runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2007-03-13:
Hvis hr. Vesselbo havde hørt efter, hvad jeg sagde, og hvis hr. Vesselbo også ville kigge på den størrelse, som eksempelvis vindmøller har i dag, ville han vide, at der slet ikke er tale om 1.300.
Til sammenligning er det rent faktisk sådan, at af dem, der er stillet op i dag, vil i hvert fald et sted mellem 5.000 og 6.000 være parat til skrotning inden for de næste 10-15 år, fordi en del af dem blev opstillet i løbet af 1990’erne.
Det er klart, at med en eller anden forlængelse af fristen og ved at kigge på skrotningsordningerne kan vi finde de mest optimale placeringer.
Men hvis det ikke er gået op for hr. Vesselbo, er det jo så heldigt, at de rent faktisk bliver større og større og mere og mere effektive.
Jeg er meget rolig med hensyn til, at det nok skal komme til at fungere, hvis hr. Vesselbo ellers vil være med til det.
Johs. Poulsen (RV), 2007-03-13:
Det er ganske rigtigt, som hr. Wedell-Neergaard siger til sidst, at kommunerne jo ikke er forhindrede i at sælge deres anlæg, men nu skal de betale en afgift.
Er det ikke sådan, at hvis man i en situation før den her lov solgte sin kommunale vandforsyning til f.eks. en andelsejet forsyning og pengene kom i kommunekassen, så kom det de samme borgere til gavn, som også var dem, der var ejere tidligere, i form af at kommunalbestyrelsen ejede vandforsyningen?
Så det er nøjagtig de samme borgere, som pengene kommer til gavn, men efter den her lov ryger 40 pct. eller 60 pct. af pengene til statskassen og bliver dermed i princippet spredt ud over hele landet.
Er det ikke korrekt?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-03-13:
Politisk er den her sag jo spændende, idet den er forhandlet af alle Folketingets partier frem til målstregen, men så har Det Radikale Venstre valgt at følge sin egen vej, den tredje vej, mens resten af Folketinget nu fortsætter og synes, at det her er et godt og fornuftigt forslag.
Man fortsætter den linje, som blev lagt, allerede da regeringen fremlagde et serviceeftersyn af vandsektoren.
Nu har vi lavet mindre forandringer på en række punkter, og de punkter er ganske ordentlige, sunde og fornuftige, og det har absolut intet med centralisering eller alle de andre skræmmebilleder at gøre, som Det Radikale Venstre forsøger at finde frem i det forhippede forsøg på at argumentere for, hvorfor man skal stemme imod det her lovforslag og i det hele taget imod aftalen om vandsektoren.
Det er ganske ubegribeligt for os andre, hvordan det kunne gå sådan.
Men nu har vi altså her begyndelsen af aftalekomplekset i forbindelse med vandsektoren, og vi starter med at fastslå, at hvis en kommune ønsker at sælge sine aktiviteter på vandområdet, så gælder der de regler, som i øvrigt kommer til at gælde i det samlede kompleks til efteråret.
Derfor, kan man sige, er det jo bare at forhindre, at nogle håndterer deres anlæg anderledes og dermed får et anderledes udfald af det, end de ville få, hvis de lavede aftalen til efteråret.
Det var ligesom, der var nogle eksempler på, at nogle kommuner var på vej til at sælge deres vandforsyningsanlæg og spildevandsforsyning, og det syntes vi var forkert, da der til efteråret jo vil gælde de regler, at 40 pct. henholdsvis 60 pct. af provenuet fra sådan et salg skal gå til staten.
Det har naturligvis ikke noget at gøre med, at staten skal have svulmende budgetter på det her område og tjene penge på, at nogle sælger deres spildevandsforsyning, men det har selvfølgelig at gøre med at forhindre kommunerne i at sælge deres spildevandsforsyninger og intet andet.
Derfor er det forkert at fastslå, at det her er nye indtægtskilder for staten.
