runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2008-06-03:
Det gør jeg da helt sikkert.
Men jeg synes bare, det er vigtigt, at man lige venter og hører, hvad de egentlig når frem til.
Derfor vil jeg heller ikke komme med nogen forslag lige her og nu.
Jeg vil vente og se, hvad de egentlig kommer med af viden på det her område.
Hvad når lejerne og ejerne frem til i enighed?
Jeg synes egentlig, at det mest optimale, vi kan gøre, er at sikre, at lejerne bliver hørt, og at ejerne bliver hørt.
Hvis de kan nå til enighed om, hvordan vi skal gribe visse ting an, så synes jeg egentlig, at det er det mest optimale, i stedet for at vi kommer med et forslag, der bare lægger endnu mere bureaukrati og endnu mere papirarbejde ud til kommunerne.
Og det er et marked, der ellers er opstået, fordi vi mangler fleksibilitet på boligmarkedet.
Det bliver fuldstændig ufleksibelt.
Hvordan skal det så løses?
Det er bedre, at vi får løst det her på en måde, der er konstruktiv, og som også kan afhjælpe det fremover.
Yildiz Akdogan (S), 2008-06-03:
Med dette lovforslag ønsker Socialdemokratiet to ting.
Den ene er at lukke et hul i loven, og den andet er at beskytte lejerne mod misbrug i forbindelse med den såkaldte stråmandsudlejning.
De senere år har der i vores største byer været en stærk vækst i en særlig konstruktion, der bruges til at omgå boligreguleringslovens bestemmelser om huslejens størrelse og sikring af andre lejerrettigheder.
Omgåelsen sker ved, at boligen udlejes, ikke direkte til lejeren, men derimod til en stråmand i form af en offentlig eller en privat virksomhed, som videreudlejer den til en anden beboer.
Der bliver hermed tale om en udlejning efter erhvervslejelovens regler til denne virksomheds mellemmand.
Selv om lejeren reelt har mulighed for at klage til huslejenævnet, tør lejeren det ikke.
Man vil jo nødig køre en sag mod et familiemedlem eller mod sin arbejdsgiver.
Dertil kommer det tidsbegrænsede perspektiv i lejeforholdet, som også kan hæmme lejere i det at klage.
Lejeren er i bogstaveligste forstand bundet på hænder og fødder. Set i lyset af boligsituationen i storbyerne er det ikke utænkeligt, at nogle ønsker at spekulere i situationen.
Men når det er sagt, er det naturligvis ikke hensigtsmæssigt, at sætte alle i én bås.
Vi ved, at Danmark er en del af et globalt marked, og de danske virksomheder og forskningsinstitutioner skal naturligvis have muligheden for at rekruttere udenlandsk arbejdskraft.
Og de danske virksomheder, både i den offentlige og private sektor, skal have mulighed for at tilbyde f.eks. deres udenlandske ansatte lejligheder i kortere eller længere tid.
Det er vigtigt, at vi indretter det sådan, at ordningen ikke kan misbruges.
Men det bliver den.
Flere tv-udsendelser, senest Danmarks Radios Kontant, dokumenterede, at der er firmaer, der systematisk snyder deres lejere via stråmandsaftaler.
Vi står derfor i en situation, hvor manglende lovgivning har vist sig at have direkte forringende effekt for mange borgere.
Værst går det ud over de større byer.
Især lider hovedstaden under, at boliger, der lejes på denne måde, fjernes fra boligmarkedet og ikke er billige boliger.
Vi kan ikke passivt se til, at flere lejligheder udlejes via stråmænd til urimelige priser.
Løsningen er ikke et forbud, men absolut en bedre regulering af situationen.
Derfor foreslår vi, at boliger kun lejes ud til fysiske personer, således at de får mulighed for at klage over huslejens størrelse.
Dermed bliver det uden kommunalbestyrelsens samtykke ulovligt at udleje boliger til offentlige og private virksomheder.
Men det skal understreges, at det fortsat vil være muligt for kommunalbestyrelsen at give samtykke til dispensationer fra bestemmelsen til legale formål.
Forslagsstillerne ønsker således, at det fortsat skal være muligt at leje boliger ud til f.eks. byfornyelsesselskaber, forskere, der skal opholde sig i landet i kortere tid, boligsociale formål, Dansk Flygtningehjælp eller lignende.
Vi håber, at man vil støtte forslaget.
