runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2009-11-19:
Altså, det med de 500 timer var i en anden kontekst og havde ikke noget med det her at gøre.
Det, jeg understregede, var, at selv om man gjorde det og man lavede det teoretiske eksperiment, at man gjorde det, er der stadig væk den helt grundlæggende bestemmelser, som jeg synes alle andre ordførere har overset: Politiet må aldrig nogensinde – uanset om det er 6 timer, 12 timer eller 500 timer – tilbageholde en person længere, end det er højst nødvendigt.
Der skal altså være en konkret mistanke om, viden om, at vedkommende vil være til fare.
Man må kun gøre det for at afværge fare, og det er altså myndighedernes opgave at løfte den bevisbyrde.
Det er ikke den, der bliver administrativt tilbageholdt, der skal bevise, at man ikke var eller ikke ville være til fare: Nej, det er myndighederne, for sådan er det jo i en retsstat.
Der er det myndighederne, der skal løfte bevisbyrden, og man kan altså efterfølgende få det her domstolsprøvet.
Så politiet har da ingen interesse i at rende rundt og frihedsberøve nogen som helst, andet end når det absolut er nødvendigt.
De har rigeligt andet at give sig til, når hele byen brænder.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-11-19:
Nu satser vi på, at hele byen ikke kommer til at brænde.
Man må sige, at hele det her lovforslag jo også er en eller anden form for kritik af politiets arbejde, sådan som jeg ser det, for de har egentlig løst det ret tilfredsstillende ved tidligere topmøder, både EU-topmødet, IOC-topmødet, og hvad ved jeg?
Men man mener åbenbart, at det ikke er godt nok.
Jeg synes stadig ikke, at ordføreren forholder sig til, at princippet i en demokratisk retsstat må være, at politiet anholder folk, og så kommer de for en domstol, og det er domstolene, der så tager stilling til, om de skal tilbageholdes, varetægtsfængsles, hvad ved jeg?
Her laver man jo en administrativ tilbageholdelse i 12 timer.
Det er da ikke rimeligt i en demokratisk retsstat.
Det er jo et helt fundamentalt opgør med principperne om, hvem der skal tage sig af hvad.
Det gjorde man selvfølgelig allerede, da man indførte 6-timers-reglen.
Nu, gør man det så bare værre.
Tom Behnke (KF), 2009-11-19:
Jeg vil gerne indledningsvis understrege, at politiet har gjort det rigtig godt.
Det, vi ønsker, er at give nogle muligheder for, at man kan tilbageholde nogle personer i lidt længere tid, hvis det er nødvendigt, således at politiet ikke skal ud i dobbeltarbejde, nemlig at de er nødt til at køre ud og hente den samme person to gange.
Må jeg så ikke godt sige, at hvis det er sådan, at hr. Simon Emil Ammitzbøll er imod, at den her mulighed overhovedet findes, så forstår jeg simpelt hen ikke ændringsforslaget.
Ved andenbehandlingen diskuterer vi ændringsforslaget.
Men hr. Ammitzbøll står og problematiserer, at man overhovedet kan gøre det i 6 timer.
Hvorfor er der så ikke stillet et ændringsforslag om, at de 12 timer skal være 0 timer?
Altså, der må da være en sammenhæng i politikken på en eller anden måde, enten synes man, at det er relevant eller ej, at den bestemmelse findes; og med lovforslaget her diskuterer vi, om den så skal gælde i 6 timer eller i 12 timer.
Hr. Ammitzbøll stiller et ændringsforslag, der siger 6 timer, vi har sagt 12 timer.
Men nu står hr. Ammitzbøll og redegør mundtligt for, at den egentlig burde være 0 timer.
Så må vi jo have et andet ændringsforslag.
Vi prøver altså at forholde os til det, som hr. Ammitzbøll stiller forslag om.
Tom Behnke (KF), 2009-11-19:
Selv om Socialistisk Folkeparti gerne vil have det her til at være en diskussion for eller imod hanekam, for eller imod forskellige former for påklædning og beklædning, så er det ikke det.
Og det er simpelt hen uværdigt i forhold til et parlaments behandling af et lovforslag at bringe debatten ned på det niveau, for det står jo ingen steder i det her lovforslag.
