runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2008-06-11:
Jeg kunne spørge igen: Har Venstre fuldstændig sluppet ansvarligheden, når de i en tid, hvor de kan se, at vi kommer til at skære ned ude i kommunerne og have en historisk lav vækst i den offentlige sektor, bliver ved med at give skattelettelser?
Hvorfor giver man næste år 6 mia. kr. i skattelettelser, når man kunne lade være?
Man kunne lade være, og så kunne man i stedet for bruge pengene på bedre velfærd.
Det er så enkelt, men Venstre vælger at se bort fra den måde at gøre tingene på.
De elsker skattelettelser, det gør De Konservative også, og man er villig til at nedprioritere velfærden til fordel for skattelettelser.
Jeg synes, vi her på Christiansborg er nødt til at lytte til, hvad der bliver sagt ude i virkeligheden ude i kommunerne, og det, de siger til os, er, at de nok skal effektivisere, at de nok skal få mest muligt ud af borgernes penge og levere service til borgerne.
Men det er uacceptabelt for kommunerne, at vi har en finansminister, der, fordi han ikke har tænkt sig om for 8 måneder siden - eller fordi statsministeren ikke har tænkt sig om for 8 måneder siden - pludselig opfinder, at der skal effektiviseres nu, og at de penge skal tages fra kommunerne med det samme.
Tvangsanbringelser eller fjernelse af børn, som er så sårbare, er noget af det, de siger de skal spare på derude.
Er det rimeligt, at man tvinger dem til at gøre det på den måde, fordi man på forhånd tager en effektiviseringsgevinst uden at vide, om den overhovedet er der?
Peter Christensen (V), 2008-06-11:
Det er det, der undrer mig, når vi fører debatter herinde.
Altså, i januar måned - det er mindre end 6 måneder siden - fremlagde Socialdemokratiet en jobplan, eller en plan med overskriften jobplan, hvor man siger, at der kan frigøres 10-15 pct. ressourcer i den offentlige sektor.
Så går der 6 måneder, og så skal man høre på det svar.
Det betyder jo, at enten aner fru Helle Thorning-Schmidt ikke, hvad der foregår i hendes eget parti og har totalt mistet overblikket over, hvad det egentlig er, partiet mener, eller også er vi nået til en situation i dansk politik, hvor for 6 måneder siden var, da man var ung, og noget, man ikke kan huske længere.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2008-06-11:
Alt var jo glemt, det, der blev sagt under folketingsvalget, var pist væk forsvundet i dag.
Jeg tror slet ikke, kvalitetsreformen blev nævnt.
Men vi er da med på, at vi skal effektivisere i kommunerne, hvor det er nødvendigt.
Men forskellen på regeringen og det, Socialdemokraterne ville gøre, er, at vi ikke kunne drømme om blot at sige: Nu skal I effektivisere, og vi tager i øvrigt gevinsten.
Det er jo snyd.
Det er jo snyd, at man tager den gevinst og siger til kommunerne, at de ikke må bruge den selv.
Det er jo det, der er forskellen.
Regeringen spiller med lukkede kort, de siger ét og gør noget andet efter valget; det er det, der er forskellen på regeringen og Socialdemokraterne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-06-11:
Der er kommet to nyheder i dag.
Den ene stod statsministeren for, da han i sin tale sagde, at vi i starten af august får datoen for folkeafstemningen om forbeholdene - det er det retlige forbehold og forsvarsforbeholdet, der er tale om.
Den anden nyhed fik vi fra fru Helle Thorning-Schmidt her for lidt siden, da hun svarede fru Pia Kjærsgaard og sagde, at hvis man kan gennemføre et folketingsvalg på 3 uger, så kan man også gennemføre en folkeafstemning om forbeholdene på 3 uger.
Det synes jeg er utrolig tankevækkende, og jeg vil gerne her give fru Helle Thorning-Schmidt en anledning til at trække det udsagn tilbage og love den danske befolkning, at hvis japartierne sidder og planlægger folkeafstemning om forbeholdene - som de jo har gjort - så accepterer de også befolkningens berettigede krav om ordentlig tid til debat, før man stemmer.
Og det er altså ikke 3, 4 eller 5 uger; det er noget a la det, som den tidligere socialdemokratiske partiformand, statsminister Poul Nyrup Rasmussen, stod for, da han i 2000 udskrev folkeafstemning om euroen - da hed det 6 måneder.
