runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tage Leegaard (KF), 2011-05-12:
Jeg har ikke med et ord nævnt noget om effektivitet på danske slagterier.
Det må være det, som hr. Bjarne Laustsen er optaget af.
Jeg har snakket om produktionsøkonomi på de danske slagterier, og det er noget ganske, ganske andet.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at den danske slagteriarbejder knokler og er effektiv og rigtig dygtig på de danske slagterier.
Fakta er bare, at det indimellem er sådan, at man tjener mere ved at få dem slagtet i udlandet, og det må altså have noget med produktionsøkonomi at gøre.
Ellers forstår jeg ikke, hvad der er økonomi, uagtet at effektiviteten er god.
Så kan man begynde at dele Danmark op i zoner og spørge: Er det kun dyr fra Nordjylland, som ikke bliver slagtet i Tyskland?
Må dem fra Tønder godt?
Eller er det et generelt forbud, som Socialdemokraterne er ude efter her?
Det har jeg så ikke fået svar på, og jeg har heller ikke fået svar fra Socialdemokraterne på, om man stadig væk vil have produktion af dyr i Danmark.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-12:
Jeg fatter simpelt hen ikke den konservative ordfører, der nu kommer med en bandbulle mod danske slagterier og danske slagteriarbejdere ved at påstå, at de er ineffektive.
Hvor har ordføreren det fra?
Mig bekendt er de danske slagterier nogle af de mest effektive i verden.
Vi har en unfair konkurrence med Tyskland, fordi de bruger uorganiseret arbejdskraft, bruger kolonnearbejdskraft, underbetaler dem i henhold til ILO-løn osv.
Det er måske et synspunkt, De Konservative støtter, altså at det også er sådan nogle forhold, man skal have i Danmark.
Jeg tror også, at det, man sælger danske produkter på, netop er, at der er et højt veterinært stade, at der er gode, dygtige slagteriarbejdere, der skærer det ud, som kunderne vil købe, og at vi har en ordentlig, effektiv kontrol.
Så hvorfor er der egentlig grund til at sende de her dyr ud af landet, når jeg nu kan forstå, at den nuværende dyrevelfærdsordfører er meget enig med den tidligere konservative ordfører i, at det da er et ganske fornuftigt synspunkt, at vores produktionsdyr bliver slagtet så tæt på som muligt, dvs. på det nærmeste slagteri?
Jeg kan høre, at den konservative ordfører ingen holdninger har, men bare henviser til et forlig.
Her i Folketinget plejer man jo at afgive meldinger på partiets vegne ved en førstebehandling, og derfor er det vel også rimeligt at spørge efter, om Det Konservative Folkeparti har skiftet synspunkt.
For den tidligere konservative justitsminister og leder af Det Konservative Folkeparti sagde helt klart, når hun var hjemme i Nordjylland, at søerne skulle slagtes så tæt på som muligt, altså på det nærmeste slagteri.
Er det noget, som den konservative ordfører, hr. Tage Leegaard, tager afstand fra?
Er det ikke noget, Det Konservative Folkeparti bakker op om?
Og hvad er i øvrigt årsagen til, at man skal fragte søerne rundt i Europa, når de lige så godt kan blive slagtet i Danmark?
Tage Leegaard (KF), 2011-05-12:
Dette forslag lægger op til, at der skal være mere kontrol med transport af levende dyr.
Det er altid positivt med bevågenhed om behandlingen af såvel hobbydyr som produktionsdyr.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi i Det Konservative Folkeparti vægter dyrevelfærd meget højt.
Imidlertid er der allerede ved indgåelsen af veterinærforliget igangsat en række initiativer til en forbedret kontrol af dyretransporter med planer om øget kvalitet af samlestalde og mere tilsyn med dyrenes aktuelle sundhedstilstand.
Endvidere vil antallet af vejkontroller blive hævet og er blevet hævet, og endvidere er der lavet en webportal, så man kan booke kontrol.
Disse tiltag har været med til at give mig den opfattelse, at vi er godt på vej, og jeg synes, at der er god grund til at afvente virkningen af disse initiativer, før nye skærpede krav kan aktiveres med øgede omkostninger til følge.
Øgede omkostninger kan medføre tab af arbejdspladser i en i forvejen trængt branche.
Flere tiltag øger risikoen for, at produktionen søger ud af Danmark.
Hvad angår forslaget om samlestalde, er det et problem, at det her ikke er muligt at stille krav til samlestalde i udlandet.