Det, vi taler om, er politilovens § 8 og § 9, hvor der stå i stk. 3: Findes mindre indgribende midler, jf. stk. 2, ikke tilstrækkelige til at afværge faren – ikke til at afværge hanekammen, ikke til at afværge en blå trøje, men til at afværge faren – så kan politiet om nødvendigt frihedsberøve den eller de personer, der giver anledning til det. Vi taler om fare og ikke om farve.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-11-19:
Ja, nu er paragraffen med hindringer jo bare et af de elementer, som ligger i det her lovforslag.
Der er også strafskærpelse på sammenstimlen, og det betyder jo, at hvis en borger tilfældigvis kommer forbi, eller man ikke kan slippe væk fra en demonstration, som bliver opløst – og det har vi jo rent faktisk set var tilfældet under urolighederne ved Ungdomshuset – ja, så vil vedkommende udsætte sig selv for en strafskærpelse.
Det betyder igen, at det her lovforslag er egnet til at ramme skævt eller forkert.
Men nu vil jeg hellere tage fat i de præventive anholdelser, for jeg kunne godt tænke mig at høre, hvilke kriterier hr. Tom Behnke synes skal ligge til grund for en præventiv anholdelse.
Skal det være ham, der har hanekam, eller er det den ungdomshuslignende type iklædt sort tøj og med piercinger, eller hvordan vil hr. Tom Behnke definere, hvem vi skal gribe ind over for med præventive anholdelser?
Kim Andersen (V), 2009-11-19:
Det her er ikke en særlovgivning.
Det er ikke hastelovgivning.
Det er ganske almindelig lovgivning for at udvise rettidig omhu i forbindelse med en stor begivenhed i København til december, og så vil den jo også efterfølgende have lovgivningsmæssig virkning.
På den anden side: Er der ikke nogen mennesker, der bringer sig selv i den her situation – det er noget, man skal bringe sig selv i – er der jo ingen, der vil gøre brug af de skærpede straffeparagraffer.
Der kan være brug for at forlænge muligheden for tilbageholdelse fra 6 timer til 12 timer for simpelt hen at få nogle personer ud af miljøet, mens en lovligt varslet demonstrationer foregår, eller mens et møde foregår, eller mens der er en anden begivenhed i forbindelse med COP15.
Og der vil også være mulighed for at få den administrative tilbageholdelse prøvet ved en domstol, hvis det er det, man ønsker.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-11-19:
Jamen det bliver nærmest mere og mere småpinligt.
Man har udvist rettidig omhu!
Prøv nu at høre her, det her lovforslag er blevet hastet igennem Folketinget med dispensation fra de almindelige procedurer.
Hvis det skulle være rettidig omhu, er alt jo rettidig omhu fra i dag.
Det giver ikke mening.
Tilbage til det indholdsmæssige: Vi har jo fra Liberal Alliances side stillet det her ændringsforslag om ikke at kunne hæve antal timer for, hvor lang tid man kan tilbageholde, fra 6 timer til 12 timer.
Vi får sådan en begrundelse om, at det kunne være meget rart osv., men hvorfor så ikke 14 timer, 18 timer eller endnu længere tid?
Vil det sige, at næste gang, der har været et topmøde et eller andet sted i verden, hvor det er gået galt, skal vi en gang til hæve den tidsgrænse, for det jo kunne være, at der skete noget?
Det, der er helt principielt i det her, er, at i et liberalt demokrati, en liberal retsstat, er det domstolene, der bestemmer, om man skal tilbageholdes eller ej.
Kim Andersen (V), 2009-11-19:
Nu skulle vi jo altså gerne have den her lovgivning til at virke og have retskraft inden topmødet i december løber af stabelen.
Derfor skal den naturligvis igennem salen her i efteråret.
Det kan jo først blive fremsat og behandlet, når Folketinget er trådt sammen, og det skal have virkning fra først i december, for at det giver mening.
Derfor behandler vi det hurtigt, men det er jo ikke særlovgivning i den forstand, og det er jo heller ikke noget, der er hastet igennem.
Der er givet nogle enkelte dispensationer, som alle har været enige om.
Det har vi gjort i så mange andre tilfælde, så det er ikke exceptionelt.
Vi mener, at det er rimeligt at hæve det fra 6 timer til 12 timer.
Det er heller ikke godtgjort af hr. Simon Emil Ammitzbøll, at det skulle være i strid med nogen som helst konvention eller andre internationale regler at gøre det.
