runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-04-28:
Jeg kan da starte med at undskylde, at jeg ikke kender SF's skattepolitik.
Jeg kan også af de sidste spørgsmål udlede - SF er jo sammen med Socialdemokraterne om det her - at SF ikke kender sin egen skattepolitik, så man ikke rigtig kan nævne den i dag.
Så det kan da selvfølgelig undskylde for, at jeg ikke kender SF's politik på det område.
Det er fuldstændig rigtigt, at førtidspensionister på den ny ordning ikke får det her.
Nu handler det her jo om pensionstillæg, og det er sådan, at folk på den ny ordning ikke får noget pensionstillæg, så derfor kan de selvfølgelig ikke få det.
Udover det er reglerne også lavet sådan for den ny ordning, at der er indgået nogle forligsaftaler, så vi faktisk ikke kunne gå ind i skatteforhandlingerne og lave det her om, da det var forligsstof.
Man har nu lavet en aftale, hvor det bedre kan betale sig, og samtidig er der ikke nogen, der taber på den.
Og samtidig har vi fået lavet en forbedring.
Man lavede det fra starten af i regeringens udspil sådan, at pensionisterne fik 400 kr. ud af det.
Efter at vi har været med i forhandlingerne, hvor de andre partier selvfølgelig også godt kunne være blevet og have været med, har vi fået lavet det sådan, at der nu er 1.700-1.800 kr. til en pensionist.
Så vi har faktisk fået nogle ret gode forbedringer igennem, synes jeg.
Per Clausen (EL), 2009-04-28:
Når hr. Dennis Flydtkjær siger, at man har sikret, at det bedre kan betale sig at arbejde, er det så ikke bare en omskrivning af, at Dansk Folkeparti har indgået en aftale, der betyder, at for de mennesker, der i disse dage bliver fyret, bliver arbejdsløse, er forskellen på, hvad de havde før, og det, de får fremover, blevet større?
Det betyder, at hr. Dennis Flydtkjær og Dansk Folkeparti har medvirket til at sikre, at den sociale ulykke ved at blive arbejdsløs er blevet større.
Det er vel det, man har sikret?
Det er, fordi jeg er blevet en lille smule bekymret for Det Konservative Folkepartis landbrugsfjendske politik.
For skal jeg forstå det, hr. Per Ørum Jørgensen siger nu, på den måde, at det, han mener, er, at hvis man havde insisteret på, at landbruget skulle have leveret det, som det lovede, nemlig en reduktion i behandlingshyppigheden, så ville det have truet dansk landbrugs eksistens?
Er det sådan noget, Det Konservative Folkeparti har presset dansk landbrug til at acceptere tidligere?
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-04-28:
Jeg er ikke sikker på, at jeg forstod spørgsmålet.
Man må undskylde mig, hvis det er sådan.
Men så vidt jeg kunne forstå, gik spørgsmålet på, om vi i Dansk Folkeparti med den her aftale har været med til at sørge for, at folk bliver arbejdsløse.
Det kunne jeg ikke helt forstå.
Det her ligger nok lidt uden for spørgsmålet, for jeg er ikke sikker på, at jeg forstod det rigtigt, men vi har bl.a. sørget for, at bundskatten bliver sat ned med 1 ½ pct., hvilket gør, at alle, der er her i landet, får noget ud af det.
Også folk på pension skal jo betale mindre i bundskat.
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-28:
Da vores ordfører ikke kunne være her i dag, vil jeg på hans vegne fremlægge Socialdemokratiets holdning til forslaget.
Forslaget her er en del af udmøntningen af den skæveste skattereform i mands minde.
Der bliver givet skattelettelser for godt 29 mia. kr. i de kommende år, ikke til dem, der har mindst, men til dem, der har mest.
Bankdirektører og andre højtlønnede kan se frem til skattelettelser på langt over 100.000 kr. næste år, eller hvad der svarer til mere end det samlede pensionstillæg for pensionister.
Så det samlede beløb, pensionister har til rådighed til husleje og mad, får de rigeste i skattelettelser til næste år.
Derfor er vi Socialdemokrater heller ikke med i aftalen.
Det er kun regeringen og Dansk Folkeparti, der støtter en så skæv skattereform.
