runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Esben Lunde Larsen (V), 2016-02-03:
Tak for det.
Jeg skal meget beklage, hvis det skriftlige svar ikke har svaret på det, som spørgeren har spurgt til.
Vi bestræber os meget på at svare, så der ikke er en omsonst debat mellem ministerium og Folketing, så det skal jeg gerne beklage.
Spørgeren er overrasket over svaret og siger, at det ikke bør handle om socialpolitik, men jeg har både som Venstres daværende ordfører og som minister sendt det klare signal, at vi ikke ønsker, at der skal være det her anliggende i forhold til unges sociale baggrund, når de skal ind i det videregående uddannelsessystem.
Hvad uddannelsesinstitutionerne tilrettelægger osv. med henblik på at sikre social mobilitet, er deres eget ansvar, men det er ikke en indgangsklausul, og det var i høj grad det, vi kritiserede den daværende SR-regerings mål for.
Tak for spørgsmålet.
Samtidig ønsker regeringen, at små og mellemstore virksomheder i hele landet får lettere adgang til viden fra de videregående uddannelsesinstitutioner.
Den dagsorden er så vigtig at fremme og fastholde og skabe og udvikle af hensyn til job i hele Danmark, at der er behov for at justere udviklingskontrakterne nu og indføje et vigtigt mål om øget regionalt vidensamarbejde.
Det er ministeren, der udpeger de tre til fem pligtige mål, der indgår i kontrakterne.
Der sker i hvert fald på universitetsområdet på baggrund af drøftelse med partierne om universiteternes opgaver og rolle i samfundet samt universiteternes udfordringer.
Øget vidensudveksling med virksomheder var et af de temaer, der blev drøftet på mødet mellem universitetsforligskredsen og den daværende uddannelses- og forskningsminister, før ministeren pegede på de fem pligtige mål, der indgår i udviklingskontrakterne for 2015-2017.
Tak for det, formand.
Uanset hvilken baggrund, man har, er adgangen til det videregående uddannelsessystem en studentereksamen eller en ungdomsuddannelse, og når man har den, har man bevist sig værdig til at være i det danske uddannelsessystem.
Kan der så foretages foranstaltninger undervejs fra uddannelsesinstitutionernes side, som fremmer studiekultur, som understøtter folk, der måske ikke kommer fra så stærk en uddannelsesbaggrund osv.?
Ja, det kan der godt.
Det vil være forskelligt fra studium til studium.
Der er også forskel på, hvor store frafaldstal, vi har, osv.
Men der er på den måde ikke et ønske fra regeringen om, at det er et pligtigt mål.
Vi har sagt til uddannelsesinstitutionerne, at hvis de ser et formål med at gøre det, er de velkomne.
Vi ønsker at få det med talentpotentialet løst, ikke i en socialpolitisk kontekst, men i en uddannelsespolitisk kontekst.
Det er der, vejene skilles, og det var også derfor, at vi i opposition kritiserede de socialpligtige mål, som den daværende SR-regering indførte.
Christine Antorini (S), 2016-02-03:
Jeg vil gerne anfægte det, når ministeren bliver ved med at henvise til EVA-rapporten, der alene forholder sig til, om karakterer, alternativt optagelsessamtaler, fremmer den ene eller den anden slags studerende.
Det handler alene om, at karakterer giver den mest sikre markør, og det er rigtigt, at flere unge med akademikerbaggrund klarer sig bedre, når der er en optagelsessamtale.
Jeg vil derfor spørge, om ministeren helt afviser, at det har en betydning at kunne udnytte samtlige talenter, inklusive hvis man ikke har akademikerforældre – hvis undervisningsformerne tilrettelægges efter det.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-02-03:
Jeg vil bare lige korrigere i forhold til det med blakket baggrund.
Jeg tror, at spørgeren udmærket forstod, hvad jeg lagde i det, at man kunne have en blakket baggrund.
Jeg kunne have sagt en anderledes baggrund end en typisk uddannelsesvej osv. I forhold til spørgsmålet er nej det enkle svar.
Hvis universiteterne gerne vil foretage foranstaltninger omkring social mobilitet, fordi det gavner gennemførelse, hvis de ønsker at have optagelsessamtaler, fordi det gavner fastholdelse, hvis de ønsker at lave prøver, der stimulerer til en bevidsthed om, at man skal kunne levere noget på sit første semester, uanset hvilken baggrund man gør det ud fra, så er de hjertens velkomne til det.