Anita Knakkergaard (DF), 2008-06-03:
Jeg vil gerne spørge ordføreren fra Socialdemokratiet: Når man nu mener, at det haster så meget at få lukket det hul, Socialdemokratiet mener der er, hvordan kan det være, man har ventet med at tage det op igen til her sidst på folketingsåret, hvor det næsten ikke kan nå at blive behandlet?
Det her blev fremsat i 2005-06, så det er lang tid efter, og er der en begrundelse for det?
Yildiz Akdogan (S), 2008-06-03:
Jeg vil gerne starte med at sige, at det her er en sag, vi har fulgt ret længe, og vi har gjort regeringsparterne opmærksom på det - ikke bare i dag, men også tidligere, som jeg også sagde i et tidligere spørgsmål.
Vi har faktisk også fået den tidligere socialministers ord på, at hun ville kigge på sagen, men der er ikke sket noget.
Der er gået mere end 2 år, og vi venter stadig væk, og vi venter måske til efteråret.
Hvem ved, måske sker der noget.
Men en ting er sikkert, i stedet for bare at sidde og tale vil vi meget gerne have handling nu, og jo hurtigere der sker noget, jo bedre.
Louise Schack Elholm (V), 2008-06-03:
Jeg synes, at det er nogle meget positive intentioner, som ordføreren her giver udtryk for, men problemet er bare, at det her ikke løser det.
Det her løser ikke de problemstillinger, man ønsker at løse.
Det dæmmer ikke fuldstændig op for det.
Det gør bare, at kommunen skal godkende det, og det gælder ikke i alle kommuner.
Det løser slet ikke den her problemstilling.
Derfor kan vi absolut ikke støtte det.
Vi har brug for et tilbundsgående arbejde med at finde en løsning.
Hvis der er et problem, må vi finde en løsning på det, men vi må da finde noget, der dækker alle, og som ikke bare giver mere bureaukrati.
Det er min helt klare holdning.
Yildiz Akdogan (S), 2008-06-03:
Ordføreren svarede heller ikke på den anden del af mit spørgsmål, nemlig hvad ordføreren selv havde af forslag.
Det er det ene.
Det andet - vente at se - har vi egentlig gjort i over 2 år.
Mener ordføreren ikke, at det er på tide, at man handler nu?
Karen Jespersen (V), 2008-06-03:
Retssikkerhed er selvfølgelig et nøglebegreb, men det har også været min helt klare opfattelse, når jeg er mødtes med organisationerne - også ejerorganisationerne - at de var meget interesserede i selv at være med til at prøve at komme med et katalog over, hvordan en moderniseret, revideret lejelov skulle se ud.
Derfor er de jo gået ind på at være med til at komme med nogle bud, og det var ligesom noget, jeg skulle afvente.
Og når vi i forbindelse med det her helt konkrete spørgsmål også afventer en retssag, synes jeg, at det er det rigtige at gøre.
Jeg synes, at det ville være helt forkert ikke at give organisationerne den mulighed og ikke at afvente den retssag.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-06-03:
Jeg vil godt spørge ministeren igen om retssikkerheden.
Er det korrekt, at ministeren har givet udtryk for, at de pågældende lejere jo bare kunne klage til huslejenævnet, hvis huslejen var for høj, eller hvis de havde andre ting at klage over?
Så vil jeg høre ministeren om, hvorvidt det ikke er rigtigt, at det jo i virkeligheden er ret illusorisk?
Har man først lejet en lejlighed af sin egen chef eller af det firma, man er ansat i, er det vel rimelig illusorisk, at man skulle gå et sted hen for at klage over huslejens størrelse eller forhold derved, fordi man jo ville tænke, at man også ville vil miste sit arbejde.
Karen Jespersen (V), 2008-06-03:
Det er nogle af de spørgsmål, som jeg er meget opsat på at vi kommer til at få klarlagt og diskuteret til efteråret som led i en revision af lejeloven.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-06-03:
Skal det forstås således, at ministeren også forventer, at udlejer- og lejerorganisationerne når til enighed omkring lejelovsforhandlingerne, således at ministeren kan spille ud med noget, som folk er enige om, til efteråret, eller er det udtryk for, at ministeren nu endelig, kun flere år forsinket, er ved at blive utålmodig og rent faktisk vil lave et indgreb i forhold til det hul, der er i lejelovgivningen i dag, og som betyder, at man netop kan udleje via en stråmand, som vi ser det i flere og flere tilfælde, selvfølgelig med det til følge, at der bliver færre boliger til rådighed for de mennesker, der vil leje på helt almindelige vilkår?
