runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2008-05-20:
Jeg husker et gymnasium, hvor en elev, der var søn af en imam, forsøgte at gennemføre kirketugt, chikanerede sine trosfæller, som ikke benyttede bederummet osv.
Det endte med, at rektor på udmærket vis lukkede bederummet og bortviste den pågældende elev.
Jeg roste den pågældende rektor på det efterfølgende rektormøde.
Der er ingen regler om, hvad rektorer skal gøre, men der er ingen tvivl om, at ledere på alle niveauer vil blive bakket op, hvis de i sådanne situationer forsøger at beskytte den svage, for det er jo det, det gælder om for en leder.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Det her er jo heller ikke et forbud som sådan, det er jo netop en henstilling.
Jeg har forstået, at det i dag er Venstres holdning, at det ikke er noget, som Folketinget kan lovgive om eller give henstillinger om, og at man så henviser til, at det er en lokal debat.
Men hvordan vil Venstre stille sig til et sådant forslag, såfremt det bliver stillet lokalt i forskellige byer i Danmark, i forskellige byråd i Danmark?
Anerkender Venstre så, at der er en problemstilling, i forbindelse med at 7-8-årige piger bliver pålagt af deres forældre at bære tørklæde imod deres vilje?
Anerkender Venstre den problemstilling, eller anerkender Venstre ikke den problemstilling?
Og såfremt Venstre anerkender den problemstilling og samtidig henviser til, at det er en lokal debat, må vi jo også vide, hvad Venstres holdning er til det her lokalt, for Venstre er jo stadig ét parti, uanset om man stiller forslaget i X Byråd eller Y Byråd.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-05-20:
Altså, det, jeg var ude efter, var simpelt hen en garanti for, at det, undervisningsministeren her gør rede for er regeringens politik, også er regeringens politik om en uge, om en måned og om et år.
Bertel Haarder (V), 2008-05-20:
Det fremgår af alt, hvad jeg har sagt, at hvis man vil lave regler om påklædning, skal de være generelle og sagligt begrundede.
Selvfølgelig kan man ikke lave regler, som retter sig mod ganske bestemte grupper eller religioner.
Hvis den ene form for hovedbeklædning skal ryge, skal andre former for hovedbeklædning også ryge.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-20:
Jeg husker med stor glæde ministerens bog om de politikfri zoner, og det er vist ikke nogen nyhed for ministeren, at jeg var fuldkommen enig med ham.
Men forholdet er jo det - det ved jeg ikke om ministeren har overvejet - at hele det synspunkt, der prægede den bog, forudsætter et grundtvigsk frihedssyn og en grundtvigsk-dansk familieforståelse, som i de her år bliver mere end udfordret, som faktisk bliver truet med at blive tromlet ned.
Ministeren siger, at demokrati er, at man har en holdning, og at man kæmper for andres ret til også at have deres holdning.
Ja tak, men det er vel også en demokratisk forpligtelse at værne de små og svage imod overgreb.
Jeg ved ikke, om ministeren har set, at der i dag i Berlingske Tidende er et indlæg fra en mand, som har arbejdet på en ungdomsinstitution og fortæller om, hvordan muslimske unge mænd kommer ind på den institution - først og fremmest for at score nogle danske piger - og når så de muslimske piger kommer ind, begynder de muslimske unge mænd på deres mobning: Nå, vil du til at optræde - undskyld, hr. formand - luderagtigt ligesom de danske piger?
Hvad er resultatet?
Resultatet er selvfølgelig, at de bliver mobbet til at tage tørklæde på.
Altså, jeg vil sige til ministeren, at det har vi simpelt hen en moralsk pligt til at forholde os til.
Nu synes jeg faktisk, at samtalen her i salen bliver væsentlig.
Jeg vil bare stille det spørgsmål: Altså, det, den pågældende rektor gjorde, var fint, de fleste af os vil i hvert fald tage hatten af for det, men er det sikkert, at rektoren handler på den måde?
Er det sikkert, at han ikke er en følgagtig gople, som følger den politiske korrekthed og derved prisgiver de små og svage, prisgiver dem, der er ofre for en religiøst motiveret mobning?
Er der ikke noget rigtigt i, at Folketinget går foran, ikke gennemtvinger alt muligt og regulerer alting i detaljer, men går foran i et så afgørende moralsk spørgsmål som det her og siger: Sådan synes vi det skal være?