Vi håber, at der ikke er nogen, der vil sælge efter det her.
Der er en, der her fra talerstolen siger, at det er, som når nogle forsøger at stjæle borgernes penge, og det vil jeg også tage afstand fra.
Med disse ord kan Det Konservative Folkeparti tilslutte sig lovforslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2007-03-13:
Det, der er vigtigt for Dansk Folkeparti, er, at pengene ligger i borgernes lommer.
Derfor er det jo vigtigt, at man bibeholder hvile i sig selvprincippet, så der ikke er nogen, der lige pludselig begynder at tjene penge på vand.
Vi kan ikke bare vælge en ny leverandør af vand, ligesom vi kan af f.eks. el.
Hvad angår el, er det jo ligegyldigt, hvem der propper det ind i ledningsnettet, for så kan vi hive det ud igen.
Vandforsyningen er jo meget decentral, hvor man kun har en leverandør, for vi kan ikke have alle mulige til at levere ind i et net.
Det er et meget komplekst system, og derfor mener vi også, at det ikke er kommunekassen, der skal tjene pengene her; der skal man jo læg ge dem ude hos borgerne.
Hr. Johs. Poulsen har jo ikke engang sørget for, at det er borgerne, der får pengene.
Det, jeg synes er vigtigt, er, at man har et instrument, så kommunen og de andre skurke ikke sælger ud af de aktiviteter, som borgerne egentlig har betalt for.
Johs. Poulsen (RV), 2007-03-13:
Tak for svaret, for det var jo et svar, der gik ud på, at pengene ifølge hr. Jørn Dohrmann og Dansk Folkeparti ligger bedre i statskassen end i kommunekassen.
Men er det aldrig faldet Dansk Folkeparti og hr. Jørn Dohrmann ind, at man i det her forløb muligvis har skabt en tilskyndelse til, at en række kommuner i virkeligheden kom ind i overvejelser, som de ellers ikke ville have været inde i?
Det er den ene ting.
Den anden ting er: Er Folketinget – jeg kan måske også spørge hr. Jørn Dohrmann og Dansk Folkeparti, men lad mig bare sige det bredt – er Folketinget mere egnet end en kommunalbestyrelse til at afgøre, om det er klogt, at en vandforsyning er på andelshænder eller på kommunale hænder?
Jørn Dohrmann (DF), 2007-03-13:
Man skal jo se hele problemstillingen ud fra, at vi altså her har forbrugerne, der i årevis har betalt for et hvile i sig selv-princip; der var ikke nogen, der skulle tjene på vandsektoren.
Så er der nogle kommuner, der lige pludselig bliver ret kreative og siger: Hvordan får vi nogle penge i kassen?
Inden vi begynder at diskutere loven, kan vi se, at der er nogle kommuner, som arbejder på at sælge de her vandforsyninger, og det kan jeg også nævne eksempler på, hvis man ønsker det.
Derfor synes jeg, at det er ret interessant, at man selvfølgelig får bremset op, så det her ikke bliver ved med at være attraktivt for kommunerne, altså at tage de penge, som reelt er borgernes penge, for det er jo dem, der har betalt for hele sektoren.
Det er dem, der har betalt for, at rørene er lagt ned og alle de her ting, og at der er en værdi i sektoren.
Den værdi er jo ikke kommet af ingenting.
Der er jo nogle, der har betalt det, og det har hvilet i sig selv, og der er ikke nogen, der har tjent på det.
Så er det jo, hr. Johs. Poulsen synes, at det er helt i orden, at det er kommunekassen.
Der er jeg bare ikke enig.
Johs. Poulsen (RV), 2007-03-13:
Men jeg synes ikke, at det, der står i det kapitel, som nu er blevet afsluttet, er godt.
Der er jo ingen baggrund for, at hr. Jørn Dohrmann i dag kan drage den konklusion, at Det Radikale Venstre synes, at det er helt i orden, man får solgt ud.
