runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 2012-03-20:
Jeg vil gerne gentage, at menneskers køn er forskellige, nemlig om man er hankøn eller hunkøn.
Men det er jo ikke det, jeg taler om her.
Den forskellighed, jeg nævnte, var mest i relation til det næste lovforslag, hvor vi jo siger, at vi respekterer, at folk har forskellige opfattelser af, i hvilken grad man kan støtte op om begreberne.
Så det var ikke i forhold til lovforslag L 106, jeg talte om forskellighed.
Mogens Jensen (S), 2012-03-20:
Vil ordføreren så ikke medgive mig, at det, at to af samme køn får lov at blive viet i et ægteskab, jo ikke forhindrer heteroseksuelle i at få nok så mange børn?
Altså, der er jo ikke noget til hinder for, at mand og kvinde i et ægteskab kan forplante sig herfra og til dommedag.
Det er derfor, jeg ikke forstår, hvorfor ordføreren mener, at begrebet ægteskab ikke kan dække over to af samme køn, når jeg netop også henviser til, at ægteskabsbegrebet har ændret sig meget gennem årene.
Karen J. Klint (S), 2012-03-20:
Formålet er at rette i ægteskabsloven og ikke at rette i nogen religiøse skrifter, det er det korte svar på det.
Men jeg finder alligevel anledning til at sige, at der jo er mange andre, der har rejst det dilemma tidligere, nemlig at der er forskel på begreberne og på, hvad vi kalder par, der lever i et juridisk gyldigt kærlighedsforhold.
En tidligere statsminister, hr. Anders Fogh Rasmussen, var jo faktisk den første, der helt tilbage i 2004 rejste spørgsmålet, om vi ikke skulle legalisere, om vi ikke skulle give det juridisk gyldighed, at mennesker af samme køn kan blive viet i den danske folkekirke.
Det har så senere været taget op i nogle beslutningsforslag, og nu er vi tre partier, der synes, at vi skal prøve det af som et lovforslag.
Og så står det jo enhver frit for at stemme efter egen overbevisning her i Folketingssalen.
Marie Krarup (DF), 2012-03-20:
Så synes jeg også, jeg fik et klart svar på, at det, som virkelig er ønsket med det her lovforslag, er at ændre kirkens teologi.
For der er lige blevet sagt, at det er vigtigt at ligestille homoseksuelle, så de har et juridisk gyldigt forhold.
Det har de, det er der jo ikke nogen der vil tage fra dem.
Men det, der så bliver understreget fra ordførerens side, er, at de skal kunne gå ind i kirken og blive kaldt et ægteskab, og dermed er det jo lige præcis kirkens teologi, som et politisk flertal lige nu ønsker at ændre.
Man ønsker at ændre definitionen, som også er kirkens definition, af, hvad et ægteskab er.
Så man må sige, at det her lovforslag ikke er rettet mod at forbedre nogen jura for nogen mennesker her i Danmark; det er rettet mod at ændre alle religiøse trosforeningers tolkning af, hvad ægteskab er, dvs. ændre teologien.
Karen J. Klint (S), 2012-03-20:
Det er jeg meget uenig med fru Marie Krarup i.
Vielser bliver i høj grad forrettet og indstiftet som borgerlige ægteskaber i Danmark.
Der er mange mennesker, som bliver viet hos borgmesteren eller hos andre.
Hvis det ikke lige er borgmesteren selv, kan det være en anden, der har den borgerlige vielse.
Også derfra har vi modtaget ønske om, at begge typer parforhold skulle hedde ægteskaber.
Så det er ægteskabsloven, vi forholder os til, og ikke nogen som helst trossamfunds teologiretninger.
Marie Krarup (DF), 2012-03-20:
Det forekommer mig vanskeligt at forstå, hvad det er, man vil med den her lovgivning.
Man ophæver det registrerede partnerskab, som jo er udtryk for, at der ikke er nogen form for diskrimination af homoseksuelle.
Der er heller ikke nogen diskrimination af homoseksuelle i kirken.
Enhver kan komme i kirken og få kirkens velsignelse – den er ganske gratis – hver søndag kl. 10.00.
Vi får også at vide af ordføreren, at der er en meget lille juridisk forskel på et ægteskab og et registreret partnerskab.
Derfor forekommer det mig simpelt hen svært at forstå, hvad det er, man vil, ud over at man vil forsøge at ændre kirkens teologi og altså tvinge en sprogbrug igennem, hvor man kalder noget et ægteskab, som ikke kan være et ægteskab, fordi et ægteskab jo er et forhold mellem en mand og en kvinde, fordi det er familiestiftende.
