runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2012-04-10:
Tak for det.
Nu kan jeg forstå på hr. Finn Sørensen, at det her med bl.a. cabotagekørsel jo nærmest er hjerteblod for Enhedslisten.
Det er nu også noget, Dansk Folkeparti har talt en del om at få bekæmpet.
Men jeg er glad for, at Enhedslisten kæmper for det her, for der har vi jo så i hvert fald en fælles holdning.
Det, jeg bare vil høre hr. Finn Sørensen om, er, hvor langt Enhedslisten vil gå.
Nu har man jo virkelig krammet på den her regering, i og med man er støtteparti, og regeringen er ligesom afhængig af Enhedslistens mandater.
Hvor langt vil man egentlig gå for at få ændret cabotagefortolkningen i Danmark?
Hvor langt vil man egentlig gå for at få en ordentlig kontrol af udenlandske chauffører, der ligger og kører ulovligt i Danmark?
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Eigil Andersen, nu hvor vi har talt meget om det her RUT-register, om hr. Eigil Andersen vil arbejde for, at transportbranchen også bliver omfattet af RUT-registeret.
Og mener hr. Eigil Andersen, at registrering i RUT-registeret også gælder danske virksomheder, der etablerer filialer i eksempelvis Rumænien eller Polen, og som så omvendt byder ind på arbejde, fordi de har lidt lavere lønninger, og så rejser til Danmark og udfører arbejdet, men som dybest set udspringer af en stor dansk virksomhed?
Skal de virksomheder også lade sig registrere i RUT-registeret, altså de danske virksomheder, som bruger arbejdskraft via udenlandske filialer?
Eigil Andersen (SF), 2012-04-10:
Med hensyn til cabotagekørsel, altså udenlandske lastbilers varetransport i Danmark, mener vi i SF, at det ville være en god idé, hvis der kunne laves en registrering også af det område, og derfor indgår det også i udvalgets arbejde – det udvalg, som er nedsat mellem de forskellige ministerier, og som skal arbejde frem til den 1. oktober – at undersøge, om det kan lade sig gøre med sådan en registrering.
Jeg er ikke så godt inde i juraen, at jeg på stående fod kan sige, om det er en mulighed, men vi er helt enige med hr. Kim Christiansen i, at det ville være en god idé, hvis det kunne lade sig gøre.
Så var der det andet spørgsmål, som jeg vil være ærlig at sige at jeg så nåede at glemme, mens jeg svarede på det første.
Jeg håber, jeg kan få det igen.
Kim Christiansen (DF), 2012-04-10:
Og så kan jeg i samme moment lige spørge: Vil SF også arbejde for, at der reelt også bliver ført en kontrol med, at de her vejafgifter, som udenlandske lastbiler jo skal betale for at køre i Danmark, bliver betalt?
Der bliver snydt for store millionbeløb bare på den konto alene af den årsag, at vi jo bl.a. ikke har nogen grænsekontrol, og at der er for dårlig kontrol med det pågældende område.
Så nævnte hr. Eigil Andersen også, at det ikke var SF's medicin at lovgive om, hvordan arbejdsmarkedets parter skulle aftale sig ud af det – altså den danske model.
Så håber jeg, at hr. Eigil Andersen er opmærksom på, at der i godskørselsloven, som vi skal diskutere i morgen, netop er en regulering og kontrol af overenskomstmæssige forhold for de chauffører, der bliver ansat.
Eigil Andersen (SF), 2012-04-10:
Med hensyn til danske firmaer, som opretter udenlandske selskaber, som jeg efter den beskrivelse, der blev givet her, opfatter som stråmandsvirksomheder, mener jeg umiddelbart, at de selvfølgelig også bør registreres i RUT-registeret, men jeg må svare, som jeg også gjorde før, at jeg ikke er tilstrækkeligt inde i juraen, til at jeg kan sige, om det kan lade sig gøre.
Men holdningsmæssigt mener jeg, at det burde kunne lade sig gøre.
Med hensyn til vejafgifterne bliver jeg nødt til at sige, at jeg ikke er tilstrækkeligt inde i det emne, til at jeg kan svare på det.
Men det, som er det generelle, er, at der er afsat 10 mio. kr. ekstra i finansloven til det, der blev vedtaget om ekstra kontrol med den her cabotagekørsel.
