runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Borst Hansen (RV), 2015-05-22:
Radikale Venstre mener, at det er vigtigt, at vi i Danmark har et sprogligt og kulturelt fællesskab.
Men det er ikke det samme, som at indvandring, hvad enten det er i form af flygtninge eller arbejdskraft, nødvendigvis udfordrer det sproglige og kulturelle fællesskab.
De mennesker, der kommer hertil, skal lære dansk.
De mennesker, der kommer hertil, skal overholde landets love.
De har eller får i hvert fald de samme rettigheder og pligter, som både hr. Martin Henriksen og jeg har.
Det er bl.a. derfor, at vi i regeringen sammen med Socialdemokraterne har stået i spidsen for et integrationsoplæg, som udtrykker et ønske om, at man som udlænding, med det samme man kommer hertil, kommer ud på arbejdsmarkedet, fordi vi tror, at det er den bedste måde at integrere nye medborgere på.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-22:
Tak for den korte og præcise ordførertale.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Radikale Venstre og ordføreren, fru Marlene Borst Hansen, om Radikale Venstre mener, at det er en styrke for Danmark, at vi har et sprogligt og kulturelt fællesskab med hinanden.
Og hvis Radikale Venstre mener, at det er en styrke for Danmark, hvor mange mennesker mener Radikale Venstre så Danmark kan håndtere år for år?
Der kommer rigtig mange mennesker til Danmark, det sætter sammenhængskraften under pres, og hvis ikke man ønsker at støtte det her forslag, må man jo komme med nogle andre bud på, hvordan man så kan regulere tilstrømningen på en mere effektiv måde, medmindre man er villig til at sige, at vi skal kaste det sproglige og kulturelle fællesskab, som vi har med hinanden i Danmark, ud i havet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-05-22:
Lad os lige starte med at slå fast, at over 90 pct. af de mennesker i verden, der er på flugt, er internt fordrevne eller lever i nærområderne.
Så alt det der pjat med, at nærområderne ikke tager ansvar, giver simpelt hen ikke mening.
Langt de fleste flygtninge lever som sagt som internt fordrevne i krigsplagede lande eller i nærområderne.
F.eks. har Jordan taget over en million flygtninge, og det har Tyrkiet også.
Så siger hr. Martin Henriksen, at der er lande i verden, der ikke tager imod flygtninge.
Nogle af dem er ikke i stand til at tage opgaven på sig, men andre er, og ja, der skal vi da i den grad gennem FN og EU og alt, hvad der ellers findes, forsøge at få disse lande til at tage ansvaret på sig.
Men det bliver en børnehaveargumentation, hr. Martin Henriksen, hvis man siger: Hvis de andre ikke gider, så gider vi heller ikke.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-05-22:
Vi står i den situation, at der ikke har været flere flygtninge på noget tidspunkt siden anden verdenskrig.
Det kræver, at verden hjælper, og det kræver, at Danmark påtager sig sit internationale medansvar.
Det er en menneskelig forpligtelse at hjælpe folk i nød.
Det mest humanistiske svar vil jo være at hjælpe så mange som muligt.
Det er derfor, vi i Liberal Alliance har foreslået, at Danmark i langt større grad hjælper flygtninge i nærområder i stedet for at tage imod få udvalgte her i Danmark.
Ved at hjælpe flygtningene i nærområderne kan vi hjælpe mange, mange flere for de samme penge, som vi i dag hjælper færre for.
Der er mange grunde til, at folk flygter.
Det kan være krig, det kan være personlig forfølgelse, det kan også være noget så simpelt som håbet om en bedre fremtid i et økonomisk bedre stillet land.
Men der er selvfølgelig grænser for, hvor mange mennesker der kan bo i Danmark, især i et system, hvor der ikke er krav om selvforsørgelse.
Vi skal også være ærlige over for hinanden og sige, at gruppen af asylmodtagere er sværere at integrere end gruppen af indvandrere og gruppen af familiesammenførte.
Det siger statistikken ganske tydeligt.
Herom kan der ikke herske nogen tvivl.
Vi skal også sørge for, at de flygtninge, der så får asyl heroppe, ikke gøres til ofre for socialstaten, ved at man klientgør mennesker, der faktisk er i stand til at tage vare på sig selv fra dag et.