Peter Christensen (V), 2008-06-11:
Det er faktuelt forkert, er jeg nødt til at sige til fru Helle Thorning-Schmidt, at det er en historisk lav vækst, vi ser ude i kommunerne.
Det er simpelt hen faktuelt forkert.
Kommunerne er en kæmpe; de står for at udmønte halvdelen af det samlede offentlige forbrug.
Hvis kommunerne nyser, bliver hele Danmark forkølet, derfor er vi også nødt til at lade en ansvarlig økonomisk politik indbefatte kommunerne.
Vores svar er også at sige, at når der nu er så mange ressourcer i kommunerne, kunne vi så frigøre nogle af dem til borgernær service?
Vi har fremlagt en plan; vi siger, det kan ske ved f.eks. at lave fællesindkøb.
Er fru Helle Thorning-Schmidt enig med os i, at man selvfølgelig kan flytte ressourcer fra det, man kan kalde kolde hænder, over til varme hænder - altså fra administration i kommunerne over til borgernær service?
Inger Støjberg (V), 2008-06-11:
Jeg tror egentlig ikke, at uenigheden er så stor, som fru Cekic forsøger at få det til at lyde som om.
Men lad mig lige slå en pæl igennem den der med skattelettelser til de rigeste.
Det er jo fuldstændig forkert.
De skattelettelser, der er givet i den her regerings tid, er givet til lav- og mellemindkomstgrupperne, og det er de, fordi det skal kunne betale sig at arbejde.
Sådan er det.
Så det kan vi i hvert fald hurtigt lige få lagt til side.
Nej, det skal da selvfølgelig ikke kun være flotte ord.
Det er jo også et spørgsmål om at respektere, at det her altså er en kommunal opgave.
Jeg er lige ved at sige: i særdeleshed, når det gælder anbragte børn.
For det er ulykkelige skæbner, vi ser rundtomkring.
Det kan jeg slet ikke være uenig med fru Cekic i.
Men når Fabrin siger, at der nok nu er 2.000 børn, der ikke bliver anbragt til næste år, fordi de kommunale budgetter er for stramme, så bliver man altså nødt til lige at set det i lyset af, at der pågår kommunale forhandlinger lige præcis i de her dage. Så lad os nu se det i det lys, og lad os så samarbejde i fremtiden bl.a. om barnets reform.
Jeg er helt uenig med fru Margrethe Vestager i de antagelser, hun her kommer med, og det er jeg, fordi når vi aftaler et kommunebudget med KL, altså Kommunernes Landsforening, synes jeg jo, at det er at tage et ansvar i kommunerne og sige: Ja, sådan et budget overholder vi.
Sidste år lavede vi en aftale med kommunerne, som gjorde, at der aldrig nogen sinde før har været så stort et råderum i kommunerne.
Der er et historisk højt råderum i kommunerne, både på anlægssiden og på driftssiden, og derfor må man jo sige, at så er det vel egentlig at tage et ansvar og sige, at det så også er et budget, som de overholder.
Da vi aftalte det med Kommunernes Landsforening, gik borgmestre på stribe ud og sagde, at det var den bedste aftale, de nogen sinde havde fået.
Nicolai Wammen kaldte det et velfærdsbudget.
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-11:
Nu ved jeg godt, at fru Inger Støjberg lige har haft en ordveksling med hr. Villy Søvndal, men det her handler faktisk ikke om penge, det her handler om fundamentet for vores kommunale selvstyre.
Det handler om regeringens totale vilkårlighed i indgreb på indgreb over for kommunernes mulighed for at tage ansvar og nu senest med et anlægsloft, der kom farende ned fra oven uden for den almindelige aftaleperiode.
Når man ser på de straffeforanstaltninger, som regeringen har givet sig selv, når man ser på den retorik, der bruges, om, at hvis finansministeren ikke kan styre, så står Dansk Folkeparti klar med en pumpgun, er det så Venstres vision for det kommunale selvstyre, Venstres vision for, hvordan folkevalgte med os ligeværdige politikere kan tage ansvar for skoler, børnehaver, ældrepleje og for at få det til at hænge sammen på en ordentlig måde?
Jeg synes, det er meget tankevækkende i en tid, hvor Venstre taler og taler om frihedsrettigheder og ansvar, at der er så lidt tilbage i vores kommuner.
