Nanna Westerby (SF), 2011-02-08:
De sidste år har vi, som vi har hørt i dag, været vidne til en uheldig og alvorlig udvikling i folkeskolen hen imod det, som man kunne kalde for en discountfolkeskole.
Det er en udvikling, som har betydet færre timer til eleverne og nedlæggelse af skoler og lærerstillinger, for bare at nævne nogle eksempler.
I dag er det sådan, at en femtedel af eleverne forlader folkeskolen uden kompetencerne til efterfølgende at tage en ungdomsuddannelse.
Og på trods af at regeringen har slået sig stort op på højere faglighed, har vi ikke fået bedre resultater i PISA-undersøgelserne.
Den seneste placerede endda danske skoleelevers læseevner på det ringeste niveau i 10 år.
Sådan går det, når man ikke følger sine målsætninger op med handling.
En rapport fra BDO Kommunernes Revision viser et fald i økonomien pr. elev i den almindelige folkeskole på 6 pct. fra 2002 til 2009, og fem ud af seks skoler er lige nu i gang med spareøvelser i den almindelige folkeskole.
Når man skal skære så effektfuldt ned, går det ud over kvaliteten.
Det har vi set mange eksempler på.
Tag f.eks. timetallene.
Ifølge ugebrevet Mandag Morgen fra efteråret planlægger fire ud af ti kommuner at gå fra det vejledende timetal til minimumstimetallet i alle fag.
35 pct. af skolerne eller en ud af tre skoler går videre og planlægger med færre timer end minimumstimetallet.
Det vil sige, at eleverne får mindre undervisning end det minimum, de egentlig har krav på, og som eksamenerne udarbejdes efter.
Vi kan også mærke nedskæringerne på antallet af lærerstillinger.
Danmarks Lærerforening har her i januar gennemført en rundspørge, der viste, at forventningen er, at der nedlægges mere end 1.500 lærerstillinger på landsplan på bare 1 år.
Hertil skal lægges mere end 1.000 lærerstillinger, der er blevet nedlagt de sidste år.
Det er langt mere end det, der kan begrundes i faldende elevtal.
Og det kommer man til at kunne mærke i folkeskolen år ud i fremtiden, hvis der ikke rettes op nu.
Ikke nok med, at nedskæringer betyder kvalitetsforringelse, der kan mærkes, det får samtidig udgifterne til at galopere andre steder.
Det er nemlig sådan, at mens udgifterne pr. elev i den almindelige folkeskole er faldet, er udgifterne til den udvidede specialundervisning steget stort set lige så meget.
Det er en helt håbløs prioritering.
Regeringen har ikke passet på pengene på det her område.
Hvis vi så løfter blikket lidt op og ser på de større konsekvenser af nedskæringerne, springer især to ting i øjnene.
Det er for det første, at kvalitetsforringelsen går ud over Danmarks fremtidige konkurrenceevne.
Vi hverken kan eller skal konkurrere på pris, vi skal konkurrere på kvalitet; vi skal være de dygtigste.
Det er den ene alvorlige samfundskonsekvens af forringelserne.
For det andet skaber forringelserne større ulighed i vores samfund, for når der bliver større klasser og færre timer, går det ud over dem, der har brug for lidt ekstra hjælp i undervisningen, dem, der ikke kan hente hjælp til lektierne derhjemme.
Lægger man hertil regeringens forslag om, at man skal kunne lave permanent klasseopdeling efter elevers faglige og menneskelige færdigheder, går det helt galt.
Så nedbryder vi den nok vigtigste styrke ved den danske folkeskole, nemlig klassekammerateffekten.
Det er den effekt, hvor eleverne hjælper hinanden op, så vi får sikret et højt bundniveau i klasserne.
Vi er dem, de andre ikke må lege med, sang Kim Larsen engang med et glimt i øjet, men der er ikke særlig meget skægt og kækt over regeringens folkeskolevision.
SF har tre vigtige mål for fagligheden i folkeskolen.
For det første skal alle unge være i stand til at gennemføre en ungdomsuddannelse.
For det andet skal der ske et løft af de børn, der i dag har svært ved at følge med fagligt.
Alle børn skal lære at læse, skrive og regne, for det er forudsætningen for at kunne følge med i alle fag.
For det tredje skal markant færre elever tages ud til udvidet specialundervisning.
Modsat regeringen vil vi faktisk skabe rum til de mål.
Vi vil sikre økonomi i kommunerne, så der ikke skæres ned på vores børns uddannelse.
Vi har sammen med Socialdemokraterne fremlagt en række forslag, der skal styrke fagligheden i folkeskolen og få flere med.
Det er forslag som tolærerordning eller undervisningsassistenter i dansk og matematik, lavere klassekvotienter og lektiecafeer.
Der er mange gode forslag.
Det vil give et løft, som er tiltrængt både i forhold til Danmarks konkurrenceevne i fremtiden og for de elever, der lige nu går i folkeskolen.