Det er der desværre alt for mange historier om.
For nylig mødte jeg en ung mand, som var flygtning fra Irak og havde fået opholdstilladelse, og han fortalte, at da familien for, jeg tror det var en 10 år siden, havde fået opholdstilladelse her i Danmark og skulle integreres, havde de fået besøg af en velmenende dame fra kommunen, der forklarede dem, hvordan både en vaskemaskine og et køleskab fungerede.
Som han fortalte, nænnede hans søde mor ikke at fortælle damen fra kommunen, at i Bagdad havde de faktisk haft et køleskab, der kunne lave isterninger, og ikke sådan et simpelt et, som de havde her i Danmark, for de havde desværre ikke råd til at købe et ordentligt køleskab, da de kom hertil.
Men alligevel mente integrationsmedarbejderen, at hun skulle oplyse familien om, at det var et sted, hvor man opbevarede mad, så det ikke blev dårligt.
Man klientgør altså folk alt for meget.
Martin Geertsen (V), 2015-05-22:
Se, der skal ikke herske nogen tvivl om, at Venstre også ønsker en ny retning i udlændingepolitikken.
Vi har fremlagt en række konkrete udspil både på det udlændingepolitiske område isoleret, når det handler om arbejdskraft, og også, når det handler om integration.
Der er jo sådan set to ting, der regulerer tilstrømningen til Danmark: Den ene del er de asylregler, vi har, og som vi for mit partis vedkommende støtter op om skal være inden for rammerne af de internationale konventioner, vi har.
Og den anden del, som regulerer tilstrømningen til Danmark, handler om, hvad det er for nogle ikke mindst økonomiske vilkår, vi giver.
Forslaget går i al sin enkelhed ud på at gøre op med den praksis, at det offentlige skal dække de rejseomkostninger, der er forbundet med familiesammenføring.
Jeg synes sådan set, at det er et fornuftigt forslag.
Jeg har lidt svært ved at se det rimelige i, at det offentlige skal betale for, at man kan flyve sin familie til Danmark.
Men jeg må også indrømme, at forslaget her, hvis det bliver implementeret, har nogle særdeles begrænsede provenugevinster, da der jo er tale om et forholdsvis beskedent beløb, som vi årligt bruger på transport.
Vores opfattelse er den, at ønsker man familiesammenføring til Danmark, ja, så er det altså et privat anliggende.
På den baggrund kan vi støtte forslaget.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-22:
Jeg tror i virkeligheden, det er så enkelt, at hvis det var den besked, vi gav vores flygtninge, ville de ikke have mulighed for at få deres familie hertil.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-22:
Tak for det.
Man bliver ligefrem modtaget i lufthavnen, og der bliver sørget for, at man bliver fulgt hen til den rigtige gate osv., hvis man skal flyve videre i indenrigsfart.
Så jeg synes, man er meget, meget nænsom i forhold til at sørge for, at de her mennesker kommer til Danmark.
Og jeg kan simpelt hen ikke ud fra en rimelighedsbetragtning forstå, at det danske samfund skal betale for flybilletten.
Det går simpelt hen ud over min fatteevne.
Hvad er det urimelige i, at man siger: Hvis I henter familien til Danmark – og så kan vi diskutere, hvordan man kan gøre det – betaler I selv for det?
Mette Frederiksen (S), 2015-05-22:
Tak for det.
Den ordning, vi skal i gang med at diskutere, har eksisteret i over 25 år under skiftende regeringer, og den indebærer, at staten betaler for transporten til Danmark for familiesammenførte til flygtninge her i landet.
Det er Den Internationale Organisation for Migration og Dansk Flygtningehjælp, der står for transporten og modtager betalingen, som dækker familiemedlemmers transport til Danmark og frem til opholdskommunen.
Jeg forstår det sådan, at forslagsstilleren ønsker, at ordningen afskaffes.
Som jeg sagde under det sidste punkt, er det regeringens holdning, at vi skal føre en udlændingepolitik, herunder på familiesammenføringsområdet, som er balanceret og ordentlig.
Især over for flygtninge har vi et særligt ansvar, fordi det jo så tydeligt er en gruppe, der har behov for beskyttelse.
