runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-10:
Det er sådan set mere to faktuelle spørgsmål, og måske besvarede hr. Holger K. Nielsen det ene allerede i løbet af ordførertalen.
Der står i beslutningsforslaget: »Folketinget pålægger regeringen at undersøge mulighederne for at udelukke medievirksomheder, der ikke overholder dansk lovgivning, fra at få støtte fra public service-puljen.«
Så skal jeg bare være helt sikker på, om det kun gælder reklamelovgivningen, eller om det er bredere lovgivning.
Altså, der kan være mange ting.
Og skal der være tale om en dom for ikke at overtræde lovgivningen, eller er det bare sådan mere på fornemmelsen, man synes, at de ikke lige overholder lovgivningen?
Altså, skal der være en dom, eller er det ikke afgørende?
Holger K. Nielsen (SF), 2011-02-10:
Jeg må tilstå, at jeg sådan set har forståelse for nogle af de argumenter, der bliver brugt, bl.a. fra kulturministeren og fru Ellen Trane Nørby.
Jeg har selv to døtre på 13 og 18 år, og i denne tid underholder de sig med »Paradise Hotel« på TV3, og jeg får somme tider lov til at se med.
Jeg må indrømme, at når man har set det, er fascinationskraften stor i forhold til de unge mennesker, men jeg kunne da godt ønske mig et godt danskproduceret dokumentarprogram, som ikke bare er reality, men et seriøst dokumentarprogram frem for »Paradise Hotel«.
Sagen er jo bare den, at jeg synes – som jeg har sagt tidligere – at dem, som vi giver offentlig støtte, skal opføre sig ordentligt.
Jeg synes, det er fint nok, at man, når man nu har besluttet sig for, at man skal have den her public service-pulje, så også målretter den til, om jeg så må sige, seriøse programmer.
Det kan der være en vis ræson i.
Men jeg synes ikke, at det er rimeligt, at virksomheder, tv-stationer, der bevidst overtræder dansk reklamelovgivning og i det hele taget ikke vil overholde dansk lovgivning, kan få støtten.
Det er klart, at vi ikke kan regulere, vi kan ikke jamme.
Det er der ingen der siger vi skal.
Vi ved jo godt, at vi lever i en global verden, hvor tv-signalerne går over grænserne.
Selvfølgelig gør de det, og hele tv-mediet er blevet langt mere internationaliseret, end det var, da jeg var ung for mange år siden.
Men det, vi kan gøre for at regulere så meget som muligt, synes jeg da, vi skal overveje, bl.a. med hensyn til at man skal overholde de reklameregler, vi har her i landet.
Der er public service-reglerne da bare ét sted, man kunne sætte ind i forhold til det.
Det betyder jo ikke, at vi af den grund stopper dem, det er jeg godt klar over, at vi ikke gør.
Men vi har trods alt en mulighed for at genere dem og sørge for, at de public service-midler, vi så har afsat, bliver brugt til tv-stationer, der overholder dansk lovgivning.
Helt ærligt, jeg synes, der er tale om almindelig snusfornuft, der er tale om ærlighed i forhold til, hvem man giver støtte.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at vi giver støtte til folk, der overtræder lovgivningen.
Henrik Brodersen (DF), 2011-02-10:
Jeg skal starte med at sige, at da vores ordfører ikke kan være til stede, er det mig, der læser hendes tale op, og hun har skrevet følgende om B 47: Først og fremmest er det vigtigt at slå fast, at indførelsen af public service-puljen er et godt tiltag, som på mange måder har været medvirkende årsag til, at der er kommet et supplement til tv-udbyderne, både hvad angår kvalitet, alsidighed og mangfoldighed.
I 2006, da den forrige medieaftale blev forhandlet, blev der truffet en beslutning om at anvende det overskydende provenu på licensen til denne pulje.
Der skulle være en mulighed for at støtte andre former for produktioner af andre producenter, og der skulle være mulighed for at udbrede danske drama- og dokumentarudsendelser.
Der har i de foregående år været opmærksomhed på, at tv-stationer, som sender fra England og dermed er underlagt engelsk lovgivning og ikke dansk lovgivning, skal modtage penge fra puljen.