Inger Støjberg (V), 2008-06-11:
Jamen når fru Margrethe Vestager siger, at det her ikke handler om penge, så er det jo et falsum, for fru Margrethe Vestager bruger selv udtrykket et anlægsloft.
Det handler jo om penge.
Vi indgik en aftale sidste år med kommunerne, der betød, at vi har et historisk højt niveau på anlægsområdet.
Er det så egentlig for meget forlangt, når man har et historisk højt niveau, at man også skal overholde den aftale?
Og det er jo det, der er problemet i de kommunale budgetter, nemlig at de er blevet sprængt.
Lige nu sidder kommunerne og er i gang med at lave en ny aftale med finansministeren, og det tror jeg da ikke bliver særlig nemt, men man kan bare sige, at en forudsætning for at indgå en aftale er, at den også bliver overholdt.
Det er det, kommunerne desværre ikke gjorde sidste år.
Så jeg vil bare sige, at det jo simpelt hen er et falsum, når fru Margrethe Vestager siger, at det her intet har med penge at gøre.
Det har stort set ikke andet.
Line Barfod (EL), 2008-06-11:
Statsministeren sagde i sin tale, at den danske økonomi er en af de stærkeste i Europa og den sundeste og stærkeste nogen sinde.
Når vi så samtidig oplever, at regeringen dikterer, at de offentligt ansatte ikke må få lønstigninger, der ligger ud over den af finansministeren fastsatte ramme, og at regeringen siger til kommuner og regioner, at de skal have en historisk lav vækst i den offentlige service, er det så bare, fordi regeringen er ond, eller er det, fordi Venstre er enig med beskæftigelsesministeren i det, han sagde i Børsen i 2004 om, at Venstre har en klar strategi for at skabe et nyt Danmark, en strategi, der går ud på, at det offentlige forbrug stort set ikke får lov til at stige, mens det private forbrug får lov til at buldre derudad, altså at Venstre ønsker at flytte mennesker fra det offentlige og over i det private, ønsker, at de ansatte flygter, ønsker, at patienterne flygter osv., ønsker, at det private skal stige voldsomt, og at det er derfor, man hverken vil sikre ordentlige løn- og arbejdsvilkår eller vil sikre en ordentlig velfærd?
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-11:
Fru Inger Støjberg gjorde meget ud af frihedsrettighederne og også en del ud af det personlige ansvar.
Derfor skurrer det noget i ørerne, når man ser på den linje, Venstre har lagt over for vores kommunale selvstyre.
Hvordan kan det være, at kommunerne og de mennesker, som jo også er folkevalgte ligesom os med et ansvar ligesom os, tilsyneladende er fuldstændig fritaget for at være i regeringens fokus, når det kommer til ansvar, politisk råderum og det at sørge for, at det, der sker i kommunerne, sker på en ordentlig måde?
Hvorfor er det altid sådan, at Venstres appetit på at styre kommunerne tilsyneladende ingen ende har?
Inger Støjberg (V), 2008-06-11:
Når vi taler om de her ting, er det jo vigtigt at fastslå, at regeringen - og Venstre og Konservative - altid har været meget ansvarlige, når det drejer sig om økonomi.
Jeg ved godt, at det måske er sådan et lidt ukendt stofområde for Enhedslisten, men ansvarlighed for økonomien er ualmindelig vigtig, og det er det selvfølgelig også i en tid som den, vi oplever lige nu, hvor de kommunale budgetter er sprængt, og hvor økonomien er på kogepunktet.
Hvis det var sådan, at vi bare buldrede derudad, ja, så ville økonomien køre i grøften, eller man ville komme ud over den afgrund, som vi så at en tidligere socialdemokratisk regering var tæt på.
Det er derfor, vi drejer af i tide, vi løfter foden en lillebitte smule fra speederen nu og siger, at selvfølgelig skal der ske investeringer i det offentlige og det gør der også; når vi afsætter 50 mia. kr. i en kvalitetsfond, så kommer der 50 mia. kr. over de 10 år, som vi har lovet, selvfølgelig gør der det - men det skal ske i et tempo, så økonomien kan absorbere det.
Og det tror jeg ærlig talt at selv fru Line Barfod skulle være glad for, for ellers kommer vi altså ud over afgrunden.