Bertel Haarder (V), 2008-05-20:
Jeg vil gøre opmærksom på, at den pågældende rektor var en forholdsvis nyansat kvindelig rektor, som havde al mulig grund til at være usikker i den vanskelige situation, hun blev bragt i.
Og alligevel traf hun en ganske barsk beslutning og blev bakket op fra alle sider, i øvrigt også af den pågældende elevs far, som var en kendt imam.
Så jeg synes, at hun er et godt eksempel på, at vi med held kan overlade sådan nogle beslutninger til lederne, også selv om nogle selvfølgelig er bedre til det end andre.
Jeg har her i denne uge møde med rektorerne og med bestyrelsesformændene for stort set alle selvejende institutioner på ungdomsuddannelsesområdet, og der agter jeg selvfølgelig at understrege min pointe, som er: Hvis I sørger for at holde orden i egne huse, kan I være sikre på ministeriets opbakning.
Det gælder økonomien, og det gælder også den slags spørgsmål, som vi drøfter her.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-20:
Jeg har desværre ikke som andre spørgere læst den af undervisningsministeren nævnte bog, men håber alligevel, at jeg med mine evner kan deltage lidt i debatten.
Jeg synes nemlig, at det lyder utrolig spændende, det her med politikfri zoner, og så vil jeg ud fra, tror jeg, et sådan mere enfoldigt synspunkt spørge: Jamen er undervisningsministeren ikke enig i, at det at gå med tørklæde jo er et symbol på islam og dermed et symbol på den politiske del af islam og dermed et politisk symbol, som ministeren altså siger ja til?
Hvordan harmonerer ønsket om, at folkeskolen vel egentlig også skal være en politikfri zone, med, at man så accepterer et politisk symbol på det programmanifest, som islam også er?
Bertel Haarder (V), 2008-05-20:
Det er helt ubestrideligt, at tørklædet i visse tilfælde symboliserer en holdning, som ikke har det samme synspunkt på politikfri zoner, som jeg her har givet udtryk for.
Men det er jo kendt for spørgeren, at den danske friskolelov jo har været brugt også af politiske grupperinger af folk helt ude på venstrefløjen, af folk, som nogle vil kalde religiøse fundamentalister, og folk, som absolut ikke kan holde politik og skole adskilt.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-20:
Det er fuldstændig rigtigt, og det tror jeg nemt vi kan blive enige om.
Men det her handler jo ikke om friskolelovgivningen, men om folkeskolen.
Jeg går ud fra, at undervisningsministeren er enig i, at folkeskolen skal være for det danske folk, altså for dem, der efter folkeskoleloven er berettiget til undervisning der.
Forskellen mellem islam og kristendom er jo netop, at kristendommen sætter mennesket frit til selv at vælge måden at leve sit liv på, hvorimod islam, lige fra man står op om morgenen, til man går i seng om aftenen, fra man bliver født, til man ligger i graven, sætter regler for, hvordan en god muslim skal leve sin dagligdag. Og det er jo det regelsæt, som tørklædet er et symbol på, nemlig sharia, det, at der findes en på forhånd given adfærd, som er tilrådelig eller ønskværdig, hvis man skal være en god muslim.
Der er man netop ovre i det manifeste, ovre i programerklæringerne i det politiske, og jeg kan ikke forstå, hvis undervisningsministeren er uenig i, at tørklædet nødvendigvis også må være et politisk symbol, som ikke hører til i en politikfri zone.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-05-20:
Til det om hr. Henrik Dam Kristensen vil jeg sige, at han ganske rigtigt har sagt det, men jeg synes, det er en god og vigtig debat, de vil tage i Svendborg.
Hr. Henrik Dam Kristensen siger jo også netop, at det er vigtigt for ham, at de tager det lokalt, fordi det er der, de kan tage diskussioner op; det er der, de ved, hvor problemstillingerne er.
Jeg ved ikke, om hr. Martin Henriksen lytter til det, jeg siger, men det går jo egentlig ganske godt i tråd med det, hr. Henrik Dam Kristensen har sagt.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Det giver stadig overhovedet ingen mening.
Altså, mig bekendt er der en lang række politikere, som, når de skal udtale sig til pressen og skal skrive læserbreve osv., siger: Det der med, at små piger bliver tvunget til at bære tørklæde i folkeskolen, kan vi ikke lide.
