runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-11-28:
Tak, formand.
Kære alle,
som nævnt af de tidligere ordførere indeholder lovforslaget to elementer om færdselssikkerhed, hvilket jo i store træk er blevet forklaret.
Det første omhandler sikkerheden ved vejarbejder, hvor sanktionerne får et markant nøk opad.
Det gør vi jo både for at forbedre sikkerheden for de ansatte i forbindelse med vejarbejder, men vi gør det også, fordi der kan være smallere kørebaner, særlige sving osv. på grund af vejarbejdet, som øger risikoen for bilisten selv.
Det andet element vedrører, hvordan vi udfører automatisk trafikkontrol, også kendt som ATK.
Det er i dag en ret tung proces med billedidentifikation, som også fører til, at man må droppe omkring 12 pct. af sagerne.
Det gælder selvfølgelig kun i de knap så grove tilfælde, det synes jeg er vigtigt at få understreget her i debatten, altså hvor der kun er tale om bøder og ingen pletter på straffeattesten, og det vil altså sige, når der er tale om hastighedsoverskridelser på under 30 pct. Ryger vi over de 30 pct. og taler om klip eller frakendelse af kørekort eller sågar fængselsstraf, ja, så vil vi fortsat holde fast i den gamle metode, og gudskelov for det. Låner man sin bil ud, kan låneren erkende, at vedkommende har ført bilen på tidspunktet, men det er klart, at der vil være et større ansvar, som kommer til at ligge på ejeren.
Hvis bilen er stjålet eller lignende, skal man naturligvis ikke have en bøde, det er klart.
Man kan tale om en form for betinget objektivt ansvar, og man må sige, at objektivt ansvar er noget, man skal være meget varsom med at bruge, og det har vi naturligvis også kunnet se på den debat, der har været om forslaget her.
Der er både fortalere for det og modstandere mod det, og begge lejre gør jo indtryk, på mig i hvert fald.
Jeg synes dog, at vi har forsøgt at sikre, at brugen af et objektivt bødeansvar bliver pakket godt ind i nogle gode betingelser, og ude i hverdagen tror jeg altså at rigtig, rigtig mange borgere vil opleve det på samme måde, som vi i dag har regler vedrørende p-afgifter.
Vi ser dog frem til behandlingen af forslaget, men for at opsummere kan vi Radikale altså samlet set bakke op om lovforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2013-11-28:
Indledningsvis vil jeg sige, at der er nogle fornuftige elementer i det her lovforslag, først og fremmest selvfølgelig hensynet til vejarbejdernes sikkerhed.
Omvendt er der også en masse men'er i lovforslaget.
Masser af gange ser vi, når vi kører rundt ude på vejene, at der er en unødvendig skiltning.
Det kan være kl. 3.00 om natten, det kan være på søn- og helligdage, hvor der ikke arbejdes, og det tror vi i hvert fald i Dansk Folkeparti er med til at fjerne lidt af respekten for den her skiltning.
Så det, vi i hvert fald gerne vil diskutere under udvalgsarbejdet, er, hvordan man sikrer, at der er tale om vejarbejde, når der nu bliver skiltet med det, så det bliver lidt mere troværdigt.
Men grundlæggende går vi selvfølgelig ind for at sanktionere, hvis der ikke køres ordentligt der, hvor der er menneskeliv på spil i form af vejarbejdernes sikkerhed.
Den anden del af lovforslaget er vi, som flere andre ordførere har været inde på, meget skeptiske over for.
Det er lidt et nyt princip, man lancerer her.
Det har der ikke været den store opbakning til, men nu begynder man åbenbart at fostre tanker om det på andre områder.
Vi kan ikke støtte den sidste del af det, og derfor vil vi gerne bede om, at lovforslaget bliver delt.
Men som sagt: Der er gode elementer, og vi er også helt på det rene med, at i forhold til ATK og sådan noget skal man selvfølgelig blive bedre til at fange de her syndere.
Men vi formoder også, at politiets udstyr løbende bliver forbedret, så det ikke bare er biler, man investerer i, men også fornuftigt udstyr, så vi ikke får så mange fejl på de her fotos og dermed unødvendigt skal ulejlige politiet og give dem ekstraarbejde.
Men vi vil gerne anmode om, at forslaget bliver delt.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-11-28:
Jeg plejer kun at skrive én version af min tale, jeg har ikke skrevet en anden version.
Jeg regner med, at de ville være identiske.
