Kristian Jensen (V), 2012-05-15:
Tak for det, og tak for anledningen til at blande mig lidt i debatten, desværre fordi fru Ulla Tørnæs har fået forfald i løbet af eftermiddagen og derfor ikke har mulighed for at være her.
Så jeg skal prøve efter ringe evne at dække Venstres holdning på området her.
Jeg synes jo, at det er et utroligt væsentligt emne at diskutere.
Det var også derfor, Venstre sammen med den konservative regeringspartner og en række andre partier satte en målsætning op i 2006 om, at vi ville have 95 pct. af en ungdomsårgang til at gennemføre en ungdomsuddannelse.
Det blev for nogle på daværende tidspunkt anset for være urealistisk højt, men den delmålsætning, vi satte op, nemlig at man i 2010 skulle have nået mindst 85 pct., nåede man, og vi kan se, at der i de senere år har været en positiv bevægelse.
Hvis vi tager de seneste tal med, og så tager det med, som den nye regering har omformuleret, nemlig at det mindst drejer sig om en ungdomsuddannelse, ja, så forventer man rent faktisk, at årgangen 2010 vil nå op på, at ca. 90 pct. får mindst en ungdomsuddannelse.
Så vi er altså på rette vej, men der er stadig væk en række ting, der skal gøres, ligesom der også er en stor anledning til at prøve at forbedre arbejdet i Ministeriet for Børn og Undervisning, så det bliver klart, hvad det er for nogle elementer, som egentlig er med til at bidrage til, at man kommer i den rigtige retning.
Hvad er det, der skal til, for at vi kan få unge i arbejde?
Hvad er det, der skal til, for at unge får en praktikplads?
Ja, det er først og fremmest, at dansk økonomi er på rette vej, at vi har en sund, stærk økonomi, der gør, at vores virksomheder får forbedret deres konkurrenceevne og ikke får forringet den, at vi har mulighed for, at danske virksomheder har en sund økonomi, der gør, at de kan tage de praktikanter ind, at de kan skabe de arbejdspladser til de unge mennesker, der gør, at vi har så lav en ungdomsarbejdsløshed som overhovedet muligt.
Heldigvis står det langt bedre til i Danmark end i andre lande i Europa.
Desværre er det ikke godt nok.
Vi synes fra Venstres side, at man skal styrke erhvervslivet.
Det skal vi gøre, ved at vi får rettet op på de skadelige elementer, der var i finansloven for 2012, hvor man øgede skatterne for borgerne, noget, der er med til at trække købekraft ud af de danske forbrugere, og at man øgede afgifterne for virksomhederne, noget, der gør, at det bliver sværere at drive virksomhed i Danmark.
Vi har brug for, at man i højere grad får skabt bedre rammer for virksomhederne, så de kan klare at tage de praktikanter ind, som vi så gerne vil have at de gør.
Venstre har stået i spidsen for, at der i flere omgange er blevet taget en række initiativer på skolepraktikordningsområdet.
Det blev så fulgt op allerede i 2010 med det, der blev kaldt den forstærkede indsats for at få flere praktikpladser.
Og endelig kom der i 2011 en aftale om endnu flere praktikpladser.
Desværre må vi sige, at de resultater, vi har fået nu, og den seneste praktikpladsstatistik, der er offentliggjort på Ministeriet for Børn og Undervisnings hjemmeside, desværre viser, at der er et markant fald i antallet af indgåede praktikpladsaftaler.
Der er en markant stigning i antallet af skolepraktikpladsaftaler, og der er desværre en markant stigning i antallet af elever, der er praktikpladssøgende.
Det er altså gået ringere på det her område i det seneste år, fra de tal blev offentliggjort i 2011, til vi fik de tal, der er offentliggjort her den 8. maj 2012.
Og jeg kan ikke lade være med at mene, at noget af det må skyldes, at vi desværre lægger for mange byrder på vores virksomheder.
Derfor håber jeg, at vi helt grundlæggende kan få sat mere gang i dansk erhvervsliv, at vi kan få skabt den positive stemning, der gør, at virksomhederne i højere grad kan konkurrere, at vi kan få sat nogle aktiviteter i gang.
Derfor var det sådan set også glædeligt, da ministeren for by, bolig og landdistrikter efter i lang tid at have afvist Venstre og De Konservatives forslag om at åbne for renoveringspuljen, sådan at Landsbyggefonden kunne bruge endnu flere midler til at renovere for, i sidste uge vendte på en tallerken.
Efter han i flere uger havde sagt nej til det forslag, som Venstre og De Konservative havde fremsat, var han nu enig og ville gerne være med til at åbne for at bruge 4, 1 mia. kr. mere på renovering, for det kunne betyde, at vi kunne få sat gang i nogle af de ting, der skal gøres i den almene boligsektor.
Ved siden af det kan man bare ikke komme uden om, at der også er nødt til at gøres noget for, at almindelige virksomheder kan skabe praktikpladser på det almindelige arbejdsmarked.