Det må siges, at det kan synes mærkeligt, selv om de danske kanaler er underlagt engelsk lovgivning, fordi de sender fra London og har hovedsæde der.
Set i forhold til reklamereglerne, som det er nævnt i forslaget, kan det formentlig ikke blive vanskeligt, hvis der indføres forbud mod at sende reklamer.
Det vil naturligvis afholde andre selskaber og markeder fra at lægge billet ind på puljen, og så er den oprindelige intention med public service-puljen ikke længere til stede.
Så bliver det en ren TV 2-pulje, og det ønsker vi ikke.
Det er vigtigt, at der er konkurrence på tv-markedet, selvfølgelig på rimelig ens vilkår, men det synes vanskeligt at ændre det fuldstændig som foreslået i forslaget.
Det vil betyde, at det kun vil være TV 2, der kan søge puljen, og reglerne er jo, at en tv-station ikke må få mere end 50 pct. af puljen.
Dansk Folkeparti finder, at der er mange faktorer, der vil betyde, at intentionerne med public service ikke kan følges, hvis dette forslag vedtages.
Skal der ske ændringer, må det ske i forbindelse med det kommende medieforlig.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-02-10:
I modsætning til hr. Mogens Jensen lever vi i Venstre i en global verden, og det betyder også, at landegrænser ikke er det, der er med til at stoppe alting.
Vi er også en del af et EU, hvor vi har nogle fællesregler, vi har nogle regler, der også gælder på tværs af landegrænser, og det kan jeg forstå at hr. Mogens Jensen ikke anerkender.
Det synes jeg jo egentlig siger rigtig meget om, hvad det er for en politik, hr. Mogens Jensen og oppositionen står for.
SBS, MTG kunne da nemt bosætte sig i Danmark, men de er nu engang oprettet i en tid, hvor de ikke måtte bosætte sig i Danmark.
De er jo oprettet i den tid, hvor vi havde monopol, hvor vi havde piratskibe, der sendte radio ude fra Øresund, fordi der i Danmark var en holdning om, at man kun måtte have en tv-kanal, for det var bedst for danskerne, at der var en radiokanal og en tv-kanal.
Det er jo oprettet historisk uden for landets grænser, og det, hr. Mogens Jensen vil i en global verden, er at tvinge dem til at flytte tilbage til Danmark.
Jeg vil egentlig også gerne høre hr. Mogens Jensen, om det også betyder, at de øvrige danske virksomheder skal flytte tilbage til Danmark?
For det må jo være konsekvensen, hvis man ikke længere må have lov til at lave filialer eller have dele af virksomhederne i andre lande.
Ja, man kan begrænse de enkelte programmer i forhold til, at der ikke sker afbrydelser, men det vil jo betyde, at programmerne bliver dyrere og dermed vil der være mere træk på public service-puljen og mindre mulighed for at kunne støtte lige så mange programmer, som man har i dag, og vi vil hellere støtte så meget som muligt end så lidt som muligt.
Det er forskellen på oppositionen og os i det her tilfælde.
Mogens Jensen (S), 2011-02-10:
Nu svarede fru Ellen Trane Nørby jo ikke på mit spørgsmål overhovedet.
Altså: Kan de kanaler, der gerne vil have dansk mediestøtte, ikke etablere sig i Danmark og overholde danske regler, så de kan få andel i mediestøtten?
Det kan de, men det vil de ikke, fordi de vil have fordelene af at være placeret i London, og så vil de ikke bidrage i øvrigt og rette sig efter de regler, som vi har i Danmark på reklameområdet.
Jeg synes, at det er uacceptabelt.
Må jeg ikke også spørge fru Ellen Trane Nørby: Går fru Ellen Trane Nørby ind for, at vi skal have reklameafbrydelser i Danmark i udsendelserne, for hvis fru Ellen Trane Nørby ikke gør det, hvorfor er det så, at hun ikke vil være med til at sikre, at de udsendelser, der så bliver lavet med licensstøttemidler i det her land, i det mindste overholder dansk lovgivning, for det har vi mulighed for at pålægge de her personer?