Karen Jespersen (V), 2008-06-03:
Jeg er helt klart ved at være utålmodig med hensyn til at få lavet en revision af lejelovgivningen og også med hensyn til at få klarlagt, om der er mulighed for misbrug i forbindelse med stråmandsvirksomhed.
Men det plejer jo altid at være sådan, at når der er en retssag om fortolkningen af en bestemmelse, plejer der jo at være enighed om, at det ville være meget, meget nyttigt at afvente den retssag, og det håber jeg virkelig også vil kunne være tilfældet her, og derfor håber jeg utrolig meget på, at den retssag så også bliver afklaret til efteråret.
Yildiz Akdogan (S), 2008-06-03:
Jeg kunne forstå, at ordføreren har en forståelse for lejernes situation.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvordan den forståelse så er at se, når ordføreren ikke kan se en mulighed i det her lovforslag.
Jeg tænker på, om ordføreren kan se, om lejeren har en reel klagemulighed, og i så fald hvordan.
Ordføreren foreslår selv en anden vej.
Har ordføreren måske et forslag til, hvad den anden vej kunne være?
Louise Schack Elholm (V), 2008-06-03:
Det er meget vigtigt at sikre, at lejerne har en god retsstilling.
Det er der ingen tvivl om.
Men jeg synes netop, at det er vigtigt at vente på dem, der er ved at undersøge det, og de kommer med deres resultater her i efteråret.
De kan fortælle os, hvad lejernes retsstilling egentlig er.
Og hvis retsstillingen ikke er god nok, hvad kan vi så gøre?
Jeg synes da, at det er utrolig vigtigt at vente på, at nogle eksperter finder ud af, hvad det egentlig er, der er det specielle her.
Helle Sjelle (KF), 2008-06-03:
Vi kan godt drøfte, om vi støtter forslaget til vedtagelse eller vi ikke støtter det.
Det, der er bundlinjen i det her, er, at det ikke rykker noget.
Jeg synes hellere, vi skal stå sammen, som vi tidligere har gjort, om at sige, at det her er en forkert beslutning.
Det er forkert, at det flertal på Københavns Rådhus gør de her ting - det er, hvad det er - men vi må anerkende, at der altså her i vores demokrati er en sondring mellem, hvad der er det kommunale ansvar, og hvad der er regeringens ansvar.
Det her er altså i sidste ende et kommunalt ansvar.
Martin Henriksen (DF), 2008-06-03:
Man kunne så fristes til at spørge: Hvis fru Helle Sjelle mener, at vores forslag til vedtagelse ikke rykker noget som helst, hvad er så problemet med at stemme for det? Nu har vi jo fornøjelsen og æren af at sidde i Folketinget, og det er jo sådan, at hvis Folketinget sender et klart signal ud i samfundet, så er der jo nok nogle, der hører det - også hvis Folketinget sender et klart signal til Københavns Kommune, til overborgmesteren og til dem, der støtter overborgmesteren, om at det her er uhensigtsmæssigt, at det har været dybt utilfredsstillende, og det har været uacceptabelt, som fru Helle Sjelle har sagt, og som Venstres ordfører sagt.
Tror fru Helle Sjelle virkelig, at hvis et flertal i Folketinget sendte et klart signal til Ritt Bjerregaard, så ville det slet ikke have nogen effekt?
Hvis fru Helle Sjelle slet ikke mener, det har nogen effekt, går jeg ud fra, at fru Helle Sjelle stemmer for.
René Christensen (DF), 2008-06-03:
Der bliver talt hårdt fra talerstolen, og meget af det, der bliver sagt, er jo for så vidt også rigtigt nok.
Men overskriften til det her kunne jo være, at vold og hærværk giver resultater, for det er jo det, det er endt med.
Der blev meget rigtigt sagt, at politik jo er ord.
Ja, men her er det jo ikke ord, man har brugt.
Her har man brugt vold og hærværk, og alligevel har man opnået et resultat.
Der blev også sagt, at man ikke vil acceptere det, hvis det sker andre steder, men her er det jo netop det første sted, det er sket, og det kunne jo sagtens være, der er andre grupper, som ser det her som et eksempel til efterfølgelse, og hvad vil ordføreren så gøre ved det?