Line Barfod (EL), 2008-06-11:
Jeg kan godt forstå, at fru Inger Støjberg ikke vil svare på mit spørgsmål, for beskæftigelsesministeren har jo også været ude at sige, at hvis Venstre åbent fortalte vælgerne, hvad det er for en strategi, man har, og hvad det er for et samfund, man ønsker at skabe, så ville man næsten ikke få nogen opbakning i befolkningen.
Men jeg synes faktisk, at man burde være åben og ærlig om, hvad det er for et samfund, man ønsker at skabe.
Jeg synes, at Venstre burde sige ærligt til de mange, der strejker, at når man ikke vil tillade, at de får en ordentlig løn, ikke vil tillade, at de får ud over den ramme, som finansministeren har dikteret, så er det, fordi man ønsker, at de flygter over i det private i stedet for, så er det, fordi man ønsker, at patienterne i sundhedsvæsenet - de af dem, der har penge eller sundhedsforsikringer - kommer over i det private, så er det, fordi man ønsker, at der på børnehaveområdet bliver lavet mange flere private børnehaver osv.
Inger Støjberg (V), 2008-06-11:
Man må unægtelig sige, at verden ser anderledes ud set fra Enhedslistens gruppeværelse, end den gør fra alle andre gruppeværelser, tror jeg.
Først og fremmest synes jeg, det ville være rigtig godt, hvis også Enhedslisten ville påtage sig et ansvar for økonomien og ville sige åbent og ærligt, at økonomien er på kogepunktet.
Dernæst er det jo direkte forkert, når fru Line Barfod siger, at Venstre og regeringen ikke vil de offentligt ansatte det godt og ønsker, at alle skal flygte, tror jeg udtrykket var fra fru Line Barfod, over i den private sektor.
Det er noget værre pladder.
Vi har gennemført en kvalitetsreform, og vi opretter en kvalitetsfond med 50 mia. kr.
Hvis ikke det er at sætte den offentlige sektor i centrum, ved jeg simpelt hen ikke, hvad det er, for det er netop et spørgsmål om at få mere ud af de hænder, der er på arbejdsmarkedet, lette den daglige arbejdsgang og samtidig med det investere i offentlige bygninger.
Lad mig så lige sige om den danske model, at hvis der er nogen, der respekterer den danske model, netop det at man kan strejke, og at man selv må afgøre det parterne imellem, ja, så er det os, og derfor griber vi naturligvis ikke ind i den strejke, der løber lige nu.
Anders Samuelsen (NY), 2008-06-11:
Jeg vil godt starte med at sige, at Ny Alliance er glad for at være med i det forslag til vedtagelse, som er fremsat i dag.
Men en ting er den udenrigspolitiske dagsorden, en anden ting er den indenrigspolitiske.
Der synes jeg også der er behov for lidt klar tale.
Faktum er, at den borgerlige regerings aftryk på dagens Danmark efter 7 år fortoner sig.
Skatteindtægterne er steget på grund af højkonjunkturen, men alligevel har Danmark det højeste personlige skattetryk i verden.
Det er ikke godt nok.
Ingen andre steder i verden sætter den højeste marginalskat så tidligt ind, som den gør i Danmark.
Ingen andre steder er der 44 pct. af de fuldtidsbeskæftigede, der rammes af den.
Det er heller ikke godt nok.
Da VKO kom til, var der 742.000 på overførselsindkomst, i dag er der 710.000.
Man har kun flyttet 32.000 fra passiv til aktiv forsørgelse.
Det er heller ikke godt nok.
Aldrig har den offentlige sektor været så belastet af regler, mistillid og bureaukrati, som den er i dag.
Det er heller ikke godt nok.
Kort sagt kan man simpelt hen ikke se, at der har været en borgerlig-liberal regering i det her land i 7 år.
Vi står stadig væk med alt for mange på overførselsindkomst, vi har alt for høj skat på arbejde, og vi har alt for mange regler.
Hvad synes Venstres ordfører der skal gøres?
Inger Støjberg (V), 2008-06-11:
Først vil jeg sige, at vi jo har nedsat en skattekommission, som senest den 1. februar næste år vil komme med et bud på, hvordan man kan omlægge skatten, så vi får skatten på arbejde ned.
Jeg vil gerne sige ligeud, at det skal kunne betale sig at arbejde, og det er absolut en af de væsentligste forudsætninger for den skattekommission, der er nedsat.
