runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Fatma Øktem (V), 2012-10-23:
Det er sjovt, at det her bliver ved med at komme, for jeg synes faktisk, jeg har svaret på det tidligere, altså at Venstre gerne vil have, at der kommer flere kvinder på ledende poster og i bestyrelseslokalerne.
Derfor har vi også sat en række initiativer i gang under VK-regeringen, og jeg kan ikke forstå, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil bliver ved med at spørge til det, for vi har jo gjort noget for at sætte noget i gang.
Men vi tror ikke på »Operation Kædereaktion« og »Charter for flere kvinder i ledelse«.
Vi tror ikke på, at det er lovgivning og tvang, der er vejen frem, vi tror på, at det er frivillighed.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-10-23:
Jeg kan konstatere, at Venstres ordfører ikke i en eneste sætning svarer på, hvad det er, Venstre gerne vil – ikke en eneste sætning.
Vi får kun oplysninger om, hvad Venstre ikke vil, og det synes jeg sådan set er en lille smule beskæmmende.
Det er jo målet, det handler om, og målet er, at der skal flere kvinder ind på ledelsesgangene i Danmark.
Så er det ganske rigtigt, at der er nogle, der blander det sammen.
Det er jo en typisk forvirring i de borgerlige partier, at man får blandet mål og midler sammen.
Men jeg har altid været af den opfattelse, at kvoter var et nødvendigt onde.
Jeg har aldrig opfattet det sådan, at kvoterne i sig selv var noget positivt.
Nu er vi så kommet op med et redskab, hvor vi kan komme i retning af det samme mål, det mål, som hele tiden har været vores mål, både før, under og efter valget.
Men den buket af midler, der ligger i det her forslag, er anderledes – det er fuldstændig korrekt.
Jeg er rigtig stolt af, at det er lykkedes at finde en model, hvor man forsøger sig med en vej, som erhvervslivet kan se sig selv i, og som vi, der går ind for ligestilling, kan se os selv i.
Fatma Øktem (V), 2012-10-23:
Jeg synes ikke, jeg har siddet og lavet en analyse af, hvad der skulle være motivet.
Jeg har i min ordførertale sagt, hvorfor vi er imod det her, og at vi ikke kan forstå det, fordi det virker, som om det her egentlig er en camouflering af det, man egentlig oprindelig havde lovet.
Så jo, jeg anerkender, at der er en udfordring.
Jeg anerkender, at vi gerne ser, at hele talentmassen kommer i spil.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-10-23:
Og det er jo nemt at mene ingenting den ene dag og også mene ingenting den næste dag og ikke at ville gøre noget.
Det mener jeg ikke er særlig ambitiøst, men det er jo så det, der åbenbart er Venstres politik på det her område.
Jeg bemærkede, at ordføreren var ude i sådan en længere omgang motivforskning, altså: Hvad kunne grunden være til, at det her forslag er blevet fremsat?
Ordføreren havde alle mulige spændende og farverige bud på, hvad der kunne være grunden til det.
Men jeg er jo nødt til at spørge ordføreren: Anerkender ordføreren ikke, at der kunne være den simple forklaring, at regeringen rent faktisk ønsker at gøre det her, ikke bare fordi vi ønsker at gøre noget godt for ligestillingen, men også fordi vi tror, at det kan være til gavn for dansk erhvervsliv at få hele talentmassen – altså både kvinder og mænd – i spil?
Mette Reissmann (S), 2012-10-23:
Ordføreren sagde i sin ordførertale, at virksomhederne skal vælge selv.
Ordføreren sagde endvidere, at der skal være grænser for, hvor meget regeringen skal blande sig i virksomhedernes drift.
Heri er jeg jo uenig, fordi det kommer jo grundlæggende set an på, hvilket samfund man vil have, hvilken adfærd man ønsker at virksomhederne skal have, og det gælder for så vidt også, når det kommer til mangfoldighed både på bestyrelsesgangen og direktionsgangen.
Så det kommer jo an på, hvordan man ønsker at virksomhederne generelt skal opføre sig.
Sagen er bare, at det jo ingen steder fører hen.
Så det, som vi i hvert fald kan se, er, at Venstre gerne vil have mangfoldighed og ligestilling på papiret, men i den rigtige verden er man ikke interesseret i det.
Så hvorfor tror man nu fra ordførerens side at virksomhederne frivilligt vil begynde at ændre noget, når det ikke er sket igennem de sidste 10 år?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-10-23:
Tak for det.
