runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-02:
Den direkte anledning til fremsættelsen af forslaget er, går vi ud fra, den fadæse, som er blevet åbenbar, efter at professor Bent Jensen i dagspressen har anklaget en navngiven person for at være KGBspion, uden at den pågældende person har kunnet få adgang til de oplysninger om sig selv, som Bent Jensen havde fået adgang til af PET.
Bent Jensens arkivadgang var angiveligt betinget af visse tavshedsklausuler, men dem har professoren tilsyneladende set stort på og dermed bragt den anklagede i en helt uholdbar situation: ingen adgang til det materiale, der begrunder anklagen, og ingen mulighed for at tage til genmæle eller forsvare sig.
En skamplet i et retssamfund.
Det fremgår af nogle af de svar, som allerede foreligger fra Justitsministeriet, og – kunne jeg uden for oplæsningen tilføje – det fremgår jo også af det, justitsministeren har sagt her fra Folketingets talerstol i dag.
Sagen illustrerer, at den meget stramme forvaltning af arkivadgangen kan medføre betydelige retssikkerhedsmæssige problemer, når andre får adgang til fortroligt materiale, men overtræder betingelserne om fortrolighed.
Enhedslistens forslag om samme arkivadgang for danske borgere som dem, der nu findes i vores nabolande Norge og Sverige, efter at disse lande har fået moderne love om efterretningstjenesterne, støtter vi fuldt ud.
Det samme gælder forslaget om et uafhængigt klageorgan ved afslag på aktindsigt.
På trods af folketingsbeslutning om kortlægning af flere aspekter af PET’s arbejdsmetoder går arbejdet uendelig langsomt.
Den ene forsinkelse og personudskiftning efter den anden har udskudt færdiggørelsen af arbejdet, og imens skal borgerne finde sig i sådan en behandling, som er blevet rullet op i denne sag.
Det er ganske enkelt skandaløst.
Vi skylder vores medborgere, vore forskere, vores efterretningstjeneste at få et ordentligt lovgrundlag for efterretningstjenesternes virke.
Det har andre lande kunnet finde ud af, og så må Danmark jo også kunne finde ud af det.
Enhedslistens forslag kan afbøde nogle af de skadevirkninger, de nuværende regler eller rettere sagt mangel på regler har, og derfor støtter vi forslaget.
Men tilfredse bliver vi ikke, før de igangsatte kommissioner har afleveret deres rapporter, så vi kan gå i gang her i Folketinget med at modernisere grundlaget for efterretningstjenesternes arbejde.
Tom Behnke (KF), 2007-05-02:
Politiets Efterretningstjenestes arkiver er jo af gode grunde hemmelige.
Men så opstår der de situationer, at PET’s arkiver jo også historisk kan være interessante.
Og i den forbindelse kan det også for nogle mennesker være interessant at få at vide, om man på et tidspunkt har været registreret i PET’s arkiver, om man på et tidspunkt har været genstand for en nærmere undersøgelse.
Forslagsstillerne foreslår her, at i det omfang, man får afslag på at få indsigt i arkiverne, skal det være muligt at oprette et ankenævn, hvortil man kan anke.
Den del af forslaget er vi ikke enige i.
Vi er meget enige i ministerens betragtninger om, at det er hensigtsmæssigt, at en eventuel anke går til den relevante fagminister, når vi taler om at få indsigt i de arkiver, der kan være i den offentlige sektor, således at vi har den parlamentariske kontrol med, hvad det er, der foregår, og det kan vi jo kun opnå på den måde.
Så er der den anden del af forslaget, der handler om, at man som borger skal have ret til at vide, hvad det er, der står i arkiverne, i samme omfang som man har det f.eks. i Norge og Sverige.
Jeg vil godt sige, at jeg ikke tror, at vi behøver at sammenligne os med nogen.
Jeg tror godt, vi kan tage debatten selv.
Og der synes jeg alt andet lige, at Enhedslisten peger på et problem, og det er et problem.
Det er retssikkerhedsmæssigt et problem, for man har jo selvsagt ikke skyggen af chance for at kunne forsvare sig mod noget, som måske er forkert, som måske er rigtigt, men er misforstået, for det er jo som at slås med bind for øjnene på en bælgravende sort nat.