Vil man så blive ved med at sige, at det jo foregår i en kommune, så det må være kommunens ansvar?
Kim Andersen (V), 2008-06-03:
Jamen sandheden er jo, at de her ting er kommunernes ansvar, bortset fra når straffeloven overtrædes; så er ansvaret politiets og domstolsmyndighedernes.
Men ellers er det jo sådan, at det er kommunernes ansvar at have en børne- og ungepolitik, at stille fritidstilbud til rådighed, at sørge for at skoler og andre forpligtelser bliver passet, og hvis der sker forsømmelser i væsentligt omfang og begås småkriminalitet da at sørge for, at der gennemføres forældresamtaler og eventuelt gives forældrene et pålæg.
Jeg er nødt til at sige til spørgeren, at det jo er sådan, vi har indrettet lovgivningen på de her områder.
Det er kommunernes ansvar og pligt at leve op til det, der står i loven, og foretage den forebyggende indsats over for børnene og de unge.
Det må aldrig, aldrig nogen sinde kunne betale sig i et samfund som det danske at udøve vold, og vi skal være fuldstændig skråsikre i vores afvisning af at give indrømmelser over for vold.
Det gør vi heller ikke, og det har vi heller ikke gjort.
René Christensen (DF), 2008-06-03:
Det andet aspekt er jo, at jeg ikke synes, man kan sige, at det kun er kommunernes ansvar.
Jeg kender ikke prisen for de politimæssige ressourcer i forbindelse med Ungdomshuset, men den har været meget stor, og det må man da sige går ud over os alle sammen.
Kim Andersen (V), 2008-06-03:
Jeg vil gerne slå fast, at det er kommunernes ansvar at drive deres skoler, sørge for, at SFO fungerer, at der er et ordentligt SSP-samarbejde, at der er en børne- og ungepolitik, og at der bliver gjort en tilstrækkelig forebyggende indsats over for børn, som på et tidligt tidspunkt viser sig at begå nogle unoder i dagligdagen.
Jeg tror meget på, at det er i de tidlige faser, man skal gribe ind og med kærlig hånd vise konsekvens.
Det tror jeg vil rette mange op og redde mange fra en kriminel skæbne.
Det er her, der skal sættes ind.
Politiet udøver en forskelligartet indsats over for de opgaver, det står over for, afhængig af hvilke kommuner og landsdele der er tale om, og hvilken karakter kriminaliteten eller optøjerne har.
Vi ved, der er etableret visitationszoner for knive og ulovlige våben, og vi ved, at der har været gennemført rigtig mange samtaler med børn og unge og deres forældre, når børnene og de unge har været i uføre.
Det er gjort professionelt og dygtigt, og det støtter vi.
Martin Henriksen (DF), 2008-06-03:
Hykleriet fortsætter jo, og det er ganske bemærkelsesværdigt.
Jeg bemærkede, at hr. Flemming Møller Mortensen sagde, at det var et godt resultat, og at flere har tilkendegivet deres støtte.
Jeg vil meget gerne bydes inden for i denne verden, som ordføreren færdes i, for jeg har ikke bemærket, at flere har tilkendegivet deres støtte til dette.
Men jeg undrer mig egentlig over, at det ikke er fru Karen Hækkerup, der er ordfører for Socialdemokratiet i denne sag, for hvis der er nogen, der har blandet sig i den københavnske debat om det her, så er det jo netop fru Karen Hækkerup.
Jeg fristes til at læse nogle af de citater op, som stammer fra Jyllands-Posten den 5. marts 2007, og hvori bl.a. fru Karen Hækkerup siger: Det vil være en mærkelig belønning at sige tak, fordi de ikke længere smadrer vores byer, fordi de ikke længere truer vores betjente på livet.
Det, de i virkeligheden siger, er, at de gerne vil have et hus, hvis de kan få det gratis - og så hører vi Jesper Christiansen, som er politisk ordfører for Socialdemokraterne i Borgerrepræsentationen, sige, at hvis fonden kan finde nogen, der vil give dem et hus gratis, er der ingen problemer for ham.
Jeg har da ikke fantasi til at forestille mig, at dem, man vil hjælpe, er dem, der nu sidder varetægtsfængslet.
Citat slut.
