlig forskel.
Det har vi gjort for landbruget; det har vi også gjort for fiskeriet.
Det er muligt, at SF er kommet til at forveksle det, men Venstre går selvfølgelig ikke ind for, at vi skal gå imod vores konkurrenceregler – det siger sig selv.
Henning Hyllested (EL), 2014-12-11:
Jeg vil lige fortsætte i det der spor med det der udvalg, som er blevet nedsat i tirsdags.
Der står søreme, at det er et hurtigtarbejdende udvalg, der skal komme med forslag til løsningsmodeller for hele den her problematik, men som ikke omfatter statslig finansiering.
Jeg kan ikke helt blive klog på, hvad Venstre mener.
Er det direkte statslig finansiering, der er udelukket i det udvalgsarbejde, man vil i gang med, eller omfatter det også statsgaranti?
Statsgaranti er jo også en form for statslig finansiering, idet garantien udløser en udbetaling, når lånene misligholdes, og så er staten involveret.
Thomas Danielsen (V), 2014-12-11:
Jeg godt forstå, at ordføreren synes, det er forvirrende, hvis han ikke kan kende forskel på statstilskud og statsgaranti.
Der er en væsentlig forskel.
En statsgaranti kan man tilbyde, hvis man agter det, og det kan man gøre, på grund af at det er en selvfinansierende ordning, som man på den måde går ind og stiller en garanti for.
Statstilskud tillader EU's konkurrenceregler ikke, så det er ikke noget, vi behøver at diskutere i salen.
Jeg ved godt, der er nogle, der er inspireret af Norge, men Norge har lige nøjagtig på det her område den fordel, at det kan landet være ligeglad med.
Vi har bedt et udvalg om at komme med nogle anbefalinger til, hvad vi fra Folketingets side kan gøre for at sikre bedre udlånsmuligheder.
Det er muligt, at de deriblandt vil foreslå en eller anden form for ordning, hvor der indgår statsgaranti.
Henning Hyllested (EL), 2014-12-11:
Jeg anerkender selvfølgelig, at hvis man er tilhænger af EU osv. osv., står man selvfølgelig hårdt på det synspunkt.
Det er vi nogle der ikke tager så meget hensyn til, og hvis man synes, at man her i Danmark vil opbygge en ordning a la den norske, synes jeg jo, vi skulle gøre det.
Det er jo så rigtigt forstået, kan jeg forstå, at Venstre godt kan være med til, at staten garanterer for, at de private låneinstitutter – det være sig banker eller kreditforeninger – på den måde i virkeligheden ikke risikerer noget som helst, hvis man overlader det til staten at garantere for lån, som eventuelt bliver misligholdt.
Det er jo så i bund og grund også en eller anden form for tilskud.
Det kan godt være, at det i EU-retten ikke opfattes sådan, men det er i hvert fald at holde hånden under de private låneinstitutter på det her område, og det kan jeg så forstå er Venstres linje, og man ønsker ikke nogen anden linje.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-12-11:
Det er jo altid dejligt at kunne diskutere og debattere landdistriktspolitik, så det er også rigtig godt, at vi i dag behandler flere beslutningsforslag på området foreslået af SF.
Så tak for det.
Grundlæggende er det for Socialdemokratiet meget vigtigt, at vi skaber balance i Danmark.
Det er en udfordring, som ikke løses med et snuptag.
Vi har fra dag et i regeringskontorerne arbejdet på det lange seje træk for landdistrikternes fremtid.
Med det forslag, som SF fremsætter i dag, ønsker de at hjælpe væksten på vej i yderområderne ved at sikre flere lånemuligheder til bolighandler i disse områder.
Det er som sådan et sympatisk projekt.
Vi må jo anerkende, at der er visse områder i Danmark, hvor det er meget svært at låne penge til boligkøb.
Det gælder især de meget billige huse.
Det kan virke temmelig uhensigtsmæssigt, især fordi mange af de familier, der flytter på landet, netop køber et hus, der har en overkommelig pris.
Så jeg er altså enig i forslagsstillernes diagnose, men jeg deler ikke SF's opfattelse af, hvad der er den rigtige medicin.
Det foreslås nemlig, at det skal være lettere at få adgang til lån til ejerbolig eller erhvervsejendom i yderområderne ved etablering af et statsligt realkreditinstitut.
Der er en række forhold, der gør, at Socialdemokratiet er endog meget betænkelig ved en sådan løsning.