Så man kan med lige så stor ret påstå, at det, man har haft gang i, reelt har betydet, at man har skabt den situation, som hr. Jørn Dohrmann meget malerisk beskriver fra sit eget område og fra sin egen kommunalbestyrelse.
Hvorfor ligger pengene bedre i statskassens for – for nu at bruge hr. Jørn Dohrmanns udtryk – end i kommunernes for?
Jørn Dohrmann (DF), 2007-03-13:
Det er et meget interessant forslag, som er lagt frem her.
Man kan konstatere, at De Radikale synes, at det er helt i orden, at man sælger ud af bl.a. vandsektoren, et område, som forbrugerne jo har betalt i mange år.
Her skal det hvile i sig selv.
Men så synes De Radikale åbenbart, at det er helt i orden, at kommunekassen nu lige pludselig skal til at score et stort beløb, uden at der skal ske reduktioner på området.
Vi har fra Dansk Folkepartis side hele tiden syntes, at det her område var et meget vigtigt område, hvor man fastholder, at man har hvile i sig selv-princippet, og at det skal gælde fuldt ud.
Derfor har det også, tror jeg, været en meget hård forhandlingsperiode, hvor det har taget lang tid, fordi vi ikke ville tillade, hvilket regeringen lagde op til, at der skulle hentes et overskud ud; at det lige pludselig skulle være muligt at trække et overskud ud af selskaberne.
Men vi kan jo konstatere, at nogle selskaber og nogle kommuner har benyttet tomrummet til at sælge ud af selskaberne.
Lad mig bare nævne et selskab som TRE-FOR i Kolding Kommune, der har købt – kan man sige – en vandsektor af Kolding.
Ja, man hæver prisen over for borgerne.
Man siger, at der nu lige pludselig er nogle andre beregningsmetoder, og at vi skal lige hæve prisen med 25 pct. Er det rimeligt?
Det, borgerne har betalt for i mange år, stryger kommunekassen.
Og så siger TRE-FOR for det andet efterfølgende, at vi nu også lige skal hæve vandprisen med 25 pct.
Det er ikke rimeligt, som vi ser det i Dansk Folkeparti, og derfor er vi glade for, at man for at mindske det her incitament fra kommunernes side til at sælge ud af de her ting siger: O.k., nu indfører vi nogle betingelser om, at I skal aflevere nogle af pengene, hvis I går hen og sælger.
Så det er ikke andet end rimeligt, at man selvfølgelig gør de her ting i form af at stille de forhindringer op.
Derfor må vi bare sige, at vi er glade for, at man efter et så intenst og hurtigt forløb indgik den her aftale.
Men nu er lovforslaget her, og det kan vi kun hilse velkommen, og det var også nødt til at komme så hurtigt, at folk ikke begyndte at spekulere yderligere i det.
Så vi er glade for, at hele det her kapitel er ved at være afsluttet, og at man i hvert fald har fået stoppet hullet.
Derfor mener vi selvfølgelig, at hele området nu er ved at være inde i en fase, hvor vi kan sige, at vi nu er ved at være derhenne, hvor vi i hvert fald har de redskaber og får de redskaber, som skal til for at styre sektoren på bedst mulig måde.
Torben Hansen (S), 2007-03-13:
Jamen Socialdemokratiet håber ikke, at staten får noget som helst ud af det her.
Men den eneste måde at regulere og sikre den danske vandsektor, den danske indvinding og den danske kloakforsyning på, som forbrugerne møjsommeligt har været med til at spare op til og opbygge igennem halve og hele århundreder – vi kan ikke komme på kant med grundlovens ekspropriationsbestemmelser, § 73, det tror jeg hr. Johs. Poulsen er enig med mig i – er at forhindre, at det hele bliver sat til salg til tilbudspris, fordi der er nogle kommuner, hvilket jeg godt kan forstå, der er klemt på økonomien.
