runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Jeg er enig i, at det godt kan blive svært at afklare sådan lige i en debat som den her, men så lad mig prøve med et lidt skarpere eksempel end engangshandsker og støvsugere.
Det er jo f.eks. det her elektroniske, selvstyrende toilet, som den ældre kan blive udstyret med, så den ældre selv får muligheden for at gå på toilettet, uden at der skal en social- og sundhedsmedarbejder med ind i det rum.
Der er vi vel enige om at det må være frivilligheden, der gælder i et sådant eksempel som det – bare for at tage noget, som jo allerede er nævnt som noget, man kunne forvente indført, hvis det ikke allerede findes et eller andet sted.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-02-21:
Derfor ønsker vi også en politik, hvor man ser ældre, ligesom man ser alle andre mennesker, uden at gøre dem hverken mere eller mindre stakkels, end de er.
Mange ældre kan fortsat bidrage til samfundet, endnu flere ældre kan i høj eller i nogen grad klare sig selv, og en tredje gruppe har altså brug for en hånd eller to.
Der skal jo være plads til det hele inden for en ældrepolitik, der er sammenhængende, men også differentieret.
Derfor vil jeg også gerne ligesom min socialdemokratiske kollega sige tak til Dansk Folkeparti, fordi de rejser det her spørgsmål, for så kan vi netop komme til at debattere det, som bliver vigtigt i den kommende tid, nemlig at få prioriteret vores midler, så vi gør det, der virker, og så vi hjælper dem, der har mest brug for hjælp, først, og så vi også får gjort tingene smartere og med fokus på netop effektivisering, men så sandelig også på kvalitet.
For jeg mener nemlig ikke, at de to ting er hinandens modsætninger.
Det gælder sådan set for alle områder og derfor også for ældreområdet.
Velfærdsteknologi, afbureaukratisering, en tillidsreform og altså også hardcore prioriteringer er midler til at nå det her mål om en sammenhængende ældrepolitik.
Derfor skal ældrepolitikken fra Det Radikale Venstres synspunkt også ses i sammenhæng med resten af vores socialområde, og derfor mener Det Radikale Venstre også, at det er helt naturligt, at ældreområdet indgår i regeringens kommende arbejde med en samlet socialreform, hvor vi finder de langsigtede løsninger og de løsninger, som også er menneskeligt og økonomisk ansvarlige.
Derfor bakker Det Radikale Venstre op om det forslag til vedtagelse, som blev fremsat af den socialdemokratiske ordfører, fru Maja Panduro.
Tak for ordet.
Maja Panduro (S), 2012-02-21:
Det er jo sådan set det, vi prøver på.
Så vil jeg sige, at jeg ikke havde noget ønske om at nedgøre nogen økonomaer, og jeg er virkelig ked af det, hvis det kom til at lyde sådan.
Det, jeg prøvede på, var egentlig at illustrere, hvor fortegnet et billede jeg synes det er, når man på den ene side skulle have sådan en eller anden romantiseret idé med brun sovs og den slags og på den anden side den her monstermaskinpark, som kommer og æder os alle sammen.
Det synes jeg er forkert, og jeg kan forstå, at spørgeren rent faktisk også har set, at sådan behøver det ikke at være med teknologiske hjælpemidler.
Så synes jeg, at spørgeren lige skal tage og blive enig med sin egen partikollega, hr. René Christensen, om, hvordan den økonomiske situation er i kommunerne, fordi det er en lille smule paradoksalt på den ene side nu at høre spørgeren sige, at de har sat penge af til kommunerne de sidste 10 år, og på den anden side høre hr. René Christensen, som før sagde, at kommunerne er lagt i spændetrøjer og skruetvinger, og at det hele er en ren elendighed.
Begge dele kan jo ikke være helt rigtige samtidig.
Jeg synes, at man fra Dansk Folkepartis side må vedkende sig sit ansvar for de finanslove, som man har stemt for de sidste 10 år.
Man klandrer os for at prioritere i pengene.
Man klandrer os for at have prioriteret at afskaffe fattigdomsydelserne.
De penge, vi har brugt på at afskaffe fattigdomsydelserne, er en lillebitte dråbe i forhold til de millioner og atter millioner og milliarder, som man har hældt ud på skattelettelser til de rigeste mennesker i det her land med Dansk Folkepartis stemmer de sidste 10 år.