Det er det, der politifagligt kan være belæg for at sige er rimeligt og fornuftigt i den givne situation.
Det står vi inde for.
Karen Hækkerup (S), 2009-11-19:
Se, hvis jeg lige havde tændt for mit fjernsyn og havde hørt hr. Tom Behnkes indlæg, ville jeg nok have tænkt: Manden har jo ret.
Det er da rigtigt.
Vi skal da værne om vores forsamlingsfrihed, vi skal da værne om vores ytringsfrihed, og der skal da ikke være nogen, der skal komme og have lov til at ødelægge det for alle os andre.
Selvfølgelig har manden ret.
Nu ved jeg jo bare, at ordføreren desværre ikke har ret, for de lovovertrædelser, der blev omtalt – det handler jo om overtrædelse af § 134 a, det handler om overtrædelse af § 119, stk. 1 – er ikke det, vi behandler her.
Jeg synes, det er så vigtigt at sige: Lad nu være med at lytte til fløjlstungen, der taler og skal indgyde os alle sammen en overbevisning om, at vi selvfølgelig skal straffe hårdt, at vi ikke skal finde os i, at der er nogen, der kommer og vil knægte vores demokrati, og at det her er nødvendig lovgivning, for det er ikke rigtigt.
Vi har allerede lovgivning, der er hård, og som slår ned, hvis der er nogen, der sætter ild på, eller hvis der er nogen, der forhindrer politiet i at møde frem.
Alle de ting, som ordføreren nu fra De Konservative og også tidligere ordføreren fra Venstre stod og nævnte,
er der sådan set andre bestemmelser, der går ind og strafregulerer.
Det her kommer til at handle om noget helt, helt andet.
Derfor kommer det ikke til at være sådan, at man siger til demonstranterne: Kom endelig, kom i dag, kom igen i morgen!
Nej, det, man siger, er: Bliv væk!
Kan hr. Tom Behnke ikke bekræfte, at der vil være rigtig mange fredelige demonstranter, der ikke vil turde møde frem, fordi de lige præcis er bange for at blive fanget i noget lovsjusk?
Tom Behnke (KF), 2009-11-19:
Jeg kan bekræfte det, som fru Karen Hækkerup siger, nemlig at manden jo har ret.
Det er fuldstændig rigtigt, det har jeg selvfølgelig.
Det, der er sagen, er nemlig, at der allerede er lovgivning på det her område.
Det er allerede i dag strafbart at forhindre politiet i at udføre sit arbejde.
Nej, lovforslaget handler om, at man strammer op i forhold til strafudmålingen, hvis det er sådan, at den hindring finder sted, i forbindelse med at hele byen i øvrigt brænder.
Det andet, der gør sig gældende, er, at det også allerede i dag er strafbart at lave hærværk.
Ja, det er det, så det er heller ikke det, forslaget går ud på.
Næ, forslaget går ud på, at hvis man laver hærværk i forbindelse med omfattende uroligheder, er det strafskærpende i sig selv.
Det har vi jo sagt hele tiden.
Men det, der gør sig gældende, er jo, at Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten og Socialdemokratiet er rygende uenige om, hvad det her lovforslag egentlig går ud på.
Det kan man jo høre af debatten igen og igen: Man diskuterer langt, langt ud over, hvad det her lovforslag handler om.
Det her handler ganske enkelt om, at man laver nogle strafskærpelser for det, der i forvejen er ulovligt, hvis det ulovlige foregår, i forbindelse med at der er omfattende uroligheder.
Karen Hækkerup (S), 2009-11-19:
Nu er det jo ikke længe siden, at vi havde en høring – i øvrigt en hastehøring, for det bliver man jo nødt til at lave, når man har en hastebehandling af et lovforslag, hvor man ikke har tid til at forberede tingene i god tid, men vi fik faktisk stablet en eksperthøring på benene – hvor forskellige folk kom og forklarede, hvad det her lovforslag betyder: Hvordan vil det her lovforslag kunne bruges i faglige kampe?
Hvordan vil det her lovforslag påvirke Fængselsforbundet?
Hvordan vil det her lovforslag i det hele taget påvirke vores ret til at forsamles og ytre os?
Der var ikke nogen, der syntes, at det her lovforslag var en god idé, på nær selvfølgelig politiet, som sagde, at det godt kunne være, at de måske kunne bruge det, at de ville bruge det med fornuft, og at de nok skulle huske at tænke sig om.