Det er de, men vi mener ikke, at den rigtige måde er at sælge ud af vandforsyninger.
Den eneste måde at forhindre det på er ved at lægge en afgift ind, som man gør her, så det ikke er attraktivt at sælge det.
Det er ikke et spørgsmål om, at der skal fyldes flere penge i statskassen.
Jeg håber på, at kommunerne med det her lovforslag holder igen og lader være med at sælge.
Det er ikke længere attraktivt for dem.
De bør blive ved med at være ejere af det her og udvikle vandsektoren på baggrund af den aftale, der er lavet.
Johs. Poulsen (RV), 2007-03-13:
Det er jo rigtigt, at man i lovgivningen har fastholdt hvile i sig selv-princippet, og det er positivt, det vil jeg også komme tilbage til i min ordførertale, og det er det, vi kommer til at behandle mere detaljeret til efteråret.
Men stoploven i dag forhindrer ingen i at sælge.
Det får vi slået fast endnu en gang.
Tak, fordi hr. Torben Hansen også sagde, at det i hvert fald ikke var meningen, at han ville udtrykke det sådan, at man var forhindret i at sælge.
Retstilstanden før den her stoplov og efter den her stoplov er den samme.
Ejerne af vandforsyningsanlæg kan sælge deres anlæg.
Forskellen før den her stoplov og efter den her stoplov er, at staten pludselig skal have et provenu, hvis der forekommer et salg.
Der er det, jeg spurgte, hvad der gør, at staten har en særlig adkomst set med Socialdemokratiets øjne til at få lod og andel i de her penge, som så i givet fald trækkes ud af vandsektoren.
Torben Hansen (S), 2007-03-13:
Jeg håber sådan set ikke, at statskassen får noget som helst ud af det her.
Det her lovforslag kan jo ikke forhindre kommunerne i at sælge.
Men man kan sige, at det måske er gjort så lidet attraktivt, at der er nogen, der måske lige tænker sig om en ekstra gang, og det er sådan set det, der har været hele formålet med det her.
Jeg mener rent faktisk også – det kan være, at det er en fortalelse fra min side – at jeg ikke specifikt i min ordførertale sagde, at det her lovforslag forhindrer salg.
Det kan godt ske, at jeg har sagt det, men det er en fortalelse.
Det er fuldstændig korrekt, for det gør det ikke.
De kan til enhver tid sælge.
Om de så ikke fik noget som helst ud af det, så kunne de sælge det.
Det, jeg i hvert fald har forsøgt, og det, jeg også gerne vil sige med denne tale, er, at det med det samlede aftalekompleks er sikret, at pengene bliver i sektoren.
Dybest set
har vi også fået forhindret, at pengene kan trækkes ud af sektoren.
Der synes jeg selvfølgelig, det er ærgerligt, at Det Radikale Venstre ikke er med i det.
Jeg synes, at det havde været dejligt, hvis vi havde haft en bred aftale alle partier på tværs om den fremtidige organisering af vandsektoren, og at De Radikale også ville have været med til, at penge ikke kan trækkes ud af sektoren.
Johs. Poulsen (RV), 2007-03-13:
Jeg har et enkelt spørgsmål, for jeg faktisk mener, at hr. Torben Hansen i sin forelæggelse giver udtryk for en misforståelse, fordi hr. Torben Hansen siger, at vi nu har forhindret kommunalt salg.
Der er jo ikke tale om, at man forhindrer noget.
Man har lavet en stoplov, der betyder, at man pålægger en afgift ved kommunalt salg.
Det er blot sådan, at statskassen nu er med inde over og er blandt dem, der får gavn af eventuelle kommunale salg.
Hvad er det egentlig, der gør, at Socialdemokratiet mener, at staten, når det nu skal være, har en særlig adkomst til de penge, som er bygget op i vandsektoren?