Jeg ved ikke helt, hvor jeg skal starte.
Jeg ville ønske, jeg havde mere end to spørgsmål, jeg kunne stille her.
Men til at starte med vil jeg sige, at jeg faktisk ikke tror, ministeren sagde, at det var et guldæg, men at det var et columbusæg.
Og der er jo den afgørende forskel, at et columbusæg er en simpel løsning på et kompliceret problem, og det synes jeg faktisk beskriver det her forslag rigtig godt.
Men lad nu det være det.
Det kunne – også fordi jeg kunne forstå, at ordføreren erkender, at der er et problem omkring rekruttering af kvinder – være interessant at høre, hvad ordføreren rent faktisk gerne vil gøre.
Vi har jo haft Venstre siddende ved magten i 10 år, og det er jo ikke sådan just imponerende, hvad der er sket på ligestillingsområdet, heller ikke i toppen af dansk erhvervsliv.
Så i modsætning til hvad vi har hørt tidligere, vil jeg gerne høre, hvad Venstre rent faktisk gerne vil gøre.
Peter Juel Jensen (V), 2012-10-23:
I forbindelse med den almindelige godkendelse af valgene, der efter folketingsvalget den 15. september 2011 fandt sted den 30. september 2011 her i salen, godkendte Tinget også Sara Olsvig og Doris Jakobsen som valgt i Grønland.
I overensstemmelse med forretningsordenens § 1, stk. 6, fandt denne godkendelse sted på grundlag af en fra Rigsombudsmanden i Grønland modtaget foreløbig opgørelse af valgene, og herefter skal Tinget, når det endeligt opgjorte valgmateriale foreligger, træffe en endelig afgørelse om, hvorvidt godkendelsen kan opretholdes.
Økonomi- og Indenrigsministeriet har den 12. september 2012 fremsendt den af Rigsombudsmanden i Grønland udarbejdede endelige valgbog og ministeriets redegørelse til Folketinget.
Udvalget til Valgs Prøvelse har behandlet sagen i et møde.
Den endelige opgørelse viser, ligesom den foreløbige opgørelse, at Sara Olsvig, Inuit Ataqatigiit, og Doris Jakobsen, Siumut, er valgt som medlemmer af Folketinget for Grønland.
Der er i den endelige opgørelse foretaget enkelte ændringer i forhold til den foreløbige opgørelse.
Ændringerne er dog uden betydning for valget af Sara Olsvig og Doris Jakobsen.
Der er endvidere ikke modtaget klager over selve valget eller over de foretagne opgørelser og beregninger, ligesom der heller ikke over for udvalget er rejst tvivl om de udpegedes valgbarhed.
Herefter kan jeg på udvalgets vegne komme med følgende indstilling
Fatma Øktem (V), 2012-10-23:
Mange tak.
Det kan undre mig lidt, at hr. Rasmus Horn Langhoff stiller det spørgsmål.
Men jeg kan oplyse, at Venstre vil det samme, som vi hele tiden har villet.
Vi har ikke lovet en masse, som vi alligevel er løbet fra.
Vi mente noget før valget, vi mente det samme under valget, og vi mener det samme i dag – et år efter.
Vi tror på, at det kan rykkes ad frivillighedens vej.
Så til hr. Rasmus Horn Langhoff vil jeg sige: Ja, vi mener det samme, som vi mente før valget, under valget og efter valget, hvilket jo ikke lige har været regeringens stil.
Mange tak.
Jeg synes ikke, at det er os politikere, der skal beslutte, hvordan bestyrelserne skal se ud, eller hvordan virksomhedernes ledelsesniveau skal se ud.
Det må være virksomhedernes egen sag at finde ud af, hvem det er, der er den bedste og den mest egnede til opgaven.
Det vil jeg som politiker ikke blande mig i.
Når jeg siger det der med at sætte tal på, er det, fordi jeg synes, at der er andre, der har været rimelig aktive med at gøre det.
Jeg har ikke noget behov for at sætte 10 pct. eller 20 pct. i bestyrelserne, for at jeg ser, at der er ligestilling.
Det, jeg siger, er, at vi kan se, at det er få kvinder, der er på de her poster.
Det kunne være meget interessant at finde ud af, hvad årsagen er til det.
Og hvis der er de udfordringer med, at kvinder bliver valgt fra, fordi virksomhederne ikke har øje for deres talenter, så er det et område, vi skal sætte fokus på.