Er det ikke lidt underligt, at folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne siger sådan noget her til københavnske medier, og når vi så kommer ned i Folketingssalen, kan vi forstå, at det, man har fundet frem til i København, er et »godt« resultat?
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-06-03:
Jeg synes jo, at det, at Dansk Folkeparti har rejst sagen her i dag, med al tydelighed viser, at også Dansk Folkeparti anser det her som en kompliceret sag med høj kompleksitet.
Der hersker ingen tvivl om, at det er Københavns Kommune og alene Københavns Kommune, som skal handle i den her sag.
Når jeg her i min ordførertale giver udtryk for, at det er et godt resultat, er det naturligvis, fordi der nu endelig efter snart 20 år ser ud til at være en aftale, som bliver lovliggjort, og som parterne er enige om.
Det, vi ønsker fra socialdemokratisk side, er et dynamisk, et mangfoldigt, men reguleret og ordnet kulturliv i København for alle københavnere, med tilbud til alle københavnere, og den holdning mener vi rent faktisk at ordførertalen her dækker.
Martin Henriksen (DF), 2008-06-03:
Det giver slet ikke nogen mening, at man står her på Folketingets talerstol og siger, at det er et godt resultat,
og - forstod jeg på ordføreren - at flere ude i miljøet har tilkendegivet, at de er rigtig tilfredse med det her forløb.
Det er jo ikke rigtigt.
Og slet ikke, når man kigger på de udtalelser, der er kommet i den københavnske presse og også i landsdækkende medier fra socialdemokratiske folketingsmedlemmer og fra den socialdemokratiske partiformand, fru Helle Thorning-Schmidt, der udtalte, da de autonome besatte det socialdemokratiske partikontor på Danasvej: Jeg vil slet ikke tale med dem. De unge ligger, som de har redt.
Socialdemokraterne har gjort, hvad vi kunne.
Men det var altså, da de unge besatte et socialdemokratisk partikontor og ikke, da de besatte et kulturhus ude i nordvestkvarteret.
Så ved vi det.
Det er jo altid interessant.
De unge og deres medløbere skal ikke have held til at presse penge ud af kommunen med trusler om yderligere voldshandlinger.
Vold skal aldrig kunne betale sig som pressionsmiddel over for politikerne.
Men er det ikke lige præcis det, som er tilfældet her?
Kim Andersen (V), 2008-06-03:
Jeg må jo medgive spørgeren, at det i vid udstrækning drejer sig om ord heroppefra; sådan er det jo nu engang i politik.
Men jeg tror også, spørgeren må indrømme, at der rent faktisk er sket meget de sidste 6-7 år under VK-regeringen på netop de her områder.
Sandheden er jo, at Københavns Kommune har fået penge til at lave et opsøgende og forebyggende arbejde blandt de pågældende grupper af børn og unge.
Sandheden er jo også, at politiet er blevet styrket og i dag foretager en langt mere målrettet indsats over for disse miljøer, end vi så tidligere.
Vi har lavet en lang række lovskærpelser, som gør det muligt at sanktionere hurtigere og mere effektivt ved lovovertrædelser, og vi følger området meget, meget tæt, kan jeg forsikre spørgeren om.
Vi vil ikke acceptere det, vi har været vidne til på Nørrebro og i andre byer ud over landet i denne vinter.
Hvis der skal yderligere opstramninger til, vil vi stå bag dem.
Anita Knakkergaard (DF), 2008-06-03:
Det, der undrer mig, er, at man egentlig kunne have taget det op igen allerede sidste år.
Der var der jo også gået noget tid.
Man kunne måske også have lagt lidt flere bilag ind.
Hvis man nu har undersøgt så mange ting, havde det været rart, hvis vi havde fået nogle nye bilag ind i sagen.
Kim Andersen (V), 2008-06-03:
Jeg er meget enig i, at Københavns Kommune og overborgmesteren i København bestemt ikke har levet op til deres ansvar i denne sag.
Vi skal jo være her alle sammen, arbejdsløse, folk i arbejde, unge og ældre, folk under uddannelse og folk i job, uanset at vi er forskelligartede, skal vi kunne være her.
Det skal vi jo også på Nørrebro, og jeg synes også, man må sige til Københavns Kommune: I må gøre en stærkere forebyggende indsats, I må sørge for at tage fat i de her familier, få talt med dem og få dem konfronteret med de problemer, som deres børn går og skaber ude i nattelivet.