For realiteten er jo, at staten, hvis der forekommer salg fremover med den konstruktion, der ligger her, pludselig får adkomst til en del af pengene i en sektor, som den i øvrigt aldrig nogen sinde har haft hverken ansvar eller ejerandel eller på anden måde lod og del i.
Hvad er det, der gør, at man fra Socialdemokratiets side mener, at det er o.k., at statskassen nu skal nyde godt af eventuelle salg af vandforsyninger fremover?
Torben Hansen (S), 2007-03-13:
Socialdemokratiet er glad for aftalen om organisering af fremtidens vandsektor.
Vi synes, det er en god aftale, der sikrer effektiv vandforsyning, og forliget slår også fast, at formålet er forsyningssikkerhed, sundhed, miljø og gennemskuelighed.
Det indebar jo også, at det i aftalen blev knæsat, at overskuddet fastholdes i sektoren; at ejerforholdene grundlæggende ikke skulle ændres; at benchmarking blev gjort obligatorisk for de store forsyninger; at miljø- og energiledelse også blev gjort obligatorisk; at vi fik en teknologifond, selv om det tog lidt tid under forhandlingerne.
Vigtigt er det også for Socialdemokratiet, at de tanker, der var i regeringens helt oprindelige oplæg om privatisering og om, at det skulle være muligt at trække overskud ud af danskernes fælles vandforsyning, ikke blev til noget.
Det synes vi rent faktisk er et meget vigtigt resultat, fordi det for Socialdemokratiet har været altafgørende, at forsyningernes overskud ikke kunne trækkes ud af sektoren, men skal blive der til glæde og gavn for forbrugerne, forsyningen og forsyningssikkerheden.
Den her stoplov er jo en naturlig konsekvens af det forlig, der er indgået, og man kan sige, at vi med et par enkelte undtagelser i princippet får fuldstændig det samme system, som vi har haft på elforsyningsområdet.
Det bliver nu forhindret med den her stoplov, som forligspartierne har aftalt, og Socialdemokratiet ser frem til det videre forløb med sikringen af vandsektoren.
Jeg skulle hilse fra SF, som selvfølgelig også tilslutter sig det her lovforslag, men de mener på linje med Socialdemokratiet, at der er et par enkelte teknikaliteter, som vi lige skal have kigget på under udvalgsbehandlingen.
Erling Bonnesen (V), 2007-03-13:
Jeg kan jo forstå også på spørgerens fremlægning, at vi stort set er enige om udlægningen af teksten.
Det er fuldstændig korrekt, at den rest, der måtte blive tilbage, såfremt en kommune går ud og vælger at sælge sin kommunale vandforsyning, kan man selvfølgelig anvende til de normale, sædvanlige, kommunale prioriteringer.
Men det er netop også det, der formentlig er forventningen, nemlig at der ikke længere er den samme tilskyndelse til at gå ud og sælge, fordi der kun vil blive en rest tilbage.
Johs. Poulsen (RV), 2007-03-13:
Det er nemlig helt rigtigt, og de tendenser til salg, som især har været, er jo ikke mindst fremkommet, efter at man fra regeringens side spillede ud med det såkaldte serviceeftersyn af vandsektoren, hvor det ret hurtigt kom frem, at der muligvis vil komme en afgift på eventuelt salg.
Før den tid var det meget, meget sporadiske overvejelser.
Siden den tid har der været rigtig mange overvejelser, og der er også foretaget nogle salg.
Så man kan vel sige, at initiativet først og fremmest har tilskyndet til salg.
Nu forstår jeg også, at hr. Erling Bonnesen klart og ærligt og redeligt siger, at det her ikke forhindrer salg.
Det betyder en afgift, et mindre incitament, kan man sige.