Jeg vil ikke lægge hovedet på blokken og sige, at det her selvfølgelig er et nyt princip, for det er der måske jurister, der i højere grad er bedre til at svare på.
Men hvis det er det, skal jeg da som den første indrømme det.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-28:
Det er nu mit indtryk, og det kan hr. Jeppe Mikkelsen så af- eller bekræfte, at De Radikale normalt ville have været betænkelige ved at indføre sådan et nyt princip.
Jeg vil godt spørge hr. Jeppe Mikkelsen, om han kan pege på andre områder, hvor man for privatpersoner har et betinget objektivt ejeransvar med en strafferetlig sanktion, som jo efter min opfattelse er noget nyt.
Jeg vil bare høre, om hr. Jeppe Mikkelsen kan pege på andre områder, hvor noget lignende er tilfældet for en privatperson.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-11-28:
Jeg har ikke trawlet det igennem forud for behandlingen her, så der må jeg nok komme en smule til kort.
Men jeg synes, at når man kigger på de anbefalinger, der er fra en række af parterne på det her område, og når man samtidig ser på, at det jo ikke er i strid med menneskerettigheder eller lignende, fordi det er nogle relativt milde sanktioner, der er tale om, hvor der blivet indført en betinget form for objektivt ansvar, så synes jeg godt, man kan stå inde for det.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-28:
Så er vi hørt hr. Jeppe Mikkelsens tale for regeringspartiet Det Radikale Venstre.
Jeg vil høre, om hr. Jeppe Mikkelsen kan løfte sløret for, hvilken tale han ville have holdt, hvis det havde været oppositionspartiet Det Radikale Venstre og det var en borgerlig regering, der havde fremsat det her lovforslag.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-28:
Så Det Radikale Venstre kan godt leve med et lille justitsmord?
Det synes jeg da er tankevækkende.
Jeg kan så oplyse ordføreren om, at man har gennemgået det i lovforslaget, og man kan kun pege på lastbilområdet og områder for firmaer og ikke for privatpersoner.
Så det er et nyt princip, og det synes jeg bare De Radikales ordfører skylder at indrømme, altså at man her går på kompromis, at man her indfører et nyt princip, i stedet for at sige, at ja, ja, det her går nok.
Karin Nødgaard (DF), 2013-12-03:
Det var i 2008, så jeg vil sige, at finanskrisen var sat ind.
Jeg synes stadig væk, der er et stort spring fra at gå fra seks eller syv bade om ugen og ned til, at man ikke kan gå med til, hvad Enhedslisten egentlig fremsatte af ønsker.
Men vi var jo ikke med inde bag dørene, så vi ved heller ikke, hvad der ellers er foregået.
Det, jeg egentlig gerne kort vil spørge om, er, at når der bliver afsat 1 mia. kr. til ældreområdet, er det så virkelig et markant løft, eller kan vi forvente, at Socialdemokraterne i kommende finanslovforhandlinger vil sige, at det skal op på et højere niveau, sådan så vi f.eks. kunne få omsorg med ind som et visitationsparameter?
Maja Panduro (S), 2013-12-03:
Til det første vil jeg sige, at 2008 dog var det år, hvor Anders Fogh på forsiden af aviserne sagde: Jeg tror ikke på recession.
Så at sige, at der var finanskrisen tydelig for enhver, er måske nok så meget sagt.
I forhold til det andet om 1 mia. kr. som et årligt løft vil jeg sige, at det er markant, og at det er helt markant mere end 0,00 kr., og det er også markant mere end et scenarie, hvor vi ville have nulvækst, sådan som den statsministerkandidat, som fru Karin Nødgaards parti peger på, ønsker det.
Min mor arbejder også i ældreplejen, og jeg ved, at hun yder rigtig meget omsorg hver eneste dag.
Men hvis Dansk Folkeparti vil have, at man skal tage det her forslag seriøst, som de nu ønsker skrevet ind i et forslag til vedtagelse, hvilket dog er relativt forpligtende, kan man sige, at nå, ja, vi skriver jo alle sammen pjecer og sådan noget, men hvis det bliver skrevet ind i et forslag til vedtagelse i forbindelse med en forespørgsel i Folketinget, er det rimelig forpligtende, og så synes jeg, at det mindste, man kunne gøre, var at give det bare et par ord med på vejen om, hvordan man ønsker det skal udformes, og hvad man forestiller sig det vil koste.
