runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-11-12:
Jamen som sagt vil vi meget gerne arbejde videre med, at vi understøtter mulighederne også i landdistriktsområderne i de tyndtbefolkede områder.
Når vi ikke er fortalere for at lave en egentlig statsbank, er det for det første, fordi en statsbank kan virke konkurrenceforvridende, og for det andet er det, fordi vi frygter, at staten her kommer til at kaste sig over et område, som staten har begrænset erfaring med, og det mener vi vil være uhensigtsmæssigt.
Det er derfor, vi ikke kan støtte forslaget, som det ligger nu.
Jeg er glad for, at hr. Thomas Danielsen bakker op om muligheden for at lave en høring, al den stund at vi jo sidder i den samme undergruppe til Udvalget for Landdistrikter og Øer – den arbejdsgruppe, som skal lave den høring, som vi taler om her.
Så vil jeg også gerne sige, at jeg synes, det er lidt forfejlet at sammenholde det arbejde, som pågår nu, den høring, som vi ved fælles hjælp skal udfærdige, med høringer, der tidligere har været, fordi vi jo nu helt specifikt har anbefalinger fra udvalget, som vi kan arbejde videre med.
Og det er de anbefalinger, som vi skal have omsat til reel handling, og det vil jeg se frem til at gøre i udvalget i et godt samarbejde med hr. Thomas Danielsen.
Og det er jo for så vidt ikke endnu et spørgsmål, der er relevant for finanslovsforhandlingerne.
Nu handler det om at få omsat de anbefalinger, der ligger i den arbejdsgruppe og i den rapport, som vi begge to kender.
Thomas Danielsen (V), 2015-11-12:
Tak for det.
Ja, jeg roser ganske rigtigt, at man tager initiativer, som kan underbygge og udvide vores viden om det her område.
For indtil nu har jeg ikke kunnet få øje på nogen.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-11-12:
Jamen jeg kan bekræfte ordføreren i, at mit hjerte banker for landdistrikterne.
Jeg er født og opvokset i Vestjylland, valgt i Syddanmark og har boet i tyndtbefolkede områder hele mit liv.
Så det kan jeg garantere for ligger mig meget på sinde.
Jeg kan forstå, at ordføreren ønsker at gøre det her til en finanslovsdebat.
Det er det ikke.
Det her handler helt konkret om at tage fat i Michael Møller-rapportens anbefalinger og så få dem omsat, og det ser jeg frem til at gøre i fællesskab med spørgeren.
Henning Hyllested (EL), 2015-11-12:
Jeg vil lige kommentere ordførerens svar på hr. Thomas Danielsens spørgsmål, hvor ordføreren får nævnt, at rapporten giver anledning til nogle initiativer.
Mener ordføreren virkelig det?
Ja, det må jeg selvfølgelig gå ud fra, når ordføreren har sagt det.
Men hvad tænkes der helt præcis på i rapporten, for jeg læser altså den pågældende rapport på en anden måde.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-11-12:
Jeg deler hr. Henning Hyllesteds opfattelse af, at det ikke er en revolution, man er vidne til, når man læser rapporten.
Så der er jo ikke nogen entydig konklusion, og det tror jeg også spørgeren er bevidst om.
Det, der helt konkret bliver peget på i rapporten, er jo bl.a., at man lemper kravene til rådighedsbeløbet i visse landsdele, og det handler om, at det er billigere at gå til slagteren og gå i supermarkedet i Tønder, end det er på Østerbro.
Den forskel, der er mellem landsdelene,
skal naturligvis afspejle sig i det rådighedsbeløb, som banker og realkreditinstitutter kræver, når man ønsker at låne til en bolig.
Det er et af de konkrete initiativer i rapporten, som jeg synes vi skal arbejde videre med.
Derudover peger rapporten også på, at der kan være et behov for at præcisere 6-månedersreglen – et andet konkret initiativ, som jeg tror vi skal arbejde videre med.
Derudover synes jeg også, at rapporten lægger op til, at vi nu har en debat om reelle initiativer i Udvalget for Landdistrikter og Øer, men der kan jo komme andet på banen, og det kan vi tage i udvalgsarbejdet.