Men når salg nu ifølge det, hr. Erling Bonnesen sagde i sin ordførertale, skulle betyde, at pengene ikke kan bruges til andre kommunale formål, så må vi vel sige, at når det alligevel er sådan, at man godt kan sælge, blot man betaler en afgift til staten, så kan pengene altså godt bruges til andre kommunale formål – de 60 pct. eller de 40 pct., der er tilbage, kan altså godt bruges til andre kommunale formål.
Resten ryger så i statskassen.
Hvilke formål kan de så bruges til?
Erling Bonnesen (V), 2007-03-13:
Som spørgeren ganske rigtigt selv præciserer, handler de første ting om den lovpakke, der kommer i serviceeftersynet på et senere tidspunkt i året.
Den første del er for ikke at komme ind i ekspropriationslignende situationer, derfor mindsker man tilskyndelsen til at gå ud og sælge, som der har været begyndende tendenser til.
Men det forbyder ikke, at man fortsat kan gå ud og sælge sin kommunale vandforsyning, hvis man ejer den.
Så får det blot de konsekvenser, som lovforslaget indeholder, at så bliver der en reduktion i statstilskuddet.
Johs. Poulsen (RV), 2007-03-13:
Jeg må sige, at det Venstre, som jeg kender gennem mange år, er det svært at finde i det her lovforslag, som jo entydigt bygger på en politisk aftale, der først og fremmest handler om at centralisere et område, som hidtil har været decentralt styret, decentralt, demokratisk styret.
Det bliver nu afløst af en embedsmandscentralstyring, som skal placeres i Konkurrencestyrelsen, nogle embedsmænd, som ikke kan stille til demokratisk kontrol, noget, som burde ligge meget, meget fjernt fra Venstres tankegang.
Det, vi i dag behandler, er stoploven, som jo er første skridt på vej til det, vi så ser mere detaljeret til efteråret, som er den indholdsmæssige del.
Når hr. Erling Bonnesen nu i sin ordførertale siger, at det her forslag skal betyde, at kommunerne ikke sælger vandværker f.eks. til et andelsselskab eller lignende, mener hr. Erling Bonnesen så, at lovforslaget forhindrer det?
Eyvind Vesselbo (V), 2007-03-13:
Nu synes jeg, mystikken stiger, for hr. Johs. Poulsen siger, ligesom hr. Torben Hansen sagde på talerstolen, at man vil reducere med 40-50 pct., og at både CO2 og vedvarende energi skal lande på 50 pct.
Der skal være vedvarende energi, og reduktionen skal være 50 pct. CO2-udslip.
Så er det, jeg bare spørger: Hvordan stiller hr. Johs. Poulsen sig til Enhedslistens forslag til vedtagelse her, som jo netop foreslår de to ting, som hr. Johs. Poulsen står og foreslår fra talerstolen?
Er det sådan, at hr. Johs. Poulsen bare står og udtaler sig om, at det vil man godt gøre, men når det kommer til stykket, vil man ikke stemme for?
Nu vil jeg stille samme spørgsmål, som jeg stillede til hr. Torben Hansen: Hvorfor er det ikke med i det forslag til vedtagelse, som hr. Johs. Poulsen er med i?
Er det, fordi lakmusprøven ikke gælder med hensyn til, om hr. Johs. Poulsen vil stå ved det, der bliver sagt fra talerstolen?
Per Clausen (EL), 2007-03-13:
Man skal ikke forsømme en lejlighed til at tale godt om andre mennesker, det er jeg helt enig i.
Det er meget vigtigt at huske, og jeg bestræber mig på det, selv om det måske er lidt for sjældent, at der er anledning til det.
Men jeg vil alligevel gentage mit spørgsmål til hr. Johs. Poulsen: Er det sådan, at Det Radikale Venstre stadig har den ambition, at man skal op på et sted mellem 40 og 50 pct. af den energi, der produceres i 2025, som skal produceres fra vedvarende energikilder, eller er man under indtryk af regeringens lidt mere positive holdning også selv begyndt at bevæge sig den modsatte vej?
