Morten Østergaard (RV), 2007-04-17:
Det har været en ekstremt omfangsrig udvalgsbehandling, som det her helt ubegribelig vidtfavnende forslag har været igennem.
Som om det ikke er nok, må vi også sige, at regeringen lovgiver i blinde på en række områder.
Besværligheden med at besvare simple spørgsmål i processen har ført til ikke 1, men 2 måneders udsættelse af lovens ikrafttræden.
Tag indvandringsprøven.
Hvad vil det koste at købe undervisningsmaterialet?
Hvad vil det koste at tage prøven?
Det ved ministeren heller ikke.
Hvordan skal det hele foregå?
Det ved ministeren heller ikke.
Og hvad angår den livslange starthjælp, kan ministeren ikke redegøre for, hvor mange mennesker det nye optjeningsprincip for kontanthjælp vil ramme.
Men hvad ved vi?
Ja, vi ved, at regeringen i, hvad der må betragtes som en hetz mod religiøse mindretal, vil besværliggøre f.eks. katolikker og kristne frikirkers mulighed for at få deres udenlandske forkyndere til Danmark.
Det drejer sig om under 100 personer om året, som der aldrig har været problemer med.
Adskillige deputationer har fremført argumenterne om, at det stiller dem ringere, når de skal rekruttere forkyndere til deres kirker i Danmark.
Det betyder igen, at nogle ikke får den forkyndelse, de ønsker.
Hvilken glæde har regeringen af det?
Kan der påvises et eneste eksempel på, at en forkynder, fordi han ikke mestrede et parlørdansk ved sin ankomst til Danmark, har forvoldt skade eller anstiftet uorden?
Ikke et eneste.
Vil et flertal i Folketinget virkelig deltage i dette symbolske korstog mod mindretalsreligioner?
Ministeren har så måttet bøje sig.
Jeg tror simpelt hen, at det var, fordi det gik op for Dansk Folkeparti, at det faktisk primært er kristne frikirker, der betjener sig af den her ordning.
Dermed blev det ikke en lex Abu-Laban, som man havde regnet med, og derfor kan forkyndere nu tage prøven i Danmark.
Arbejdstagere i almindelighed skal slet ikke tage prøven, det er kun de familiesammenførte, der skal lære dansk, inden de kommer hertil.
Vil et flertal blandt medlemmerne af det her Ting virkelig kompromittere den grundlovssikrede religionsfrihed ved at løse et problem, som hverken spørgsmål eller samråd har kunnet afklare anatomien af?
Det får vi at vide om lidt, når vi stemmer om ændringsforslag nr. 6, som fritager de religiøse forkyndere fra indvandringsprøven.
I realiteten stemmer vi om religionsfriheden.
Det tror jeg må siges at gælde ikke bare for de præster, der nu får muligheden, men for alle.
Derfor bør man naturligvis også som minimum fritage familiesammenførte til flygtninge for den her ordning.
Flygtninge med særlige krav på beskyttelse af deres familieliv bør her vægte tungere end ønsket om, at deres ægtefæller tilegner sig dansk, inden de slutter sig til dem.
Det ved vi fra Holland, hvor man har forsøgt.
Det er en effektiv stopklods for, at danske statsborgere kan få deres ægtefælle til Danmark.
Vi ved også, at regeringen nu fortsætter sin politik med at lave store huller i det danske velfærdssamfunds sociale sikkerhedsnet.
Det sker, når der indføres en integrationseksamen, for dels er den forudsætningen for tidsubegrænset ophold, og det er grelt nok, dels gøres den også FTTMO77.FM Page 5612
Friday, August 24, 2007 9:33 AM
til forudsætning for kontanthjælp, og det er reelt en dom til livslang fattigdom.
Fra udvalgsbehandlingen ved vi, at 22 pct. af flygtninge ikke har arbejde efter 7 år i Danmark.
Der tror man så, at yderligere 7 år på starthjælp vil løse det problem.
Starthjælpen er ikke effektiv og støder i øvrigt især kvinder væk fra arbejdsmarkedet.
At der nu indføres en livslang starthjælp er sammen med de øgede krav til permanent opholdstilladelse endnu et sørgeligt kapitel i en politik, som har til formål at forarme, marginalisere og passivisere udlændinge i Danmark.
Der er tale om skabelsen af en ny underklasse, og det undrer os såre, at selv om man stadig har undtagelsesbestemmelser, når det kommer til den tidsubegrænsede opholdstilladelse, gælder de ikke for den livslange starthjælp.
Hvis man har vanskeligheder, der giver en adgang til tidsubegrænsede ophold, f.eks. handicap og traumer, fordi man har været underlagt tortur, eller fordi man har været syg, ja, så bør de her vel også gælde i forbindelse med optjeningsprincippet for kontanthjælp, i hvert fald hvis udgangspunktet her er mennesket og ikke systemet.
Og det bliver der anledning til at tage stilling til med ændringsforslag nr. 16.
Endelig er der så spørgsmålet om at tiltrække velkvalificeret arbejdskraft.
Det er der vist bred enighed om, men nogle mener det noget mere helhjertet end andre.
Således er der jo ikke tale om noget reelt greencard, som det kendes fra resten af verden, men om et jobsøgningsvisum.
Finder man job, skal man så efterfølgende have det godkendt – et bureaukrati af dimensioner.
Javel, men så er 450.000 kr. da alt for meget.
Hvor mange sygeplejersker og skolelærere tjener det?
Der er behov for en lavere grænse.
Vi foreslår 325.000 kr. i ændringsforslag nr. 4 og håber, at flertallet vil indse, at kampen om talenterne er for vigtig til at lade den styre af en regering, der er svinebundet af Dansk Folkeparti, som reelt ikke ønsker at tiltrække nogen som helst til Danmark, stik imod virksomhedernes ønske og konkurrenceevnens behov.
Derfor er det, når vi stemmer om det ændringsforslag, præcis som Dansk Industri og Dansk Arbejdsgiverforening giver udtryk for i dag, noget, der vil have betydning for Danmarks konkurrenceevne, noget, der vil gøre, at man kan komme til at tiltrække den arbejdskraft, man har brug for.
Og det er vel derfor, at man i en ganske uset direkte kritik af regeringen siger, at man ikke deler forventningen om, at den ordning, der lægges frem, vil være effektiv; at man synes, at det er for voldsomt bureaukrati, og man ikke tror, at det vil løse Danmarks problemer med mangel på kvalificeret arbejdskraft.
Det har man nu en chance for at sige, hvis man er en del af det erhvervsvenlige flertal i Folketinget.
Er man det, har man en chance for at gøre noget ved det ved at stemme for de ændringsforslag, der sænker beløbsgrænsen, så vi får en effektiv mulighed for at tiltrække kvalificeret arbejdskraft til Danmark til glæde for konkurrenceevnen.