Alle de steder, hvor tallene stiger, vil jeg sige at det går i den rigtige retning, men jeg kommer ikke med nogen procentsatser.
Dem synes jeg andre har været meget aktive med at komme med, men det er så en helt anden debat.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-10-23:
Men det synes jeg ikke hænger sammen.
Det er meget mærkeligt, at man på den ene side fra Venstres side siger, at tallet i dag er for lavt, altså at man siger, at man ud af tallene kan se, at der er for få kvinder i ledelse, men at man på den anden side ikke vil sætte nogen tal på for, hvornår der ikke længere er et problem.
Så siger Venstres ordfører, at det er der nogle andre der må forholde sig til.
Undskyld mig, Venstres ordfører sidder da i Folketinget og er ordfører for Venstre på ligestillingsområdet, så vidt jeg ved.
Det var da oplagt, at det var Venstres ligestillingsordfører, der kom med et bud på, hvornår Venstre mener at der er ligestilling i toppen af erhvervslivet.
Hvordan kan man på den ene side sige, at tallene i dag viser, at der ingen ligestilling er, men på den anden side ikke bruger tallene til at vise, hvornår der så er ligestilling?
Hvad er Venstres mål?
Fatma Øktem (V), 2012-10-23:
Jeg har ikke nogen tal på, hvad det skulle være.
Det, vi bare kan se, er, at antallet af kvinder er markant lavt.
Jeg står ikke her og siger, at det skal være 20 pct. eller 30 pct.
Jeg lader andre om at fortælle, hvad det skal være.
Det, vi bare kan se, er jo, at dem, der går ud af universiteterne og har uddannelserne, er en del af fødekæden, men at dette ikke afspejles i antallet af kvinder øverst oppe.
Men jeg står ikke med nogen tal, og jeg håber på, at man ad frivillighedens vej og ved at have fokus på det kan nå til, at vi ser, at der kommer flere kvinder ind på ledende topposter.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-10-23:
Jeg kan forstå på ordføreren, at Venstre mener, at der er for få kvinder på de ledende poster.
Det er jeg enig i.
Venstre mener altså, at andelen af kvinder i toppen af erhvervslivet er for lav.
Men jeg er lidt mere i tvivl om, hvad Venstres mål er.
Hvordan skal kønsfordelingen se ud, for at Venstre mener, at der er tale om ligestilling?
Fatma Øktem (V), 2012-10-23:
Nej, når man tager en uddannelse, er det ikke ensbetydende med, at man skal sidde i bestyrelseslokaler eller på topposter.
Det er, som jeg sagde tidligere, fuldstændig op til den enkelte kvinde, og jeg har fuld respekt for de beslutninger, de tager.
Det, jeg bare skal være sikker på, er, at der ikke er nogen udfordringer for de kvinder, der har de ønsker.
Det er sådan set det, vi prøver at sætte fokus på.
Det gør vi ved at sætte fokus på det her område, ved at sætte fokus på mangfoldighed, ved at tale med virksomhederne, som man gjorde i Charter for flere kvinder i ledelse.
Så kvinderne skal selvfølgelig have lov til at vælge selv, og det skal overhovedet ikke stoppe dem i at tage en højere uddannelse.
Pia Adelsteen (DF), 2012-10-23:
Jamen det beroliger mig en smule.
Det, jeg så godt vil spørge om, er, om det, hvis man som kvinde på et tidspunkt i sit liv vælger at blive hjemmegående husmor, skal være årsag til, at man ikke tager en høj uddannelse.
Jeg ved godt, at vi kan se, at der er rigtig mange kvinder, der tager meget længere uddannelser og bliver bedre uddannet end mændene – faktisk har vi et problem med mændene eller drengene, kan man vel sige – men er det, at man tager en høj uddannelse, så ensbetydende med, at det forventes, at man så også har en ambition om, at man på et tidspunkt vil være direktør og arbejde 70 timer om ugen eller sidde i en bestyrelse?
Er det den forventning, der er hos Venstre?
Fatma Øktem (V), 2012-10-23:
Jeg synes overhovedet ikke, at ordføreren skal bekymre sig så meget som i 10 sekunder om, hvorvidt jeg er i tvivl om, at kvinder skal have lov at vælge selv.
Det skal de selvfølgelig.
De skal have lov til at vælge selv.