Det synes jeg egentlig ville være mest ordentligt.
Det er rigtigt, at jeg også tror, at der kan opnås nogle effektiviseringsgevinster.
Der har vi jo så sagt, at hvis det skulle lykkes, er vi optaget af, at de penge bliver i den offentlige sektor til at kunne forbedre den indsats, som bliver udført.
Det er vist nok ikke alle partierne, der har det sådan.
Jamen som jeg startede med at sige, tror jeg, der er rigtig mange af de medarbejdere, der er i sektoren i dag, som yder rigtig, rigtig meget omsorg.
Det synes jeg de skal blive ved med.
Men hvis man fra Dansk Folkepartis side insisterer på at fremsætte et forslag til vedtagelse om at opfinde et nyt visitationskriterie, som skal fungere på linje med kriterier om pleje og rengøring, så bliver man jo nødt til at komme med at par ord mere om, hvordan man forestiller sig det skal skrues sammen.
Men man bliver da også nødt til lige at have en eller anden idé om, hvad man forestiller sig det ville koste.
Til det sidste vil jeg sige, at jeg synes, at jeg stadig væk har til gode at høre fra Dansk Folkeparti, hvordan man havde forestillet sig et sådan omsorgsparameter skulle skrues sammen.
Hvordan skal kriterierne være?
Og så ville det bare være meget sympatisk, hvis man ville gøre sig den ulejlighed at hive lommeregneren frem og komme med nogle bud på, hvad det også ville koste.
Det plejer vi andre at gøre, og det gjorde vi så til det første, som ordføreren spurgte til, og det gjorde vi også, dengang i 2006 eller 2007 – jeg husker det ikke præcist, men det har ordføreren sikkert liggende dernede og kan gøre mig klogere på det – da vi foreslog det.
Det er også ganske mange år siden, det var f.eks. før finanskrisen.
Som jeg sagde i min ordførertale, synes jeg egentlig, at det giver mere mening, at man kan bruge det på det, som man synes er allervigtigst lige præcis her, men vi var villige til at øremærke dem.
Karina Adsbøl (DF), 2013-12-03:
Jeg synes, ordføreren stiller et spørgsmål, som er lidt problematisk, om, hvad omsorg – noget, vi helt af os selv skal give – koster. Når vi ser, at mennesker har det svært, skal vi altså sætte en pris på, hvad omsorg koster.
Det burde jo være en selvfølge, at når man ser mennesker, der har det svært, så giver man dem også omsorg.
Der må jeg bare sige, at når og såfremt velfærdsteknologien kommer på banen, bliver der jo frigjort nogle ressourcer der, så det var måske også et sted, man kunne kigge hen i forhold til ressourcer.
Jeg må sige, at jeg også synes, at ordføreren skyder lidt med skarpt deroppe.
For nu er det jo sådan, at forskellige ordførere har sagt, at med velfærdsteknologien vil der blive frigjort hænder til noget andet.
Og der må man jo sige, at så kommer der nok nogle midler i overskud der, når vasketoiletterne – eller andre ting – efterhånden er blevet indført, for så er det ikke længere hjemmehjælperen, der står og hjælper med at vaske borgeren.
Derfor må der være nogle penge at hente der i forbindelse med omsorgsparameteret.
Vil ordføreren ikke give mig ret i det, eller hvad tænker ordføreren?
Og der må jeg bare sige, at da jeg kørte i hjemmeplejen, havde vi det da sådan, at vi var ude på tilsyn for at se, om borgeren havde det godt.
Nu er det jo lang tid siden, så jeg ved ikke, om det også er fjernet – der er jo mange muligheder.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-12-03:
Altså, blandt mine julegaveønsker er 1 mia. kr. virkelig markant.
Så jeg vil sige, at vi altså her har fået en rigtig god finanslovsaftale, som vi er glade for.
Vi kan se, at vi nu har mulighed for at gøre noget, vi ikke kunne have gjort ellers.
Så det løft, der er her,
er markant, og det er permanent, så det er ikke noget, der forsvinder igen.
Og det er vi faktisk rigtig glade for.
Karin Nødgaard (DF), 2013-12-03:
Jamen det er jeg og Dansk Folkeparti faktisk.
Det kan være, det fungerer i Odense, men jeg er bange for, at det ikke fungerer alle andre steder netop med hensyn til det, der hedder omsorg.
Det kan vi så tage en debat om senere.