Liselott Blixt (DF), 2012-02-21:
Ordføreren nævnte også de 10 hårde år, hvor Dansk Folkeparti har støttet nogle finanslove, og at der ikke skete noget.
Det kunne jo have været, hvis Socialdemokraterne på det tidspunkt havde været med og været aktive i det arbejde, der blev gjort, at der kunne være gjort noget.
Vi har faktisk været nogle af dem, der har sat penge af til kommunerne, men dem ser man socialdemokrater ude i kommunerne bruge til alle mulige andre ting.
Nu kan vi igen se udeomkring i kommunerne, at socialdemokrater, SF'ere og andre går ud og sparer på ældreområdet, mens vi mange gange sidder og siger, at vi ikke kan gå med til at spare mere på ældreområdet.
Vi ser gerne, at der bliver lavet varm mad, og jeg synes, at det er synd, at man står på talerstolen og latterliggør en økonoma, der står og laver mad til de ældre.
Nogle af de ting, vi har arbejdet for, både herindefra og kommunalt, er, at madpriserne skulle ned, og at det skulle være ordentlig mad, samtidig med at vi har givet penge, sådan at kommunerne kunne bruge dem på de ældre.
Desværre blev de bare ikke brugt på de ældre, men på alle mulige andre ting.
Der synes jeg da, at det er lidt synd, at man så ikke begynder at tale om, hvordan man herindefra vil sikre, at kommunerne bruger de rigtige redskaber, så de ældre kan få det, som gør en værdig alderdom, det, at de får den gode kost, det, at de får den gode omsorg, når de har brug for det.
Maja Panduro (S), 2012-02-21:
Ja, det vil jeg da smaddergerne.
Men jeg synes ikke, at spørgeren kan have hørt ret meget af debatten, hvis man vil klandre mig for at have for meget fokus på teknologi, fordi det jo sådan set bare er et udtryk for, at jeg svarer på de spørgsmål, jeg bliver stillet.
I min ordførertale valgte jeg i virkeligheden et helt andet fokus, nemlig netop at tale om menneskesynet, tale om, hvordan vi skal huske, at de ældre stadig væk er en ressource, stadig væk skal have mulighed for medbestemmelse og for at kunne være selvhjulpne og kunne leve en værdig alderdom, men selvfølgelig også en tryg alderdom.
Så er det bare, jeg svarer, når jeg bliver spurgt om al den her nye farlige teknologi, at jeg mener, at den nogle gange kan være et hjælpemiddel til at opnå det.
Jeg er da glad for at høre, at Dansk Folkeparti har et medlem, som rent faktisk ved det her, fordi hun har prøvet det i sin egen kommune.
For jeg sagde netop – det var måske, før fru Liselott Blixt kom – at sådan en robotstøvsuger jo ikke kan hoppe op i sofaen og ordne den, og den kan ikke ramme hjørnerne, og den kan især ikke sørge for plejen, og den er ikke en varm hånd.
Men jeg vil stadig hellere bruge de varme hænder til netop at mærke efter feber på en pande og til pleje, end jeg vil bruge dem på at holde om røret på en almindelig støvsuger, når nu vi har muligheden for at bruge sådan en robotstøvsuger i stedet for.
Liselott Blixt (DF), 2012-02-21:
Jeg bliver lidt ked af det, når jeg hører debatten.
Jeg synes, den kører i forskellige spor, og den kommer ikke til at dreje sig om det, som vi gerne ville have den skulle dreje sig om, nemlig de ældre og de varme hænder.
Jeg synes, at ordføreren kører det meget over på, at vi i Dansk Folkeparti skulle være bange for den nye teknologi.
Men når vi har en debat, drejer det sig hurtigt om, at man skal vælge det ene fremfor det andet.
Det er ikke det, vi i Dansk Folkeparti ønsker.
Det kunne jeg godt tænke mig at have hørt lidt mere om her.
Det eneste, det kommer til at dreje sig om, er netop de her teknologiske hjælpemidler, som ordføreren taler så varmt for, og som vi bare skal have indført, men man glemmer at finde ud af, hvem det er, der kommer og hjælper den ældre.
Den gør ikke rent i hjørnerne.
Der er et toilet, som skal rengøres.
Jeg synes, det ville være en god idé, hvis alle politikere fik en støvsuger med hjem, og så kunne man se, hvor lang tid der skulle gå, uden at der skulle gøres rent.
Er det noget, ordføreren ville være indstillet på?