Når jeg siger, at tallene er for lave, er det, fordi vi kan se, hvor mange der tager de her meget høje uddannelser, i forhold til hvor mange der går videre, og det giver da grund til bekymring.
Det vil sige, at der er nogle, der står af undervejs, og deres argumenter er, at de vælger at være hjemmegående husmødre, og at det er deres eget valg, og det skal de have lov til, selvfølgelig skal de det.
Pia Adelsteen (DF), 2012-10-23:
Tak for det.
Når ordføreren siger, at der er alt for få kvinder i ledelse, kan jeg godt blive en lille smule bekymret, for hvor mange kvinder skal der så være?
Det må ordføreren jo kunne svare på, for så virker det, som om Venstre også har en målsætning på det område.
Det vil jeg bare høre om.
En anden ting er, at man taler om det her med, at hele talentmassen skal i spil, hvilket jeg for så vidt er fuldstændig enig i.
Men jeg vil godt spørge ordføreren, om man, uanset hvad man gør som kvinde – hvor høj en uddannelse man tager, hvad man uddanner sig til – så godt må have lov til at foretage sine egne valg.
Der er jo ikke nogen, der siger, at man skal vælge, som mænd har gjort i mange, mange år.
Fatma Øktem (V), 2012-10-23:
Der er jeg så til gengæld fuldstændig uenig med taleren, for vi kan se på tallene, at der er alt for få kvinder på bestyrelsesposter og på ledende poster.
Så nej, jeg er fuldstændig enig med den tidligere regering i, at der skulle gøres noget; der skulle sættes fokus på det her, måske også i form af en screening og et større kendskab til, hvad udfordringerne er.
Hvad er det, der gør, at kvinderne ikke i højere grad har bestyrelsesposter?
Så jeg mener ikke, at der ikke findes en udfordring.
Lige muligheder til mænd og kvinder skal selvfølgelig være der.
Men når vi kan se, at kvinder uddanner sig i meget høj grad og tager de høje uddannelser, men ikke ser dem længere fremme, så er det da bekymrende.
Det er da et eksempel på, at den fulde talentmasse ikke bliver brugt.
Så de tiltag, der blev lavet med frivillighed for øje, altså at virksomhederne selv indser det her problem, at de selv lægger en strategi for at løse det, og at de selv eventuelt sætter måltal for, hvordan de vil arbejde med det, er helt klart Venstres linje.
Det var det før valget, det var det under valget, og det er det stadig væk den dag i dag.
Og lur mig, om det ikke også er det næste år.
Merete Riisager (LA), 2012-10-23:
Så vil jeg gerne høre noget.
Når nu Venstre, her repræsenteret ved ordføreren, er imod de her forslag fra regeringens side, betyder det så også, at der i det ligger en erkendelse af, at Venstre og Konservatives forgænger for det her lovforslag, nemlig Charter for flere kvinder i ledelse, også faktisk var en bureaukratisering, der ikke førte nogen egentlig ligestilling med sig?
Fatma Øktem (V), 2012-10-23:
Jeg er enig med taleren i det, hun siger, og jeg er enig i, at der selvfølgelig også skal nogle redskaber til, hvis det er sådan, at kvinderne både vil familieliv og topposter.
Jeg synes faktisk, at den tidligere regering indførte et meget effektivt redskab, som man fra den nuværende regerings side har valgt at fjerne, nemlig boligjobordningen.
Her har familier mulighed for at købe en del støtte til hjemmet.
Det kan være i form af rengøring, børnepasning osv.
Det er da et reelt redskab, der kunne bruges til at lette byrden for de familier, hvor kvinden også gerne vil en toppost.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-10-23:
For et par uger siden holdt DI topmøde.
Der var flere hundrede danske erhvervsledere, heriblandt også kvinder – der var helt klart flere mænd, men der var også kvinder – men jeg hørte ikke et eneste oplæg, ikke ét, der handlede om, at de problemer, som dansk erhvervsliv står over for, handler om manglende mangfoldighed i bestyrelseslokalerne.
Tværtimod blev der snakket om, at man skulle have kompetente medarbejdere, man skulle have veluddannede medarbejdere.
Hvis det var sådan, at det i sig selv var en kvalifikation at være kvinde – eller være mand, men lad os sige, at det med kvalifikationen går på at være kvinde – ville det jo være sådan, at så ville danske virksomheder betale en højere løn til kvinder, end de gjorde til mænd, fordi det i sig selv var en kvalifikation at være kvinde, og fordi det i sig selv var med til at forbedre bundlinjen i virksomheden.