Jørn Dohrmann (DF), 2007-03-13:
Jeg mener helt klart, at det, regeringen fremlagde i Nairobi, er en ambitiøs plan for, hvad den ønsker på området, og når man vil afholde en klimakonference i 2009, er det set med mine øjne en ambitiøs indsats.
Men det er ikke det samme som at sige, at vi er vendt fuldstændig rundt på en tallerken og nu siger, at vi bakker det, regeringen gør, op.
Vi mener helt klart, at det ikke gør den store forskel, om den afholdes i Danmark, eller om den afholdes i Brasilien, eller hvor den nu bliver afholdt.
Det, der er vigtigt for os, er, at man når frem til nogle resultater på området, og at man får reduceret CO2-udslippet i verden.
Derfor mener vi, at når nogle lande tage teten, er det en ambitiøs indsats, og det er det, vi lægger mærke til.
Torben Hansen (S), 2007-03-13:
Det begynder altså at blive lidt underligt.
Jeg læste op fra en vedtagelse, som hr. Dohrmann er medforslagsstiller på, om at bakke op bag værtskabet i 2009, jeg spurgte, om hr. Dohrmann bakkede det op eller ej, og jeg får et, for at sige det mildt, yderst uklart svar.
Bakker hr. Dohrmann op om dansk værtskab i 2009, som hr. Dohrmann selv er medforslagsstiller på i dag, eller gør hr. Dohrmann det ikke?
Svaret er meget simpelt – ja eller nej?
Jørn Dohrmann (DF), 2007-03-13:
Det er jo klart, at Dansk Folkeparti gerne ser, at de møder bliver afholdt, for vi mener, det er vigtigt, at landene mødes og får diskuteret, hvad de kan gøre for at reducere CO2-udslippet.
Det er helt klart, at Dansk Folkeparti synes, det er godt, at der bliver afholdt de møder rundtomkring i verden.
Desuden vil jeg sige, at i bund og grund er det jo fuldstændig ligegyldigt, om brasilianerne skal flyve til Danmark, eller om danskerne skal flyve til Brasilien.
er jo enormt, og når 6.000 mennesker skal mødes og tale om de ting, kunne det set fra min stol godt gøres på andre måder, så vi som politikere selv kunne være med til at reducere CO2udslippet.
Men jeg forstår, at det ønsker hr. Torben Hansen ikke.
Torben Hansen (S), 2007-03-13:
Jeg kan forstå på hr. Dohrmanns udtalelser om værtskabet for 2009-konferencen, som jeg synes er en glimrende idé, at hr. Dohrmann faktisk er ligeglad med, hvor den bliver afholdt; det kan være i Danmark eller Brasilien eller et tredje sted.
Men hvis man læser den vedtagelse, som hr. Dohrmann er medforslagsstiller på, står der rent faktisk, at Folketinget opfordrer regeringen til at fortsætte den ambitiøse indsats, som også tilbuddet om dansk værtskab for klimakonferencen i 2009 understreger.
Nu synes jeg egentlig, hr. Dohrmann må finde ud af, hvad hr. Dohrmann vil på området.
Vil hr. Dohrmann bakke op om 2009, eller vil hr. Dohrmann bakke ud, havde jeg nær sagt?
Jørn Dohrmann (DF), 2007-03-13:
Vi står ved det, der står på papiret, altså at vi stadig skal gøre en ambitiøs indsats på området.
Det er jo klart, at Brasilien også kan klare opgaven, så det er ikke afgørende for os, om konferencen bliver afholdt i Danmark eller i Brasilien.
Men det er en ambitiøs indsats, når et land som Danmark siger: Jamen vi kommer med et tilbud til resten af verden.
Hvis der ikke er andre, der vil afholde den, vil vi gerne gøre det.
Vi har ikke været vilde med, at Danmark ligesom skal trænge sig foran nogle af de andre på området, men det er da ambitiøst af en regering at sige, at det er dens mål.