Der skal være fritidstilbud, der skal være væresteder, som gør, at børnene og de unge i det område kan have et aktivt og dynamisk liv, væk fra kriminalitet og gadeliv.
Så skal der skrides hårdt ind, når man i øvrigt overskrider samfundets normer og tærskler.
Det, vi har set her i vinter, vil vi ikke acceptere.
Martin Henriksen (DF), 2008-06-03:
Men det er jo sniksnak, for det accepterer Venstre.
Venstre accepterer jo, at det her foregår.
Det må vi jo konstatere.
Og Venstre kan ikke engang nå frem til at stemme for et forslag til vedtagelse om en henstilling.
Forslaget pålægger jo ikke engang Københavns Kommune noget, for det havde vi i Dansk Folkeparti regnet ud at vi ikke ville komme igennem med, men det er en klar opfordring, det er en henstilling, det er en kritik af det, der er foregået.
Og hvis Venstre ikke engang kan gå med til det, accepterer Venstre jo, at hvis man bare ter sig tilpas tosset, og hvis man bare bliver ved med at te sig tosset i tilpas lang tid, så får man det, som man vil have det.
Og hvis Venstre ikke vil acceptere det, går jeg ud fra, at Venstre stemmer for vores forslag til vedtagelse.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-06-03:
Nu nævnte hr. Kim Andersen jo bl.a., at Venstre så sandelig respekterer det kommunale selvstyre, og det vil jeg da gerne kvittere for på Dansk Folkepartis vegne, for det er selvfølgelig meget vigtigt for et demokratisk samfund som det danske.
Men jeg vil gerne anholde problematikken lidt.
Det er jo lidt nemt for ordføreren blot at sige, at det her er kommunernes ansvar og kommunernes eget ressortområde, men vil ordføreren ikke også anerkende, at på visse politiske områder oplever man ofte, at netop Københavns Kommune påpeger, at den netop skal have en særstatus, i og med at den jo er landets hovedstad og landets største og fornemste metropol?
Det kunne f.eks. være på området her, hvor man kan se, der er en skævvridning i forhold til ungdomshusproblematikken.
Vi ser det f.eks. også med ønsket om at få bilerne ud af byen og i forbindelse med trafik og infrastruktur, hvor Københavns Kommune jo gentagne gange har påpeget over for Folketinget, at man ønsker en særbehandling, og så må Venstre vel også kunne være interesseret i en særbehandling på området her, fordi det er så dybt, dybt udemokratisk over for de borgere, som ufrivilligt er kommet i klemme.
Kim Andersen (V), 2008-06-03:
Der er heller ingen tvivl om, at andre borgere, som lever i det kvarter, fuldt ud skal respekteres, og jeg synes, man på et tidligere tidspunkt i langt højere grad skulle have taget hensyn til, at der bor børnefamilier, at der bor ganske almindelige mennesker, som bare gerne vil have en lejlighed et sted, hvor der er nogenlunde fred og ro.
Jeg synes også, man skulle have respekteret, at der er butiksindehavere, som skal have lov til at drive deres forretning.
Jeg synes, man har været alt, alt for langmodig og laissez-faire over for de bølleoptøjer, vi har oplevet, og jeg håber og tror, at det ændrer sig.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-06-03:
Ja, men det, som ordføreren så klart beskriver, er jo en masse ord og en masse konstatering af, at det her kan vi ikke acceptere i Venstre osv.
Men der er jo så utrolig lidt handling bag ordene, og jeg synes faktisk, vi savner lidt, at der kommer noget konkret fra Venstres ordfører om, hvordan man vil sikre, at ingen kommer unødigt i klemme i den problemstilling, som det her jo vitterlig er.
Vi ser jo eksempelvis ejendomsværdiforringelser, når folk skal sælge private ejerlejligheder i området, vi ser også, at folk har måttet betale store selvrisici for ødelagte biler og cykler osv., og vi ser også, at erhvervsdrivende og handlende i byområdet har været under et massivt pres, fordi deres indkomstgrundlag er på vej væk.
Så nævner hr. Kim Andersen, at vi skal vise hensyntagen, og for lige at slutte af vil jeg gerne spørge: Hvor er helt konkret Venstres hensyntagen til de befolkningsgrupper, som ufrivilligt er kommet i klemme?
Vi har kun hørt alle de pæne ord, vi har ikke hørt noget om konkret handling.