Så derfor vil jeg godt have et helt kort svar, så selv jeg kan forstå det, på: Hvad er formålet med den her lovgivning?
Christian Langballe (DF), 2012-03-20:
Når vi diskuterer ægteskabet, mener jeg, at vi diskuterer en fast størrelse, og det vil jeg så bare holde fast i at vi gør.
Vi diskuterer, at det er familiestiftende.
Jeg synes bare, det er så elementært og enkelt.
Jeg har overhovedet ikke i min ordførertale – det mener jeg også at jeg har understreget – anfægtet, at homofile kan elske hinanden og leve sammen i et parforhold.
Det er fint og godt for mig.
Det, jeg diskuterer, er, hvad et ægteskab er, og hele den familiestiftende institution, som ægteskabet er.
Det er såmænd det.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-03-20:
Nu siger ordføreren, at det har været drøftet i mange år, men det pågældende lovforslag her har jo ikke været drøftet i så mange år.
Det blev fremsat her forleden dag, og nogle ganske få dage efter skal vi førstebehandle det.
Der har ikke været den fornødne tid der til at få vurderet, hvilke konsekvenser det medfører.
Og regeringen har jo heller ikke lagt op til, at vi skulle have det belyst, inden det skulle fremsættes.
Det vil sige, som jeg også var inde på over for den socialdemokratiske ordfører, at vi ikke på nuværende tidspunkt ved noget som helst om, hvad det betyder for børneloven, for arveloven, for pensionsloven, for adoptionsloven osv.
Det er da noget rod, at vi vedtager et lovforslag, hvis konsekvenser vi så ikke kender.
Når ordføreren så siger, at det har været drøftet i mange år, så vil jeg jo påstå, at der også har været rig lejlighed til for regeringspartierne at få disse lovkomplekser klar til i dag, men det er de slet ikke.
Det vil komme om meget lang tid.
Kan ordføreren ikke se, at det er et stort problem?
Hans Vestager (RV), 2012-03-20:
Jeg kan godt se, at vi ikke har drøftet disse forhold, men jeg kan ikke se, det er et stort problem, idet det stadig væk er sådan, at vi har haft registreret partnerskab i en årrække.
Hvad der er kommet ud af det med hensyn til børneloven og arveloven har jo ikke givet anledning til så væsentlige problemer, at den tidligere regering har ønsket at drøfte disse forhold.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-03-20:
Det er jo en kendt sag, at regeringen har fuppet sig til magten.
Det er en kendt sag, at vi kan se, at Folketinget er splittet, at folkekirken er splittet, og at folk er splittet på dette spørgsmål.
Hvorfor i alverden vil regeringen så tromle det her forslag igennem, når det skaber så megen splid, og når der er så megen uenighed, og når regeringen kan risikere, at vi alligevel laver det om, når vi kommer til fadet efter næste folketingsvalg?
Hans Vestager (RV), 2012-03-20:
Så vidt jeg er orienteret, er livet en risiko, og så vidt jeg ved, har der tit i dette Folketing været meget forskellige holdninger.
Jeg kan da huske, da dette Ting engang vedtog et irriterende lovforslag for de daværende godsejere om, at de skulle afstå en vis del af deres godser for at få lov til at lade dem overgå til fri ejendom.
Disse udmærkede godsejere indledte selvfølgelig en retssag, sådan at Højesteret kunne tage stilling til, om dette Folketing havde overskredet sine beføjelser.
Det viste sig, at Højesteret ikke gav godsejerne ret.
Så det er ganske naturligt og almindeligt, at man har forskellige holdninger.
Grundtvig havde en hel masse ideer, han talte om, og Viggo Hørup sagde, vi skulle dele os efter anskuelse, så hvis vi nu skulle til at være enige altid om alting, er det jo det samme som at eliminere muligheden for at få en større intellektuel forståelse af den tid, som vi lever i.
Så jeg synes ikke, vi skal gøre os selv dummere, ved at vi afstår fra af og til at tage et initiativ, som udfordrer andre.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-03-20:
Det er jo direkte fornærmende.
Det her lovforslag handler ikke om godsejere, det handler om folkekirkens fremtid, og det handler om det grundlag, som hele vores samfund hviler på.