Henning Hyllested (EL), 2015-11-12:
Det er rigtigt nok med rådighedsbeløbet og med 6-månedersreglen, men det er vel en overfortolkning af rapporten at sige, at den ligesom konkluderer, at her kan gøres noget, som virkelig batter noget i forhold til landdistrikterne.
Tværtimod synes jeg jo nok, at der er rigtig, rigtig mange forbehold i rapporten, der nærmest siger, at jo, det kan man da godt, og at det da måske kan hjælpe.
Er det ikke nærmest det, rapporten siger?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-11-12:
Jeg tror, vi er ude på decimaler her, i forhold til hvordan vi opfatter rapporten.
Lad mig tage fat et andet sted.
Jeg er jo valgt i Syddanmark og har som kandidat fået ganske mange henvendelser fra personer, som ikke har kunnet få adgang til realkreditlån, og det er sådan set helt reelt min opfattelse, at den type henvendelser er blevet færre igennem de sidste måneder.
Så jeg tror på, at problemet måske er en lille smule på retur.
Når det er sagt, opfatter jeg det stadig væk sådan, at vi har et problem, og de anbefalinger, der er peget på i rapporten, synes jeg vi skal arbejde videre med, og så må vi jo se, om der i udvalgsarbejdet kan komme flere forslag frem.
Eksempelvis kunne jeg måske godt forestille mig, at vi fra udvalgets side tager initiativ til at bede realkreditinstitutterne om at levere halvårligt statistisk materiale til Folketinget, så vi kan følge det her område meget, meget nøje. Som jeg har sagt, ligger det her mig på sinde, og det vil også afspejle min og Socialdemokratiets indstilling til det videre arbejde i udvalget.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2015-11-12:
Tak for det.
Forslaget her er en uændret genfremsættelse af B 33, som SF fremsatte i foråret.
Når man ikke kan få forslaget igennem hos den regering, man er støtteparti til, så skal det nok gå meget bedre hos den, man er i opposition til.
Jeg beundrer SF for deres optimisme.
Som jeg sagde, sidst vi behandlede det her, har jeg stor sympati for, at SF er villige til at handle på den problemstilling, som vi oplever.
De mennesker, der gerne vil slå sig ned derude, hvor der er allersmukkest, og har en fornuftig økonomi, kan trods det ikke få lån til ejendom.
Utallige er de eksempler, jeg har, på, hvor tit realkreditinstitutterne afviser folk med en valid økonomi: Nej, I kan desværre ikke låne 1 mio. kr. til et hus i det landdistrikt, men hvis I i stedet for køber et hus inde i byen, vil vi godt låne jer 3 mio. kr. Jeg har masser af den slags eksempler.
De siger selv, at afslagene gives, fordi de hurtigt skal kunne sælge huset igen, og de vurderer muligheden for det.
Det er, som om det er en helt fjern tanke for realkreditinstitutterne, at dem, der køber hus i landdistrikterne og på øerne, rent faktisk gør det, fordi de gerne vil bo og leve der, og ikke, fordi de er boligspekulanter, der går efter at sælge huset omgående igen – så tror jeg nok, at de havde fundet et andet sted at investere.
Men ikke desto mindre bliver de behandlet sådan.
Derfor nedsatte vi i udvalget under den tidligere regering en ekspertgruppe, som vi bad om at forholde sig til en række problemstillinger, som vi er stødt ind i i forhold til belåningen i yderområderne, samt komme med nogle løsningsforslag.
Jeg skal altså ærligt indrømme, at jeg ikke er lige så begejstret for den rapport, som den tidligere taler – mildest talt vil jeg sige, at den er ubrugelig.
Det var en lang række undskyldninger for, hvorfor man ikke kunne løse problemet, eller hvorfor man ikke ville løse problemet med manglende udlån.
Så blev vi i udvalget enige om at indkalde til en høring, der tog udgangspunkt i rapporten, for nu skal vi videre.
Der skal ske handling.