Det er det rene wild west, som det foregår for øjeblikket, og det er helt urimeligt over for danske lastbilchauffører, og derfor er det helt oplagt, at det er et meget vigtigt område, som vi skal have meget mere styr på, end vi har nu med de wild west-forhold, der er for øjeblikket.
Jeg mener, at Dansk Folkeparti står for en linje, som betyder, at man ønsker, at Danmark skal isolere sig og f.eks. melde sig ud af EU.
Et meget isoleret land er f.eks. Nordkorea, og det tror jeg ikke nogen herinde mener er en succes – det mener jeg i hvert fald ikke er en succes og en vej til efterfølgelse.
Så har vi spørgsmålet: Er det en solidaritetshandling over for de østeuropæiske befolkninger eller over for de danske lønmodtagere?
Netop derfor er det så vigtigt, at vi får lavet de effektive redskaber, der gør, at de her udenlandske firmaer betaler skat, at de betaler moms, at de overholder arbejdsmiljøreglerne, og at vi har et ordentligt fungerende RUT-register, som fagbevægelsen også kan bruge til at lave den overenskomstdækning, der er tale om.
Men jeg har stadig væk ikke hørt, at Dansk Folkeparti ønsker lovgivning om lønspørgsmål i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2012-04-10:
I det forslag til vedtagelse, som hr. Finn Sørensen og Enhedslisten er med i sammen med regeringspartierne, står der bl.a., at Folketinget understreger, at social dumping og misbrug af udenlandsk arbejdskraft skal stoppes, idet arbejde i Danmark som udgangspunkt skal ske på danske vilkår.
Hvilken form for arbejde er det, som det er o.k. man ikke udfører på danske vilkår ifølge Enhedslisten?
Finn Sørensen (EL), 2012-04-10:
Der er ikke noget arbejde, som man kan sige om, at det er o.k., at det ikke foregår på lige vilkår.
Når der står »som udgangspunkt«, er det jo, fordi virkeligheden desværre er, som jeg lige har beskrevet den i ordførertalen her, at der er nogle EU-regler, der forhindrer os i at stille krav om, at det foregår på lige vilkår.
Det er derfor, det er formuleret på den måde, for vi må jo desværre forholde os til virkeligheden, som den er, og vi kan jo ikke sådan lige på en studs få lavet om på det problem.
Det er derfor, vi er nødt til at skrive det sådan.
Der er simpelt hen nogle regler, der forhindrer os i at gøre det på lige vilkår, og jeg har lige forklaret, hvad de går ud på.
Martin Henriksen (DF), 2012-04-10:
Det er jo interessant.
Det her er jo meget tamt, i forhold til hvad der normalt kommer fra Enhedslisten.
I den politiske tilkendegivelse, der ligger her, accepterer man jo så, at det er o.k., at der er områder – det er Enhedslistens politik, må man forstå – hvor der kommer folk og arbejder her, og hvor det ikke er på danske vilkår.
Det synes jeg er ret tankevækkende.
Enhedslisten kunne jo bruge noget af den indflydelse, som man siger man har på den socialdemokratisk ledede regering, og sørge for, at der skulle stå, at det skal ske på danske vilkår.
Det synes jeg er tankevækkende.
Finn Sørensen (EL), 2012-04-10:
Jeg er godt klar over, at vi er uenige om en hel del ting, men jeg var ikke klar over, at der var noget galt med ordførerens hørelse.
Jeg synes jo, at jeg i min ordførertale og også i min replik lige før forklarede, hvad Enhedslistens holdning til det der er.
Så der er jo ikke tale om, at Enhedslisten synes, det er o.k., at EU-reglerne er, som de er.
Tværtimod gjorde jeg en del ud af at forklare, at de skal laves om, og det arbejder vi selvfølgelig på i det samarbejde, vi har med regeringspartierne.
Det er også nogle ting, vi kommer til at drøfte videre i det udvalgsarbejde, som er i gang her.
Karina Adsbøl (DF), 2012-04-10:
L 123 handler om startboliger.
En del unge mennesker har vanskeligt ved at etablere sig på det almindelige boligmarked og bo i egen bolig.
Det drejer sig f.eks. om udsatte unge og unge med psykiske problemer.
Satspuljepartierne er enige om, at der skal skabes mulighed for etablering af startboliger til unge mellem 18 og 24 år, der har et særligt behov for en ungdomsbolig med tilhørende voksenstøtte.
Startboligerne vil kunne drives af enten boligorganisationer eller frivillige foreninger.
Der afsættes 131,2 mio. kr. i årene 2012-2015 til etablering af boligerne.