Det er ikke et pligtigt mål, men vi har en tillid til, at de håndterer det.
Søren Pind (V), 2016-02-03:
Jeg ved ikke, om spørgeren blander landingstilladelse sammen med spørgsmålet om udleveringstilladelse.
Og det, jeg kan sige om udlevering af Snowden, er, at jeg jo tidligere over for Folketingets Retsudvalg i min besvarelse af 9. december 2015, spørgsmål nr. 69, siger, at Justitsministeriet i almindelighed ikke oplyser om, hvorvidt Danmark i konkrete tilfælde har modtaget en udleveringsbegæring fra et andet land.
Det skyldes bl.a. et generelt hensyn til vores udenlandske samarbejdspartnere og deres efterforskning af strafbare forhold.
I forhold til landingstilladelse eller ej må jeg igen henholde mig til, at det spørgsmål altså hører under Transportministeriet.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-02-03:
Nu skal man nok passe på med at sætte lighedstegn mellem at have en blakket baggrund og så forældre, som har en grundskoleuddannelse.
Men nok om det.
Anerkender ministeren ikke, at vi taber talenter, og at vi går glip af talent, når kun 6,4 pct. af mennesker med forældre, der har en grundskoleuddannelse, får en lang videregående uddannelse?
Anerkender ministeren overhovedet ikke, at der er et talenttab, når vi kan se på tallene, at de er så voldsomt store?
Jeg er med på, at optag kun er et enkelt element.
Hvis man kigger på, hvordan universiteterne arbejder med at øge den sociale mobilitet, er det jo langt mere end optag.
Det er brobygningsindsatser, indsatser, som man nu kan forestille sig ryger fløjten, fordi det sociale mobilitetsmål nu forsvinder.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-02-03:
Men det interessante er jo, at EVA's rapport viser, at det, der er den bedste adgang i forhold til social mobilitet, er at være klare på karakterer, og at man ikke skal lave alle mulige andre foranstaltninger.
Og det er det, der er forudsætningen.
Går vi så glip af talent?
Nej, det gør vi da ikke nødvendigvis, hvis det er sådan, at de rette tager en ungdomsuddannelse i forhold til så at gå videre i det videregående uddannelsessystem.
Men talent kan da udfoldes på rigtige mange måder.
Det kan det også på baggrund af en erhvervsuddannelse.
Det kan det på baggrund af, at man er frivillig osv. osv.
Så talent er da ikke kun en udfoldelse i det videregående uddannelsessystem.
Men vi kerer os om talent, det gør vi.
Og derfor har vi skrevet i regeringsgrundlaget, at der skal gøres noget mere for eliten i vores uddannelsessystem.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-02-03:
Tak for det.
Jeg må sige, at jeg også undrer mig over, at ministeren kalder arbejdet med social mobilitet for socialpolitik, for set fra mit perspektiv handler det jo om noget helt andet.
Hvis man kigger på årgang 1980 og deres uddannelsesniveau sammenholdt med deres forældres uddannelsesniveau – den gruppe af årgang 1980, som har forældre, der har en grundskoleuddannelse – er det 6,4 pct., der ved indgangen til 2013 har en lang videregående uddannelse.
Det er en forskel på faktor 9. Frygter ministeren ikke, at vi går glip af talenter, som skaber arbejdspladser i Danmark og i øvrigt bidrager positivt til det danske samfund, hvis ikke vi får arbejdet med den sociale mobilitet, der kan ændre de her tal?
Er det ikke langt vigtigere at tale om talenter – og dermed også noget pjat at tale om socialpolitik, når det handler om talenter og om et kæmpe talenttab?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-02-03:
Tak for spørgsmålet.
Jamen netop folkeskolereformen og erhvervsskolereformen er jo eksempler på, at man tager hånd om et uddannelsessystem for børn og unge på vej op mod det videregående uddannelsessystem.
Og når vi nu med EVA's rapport i hånden klart ved, at karaktererne er det bedste adgangskriterium, når det gælder social mobilitet, så ville det da være omsonst at tage alle mulige andre foranstaltninger med udviklingskontrakter end at have et fokus på optagesystemet.