Den ordning, vi diskuterer, er begrænset til at omfatte transporten af familiesammenførte til netop flygtninge og ikke andre udlændinge.
Det vil sige, at ordningen alene vedrører en gruppe, der har behov for beskyttelse, og som på grund af flugten er blevet adskilt fra deres familier.
Ordningen giver derimod ikke andre udlændinge end flygtninge ret til at få dækket transportudgifter ved familiesammenføring, og derfor kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Ole Hækkerup (S), 2015-05-22:
Tak, hr. formand.
Som det allerede er fremgået, ønsker Dansk Folkeparti med det her forslag at fjerne nogle af de udgifter, der er ved rejse i forbindelse med familiesammenføring.
Det, at den danske stat på den måde bidrager til, kan man sige, at opfylde en rettighed, som personer har fået i medfør af den danske lovgivning, har, som jeg også tror ministeren allerede understregede, eksisteret i over 25 år, dvs. under en lang række forskellige og skiftende flertal og under en lang række forskellige og skiftende regeringer. Jeg tror, at årsagen til, at man har opretholdt det i så mange år, i virkeligheden er helt snusfornuftig.
De mennesker, det handler om, har fået denne ret tilkendt af den danske stat.
Der kan vi så diskutere, om de skulle have den, hvor mange der skulle have den, og hvornår og hvordan osv., men de har fået tilkendt den ret af den danske stat, og hvis man afskaffede den, tror jeg, at de mennesker ville forsøge at skaffe pengene på alle mulige andre tænkelige og utænkelige måder.
Og hvis de gør det, tror jeg ikke, det vil være særlig nemt at få det til at fungere bagefter for de mennesker, det her handler om.
Jeg tror simpelt hen, at folk i den situation ville forsøge at få inddrevet pengene alle mulige steder fra eller låne dem på det sorte marked, eller hvad det kan være.
Det tror jeg simpelt hen, fordi jeg formentlig selv ville gøre det, hvis jeg var i en tilsvarende situation.
Dermed tror jeg i virkeligheden også, at det kommer til at være mere skadeligt end gavnligt.
Det siger jeg også med henvisning til det, som allerede hr. Martin Geertsen fremførte, nemlig spørgsmålet om, hvor stort provenuet er.
Så på den baggrund kan Socialdemokraterne ikke støtte forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-22:
Men det her er jo ikke i strid med grundloven – det ved jeg slet ikke hvor den konservative ordfører har fra; det ved jeg simpelt hen ikke.
Jeg vil i øvrigt sige, at hvis man ønsker at værne om de danske værdier og ønsker at bevare Danmark som et sprogligt og kulturelt fællesskab, som jeg også havde et spørgsmål om til den radikale ordfører, så bliver man jo nødt til at gøre noget andet end bare at snakke om det – det er det, man bliver nødt til.
Og hvis Det Konservative Folkeparti ikke ønsker at støtte Dansk Folkepartis beslutningsforslag, hvilket er fair nok, så vil jeg opfordre til, at man fremlægger nogle andre konkrete forslag til, hvordan vi så rent faktisk begrænser tilstrømningen til Danmark.
Det eneste, jeg har set fra Det Konservative Folkeparti, når det handler om substansen, er, at der er en folketingskandidat fra Det Konservative Folkeparti, hr. Naser Khader, der har sagt, at flygtningestrømmen til Danmark er på et fornuftigt niveau, og så har man i øvrigt et forslag om at sænke en række beløbsgrænser, sådan at den ikkevestlige indvandring til Danmark bliver endnu større.
Så man har faktisk leveret nogle forslag, som trækker i den modsatte retning.
Men hvis man ønsker at værne om Danmark som en sproglig og kulturel enhed, skulle man jo fremlægge nogle forslag, som strammer op.
Mai Mercado (KF), 2015-05-22:
Jamen der skal da ikke herske nogen tvivl om, at Det Konservative Folkeparti også ønsker at værne om de danske værdier.
Det har Dansk Folkeparti jo overhovedet ikke patent på.
Men jeg undrer mig bare over karakteren af de forslag, man fremsætter, for hvis man nu fremsatte forslag om at ændre grundloven eller ændre konventionerne, kunne vi jo have en reel debat, men de forslag, som Dansk Folkeparti fremsætter, bliver symbolpolitik frem for egentlig at skabe en reel debat, hvor vi rent faktisk kunne flytte noget.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-22:
Jamen det er jo, fordi vi sætter vores forpligtelser over for det danske folk højere – det er ganske enkelt derfor.