Problemet er bare: Hvor er garantien for, at man har et fornuftigt politihoved med?
Hvorhenne er garantien for, at man ikke bliver udsat for noget politi, som står og siger, at de faktisk ikke præcis ved, hvor grænserne går, for det er ikke klart defineret, hvad man har tænkt, da man lavede den her lovgivning.
Der står: Hvis man har været i nærheden af nogle uroligheder, i de tilstødende områder, på veje, der kunne være blevet benyttet som flugtveje, og torve, der støder op til.
Hvorhenne går grænserne?
Da er det jo ikke nok, at man har en enkelt politimand, der siger: Vi skal nok finde en fornuftig løsning.
Vi bliver nødt til at sørge for, at når vi laver lovgivning, er den klippefast og tydelig for enhver borger.
Er det ikke noget, som De Konservative kan være enige i?
Tom Behnke (KF), 2009-11-19:
Det er rigtigt, at vi har haft en høring, og jeg synes faktisk, at den fungerede rigtig fint.
Alle de, der havde behov for at sige noget negativt, havde mulighed for at gøre det, og det gjorde de til os.
Noget af det, som jeg lagde meget mærke til, var en klar konklusion fra en af eksperterne, nemlig at det her lovforslag ikke var i strid med menneskerettighederne.
Det var helt klart; det blev slået fast: Det er det ikke, det her kan man sagtens gennemføre.
Det var der nogle der havde håbet det var, for så kunne man bruge det til løftestang fra socialistisk side, men det var det ikke.
Det er ikke i strid med menneskerettighederne.
Når vi så går ind og laver noget rammelovgivning og siger, at det er i forbindelse med sådan og sådan, de og de omstændigheder, er det jo anklagemyndigheden, der skal løfte bevisbyrden for, at det rent faktisk er de omstændigheder, og så er det domstolene, der skal vurdere, om det så var det, eller om det ikke var det.
Og kun hvis det er tilfældet, er det strafskærpende.
Men strafbart er det under alle omstændigheder.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-11-19:
Jeg synes jo, det er utroligt, at snakken om ekstremister og voldelige demonstranter fortsætter, når forslaget slet ikke handler om dem.
Det synes jeg vi efterhånden har fået slået fast, men det er ærgerligt at se, at regeringspartiernes ordførere bliver ved med at fastholde den terminologi. Sidste gang, vi lavede en uheldig strafskærpelse i Folketinget,
var, da knivloven blev vedtaget.
Vi har efterfølgende set, at det har haft en række utilsigtede virkninger.
Det er der i hvert fald flere ordførere, også fra regeringspartierne og støtte partierne, der har været ude at beklage.
Det var ikke meningen, sagde man.
Man skal ikke engang være deltager i uroligheder for at blive omfattet af den her strafskærpelse, og det er i virkeligheden det, der er det meget, meget bekymrende.
Det kommer også til at omhandle den, som bare stiller sig op og kigger på.
Er hr. Tom Behnke slet, slet ikke bekymret for, at vi vil ramme skævt eller ramme uskyldige?
Tom Behnke (KF), 2009-11-19:
Nej, der er jeg overhovedet ikke i tvivl, men jeg kan godt forstå, at der er nogle, der kan blive i tvivl, for når socialisterne her i salen står og siger noget, der er direkte forkert, så får man jo det indtryk derude, at bare man står der, kan man helt tilfældigt blive omfattet af det her.
Nej, sådan er det jo ikke.
Det fremgår klart og tydeligt af § 119, stk. 3, i straffeloven: »Lægger nogen ellers de nævnte personer hindringer i vejen for at udøve deres tjeneste eller hverv«.
Og det gælder politi, redningskøretøjer, brandbiler og ambulancer.
Dem hindrer man jo ikke i at udføre deres arbejde, hvis man står med hænderne i lommen og betragter, hvad der sker.
Så lad nu være med at give indtryk af, at det er strafbart i sig selv.
Det er det ikke!
Det, vi taler om, er dem, der hindrer myndighederne i at udføre deres opgaver.
Det er allerede i dag strafbart.
Det, vi taler om, er, om det skal være særlig strafskærpende, hvis man gør det, i forbindelse med at der i øvrigt er omfattende uro i byen.
Det er det, vi diskuterer.