Nu stiller jeg spørgsmålet meget klart: Hvorfor i alverden vil regeringen bruge sit meget smalle flertal til at så så megen splid og uenighed, når man risikerer, det bare bliver lavet om, når vi kommer til fadet?
Det er da let at svare på!
Jeg vil ikke høre noget om godsejere og Hørup og Grundtvig, jeg vil høre, hvorfor regeringen benytter deres ganske lille flertal til at lave så elendig en lovgivning på et område, der er så vigtigt for vort land og for vor kirke.
Det må man da kunne svare på.
Hans Vestager (RV), 2012-03-20:
Det kan jeg ikke svare på.
Men vi kan jo se, hvordan det går, når der skal stemmes om det og hele Folketinget møder op, altså om det er sådan, at det er så snævert, som hr. Alex Ahrendtsen foreskriver, det er, for han kender tilsyneladende mere til hele Folketingets mening, end han mener regeringen gør.
Jeg synes, det er godt, at forslaget fremsættes, og at man får afprøvet, hvor skillelinjerne går os imellem.
Og når jeg taler om de der fideikommiser og den slags, er det jo et udtryk for, at jeg bliver inspireret af det, der bliver sagt, og af de folk, der stiller mig spørgsmål.
Søren Espersen (DF), 2012-03-20:
Jamen der var en ting, som jeg alligevel kunne udlede af den totalt intetsigende tale, som den radikale ordfører kom med, og det var forståelsen af, at det her i virkeligheden er fuldstændig ligegyldigt, det betyder ingenting, der er ingen ændringer, det er bare et nyt navn.
Hvis det er rigtigt forstået, for det var meget svært at forstå, men det udledte jeg dog alligevel, at det er fuldstændig ligegyldigt og kun en ændring af et navn, hvorfor er vi så her og er i gang med første behandling af et lovforslag?
Hvorfor har man sat himmel og jord i bevægelse, hvorfor er man i gang med at splitte folkekirken og det danske folk for noget, som den radikale ordfører selv beskriver som fuldstændig ligegyldigt?
Hans Vestager (RV), 2012-03-20:
Grunden til, at det er sådan, er netop, at vi har en folkekirke.
Folkekirkens medlemmer, nogle af dem i hvert fald, har ønsket, at det, der skal foregå i kirken i forbindelse med, at de kommer til at leve sammen, skal kunne karakteriseres som et ægteskab.
Senere, når vi skal behandle det næste lovforslag, vil vi komme til at beskæftige os med de muligheder, som folkekirken og folkekirkens præster får.
Der må vi så skulle diskutere det nærmere.
Søren Espersen (DF), 2012-03-20:
Så der er altså nogen, der har ønsket det her.
Jeg ved ikke, hvem det er.
Det er nok til, at man bare med en ministeriel underskrift begynder at ændre i folkekirkens bekendelsesgrundlag.
Jeg synes bare, at det er meget drastisk at gøre det, fordi der er nogen, der gerne vil det.
De vil også gerne hedde det her.
Så laver vi om på bekendelsesskrifterne.
Jeg synes, det virker som meget tomt.
Det er på en eller anden måde usselt, at vi står her midt i den her meget alvorlige situation for den danske folkekirke og ændrer på noget af det, som har været bekendelsesgrundlaget i 400-500 år, bare fordi der vistnok er nogen, der vil hedde noget andet.
Det er da en ussel forestilling.
Karen J. Klint (S), 2012-03-20:
Nu var det ikke mig, der brugte ordet lovjaskeri; det var faktisk hr. Flemming Damgaard Larsen, så jeg vil nødig have lagt ord i min mund, som jeg ikke selv tager i den.
Jeg synes egentlig, det er fint, at vi har delt den problematik i to.
Nu får vi afprøvet, om der er et flertal her i Folketinget for, at begrebet ægteskab skal bruges for par, både heteroseksuelle par og par af samme køn, og når vi så får afprøvet det flertal, kan vi gå ind i det videre arbejde for at se, hvilke konsekvenser der så skal rettes til; om alt skal være lige på de andre områder, eller om der stadig væk er nogle forskelle, der skal tages hensyn til.
Så det er rigtig fint at dele det i to tempi.
Hans Vestager (RV), 2012-03-20:
Som det er fremgået af debatten her i dag, har sagen været drøftet i mange år.
Der sker ingen ændring i de juridiske forhold.
Det, der sker, er, at ordene registreret partnerskab nu erstattes af ordet ægteskab her med lovforslag L 106.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-03-20:
Tak for det.