Der er taget højde for dyrevelfærd i de bestemmelser, der gælder for danske samlestalde.
Hvad angår problemer med skuldersår på søer, arbejdes der også intenst på at løse det problem.
Som nævnt står dyrevelfærd i høj kurs, men i Det Konservative Folkeparti er vi af den opfattelse, at vi er dækket godt ind med det nuværende veterinærforlig, så vi kan ikke støtte forslaget.
René Christensen (DF), 2011-05-12:
Det er bestemt heller ikke vigtigt.
Nu er det jo sådan, at i Dansk Folkeparti kan vi godt kæde tingene lidt sammen.
Vi kan godt kæde sammen, at vi meget gerne vil have, at der er slagterier i Danmark, og at vi også meget gerne vil have, at de her dyr kommer ud på en meget kort transporttur, og derfor er vi nødt til at kigge på, hvorfor man vælger at sende de her dyr ud på de lange ture.
Det er på grund af økonomi, og fordi slagterierne i Danmark er dyrere, end slagterierne er i Tyskland.
Derfor vælger man at køre langt med de her dyr.
Sådan er vi i Dansk Folkeparti, vi kan godt nogle gange kæde politikken lidt sammen, fordi det giver et billede af, at det er godt for dyrevelfærden, at det er godt for beskæftigelsen, og at det er rigtig godt for det område, hvor det pågældende slagteri kommer til at ligge.
Så vi kan nogle gange godt kæde tingene sammen og se det som en helhed til glæde for både mennesker og dyr.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-12:
Så er der bare ingen sammenhæng mellem det der med skattelettelser og så at lade være med at køre til udlandet.
I øvrigt er skattelettelserne til landbruget ufinansierede, i hvert fald indtil nu, for man har sagt, at der kommer en pesticidafgift efterfølgende.
Men jeg synes bare, vi mangler at få at vide, om det er af hensyn til slagteriarbejderne, om det er af hensyn til landbrugserhvervet, eller om det er af hensyn til dyrene, at der skal være regler for, hvordan og hvorledes forholdene skal være, når man transporterer dyr over lange afstande.
For hvis vi er enige om, at der er soslagterier i Danmark, der ligger inden for få timers afstand, hvorfor er det så lige, det er så vigtigt at få dem sendt til udlandet og slagtet med de problemer, der er på samlestederne, og med de lange transporttider for dyrene?
Hvorfor er det lige, det er så vigtigt, at de skal til udlandet og slagtes?
René Christensen (DF), 2011-05-12:
Vi ved jo alle, at søerne har et hårdt liv, også inden de kommer på transportbilerne.
Vi ved også, at der desværre er en høj dødelighed blandt søerne, også i stalden, så ja, det er fuldstændig korrekt, at det er nogle søer, der har haft et hårdt liv, når de først skal transporteres.
Derfor sagde jeg jo også, at det er mest hensigtsmæssigt, at de her søer ikke kommer på de lange transportture.
Så sagde jeg ikke, at det var den enkelte landmand, der skulle have skattelettelser.
Så vil jeg sige i forhold til det, jeg sagde, at det jo er de andre ting, der sker på slagterierne i forbindelse med de miljøskatter og andet, som Socialdemokratiet hele tiden kommer med: nu skal erhvervslivet betale, nu skal erhvervslivet endnu en gang ud og gøre noget.
Det giver ulige konkurrence for producenterne.
Nu har det her med dyr at gøre, men det handler jo også om alle mulige andre job, der forsvinder ud af Danmark, fordi man gang på gang vil brandskatte dansk erhvervsliv.
I det her tilfælde er det slagterierne, der skal holde for, og det får jo så den uheldige konsekvens, at der er nogle landmænd, der vælger at sætte deres dyr på lastbiler og kørte dem mange hundrede kilometer væk for at få et billigere tilbud.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-12:
Dansk Folkepartis ordfører, hr. René Christensen, påstår, at hvis man giver landbruget skattelettelser, holder de op med at køre dyrene til udlandet til slagtning.
Det var det synspunkt, der blev udtrykt, og derfor vil jeg gerne høre: Dansk Folkeparti har været med til at give landbruget skattelettelser for 0,5 mia. kr., så hvor mange færre søer er der blevet kørt ud af landet, fordi landbruget får skattelettelser?
Det vil jeg gerne høre et synspunkt om.
Så vil jeg også gerne spørge til det her med, at det er under 1 pct. af transporterne, der bliver kontrolleret.