Vil ordføreren ikke anerkende, at det er sådan, et marked virker?
Fatma Øktem (V), 2012-10-23:
Det er lidt sjovt at skulle stå her i Folketingssalen og debattere, hvad det er, Venstre gerne vil have ændret for at se, at det virker.
Og jeg havde da hellere set, og det havde da været på sin plads, at det var lidt i en anden rækkefølge, og at ministrene, fra da de kendte til den her lovgivning – og den har vi sådan set næsten i et år vidst skulle komme, ikke lige præcis, hvad det var, men at der skulle ske noget på området – indkaldte til en forhandling.
Vi var da kommet, hvis det var sådan, at vi var inviteret til en kop kaffe og man gerne ville drøfte det her med os.
Men at jeg skal stå her på talerstolen og begynde at sige, hvad det er, jeg vil have ændret ved det her, synes jeg er en meget, meget bagvendt rækkefølge.
Mette Reissmann (S), 2012-10-23:
Jeg er sådan set glad for svaret, for det viser jo så med al tydelighed, at Venstre og måske i særdeleshed ordføreren ikke ønsker at påtage sig det ansvar for at være medvirkende til at forandre verden også i private virksomheder, som trods alt er med til at skulle sætte en dagsorden i et samfund, som vi alle sammen har ansvaret for.
Man må nu konstatere, at lige præcis det her fænomen åbenbart ikke er noget, der rykker særlig meget ad frivillighedens vej.
At vende ansigtet bort fra musikken og bort fra det ansvar, som man alt andet lige er med til at påtage sig, er det jo kun beskæmmende at høre at Venstre gør.
Når nu det er sådan, at Venstre åbenbart ikke kan støtte det her forslag, hvilke andre midler mener man så fra ordførerens side der skal bringes i spil for at kunne fjerne de barrierer?
Altså, papir gør det ikke alene, og det gør snak og snak heller ikke.
Fatma Øktem (V), 2012-10-23:
Mange tak.
Ordføreren var inde på, at det her ikke skal tage generationer, så jeg synes, ordføreren også er med til at sætte et tidsperspektiv på det.
Men hvis ikke det skal tage generationer og man stadig væk kan skrive nul som måltal – for de virksomheder, der ikke ønsker at arbejde med det her, kan skrive nul som måltal – hvad siger ordføreren så?
For det kommer jo ikke til at rykke for dem, hvor der måske er behov for at det skal rykke.
Så jeg vil spørge: Hvad er ordførerens holdning til, at der kan stå nul som måltal?
Så vil jeg stille ordføreren et spørgsmål, for han sagde, at der skulle være en evaluering om 3-4 år.
Hvis det nu ikke nået op på det måltal, som ordføreren gerne vil se – selv om der ikke er noget tal – vil der så blive grebet yderligere ind fra Socialdemokratiets side?
Og er drømmen om at indføre kvoter der stadig væk?
Merete Riisager (LA), 2012-10-23:
Jamen allerførst vil jeg gerne rose ordføreren for at slå et slag for, svinge med den liberale fane.
Det er jo ikke ofte, vi ser det fra partiet Venstres side, så det vil vi bare glæde os over her fra Liberal Alliances side.
Og sådan, som jeg hører det, slår ordføreren også et slag for kvinderne og det, at kvinder kan selv.
Det kan ikke ske ofte nok efter min overbevisning.
For det er jo sådan – og det vil ordføreren sikkert give mig ret i – at kvinder kan blive ledere, hvis de vil det, og hvis de går efter det.
Og kvinder kan også komme i bestyrelser.
Kvinder skal have ret til at vælge deres kvindeliv uden at blive sat for regeringens ligestillingsvogn som en anden Nora Malkeko.
Der er jeg bare glad for at Venstre står fast og støtter kvinderne.
Er ordføreren enig med mig i, at hvis vi skal skabe bedre vilkår for kvinderne, skal vi også give mere plads til familierne og til civilsamfundet, sådan at kvinder kan vælge, præcis hvad for et liv de ønsker at leve?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-10-23:
Det er godt, jeg stadig er ung, for så har jeg jo lidt mere tid at løbe på, hvis det ligesom skal ske inden for den her generation.
Vi har 1.100 virksomheder, som er med i det her, plus de statslige, og der kan jo sagtens være en enkelt virksomhed derude, som tænker: Det gider vi ikke bruge tid på.