Nu er ordføreren for Det Radikale Venstre jo et nyt og jomfrueligt medlem af Folketinget og har måske derfor et større klarsyn end mange andre her i Folketinget.
Jeg vil godt spørge i den forbindelse, om ikke ordføreren for Det Radikale Venstre kan se, at det, vi har med at gøre her, er et lovforslag, der virkelig er lovjaskeri.
Det er ikke ordentligt forberedt; man ved ikke præcis, hvilke konsekvenser det har, men det er noget, der bare partout skal igennem.
Vil ordføreren ikke give mig ret i det?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-03-20:
Undskyld min uopmærksomhed.
Det er en meget interessant diskussion, og jeg føler mig altså også kaldet til at følge op på noget af det, der tidligere blev diskuteret i forhold til teologer og sågar en biskop her i København, som erklærer sig villig til at udarbejde et ritual i forhold til den her lovgivning.
Og så står Dansk Folkepartis ordfører og siger, at de teologer, der kan tilslutte sig det her lovforslag, er i uoverensstemmelse med bekendelsesskrifterne i den danske folkekirke.
Er det ordførerens opfattelse, at der skal rejses læresag mod alle de teologer, der er tilhængere af det her lovforslag, eller hvordan skal det forstås fra Dansk Folkepartis side?
Christian Langballe (DF), 2012-03-20:
Skal jeg svare ja til det?
Selvfølgelig mener jeg ikke det.
Der skal jo ikke rejses læresag.
Jeg siger bare, at i forhold til bekendelsesskrifterne er det altså ganske klart, at ægteskabet er en fast størrelse.
Der går man ud fra det som en selvfølge.
Det sted, jeg læste fra det nye testamente, går jo også ud fra, at det er sådan en elementær selvfølge.
Sådan er det bare.
Jeg har faktisk skrevet under på præsteløftet og også, at jeg ville overholde de bekendelsesskrifter.
Det har jeg jo.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-03-20:
Men det er meget interessant, at hr. Christian Langballe har så travlt med at udgrænse enkeltpersoner og grupper fra folkekirkens fællesskab.
Ikke nok med homoseksuelle medlemmer af folkekirken, der ønsker at blive viet i folkekirken, men også de teologer, som kunne være tilhængere af, at man kan blive viet i folkekirken, står hr. Christian Langballe her og udgrænser.
Og det er ikke rigtig det, jeg hører hr. Christian Langballe gøre sig til talsmand for, når både teologer, der har en anden holdning end hr. Christian Langballe til den her lovgivning, og homoseksuelle, der er medlemmer af den danske folkekirke, skal behandles på en bestemt måde og udgrænses, fordi vi har det her lovforslag på programmet i dag.
Det synes jeg er skræmmende, men det kan være, at hr. Christian Langballe kan forklare lidt om det.
Christian Langballe (DF), 2012-03-20:
Jamen altså, er det skræmmende, at vi diskuterer, hvad et ægteskab er?
Det er jo det, vi gør nu.
Jeg kan ikke se, at det er skræmmende, og i øvrigt er alle jo budt velkommen om søndagen til at komme og høre evangeliet og blive velsignet.
Det har jeg aldrig nogen sinde anfægtet – aldrig nogen sinde.
Hvad jeg bare siger – og helt ærligt, det er jo en erfaringssætning – er, at der skal en mand og en kvinde til at lave et barn.
Og det er da ikke at udgrænse noget andet, det er bare at holde fast i, at sådan er virkeligheden.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-03-20:
Jeg har et spørgsmål af praktisk karakter, fordi ordføreren går meget op i det her med, at der skal en mand og en kvinde til at få et barn, og at det ligesom er det, der udgør ægteskabet.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Mener Dansk Folkeparti så ikke, at de mange mennesker, som har indgået ægteskab, men som ikke har fået børn, er i et rigtigt ægteskab?
Det er det ene spørgsmål.
Jeg vil også gerne spørge, om de ægtepar, som har fået hjælp udefra – om man så må sige – f.eks. fra en sæddonor, heller ikke er i et rigtigt ægteskab?
For jeg kan forstå, at det er det, der afgør, om det er et ægteskab.
Christian Langballe (DF), 2012-03-20:
Må jeg sige det sådan, at det også er forstået fra Enhedslistens side.
Jeg har udelukkende konstateret, at der skal en mand og en kvinde til at lave et barn.
Sådan er det bare.
Det er helt elementært.