For det første ønsker vi ikke at sætte den troværdighed, som det danske realkreditsystem har, over styr.
Der er i dag overordentlig stor tillid og dermed meget lav rente.
For det andet vil oprettelsen af et statsligt kreditvurderingsselskab være en bekostelig og meget usikker affære, dels fordi staten ikke har erfaring på det felt, dels fordi de ejendomme, der vil skulle belånes, er de mest usikre på markedet med størst risiko for tab.
For det tredje kan det tilføjes, og det er allerede nævnt, at oprettelsen af et statsligt realkreditinstitut kan være stærkt konkurrenceforvridende og dermed i strid med EU's regler for statsstøtte.
Alt i alt mener Socialdemokratiet ikke, at det er statens rolle at være realkreditinstitut.
Jeg mener, vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at skabe vækst og arbejdspladser i landdistrikterne.
På den måde kan det også blive lettere at få mulighed for at få adgang til kredit.
Men det skal være i den rækkefølge.
Der er behov for politisk handling for at sikre landdistrikterne, og det er noget, som optager Socialdemokratiet og regeringen meget.
Men dette forslag vil være at gamble med midlerne i fælleskassen, og det er der ikke brug for.
Socialdemokratiet kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Henning Hyllested (EL), 2014-12-11:
Jeg bliver nødt til at spørge fru Mette Hjermind Dencker med hensyn til netop det her udvalg, man på udvalgsmødet i Udvalget for Landdistrikter og Øer i tirsdags ligesom lagde op til at der skal nedsættes, fordi man jo der siger, at man skal komme med forslag til løsningsmodeller, som ikke omfatter statslig finansiering.
Så vil jeg gerne høre: Hvad ligger der i det?
Altså, hvad er mulighederne så?
Jeg havde indtryk af, at den enighed, vi har haft indtil nu i Udvalget for Landdistrikter og Øer, trods alt omfatter, at alle muligheder står åbne, at alle muligheder kan komme på bordet, hvis vi ellers anser det for at være en samfundsmæssig opgave at prøve at understøtte både bosætning og erhvervsudvikling i landdistrikterne.
Så jeg vil gerne høre, hvad fru Mette Hjermind Denckers opfattelse er af det udvalg, man er på vej til at nedsætte.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-12-11:
Vi var selvfølgelig enige om, at det ikke skulle være statslig finansiering, og det var ærgerligt, at Enhedslisten ikke var med til det udvalgsmøde, for Enhedslisten plejer jo at dukke op i udvalget hver eneste gang.
Så det var lidt ærgerligt, at vi ikke også havde Enhedslisten med i det arbejde der.
Men i hvert fald er det korrekt, at vi ikke ønsker statslig finansiering.
Hr. Thomas Danielsen fra Venstre har jo fint redegjort for, at det jo ikke dermed udelukker statsgaranti på lån.
Vi var enige om at komme med forskellige problematikker, som vi jo har diskuteret i udvalget, nemlig det her med pantebrev og med 6-månedersreglen, med omsætteligheden, med rådighedsbeløbet og alle de ting, så vi vil godt have belyst alle de områder.
Thomas Danielsen (V), 2014-12-11:
Det har hr. Henning Hyllested fuldstændig misforstået.
Men indledningsvis vil jeg sige, at tager man ikke hensyn til realiteter, kan man godt have hr. Henning Hyllesteds holdning om, at vi bare kan foreslå de lovforslag, vi har lyst til hernede, uanset om de så strider imod vores konkurrenceregler eller andet, men vi er visse seriøse partier, der bliver nødt til at tage hensyn til det.
Og selvfølgelig gør vi det.
Vi taler i Venstre ikke om, at vi skal give statsgaranti til realkreditinstitutter.
Vi taler i Venstre ikke om, at vi skal give statsgaranti til bankerne.
Vi har været inde at foreslå velfungerende statsgarantier, som egentlig har kørt, indtil den her regering besluttede, at man ikke vil støtte det fremadrettet.
Det var statsgarantier til landbrug og fiskeri; det var generationsskiftelån.
Det er et område, hvor man i den grad understøtter erhverv i landdistrikterne, og vi er meget interesserede i, at vi går ind og kigger på statsgaranti der.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-12-11:
Jeg skal bare høre, om man er enig eller uenig med Carl Holst og Hans Christian Schmidt, som har sagt, at statsgaranterede lån er vejen frem.