Det duer jo ikke, og derfor er det også godt, at der er nedsat et udvalg, det såkaldte Wendler Pedersen-udvalg, som skal se på, om vi ikke skulle prøve at have et sæt generelle spilleregler, der handler om PET, efterretningstjenesten, således at vi har nogle klare spilleregler, som både vi her i Folketinget og også borgerne kan forholde sig til og vide: Hvad er op og ned?
Hvad kan man?
Hvad kan man ikke?
Desværre sidder det udvalg og venter på et andet udvalg, nemlig PET-kommissionen, og så længe den ikke er færdig, kan Wendler Pedersen-udvalget heller ikke blive færdige.
Det er problematisk, for i mellemtiden står borgerne og kan ikke få den retssikkerhed, som de har berettiget adgang til eller burde have, mens forskerne og historikerne kan.
Derfor er det vores opfattelse, at indtil vi har en afklaring af det her spørgsmål, bør man være meget tilbageholdende med at give forskere og historikere adgang til arkiverne.
Kim Christiansen (DF), 2007-05-02:
Nu har Dansk Folkeparti jo i aften fået en del sympati fra alle tilstedeværende partier, og jeg vil da godt give lidt igen af den sympati til Enhedslistens forslag.
Jeg vil så også sige, at al den sympati, vi har fået, ikke har resulteret i, vi har fået noget gennemført reelt.
Min sympati skal også ses på den baggrund.
Det er klart, at hvis en person ser det udråbt i aviserne, at vedkommende skulle have bedrevet en eller anden gerning ifølge PET’s arkiver, ville det være helt naturligt også for Dansk Folkeparti, at den pågældende selvfølgelig fik mulighed for at se de pågældende sagsakter og dermed også fik mulighed for at kunne forsvare sig.
Som sagt er vi meget positive over for, at implicerede personer får adgang til at få oplysning om deres sagsakter.
Så må vi sige om det her Wendler Pedersenudvalg, at det altså nu har arbejdet i 10 år.
Det er vel ikke rimeligt, at vi skal blive ved at vente på det.
Vi var tidligere inde på, at der også var nedsat et udvalg omkring ophavsretsloven.
Jeg håber ikke, det også skal tage 10 år, for det er lidt et problem, synes jeg, at vi venter og venter på nogle udvalg.
Her er der helt klart behov for, at vi går ind og kigger på det.
Det bliver ikke i den form, det her ligger i, vil jeg sige til forslagsstillerne, men der er mange positive elementer, som vi gerne vil være med til at kigge på i det videre arbejde med det, også omkring ankenævn.
Der er vi faktisk også positivt indstillet.
Tidsfristen tror jeg ikke rigtig vi kan overholde, for det her er, som flere andre ordførere har været inde på, et lidt dybere arbejde, vi skal ind i, men det vil vi som sagt også gerne medvirke til.
Det er så langt, som vi kan komme i denne sene nattetime.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2007-05-02:
Jeg hørte godt, at det undrede fru Anne Baastrup.
Jeg undrer mig over fru Anne Baastrup.
Nu har jeg jo siddet her i Folketinget i nogle og tyve år, og jeg har faktisk i en årrække været ordfører på arkivloven, og så vidt jeg husker, har SF altid tilsluttet sig principperne om forskningsfrihed.
SF har også tilsluttet sig reglerne om, at uanset hvordan vi ellers fastsatte de generelle regler, skulle der være mulighed for en positiv særbehandling af forskningen.
Og det er jo sådan set det system, som fru Anne Baastrup nu undergraver.
Anne Baastrup (SF), 2007-05-02:
Der er bare kommet nogle historier frem, hvor folk har søgt egenacces og fået lov til at få en halv sætning, og det drejer sig om oplevelser fra både 1960’erne og 1950’erne.
Så virker det på mig bare lidt besynderligt, at vi så i øvrigt har den der meget liberale tilgang for forskere, men at vi ikke selv kan få at vide, hvad det er, PET muligvis har skrevet om os tilbage for 50 år siden.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2007-05-02:
Jeg forstår, at det, fru Anne Baastrup nu spørger om, er, om vi kan opstille nogle generelle kriterier for egenindsigt.
Nej, det tror jeg ikke på med det kendskab, jeg har til efterretningstjenesten.
Det tror jeg overhovedet ikke på.
Men vi kan se på, om der er nogle steder, hvor der er muligt at formulere nogle kriterier ud fra det kendskab, vi så i øvrigt kan få til, hvad der foregår.