Høringen skal efter Dansk Folkepartis overbevisning munde ud i konkrete løsningsforslag.
Vi skal have kigget på Finanstilsynets vejledning, på 6-månedersreglen i forhold til liggetiden og på belåningen på de 80 pct.
Det er alle samme områder, hvor vi godt kunne hjælpe borgerne godt på vej ved at justere dem lidt. Dansk Folkeparti mener, at statsgaranterede lån eller endnu værre statsfinansierede lån absolut skal ses som den allersidste udvej, hvis alt andet er afprøvet og ikke er lykkedes.
Og vi har slet ikke prøvet de andre løsninger endnu, vi har langtfra udtømt alle muligheder.
I Udvalget for Landdistrikter og Øer har vi partierne imellem et rigtig godt og tæt samarbejde.
Vi er gode til at løse opgaverne i fællesskab, og heldigvis vil vi alle sammen den samme vej, nemlig at vi vil det bedste for landdistrikterne og øerne.
Men lad os nu gøre det ud fra de gratis muligheder, vi har, som vi endnu ikke har udnyttet fuldt ud.
Dansk Folkeparti kan derfor ikke støtte forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-12:
Jeg vil bare meget kort gerne takke for de pæne ord.
Og at der skulle være en mindre forskel mellem Enhedslistens og SF's forslag, skal ikke hindre noget som helst.
Vi vil gerne støtte Enhedslisten, og det er også derfor, at vores forslag er formuleret relativt løst, altså fordi det netop ikke skal afhænge af, at det alene skal være noget, som SF definerer, men at det skal være en form for finansiering, som kan hjælpe dem, der vil købe bolig i landdistrikterne.
Så vi vil også meget gerne støtte eventuelle forslag fra Enhedslisten.
Det skal ikke komme an på det.
Målet helliger midlet.
Henning Hyllested (EL), 2015-11-12:
Med hensyn til liggetider og rådighedsbeløb er det jo sådan, som jeg tidligere har gjort opmærksom på her i salen
, at rapporten, som jeg læser den, selv tager nogle gevaldige forbehold for, hvor meget det i virkeligheden hjælper
Så jeg tør da godt vove det ene øje og sige til ordføreren: Det hjælper ikke, eller det hjælper kun meget lidt, og det løser i hvert fald slet ikke problemet.
Det er derfor, jeg efterspørger: Hvad så?
SF er, som jeg siger, kommet med et udmærket og sympatisk bud – vi ville gerne gå videre, men skidt nu med det – og det er jo det, vi ligesom, hvad skal man sige, diskuterer ud fra.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2015-11-12:
Som vi siger: SF's forslag, som det foreligger nu, er ikke noget, vi ønsker at stemme for.
Vi ønsker at afsøge andre muligheder inden.
Jeg tror også, det vil gøre diskussionen i udvalget anderledes på et senere tidspunkt, at netop de ting, de tiltag, som der har været snakket om, er blevet afprøvet og vi har set, om de virker.
Men nogen forkromet løsning har vi ej heller.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-12:
Nu blev jeg stort set dækket ind af mine kollega fra Enhedslisten, for det, jeg hørte i ordførerens tale, var en tilkendegivelse af, at som forslaget ligger nu, kan Alternativet ikke stemme for det, men at man måske kunne komme på nogle ændringsforslag.
Der vil jeg bare sige, at for at få mest mulig opbakning – det har jeg også sagt til nogle af de andre ordførere – er vi meget modtagelige for ændringsforslag.
Det kommer selvfølgelig an på, hvordan de ser ud, men vi vil meget gerne prøve at se, om vi kan finde nogle løsninger, der går lidt længere end rapporten.
For min kollega har jo fuldstændig ret i, at det højst sandsynligt ikke er nok.
Men nu hørte jeg ordføreren sige, at de her forslag ikke lige ligger der, at det er noget, vi skal kigge på osv.
Men hvis det skulle dukke op, inden vi stemmer ved tredjebehandlingen , håber jeg at se ændringsforslag.