Maja Panduro (S), 2012-02-21:
Det er bare ikke ensbetydende med, at jeg har lyst til at detailstyre alle kommunerne.
Jeg tror faktisk grundlæggende på, at vores kommunalpolitikere også rigtig gerne vil løfte den her opgave på allerbedste vis, og derfor vil jeg være tilbageholdende med at sætte for voldsomme skodder ned og diktere dem en hel masse nyt, også fordi vi vel så må spørge os selv: Hvis vi vil gøre det på det her område, skulle vi så ikke også gøre det på alle mulige andre områder?
Det kunne man sagtens føle sig fristet til.
Det gør jeg helt ærligt ganske tit, men jeg synes faktisk, at vores kommunale selvstyre har en rigtig stor værdi.
Jeg synes bare, at vi skal tænke os virkelig grundigt om hver eneste gang, vi gør det, og særligt, hvis vi ikke har tænkt os at sende penge med.
Jeg vil sige, at tanken om at lave minimumskrav jo ikke er fremmed hverken for mig eller Socialdemokraterne, men i en situation, hvor landets økonomi er, som den er, og hvor vi desværre, for det ville jeg søreme gerne, ikke kommer til at kunne give kommunerne væsentligt flere penge mellem hænderne, end de har nu, vil jeg også være forsigtig med at pålægge dem flere opgaver og større opgaver.
Det er ikke ensbetydende med, at det så er et frikort til, at man fra kommunerne må behandle landets ældre, præcis som det passer dem.
Det er der jo heldigvis regler for allerede i dag.
Jeg synes, at vores ældrepleje er noget, som vi hele tiden skal udvikle i kommunerne, herfra og mest af alt i et samarbejde, og det skal vi selvfølgelig drøfte med kommunerne, men når jeg ikke har mulighed for at sende penge med, vil jeg nok være tilbageholdende.
Jeg synes, at vi i de seneste 10 år har set så rigeligt af, at man detailregulerer kommunerne, og at man laver sådan et puljestyre.
Jeg har været kommunalbestyrelsesmedlem, og det var ikke altid lige sjovt, vil jeg sige, og det var ikke altid, man følte, at man selv havde lige stor bestemmelse over, hvad det var, man sad og rykkede rundt på.
Jeg er en ret stor fan af det kommunale selvstyre og tror, at det meget langt hen ad vejen er de lokale politikere, som bedst ved, hvordan man løser opgaverne i deres lokalområde.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Tak til ordføreren for skideballen til Dansk Folkeparti, så vi lige fik genopfrisket de historiske fakta i jernindustrien, når vi taler om kommunernes økonomi.
Jeg hæftede mig ved og var glad for ordførerens klare udmelding om, at al den her velfærdsteknologi skal bruges til at frigøre ressourcer til bedre omsorg og pleje.
Spørgsmålet er, hvordan vi gør det, og der mener jeg at vi har et fælles problem her i Folketinget.
Der er ikke nogen, der bare kan vaske deres hænder og sige, at det skal regeringen bare klare, eller at vi kan diktere, hvad kommunerne skal gøre.
Det kan vi jo ikke sådan bare lige.
Men der er måske et redskab, vi kan bruge, og det er jo, at vi snart skal have nogle forhandlinger med Kommunernes Landsforening.
Vi skal ikke lægge os helt fast nu.
Det er bare et eksempel, og det, jeg gerne vil høre, er sådan set, om ordføreren er villig til at prøve at være lidt kreativ og tænke i den retning, så vi ad den vej kan få lidt hånd i hanke med, at det ikke bare bliver brugt til besparelser.
Maja Panduro (S), 2012-02-21:
Nu er der for det første ikke noget forslag, men hvis der havde været et, ville det ikke være et spareforslag.
Det handler om at finde ud af, hvordan vi overhovedet får vores ældrepleje til at fungere i en fremtid, hvor der bliver flere ældre og færre hænder.
Det er Dansk Folkeparti også nødt til at forholde sig til, og Dansk Folkeparti er saftsuseme også nødt til at forholde sig til den økonomiske politik, som man de sidste 10 år har bakket op om.
Ja, man har lavet en ældrecheck.
Det hjælper bare ikke de ældre mennesker på alt for mange plejehjem, som vi har hørt om, hvor de har måttet ligge med ble på, ikke fordi det nødvendigvis var påkrævet, men fordi der ikke var ressourcer til at kunne hjælpe dem på toilettet.