Derfor siger vi netop, at optagesystemet med karakterer er det, der er bedst i forhold til den sociale mobilitet, og ikke alt mulig andet.
Men det er da klart, at børn fra vanskeligt stillede hjem i folkeskoleloven eller unge med udfordringer i teenageårene skal hjælpes i et uddannelsessystem.
Men adgangsgivende karakterer via en studentereksamen er altså adgangen til det videregående uddannelsessystem.
Christine Antorini (S), 2016-02-03:
Det, der er mærkeligt, er, at Venstre i forbindelse med folkeskolereformen, i forbindelse med erhvervsuddannelsesreformen, faktisk har haft det som et af de tre nationale mål, nemlig at give alle børn og unge lige muligheder for at få en uddannelse uanset social baggrund, men det gælder så åbenbart ikke, når det lige præcis handler om videregående uddannelser.
Socialpolitik er noget andet.
Det her handler om, at vi ved, at unge, der kommer fra uddannelsesfremmede hjem, af forskellige grunde har brug for f.eks. anderledes måder at få gennemført undervisning på, en anden type vejledning; det har ikke noget med socialpolitik at gøre.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-02-03:
Jamen nu er sagen jo ret ganske rigtigt den, at det er under transportministerens ressort i forhold til en landingstilladelse – den ved vi er givet af Naviair – men vi ved også, at det er sådan, at det er justitsministeren, der skal godkende det, såfremt der er tale om en fangetransport.
Det har der jo været i det tilfælde; det peger alting på.
Så ja eller nej, var det sådan, at den daværende justitsminister gav tilladelse til, at fangeflyet kunne lande i lufthavnen i Kastrup?
Søren Pind (V), 2016-02-03:
Spørgsmålet om, hvorvidt regeringsfly fra andre lande må lande i Danmark eller overflyve dansk luftrum, hører under transport- og bygningsministeren.
Jeg vil blot gentage, at så længe gældende regler på området er overholdt, har jeg det fint med det.
Rasmus Prehn (S), 2016-02-03:
Her kommer det en til gavn med lidt rettidig omhu, så man er her i god tid.
Det er jo to spørgsmål, der bliver sprunget over.
Men jeg skal læse højt: Deler ministeren holdningen om, at den nationale cykelpulje er afgørende for at fremme cyklismen i Danmark, som kommunalpolitiske repræsentanter fra fire forskellige kommuner skriver i et indlæg i netavisen Altinget den 28. januar?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-02-03:
Jeg skal ikke kunne afvise, at man ved omlægning af gælden kan sikre en billigere finansiering.
Men det, vi kigger på, er jo sådan set de fremtidige krav til de her boliger og den måde, man beregner huslejen på.
Set fra et statsfinansielt synspunkt er det jo et område, hvor udgifterne er stærkt stigende, ikke mindst i forbindelse med den demografiske udvikling, vi vil opleve i de kommende år.
Derfor ligger der jo rigtig, rigtig mange penge gemt i det her, og derfor er det en vigtig opgave at sikre, at vi kan lave byggeriet billigere.
Mattias Tesfaye (S), 2016-02-03:
Jeg kan kun bakke op om, at man foretager den analyse.
Men skal jeg forstå finansministerens svar sådan, at der ikke bliver taget nogen politiske initiativer i forhold til omlægninger i det eksisterende ældrebyggeri, som er bygget og finansieret, og som huslejen jo betaler af på – altså at de besparelser, der kan være på det eksisterende byggeri, kun kan komme fra effektiviseringer af driften og ikke ved en omlægning af selve finansieringen af byggeriet og dermed forrentningen af den gæld, der er i byggeriet?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-02-03:
Det er jo et problem på flere niveauer.
Den ene øvelse er at undersøge, hvordan vi kan indhøste nogle effektiviseringsgevinster ved driften.
Den anden øvelse består i at se på kravene til ældreboliger, og hvordan huslejen beregnes i de byggerier, der skal komme i de kommende år.
Det er jo der, vi skal prøve bl.a. at undersøge mulighederne for, at byggeriet kan gennemføres billigere.
Men man må jo også se på, hvad det er for omkostninger, man i det samlede budget kan indregne i huslejen til den ældre.
Ved nyere ældreboliger bygges der jo ofte en del faciliteter i tilknytning til det byggeri, og det er så den ting, vi er ved at analysere i øjeblikket.