Fint nok, det er jo så alle tiders, det bryder vi os ikke om, men hvad vil vi gøre ved det?
Ingenting, forstår jeg, fra Socialdemokraternes side.
Vi bryder os ikke om, at små piger bliver tvunget til at bære tørklæde, men vi vil ikke forholde os til det i Folketingssalen.
Vi kan ikke forholde os til det i Folketingssalen.
Det er en debat, man må tage lokalt.
Fint nok.
Lad mig så stille det samme spørgsmål, som jeg har stillet til de øvrige, der har været oppe på talerstolen.
De har ikke formået at svare på det, men måske Socialdemokraterne formår at svare på det.
Er det her et forslag, som Socialdemokraterne vil bakke op i de forskellige byråd, såfremt forslaget bliver fremsat der?
Altså, hvor stopper den her ansvarsforflygtigelse, som Socialdemokraterne er ude i?
Leif Lahn Jensen (S), 2008-05-20:
Jeg sagde i min ordførertale, at vi selvfølgelig vil opfordre kommunerne til at tage de her diskussioner, hvis behovet er der.
Det er klart, at går de ind og træffer nogle beslutninger om det, vil vi sige, at vi anerkender det; så er det i orden.
Til det vil jeg sige, at jeg bare fornemmer, at Dansk Folkeparti ikke helt forstår, hvad det her går ud på.
De har jo selv skrevet det, men de forstår åbenbart ikke deres eget forslag.
Det går ud på at integrere de her børn, unge mennesker.
Man integrerer dem, ved at de får nogle gode kammerater.
Man integrerer dem, ved at forældrene kommer ind på skolerne og bliver integreret der.
Det, der så sker, når forældrene er ved at blive integreret og lære det danske system at kende, og børnene også er det, er, at de her piger kommer hjem til deres forældre og siger: Jeg har lyst til at gå i noget andet tøj end lige tørklædet.
Forældrene siger: Det er i orden.
Det er ordentlig integration, og det er det, jeg siger at de kan gøre derude.
Det er det, deres kammerater, forældrene og bestyrelserne kan gøre.
Det kan hr. Martin Henriksen og jeg ikke gøre her.
Det skal de gøre; det er det, de er knaldgode til, og det skal vi støtte op om.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-20:
Jeg nævnte før, at man kan være så rummelig, at der til sidst slet ikke er noget rum.
Det bliver jeg jo mindet kraftigt om ved her at høre den socialdemokratiske ordfører, der går ind for dialog og åbenhed - så utrolig originalt! - uden at tænke over, at åbenhed er et andet ord for tomhed.
Og dialog betyder samtale, men forudsætningen for en samtale er faktisk det, at man selv har noget at sige, og det har hr. Leif Lahn Jensen tydeligt nok ikke.
Hr. Leif Lahn Jensen mener, at vi vil gøre - det var en morsom formulering - tørklædet til et meget specielt stykke stof.
Der er andre, der har talt om, at det jo bare var 30 g tekstil.
Det er altså ikke os, der gør det til et meget specielt stykke stof.
Det er de imamer, der prøver at gennemtvinge tørklædet, og der må jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen, at et symbol - 30 g tekstil eller specielt eller ikkespecielt stykke stof - hverken er værre eller bedre end det, det symboliserer.
Tørklædet symboliserer sharialoven, et ønske om at få sharialoven indført her til lands.
Har hr. Leif Lahn Jensen indimellem tænkt over det?
Leif Lahn Jensen (S), 2008-05-20:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til spørgeren, fordi spørgeren mener, at jeg er åben, går ind for dialog og er morsom.
Det er da, som jeg ser det, nogle gode kvalifikationer, så tak for det til hr. Jesper Langballe.
Jeg vil så sige, at det ser ud, som om hr. Jesper Langballe egentlig ikke forstår, hvad det er for problemer, der er derude.
For jeg har rent faktisk været inde på en hjemmeside, hvor de her unge mennesker - elever og andre - debatterer.
Jeg har fundet et sted, hvor de lige nøjagtig debatterer tøjbeklædning og andet.
De er trætte af og vil ikke have uniformer.
De er trætte af nedringede T-shirt, og de diskuterer hængerøvsbukser, og de diskuterer mærketøj.
Mærketøj har store problemer derude, mærketøj er virkelig noget, der kan skabe sociale problemer.