Hr. René Christensen var også inde på, at det jo ikke er en bondegård, det her koster, det koster måske under 1 kr. pr. gris, fordi det er ret mange dyr, der bliver kørt ud af landet.
Og det synspunkt, som hr. René Christensen havde, var, at det var af hensyn til slagteriarbejderne, at dyrene skulle blive her, sådan tror jeg han formulerede det.
Men er vi ikke enige om, at det dybest set er af hensyn til dyrevelfærden, og at dem, der er dårligst transportegnede, er de udtjente produktionsdyr, f.eks. søerne?
Tage Leegaard (KF), 2011-05-12:
Jeg vil tage udgangspunkt i den sidste del af spørgsmålet og sige, og udgangspunktet simpelt hen er, at vi har en dårlig produktionsøkonomi på de danske slagterier.
Det vil jeg gerne være med til at løse, og det håber jeg også Socialdemokraterne gerne vil være med til at løse, så produktionen af dyr kan blive i Danmark; så forarbejdningen af dyr kan blive i Danmark; så arbejdspladser kan blive i Danmark.
Det håber jeg at Socialdemokraterne er fuldstændig enige med mig i.
Men ellers er det da en god ting at sige, at dyr skal slagtes så tæt på deres levested som overhovedet muligt.
Erling Bonnesen (V), 2011-05-12:
Jeg tror, at langt de fleste dyretransporter – når vi vurderer det i sin helhed – foregår på betryggende vis.
Naturligvis kan der altid findes enkelteksempler på dårlige tilfælde, og det er jo så dem, der skal sættes ind over for, og det er lige præcis derfor, det så er vigtigt, at der er nogle ordentlige regelsæt og nogle ordentlige rammer at forholde sig til for de mennesker og systemer, der skal udføre kontrollen og tjekke op på det.
Det er der, og derfor er der også lagt op til som opfølgning på det her forlig, der nu er iværksat og under udmøntning, at der kommer en status for det på et tidspunkt, hvilket ministeren også har redegjort for.
Der får man så lige præcis chancen og muligheden for at vurdere, om der er behov for justeringer.
Lars Barfoed (KF), 2011-05-12:
Altså, hvis det er sådan, at hr. Kristen Touborg gerne vil have en redegørelse for status med hensyn til implementering af de mange elementer, der er i veterinærforliget, så må jeg henvise det til et skriftligt spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Det tror jeg ikke der er plads til her, og det er jeg heller ikke i stand til konkret at gennemgå punkt for punkt her.
Når det gælder det risikobaserede tilsyn, tror jeg nok, det er sådan, at dyrlæger sammen med de relevante myndigheder er i stand til at foretage det bedre, end vi politikere er.
Kristen Touborg (SF), 2011-05-12:
Nu er ministeren jo vældig glad for alt det, der står i veterinærforliget om forbedringerne her.
Jeg vil gerne høre, om ministeren vil redegøre for, hvor meget af alt det, man har planlagt, der egentlig er gennemført.
Eller er det noget, man kun har på papiret indtil videre?
Når ministeren siger, at ud over at man har nogle velfærdskontroller på samlestederne, foretager man også en risikovurdering,
ville jeg gerne høre, om ministeren så ikke lige kunne redegøre for, hvordan man laver en risikovurdering, i forbindelse med at svinene går fra samlestalden og ud på lastvognen?
Hvordan laver man en risikovurdering der?
Det vil jeg meget gerne høre ministerens udsagn om.
Lars Barfoed (KF), 2011-05-12:
Det er jo et fuldstændig tosset spørgsmål at stille, altså om vi ikke tager dyrevelfærdsmæssige hensyn.
Hvad i alverden tror hr. Kristen Touborg vi gør, hvorfor i alverden tror hr. Kristen Touborg vi har lavet et veterinærforlig, hvor vi skærper tilsynet?
Vi har dyrevelfærdsmæssige regler i vores lovgivning på alle mulige områder, så lad dog være med at stå her og sige, at vi ikke tager dyrevelfærdsmæssige hensyn.
Selvfølgelig gør regeringen det, og selvfølgelig gør det flertal, der har lavet det forlig, det!
Men det betyder jo ikke, at man overhovedet ikke skal tage hensyn til økonomien, det betyder jo ikke, at der er uanede ressourcer i statskassen, det betyder jo ikke, at vi ikke overhovedet skal tage hensyn til, at landmænd også skal kunne leve af deres forretning – den balance skal altså være der.