Derfor venter jeg mig naturligvis meget af de forslag, der kommer fra Skattekommissionen.
Vi har lagt de forudsætninger ind, at skatten på arbejde skal ned, at boligværdiskatten skal fredes, og at der skal være en social afbalancering i de forslag, som kommer.
Men lad mig også understrege, at skattestoppet står fast nu, ligesom det vil stå fast, efter at Skattekommissionen er kommet med deres forslag.
Med hensyn til overførselsindkomster vil jeg sige, at vi aldrig nogen sinde har oplevet så lav en arbejdsløshed, som vi oplever lige nu, og derfor har vi også oplevet et kvantespring på det socialpolitiske område, for der er ikke noget bedre end at komme i arbejde.
Så vil jeg gerne komme tilbage til det andet efter næste korte bemærkning.
Anders Samuelsen (NY), 2008-06-11:
Jeg er desværre nødt til at sige, at vi ikke har oplevet et kvantespring på det her område, for når de faktuelle tal er, at der netto var 742.000 på overførselsindkomst, da regeringen kom til, og at der nu er 710.000, så taler vi om, at der netto er flyttet 32.000.
Det er ikke et socialpolitisk kvantespring.
Der er heller ikke ske et kvantespring, hvad angår skatten.
Når 30 pct. af de fuldtidsbeskæftigede HK'ere betaler topskat, når 40 pct. af de fuldtidsbeskæftigede i Dansk Metal betaler topskat, når 61 pct. af de fuldtidsbeskæftigede i folkeskolens organisation betaler topskat, når 87 pct. af medlemmerne af AKK betaler topskat, og når 92 pct. af ingeniørerne betaler topskat, så har man ikke gjort det godt nok som borgerlig-liberal regering.
Er ordføreren ikke enig i det?
Inger Støjberg (V), 2008-06-11:
Begrundelsen for forespørgslen er naturligvis den, at folketingsåret lakker mod enden, og jeg skal derfor bede statsministeren om at redegøre for den indenrigspolitiske og udenrigspolitiske situation.
Morten Bødskov (S), 2008-06-11:
Vi fik præsenteret en kvalitetsreform, som med statsministerens ord skulle være det 21. århundredes velfærdsmodel, og som efterfølgende af mange kommentatorer er blevet karakteriseret som en sand maveplasker.
Vi fik med den tidligere finansministers ord præsenteret 50 mia. kr. i en kvalitetsfond, som skulle være et megaløft i investeringerne i velfærden, som siden hen har vist sig ikke engang at være status quo i forhold til de investeringer, vi kender i dag.
Med forargelse i stemmen talte statsministeren på Venstres landsmøde om de uhumske toiletter i skolegården.
Nu skulle det være slut med, at børnene kom hjem med ondt i maven, fordi de ikke længere ville benytte sig af toiletterne.
Jeg står her med Politiken fra i går, hvor en meget, meget stor overskrift siger »Besparelser på vej i flere kommuner«.
I valgkampens sidste fase lovede Venstre og Konservative, at det ikke var nødvendigt, at kommunerne så at sige skulle genåbne deres budgetter for at finde besparelser i 2008.
Hvordan hænger det sammen med, at flere kommuner nu skærer ned på børneområdet, skærer ned på ældreområdet og skærer ned på den generelle velfærd for at få tingene til at hænge sammen, når regeringen inden valget lovede, at dette ikke var nødvendigt?
Inger Støjberg (V), 2008-06-11:
Det kunne jo også være SF'ere, der havde et lidt mere lyst syn på livet, end hr. Villy Søvndal har.
Når man spørger brugerne, så er de utrolig godt tilfredse.
Fire ud af fem siger: Ja, vi er rigtig godt tilfredse med den pasning og den stimulering, som vi oplever af vores børn i børnehaverne.
De ældre er meget godt tilfredse med den hjemmehjælp og pleje, de opnår, og ni ud af ti patienter på sygehusene siger, at de er rigtig godt tilfredse med den behandling, de har fået.
Det er fakta, og sådan er det, når man laver brugerundersøgelser, så er det bare et helt andet billede end det, hr. Villy Søvndal nu forsøger at tegne i dag.
Det er derfor, jeg bare vil opfordre hr. Villy Søvndal til at se lidt mere lyst på tilværelsen.
Det klæder selv en SF'er.