Der bliver stort set ikke nævnt tørklæder, og så har vi her Dansk Folkeparti, der egentlig gør tørklædet til et kæmpeproblem.
Det undrer mig, og det er sådan set det, jeg prøver at stå og sige.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-20:
Det er kun i al korthed.
Jeg kan forstå, at hr. Leif Lahn Jensen har al sin dybe og uudgrundelige visdom fra chatsider på internettet.
Jeg vil da selv overveje, om det var der, man skulle begynde at søge lidt visdom.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-05-20:
Jeg vil så komme med et bedre forslag.
Jeg synes, at hr. Jesper Langballe skal søge sin bistand og sin viden ude i kommunerne, for det er rent faktisk der, jeg har min viden fra.
Det har jeg fornemmelsen af at Dansk Folkeparti ikke altid har, men de ønsker dem jo også mere eller mindre væk.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-20:
Nu forstår jeg, at hr. Leif Lahn Jensen i virkeligheden meget hellere vil være byrådspolitiker.
Derfor er det jo med en vis ængstelse, at man stiller et spørgsmål, som ikke bare er lokalpolitisk, man faktisk er internationalt.
Jeg vil nemlig bede hr. Leif Lahn Jensen, som sådan drager paralleller imellem forskellige bukser og mærketøj og tørklædet, overveje, hvorvidt han kan finde andre områder i verden, hvor kvinder bliver slået ihjel, hvis ikke de går i bestemt mærketøj eller bestemte bukser - jeg skal ikke bruge den benævnelse, som hr. Leif Lahn Jensen brugte - og hvorvidt han kan finde nogen parallel til den vold og den konsekvente overtrædelse af menneskerettighederne, som altså finder sted i islams navn, når det kommer til tørklæder.
Kan han finde en parallel til andre beklædningsgenstande?
Karen Ellemann (V), 2008-05-20:
Ministeren har netop redegjort for det, og jeg har også redegjort her i min ordførertale for, at sådan nogle beslutninger i forhold til reglementet skal træffes på den enkelte skole.
Vi kan være enige om, at vi holder os specifikt til det, som beslutningsforslaget handler om, nemlig tørklæder på indvandrerpiger under 18 år.
Dermed befinder vi os i folkeskolen, og der har både ministeren og jeg redegjort for, at sådan nogle beslutninger om et reglement i forhold til påklædning skal træffes ude på den enkelte skole.
Der er altså ikke politiske kasketter på skoleledere og skolebestyrelser, så det er for så vidt underordnet, hvad vi måtte mene.
Det ligger på den enkelte skole.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Det var jo en fortsættelse af den stil, som Venstres ordfører lagde op til, hvor man fra den socialdemokratiske ordførers side ikke anerkender, at der er et problem.
Jeg synes faktisk, det meste af det var noget vrøvl.
Det her med, at vi i Dansk Folkeparti skulle være muslimforskrækkede, må jo give hr. Leif Lahn Jensen en dårlig smag i munden, for i så fald må ordføreren jo også mene, at den socialdemokratiske integrationsordfører, hr. Henrik Dam Kristensen, er muslimforskrækket.
Han har jo bakket op om et lignende forslag, der blev fremsat i Svendborg Byråd.
Han har i hvert fald givet det indtryk til en del journalister, og det er også blevet skitseret i Kristeligt Dagblad, at der skulle være flertal i Folketinget for det forslag, som er fremsat lokalt i Svendborg.
Hr. Henrik Dam Kristensen fra Socialdemokratiet har altså været med til at give det indtryk, at Socialdemokraterne syntes, at det var noget fornuftigt noget at snakke om i Svendborg Byråd.
Det er jo sådan lidt tamt, at hvis nogle ude lokalt tager debatten, vil Socialdemokraterne sige, at det er godt og fornuftigt, men hvis man lige pludselig kommer ind i Folketinget, hvor man har mulighed for at påvirke hele nationen, vil man ikke rigtigt.
Kan jeg få en forklaring på, hvad meningen med det er?
Leif Lahn Jensen (S), 2008-05-20:
Forslaget går ud på at gøre tørklædet til et meget specielt stykke tøj og dermed forbyde det i samtlige skoler.
Dette beslutningsforslag handler ikke om tørklæder eller om de piger, der bliver tvunget til at gå med dem, det handler om Dansk Folkepartis muslimforskrækkelse.