Nogle af dem er blevet låst inde om natten, fordi der ikke var ressourcer nok på plejehjemmene.
Det har vi en ambition om at gøre bedre.
Der er ingen penge, og derfor er vi nødt til at tænke kreativt.
En af de måder, vi prøver at gøre det på, er ved at sige, at vi måske godt på nogle opgaver kunne bruge velfærdsteknologien smartere, så vi kan bruge de varme hænder på rent faktisk at give pleje.
René Christensen (DF), 2012-02-21:
Jeg har endnu ikke set nogen konkrete forslag om, at man vil lave om på det.
Men det ville da glæde os, hvis man vil lave en ny kommunal udligningsreform.
Det hilser vi meget velkommen i Dansk Folkeparti, skal jeg hilse og sige.
Det gør vi endda rigtig meget.
Så vil jeg sige, at vi ikke har siddet på hænderne, heller ikke under den tidligere regering.
Der er kun en afsender på ældrechecken, som giver de ældre nogle muligheder i forhold til deres økonomi.
Men det irriterer mig voldsomt, når ordføreren med et smil på læben kan stå og sige, at det her er et supplement.
Det her skyldes jo, at man har valgt at prioritere anderledes.
Man har hævet ulandsbistanden, man har fjernet fattigdomsydelserne, man har brugt pengene på alt muligt andet, og så kan de ældre få en robotstøvsuger, så kommunerne på den måde kan få deres økonomi til at hænge sammen.
Kald det nu det, det er.
Økonomiministeren går jo også ud og siger, at nu skal de bare have den robotstøvsuger.
Hvorfor er det, hun siger det?
De skal have fyret nogle medarbejdere, ellers kan det ikke køre rundt.
Sig det nu, som det er.
Det er et spareforslag.
Det her er ikke noget med, at der skal være flere varme hænder, der skal være færre varme hænder.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-02-21:
Jo, men altså kære fru Özlem Sara Cekic: SF er det parti, som ordføreren repræsenterer, så vidt jeg har forstået.
Ude i alle landets medier, det er ugeaviser, det er i Kalundborg ugeavis og Fredericia Dagblad, og jeg ved ikke hvad, står der, at f.eks. Fredericia skal have 72,5 mio. kr., Allerød kommune skal have 37,4, og så har vi Ringsted, som kan se frem til 48,1 mio. kr. Vil ordføreren ikke anerkende, at når så man vinder valget ved at love vælgerne en masse flere millioner til øget velfærd, til bedre ældrepleje, til bedre ældreomsorg, til bedre normering for daginstitutioner og alt mulig andet godt, så skal pengene vel også findes?
De penge har man så ikke fundet, og der er det vel ikke for meget at forlange af en regering, som skal stå til ansvar for sine handlinger, at den også lader sig måle på de resultater, som den viser frem.
Og der spørger jeg ordføreren: Hvad har Socialistisk Folkeparti gjort for at få det her kæmpe materiale gjort til virkelighed?
Man har lovet mange, mange hundrede millioner kroner til kommunerne, men pengene får de ganske enkelt ikke nu.
Skylder ordføreren ikke en forklaring?
Maja Panduro (S), 2012-02-21:
Det er rigtigt, at lønsummen er den største udgift på ældreområdet.
Det tror jeg godt vi kan regne med den kommer til at være i rigtig mange år fremover, uanset hvad vi måtte finde på af smarte teknologiske løsninger.
Sådan tror jeg også det skal være.
Men når vi netop ved, at der kommer flere ældre, at der også kommer flere plejekrævende ældre, og at vi kommer til at mangle hænder i ældresektoren, så er det da nu, vi skal tænke over, om vi så f.eks. kan supplere SOSU-assistenten og SOSU-hjælperen med en robotstøvsuger, som kan løse nogle af de opgaver, som han eller hun har svært ved at nå.
Jeg synes lige, man skal huske på, hvem det er, der har lavet finanslove gennem de sidste 10 år.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Nu talte jeg i den her sammenhæng ikke lige om at pålægge kommunerne flere opgaver, selv om jeg måske nok kunne finde på nogle og også kan finde finansiering.
Det, jeg talte om, var, at vi jo er enige om det synspunkt, at hvis man indfører velfærdsteknologi, skal det ikke være et led i en spareøvelse.
Den tid, hvor de hænder frigøres fra støvsugeren, skal bruges til at lægge på panden og alt det der.