Man kan ikke bare begynde at sige, at vi så over en bank bare kan offentliggøre det, for vi aner jo ikke, om det stadig væk har betydning for vores kontakt med fremmede magter.
Vi ved heller ikke, om der derved kunne afsløres nogle af PET’s metoder, som ikke skal afsløres, hvis PET skal have nogen virkning i dag.
Så det kan man slet ikke sige så generelt.
Anne Baastrup (SF), 2007-05-02:
Jeg vil bare lige have præciseret fru Birthe Rønn Hornbechs holdning.
Jeg har ikke læst beslutningsforslaget på en sådan måde, at efterretningstjenesten laver en undersøgelse den 1. januar, og så har man i øvrigt adgang til arkiverne den 1. marts.
Jeg havde forstået forslaget således, at der naturligvis skal gå en rum tid, 25 år, 30 år.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2007-05-02:
Jamen der var jo sådan set ikke i det sidste noget spørgsmål.
Men vi taler naturligvis videre om sagen.
Karsten Nonbo (V), 2007-05-02:
Det ser jeg jo ikke som noget problem, for jeg er jo helt sikker på, at justitsministeren vil være os behjælpelig, og jeg er helt sikker på, at det kan præciseres via domme for det rene overfald på trappen om fredagen og så den efterfølgende hævnakt og volden 2 dage efter, som altså virkelig er planlagt.
Der kan vi garanteret påpege, at der er en forskel i dommen, hvad angår ensartede enten slag eller stik.
Så det vil jeg godt give tilsagn om.
Per Clausen (EL), 2007-05-02:
Nu bliver jeg jo altid trist til mode, når hr. Allan Niebuhr antyder, at forslag fra Enhedslisten skulle være tilfældige.
Det er de bestemt ikke.
Forslaget blev fremsat, fordi der faktisk, så vidt vi er orienteret, findes dokumentation for, at den mængde halm, der her blev foreslået, var den mængde halm, der skulle til for at opnå en række dyrevelfærdsmæssige fordele.
Det er der sådan set ingen diskussion om.
Det, der så opstod en diskussion om, var, hvilke omkostninger det ville have, og så viste det sig minsandten, at oppositionen sammen med Dansk Folkeparti i den situation var så ansvarlige, at vi, på trods af at man måske umiddelbart kunne opnå nogle dyrevelfærdsmæssige fordele, så ville lade det indgå i arbejdet i et hurtigtarbejdende udvalg, sådan at vi kunne få et svar på, hvordan sammenhængen var mellem udgifter og den dyrevelfærdsmæssige effekt.
Så det er sådan set et godt eksempel på, hvordan et flertal i Folketinget optræder klogt og besindigt, men med fokus på dyrevelfærden.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-02:
Jamen altså, vedrørende mine betragtninger om det her med tilfældige udmeldinger vil jeg sige, at jeg jo husker, at vi for ikke så længe siden fik en efter mine bedste begreber tilfældig udmelding om, hvor meget halm der skulle være til en enkelt gris.
Hvis vi havde rettet os efter denne tilfældige udmelding, så skulle vi faktisk til at importere halm, for vi ville ikke have haft halm nok i Danmark til at leve op til de regler.
Så derfor synes jeg, at der er baggrund for at sige, at vi har brug for at få nogle virkelig sagkyndige begrundelser for de forskellige ting, vi foretager os, for at få en sammenhæng i det.
Per Clausen (EL), 2007-05-02:
Altså, det er ikke sådan, at Justitsministeriet har medvirket til at gøre ting kriminelle, som ikke er til ulempe/skade for dyrene.
Det er mit udgangspunkt.
Derudover er vi også i det danske Folketing enige om – sådan har jeg forstået det indtil nu – at vi sådan set har viden nok til at sige, at transport ud over 8 timer er skadeligt.
Vi har bare ingen mulighed for at komme igennem med det i forhold i EU.
Så derfor opfatter jeg det sådan, at den forskning, vi vil få foretaget i fremtiden, formentlig vil føre til, at en række bestemmelser vil blive strammet.
Men skulle de afsløre, at man fra myndighedernes og Folketingets side har indført regler, som ikke har nogen dyrevelfærdsmæssig effekt, og man derfor straffer folk for noget, der ikke har nogen betydning for dyrene, så skal det selvfølgelig også laves om.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-02:
Jeg vil sige til hr. Per Clausen, at jeg da er utrolig glad for, at vi to kan blive enige om, at der er baggrund for at få nogle forskningsresultater på, hvad dyr kan tåle i forbindelse med transporter.