Det er selvfølgelig lidt naivt, det medgiver jeg, men når vi hører, hvordan de andre partier udtrykker sig i den offentlige debat, kunne vi godt få det indtryk, at de faktisk ønskede at begrænse tilstrømningen til Danmark, også Det Konservative Folkeparti.
Og så tænker vi nogle gange: Jamen så må vi se, hvordan vi kan bevæge os fremad; så må vi jo sikre, at der rent faktisk også sker noget, sådan at det ikke kun er snak det hele, men at der også kommer noget handling.
Hvis det er sådan, at man ikke mener, at Dansk Folkepartis forslag kan gennemføres, fordi man mener, de internationale konventioner er vigtigere end forpligtelserne over for det danske folk, synes jeg, man skal komme med andre bud på, hvordan man så kan stramme op – konkrete bud, som man kan lægge frem i Folketingssalen, så vi kan tage udgangspunkt i det.
Mai Mercado (KF), 2015-05-22:
Jeg undrer mig egentlig lidt i forhold til det her forslag i dag og det, vi havde i går, for i går diskuterede vi, om et forslag var grundlovsstridigt, og i dag diskuterer vi så, om forslaget her er konventionsstridigt.
Så vil jeg egentlig bare spørge: Når nu Dansk Folkeparti godt ved, at der er partier i Folketingssalen, som lægger meget vægt på, at de internationale forpligtelser, man har påtaget sig, både i form af konventioner og også i forhold til vores grundlov, skal vi overholde – om ikke andet skal vi i hvert fald forandre grundloven, hvis man ønsker det, eller udtræde af konventionerne –
hvorfor fremsætter Dansk Folkeparti så de forslag, som man ved at man er det eneste parti der støtter op om, fordi de andre partier synes, at de internationale forpligtelser er så vigtige, og at vores grundlov er så vigtig?
Mai Mercado (KF), 2015-05-22:
Dansk Folkeparti har fremsat forslag om, at flygtninge, som søger familiesammenføring, først kan få det, når det er, at de har fået permanent ophold i Danmark, og det vil sige, at de altså skal have været her i mindst 5 år.
Lad mig bare sige, at i Det Konservative Folkeparti er vi først og fremmest interesserede i at begrænse antallet, som kommer hertil, og den mest vidtrækkende grund til, at vi afviser forslaget, er, at vi er bekymrede for, om forslaget er konventionsstridigt.
For os er det vigtigt, at vi lever op til de konventioner, vi har forpligtet os til, eller i det mindste forsøger at ændre dem; det bakker vi gerne op om.
Men som selve forslaget ligger her, kan vi altså ikke støtte det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-05-26:
Ja, så har vi, som vi har sagt ganske klart, tænkt os at forbedre vilkårene for generationsskifter i familieejede virksomheder.
For det er vigtigt, at et generationsskifte kan foregå under ordentlige vilkår og på en måde, så man ikke dræner virksomheden for kapital.
For hvis man ikke får forbedret vilkårene, er der altså en risiko for, at et generationsskifte kan dræne en virksomhed for kapital og dermed hæmme dens udvikling og dermed også hæmme væksten i Danmark.
Så der er entydigt brug for – og det er det, Venstre har meldt klart ud – at vi forbedrer vilkårene, og at vi ikke forringer dem, som regeringen gør.
Annette Lind (S), 2015-05-26:
Tak skal du have.
Socialdemokraternes skatteordfører, Astrid Krag, kunne ikke nå tilbage, så jeg blev lige bedt om at blive i salen og læse ordførertalen op.
I februar i år blev formueskattekursen ophævet for at lukke et skattehul, som det ville være uansvarligt ikke at lukke.
Det sikrede en retfærdig og en ens værdiansættelse i forbindelse med arv og gaver, og at alle skatteydere bliver langt mere ensartet og retfærdigt beskattet af de reelle værdier, når der sker generationsskifte.