Så er det bare, at vi diskuterer i dag, hvordan vi sikrer, at det rent faktisk er det, der sker, og der har vi jo en fælles bekymring, som alle har givet udtryk for, nemlig at det har vi ikke sådan en sikkerhed for.
Så er det bare, at jeg siger: Jo, det kunne vi måske godt få, hvis vi inddrog sådan nogle ting i forhandlingerne med Kommunernes Landsforening om, hvordan de skal administrere de rigtig mange penge, de får.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-02-21:
Når man læser Ældrekommissionens anbefalinger, kan man se, at ret mange af anbefalingerne handler om respekten for den ældre borgers eget valg, og man får en tydeliggørelse af, hvad Ældrekommissionen prioriterer.
Hvad prioriterer Radikale Venstre?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Jeg vil gerne høre: Er Radikale Venstre enig i, at borgerens eget valg er det væsentlige?
Liv Holm Andersen (RV), 2012-02-21:
Tak for spørgsmålet.
Naturligvis vil Det Radikale Venstre gerne have, at så mange borgere i det her samfund som muligt får så meget valgfrihed som muligt.
Vi er også bare nødt til at sikre, at vi har en politik, som ikke blot er sammenhængende på ældreområdet, men også på socialområdet.
Derfor er det ikke nødvendigvis sikkert, at vi kan tilgodese alle ting, og vi er nødt til også at indtænke løsninger, som er smarte.
Men naturligvis er vi ligesom alle andre partier i dette rum opsatte på at skabe en situation, hvor ældre mennesker bliver behandlet værdigt og har en stor udstrækning af frihed; det er klart.
Tak for spørgsmålet.
Jeg er enig med hr. Finn Sørensen i, at det bliver spændende at gå i dybden i forhold til at få lavet noget afbureaukratisering på det her område, at få lavet en tillidsreform og komme den unødige kontrol til livs, og det synes jeg vi skal gøre i samarbejde med KL og kommunalpolitikerne og fagpersonalet, som vi i Radikale Venstre og i regeringen har den største tillid til.
Så vil jeg også gerne sige tak for, at jeg kan få et spørgsmål, der ikke handler om robotstøvsugere, for det synes jeg faktisk vi har talt rigeligt om i dag.
Men den store principielle diskussion af, om det skal være ad frivillighedens vej, at velfærdsteknologi indføres, synes jeg er meget interessant.
Og derfor mener jeg faktisk også, at hvis man er en ældre, der siger, at man ikke vil købe en støvsuger, så får man jo heller ikke gjort rent.
Så forskellen er jo, om det er en robotstøvsuger, man bliver bedt om at anskaffe sig, for at man kan få gjort rent i sit hus, om det er en almindelig støvsuger, eller om det er engangshandsker.
Jeg ved godt, at de er billigere.
Men det handler sådan om, hvilke forudsætninger der er for, at vi kan udføre den her opgave for den ældre.
Det er selvfølgelig en politisk beslutning at fastsætte det, og i det her tilfælde er det jo også en kommunalpolitisk overvejelse.
Så det er selvfølgelig noget, vi skal gå ind i en dialog om, og det er noget, vi skal overveje alle aspekter af, men forskellen i forhold til frivillighedsprincippet er bare ikke vanvittig stor.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Og tak til ordføreren for oplægget og også for den lille øvelse med at få præciseret, hvad man kan forstå ved unødig kontrol.
Det bliver jo en spændende øvelse for os alle sammen at gå lidt mere i dybden med, når vi forhåbentlig får vedtaget det papir, som vi er fælles om her, regeringen og Enhedslisten.
Det, jeg vil spørge om, er lidt mere principielt – ikke mere om robotstøvsugere, for jeg tror allerede nu, vi kan konstatere, hvad jeg synes er meget glædeligt, at hvis det er sådan, at der skal lovændringer til, for at man kan tvinge de ældre til at bruge sådan en, ja, så vil der ikke være noget flertal for det.
Så vi behøver nok ikke snakke så meget lige om den robotstøvsuger.
Men det, der jo er vigtigt, er det helt principielle, nemlig om ordføreren er enig i, at det er frivillighedsprincippet, der skal råde, hvis man vil indføre velfærdsteknologi til erstatning for personlig omsorg og pleje og hjælp.
Det synes jeg er det helt principielle spørgsmål, og jeg vil gerne høre, om ordføreren er enig i, at det selvfølgelig er frivilligheden, der skal råde der.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-02-21:
Jamen det er jeg da helt enig med fru Karina Adsbøl i.