Jeg er så nok ikke helt enig i, at det er hr. Per Clausen, der skal definere, hvad det er, jeg mener med hensyn til dyretransporter og med hensyn til, hvad dyr kan tåle.
Men med de meget alvorlige konsekvenser, det her lovforslag trods alt ender med at få for nogle mennesker, synes jeg bare også, at det er rimeligt, at vi har en sagkyndig baggrund for at sige, hvad tilstrækkeligt med halm er, i stedet for at have nogle tilfældige betragtninger fra enkeltpersoner om, hvad tilstrækkeligt med halm er, og hvor langt dyr har godt af at stå i en bil.
Hvor langt har et dyr godt af at stå, eller hvor lang tid kan et dyr tåle at stå, uden at det føler ulempe ved det?
Så det er min baggrund for at sige, at jeg mener, at når vi kører frem med så alvorlige konsekvenser, som vi gør med det her lovforslag, skal vi også have en sagkyndig begrundelse som baggrund for at tage beslutningerne.
Ole Glahn (RV), 2007-05-02:
Det har jeg ikke hørt, men jeg har hørt den argumentation, som ordføreren kom frem med adskillige gange i diskussionen om klippekortordningen, om, hvor skrapt det her var.
Jeg har også hørt en vis betænkelighed ved ordningen, men jeg har ikke hørt, at der skulle være en eller anden form for graduering mellem store og små.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-02:
Jeg skal også prøve, om jeg kan begrænse det til ét spørgsmål, og det går egentlig bare på, at jeg gerne vil høre den radikale ordfører, om han undervejs i forhandlingerne har hørt den konservative ordfører sige, at der skulle være et differentieret antal klip, alt efter hvor stor virksomheden var.
For sådan som jeg hørte den konservative ordfører spørge lige før, var det, som om det var værre, hvis man var en stor virksomhed – så var det sådan lidt mere synd, fordi så kunne man risikere at få kortere tid.
Jeg skal bare høre, om den radikale ordfører på noget tidspunkt har hørt det synspunkt fremført fra Det Konservative Folkepartis side, at der skulle være en differentieret klippeordning for forskellige størrelser af virksomheder.
Ole Glahn (RV), 2007-05-02:
Altså, nu var det sådan næsten en eksamen, og hvis jeg nu svarer rigtigt, så består jeg eksamenen.
Det er jo meget enkelt at sige ja til det.
Men jeg vil godt lige tilføje, at jeg jo netop tror, at i og med at det er sådan, at man kan risikere faktisk at få tre klip på en tur, så vil både vognmanden og chaufførens opmærksomhed være rettet meget skarpt mod, at tingene skal være i orden, for det rammer dem simpelt hen på deres brød, hvis de ikke er det.
Det er ordningen.
Og der er jeg enig med spørgeren i, at om det så drejer sig om tre plus et, tre plus to eller tre plus tre, er det i virkeligheden en meget alvorlig sanktion i alle tilfælde.
Christian H. Hansen (DF), 2007-05-02:
Jeg tror kun, det kan blive til ét spørgsmål, hvis hr. Ole Glahn altså svarer rigtigt på det.
Og det går sådan lidt på det, at man lægger op til det her med de seks klip, og så er det, som om det er i orden; hvis det er fem klip, så er det lidt dårligere for erhvervet; hvis det er fire klip, så er det ikke godt; og hvis det er tre klip, så er man helt grædefærdig fra konservativ side.
Men er virkeligheden ikke, at uanset om det er seks klip, fem klip, fire klip eller tre klip, så får man slet ingen klip, hvis man overholder de her ting, som ellers kunne bevirke mishandling af dyr, så der er slet ingen grund til at stå og tage nogen i forsvar, som egentlig bare kan have orden i sin egen forretning, for så får de ingen straf.
Er det ikke korrekt?
Ole Glahn (RV), 2007-05-02:
Jeg går ud fra, at den vognmand, der har 25 lastvogne, ikke har fået dem, sådan bare fordi han har arvet pengene, men fordi han har arbejdet og drevet en forretning, som har kunnet bære, at han har kunnet have så mange lastvogne.