Jeg skal lige høre: Når nu man i den her aftale skriver, at det er et markant løft, man nu har været med til fra Venstres side, på 1 mia. kr., vil det så sige, at det simpelt hen er det maksimale, vi kan forvente fra Venstres side, hvis Venstre – og det sker måske – igen kommer til at få en magtfuld position i dansk politik?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-12-03:
Det er jo sådan, at man eksempelvis i Odense Kommune har valgt at definere ældreområdet på en helt anden måde end den, vi nok normalt gør det på.
Så jeg kan anbefale at tage på besøg og få nogle meldinger om, hvordan det er, man gør dér.
Der har man jo valgt at lave et korps af frivillige, som selv koordinerer, og derfor er det egentlig ikke kommunen, der er inde over, men man formidler fra hjemmehjælpen eller fra personalet, at der er en borger her, der vil have glæde af korpset, i form af at en frivillig enten kommer på besøg som spiseven eller for at gå i byen.
Og det er egentlig en frivillig løsning, som giver superstor mening.
Karin Nødgaard (DF), 2013-12-03:
I finanslovsaftalen står der, at midlerne skal anvendes, hvor de mest gavner den enkelte.
Fru Anne-Mette Winther Christiansen var også lidt inde på det i sin tale.
Den er ikke rigtig med her.
Kunne den komme med ind og være en del af det som et visitationsparameter også?
Det er, netop fordi man i finanslovsaftalen har formuleret det: »Hvor den gavner mest«.
For nogles vedkommende vil det jo faktisk måske være omsorgen, der er det mest nødvendige at få for at have en god tilværelse.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-12-03:
Der er mulighed for, at man vurderer den enkelte borger individuelt, og det er også det, vi fortsat lægger op til.
Der skal laves individuelle vurderinger.
Og så er det et spørgsmål om, hvad man oplever som nedskæring.
Det finder man så ud af ved at lave en individuel vurdering, lave en ændring i den hjælp, vedkommende får, og så kan vedkommende flytte hjem igen og blive udskrevet af plejecenteret.
Det er jo ikke negativt, men det betød faktisk en besparelse for kommunen.
Finn Sørensen (EL), 2013-12-03:
Ja, jeg har et spørgsmål mere: Er det muligt for en kommune – med det, som man nu har aftalt i finansloven – stadig væk at skære ned på rengøringen og hjælpen til at komme i bad til de ældre, der er visiteret til rengøring og bad?
Karin Nødgaard (DF), 2013-12-03:
Nu lægger fru Maja Panduro selv i kakkelovnen, vil jeg så sige, for fru Maja Panduro er så optaget af en pjece fra Dansk Folkeparti, og hvis der er noget, vi som politikere også er gode til, er det at finde gamle citater og alt muligt andet om, hvad vi hver især har gjort.
Jeg har også været i gemmerne og har fundet, at Socialdemokraterne lavede et udspil – et udspil endda, det er jo også ret alvorligt, vil jeg så sige – »Velfærd – de næste skridt«, og under punktet om velfærdsrettigheder på ældreområdet citerer jeg: Plejekrævende ældre skal have ret til et bad om dagen plus rengøring mindst en gang om ugen.
Det er jo også noget, man har lagt frem, og der vil jeg da gerne høre fru Maja Panduro, hvorfor søren man så ikke kunne være med på Enhedslistens ønske om, at man skulle have to bad om ugen?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Prøv at rydde op i egen andedam, før man begynder at angribe for meget.
Jeg synes, det her er ret væsentligt.
Det andet er om omsorg, som vi snakkede om før.
Jeg var netop den, som sagde, at der er mange forskellige typer af ældre, og det skal vi have respekt for.
Nogle har brug for omsorg.
Kunne vi ikke kigge lidt på at få det som et visitationsparameter også?
Finn Sørensen (EL), 2013-12-03:
Ordføreren brugte ordet diktat om Enhedslistens forslag om at sikre en ret til de ældre.
Vil ordføreren erkende, at det er en vildledning af befolkningen i forhold til hvad Enhedslistens forslag går ud på?
Er ordføreren bekendt med, at Enhedslisten ikke foreslår tvangsbadning af de ældre, men at vi har foreslået, at de får en ret, en minimumsret, til to bade om ugen?
Det er det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Som bekendt droppede regeringen jo en finanslovsaftale med Enhedslisten, fordi regeringen ikke ville give hjemmehjælpsmodtagere, som skal have hjælp til bad, en ret til mindst to bade om ugen.