Jeg er helt enig i, at vi selvfølgelig skal notere i et medicinskema, at vi selvfølgelig skal notere i et afføringsskema, at vi selvfølgelig skal notere alle de steder, hvor det giver mening.
Men når jeg for, jeg ved ikke, sytten tusinde gang skriver i et skema, at alt er o.k. hos Ejnar i dag, så mener jeg faktisk, jeg har spildt 3 sekunder af min tid som hjemmehjælper, og det synes jeg er dumt.
Så det er bare et eksempel på, at man netop ikke behøver notere alt ned, at det netop afhænger af situationen, at man skal se det fra situation til situation.
Og derfor mener jeg bare, at vi skal lytte til de ansatte, lytte til, hvad de mener der skal til, for at man frigiver mere tid.
Det må fru Karina Adsbøl da være enig med mig i.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-21:
Det er jo derfor, jeg godt kunne tænke mig at spørge ordføreren om, hvad det så er for nogle ting, for nu snakker ordføreren om toiletbesøg, om det ikke skal stå der, eller hvordan og hvorledes.
Jamen det kommer jo helt an på sammenhængen, for det kan være, den ældre har haft forstoppelse, og så kan det godt være, det er vigtigt at dokumentere, at den ældre ikke er kommet af med sin afføring.
Altså, det kommer helt an på situationen, så derfor er tingene jo ikke sort-hvide.
Derfor: Hvad er det her med unødig kontrol?
Altså, hvad er det?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Det er da vigtigt, at man holder øje med, at borgeren får den rigtige medicin, og at der er de rigtige medicinskemaer, og at man måske indberetter, at borgeren ikke har haft besøg eller ikke er kommet af med afføringen i 7, 10, 14 dage, for at undgå en indlæggelse i forebyggelsesøjemed.
Derfor er jeg lidt interesseret i, hvad der er unødvendigt, for det er da vigtigt, at vi finder definitionen på, hvad der er nødvendigt, og hvad der er unødvendigt.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-02-21:
Tak for spørgsmålet.
Faktisk er fru Karina Adsbøl jo lidt inde på, hvad der kunne ligge i det her med unødig kontrol.
I forbindelse med den hjælp, man har ret til, vil jeg sige, at jeg selvfølgelig mener, at alle skal have den hjælp, som de skal bruge, men i virkelighedens verden, ude i hjemmeplejen, forholder det sig jo f.eks. sådan, at der sidder nogle og sætter minuttider på de enkelte ydelser: 5 minutter til socialt samvær, 10 minutter til toiletbesøg.
Hvad nu, hvis det var sådan, at man kom en dag i hjemmeplejen og der var en ældre, der ikke havde behov for et toiletbesøg?
Må man så uden at skrive i en bog eventuelt sætte sig ned og drikke kaffe i de 10 minutter i stedet for?
Altså, der bliver klart investeret tid i nogle ting, som ikke kommer de ældre til gode, og hvor der ikke bliver taget hensyn til, at der er nogle fagpersoner, som ved, hvad de laver, og som ved, hvilke hensyn der er at tage til et ældre menneske.
Og på den måde mener jeg bare, at det, det her handler om, jo er at lytte til de mennesker, der er derude, både de mennesker, der sidder og laver plejeplaner, og som jo også er udmærkede fagpersoner, og de mennesker, som går derude og handler efter de her planer.
Der er jeg bare nødt til at forholde mig til, at der rent faktisk er en stor gruppe blandt fagpersonalet, som mener, at der bliver investeret tid i ting, som ikke kommer de ældre direkte til gode, og det synes jeg da at vi som politikere, ikke bare herinde, men også lokalt, har et ansvar for at løfte, og vi har et ansvar for at komme en mere ideel situation nærmere.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-21:
Det er jo dejligt, at ordføreren anerkender Dansk Folkepartis gode arbejde.
Nu kunne den socialdemokratiske ordfører ikke lige definere, hvad unødig kontrol er, så det kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren om
: Hvad er unødig kontrol?
Der har jo været rigtig mange sager, også i hjemmeplejen i Københavns Kommune, hvor ældre mennesker ikke har fået den hjælp, de faktisk havde ret til.
Er unødig kontrol sådan noget som ernæringsscreening?
Er det sådan noget som at lave plejeplaner og handleplaner, eller hvad er unødig kontrol?