For at pynte lidt på den enorme skævhed har man så hevet et socialdemokratisk forslag om at hæve pensionstillægget frem af skuffen, men kun en del af forslaget.
Man vil altså fra næste år hæve pensionstillægget med godt 2.000 kr. om året, og med lidt god vilje vil en del pensionister få 100 kr. mere om måneden at gøre godt med.
Det er et fremskridt, men det skriger til himlen, når man sammenligner med, at f.eks. statsministeren kan se frem til over 6.000 kr. mere om måneden efter skat, eller hvad der svarer til over 74.000 kr. om året.
Vi Socialdemokrater har mange gange, også her i salen, gjort opmærksom på, at mange pensionister befinder sig i en vanskelig situation.
De er dybt afhængige af andres hjælp for at kunne leve en værdig tilværelse og har samtidig en yderst sårbar økonomi, fordi deres indkomst alene består af folkepension, ATP og ældrecheck.
Derfor er der brug for et økonomisk løft.
Vi støtter forslaget her, selv om det ikke retter meget op på den historiske skævhed, der ligger i forårspakke 2.0.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-28:
Men det er vel korrekt forstået, at det, der ligger her, er en slags betaling for Dansk Folkepartis medvirken til at hæve topskattegrænsen og andre elementer i reformen, og Dansk Folkeparti har så fået noget på pensionstillægget.
Men hvis man bare kigger på de rådighedsbeløb, der er for de forskellige grupper, må hr. Dennis Flydtkjær vel medgive, at ligesom der kan være problemer for den gruppe, der er berørt af det her forslag, vil der tilsvarende være problemer for eksempelvis starthjælpsmodtagere - selv om det ikke optager Dansk Folkeparti.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-04-28:
Tak for lykønskningen fra den radikale ordfører.
Jeg synes, at vi har fået lavet en social velafbalanceret aftale, som samtidig motiverer folk til at arbejde mere.
Det hjælper også kontanthjælpsmodtagere, hvis de går hen og får et arbejde, får de jo også mere ud af at arbejde.
Ellen Trane Nørby (V), 2009-04-28:
Det var dejligt at få bekræftet, at Socialdemokraterne i det mindste stemmer for et forslag, der giver de danske pensionister flere penge mellem hænderne, for med den tale, som den socialdemokratiske ordfører holdt, fik man nærmest det indtryk, at det hele var forfærdeligt.
Men jeg kan høre på den socialdemokratiske ordfører, at det her ikke er Socialdemokraternes kop te, og derfor vil det jo være relevant at spørge: Hvad er det så, Socialdemokraterne ville gøre i stedet, for Socialdemokraterne har jo ikke lagt noget skatteforslag frem?
Derfor vil jeg gerne høre fra den socialdemokratiske ordfører, hvad det så er, Socialdemokraterne ville gøre i stedet.
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-28:
Det er korrekt, at det ikke er vores kop te.
Vi synes ikke, det er fair, at de, der ikke har særlig meget indtægt, skal have mindre, mens de, der egentlig har det godt, skal have meget.
Jeg synes, det er urimeligt, at en bankdirektør kan få op til 146.000 kr. i skattelettelse, mens en ganske almindelig pensionist i en lejebolig faktisk får 1.290 kr. pr. år i 2011.
Det er ikke vores kop te, det er ikke sådan en skattepolitik, vi gerne vil have.
Så er spørgsmålet: Hvad vil Socialdemokraterne?
Vi arbejder sammen med SF på et udspil, og grunden til, at vi stadig væk arbejder med det, er, at vi har ventet på, hvad regeringens konkrete udspil egentlig ville være.
For siden regeringen er kommet med den her skattereform, har man formået at ændre den hele seks gange, så vi ville egentlig gerne selv se, hvad det var, regeringen ville med deres udspil.
Ellen Trane Nørby (V), 2009-04-28:
Det står jo så stadig væk hen i det uvisse, hvad det er, Socialdemokraterne egentlig vil.
Jeg vil da gerne takke for, at den socialdemokratiske ordfører er så ærlig, at den socialdemokratiske ordfører siger, at SF og Socialdemokraterne endnu ikke er klar til at lægge et skatteudspil frem, for det er jo interessant for danskerne at vide, at hvis Socialdemokraterne og SF havde skullet lede det her land, ville de stadig væk flagre rundt i uvished om, hvad der overhovedet skulle ske, og det på trods af at det er flere måneder siden, at Skattekommissionen fremlagde deres bud og debatten var der.