Mattias Tesfaye (S), 2016-02-03:
Jeg kan jo forstå på regeringens parlamentariske grundlag, at årsagen til, at det var okay for Dansk Folkeparti at medvirke til en ret markant reduktion i boligydelsen, var, at det også samtidig var aftalt, at regeringen skulle arbejde for, at huslejen skulle sættes tilsvarende ned, sådan at det, der stod på bundlinjen for de ældre, for pensionisterne sådan set var det samme.
Derfor er jeg selvfølgelig interesseret i at finde ud af, om finansministeren selv tror på, at effektiviseringerne af driften i den almene boligsektor kan nå en tilsvarende beløbsstørrelse, som boligydelsen skal sættes ned med, for at bundlinjen for pensionisten bliver den samme.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-02-03:
Det er rigtigt, at det jo ikke er regeringen, der fastsætter huslejen, hverken i de nye eller i de eksisterende boliger.
Men det er vores opfattelse, at der er et potentiale i forhold til at nedbringe huslejen i almene familie- og ældreboliger gennem en effektivisering af den løbende drift, og det vil vi meget gerne understøtte.
Det er jo derfor, vi har et arbejde herom sammen med parterne på området.
Så en del af øvelsen vil selvfølgelig også være at se på, hvordan vi kan billiggøre driften i de eksisterende boliger og dermed jo også sikre en lavere husleje.
Mattias Tesfaye (S), 2016-02-03:
Tak for svaret.
Årsagen til, at jeg spørger, er, at man i forespørgselsdebatten den 6. december 2015 havde en diskussion om netop det her, hvor jeg kunne høre fra Dansk Folkepartis ordfører, at det var væsentligt, at huslejen også blev sat ned i det eksisterende byggeri.
Men da jeg så spurgte finansministeren, svarede han, at det jo nok ville blive svært, og at det derfor kun ville være i det kommende byggeri.
Nu kan jeg så forstå på finansministeren, at diskussionerne med KL også skal handle om at effektivisere driften af den almennyttige boligsektor.
Derfor vil jeg gerne følge op med et spørgsmål om, hvorvidt regeringen har ambitioner om, at de besparelser, der kan sikres ved en effektivisering af driften, kan blive tilsvarende det, som boligydelsen skal sættes ned med.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-02-03:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan oplyse, at regeringen vil arbejde for at øge effektiviteten i såvel drift som opførelsen af nye almene boliger.
Det vil vi for at reducere omkostningerne og herigennem muliggøre et lavere huslejeniveau.
Jeg vil desuden henvise til, at regeringen og KL i økonomiaftalen for 2016 har aftalt, at der skal afdækkes barrierer for at tilvejebringe billige almene boliger, og at parterne i fællesskab skal se på sammenhængen mellem beslutningskompetence og finansieringsansvar.
I dette arbejde vil vi både se på det eksisterende almene byggeri og på det almene nybyggeri, herunder ældre- og plejeboliger.
Derudover er der tidligere blevet nedsat en arbejdsgruppe med parterne på boligområdet, der skal komme med forslag til et måltal for effektivisering af driften i den almene boligsektor.
En mere effektiv drift skal understøtte en billigere husleje til gavn for beboerne i det eksisterende byggeri, herunder også i ældreboliger.
Men det er en langsigtet indsats, og det vil kræve, at alle parter på området bidrager, hvor de kan.
Mattias Tesfaye (S), 2016-02-03:
Er det regeringens ambition kun at sætte huslejen ned i det kommende byggeri af ældreboliger, eller skal huslejen også sættes ned i det eksisterende ældrebyggeri, idet ministeren i forbindelse med finanslovsbehandlingen før jul udtalte, at regeringen straks i det nye år ville afholde møde med Kommunernes Landsforening med det overordnede mål at sætte huslejen i ældreboliger ned?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-02-03:
Jamen jeg tror bestemt, at den nationale cykelpulje har haft betydning for fremme af cyklismen i Danmark, og vi har jo givet rigtig mange penge til fremme af cykling.
I 2009 afsatte vi den såkaldte cykelmilliard, som der har været stor interesse for, og fra den pulje er der givet tilskud til mange gode projekter.
I alt 388 projekter har fået midler fra puljen.