Hvorfor vil fru Ellen Trane Nørby ikke det?
Er det ikke rimeligt, at vi slipper for reklameafbrydelser, når det er vores licensmidler, der går til at producere de pågældende programmer.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-02-10:
Nu har jeg hverken taget TV 2's eller Danmarks Radios sendeprogram med herop, men man kunne jo nævne Dagens mand, man kunne nævne X-Factor, man kunne nævne meget af det indhold, der er på P3, og så tror jeg, at man kunne finde nogle af de samme tendenser til konkurrencer og underholdning som det, hr. Mogens Jensen læser op.
Jeg synes ikke, at vi skal stå her og diskutere kvaliteten på kanalerne.
Jeg synes, vi skal konstatere, at vi lever i en global verden.
Der er heldigvis i dag flere kanaler end kun Danmarks Radio.
Danskerne kan frit vælge de kanaler, de ønsker at se, og vi må konstatere, at der er nogle unge, som ikke føler sig særlig tilknyttet til Danmarks Radio, som ser tv på andre kanaler, og der ønsker vi sådan set at være med til at støtte danske dramaproduktioner, danske dokumentarprogrammer, som også kommer de danskere til glæde.
Vi laver nemlig ikke noget korstog mod kanaler.
Vi laver sådan set mediepolitik for at sikre, at der kommer noget ordentligt indhold ud til danskerne, hvad enten de ser DR, eller de ser andre kanaler.
Mogens Jensen (S), 2011-02-10:
Jeg vil da gerne spørge fru Ellen Trane Nørby, om der er noget som helst til hinder for, at MTG, TV3, SBS TV og deres kanaler bosætter sig i Danmark, altså etablerer deres virksomhed her i Danmark.
Når de nu gerne vil tjene penge i Danmark, så kan de også betale skat i Danmark, og de kan jo så overholde dansk lovgivning.
Er der noget til hinder for det?
For så synes jeg også, at det er i orden, at de selvfølgelig kan få licensbetalernes penge eller mulighed for at bruge dem, selv om jeg må sige, at nogle af de programmer, jeg oplever man sender på TV3 og SBS TV, går lidt ud over min forstand, og jeg vil da gerne bare lige læse en af programbeskrivelserne op her fra SBS TV.
Det drejer sig om programmet »Min mand kan«:
»Har din mand evner ud over det sædvanlige?
Kan han på rekordtid slubre vandet fra et konservesglas med pølser i sig?
Eller er du overbevist om, at han er den, der kan spytte længst med en golfkugle eller gennemføre en forhindringsbane iført 11 cm høje stiletter på tid?
Opgaverne er uforudsigelige, og gamblingen er ubarmhjertig i Kanal 5’s store underholdningsshow – »Min mand kan««.
Det er jo altså i det selskab, vi må finde de her public service-produktioner, som de her personer åbenbart kun kan gennemføre, hvis de får penge fra licensbetalerne.
Synes fru Ellen Trane Nørby, at det er rimeligt?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-02-10:
Jeg må jo kunne forstå på det, hr. Holger K. Nielsen siger, at SF ikke anerkender, at vi er en del af et europæisk samarbejde.
Vi er en del af et EU, hvor vi har nogle fælles regler.
Vi har også nogle fælles regler, når det kommer til tv uden grænser.
Det er jo ikke sådan, at vi i Danmark kun kan se danske programmer.
Vi ser jo også engelske programmer.
Danskerne kan tage kanaler ned fra alle lande.
Jeg kan så forstå på hr. Holger K. Nielsen, at han ikke har tiltro til de regler, man laver i de øvrige EU-lande.
De er dårlige, kan jeg forstå.
Det er jo sådan, at de kanaler, vi taler om her, bl.a. Viasats kanaler, TV3 og SBS’ kanaler – 4’eren og 5’eren og 6’eren – udsendes fra London.
Derfor er de kanaler underlagt engelsk reklamelovgivning, ligesom kanaler, der udsendes fra Danmark og måske sendes i andre lande, til hver en tid vil være underlagt danske reklameregler.