I Dansk Folkeparti er vi enige i, at intentionerne i forslaget er rigtig gode, da det omhandler unge, der har brug for en god start på et selvstændigt liv.
Dog skal vi være opmærksomme på at tydeliggøre over for kommunerne, at dette lovforslag ikke er en discountløsning, som kommunerne sætter ind med, i stedet for efterværn, kontaktpersoner m.m., men at det skal ses som et supplement til de løsninger, der er i forvejen.
Det vil vi gerne bede ministeren om at følge op på og evaluere.
De unge mennesker, der bliver anvist en startbolig, må ikke have for store problemer, da det så kræver en større indsats.
Det er i hvert fald vigtigt, at de får den hjælp, de har behov for.
I Dansk Folkeparti finder vi det beklageligt, at lovforslaget ikke har været sendt i høring i ordentlig tid, og det kan vi også se ud af høringssvarene.
Dette strider mod god lovskik og mod regeringsgrundlaget, hvor regeringspartierne skrev, at de i tæt samarbejde med Folketinget vil sikre høj lovkvalitet gennem rimelige høringsfrister, der vil sikre, at høringsparter har ordentlig tid til at gennemgå lovforslag.
I en kommentar fra ministeren står der skrevet, at der dog kan forekomme situationer, hvor udlejer kan bringe lejeaftalen vedrørende startboliger til ophør inden for den aftalte lejeperiode.
Vi mener i Dansk Folkeparti, at det er vigtigt at konkretisere dette, da der står, at det er udlejeren, der vurderer, om forudsætningerne for udlejningen ikke længere er til stede.
Hvad nu, hvis den sociale vicevært mener, at den unge har brug for at blive boende, men udlejer ikke mener at forudsætningerne er opfyldt?
Har udlejer så ret til at opsige lejeaftalen?
I Dansk Folkeparti ser vi frem til det videre udvalgsarbejde og kan støtte intentionerne i forslaget.
Tak for ordet.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-04-10:
I dag behandler vi et lovforslag, som er en udløber af en udmærket satspuljeaftale for 2012.
Det særlige ved boligen er, at der er tilknyttet en social vicevært, som skal sikre tryghed i den unges hverdag og dermed øge den unges mulighed for at opnå succes i forhold til uddannelse, beskæftigelse og det øvrige samfund samt det at bo i egen bolig.
Det bliver rigtig spændende at følge startboligerne.
Det bliver spændende at følge de unge, der kommer til at nyde godt af dem, og det bliver spændende at følge ikke mindst de sociale viceværters erfaringer.
Det Radikale Venstre er glade for at støtte et forslag, hvor vægten ligger på via personlig kontakt og særlige bolighensyn at sikre vores udsatte unge en bedre start på deres voksenliv.
Tak for ordet.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-04-10:
Jeg er rigtig, rigtig glad for det her lovforslag om startboliger.
Det er noget, vi i satspuljepartierne har været enige om at vi rigtig godt kunne tænke os at iværksætte, især fordi vi ved, at udsatte unge har brug for støtte og hjælp, når de bor alene.
Vi kan også se i diverse rapporter, at de her unge, som tit har en lang historie bag sig med massive svigt eller anbringelser eller andre sociale eller sundhedsmæssige problemer, fortsat har massive problemer, når de så bliver voksne, både i form af kriminalitet, i form af psykisk sygdom og i form af misbrug.
Derfor er det mig en stor glæde, at der er enighed om, at det er noget af det her, vi har lyst til at satse på i fællesskab.
Men vi skal også følge op, for at se, om den støtte, vi giver de her unge, er nok.
Skal der andet til, skal vi justere?
Det håber jeg også vi i fællesskab vil forpligte hinanden til at kigge på, når evalueringen kommer, for at se, om der er noget, der skal justeres.
Så vi støtter forslaget og er glade for, at det bliver vedtaget med så bredt et flertal.
Lars Dohn (EL), 2012-04-10:
Som det er Folketinget bekendt, er Enhedslisten jo ikke med i satspuljeforliget.
Men det betyder ikke, at alt, hvad der deraf udmøntes, er ufornuftigt.
Det er sådan, at netop det her forslag, som jo er blevet så udmærket beskrevet af ordførerne indtil nu, trækker i den rigtige retning omkring forebyggelse, og skal man behandle folk ens, skal man behandle dem forskelligt.