På nuværende tidspunkt er 160 af projekterne afsluttet, og der er altså over 200 projekter, der har fået støtte fra cykelpuljen, som stadig væk er i gang.
Med cykelpuljen har vi klart demonstreret, at vi hjælper med til at fremme cyklismen, men det er en fælles opgave.
Størstedelen af alle cykelture foregår på kommuneveje, og det betyder, at kommunerne også selv har en opgave at løse.
Som bekendt er vi i regeringen blevet mødt af den udfordring, at der er truffet beslutning om flere investeringer, end der er råderum til, og vores opgave er derfor først og fremmest at få styr på den samlede økonomi.
Og med hensyn til cykelområdet vil jeg sige, at vi jo ikke sidder på hænderne imens.
Vejdirektoratet er således i gang med en evaluering af cykelpuljen, som skal samle værdifuld og brugbar viden om, hvad der virker og hvor.
Og når der på et tidspunkt igen er mulighed for at afsætte midler til fremme af cykling, vil vi således være bedre klædt på til at få midlerne brugt rigtigt.
Rasmus Prehn (S), 2016-02-03:
Indledningsvis vil jeg gerne kvittere for, at ministeren påpeger, at det har givet et kæmpe resultat at have en cykelpulje, altså det, at der er en statslig pulje, som kommunerne kan søge ind på, og som faktisk i rigtig stort omfang får kommunerne til selv at sætte penge af til det her område.
Så det har haft en kæmpestor betydning, og rigtig spændende cykelprojekter rundtomkring i landet er blevet realiseret på grund af den her pulje.
Derfor er det jo også direkte tosset, at regeringen nu lægger an til at skrotte den.
Og vi ved, hvor vigtigt det er for sundheden at røre sig noget mere.
Så jo mere vi cykler, jo bedre.
Jeg er også sikker på, at transportministeren har oplevet, at når vi som danskere rejser rundt og besøger andre lande, opdager vi, at noget af det, andre lande lægger allermest mærke til ved Danmark, når det handler om transportpolitik, er, hvor gode vi er til at sætte cyklisme på dagsordenen.
Og der er det da underligt, at regeringen så ikke kan finde penge til at fortsætte den her høje ambition på cykelområdet.
Det er jo ikke så længe side, at ministeren i nyhedsbrevet om sikker cykeltrafik – det, der hedder Cykelviden – sagde, at den statslige cykelpulje er kommet for at blive.
Det sagde ministeren.
Men nu, hvor Venstre har indkasseret stemmerne ved valget den 18. juni og har sat sig på regeringsbænkene, løber man fra sit løfte til danskerne, kommunerne og selvfølgelig til cyklisterne, som havde håbet på, at der også fremover ville være en visionær og ambitiøs investeringsplan for fremme af dansk cyklisme.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-02-03:
Man kan mene forskellige ting om Edward Snowden, og det ved jeg også at justitsministeren har, men jeg synes, at det, der er det store problem i den her debat, er, at vi ikke kan få fakta frem.
Vi ved, at Naviair havde givet tilladelse til, at det her fly kunne lande.
Vi ved, at det er sådan, at hvis et amerikansk fangefly skal lande i en dansk lufthavn eller overflyve dansk luftrum, er det justitsministeren, der skal give tilladelsen.
Ligeledes ved vi, at det er sådan, at de amerikanske myndigheder havde kontaktet både Danmark, Finland, Norge og Sverige for at få pågrebet Snowden, såfremt han skulle flyve fra Moskva til et af de nordiske lande.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre fra justitsministeren: Var det sådan, at den daværende justitsminister på det her tidspunkt gav tilladelse til, at det amerikanske fangefly kunne lande i Kastrup?
Søren Pind (V), 2016-02-03:
Så længe det sker inden for gældende regler, mener jeg helt generelt, at det er glimrende, at vi samarbejder med og bistår udenlandske myndigheder i sager om retsforfølgelse af personer, der er sigtet for at have begået lovovertrædelser.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-02-03:
Jamen jeg synes, det er helt i orden, at hr. Rasmus Prehn spørger; det har jeg respekt for.
Og hr. Rasmus Prehn ved allerede nu, hvad jeg vil svare, nemlig at jeg arbejder sådan, at dem, jeg skal lave noget sammen med, taler jeg først med, inden jeg går ud i offentligheden og fortæller, hvad jeg kunne tænke mig.