Det er altså en ret og ikke et diktat, ikke sandt?
Hvorfor er det så slemt at skrive sådan en ret ind i loven, at man droppede en finanslovsaftale, som man ellers højlydt erklærede man meget gerne ville lave sammen med Enhedslisten?
Zenia Stampe (RV), 2013-12-03:
Det er jeg da udmærket klar over, men det er jo også dér, hvor Enhedslisten afslører sig selv som populister.
Altså, man går ud og siger: Det er fantastisk nødvendigt, at de skal have de her to bade om ugen.
Og det er det også for nogle.
Og så siger man: Nå, men hvis folk så alligevel ikke lige synes, det er nødvendigt, så kan de bare bruge det til noget andet.
Det er da populisme.
Så er det åbenbart ikke nødvendigt med de to bade om ugen, hvis man spørger den ældre i hvert fald.
Men jeg ved ikke, om Enhedslisten så ikke synes, man skal spørge den ældre.
Eller så skal den ældre sidde og lade som om: Jo, det kunne da være godt med to bade.
Og når man så får det, kan man veksle det til et eller andet andet.
Jeg forstår simpelt hen bare ikke, hvordan det kan være en del af Enhedslistens velfærdsideologi.
Det er så langt fra min ideologi og det, som jeg mener er en social politik.
Det er ikke sådan et forbrugersamfund, det er et fællesskab, hvor man kigger på hinanden og giver den nødvendige hjælp.
Jeg synes virkelig, det er noget, der hører hjemme et andet sted og ikke hos Enhedslisten.
Måske var det derfor, den finanslov ikke blev til noget, og at det så ikke var så slemt at samarbejde med de andre.
Så har jeg det da i hvert fald personligt.
Maja Panduro (S), 2013-12-03:
Det er rigtigt, at vi meget gerne ville have lavet finansloven med Enhedslisten.
Det er vi mange der har sagt.
Det ønskede man ikke fra Enhedslistens side efter 33 møder gennem mange, mange uger.
Det er jeg ærgerlig over, for selv om jeg er rigtig glad for den finanslov, som vi har fået lavet, og selv om jeg synes, der er rigtig mange gode ting i den, synes jeg også, at den skitse, som vi havde tilbudt Enhedslisten, havde været endnu bedre.
Derfor er jeg rigtig ærgerlig over, at Enhedslisten ikke ville sparke bolden i mål.
At sige, at regeringen droppede Enhedslisten, synes jeg er en sandhed med modifikationer, når vi var langt inde i overtiden og Enhedslisten stadig væk ikke rigtig var til noget.
I forhold til det første spørgsmål, som ordføreren stillede, så medgiver jeg fuldkommen, at Enhedslisten mig bekendt endnu ikke har stillet forslag om tvangsbehandling.
Når jeg brugte ordet diktat, var det, fordi jeg syntes, det ville være en meget stram måde at regulere ældreplejen ude i kommunerne på.
Finn Sørensen (EL), 2013-12-03:
Hvis det nu er en mindre klog kommune, der ikke kan finde ud af at tale fornuftigt med den ældre om det, men påtvinger den ældre det her vasketoilet, som den ældre måske er bange for eller utryg ved på forskellig vis – den mulighed kan jo være til stede – skal borgeren så have ret til at sige nej tak og kunne forlange, at den hjælp, borgeren plejer at få på den måde, fortsætter, og hvordan vil ordføreren sikre den ret?
Og det sidste spørgsmål, som er meget principielt, jeg håber, at der er lidt tid at svare på: Er ordføreren enig med fru Zenia Stampe, der for lidt siden sagde, at i hendes hoved er et velfærdssamfund ikke et rettighedssamfund?
Anne Baastrup (SF), 2013-12-03:
Det ligner et helt almindeligt toilet.
Så der er ingen problemer, man kan få det installeret, og så kan man bare stadig væk bede om at få en hjælper til sit toiletbesøg.
Finn Sørensen (EL), 2013-12-03:
Tak, og tak for talen om velfærdsteknologi.
Finn Sørensen (EL), 2013-12-03:
Jeg vil sådan set bare gerne bede ordføreren om at svare på de spørgsmål, jeg har stillet.
Er ordføreren klar over, at der i serviceloven er en ret til og en mulighed for at veksle en hjemmehjælpsydelse til en anden?