Forslagsstillerne har åbenbart en anden opfattelse af skattehuller, for med det beslutningsforslag, vi behandler nu, vil Det Konservative Folkeparti genindføre formueskattekursen og altså åbne skattehullet igen.
Der var tre grunde til, at vi ophævede formueskattekursen.
For det første havde det vist sig, at der var en mulighed for at undgå avancebeskatning i Danmark, hvis den, der modtog opgaven, boede i udlandet.
For det andet var det med formueskattekursen muligt at værdiansætte unoterede aktier til værdier, der lå langt fra handelsværdien.
For det tredje medførte formueskattekursen, at skatteborgerne blev forskelsbehandlet, fordi virksomheder med store immaterielle aktiver kunne få store skattemæssige rabatter, som andre virksomheder ikke kunne få.
Bo- og gaveafgiften kunne altså blive vidt forskellig for to virksomheder med samme værdi.
Alle de skævheder er blevet fjernet, fordi formueskattekursen er blevet ophævet, og det er vi sådan set rigtig godt tilfredse med.
At vi har ophævet formueskattekursen, påvirker jo på ingen måder det faktum, at der fortsat er ret gunstige regler for, hvis man vælger at overdrage sin virksomhed til et familiemedlem.
For familiemedlemmer er bo- og arveafgiften 15 pct., og man kan få henstand med betalingen i indtil 15 år.
Vælger man at overdrage sin virksomhed til et familiemedlem, kan man også bruge reglerne om skattemæssig succession, sådan at man kan udskyde avancebeskatningen til et eventuelt senere salg af virksomheden.
Så har vi også med Vækstplan DK, hvor forslagsstillerne jo også er med, afsat 300 mio. kr. til en successionsordning for erhvervsdrivende fonde.
Vi har netop præsenteret en konkret successionsmodel for fondene, hvor vi har afsat 60 mio. kr. oven i den oprindelige ramme, og det er da ganske favorabelt.
Så alt i alt er der temmelig fornuftige vilkår for familieejede virksomheder, der vælger et generationsskifte, og vi finder det på ingen måder rimeligt at genåbne lukkede skattehuller.
Så Socialdemokraterne kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-26:
Man kan jo godt nogle gange undre sig over DF.
Det kan i hvert fald være lidt svært at vide, hvor partiet placerer sig henne.
Altså, jeg havde jo f.eks. ikke troet, at DF i en diskussion om ensretning af skatteregler, ville placere sig til højre for Konservative, altså i et spørgsmål om, at den lille mand, der måske har en maskinfabrik, skal betale meget mere i skat end en kæmpe multinational virksomhed, som måske hovedsagelig får sin indtjening fra immaterielle rettigheder.
Men sådan kan man jo tit blive overrasket over DF.
Så bare for at blive lidt klogere: Mener DF's ordfører, at det er i orden, at en person, der har en mindre maskinfabrik, skal betale mere i skat end en stor multinational virksomhed?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-26:
Nu er status quo jo, som det er.
Men lad os sige, at valget er udskrevet, og at Venstre – gud forbyde det – får regeringsmagten, og så spørger jeg: Hvad vil man så gøre?
Det er bare, for at de mennesker, der eventuelt ser med her, kan være helt sikre på, hvad Venstre så har til hensigt at gøre, hvis man sidder på skatteministerposten.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-05-26:
Det, jeg har sagt her i dag, er, at vi støtter forslaget, for vi mener, at det tilbageskridt, som regeringen har lavet, er en fejl.
Det kommer til at koste arbejdspladser, og det kommer til at koste investeringer, så lad os starte med at lade være med at gå et skridt i den forkerte retning, og det løser det her beslutningsforslag.
Så har vi jo også meldt klart ud, at vi mener, at der er brug for at forbedre vilkårene, og det er jeg selvfølgelig ked af at vi ikke har kunnet nå til enighed med regeringen om, så de penge ligger udisponerede hen.
Men vi har fra Venstres side meget klart sagt, at vi ønsker at forbedre vilkårene, og et første skridt for at forbedre dem er jo selvfølgelig at lade være med at tage et skridt i den forkerte retning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-26:
Jeg vil bare gerne spørge Venstres ordfører, om Venstres holdning er klar på det her område.