Men jeg vil gerne spørge helt konkret i forhold til førtidspensionisterne og pensionisterne: Hvad er det, Socialdemokraterne ville have gjort anderledes der?
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-28:
Jeg vil gerne starte med at sige, at en ting, som vi ikke vil være med til, er at lave en skæv skattereform, en skattereform, der kun tilgodeser et bestemt segment i samfundet.
Jeg vil også gerne sige og understrege: Ja, vi har folkepensionisterne med i vores udspil.
Men jeg vil ikke stå her og redegøre for vores udspil, for vi arbejder med det, og det kommer.
Men jeg synes egentlig ikke, at det her skal dreje sig om Socialdemokraternes skatteudspil.
Det her er regeringens eget udspil, hvor man gerne vil gøre et forsøg på at hjælpe de såkaldt svageste grupper med cirka 100 kr. om måneden, så skulle vi ikke hellere forholde os til det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-28:
Nu var det jo den socialdemokratiske ordfører selv, der bragte skattereformen til debat.
En melding om, at man vil en anden skattereform med en anden profil afføder selvfølgelig det helt naturlige spørgsmål: Hvad er det for nogle tanker, Socialdemokratiet gør sig?
Der må jo ligge noget i støbeskeen, hvis det ikke allerede ligger færdig i skuffen, og danskerne bare ikke må se det.
Kunne den socialdemokratiske ordfører ikke prøve at løfte sløret for, hvad det er for nogle tanker og principper, som Socialdemokratiet vil tage med?
Jeg ved overhovedet ikke, hvad det er for en skattereform, som den socialdemokratiske ordfører har læst.
Hvis det er en skattereform, der kun skal være til gavn for personer, som tjener over ½ mio. kr., så vil jeg sige, at det er der aldrig nogen der har foreslået og aldrig nogen der har arbejdet med, så det må jeg sige er helt ude i skoven.
Kunne vi måske bare få løftet sløret for nogle af de tanker, der har været omkring en formueskat?
Det må i hvert fald kunne gå i retning af en øget social profil, som jeg kan forstå at Socialdemokratiet er optaget af.
Er det noget, som danskerne kan forvente, og er det noget, som Socialdemokratiet forventer at ville fremlægge, hvis partiet da i øvrigt tør fremlægge sin skattepolitik?
Man kan jo godt blive i tvivl.
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-28:
Det er en lidt interessant polemik, ordføreren fører her.
Jeg kan ikke tage en konkret del ud af vores udspil, jeg kan kun sige, at vi har et udspil, og at det nok skal komme.
Det interessante her er jo, hvorfor regeringen ud over polemikken er så interesseret i at fokusere på Socialdemokraternes skatteforslag, når de egentlig ikke rigtig har et konkret bud på, hvad det er, de vil med deres eget.
Siden de har fremlagt det her, har de ændret det hele seks gange.
Det er da lidt tankevækkende.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-04-28:
Det her lovforslag er jo en udmøntning af en del af skatteaftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Og vi er derfor glade for i Dansk Folkeparti, at vi nu forbedrer vilkårene for folkepensionister og førtidspensionister på den gamle ordning.
Når man modtager det her pensionstillæg, er der jo i dag en grænse for, hvor meget man må tjene ved siden af - det gælder både en selv og ens samlever - inden det bliver nedtrappet, og den grænse for, hvor meget man må tjene ved siden af sin pension, fastholdes, hvilket betyder, at nedtrapningsprocenten forhøjes.
Med andre ord vil det forhøjede pensionstillæg blive nedtrappet med en lidt højere procent end efter de nuværende regler.
Ved at fastholde bortfaldsgrænsen for pensionstillægget målrettes forbedringen af pensionstillægget til de pensionister, som får den efter de nuværende regler, hvilket faktisk er dem, der har allermindst.
I forbindelse med skatteforhandlingerne ønskede vi jo i Dansk Folkeparti, at der skulle komme en forbedring for pensionister, som jo ikke får samme forbedring gennem en lempelse af topskatten, mellemskatten eller gennem det øgede beskæftigelsesfradrag.