Men vi hører jo gang på gang, at Socialistisk Folkeparti klart tilslutter sig Socialdemokratiets filosofi om, at der bare skal bruges flere penge.
Brug flere og flere penge, det er det eneste bud, man kan komme med til at løse nogen som helst udfordringer, og det synes jeg er stærkt bekymrende, altså at de to partier, som gerne vil stå for ledelsen af det her land, overhovedet ikke mener, at vi skal tage hensyn til økonomi – hverken virksomhedens økonomi eller den offentlige økonomi.
Kristen Touborg (SF), 2011-05-12:
Jeg vil gerne følge op på det spørgsmål, hr. Bjarne Laustsen delvist fik et svar på lige nu.
Jeg kan forstå, at det ligger ministeren meget på sinde, at man ikke lægger yderligere udgifter på erhvervet i forbindelse med de her mange millioner svin, der kommer ud på den lange rejse langt sydpå.
Har ministeren slet ingen følelse for, at det dyrevelfærdsmæssige hensyn også kunne tælle lidt?
Ville det ikke være rimeligt, hvis jeg som producent beslutter, at jeg nu vil sende mine svin langt ned i Tyskland, at jeg så også har et ansvar for, at det dyrevelfærdsmæssigt er i orden?
Jeg synes, det er interessant, at der kun er under 1 pct., der bliver kontrolleret nu.
Synes ministeren alligevel, det er tilstrækkeligt?
Lars Barfoed (KF), 2011-05-12:
Når det gælder de længere transporter i udlandet, er det en transportforordning fra EU, der er gældende, der har vi ikke mulighed for at lave nationale regler.
Men jeg vil da ikke udelukke, at vi løbende udvikler reglerne, og det er også muligt, at vi med tiden stiller strengere krav.
Men når hr. Bjarne Laustsen taler om ussel mammon og han også taler om, om vi ikke skal bruge flere ressourcer, så vil jeg godt sige, at det er endnu et eksempel på Socialdemokratiets mangel på overhovedet at tage økonomiske hensyn på nogen som helst områder.
Socialdemokratiet har tilsyneladende uendelige ressourcer i statskassen, som de kan tage af.
Det nytter ikke noget, at Socialdemokratiet, hver eneste gang der er en udfordring, så vil bruge flere penge. Nu vil hr. Bjarne Laustsen også bruge flere penge, og hver eneste gang, Socialdemokratiet skal komme med løsninger til de udfordringer, vi har i det her samfund, så er det, vi hører, at det lyder: Brug flere penge.
Hvor kommer alle de penge fra?
Når det gælder erhvervet, vil jeg bare sige, at det heller ikke nytter hånligt at tale om ussel mammon.
Vi taler om et erhverv, der tjener milliarder af kroner hjem til Danmark, og hvis hr. Bjarne Laustsen gerne vil have et velfærdssamfund, så må hr. Bjarne Laustsen også tillade, at de erhverv får lov til at tjene nogle penge, for det er dem, vi lever af, og det er de penge, erhvervene tjener, som vi kan bruge til velfærd for de svage i det her samfund.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-12:
Problemet er jo, at der står i de certifikater, at det skal være underskrevet af en embedsdyrlæge.
Hvordan kan en privatpraktiserende dyrlæge underskrive sig som en embedsdyrlæge?
Det er jo nogle, som staten har ansat.
Altså, der vil jeg bare gerne have at vide, om der i den forbindelse ikke er habilitetsproblemer.
Så vil jeg spørge, om ministeren virkelig synes, det er rimeligt, at det er under 1 pct. af de dyretransporter, der bliver sendt af sted, som Fødevarestyrelsen kontrollerer.
Der er ikke afsat ressourcer til mere.
Så er det stadig væk spørgsmålet, nemlig et holdningsspørgsmål, hvor ministeren synes at dyrene skal slagtes henne.
Er det rimeligt, at udtjente produktionsdyr på grund af ussel mammon skal køres hele vejen igennem Jylland til slagterier i Tyskland for at blive slagtet dernede, fordi man måske så kan få 2 øre mere pr. kilo?
Er det rimeligt?
Christian H. Hansen (UFG), 2011-05-12:
Tak for det.
Nu skal jeg nok lade være med at bruge nogle ord som ussel mammon og sådan noget, for det lyder næsten, som om ministeren bliver helt vred, når man bruger de ord, og jeg vil ikke have en minister, der er vred, her i salen.