Den vogn kan vi ikke spændes for, tværtimod.
Når Dansk Folkeparti fremsætter dette forslag, så er det jo ikke for at kæmpe imod religion.
Det er ikke Dansk Folkepartis ærinde.
Dansk Folkepartis ærinde er at dæmonisere en enkelt trosretning, nemlig islam, og det er derfor, at Dansk Folkepartis beslutningsforslag kun handler om det muslimske tørklæde og ikke alle religiøse symboler. Vi vil i Socialdemokratiet hellere fokusere på, at det er urimeligt, hvis børn bliver tvunget til at tage tørklæderne på og ikke har noget valg.
Jeg ved ikke, om vi bliver forargede over at se et barn med tørklæde.
Jeg vil sige, at min egen datter faktisk er yndig med et tørklæde på hovedet, når vi prøver på at beskytte hende mod solen, men det ville forarge os, hvis hun skulle være tvunget til det.
Det kan forarge nogle af os, når vi ser små piger i en alder af 6 år pakket fuldstændig ind, hvis vi mener, de er tvunget til det.
Så mener vi, at religionen bruges til at undertrykke, at den bruges til at tage friheden fra pigerne, og det er vi selvfølgelig imod.
Men hvordan kan vi sikre os, at dette ikke sker, og hvordan kan vi sikre os en god og ordentlig integration?
For det vil Socialdemokratiet, og det er jo egentlig det, det hele drejer sig om.
I stedet for at forbyde tørklædet og på den måde måske gøre det sværere for børnene over for deres familier og deres kammerater, så vil vi hellere følge en model, som vi altid har fulgt i Danmark og forhåbentlig vil følge fremover, nemlig det at dialog, åbenhed og forståelse for hinanden måske vil fremme denne diskussion og måske få børn integreret hurtigere end gennem tvang.
Vi går ind for, at indvandrerfamilier, alle, som kommer hertil og bosætter sig i Danmark, bliver integreret på den bedste måde.
Det tror vi ikke lykkes, ved at vi lovgiver eller henstiller her fra Christiansborg, men derimod ved at vi lader de lokale samfund, skolerne og kommunalbestyrelserne i fællesskab tage de her diskussioner.
Hvis en skole havde problemer med elevernes beklædning, det kunne være mærkevaretøj, nedringede bluser, tørklæder, så ville jeg, da jeg var lokalpolitiker, bede dem om at løse det via dialog.
Hvis ikke de kunne det, ville jeg selv gå ind i dialogen og derfra tage en beslutning.
Jeg ville hellere løse det selv, end at man skulle gøre det herfra,
Så i stedet for at vi går ind og lovgiver eller henstiller, vil vi opfordre kommunerne til at tage de her diskussioner og lave nogle regler, hvis behovet for det er der.
Derfor går vi ikke ind for forslaget, men vi går selvfølgelig ind for, at disse ting skal diskuteres åbent, for på den måde fremmer vi også integrationen bedst.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-20:
Der findes former for frisind, som betyder, at der slet ikke er noget sind.
Der findes en rummelighed, som betyder, at der slet ikke noget rum.
Fru Karen Ellemann fastslår, at Venstre går ind for religionsfrihed.
Det gør vi også, og derfor kunne vi aldrig drømme om at lave forbud mod religiøse symboler.
Men tørklædet er noget ganske andet end et religiøst symbol, det er et politisk, antidemokratisk symbol, som er skabt specielt for at provokere den vestlige verden.
Det er jo ikke noget, som muslimske kvinder medbringer fra deres hjemland.
Tørklædet og agitationen for det hører den vestlige verden til, og det, det drejer sig om, er jo at få gennemført med alle tænkelige midler en islamisering af Vesten.
Og det vil jo sige, at vi for så vidt står i en overlevelseskamp, hvor den anden side har tørklædet som spydspids.
Karen Ellemann (V), 2008-05-20:
Jeg er ganske enkelt overrasket over det skrækscenarium, hr. Jesper Langballe udpensler her i Folketingssalen.
Hvorvidt et tørklæde på en muslimsktroende pige, lige meget om hun er over eller under 18 år, er udtryk for et religiøst symbol eller et politisk manifest, mener jeg ikke vi kan beslutte her i Folketingssalen.