Vi er derfor glade for, at ca. 900.000 pensionister enten helt eller delvis får en forhøjelse af den sociale pension.
Ud over forhøjelse af pensionstillægget vil jeg også lige nævne, at pensionisterne også får gavn af den lavere bundskat, som med skatteaftalen bliver sat 1,5 pct. ned.
Til sidst vil jeg også nævne, at vi fik lavet den grønne check, så den bliver indkomstbestemt, hvilket betyder, at den i højere grad kommer lavindkomstgrupperne til gode.
Alt i alt synes vi i Dansk Folkeparti, at det her lovforslag er rigtig godt, og vi kan selvfølgelig derfor støtte det.
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-28:
Jeg vil ikke løfte sløret, fordi det er en samlet pakke.
Jeg kan ikke tage en del ud af den og forklare den her.
Nu spurgte ordføreren, hvad det er for et princip.
Princippet er et retfærdigt skatteudspil, der imødekommer alle borgerne og ikke kun dem, som har en indkomst, der svarer til, ja, ½ mio. kr. om året.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-28:
Jeg vil gerne lykønske hr. Dennis Flydtkjær og Dansk Folkeparti, fordi det på en og samme tid er lykkedes at få Venstre til at bryde et valgløfte og styrke en af sine egne mærkesager.
Det er jo egentligt stærkt.
Jeg vil bare spørge hr. Dennis Flydtkjær: Som jeg forstår det, er det her for at rette op på en skævhed i den skattereform, som man har lavet, men vil den samme skævhed ikke gøre sig gældende for eksempelvis starthjælpsmodtagere?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Derfor er der også nødt til at være nogle klare styringsinstrumenter.
Der skal være nogle klare konsekvenser over for de parter, man indgår aftaler med.
Uanset hvilke vilkår de er indgået på, skal det have en konsekvens, hvis man ikke overholder de aftaler.
Det er jeg helt enig med hr. Kristen Touborg i.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-28:
Nu kan jeg sagtens leve med, at fru Mette Gjerskov vil være skrap over for regeringen.
Det kan man også vænne sig til, så det skal fru Mette Gjerskov i hvert fald ikke have dårlig samvittighed over.
Men jeg vil sige, at hvis fru Mette Gjerskov fik magt, som hun har agt, kunne det jo godt få nogle ret voldsomme konsekvenser for rigtig mange menneskers hverdag, og det er måske den alvor, der ligger i det.
Det, jeg tror, der er væsentligt, når vi taler om den principielle tilgang til f.eks. Grøn Vækst, er, at vi i fremtiden skal belønne de landmænd, som tager de miljømæssige hensyn, som forstår at dosere, når der skal sprøjtes med pesticider og lignende, og som er dygtige landmænd.
Jeg opfatter dygtige landmænd som landmænd, der også tager miljøhensyn.
Det er det, vi skal understøtte fremadrettet.
Jeg tror også, at vi skal være bedre til at rådgive om de her ting.
Det tror jeg også er væsentligt, for der er alt for mange landmænd, som sprøjter alt for meget, hvor det ikke er nødvendigt at sprøjte så meget.
Sådanne steder tror jeg godt, at vi konstruktivt kan forbedre tingenes tilstand.
Per Clausen (EL), 2009-04-28:
Nu er jeg ikke sikker på, at jeg forstod alle elementer i hr. Dohrmanns indlæg, men jeg vil stille hr. Dohrmann et enkelt spørgsmål.
Kan hr. Dohrmann ikke bekræfte, at det er en aftale, Dansk Folkeparti har indgået, som siger, at behandlingshyppigheden skulle ned på 1,7 i 2009?
Og kan hr. Dohrmann ikke bekræfte, at den, som det ser ud nu, er steget til 2,4 fra ca. 2 i den samme periode?
Og hvornår var det nu, det gik op for hr. Dohrmann, at det at bruge behandlingshyppigheden, som jo altså var noget, Dansk Folkeparti selv havde været med til at aftale, var forkert?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Jamen det vil jeg meget gerne svare på, for det er jo så ganske simpelt, nemlig at vi hele tiden har arbejdet for, at vi gerne ville have et behandlingsindeks i stedet for en behandlingshyppighed.