Det er der nogle fordele ved, men det er der så sandelig også nogle ulemper ved.
De engelske reklameregler er f.eks. meget strammere, når det kommer til beskyttelse af børn og indhold rettet mod børn.
Det betyder jo, at de her kanaler ikke må udsende film kl. 20.00, men kun kl. 21.00, i modsætning til danske kanaler, der er underlagt danske reklameregler, og de kan jo udsende film allerede fra kl. 20.00.
Vi må bare sige, at vi lever i en global verden.
Det accepterer vi, og det kan jeg forstå at hr. Holger K. Nielsen og SF ikke gør.
Holger K. Nielsen (SF), 2011-02-10:
Hele tænkningen er vi meget åbne over for.
Det er jo også den form for tænkning, der ligger bag vores nye erhvervspolitiske udspil, hvor vi vil skabe nogle vækstområder.
Det var det, som hr. Brian Mikkelsen kaldte kommunistisk planøkonomi osv.
Så tanken om, at man ligesom finder nogle områder, som man vil prioritere, og at staten skal støtte nogle bestemte områder, er vi bestemt meget åbne over for.
Det synes jeg da i og for sig er et rimeligt krav, må man sige.
Det mindste, de pågældende kan gøre, er at overholde dansk lovgivning.
Det er jo ikke, fordi det ikke er Danmarks Radio, eller at det ikke er TV2.
Det er, fordi de ligesom kører friløb i forhold til, hvad lovgivningen er her i Danmark.
Her siger vi så: O.k., det med at give offentlig støtte har vi også liberalisterne med på her.
Det er fint nok, men det mindste, man kan forlange, er vel, at de opfører sig ordentligt.
Holger K. Nielsen (SF), 2011-02-10:
Baggrunden er, og det ved fru Ellen Trane Nørby udmærket, naturligvis de i udlandet beliggende tv-stationer, der har breaks bl.a., og det er ikke mindst TV3.
Det er dem, som vi i første række tænker på.
Men det er da klart, at man ikke kan lave en lovgivning, som udelukkende er målrettet en bestemt virksomhed, og det ved fru Ellen Trane Nørby også udmærket, og derfor ligger der jo i det, at i det omfang TV 2 også overtræder den danske lovgivning, vil det også få konsekvenser for dem.
Men det er jo en helt anden problemstilling end den, som vi har inde i det her beslutningsforslag.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-02-10:
Jo, men det er jo ret interessant at høre, at oppositionen altså så mener, at de danske aktører, der har overtrådt reklamelovgivningen, skal undtages, for så er der ikke nogen til at søge fra public service-puljen, og så er der ikke noget indhold
Men jeg vil sådan set gerne tilbage til det her, for nu siger hr. Holger K. Nielsen også, at det helt specifikt er breaks, at det lige præcis er det, der er problemet.
Jeg vil blot spørge hr. Holger K. Nielsen, om det ikke er korrekt, at vi lever i en global verden, hvor vi har nogle fælles EU-regler på det her område, som gør, at medmindre man overtræder reglerne i de lande, man sender fra, har man ret til at sende.
Jeg vil også spørge hr. Holger K. Nielsen, om det ikke netop er baggrunden for, at bl.a. SF har været så optaget af en anden sag, som netop også handler om tv hen over grænserne, nemlig sagen om Roj TV i Danmark.
Derfor vil jeg blot spørge hr. Holger K. Nielsen: Hvis vi overfører det, som hr. Holger K. Nielsen fremfører her, skulle det så ikke også betyde, at man fra SF's side var lidt konsistent, og at det derfor også ville betyde, at når en tv-station som f.eks. Roj TV sender fra Danmark, skulle de i stedet for være underlagt tyrkiske regler?
Gælder det her kun et specifikt område, fordi hr. Holger K. Nielsen har set sig sur på nogle danske kanaler, der sender fra London, eller er der konsistens i det, man mener?
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-10:
Jeg opfattede en vis usikkerhed i ordførerens allersidste sætning.
Det var, som om det her med, hvornår der kommer en ny regering, som hr. Eyvind Vesselbo ikke er partimedlem af, lå lidt svært i munden.