Så skal vi også nok se fordomsfrit på det fra SF's side.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2015-11-12:
Jeg vil da også ønske, at vi finder en løsning på det her, og jeg ved også, at udvalget bredt ønsker at undersøge, om de konklusioner, rapporten er kommet frem til, i virkeligheden er gyldige.
Og der synes jeg at vi skal længere i den diskussion, før vi kan komme med flere forslag.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2015-11-12:
Tak for det.
Jeg kan i hvert fald bekræfte det sidste, at vi er mange, der rigtig gerne vil løse det her problem.
For at kunne gøre det er vi også nødt til at kigge på den lidt kedelige side, der hedder, at statsgaranterede lån og statsfinansierede lån jo ikke er helt gratis.
Men på den anden side kan jeg også mærke, at SF brænder rigtig meget for det her forslag, og derfor går jeg naturligvis også ud fra, at SF brænder så meget for forslaget, at man naturligvis også har det med i sit finanslovsudspil.
Det vil jeg godt høre ordføreren bekræfte.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-12:
Nu synes jeg lige, at stemningen var så god, så jeg vil helst ikke være alt for polemisk og komme med sådan noget med, at »hvis ordføreren havde læst bemærkningerne til beslutningsforslaget«.
Så jeg vil bare i en rigtig positiv ånd læse op, hvad der står i bemærkningerne til beslutningsforslaget –
det er den andensidste og sidste pind, hvis ordføreren vil kigge med
Realkreditinstituttet kan enten fungere på markedsvilkår med en højere rente eller med hjælp fra staten i form af enten en vis underskudsdækning eller et tilskud til renten.
Hvis merrisikoen ved udlån i yderområderne er lille eller nul, vil merrenten også blive lille eller nul.« Det betyder selvfølgelig, at hvis der er en øget risiko et sted i det her land ved at give det her lån, vil renten blive lidt højere.
Så på den måde er det en fin blanding af statslig hjælp og markedsvilkår – det er sådan, det fungerer – men der er jo mange, der har sagt: Jamen den generelle udlånsrente er så lav, at hvis vi bare kunne få det her lån til vores hus og skal betale f.eks. ½ pct. mere, så er det ikke det, der er problemet, fordi renten i forvejen er så lav, det er det overhovedet at få lånet.
Så derfor vil en eventuel risiko jo afspejle sig i hvert fald i det forslag, vi har lagt frem.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2015-11-12:
Når man skal ind og dække et eventuelt underskud, skal man naturligvis også have noget på kistebunden at gøre det med.
Man er klart nok nødt til at stille med et beløb, når man skal stille en garanti for noget.
Og det er derfor, jeg spørger SF: Er det her andet end bare lige et pip, eller går SF så meget ind for det, at SF rent faktisk også kunne finde på at pege på en finansiel løsning, altså afsætte penge i sit finanslovsudspil?
Og jeg kan så høre, at SF ikke har afsat penge i finanslovsudspillet til det her forslag.
Er det korrekt forstået?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-12:
Jamen finansieringen afspejler jo den eventuelle risiko, som vil vise sig i merrenten.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2015-11-12:
Mange tak til hr. Henning Hyllested.
Hvis vi havde en løsning på det her problem, er det klart, at så var der intet, vi hellere ville, end at fremlægge den.
Jeg skal også sige, at vi ikke som mange andre partier har en rodfæstet ideologisk modstand mod statslig indgriben.
Vi vil meget gerne have, at der er nogle andre ting, der kan komme til at fungere, og derfor synes jeg, det er meget vigtigt, at vi først får afklaret de ting, som er foreslået, og som har mulighed for at blive gennemført, i hvert fald som jeg kunne høre det på de øvrige ordførere – at vi får afdækket, om de her tiltag virker, og hvis de ikke virker, hvad vi så skal gøre.
Henning Hyllested (EL), 2015-11-12:
Det er til ordførerens afsluttende bemærkninger om, at man jo kunne starte der, hvor alle har været inde og sige at man kunne starte, med liggetid og rådighedsbeløb osv.
Og hvad er det for nogle løsninger?