For så vidt jeg kunne læse i Børsen, har Venstre ikke gjort op med sig selv, hvad man vil gøre i det tilfælde, at man efter en valgkamp får regeringsmagten.
Skal jeg bare tage ordførerens tale i dag som et udtryk for, at det har man i Venstre gjort op med sig selv?
Benny Engelbrecht (S), 2015-05-26:
Hvis det havde været sådan, at jeg var den mindste smule i tvivl om, om Folketinget mente, at den lov, som gjaldt på området, fortsat skulle være gældende, så er det klart, at det havde været naturligt at indkalde Folketingets partier.
Så må jeg bare sige igen, at opfattelsen af, at det her skulle være en gammel sag, kan jeg simpelt hen ikke få til at stemme.
For i januar 2015 kom der en kendelse i Skatterådet, som klart tydede på en ny tilgang til det her, og det er netop på grund af the early warning, der er kommet fra SKAT, at det her tiltag er taget, som jeg klart har redegjort for.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-05-26:
Jamen det synes jeg da er flot.
En hamstring efter 33 år!
Altså, mig bekendt er det jo, som sagt også tidligere, sådan, at den har været gældende siden 1982.
Men nok om det.
Jeg vil gerne fastholde ministeren på det her med processen.
Ministeren siger, at man ikke kan gøre det, fordi det så kan medføre andre uheldige konsekvenser.
Men det ændrer vel ikke på, at hvis ministeren ville, kunne han have inviteret eksempelvis skatteordførerne til et orienteringsmøde om den her problemstilling, inden man lidt over midnat begyndte at sende de her bekendtgørelser ud.
Kan jeg forstå det som værende korrekt?
Benny Engelbrecht (S), 2015-05-26:
Det er en administrativ beslutning som en konsekvens af, at lovgivning og cirkulære gerne skal hænge sammen, hvad jeg også har redegjort for.
Hvis man ønsker at genindføre formueskattekursen, vil det i givet fald forudsætte, at man laver den gældende lov om, og derfor harmonerer det jo sådan set ganske fint.
Det er også klart, at hvis man havde valgt at lave en lang proces – den havde formodentlig ikke engang behøvet at være forfærdelig lang – i forhold til offentlighed om denne ændring, så ville der have kunnet ske en hamstring, hvilket jeg også har redegjort for.
Og derfor var man nødt til at gøre det med øjeblikkelig virkning fra det tidspunkt, hvor det blev offentliggjort.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-26:
Det er ikke præmissen.
Præmissen handler om, at vi med det her beslutningsforslag ville rulle noget tilbage, som er rigtig fornuftigt, nemlig at sikre en ligestilling, når det handler om skat.
Det er det, der er præmissen.
Det kan godt være, at DF's ordfører føler, at det er lidt ubehageligt at skulle stå heroppe og være på de store multinationale virksomheders side i stedet for at støtte dem, som håndterer helt almindelige fysiske varer og derfor i visse tilfælde ville skulle betale tæt på 0 kr. i skat.
Derfor bliver jeg bare nødt til at spørge DF's ordfører igen: Er det rimeligt, at en mand, der ejer en mindre maskinfabrik og har en eller to ansatte, skal betale mere i skat end en stor multinational virksomhed, som har sine værdier i f.eks. patenter og varemærker?
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-05-26:
Tak, hr. formand.
Jeg vil egentlig gerne diskutere lidt proces med skatteministeren.
For som tidligere ordførere har sagt, var det jo lidt af en overraskelse, at man der sådan lige omkring midnat fandt på at fremsende den her meddelelse om, at man ville ophæve punkterne 17 og 18 i cirkulære 185 om formueskattekursen.
Vil ministeren prøve at redegøre for, hvor meget ministeren har gjort for at involvere Folketingets partier i en fælles forståelse af det, som skatteministeren valgte at gøre?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-26:
Det er hamrende urimeligt, og det er amoralsk, hører vi De Konservatives ordfører sige.
Men er det ikke urimeligt og amoralsk at sætte nogle virksomheder, hvor måske den eneste forskel på, hvad de laver, er, at nogle har immaterielle rettigheder, og andre handler med noget andet, i så forskelligartet en situation, at nogle betaler 10 pct., og andre måske betaler stort set ingenting i skat?
Er det ikke urimeligt?
Er det ikke amoralsk?