Jeg tænkte lidt på, at hvis man nu glemte alt det her om ussel mammon, glemte alt det her om regeringens holdninger til økonomi osv. og man så egentlig bare tog forslaget og sådan kiggede på det med dyrevelfærdsmæssige øjne, vil ministeren så indrømme, at forslaget ville skabe bedre dyrevelfærd, end vi har i dag, når det gælder transporter?
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-12:
Jeg kan forstå, at justitsministeren er enig med os forslagsstillere i, at den kontrol, der foregår, skal være effektiv, og at der skal være klare regler, således at dyrene har det godt, når de skal ud på den lange rejse, og der er der noget, jeg godt vil høre ministeren om.
Hvis ikke det er korrekt, vil jeg gerne have oplyst det korrekte tal, altså hvor mange transporter det er, der bliver kontrolleret.
Hvor synes ministeren de dyr skal slagtes henne?
Det kunne godt tænke mig at vide.
Så vil jeg til sidst gerne spørge i forhold til habilitetsproblemer.
Det er sådan, forstår jeg, at regeringen har sat et system i gang med, at privatpraktiserende dyrlæger kan kontrollere det, og her er risikoen jo, at det er den samme dyrlæge, der kigger på dyrene ude i stalden på den enkelte gård, som så også ser dem, når de fra samlestedet skal af sted til eventuel slagtning i Tyskland.
Er det korrekt, at det er sådan, det foregår?
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-12:
Er det tilfredsstillende, når man gav en melding om, at de skulle uddannes, og det i 2009 kun gjaldt driftsledere, at der til dato ikke er uddannet nogen inden for området?
Er det tilfredsstillende, at der er gået så lang tid?
Og i mellemtiden har der jo været den ene og den anden fjernsynsudsendelse om, at tingene ikke har været i orden.
Så kan man altid diskutere lødigheden af dem.
Men jeg er fuldstændig enig i, at af hensyn til branchen selv er det fornuftigt at få implementeret de minimumsregler, for at dem, der passer mink, har bare et minimum af uddannelse bag sig.
Det håber jeg at ordførerne er enig i.
Lars Barfoed (KF), 2011-05-12:
Altså, med hensyn til, hvor mange dyr der omfattes af kontrollen, har jeg ikke noget præcist tal.
Det kan vi jo få oplyst under udvalgsarbejdet.
Men jeg synes jo, det er værd at være opmærksom på, at vi også har et risikobaseret tilsyn.
Det er jo også sådan, at man er opmærksom på at foretage tilsyn, som er baseret på risikoen, så man formentlig sætter ind de steder, hvor risikoen for, at der er problemer, er størst.
Med hensyn til dyrlægerne og hvem der foretager kontrollen hvor, synes jeg ikke, der er nogen som helst grund til at være bekymret i den anledning.
Jeg er sikker på, at dyrlægerne under alle omstændigheder foretager et samvittighedsfuldt arbejde, og at de naturligvis anmelder det, hvis det er sådan, at der er forhold, der er i strid med de regler, og dyrene altså bliver behandlet på en måde, der er ringere, end det, som er sat op i lovreglerne.
Så jeg mener ikke, der er nogen grund til at være bekymret i den anledning.
Det ved jeg snart ikke.
Det er jo sådan, som jeg også redegjorde for, at de elementer, der er i beslutningsforslaget og dets bemærkninger, i høj grad er afspejlet i det, vi er i gang med og allerede gør.
Man kan altid vælge, om man skal gå endnu videre i retning af flere kontroller og andre foranstaltninger, men der er jo nogle grænser et eller andet sted for, hvad vi formår at gøre.
Men jeg udelukker jo ikke, at vi med tiden laver flere kontroller, stiller større krav til de nationale transporter og bliver enige med de andre lande i EU om at stille yderligere krav i transportforordningen.
Det vil jeg bestemt ikke udelukke, men nu har vi altså et veterinærforlig, der rækker frem til 2012, og så må vi få det implementeret og vurderet og på det grundlag nøgternt vurdere, om der er behov for at gøre mere.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-05-12:
Jeg har så to ganske korte spørgsmål i det samme spørgsmål.
Det ene spørgsmål vedrører, at når nu hr. Erling Bonnesen mener, at noget af transporten foregår på betryggende vis, vil jeg gerne høre, om hr. Erling Bonnesen fra Venstre mener, at søerne i dag bliver transporteret på betryggende vis, og om han kan komme med nogle eksempler på, at det er klart bevist, at de bliver det.