Det kunne være rart, hvis ordføreren ville løfte sløret for, hvad man har gået og overvejet, for det er jo lidt ud i den blå luft bare at sige, at det handler om at finde løsninger.
Al ære og respekt for den dialog, der følger efter udvalgsarbejdet osv., men det kunne være rart at høre, om Alternativet har nogle løsninger, de vil banke på bordet, og som vi så kan tage stilling til.
Vi synes, det er lidt løst, som jeg sagde, og vi ville gerne have strammet det lidt, vi er hardcore socialister, men ethvert skridt på vejen, om jeg så må sige, er fint.
Det er så ikke så meget det, det handler om; det er ikke den røde fane, der skal hejses over realkreditten her,
bestemt ikke.
Men vi har et helt konkret problem med finansieringen i vores yderområder, som betyder, at mange ikke har mulighed for at bosætte sig derude eller drive småerhverv derude.
Det kræver ikke nødvendigvis socialistiske løsninger – vi tror på, at en statslig involvering vil bidrage til det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-12:
Nu skruede vi ned for retorikken i forslaget, sådan at det i hvert fald ikke skulle være en undskyldning for blå blok til at sige, at det der med en socialistisk statsbank og sådan noget ville de i hvert fald ikke røre ved med en ildtang, og i stedet har vi prøvet at formulere noget, som alle måske kunne se kunne være en helt pragmatisk måde at få bedre forhold på for boligejerne på landet.
Henning Hyllested (EL), 2015-11-12:
Ja, men jeg forstår bestemt, lad os bare kalde det de taktiske hensyn, der er taget i forhold til formuleringen af forslaget – det har vi fuld forståelse for, ingen tvivl om det.
Jeg synes ikke, jeg har kunnet høre på partierne indtil nu, at det har hjulpet.
Jeg synes stadig væk, der er en afvisning fra alle andre end os – ja, nu har vi ikke hørt alle partierne endnu, skal jeg lige sige, men jeg tror, jeg kan forudse det.
Jeg er spændt på at høre, hvad Alternativet har at sige.
De var ikke med, da det sidste blev behandlet, så vidt jeg husker, men stemte dog for det, så vidt jeg husker.
Okay, så er terningerne kastet.
Henrik Dahl (LA), 2015-11-12:
Tak for det.
Hvis man har respekt for saglige argumenter, kan man ikke være uenig i præmissen for beslutningsforslag B 12, altså at Danmark udvikler sig i en skæv retning.
I det østlige Jylland og på det østlige Sjælland vokser befolkningen, og der er en pæn økonomisk vækst.
I andre dele af landet kæmper man med affolkning; der er en svag eller ingen økonomisk vækst, og derfor er der også et svagt boligmarked.
På samme måde har forslagsstillerne jo også ret i, at en meget væsentlig del af udviklingen skyldes urbaniseringen.
Det er en tendens, der har stået på siden 1800-tallet.
Og ud over de ting, jeg allerede har givet forslagsstillerne ret i, må jeg også erklære mig enig i den præmis, at Folketinget jo nok ikke kan lave om på selve urbaniseringsmekanismen.
For der fører en svagere befolkningsudvikling jo indirekte til, at den offentlige service nogle gange bliver indskrænket, og at der er flere markeder, der bliver svækket, bl.a. boligmarkedet.
Der er det principielle svar fra Liberal Alliance i et vist omfang
uliberalt, i hvert fald hvis man har en karikeret opfattelse af, hvad liberalisme er, nemlig den karikerede opfattelse, at staten overhovedet ikke skal forholde sig til borgernes liv.
Men det er en karikatur.
I en liberal optik skal staten sikre, at borgerne kan udfolde sig frit og sikkert, og at alle stilles lige.
Når vi så ikke kan støtte beslutningsforslag B 12 i Liberal Alliance, er det, fordi vi er uenige i det, der blev sagt lige før fra Socialistisk Folkepartis side, med, at målet helliger midlet.
Målet helliger ikke midlet.