Så har vi nogle, der er undtagelser fra reglen.
Vi har nogle, der så at sige ikke bekræfter den regel.
Det er da fuldstændig rigtigt.
Altså, jeg synes, at det er meget enkelt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-03-20:
Jeg kan forstå på Dansk Folkepartis ordfører, at det er o.k., hvis der er en mand og en kvinde, der ikke bekræfter reglen.
De får ikke et barn eller kan ikke få et barn eller får hjælp udefra.
Men det er altså ikke o.k., hvis der er en kvinde og en kvinde, der ikke bekræfter reglen, altså ikke har et barn.
Jeg kan forstå på ordføreren, at fundamentet for ægteskabet er en mand og kvinde, fordi det kun er dem, der kan få børn sammen, men det er der nogle af dem der ikke kan få eller vælger ikke at få, og det er så o.k.
Det er altså o.k., at nogle ægtepar ikke vælger at få børn, hvis de altså bare er en mand og kvinde, så de har en teoretisk mulighed for at få et barn, men det er ikke o.k., at to kvinder er sammen uden at få et barn.
Christian Langballe (DF), 2012-03-20:
Det, vi diskuterer, er, at der skal en mand og en kvinde til at lave et barn.
Det er sådan set det, jeg angiver som ægteskabet.
Det skal der også i et homofilt ægteforhold.
Det er jo bare sådan.
Der er altid en mand og en kvinde impliceret.
Sådan er biologien simpelt hen.
Det er udtryk for virkeligheden; tilværelsens orden.
Hans Vestager (RV), 2012-03-20:
Jo, tak
Jeg siger tak for ordet.
Deroppe på oversigten står jo, at det er et lovforslag om ægteskabs indgåelse, og så vidt jeg har forstået det, skal vi på et senere tidspunkt diskutere noget om folkekirkens embedsmænds muligheder for at medvirke, og derfor skal jeg blot sige følgende: Lovforslaget erstatter betegnelsen registreret partnerskab med betegnelsen ægteskab, og så skal jeg sige, at lovforslagets forhåbentlige vedtagelse vil gøre det muligt også for folkekirken og anerkendte trossamfund – jeg skulle måske være mere nøjagtig og sige for folkekirkens præster og for anerkendte trossamfund – at udøve en juridisk ægteskabsindgåelse for to personer af samme køn.
Jeg har drøftet det med Det Radikale Venstres folketingsgruppe, og de støtter dette lovforslag.
Tak for ordet.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-03-20:
Jeg forstår ikke hr. Simon Emil Ammitzbølls spørgsmål på anden måde, end at hr. Simon Emil Ammitzbøll er enig i, at man skal ophæve forbuddet mod at vie folk af samme køn, og at hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke er enig i, at det er kirken selv, der skal tage initiativet til at udarbejde forslagene til en mulig løsning på det her problem.
Der er vi jo så bare uenige.
Jeg må så lige beklage, at jeg kom til at sige, at fru Pernille Vigsø Bagge er fra Det Radikale Venstre, for det er SF.
Nu er det jo sådan, at man skal høre efter, hvad der bliver sagt fra talerstolen.
Jeg mener, at jeg ganske klart har sagt, at det er kirken, og det kunne blive biskopperne, der skal lave et oplæg, som Folketinget så tager stilling til.
Det er jo det, der er kernen i det her.
På den ene måde kommer forslaget fra Folketinget, og det er det, hr. Simon Emil Ammitzbøll åbenbart synes er en god idé, og på den anden måde er det vores forslag, som selvfølgelig er, at det kommer indefra, nemlig fra kirken, og at der kommer et forslag, der er udarbejdet af kirken, som vi så her tager stilling til.
Det er jo ganske klart.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-03-20:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om ordføreren ikke er helt enig i, at det er og må være Folketinget, der skal træffe beslutning om, at folkekirken og andre trossamfund også skal kunne vie og give ægteskab til personer af samme køn.
Vil Venstres ordfører ikke også give mig ret i, at de danske biskopper i forhandling med kirkeministeren har sagt, at de vil udarbejde et ritual, som skal forelægges Folketinget?
Eyvind Vesselbo (V), 2012-03-20:
Det er jo et ganske klart og tydeligt præciseret forslag.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-03-20:
Hr. Eyvind Vesselbo får det til at lyde, som om det er et spørgsmål om disrespekt for folkekirken.