Karen Hækkerup (S), 2009-11-19:
Vi er sådan nogle slappere og sådan nogle socialistiske ballademagere, nogle banditter, der sikkert selv har tænkt sig at gå ud og sætte byen i brand.
Lad mig nu slå fast en gang for alle: Det her lovforslag handler ikke om dem, der vil øve vold, det handler om de andre.
For jeg sidder med en alvorlig bekymring, som handler om, at man med finansloven har tilført yderligere ressourcer til både politi og domstole, hvorimod man har sagt, at Kriminalforsorgen skal spare.
Hvor er ressourcerne til, at de kan være i kriminalforsorgen ?
Det kunne jeg godt tænke mig et svar på.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-11-19:
Det her lovforslag vil føre til, at flere mennesker, der aldrig vil blive dømt ved en dansk domstol, vil blive varetægtsfængslet.
Det her lovforslag vil føre til, at folk vil sidde administrativt tilbageholdt i flere timer, uden at de ender med at blive dømt for en forbrydelse.
Der vil altså være flere uskyldige mennesker, der vil blive varetægtsfængslet, og flere uskyldige mennesker vil sidde administrativt tilbageholdt i længere tid.
Det er en overraskelse, at en borgerlig regering kan stå bag et sådant lovforslag.
Jeg advarede regeringen i forbindelse med knivloven som en af de mest eksplicitte under debatten, og jeg advarer igen: Den her lov er en, der vil få uheldige konsekvenser, som vi kommer til at diskutere om et halvt år.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-11-19:
Udgangspunktet er jo, at der ikke er nogen uskyldige, der vil blive ramt af den her lov.
Det er med hensyn til strafskærpelserne ulovligt at forhindre politiet i at passe deres arbejde.
Det er også ulovligt at hindre ambulancefolks og brandfolks arbejde, det er ulovligt at begå hærværk, og det laver vi strafskærpelser på.
Med hensyn til den administrative frihedsberøvelse er det med udgangspunkt i politiloven, og politiloven siger jo, at det kun er, hvis det er nødvendigt og der er beviser for, at man vil kunne holde det inden for politiloven.
Så der vil ikke være nogen uskyldige, der vil blive administrativt frihedsberøvet som følge af den her lov, og der er heller ikke nogen uskyldige, som vil blive dømt som følge af, at vi laver strafskærpelser.
For vi må gå ud fra, at domstolene dømmer korrekt og rigtigt.
Jo, det handlede om strafskærpelser i den diskussion, der var med venstrefløjen.
Det vil sige, at de samme regler gælder for tilbageholdelse i 6 timer som i 12 timer.
Der er det politiets vurdering – og den lytter vi til i den her henseende – at det vil give politiet nogle bedre muligheder for at kunne forhindre hærværk og omfattende uroligheder i forbindelse med møder som det klimatopmøde, vi har i december måned.
Og der er politiets vurdering altså, at det vil kunne være med til at prævenere, at der vil blive begået hærværk, brændt biler af osv., og det lægger vi så meget vægt på, at vi derfor godt vil være med til at forlænge muligheden for administrativt at frihedsberøve folk og at hæve det fra 6 til 12 timer.
Liselott Blixt (DF), 2009-11-19:
Grunden til, at Dansk Folkeparti rejser denne forespørgsel, er, at det er et problem, at mange af vores unge piger og kvinder lider af spiseforstyrrelser.
Vi lever i et moderne samfund, hvor der er stor fokus på mad, krop, slankhed og sund livsførelse.
Samtidig er samfundet præget af skønhedsidealer, der ensidigt fremhæver det slanke look, som kun få af os er udstyret med fra naturens side.
For 2 år siden lavede Danish Fashion Institute og Landsforeningen mod spiseforstyrrelser og selvskade sammen et etisk charter, hvori modebranchen påtog sig et ansvar for, at dens modeller blev sikret bedre trivsel og mere sundhed.
Nu skulle de sygeligt tynde modeller ikke længere være o.k. i modebranchen.
Modebranchen ville være ansvarlig og handle, men det, vi hører nu, er, at der ingen effekt har været.
I foreningen Pårørende til Spiseforstyrrede har man kontakt til nogle modeller, som er topmodeller på nogle af landets anerkendte bureauer.
De har meget lave BMI'er, og ingen tager en snak med dem om, at de er for tynde, eller tilbyder et sundhedstjek.