Der er ikke noget i vejen med målet med det her forslag, men det middel, der er valgt, nemlig at staten går aktivt ind i boligfinansieringen, er et uheldigt middel.
Så forslaget har altså en nobel hensigt, og det anerkender vi fuldt ud, men midlet har så mange ulemper, at det ikke er tilrådeligt at bruge det.
Herunder vil jeg som en kommentar til flere af de indlæg, der har været, sige, at det synes, som om man ganske enkelt undervurderer den risiko, der er forbundet med, at staten går ind på kreditmarkedet.
Hvad er det så for nogle risici?
Staten vil bidrage til at forvride kreditmarkedet, fordi det påtænkes, at man skal yde tilskud til renten, og så bliver problemet jo ikke løst.
For Folketinget skal jo fastsætte en økonomisk ramme, og derfor vil alle jo ikke kunne komme til at nyde godt af den her ordning, fordi riget jo altid fattes penge og vi netop nu også skændes i Folketinget om de økonomiske rammer for snart sagt hvad som helst.
Så nissen kommer altså til at flytte med under alle omstændigheder.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-12:
Tak, formand.
Jeg vil gerne takke Liberal Alliances ordfører for et ret sobert indlæg, synes jeg, og jeg havde heller ikke forventet at få opbakning til lovforslaget fra den kant.
Men jeg synes, at det var rigtig sobert med nogle gode betragtninger, og derfor har jeg også det her helt upolemiske og rent principielle spørgsmål om statens rolle: Mener ordføreren, at det er et problem, at man med statslige midler, f.eks. gennem fonde og andet, understøtter erhverv, regional udvikling osv. i landet?
Er det et principielt problem?
Hvis det ikke er det, hvis det afhænger af det konkrete tilfælde, hvorfor er det så lige i det her tilfælde ud fra Liberal Alliances overbevisning ikke en god idé?
... efter 2008.
Så man kan i hvert fald ikke sige andet, end at Venstre og til dels også Liberal Alliance jo har hånden godt nede i syltekrukken, når det kommer til at statsunderstøtte alle mulige ting.
Derfor vil jeg bare igen prøve at høre ordføreren: Skulle vi set med Liberal Alliances øjne i den bedste af alle verdener ikke økonomisk understøtte erhverv eller regional udvikling i det her land?
Det er virkelig ikke polemisk ment.
Jeg er bare nysgerrig.
Henrik Dahl (LA), 2015-11-12:
Nøgleordet er det selektive, for når man støtter selektivt, forvrider man. Staten engagerer sig jo på mange mulige måder med vejbyggeri og med at få tingene til at fungere i det hele taget.
Der er ingen problemer i det, men når man laver selektive ordninger, har de en forvridende effekt, og den er ofte meget skadelig for den måde, som økonomien samlet set kommer til at fungere på.
Så ja til generelle ordninger.
Men selektive ordninger er farlige.
Henning Hyllested (EL), 2015-11-12:
Jeg vil også sige tak for et særdeles velafbalanceret og sobert indlæg.
Ordføreren advarer mod selektive ordninger, men når det – i gåseøjne – kun er en del af markedet, der ikke fungerer, nemlig her kreditgivning i yderområderne, så er man vel nødt til at gå ind selektivt, hvis man mener, der skal rettes op på, at markedet ikke dér fungerer.
Henrik Dahl (LA), 2015-11-12:
Som jeg har forstået forslaget, handler det jo ikke om, at man fuldt og helt erstatter det eksisterende realkreditmarked med et statsligt realkreditmarked.
Det handler om, at det skal være et supplement i nogle situationer, og der er det mest nærliggende at forestille sig, at det bliver de farligste økonomiske engagementer, som vil være dem, som staten kommer til at stå med.
Og det her med, at staten kommer til at stå med nogle meget risikable økonomiske engagementer, vil jeg gerne advare imod.
Man kan ikke helt sammenligne situationen, men jeg vil dog gerne minde om, at en af de ting, der udløste finanskrisen i 2008, var den amerikanske regerings fejlslagne forsøg på at skabe et boligmarked, hvor der ikke var et økonomisk grundlag for det.