Det var det ene spørgsmål
Det andet spørgsmål går så på en sammenligning med en anden form for kontrol.
Hvis nu man sammenlignede det med en færdselskontrol, tror hr. Erling Bonnesen så ikke, at hvis politiet havde ressourcer til at kontrollere 25 pct. af de bilister, der kom forbi, kontra at kontrollere 1 pct., ville sandsynligheden for at få fat på nogle fartsyndere måske være større ved de 25 pct.?
Er hr. Erling Bonnesen ikke enig i det?
Og er det ikke rigtigt, at forslaget her faktisk lægger op til, at man vil kontrollere langt flere, end man gør i dag, og på den måde vil kunne bekæmpe de overtrædelser, der sker på området, langt kraftigere, end man gør i dag?
Erling Bonnesen (V), 2011-05-12:
Jeg tror, at alle partier og alle politikere går ind for, at dyrevelfærden skal være i orden, og det gør vi også.
Det er lige præcis derfor, at vi også tager hånd om det i de forlig, som vi har indgået, i de aftaler, som vi har indgået.
Så dyrevelfærden skal være i orden, og det mener jeg også at den er.
Der er nogle klare regler at rette sig efter.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-05-12:
Tak for det.
Jeg vil ikke gå ind i debatten om, om der snart bliver valg eller ej, for det er der nok kun en person der ved hvornår sker, men det sker jo i år – det ved vi – og det er jo altid sådan i et valgår, at partierne begynder sådan at markere sig enkeltstående.
Derfor stiller jeg det samme spørgsmål til hr. Erling Bonnesen, som jeg gjorde til justitsministeren, og det går sådan lidt på, om det her forslag, hvis man nu ser bort fra økonomi og de her ting, ikke dyrevelfærdsmæssigt vil være bedre for dyrene kontra de forhold, der er i dag.
Det er ganske enkelt at svare på, for det er jo egentlig, om man synes, at det er et ja eller et nej.
Erling Bonnesen (V), 2011-05-12:
Jo, og jeg har også klart markeret, hvad vores holdning er, og den skal jeg gerne gentage.
Uanset om transporten er kort eller lang, skal den foregå på betryggende vis, for der er jo ikke nogen idé i at sige, at det bare skal være en kort afstand, hvis man ikke lægger vægt på det.
Vi synes, at det skal ske på betryggende vis, uanset om det er en kort eller lang transport.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-12:
Vi har diskuteret transportegnethed, og det er derfor, jeg spørger.
Det kan jeg forstå ikke er noget, Venstre bakker op om.
Derfor: Når vi ved, at søer har et meget hårdt liv, mange dør, og de kan slet ikke klare at komme hen til slagteriet, fordi de er i så dårlig en stand, at det ikke kan lade sig gøre, er det vel rimeligt at spørge til, om man mener, at udtjente produktionsdyr skal slagtes på nærmeste slagteri, eller om man synes, at de skal køres langt ned i Tyskland for at blive slagtet.
Altså, det må ordføreren da have en holdning til.
Synes han, det skal være det ene eller det andet?
For søerne har netop været fikseret en stor del af deres liv, bentøjet er dårligt, de er dårligt gående, de får ikke motion og har ikke et liv, der gør, at de kan klare de lange transportafstande.
Det har vi set, vi har set slagsmålene på samlestederne.
Var det ikke nemmere at have en holdning til, at frem for at køre dem til Tyskland, kunne man lige så godt slagte dem i Danmark for at undgå alt det dér?
Erling Bonnesen (V), 2011-05-12:
Jeg har en klar holdning og Venstre har en klar holdning til, at uanset om dyrene skal transporteres meget kort eller længere eller langt, skal transporten foregå på betryggende vis.
Og det er lige præcis også derfor, der er lavet regler og rammer på området, for det jo ligegyldigt, om det er en meget kort transport, eller om det er en længere transport, det skal foregå på betryggende vis, sådan at dyrene ikke lider overlast.
Det kan da være fint nok at diskutere, hvilket slagteri det så er, om det skal ligge lige henne om hjørnet, eller om det skal ligge længere væk eller meget langt væk.
Men det, det må handle om, når vi taler om dyretransport, må være, at uanset afstanden skal det foregå på betryggende vis.
Det er derfor, vi har lavet regler og rammer for det.