Jeg ved ikke, om det er det, ordføreren mener med, at der vil være nogle, der fastsætter, at deres måltal skal være 0 pct.
Det har de jo lov til, den mulighed har de.
Og det må de jo så selv stå til ansvar for.
Jeg synes ikke, det er særlig ambitiøst.
Det her er jo de 1.100 allerstørste virksomheder i landet, vi snakker om, og at tro, at der skulle være mange af dem, som har en målsætning om, at de overhovedet ikke vil have nogen kvinder i deres øverste ledelseslag, er i hvert fald at tro dårligt om de her virksomheder.
Jeg tror simpelt hen ikke på, at der er nogen, der er så uambitiøse.
Men hvis der er nogen, der har lyst til det, står det dem frit for, og så skal de jo bare stå til ansvar over for deres forbrugere og aktionærer og over for offentligheden, som de skal forklare, hvorfor de ikke mener, der er behov for kvinder i deres ledelse.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-10-23:
Nej, det vil jeg ikke.
Men det her forslag handler jo også om, at der skal rekrutteres bredere, altså at virksomhederne skal have strategier for, hvordan de vil rekruttere til ledelse, fordi vi jo er fuldt ud opmærksomme på, at hvis ikke der er flere kvindelige ledere, er der heller ikke nogen at rekruttere til bestyrelserne.
Det her forslag handler om ledelse og der, hvor beslutningerne tages, og det er alene det, vi er fokuseret på her.
Merete Riisager (LA), 2012-10-23:
Det synes jeg sådan set bare er et rigtig godt svar, for der er jo ikke nogen, der efterspørger det.
Det er jo noget, man sidder herinde på Christiansborg og finder på, så hvorfor gøre noget, som der ikke er nogen efterspørgsel efter?
Der står ikke nogen kvinder parat derude og siger: Yes, nu kom det!
De er der jo ikke.
Ordføreren siger, at brancherne har forskellige rekrutteringsgrundlag, men at der alligevel skal ske fremskridt.
Men altså, hvis man så gerne vil have, at der kommer flere kvinder i de private bestyrelser, skal der så ikke også være et måltal for, at der skal flere kvinder i det private erhvervsliv i det hele taget?
For det er jo sådan, at lige nu er der langt flere kvinder i den offentlige sektor end i den private sektor, så vil ordføreren også sætte måltal for det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-10-23:
Jamen det her er ikke et forslag, der handler om at redde nogen.
Det her forslag handler om, at vi tror, at det er gavnligt for både erhvervslivet og ligestillingen i Danmark, hvis vi får flere kvinder i bestyrelser og ledelser, og derfor er det heller ikke et forslag, der påtvinger virksomhederne et bestemt antal, for vi går selvfølgelig op i, at det skal være kvalifikationer og ikke køn, der afgør det.
Vi tror bare, at der i dag er en række kønsbarrierer, der gør, at man ikke vælger alene på baggrund af kvalifikationer, og derfor vil vi gerne have virksomhederne til at arbejde for at udnytte hele talentmassen og rekruttere bredere og mobilisere de kvinder, der er til stede, og i øvrigt rekruttere yderligere til de brancher.
Merete Riisager (LA), 2012-10-23:
Ordføreren siger, at Det Radikale Venstre lytter til forskerne, men lytter Det Radikale Venstre også til kvinderne?
For hvem er det egentlig, der efterspørger det her lovforslag?
Hvem er det, man gerne vil redde?
Altså, jeg har arbejdet mange år i det private erhvervsliv i mange forskellige virksomheder, og jeg kender ikke de kvinder, der efterspørger det her lovforslag.
Kender fru Sofie Carsten Nielsen de kvinder, der efterspørger lovforslaget?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-10-23:
Men jeg tror, at hvis ordføreren spørger ligestillingsministeren, vil han også kunne redegøre for, at der faktisk er en række initiativer for at forsøge at bløde op på det kønsopdelte arbejdsmarked og det kønsopdelte uddannelsesvalg.
Det er nogle af de ting, der gør, at vi har de her fortsat meget kønsopdelte brancher i Danmark.
Men det, som er forskellen i forhold til det her lovforslag, er, at det også handler om magten.
Det handler om der, hvor beslutningerne bliver taget, og der er det altså vigtigt, at vi får en lidt bedre repræsentation, og at vi får hele talentmassen repræsenteret.