Det vil sige, at han har en logistik, og når den her lovgivning kommer, så vil den vognmand selvfølgelig sørge for, at de lastvogne, der skal køre med disse dyr, er indrettet dertil, og at de fungerer, sådan som de skal, for ellers kan han ikke drive sin forretning.
Det vil sige, at jo større forretningen er, jo større tror jeg også at logistikken og styringen bliver, og man har fælles interesse chauffør og vognmand imellem, med hensyn til at man ikke får nogen klip i den her sag, så jeg mener ikke, at det er noget stort problem.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-02:
Nu har vi jo i de forhandlinger, vi har haft, lagt meget vægt på, at det ikke kun skulle være chaufføren, det skulle også være vognmanden.
Vi har snakket meget om det objektive ansvar.
Det er jo sådan, at der er en del af de her klipforseelser, hvor man faktisk meget let som vognmand kan få et klip, også uden sådan meget aktivt at have handlet i den her sag, f.eks. i forbindelse med manglende vand og manglende strøelse.
Vi må stadig væk konstatere, at hvis man har 25 biler og i gennemsnit 25 chauffører, og hvis de skiftes ud undervejs i den 6-årige periode, så er risikoen for, at man undervejs møder 4 chauffører, der laver kliprelaterede fejl, som også falder tilbage på virksomheden og på vognmanden, jo til stede og rimelig stor.
Kan hr. Ole Glahn slet ikke give mig ret i, at der altså er forskel på, hvad man bliver udsat for, hvis man er en vognmand med en eller to biler, og hvis man har en stor vognmandsvirksomhed med 25 biler, også på den følge, det har, hvis man får lukket sin virksomhed?
Ole Glahn (RV), 2007-05-02:
Jeg forstod ikke spørgerens sammenlægning af de der klip.
Det er jo en vurdering af, om det er chaufføren, der har ansvaret, eller om det er vognmanden, der har ansvaret.
Og der er altså mulighed for, at man i de konkrete sager kan vurdere det.
Hvis vognmanden ikke vil acceptere, at vognmanden har ansvaret, skal der jo føres en retssag på det.
Og så må man jo kunne sandsynliggøre, at det er vognmanden, der har ansvaret.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-02:
Når vi nu snakker antal klip, så får hr. Ole Glahn det jo til lyde som én vognmand, én lastbil og én chauffør.
Så må man have lært det, sagde hr. Ole Glahn, når man har været oppe til en prøve.
Nu er der bare det, at hvis man taler om én vognmand, 25 biler og 25 chauffører, så vil det sige, at i en periode på 6 år har den virksomhed altså kun mulighed for, at fire forskellige chauffører – fire forskellige chauffører – laver en kliprelateret forseelse, og så kan det firma med 25 biler lukke.
Synes hr. Ole Glahn, at det er et retssikkerhedsmæssigt grundlag at agere på?
Ole Glahn (RV), 2007-05-02:
Det vil jeg forsøge på.
Jeg vil sige, at De Konservative er meget inde på, at det her drejer sig om retssikkerhed.
Jeg mener, at hvis det er retssikkerhed, vi diskuterer, så er retssikkerheden vel den samme, om det er tre plus et klip eller det er tre plus tre klip.
Det må da sådan set være det samme.
For mig at se må det jo handle om, at man vurderer forskelligt, hvor stor risikoen er og bør være for, at man får frakendt retten.
Hvornår bør det ske?
Vi har den opfattelse, at når man har været oppe til en prøve, efter der er foretaget tre klip, og man så mere end en gang overtræder derefter, så må hammeren falde.
Det er vores tolerancegrænse.
Så det handler i virkeligheden om, hvornår hammeren skal falde, og hvor stor tilliden er til erhvervet.
Vi har tillid til, at erhvervet kan administrere det her.
Og jeg mener også, jeg har grundlag for at have det, for jeg er ikke i tvivl om, at 3F og chaufførerne vil lægge meget stor vægt på, at alle de ting, der skal være på en lastvogn, som transporterer dyr, er i orden, når de kører med dem, for ellers risikerer de at miste deres arbejde.
Tom Behnke (KF), 2007-05-02:
Det var godt, vi fik bekræftet, at det er med konservativt afsæt, at vi nu får strammet reglerne markant, og at vi får noget konsekvens ind i det her, for jeg har kunnet forstå på mange af de korte bemærkninger, der har været tidligere i debatten, at der har været lidt tvivl om det.