Det må man ganske enkelt spørge den enkelte person, der vælger at bære den pågældende beklædningsgenstand, om.
Jeg mener, at der vil være lige så mange svar på det spørgsmål, som der vil være piger med tørklæde på.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-20:
Så forfærdelig mange svar er der nu heller ikke, hvis man gider have ulejligheden med at sætte sig lidt ind i sagen.
Det kan faktisk lade sig gøre.
Der er kommet en skov af litteratur frem på det seneste, og må jeg nævne som den allersidste Helle Merete Brixs bog »Mod Mørket«, som handler om det muslimske broderskab, der taler med to tunger i et forsøg på at islamisere Vesten og bl.a. bruge tørklædet til det.
Jeg synes, det er lidt trist.
Jeg blev forleden under en debat her i Folketinget enig med hr. Naser Khader om, at der er noget trist ved, at man bagatelliserer noget, som er reelt.
Der var også nogle, der i sin tid kaldte advarslerne mod nazismen for et rent skrækscenarium: Herre, du milde gud, hvad skulle det kunne gøre?
Karen Ellemann (V), 2008-05-20:
Et yndet citat som reaktion på spørgerens spørgsmål er et, som jeg ganske givet vil bruge flere gange: Der er en grund til, at jeg har fået to ører og en mund, jeg lytter nemlig mere, end jeg taler - og jeg lytter bestemt også til skrækscenarier og skræmmebilleder rundtomkring.
Jeg har selv undervist i en modtageklasse og undervist muslimske piger, hvoraf nogle af disse piger fandt det nødvendigt at bære et hovedtørklæde.
Jeg mener, at der findes mange svar på det, og jeg mener bestemt ikke, at det på nogen måde er relevant at trække skræmmebilleder frem fra 1930'ernes Danmark og frygten for nazismen.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-20:
Jeg er glad for at høre, at fru Karen Ellemann bruger begge ører til at lytte.
Spørgsmålet er så bare, hvem hun lytter til
Der vil jeg sige, at min glæde nok hører op.
Jeg tror, at hun skulle finde nogle andre at lytte til, og så tror jeg, at hun skulle overveje, om det virkelig er sådan, at alle muslimske piger bare synes, at det er pragtfuldt at rende rundt med et tørklæde, og at de synes, at det er alle tiders gode idé.
Det er sådan noget, de kommer på selv omkring 9- eller 10-års-alderen, for det er nu så dejligt, når nu det alligevel er blevet 30-40 grader i solen, at få sådan et lækkert, sort tørklæde ned over ansigtet, når man nu alligevel er i den alder, så det må være der, det finder sted.
Er det noget, som fru Karen Ellemann gør sig nogen overvejelser om?
Eller måske de afskyelige forhold, som findes rundtomkring i verden i en lang række lande i Mellemøsten, hvor man rent faktisk bliver henrettet, hvis man ikke går med det her modbydelige mandschauvinistiske tørklæde?
Er det nogen sådan filosofiske overvejelser, som fru Karen Ellemann gør sig i forhold til den psykologiske motivation, der ligger bag, at de her piger altså ikke vælger moonboots eller højhælede sko, men tværtimod det her tørklæde?
Karen Ellemann (V), 2008-05-20:
I høj grad lytter jeg i øst og vest og nord og syd, naturligvis, ellers ville jeg ikke kunne danne mig de holdninger, jeg nu en gang gør.
Med hensyn til de muslimske piger vil jeg på det her tidspunkt blot beklage, at hr. Morten Messerschmidt ikke var til stede, jeg mener, det var i sidste uge, hvor der var en spændende tørklædedebat i Fællessalen, hvor der også var spændende indlæg om, at det lige så ofte er pigernes frie valg, som det er tvang, når de bærer tørklæde.
Jeg vedkender mig, at det i visse tilfælde også er tvang, men jeg står fast på, at det ikke er noget, vi kan tvinge en ændring igennem om via Folketingets lovbehandling, og en person, jeg i hvert fald vil anbefale hr. Morten Messerschmidt at lytte til, og som har en meget pragmatisk tilgang til emnet og i øvrigt har nogle fantastisk gode resultater med nogle velfungerende elever, er Lise Egholm fra Rådmandsgades Skole på Nørrebro, som altså opnår nogle ret fantastiske resultater i dialogen med de piger, som måtte føle et behov for at manifestere en bestemt tro.