Ja, kan jeg svare hr. Eyvind Vesselbo, der er elementer her i forhold til landzone og kystnærhedszone, som er fuldstændig uacceptable.
Der er elementer, som er fuldstændig uacceptable i forhold til det kommunale selvstyre, hvor regeringen nu pålægger nogle ting.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-02-10:
Det falder jo fuldstændig på egen urimelighed.
At sammenligne Danmarks Radios udsendelser i Danmark med det, at man får støtte fra public service-puljen til at lave nogle programmer, som sendes fra London og andre skattefrie steder, falder jo fuldstændig uden for det, vi snakker om her.
Vi beder regeringen om at undersøge, hvilke muligheder der er for at knytte disse krav til den her støttepulje, altså hvilke muligheder der er for at få de stationer til at opføre sig efter de regler, vi har i Danmark, når det nu er penge fra Danmark, de har fået, til at producere programmerne for.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-02-10:
Jamen hvis det her handler om licensbetalernes penge og om, at hr. Jørgen Poulsen finder det stødende, at der er stationer, der bryder dansk lovgivning, og hr. Jørgen Poulsen så siger, at de ikke skal have ret til at modtage licensmidler af danske penge, vil jeg blot spørge hr. Jørgen Poulsen om, hvorvidt det næste forslag, som Det Radikale Venstre vil fremsætte her i salen, vil gå på at fratage Danmarks Radio nogle licensmidler.
Jeg kan bare nævne et eksempel.
Danmarks Radio er jo blevet dømt til at tilbagebetale 1,2 mio. kr. til de danske skønlitterære forfattere, fordi Danmarks Radio havde misbrugt deres rettigheder.
Det er bare en af de mange domme, der gennem tiden er blevet afsagt over Danmarks Radio.
Og så kan man i samme ombæring sige, at vi i public service-puljen i det mindste har haft den anstændighed at sikre, at hvis man ikke lever op til de helt konkrete regler, der er for public service-puljen, så kan man blive tvunget til at tilbagebetale pengene, og det er også det varsel, som SBS TV har fået i forhold til det konkrete program, der hedder »Cellen«, men jeg kan forstå, at der gælder to former for moral, når det handler om Det Radikale Venstre, nemlig en moral for Danmarks Radio og en anden moral for alle andre kommercielle, private tv-foretagende.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-02-10:
Jamen jeg synes jo, man kan klæde det i så forfærdelig mange klædninger, og vil sige: Selvfølgelig skal Danmarks Radio overholde dansk lovgivning.
Det er da stødende, hvis de bryder dansk lovgivning, selvfølgelig er det det.
Det eneste, jeg siger her, er, at her har vi at gøre med nogle stationer, som får støtte fra denne public service-pulje, det er danske penge, det er danske licensbetaleres penge, som går til det.
De ville ikke overholde dansk lovgivning.
Vi vil ikke have, at I bryder disse programmer med reklamer.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-02-10:
Jeg må forstå hr. Jørgen Poulsen sådan, at hr. Jørgen Poulsen finder det stødende, at der er stationer, der ikke overholder dansk lovgivning.
Jeg tror, at det var ordet anstødeligt, der blev brugt, da talen handlede om, at der var faldet dom i sager mod nogle stationer, og jeg vil blot høre, om det også gælder Danmarks Radio.
Hr. Jørgen Poulsen sagde, det her handler om licensbetalerne – det er så den pligt, som hr. Jørgen Poulsen og Det Radikale Venstre har til at varetage licensbetalernes penge – så jeg vil spørge, om det også er stødende over for licensbetalerne, når der igennem tiden er blevet afsagt adskillige domme over Danmarks Radio, som altså er en licensbetalt station.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-02-10:
Jamen så mener jeg ikke, hr. Simon Emil Ammitzbøll hørte, hvad jeg sagde.
Jeg sagde, at Det Radikale Venstre er et parti, som udvikler sig, et parti, som bliver klogere med tiden.
Det Radikale Venstre er blevet meget klogere, siden hr. Simon Emil Ammitzbøll var der.
Det er den holdning, som Det Radikale Venstre indtager.