Lad os så gå videre til det næste, som jo så bliver det, der bliver omdrejningspunktet for de videre forhandlinger: Det er antallet af klip, hvor meget der skal til.
Der vil jeg bare høre, om vi kan forvente, at Det Radikale Venstre, også når vi taler om straffeloven, vil have den holdning, at hvis man tre gange har begået vold, ryger man i fængsel på livstid.
Skal vi se en sammenligning her?
For vi taler altså også om retssikkerhed og proportionalitet.
Nu har vi fået det med dyrevelfærden og dyremishandlingerne sat på plads, og det var vi enige om.
Nu er der tilbage at diskutere retssikkerhed og proportionalitet i antallet af klip.
Ole Glahn (RV), 2007-05-02:
Jeg har ingen problemer med – og det var også det, jeg sagde i min ordførertale – at vi fra Radikales side fuldstændig støtter de indgreb, der kommer, når vi taler dyremishandling.
Der er klart en sondring mellem dyremishandling og overtrædelse af dyrevelfærd.
Dyremishandling kan øjeblikkelig udløse, at man frakendes retten, og hvad angår dyrevelfærd, har vi klippekortordningen.
Det er vi tilfredse med.
For konsekvenserne er meget alvorlige for dem, hvis de ikke overholder det her.
Tom Behnke (KF), 2007-05-02:
Jeg vil høre, om hr. Ole Glahn kan bekræfte, at det er en konservativ justitsminister med opbakning fra Det Konservative Folkeparti, der fremsætter et lovforslag i Folketinget, som markant strammer op på sanktionerne for de forseelser, vi taler om i dag, altså, at der både strammes op og skabes konsekvens og på bødesiden laves en fordobling af bøderne fra, hvad de er i dag, samt at de forseelser, vi taler om, når vi taler klippekortordningen, er alvorlige forseelser.
Det er således derfor, en konservativ justitsminister foreslår, at der skal strammes op på sanktionerne for at overtræde de bestemmelser, som efter forslaget kan udløse et klip, hvor forseelser i sig selv ikke er grove nok til at være egentlig dyremishandling og dermed ikke giver muligheden for at frakende ubetinget med det samme.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-02:
Jeg synes jo, det taler for sig selv, hvad hr. Christian H. Hansen siger.
Det er jo derfor, jeg startede med at sige, at vi bakker op om det lovforslag, der behandles her i dag.
Med de fine tiltag, der nu også gøres fra branchens side, synes jeg, at man skal bruge arbejdsgruppens oplæg og se på, om man har lært af det her, om man er på den rigtige vej.
Det synes jeg ville være en fair og god måde at behandle den her sag på.
Dyrevelfærd betyder meget, og det betyder også meget for landbruget.
Det er jeg slet ikke spor i tvivl om.
Christian H. Hansen (DF), 2007-05-02:
Nu skal jeg skynde mig at overholde min tid den her gang, vil jeg sige til formanden.
Det er jo sådan, at der har været en arbejdsgruppe, som har kigget på det her, en arbejdsgruppe, som ministeriet har nedsat, det vil dermed sige ministeren, som jo er med i regeringen, og som støttes af ordføreren på talerstolen nu, og man har så peget på de her ting.
Hvorfor skal der så yderligere forskes i det?
Det er jo også derfor, man i første omgang ikke ønskede, at der skulle være nogen lovgivning om det her overhovedet, at man måtte presses af et flertal til at nedsætte en arbejdsgruppe.
Det er jo en fair holdning at have, men sig det dog, som det er: Dyrevelfærd betyder ikke så meget for De Konservative, men det gør erhvervet.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-02:
Når hr. Christian H. Hansen spørger, om jeg har sat mig ind i det her, så vil jeg sige, at jeg netop synes med baggrund i den megen snak, vi har om dyretransporter, og alle de kloge ting, folk ved om dyretransporter, at det er meget vigtigt, at vi får fulgt det her op med, at vi virkelig får forsket på det her område, for vi mangler et grundlæggende forskningsresultat med hensyn til dyretransporter om, hvad der er rigtigt, og hvad der er forkert.
Jeg har efterhånden hørt mange kloge og mange mindre kloge bemærkninger om, hvad dyr tåler, og hvad dyr ikke tåler.
Det kunne jeg godt tænke mig at få en saglig, konkret vurdering af.
Så det vil jeg meget gerne efterlyse i den her forbindelse.