Men når vi så hører de såkaldte eksperter, som jo mener, at der her er nogle store problemer med hensyn til at lave ting om og at skulle hen at vurdere hvert enkelt sprøjtemiddel og alle de her ting, så er vi nødt til at sige, at vi, hvis det skal tage flere år, inden vi kommer videre med den problemløsning på det område, er nødt til at have nogle pejlemærker.
Og derfor er vi nødt til at fokusere på: Hvordan får vi den bedste behandling, den mest miljøskånsomme behandling ude i naturen, hvor vi også får ukrudtet væk?
For det er jo sådan, at der, hvis vi gik over til kun at have ren økologisk dyrkning, nok kom til at mangle fødevarer hele verden over.
Per Clausen (EL), 2009-04-28:
Nu kunne det jo være fristende at kaste sig ud i en debat om alle hr. Jørn Dohrmanns vildfarelser, men lad mig bare opretholde ét spørgsmål: Er det rigtigt forstået, at Dansk Folkeparti har indgået en aftale om pesticidplanen, og at man hele tiden har vidst, at det, det skulle måles på, slet ikke var det rigtige?
Man havde altså lavet en plan, der var baseret på fup og fidus?
Er det virkelig hr. Dohrmanns vurdering af den aftale, som Dansk Folkeparti var med til at lave for at reducere pesticidforbruget i Danmark, altså at man godt vidste, at det, man brugte som målestok, slet ikke duede, og at man havde vidst det hele tiden; man havde bare holdt det skjult for os andre?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Nu er det jo sådan, at vi altid vælger de instrumenter, som vi har til rådighed, og som vi kan bruge.
Og derfor må vi jo sige, at behandlingshyppigheden, som man jo måler det på, er det, vi har været nødt til at lægge til grund, også for at lave en aftale på det område her.
Jeg tror, vil jeg sige til hr. Per Clausen
, at alle partier gerne så, at der kom en reduktion af forbruget af sprøjtemidler totalt set.
Men lad mig også bare sige, at vi altså ikke bare kan leve i den osteklokke og tro, at vi kan løse hele problemet ved at sige, at det skal være økologisk, for så kommer der andre problemer.
Hvad sker der, når det er, at man får mange toksiner?
Nyresvigt og den slags ting.
Er det det, vi vil?
Vi er nok nødt til at tænke os godt om, inden vi bare indfører nye regler, som så ikke fungerer, heller ikke fremover.
Mette Gjerskov (S), 2009-04-28:
Det er jo god politik herinde på Christiansborg, at hvis man siger nej til et forslag, men er enig i, at der er et problem, prøver man at komme med et andet forslag til at løse det her problem.
Jeg forstår på hr. Jørn Dohrmann, at vi er enige om, at det er et gevaldigt problem, at vi ser en stigning i anvendelsen af sprøjtegifte i landbruget.
Det eneste, jeg hørte, var en sætning om, at mindre gødskning giver flere sprøjtegifte.
Er det det, hr. Jørn Dohrmann vil, eller har han et helt konkret forslag?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Det er nok, fordi fru Mette Gjerskov ikke har den faglige viden på det her område helt korrekt på plads og ikke har fulgt med i hele debatten.
Det er også helt i orden, hvis det er det, man ikke ønsker, men bare ønsker at sætte sig ned og stille nogle spørgsmål, når man selv synes, at man skal til orde.
Jeg sagde med hensyn til behandlingsindekset, og det står jo sikkert lysende klart nu, at det kunne være en måde at gå ind og se på, hvordan vi på en smart måde kunne reducere brugen af sprøjtemidler og få de rigtige sprøjtemidler frem til landmændene, i stedet for bare at måle det på, hvor tit der bliver kørt hen over en mark.
Jeg mener, at det er det, der skal til, for at vi ligesom kommer videre.
Så sagde jeg, at det altså ikke var over det hele, man bare skulle hæve mængden af gødning.
Jeg sagde, at det, vi ser på, når det gælder brødkorn, er, at vi i Danmark avler en for ringe kvalitet til, at det kan blive til brødkorn, så brødkorn skulle have lidt mere, men dermed ikke sagt, at der er andre korntyper, som skulle have mindre.