Netop de unge, der har brug for en særlig støtte, skal behandles på en anden måde end andre unge.
Så vi er ude på et rigtigt spor med det her.
Det vil føre for vidt at komme ind på alle bemærkningerne til lovforslaget.
Jeg har især lagt mærke til Danmarks Lejerforenings bemærkninger, og dem vil jeg håbe vil indgå i det videre arbejde med forslaget.
Så er det også vigtigt, når vi i 2015 skal evaluere det, hvis det viser sig, at der er et stort behov eller et større behov, end rammen her lægger op til, at man så er parat til at ville investere i det her, for det er et rigtig vigtigt område.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-04-10:
Ethvert samfund skal jo have en myndighedsalder.
Barnet vokser op, bliver 18 år og må således stå på egne ben – i hvert fald have sine egne rettigheder som voksen.
Derfor skal man være opmærksom på, at det her forslag, som jo er positivt, alene kommer til at omfatte børn, der ikke har en ordentlig forældrestruktur, der kan tage vare på dem, når de fylder 18 år, og at det ikke også skal komme til at omfatte folk, forældre, der bare skiber deres børn ud ad døren, fordi de nu er fyldt 18 år, og forældrene så ikke længere synes, at det er deres opgave at sørge for, at børnene kan begå sig i verden, fordi de nu er fyldt 18 år.
Men Liberal Alliance er jo med i forligskredsen omkring satspuljeforliget, og derfor bakker vi naturligvis op om det her.
Men vi pointerer, at der skal være en evaluering af det her i 2015, og der må vi jo især undersøge, synes vi, at det her ikke bliver brugt af forholdsvis udmærkede familier, som burde kunne have styr på deres børn, også efter at de er fyldt 18 år, men som ser det her som en udvej for at slippe af med dem, selv om de ikke i de første 18 år af barnets levetid har formået at lære barnet at stå på egne ben.
Men vi bakker op.
Benedikte Kiær (KF), 2012-04-10:
Det lovforslag, som vi er i fuld gang med at behandle, er jeg særlig glad for.
I min tid som socialminister oplevede jeg, der var et behov for boliger til nogle særlig sårbare unge, som med noget støtte og lidt hjælp kunne få ordentligt hul på voksentilværelsen.
De kunne få sig en uddannelse, de kunne komme ud at få et arbejde.
For der er unge, som har et helt andet udgangspunkt end det meget store flertal.
Det kan f.eks. være unge mennesker, der er tidligere har været anbragt og derfor ikke har noget særlig stærkt netværk eller i det hele taget har en familie, som de kan trække på og ringe til, når de har behov for hjælp.
Her vil noget hjælp og noget støtte fra en af de såkaldte sociale viceværter sagtens kunne være det, der skal til for at man på sigt kan klare sig selv rigtig godt.
Derfor glæder det mig rigtig meget, at satspuljepartierne kunne være med til at bakke op om den tidligere regerings udspil om startboliger i satspuljen for 2012.
Det glæder mig, at der er opbakning til, at startboligerne kan drives enten af boligorganisationerne eller af selvejende institutioner, ligesom der bliver lagt vægt på, at der bliver etableret et samarbejde med frivillige organisationer og foreninger, der er i lokalområdet.
I det hele taget skal de ressourcer, der er i lokalområdet, tænkes ind i startboligerne.
Dermed får vi nogle boliger, som tager deres udgangspunkt i civilsamfundet og dermed også den støtte og det fællesskab, der er der.
Jeg tror meget på, at de her sårbare unge, som har nogle udfordringer, vil have rigtig, rigtig godt af at være en del af det fællesskab, der vil være i og omkring disse startboliger.
Derudover synes jeg også, det er positivt, at lovforslaget har indbygget en fleksibilitet, som gør det muligt, at den unge kan blive boende i sin lejlighed, selv om den unge ikke længere har brug for at få støtte.
Jeg er dog lidt overrasket over, at Børne- og Kulturchefforeningen fremhæver, at de ikke mener, at startboliger kan betyde kommunale besparelser.
Et sådant udsagn må bunde i, at foreningen ikke ser ret mange år frem.
Som Rådet for Socialt Udsatte fremhæver, viser den seneste hjemløsetælling en stigende andel af unge hjemløse.
For at gøre noget ved den her stigning er der behov for en indsats, før den unges problemer bliver større og større og til sidst så store, at den unge ender på gaden.
Som rådet fremhæver, vil dette forslag kunne være med til at forebygge hjemløshed.