Han har oven i købet selv foreslået det.
Er man uenig med flere Venstreborgmestre i Syd- og Sønderjylland på det her punkt?
Det kunne jeg godt tænke mig at få en afklaring af.
Thomas Danielsen (V), 2014-12-11:
Jeg vil bare sige, at 6-månedersreglen kan man ikke negligere og sige, at den ikke har nogen betydning.
Det har den.
Det har den både for værdiansættelse, omsætningsmuligheder og lånemuligheder.
Med hensyn til hvad Venstre vil, vil jeg sige, at det ikke er Venstres politik at lave statsfinansierede lån, for det siger sig selv, at det må man ikke.
Det, som man har foreslået fra Venstres side, og som jeg også nævner, og som SF i øvrigt lige har stemt ned i den her valgperiode, er lån til visse erhverv i landdistrikterne.
Man giver en statsgaranti, mod at den er selvfinansierende.
Der er en væsentlig forskel.
Det er ikke det, SF foreslår i det her forslag.
Vi har en række gode erfaringer med f.eks. udflytning af statslige arbejdspladser.
Vi har udflyttet SKAT, den digitale tinglysning, Sikkerhedsstyrelsen, miljøcentrene m.m.
De siger, at den væsentligste forudsætning for, at vi i kan tilbyde lån i landdistrikterne, er, om vi tror på, at der er nogle, der vil flytte derud.
Hvis staten går foran og affolker de områder, siger det sig selv, at det vanskeliggør mulighederne for at få lån.
Det er bl.a. nogle af de veje, vi gerne vil gå. Når det helt konkret gælder udlån, drejer det sig om nu, at Udvalget for Landdistrikter og Øer i Folketinget har nedsat et arbejdsudvalg, som skal komme med nogle anbefalinger og vurdere, om vi herinde laver lovgivning, som begrænser pengeinstitutternes og realkreditinstitutternes udlånsmuligheder.
Det kan vi se at vi gør på nogle områder.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-12-11:
Jeg ved jo, at ministeren var til stede på den høring, som vi holdt i Folketinget, og jeg vil høre, om ministeren ikke synes, det er mærkeligt, at der kan fremdrives nogle eksempler.
Vi hørte jo faktisk en hel del cases på det samråd, hvoraf det fremgik, at der er et problem.
Og ejendomsmæglerne og den bank, der var repræsenteret, siger sådan set også, at der er et problem.
Jeg er med på, at det kan være svært at få hånd om, kan være svært at få dokumenteret, men jeg tror, pointen er, at rigtig mange af de afslag aldrig når at komme ned på skrift, for de bliver bremset et sted tidligere.
Dertil kommer, at der er ret mange, som stadig synes, de har behov for et godt forhold til deres bank eller realkreditinstitut, så de er bange for at stå frem.
Jeg kan forstå, at ministeren ikke er begejstret for SF's forslag, men hvad er det så, ministeren synes vi skal gøre i de yderområder, hvor det er et reelt problem?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-12-11:
Jeg vil sige, at jeg også fulgte de her eksempler i forbindelse med konferencen, og man skal gøre sig klart, at når man beder private ejere af penge – det er det, vi taler om her – om at udlåne penge, så skal de jo lave en kreditvurdering i hvert enkelt tilfælde, og så skal de jo finde frem til, om de synes, det er holdbart at låne pengene ud.
Det er ikke sådan, at man har et retskrav på, at man skal kunne låne nogen penge nogen steder.
Det er jo en kreditvurdering, der laves fra sted til sted – det her er andre folks penge.
Så der er mange grunde til, hvorfor man ikke konkret har givet kreditter.
Når det her er sagt, har jeg så sagt, at vi hele tiden får meldinger ind om, at der kan være noget her, men det kan ikke rigtig dokumenteres, det er ikke rigtig til at vide det og alt muligt andet.
Jeg kan jo ikke lave lovgivning på baggrund af nogle fornemmelser eller følelser, og derfor har jeg bedt om at få alle de data, som jeg overhovedet kan få, ind, så vi meget præcis kan følge med i, om der er stigende udlån, hvor der er problemer.
Og hvis vi så i givet fald får identificeret problemerne korrekt, skal vi selvfølgelig drøfte, om der er noget ekstra, vi kan gøre.
Men indtil videre er det bedste, vi kan gøre, rent faktisk at vide, hvad der faktisk er tilfældet derude, og hvad der ikke er tilfældet.