Vi finder, at det er stødende, at disse selskaber kan bryde dansk lovgivning.
Vi mener faktisk, at vi har den opgave at varetage licensbetalernes interesser.
Derfor synes vi, det er stødende, at danske støttemidler skal gå til at omgå dansk lovgivning.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-10:
Det var dog det største ikkesvar, der er præsenteret i denne sal, i hvert fald under dette beslutningsforslag.
Til hr. Jørgen Poulsen: Reglerne var fuldstændig de samme i 2006.
Sendetilladelserne var fuldstændig de samme i 2006.
Det var fuldstændig de samme virksomheder, som havde sendetilladelserne.
Det var fuldstændig de samme virksomheder, som kunne søge public service-puljen, og de gjorde det.
Den public service-pulje, der blev vedtaget ved det forrige medieforlig tilbage i 2006, blev indgået med radikale stemmer, og Det Radikale Venstre havde da et ønske om, at man i større grad kunne tillade breaks på kommercielle tv-stationer i Danmark.
Så er jeg meget beæret over de smukke ord om, at min hukommelse som radikal politiker er større end hr. Jørgen Poulsens.
Men fedteriet hjælper jo ikke på det manglende svar.
Hvorfor har man skiftet holdning, når intet af det faktuelle grundlag er ændret?
Jørgen Poulsen (RV), 2011-02-10:
Nu er det jo nok sådan, at hr. Simon Emil Ammitzbøll har langt mere erfaring med og langt mere personlig hukommelse for, hvad der er baggrunden for, hvilken stillingtagen Det Radikale Venstre gennem tiderne har måttet have.
Vi er jo et parti, som udvikler os med tiden.
At man kan nedsætte sig i London og bruge støttemidler til den slags produktioner, synes vi er stødende og synes jeg er stødende.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-10:
Man skal altid passe på sit sprogbrug.
Når hr. Jørgen Poulsen siger, at det ligefrem er stødende, at man kan få støtte fra public service-puljen til programmer, som bliver afbrudt af reklamer, så er jeg nødt til at spørge: Hvordan hænger det sammen med, at et flertal af hr. Jørgen Poulsens gruppemedlemmer har været medlemmer af den radikale folketingsgruppe, dengang Det Radikale Venstre gik ind for at tillade, at der skulle være breaks på de kommercielle tv-stationer i Danmark?
Har flertallet af hr. Jørgen Poulsens gruppefæller med den nuværende partiledelse i spidsen stemt for et forslag, der er stødende?
Det viser, at man måske lige skal dæmpe retorikken en smule.
Men nok om det.
Jeg er egentlig mere interesseret i baggrunden.
Hvad er baggrunden for, at Det Radikale Venstre er gået væk fra det sunde princip, at markedet kan være med til at regulere de her kanaler, og at man selvfølgelig også kan have breaks på kommercielle kanaler?
Hvorfor er man gået væk fra det?
vil jeg gerne spørge hr. Jørgen Poulsen.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-02-10:
Jeg skal ikke forlænge den her debat mere end nødvendigt.
Formålet med public service-puljen er at støtte tv-produktionen af dansk drama og dokumentarprogrammer til udsendelse på andre kanaler end de licensbetalte kanaler, Danmarks Radio og TV 2-regionerne.
På den måde ønsker man, og det er jo hele ideen, at animere andre tv-stationer til at turde satse lidt mere på de her snævre kvalitetsprogrammer.
Det synes jeg falder fuldstændig i tråd med den helt overordnede danske mediepolitik.
Til gengæld synes jeg ikke, at det er i tråd med den overordnede danske mediepolitik, at penge fra public service-puljen – det er offentlige penge; det er danske licensbetalere, som betaler det her – skal gå til at støtte programmer og dermed tv-stationer, som ikke overholder den danske lovgivning.
Jeg synes, det er stødende.
Der ligger jo kun det i forslaget, at det vil vi gerne have undersøgt.
Vi synes, at der bør kunne stilles krav til, at disse stationer, som får den støtte, også overholder dansk lovgivning og ikke afbryder de programmer, der er støttet, med f.eks. reklamer.