Er ordføreren klar over, at Enhedslistens forslag ville indebære, at den ret stadig væk ville være der?
Det vil sige, at hvis den ældre ikke følte, at vedkommende havde behov for to bade om ugen, så kunne man, f.eks. for at gøre det billigt, veksle det ene bad til at få en tur ud i det fri, hvis man syntes, man havde behov for det.
Jeg skal bare høre, om ordføreren er klar over, at det er sådan, loven er skruet sammen, og at kritikken af Enhedslistens forslag for at være ufleksibelt og rigidt og hist op og kom herned er helt i skoven.
Zenia Stampe (RV), 2013-12-03:
Jeg fatter – undskyld, det er måske et lidt for groft ord her fra Folketingets talerstol – men jeg forstår simpelt hen ikke, at Enhedslisten vil ind på den her bane.
Hr. Finn Sørensen og Enhedslisten begynder jo at opfatte borgere som forbrugere.
Man får sådan en voucher, og så kan man bruge den til, om man vil have et bad, eller om man vil gå en tur, eller om man vil have pudset sine vinduer.
Det er da ikke Enhedslisten, det er da ikke solidarisk, det er da ikke at tage den enkelte alvorligt som person.
Det er da at se mennesker som forbrugere.
Jeg kan bare sige, at det kan være, vi er for gammeldags.
Den type velfærd abonnerer vi ikke på.
Jeg tror godt, man gør det, hvis man er tilhænger af en markedsstat og tror, at sådan nogle voucherordninger og sådan noget kan skabe en eller anden dynamik.
Jeg synes bare overhovedet ikke, det hører hjemme i min forestilling om velfærdssamfund, omsorg og solidaritet.
Finn Sørensen (EL), 2013-12-03:
Tak til ordføreren.
Vi er jo helt enige om, at ældre er lige så forskellige som yngre og børn og alt muligt andet.
Det er derfor, det er en god idé at give borgeren nogle rettigheder, og så vælger borgeren selv, om borgeren ønsker at gøre brug af de rettigheder.
Og det er jo det, Enhedslistens forslag går ud på.
Er ordføreren bekendt med servicelovens § 93 a, som siger, at en borger, der er visiteret til en bestemt hjemmehjælpsydelse, kan veksle denne ydelse til en anden ydelse?
Er ordføreren klar over, at Enhedslistens forslag om at indskrive en ret til f.eks. to bade om ugen ikke ville sætte denne paragraf ud af kraft, og at Enhedslistens forslag derfor har den fordel, at det giver borgeren et retskrav på en minimumsydelse, samtidig med at det rummer den fleksibilitet, som ordføreren efterlyser?
Zenia Stampe (RV), 2013-12-03:
Det Radikale Venstres holdning er, at vi gerne vil se på muligheden for at indføre brugerbetaling for velhavende ældre for praktisk hjælp.
Det er ikke regeringens politik, men det har været vores politik i mange år.
Og det er også derfor, jeg lagde ud med den beretning om min farmor.
Det var ikke for at pege fingre ad nogen, men for at vise, at der er nogle ældre, der har brug for langt mere hjælp, end de får i dag.
Vi vil gerne foretage den sociale omprioritering fra velhavende til fattige og mere udsatte, og nu er det faktisk sådan, at der blandt de ældre er meget store forskelle.
Karin Nødgaard (DF), 2013-12-03:
Nej, men fordi et ord har været brugt i mange år, behøver det ikke at være ensbetydende med, at man skal fortsætte med at bruge det.
Altså, jeg synes, det er et forfærdeligt udtryk, og jeg synes faktisk, man skulle stoppe med at bruge det.
Fru Zenia Stampe har været ude og sige, at velhavende ældre – jeg ved ikke, hvad det vil sige at være ældre og velhavende, men det kan fru Zenia Stampe måske også komme ind på – selv skal betale for deres hjemmepleje.
Så det, jeg vil spørge om, er: Er det virkelig De Radikales mening, og er det virkelig en del af regeringens politik, at ældre selv skal kunne betale?
Man kunne f.eks. tage et nøjsomt ægtepar, der har sparet op igennem mange år og har lagt til side, og de skal lige pludselig betale, hvorimod en, der har tjent rigtig godt, men bare har kastet om sig med penge og levet livet igennem mange år, lige pludselig kan få det hele forærende af det offentlige.
Jeg ved godt, at det er yderpunkterne, men hvad er De Radikales holdning egentlig til det her område?