Her forestiller jeg mig at forslaget særlig vil betyde en stor positiv forskel og effekt blandt de sårbare unge, der har en tilværelse som tidligere anbragt bag sig, og som ikke har noget netværk at trække på.
Alt i alt, hvilket nok ikke kommer som nogen stor overraskelse, er Det Konservative Folkeparti en varm tilhænger af dette lovforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-04-10:
Jeg vil gerne høre ministerens opfattelse af, hvad intentionen med det her er.
Er det rigtigt forstået, som jeg hørte ministeren sige, at det faktisk ikke er intentionen, at unge, der ganske vist har problemer, men som stadig har et godt netværk i deres familiebagland, skal ud at bo i de her boliger, men at de faktisk primært skal blive hos deres familier, indtil de er klar til at flytte ud for sig selv?
Er det rigtigt forstået, at det er ministerens holdning?
Jan Johansen (S), 2012-04-10:
Tak for det.
For alle unge, der er ved at flytte hjemmefra, er det at etablere sig i egen bolig en stor omvæltning.
Det tror jeg alle her i salen kan nikke genkendende til.
Men for en udsat ung med f.eks. psykiske problemer kan det at etablere sig på et almindeligt boligmarked og bo i egen bolig være særdeles vanskeligt.
Det synes næsten uoverkommeligt at få fat i og fastholde en bolig for slet ikke at tale om at omgås naboer og få en velfungerende hverdag i en bolig.
Derfor har regeringen besluttet at styrke indsatsen over for udsatte unge med et målrettet boligtilbud, startboliger.
Startboliger er med til at lette overgangen til at bo i egen bolig for vanskeligt stillede unge mellem 18 og 24 år.
Der er en social vicevært tilknyttet boligen, som kan støtte og rådgive de unge og hjælpe med at skabe et godt, trygt og aktivt boligmiljø.
Startboligejerne er ikke et kommunalt tilbud, men ville skulle etableres af enten boligorganisationer eller af frivillige organisationer i samarbejde med kommunen.
De sociale viceværter i startboligerne er derfor et forretningsdrevent supplement til et kommunalt tilbud, vi allerede har i dag, og vil trække på ressourcer, som findes i lokalområdet.
Samtidig er det værd at bemærke, at startboliger pr. definition er et midlertidigt botilbud.
De unge skal langsomt sluses ud, og der skal gives plads til nye unge, der har brug for en hjælpende hånd.
Men det betyder ikke, at den unge efter en opsigelse smides på gaden.
Tværtimod lægger regeringen op til, at kommunen i en sådan situation skal hjælpe med at finde en ny bolig.
Afslutningsvis kan jeg glæde mig over og notere mig, at langt de fleste er positivt indstillet over for etablering af startboligejerne.
Med startboligerne kan vi nå ud til unge, som vi ved har behov for hjælp, men som nødvendigvis ikke får det i dag.
Derfor byder Socialdemokraterne også forslaget velkommen.
Carsten Hansen (S), 2012-04-10:
Der er nogle unge, der falder ned imellem to stole.
Hvis man skal have et bostøttetilbud af kommunen, skal man enten være meget eller svært handicappet eller have konstateret psykiske problemer
Der er også nogle unge, som har nogle sociale udfordringer, måske også psykiske udfordringer i mildere grad, som vi her kan gå ind og tage fat på.
Der er også mange af dem, som ikke har et socialt netværk eller har misbrugsproblemer i familien.
Jeg er helt sikker på, og det vil jo så vise sig, når vi starter evalueringen af det her, at det vil være billigere end at lade dem gå på gader og veje for måske at ende med misbrugsproblemer og deraf følgende kriminalitet osv.
Det er selvfølgelig lidt ukendt land.
Jeg skal jo ikke foretage visiteringen, men vi har i satspuljeforligspartierne lavet det sådan, at det skal foregå lokalt.
Vi har også lavet det sådan, at det hovedsagelig – efter min opfattelse – skal foregå i den eksisterende bygningsmasse.
Det kan være LEV, SIND eller andre almenvelgørende organisationer, men også almene boligorganisationer, som kan søge om at give de her unge mennesker en særlig støtte med den sociale vicevært.
Det er ikke fuldstændig dækkende at sige, at det bliver lige præcis den gruppe unge, men der bliver en visitering – og det var det, jeg forsøgte at sige i mit svar til hr. Ole Birk Olesen undervejs – og kommunerne skal føre tilsyn med det.