Men man kan ikke flytte rundt på netop kvælstof, hvis produktionen i Danmark skal være lovlig.
Derfor siger jeg bare, at der er mange ting, der ikke fungerer i den virkelige verden, men jeg ved godt, at ikke alle forholder sig til det.
Mette Gjerskov (S), 2009-04-28:
Måske skulle jeg starte med at sige til hr. Jørn Dohrmann, at viden på det her område nok ikke er det, jeg har det største problem med.
Jeg tror, jeg har beskæftiget mig med landbrugs- og miljøspørgsmål hele mit liv faktisk.
Men jeg bliver nok aldrig enig med hr. Jørn Dohrmann.
Det er ikke nødvendigvis et udtryk for, at jeg ikke har fattet, hvad det drejer sig om, for jeg ved godt, hvad det er, hr. Jørn Dohrmann taler om, når han taler om behandlingsindekset.
Det er en måde at opgøre forbruget af sprøjtemidler på, men det er jo ikke det, jeg er interesseret i.
Jeg er ikke interesseret i kun at finde ud af en måde at opgøre det på.
Jeg er interesseret i at finde en måde at reducere det på.
Det er jo det, der er sagen.
Det er jo ikke, hvordan man opgør det, for det kan vi sagtens diskutere i en teknisk diskussion.
Jeg har bare brug for, at den danske natur får tilført mindre mængder sprøjtegifte og dermed får det bedre.
Det er sådan set bare det, det drejer sig om - meget enkelt.
Hvad har Dansk Folkeparti tænkt sig at komme med?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-04-28:
Jeg tror, hr. Torben Hansen vil komme hen til mig om nogle dage og tage sine ord i sig igen om, at Venstres ordfører ikke ved, hvad der skal ske.
Så når Grøn Vækst kommer, ved hr. Torben Hansen, hvad der skal ske, og så vil hr. Torben Hansen sige til sig selv: Nå ja, ham der Venstres miljøordfører vidste jo nok, hvad han talte om.
Torben Hansen (S), 2009-04-28:
Tak til Venstres ordfører for det meget korte svar, der jo også fuldstændig udkrystalliserer, at man reelt ikke ved, hvad det er, man vil på det her område.
Man stiller sig op og kritiserer, men man kommer ikke med noget som helst om, hvad det er, regeringen og Venstre vil.
Venstres miljøordfører må da som ordfører for Venstre, det største parti, kunne sige: Vi vil lægge vægt på det og det og det for at få nedbragt brugen af sprøjtegifte i landbruget.
Det gør man ikke.
Man siger endnu en gang, som man har gjort de seneste år: Vent og se.
Jeg kan bare konstatere, at den laissez faire-holdning indtil videre har ført til, at der er blevet kørt flere og flere sprøjtegifte ud på det danske land de seneste mange år.
Kristen Touborg (SF), 2009-04-28:
Tak for svaret.
Jeg tænkte såmænd bare, om ministeren var i stand til at svare umiddelbart, og mit spørgsmål handlede egentlig kun om sanktioner og fejlprocenter.
Jeg vil gerne have svaret skriftligt efterfølgende.
Når vi nu har sprøjtejournalerne, mener jeg, at det kunne være meget effektivt, hvis det var sådan, at fejl i sprøjtejournalerne af en vis tyngde var omfattet af krydsoverensstemmelsen i forbindelse med EU-støttemidlerne, så mit andet spørgsmål er: Er det tilfældet?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Jamen sprøjtejournaler er der jo i dag ikke en pligt til at indsende.
Det tror jeg også var ret klart i det, jeg tidligere svarede hr. Steen Gade.
Det er jo to spørgere fra samme parti, så derfor kan man sige, at det så er det samme svar, der bliver givet, nemlig at der jo ikke i dag er nogen pligt til at indsende sprøjtejournaler.
Man kan overveje, om sprøjtejournaler giver et mere retvisende billede, og om det kan hjælpe i forhold til det, som jo også er tilfældet på pesticidområdet, nemlig at der er landmænd, der ikke nødvendigvis sprøjter mest hensigtsmæssigt, ikke bare i forhold til deres drift, man også i forhold til de pesticider, som de skal bruge til at bekæmpe de sygdomme, der kan være i planter.