Så hr. Rasmus Prehn må gerne spørge videre, men vi kommer det ikke tættere.
Det afgør jeg i eftermiddag, når jeg mødes med ordføreren.
Så kan vi sidde ved bordet og snakke helt fortroligt med hinanden.
Rasmus Prehn (S), 2016-02-03:
Nu var vi jo fra Socialdemokratiets side med til at sætte de her penge af.
Jeg tror nok, at det i høj grad var os, der trak i den retning, men pyt nu være med det.
Derudover har vi Socialdemokrater også lavet puljen til bedre og billigere kollektiv trafik, hvor der også har været cykelmidler.
Men nu spørger jeg en gang til helt konkret: Vil ministeren være med, når vi mødes i den grønne forligskreds her i eftermiddag, til at finde penge til, at vi fortsat kan lave statslig medfinansiering på cykler?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-02-03:
Men jeg vil sige til hr. Rasmus Prehn: Da vi afsatte penge i 2009, altså milliarden til cykler, skete det under en VK-regering.
Hvis det ikke er at stå og drille lidt at sige, at det var den tidligere regering, der havde et højt ambitionsniveau, så ved jeg ikke, hvad det er.
Hr. Rasmus Prehn ved godt, at det var VK-regeringen, der lavede hele fundamentet for cykelpuljen – 1 mia. kr.!
Og da jeg kom over nu her i juni, kunne jeg spørge mine embedsfolk: Hvor meget ligger der så til udmøntning?
Der ligger ikke mere.
Den 25. maj udmøntede den tidligere regering de sidste penge, der var der.
Så man har da ikke efterladt sig nogen muligheder for at gå i gang.
Rasmus Prehn (S), 2016-02-03:
Det er jeg glad for at ministeren også kan repetere her.
Så bliver det jo endnu mere interessant at komme i spørgetiden, når man kan få en minister til at indrømme, hvor galt det er fat.
Men nu skal vi ikke bruge tiden på at drille hinanden; det får vi ikke så meget ud af.
Lad os tale sammen – og vi skal jo mødes i eftermiddag.
Er det sådan, at ministeren er interesseret i sammen med os Socialdemokrater at lave en fortsættelse af den her pulje eller at lave en ny pulje på cykelområdet, så vi kan fortsætte den ambitiøse linje for dansk cykelpolitik?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-02-03:
Nu må spørgeren virkelig ikke misforstå mig, når jeg siger, at det sådan set er interessant at være til de her § 20-spørgsmål med hr. Rasmus Prehn.
For man kan være sikker på, at det er akkurat den samme melodi, der bliver spillet hver gang.
Det fremstilles, som om regeringen har begået et løftebrud, og at den tidligere regering var dygtig og visionær og gjorde det fantastisk.
Og nu, ganske kort tid efter, at man overdrog regeringsmagten til os, er alle ulykkerne væltet ned over Danmark.
Men det er jo ikke sådan, det forholder sig, og det ved hr. Rasmus Prehn godt.
I eftermiddag skal vi i øvrigt diskutere, hvad vi gør i fremtiden, så der får vi jo rig lejlighed til at drøfte det.
Tak for det og tak for spørgsmålet.
Ja, som spørgeren har noteret, har jeg også noteret trafikstigningen på det nordjyske motorvejsnet, og jeg er fuldt ud opmærksom på det store lokale ønske om at binde Nordjylland tættere sammen på tværs af Limfjorden.
Det ønske har vi jo også.
I oktober besøgte jeg Aalborg, hvor jeg havde lejlighed til at se infrastrukturprojekter i området og drøfte fremtiden med forskellige lokalpolitikere, og de talte meget varmt for en tredje Limfjordsforbindelse.
Som bekendt ligger de offentlige investeringer aktuelt væsentlig højere, end der er økonomisk råderum til, og derfor skal der jo i de kommende år prioriteres benhårdt mellem de mange gode infrastrukturprojekter, der er undersøgt rundtomkring i landet.
Jeg har nu her, som jeg lige sagde ved det sidste spørgsmål, senere i dag et møde med partierne i den grønne forligskreds om en status for den rullende planlægning i regi af Infrastrukturfonden, hvor jeg bl.a. vil få lejlighed til at orientere om de aktuelle investeringsudfordringer.