Så må vi selvfølgelig evaluere det i 2015, som rigtig mange ordførere har sagt undervejs, for at se, om der skulle være behov for tilpasninger.
Først vil jeg gerne indrømme, at der er nogle ideologiske forskelle mellem Venstre og den nuværende regering, i forhold til om man synes, at folk skal have de her halve kontanthjælpsydelser og dagpengeydelser osv., og der er vi ikke enige, sådan er det.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at der ikke er nogen tvivl om, hvad det var, den tidligere regerings egen SFI-rapport – det var, mens Venstre havde Statsministeriet – sagde om, hvad der var årsagerne til og konsekvenserne af udsættelserne af lejere.
Den viste, at årsagerne til udsættelser kunne findes i en kombination af en lav indkomst, et lavt rådighedsbeløb, en stor gæld og det, at en stor del af indkomsten bruges til husleje.
Desuden var det tab af job, psykiske lidelser, misbrugsproblemer og en ændring af familiemæssige forhold.
Det vil sige, at den tidligere regerings egen undersøgelse helt klart har peget på, at en del af årsagen til udsættelser bl.a. er en kombination af en lav indkomst, et lavt rådighedsbeløb og en stor gæld.
Louise Schack Elholm (V), 2012-04-10:
Hvilken gruppe af lejere, der blev udsat, var ifølge den SFI-rapport den største?
Hvilken gruppe var den størst repræsenterede af de lejere?
Og kan ministeren desuden, når han nu står med tallene – det kan jeg se at han gør – oplyse mig om, hvor mange det var af dem, der blev udsat, der var ramt af kontanthjælpsloftet?
Carsten Hansen (S), 2012-04-10:
Med hensyn til det, der er i de konkrete spørgsmål, vil jeg sige, at jeg synes, fru Louise Schack Elholm skal sende dem over skriftligt.
Hvad angår de lejere, der udsættes fra private boliger, er det cirka halvdelen af dem, der er lejere af andelsboliger og af ejerlejligheder.
De andre tal har jeg simpelt hen ikke på mig, men hvis fru Louise Schack Elholm vil stille et spørgsmål om det, vil jeg meget gerne svare på det.
Benedikte Kiær (KF), 2012-04-10:
Som ministeren selv er inde på, er der jo en del undren i forhold til, at kommunerne ikke rykker tidligere ud, når man bliver adviseret om, at man står over for en udsættelsessag.
Det var jo også baggrunden for, at der sådan set blev taget initiativ til, at der skulle udarbejdes en pjece af KL og BL, Boligorganisationernes Landsforening, fordi man faktisk fra BL's side beklagede, at de sådan set oplevede aldrig rigtig at høre noget, når de sendte en anmodning af sted om, at kommunen skulle skride ind, når man kunne se, at der var en udsættelsessag på vej.
Det høringssvar, der er kommet fra Boligselskabernes Landsforening, Danske Almene Boliger, vil jeg egentlig høre ministeren kommentere med hensyn til det med anvisning.
For hvad hjælper det, at vi får styr på borgerens økonomi og alle de der ting, som gør, at man har penge til at betale huslejen, hvis den bolig, som kommunen anviser, er alt for dyr?
Og det er jo lidt det, der fremgår af det høringssvar, der kom fra BL.
Hvordan har ministeren tænkt sig at tage action på det her?
For det er jo alarmerende, hvis kommunerne anviser for dyre lejligheder.
Carsten Hansen (S), 2012-04-10:
Jeg er enig med fru Benedikte Kiær i, at hvis det er sådan, at man sætter folk ud og de får en såkaldt husvildebolig og måske bliver indsat i en alt for dyr bolig, og at man så bare lader familien eller personen være, så hjælper det ikke noget.
Det er klart, at vi skal have en dialog med KL om det, for det nytter ikke noget bare at lade folk være.
Jeg synes heller ikke, at man bruger de bestemmelser, som blev indført i den tidligere regerings tid, om, at det er en særlig situation, når en børnefamilie skal sættes ud af sin bolig.
Jeg ved, at der er mange, som har det problem, og derfor vil jeg gerne gå i dialog med KL om den her sag, for det er vigtigt, synes jeg, at vi får kigget på, at kommunerne får fulgt op.
Når vi får SFI-rapporten, vil jeg også gerne i dialog med boligforligskredsen for at diskutere, hvad det er, vi kan gøre i den sag.