Landsforeningen mod spiseforstyrrelser og selvskade har nu evalueret ordningen, men finder ikke, at modebranchen har levet op til sit ansvar.
Det etiske charter var første skridt i den rigtige retning.
Nu må vi så tage andet skridt, og det vil sige, at parterne må evaluere charteret sammen og komme med initiativer, der kan få branchen til at leve op til, at der sker en adfærdsændring på området.
Vi er godt klar over, at der skal tages fat på mange områder, men ikke desto mindre har medie- og modebranchen et medansvar.
Vi taler så meget om forebyggelse.
Her er et sted, hvor vi kan tage fat.
Dansk Folkeparti glæder sig til debatten, og vores forespørgsel lyder: Hvad kan ministeren oplyse om sundheden blandt modeller i modebranchen, og hvilke initiativer påtænker ministeren at tage for at fremme sundheden blandt disse samt for at forebygge spiseforstyrrelser hos unge mennesker?
Per Clausen (EL), 2009-11-19:
Jeg er jo, som det er fremgået, enig i det forslag til vedtagelse, der ligger.
Jeg er også enig i det, som fru Liselott Blixt har sagt, men der er en enkelt ting, som jeg gerne vil have ind i debatten, og det er spørgsmålet om arbejdsmiljø.
For realiteten er jo, at vi her har at gøre med en branche, der tilsyneladende udsætter en stor del af medarbejderne for direkte sundhedsskadelige arbejdsforhold.
En ting er, hvordan udvælgelsesproceduren er, men jeg mener sådan set også, at der er et ret massivt pres på modellerne i forhold til leve op til nogle bestemte vægtmål.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Dansk Folkeparti og fru Liselott Blixt vil være indstillet på, at vi også ved en anden lejlighed forsøger at forfølge det tema.
Liselott Blixt (DF), 2009-11-19:
Det er jeg helt klar over, og det vil jeg gerne være med til at vi får kigget på.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-11-19:
Jeg er selvfølgelig meget skuffet over, at justitsministeren ikke kunne støtte Liberal Alliances ændringsforslag.
Justitsministerens egen partikollega, den konservative ordfører, undrede sig over, hvorfor vi ikke stillede forslag om at ændre det fra 12 til 0 timer, når vi nu er imod, og ikke fra 12 til 6 timer.
Det er jo i virkeligheden bare, fordi vi prøver at appellere til fornuften og prøver at samle et flertal.
Det kunne vi så desværre ikke.
Regeringen må være glad for, at der er en opposition til venstre, for det gør, at det her kan blive sådan en diskussion mellem en borgerlig regering og en venstrefløj, men det er jo ikke det, der er sagen.
Sagen er jo, at man bryder med gode liberale principper om, at man selvfølgelig ikke bare tilbageholder folk administrativt.
I forhold til det med det administrative siger ministeren: Det her er alene et lovforslag om strafskærpelser.
Men det passer jo ikke.
Når man øger de administrative tilbageholdelser fra 6 til 12 timer, er der jo ikke tale om en strafskærpelse, for jeg går ikke ud fra, at justitsministeren mener, at administrative tilbageholdelser er en straf.
Karen Hækkerup (S), 2009-11-19:
Jeg kan godt forstå, at ministeren spørger på den måde og har en eller anden antagelse om, at vi nok siger det, vi siger, og mener det, vi gør, fordi vi gerne vil være venner med nogen.
Jeg mener: Sådan gør man i Det Konservative Folkeparti.
Man havde jo aldrig set, at eksempelvis Det Konservative Folkeparti var gået med til at sænke den kriminelle lavalder, hvis ikke det netop var for at please nogle andre, selv om man i virkeligheden inderst inde i sin sjæl var imod det, man foretog sig.
Vi er faktisk ikke imod det, vi foretager os i det her.
Jeg vil gerne advare imod, at man laver en ny knivlov.
Jeg vil gerne advare imod det lovsjusk, Folketinget er ved at haste igennem, og så vil jeg bare spørge til slut, når nu ministeren siger, at det her ikke handler om ressourcer: Er ministeren overhovedet ikke påvirket af det, man kunne læse i Berlingske Tidende i lørdags, nemlig at hvis det her lovforslag gennemføres, vil de i Kriminalforsorgen stå med det problem, at der ikke er pladser nok i fængslerne til dem, de regner med skal anholdes?