Måske kunne hr. Eyvind Vesselbo også forstå mit synspunkt, nemlig at det, Venstre her giver udtryk for, er disrespekt for folkekirken, når biskopperne i drøftelse med kirkeministeren har sagt, at de vil udarbejde de her to ritualer for ægteskaber i folkekirken fremover?
Eyvind Vesselbo (V), 2012-03-20:
Nej, tværtimod vil vi netop følge det, som biskopperne selv har sagt ja til at gøre.
Mogens Jensen (S), 2012-03-20:
Ja, jeg skal beklage, at jeg lige kom lidt inde i hr. Eyvind Vesselbos ordførertale, men der er noget, der sådan forvirrer mig, og det kan være, at ordføreren kan bringe klarhed over det.
Vi prøver: Er det sådan, at Venstre støtter en ændring af ægteskabsloven, således at to personer af samme køn også kan vies efter ægteskabsloven og det dermed er indeholdt i ægteskabsloven, og at det deraf følger, at når du ophæver loven om registreret partnerskab, så frisætter du sådan set også kirken til selv at træffe beslutning om, at man vil vie homoseksuelle, altså at vi ophæver forbuddet mod at vie homoseksuelle i trossamfundene.
Er det begge de dele, Venstre støtter?
Eyvind Vesselbo (V), 2012-03-20:
Nu ved jeg ikke helt, om jeg kan få klarhed over hr. Mogens Jensens forvirring.
Men så er det noget, der kommer inde fra kirken.
Det, der er problemet, og det var også det, jeg sagde i min ordførertale, er, at der er så mange ting, som ligger i det her forslag, L 106, som skaber usikkerhed og usikkerhed om konsekvenserne af det, vi vedtager.
Så derfor mener vi, at det forslag, vi her stiller, simpelt hen er den rene vare.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-20:
Det er jo egentlig interessant, for skulle de så også have bestemt tilbage dengang i 1940'erne, da man vedtog, at der kunne være kvindelige præster?
Ville hr. Eyvind Vesselbo have foretrukket, at det var biskopperne, der dengang med et kæmpestort flertal skulle have besluttet, at det kunne vi ikke have?
Karen J. Klint (S), 2012-03-20:
Så har jeg ikke flere spørgsmål.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-03-20:
Ordføreren indrømmer jo nu her, at det er lovjaskeri, ved at der f.eks. på lovgivningsområdet i forhold til børn skal gælde to sæt regler.
Det er da noget værre rod.
Altså, hvorfor ikke på forhånd sikre sig, at de regler, der så kommer til at gælde, er afstemt med hinanden?
Det vil sige, at nu har vi så udestående problemstillinger omkring børneloven, omkring arveloven, omkring pensionsloven, omkring adoptionsloven, og det er da noget værre rod.
Kan ordføreren ikke se, at det vil være rigtig klogt, at man har alle disse aspekter belyst forinden, og at de forskellige interesser, der er omkring ægteskabsloven, også har været inde i en vurdering og et arbejde i en kommission eller et udvalg, således at alle ved, hvad det er, vi har med at gøre.
Nu bliver der pludselig sådan et tomrum, og det er jo ikke at vise respekt over for nogen overhovedet, hverken over for Folketinget eller over for homoseksuelle eller nogen som helst andre.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-03-20:
Det er jo netop på den baggrund, at vi stiller det forslag, vi gør her.
Vi siger netop, at vi gerne vil ophæve forbuddet, men at vi samtidig gerne vil have, at kirken selv udarbejder det forslag, der skal være, og som de selv ønsker.
Derfor er det selvfølgelig noget, der gør indtryk.
Christian Langballe (DF), 2012-03-20:
Altså, jeg vil sige, at det, som også kan være problemet, jo så er, at det nu foreslås, at vielsesmyndigheden går ud af folkekirken.
Det er der faktisk flere der taler for, også biskopperne.
Jeg synes jo, det må give nogle problemer, med hensyn til at vi behandler et forslag, som kunne ende med, at vielsesmyndigheden ryger ud af folkekirken, og så synes jeg egentlig, det er meget tid og mange kræfter, vi bruger på et forslag, der så måske ikke engang får nogen effekt inden for folkekirken.
Det vil jeg godt spørge om ordførerens holdning til.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-03-20:
Nej, vi sikrer jo netop det, hr. Christian Langballe ønsker, i det, vi lægger op til her, nemlig at det bliver i folkekirken, og at det er folkekirken selv, der bestemmer og udarbejder det forslag, som folkekirken kunne tænke sig skulle gennemføres.