Hvis der er kommuner, der skal genåbne deres budgetter, er det jo, fordi de ikke har overholdt de budgetter, som de selv har lavet.
Det er jo det klare svar til hr. Morten Bødskov.
Vi har hævet niveauet med 45 mia. kr. i forhold til 2001, så der har aldrig nogen sinde været flere penge i den offentlige sektor.
Når hr. Morten Bødskov så spørger: Hvordan kan det være, at de må åbne budgetterne? er svaret, at det må de, fordi de ikke har overholdt de budgetter, som de selv har lagt.
Så enkelt er det.
Morten Bødskov (S), 2008-06-11:
De, der sidder og lytter til den her debat, må jo være et stort spørgsmålstegn.
Altså, man har en regering, som har lovet mere og bedre velfærd til alle, man har lovet en kvalitetsreform, som bliver kaldt en maveplasker, man har lovet et megaløft i investeringerne.
Patienterne ligger stadig på gangene, toiletterne i skolegården er stadig møgbeskidte, og der bliver skåret ned på investeringerne i vores folkeskole.
De her tre områder var centrale i debatten.
De, der sidder og lytter på det her, må undre sig over, at Venstres ordfører bare så at sige pander det ned med at sige, at det er, fordi kommunerne ikke har orden i økonomien.
Hvordan synes man selv, det går med den her berømte kvalitetsreform?
Hvis man læser Børsen fra i går, aner næsten 80 pct. af befolkningen ikke, hvad den her kvalitetsreform går ud på.
Halvdelen af befolkningen mener, at regeringen er hovedårsagen til, at kommunerne lige i øjeblikket har svært ved at få økonomien til at hænge sammen.
Det var det, jeg gerne ville have Venstres ordførers svar på, og som jeg spurgte om lige før: Hvordan synes man, det går med den her kvalitetsreform, som skulle være et megaløft, og som skulle være det 21. århundredes velfærdsmodel, når 80 pct. af befolkningen ikke har noget kendskab til indholdet af den?
Inger Støjberg (V), 2008-06-11:
Jeg synes faktisk, det går ret godt.
Og jeg vil gerne for lige at vende tilbage til det med de kommunale budgetter sige til hr. Morten Bødskov, at man genåbner et budget, fordi man ikke har overholdt det.
Jeg tror ikke, at hr. Morten Bødskov - selv med en særlig socialdemokratisk regnestok - kan få sig selv til at sige, at der ikke er mange flere penge, nemlig 45 mia. kr. ekstra, ude i de offentlige budgetter nu i forhold til 2001.
Det har vi også på anlægssiden.
Lad mig så bare lige understrege, at der, da regeringen indgik den økonomiske aftale med kommunerne sidste år, jo ingen ende var på, hvor tilfreds man var fra kommunalt hold.
Altså, hr. Nicolai Wammen, borgmester i Århus Kommune, kaldte det for et velfærdsbudget, en velfærdaftale, man havde lavet, simpelt hen fordi der var så mange penge som aldrig før.
Når man så nu begynder at genåbne sine budgetter, må det simpelt hen være, fordi man har brudt den aftale, som man selv har indgået.
Til kvalitetsreformen: Jamen det tager tid at implementere så stor en reform, men det skal nok komme, og vi har rigtig godt fat. Noget af det første, vi tager hånd om, er at indføre ny teknologi i kommuner og institutioner, og det vil være arbejdsbesparende rundtomkring.
Villy Søvndal (SF), 2008-06-11:
Det var en meget tilbageskuende tale, statsministeren holdt.
Jeg vil spørge fru Inger Støjberg, om det også slog fru Inger Støjberg, hvor meget der var rettet bagud, og hvor fantastisk lidt der var rettet fremad.
Så er der et enkelt citat fra fru Inger Støjberg.
Jeg bed meget mærke i, at fru Inger Støjberg sagde: Vi vil ikke selv give regeringen karakter.
Det er jo at være bly - sådan ikke selv at ville.
Fru Inger Støjberg sagde så videre: Det er vælgernes opgave at give regeringen karakter; de gjorde det i går i Dagbladet Børsen, de gjorde det ved at dømme regeringens velfærdsinitiativer helt ude i en stort opsat artikel.
Er fru Inger Støjberg stadig væk enig i, at det er vælgernes opfattelse, der er den rigtige, når man skal vurdere?