Karsten Lauritzen (V), 2012-02-24:
Med beslutningsforslag nr. B 28 foreslår forslagsstillerne fra Dansk Folkeparti, at juridiske personer skal kunne idømmes en rettighedsfrakendelse.
Beslutningsforslaget er – sådan forstår vi det i hvert fald i Venstre – fremsat på baggrund af Københavns Byrets dom af den 10. januar 2012 i sagen vedrørende Roj TV, hvor de to selskaber bag tv-stationen blev dømt for terrorstøtte og straffet med dagbøder på i alt 5,2 mio. kr.
Byretten fratog dog ikke tv-stationen sendetilladelsen, fordi juridiske personer ikke kan idømmes en rettighedsfrakendelse, hvilket ministeren også lige har redegjort for.
Med det her beslutningsforslag fremsætter Dansk Folkeparti et ønske om, at alle juridiske personer skal kunne frakendes rettigheder, så en domstol f.eks. vil kunne fratage selskaberne bag Roj TV senderettighederne.
Det kræver en ændring af straffeloven, eftersom kun fysiske personer, og ikke juridiske personer, kan frakendes rettigheder jævnfør Straffelovrådets betænkning nr. 1289 fra 1995 om juridiske personers bødeansvar.
I Venstre har vi stor forståelse for, at byrettens afgørelse kan støde mange mennesker og virke uforståelig, fordi det kan se ud, som om Danmark tillader terrororganisationer at lave terrorfremmende fjernsyn.
Men vi skal ikke glemme, at selv om byretten ikke inddrog senderettighederne, blev tv-stationen dømt for terrorstøtte.
Deres handlinger blev fundet strafbare, og hvis tv-stationen i fremtiden gentager den adfærd – dvs. hvis tv-stationen igen sender terrorfremmende udsendelser – vil den igen kunne blive dømt for overtrædelse af straffeloven.
Det er i hvert fald ikke Venstres opfattelse, at vi risikerer – som jeg tror Socialdemokraternes retsordfører hr. Ole Hækkerup var ude at sige dengang – at Danmark bliver et fristed for terrororganisationer, der laver fjernsyn.
Vi straffer organisationer, som fremmer terrorisme som beskrevet i straffeloven, og derudover har Radio- og tv-nævnet ret til at fratage sendetilladelser, hvis tv-stationer overtræder radio- og fjernsynsloven.
Som ministeren vist også redegjorde for, er der i øjeblikket en undersøgelse i gang af Roj TV.
I Venstre ønsker vi ikke, at Danmark skal være hjemsted for terrororganisationer, eller at der skal sendes fjernsyn, som er terrorfremmende.
Men man må jo tage udgangspunkt i, at hvis vi skal ændre den nuværende lov og forbedre den, så skal det være på en måde, der giver mening.
Vi har bidt mærke i, at Straffelovrådet i deres betænkning nr. 1289 fra 1995 skrev – hvilket også justitsministeren var inde på – at hvis man gør det, som Dansk Folkeparti foreslår her, så er det tvivlsomt, om det vil have nogen reel effekt, fordi de pågældende personer blot vil kunne oprette et nyt selskab og fortsætte deres aktiviteter i det.
Vi betragter situationen omkring Roj TV som en usædvanlig juridisk situation, hvor domstolene ikke har mulighed for at inddrage stationens sendetilladelse, selv om de som sagt er blevet dømt for at fremme terrorvirksomhed.
Vi er sådan set åbne over for at ændre lovgivningen, hvis der er et hul, men vi venter i spænding på at se det arbejde, som pågår i Kulturministeriet og Justitsministeriet, hvilket ministeren også har redegjort for.
Desuden har vi det udgangspunkt, at hvis vi skal ændre lovgivningen, skal det være på en måde, der har en reel effekt og kan være med til at forhindre terror, så Danmark vedbliver at være et land, hvor det ikke er muligt at sende terrorfremmende fjernsyn.
Med de ord skal jeg sige, at vi i Venstre forstår intentionerne bag det beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, men på nuværende tidspunkt mener vi ikke – heller ikke set i lyset af at dommen blev anket – at det her er den rette medicin til at ændre dansk lovgivning på det område.