runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Nedergaard (V), 2011-02-08:
Jeg har slet ikke nogen problemer med at bekræfte det åbenlyse.
I modsætning til oppositionen vil jeg gerne forholde mig til fakta.
Men jeg synes sådan set, at fru Christine Antorini selv har besvaret spørgsmålet om, hvorfor det ser sådan ud i Danmark.
Det er bl.a., fordi nogle i den forligskreds, vi har på SU-området, hellere vil bruge penge på forsørgelse end på kvalitet i undervisningen.
Nogle af de lande, som netop har øget deres udgifter og i hvert fald forbedret deres placering i OECD's opgørelse, har jo ikke SU i den form, som vi kender den i Danmark.
Det, vi konkret foreslår, er, at forældre må vænne sig til – mere end de traditionelt har gjort i de gode tider – at det at få en uddannelse også er et forældreansvar, som indebærer at hjælpe med at tage hånd om det.
Undtaget er dem med særlig vanskelige vilkår, hvorfor vi har afsat en pulje til dem.
Men det korte af det lange er, at vi kunne ligge absolut flot, absolut flot, hvis vi brugte de der 13-14 mia. kr., vi bruger på SU, på uddannelse.
Det er det, de gør i andre lande, det er den store forskel, og det er derfor, vi i forhold til folkeskolen konkret foreslår, at vi gerne vil finansiere et løft, der betyder, at de små børn skal kunne læse – det er helt afgørende – inden de forlader 2. klasse, og at SU-cafépengene bruges hertil.
Jeg tror også, det vil interessere hr. Morten Bødskov og fru Christine Antorini, at det sådan set ikke engang er statsministerens eller min egen gode idé.
Det er en idé, vi har hentet inspiration til fra fru Helle Thorning-Schmidts tidligere opfattelse af tingene, hvor hun foreslog nøjagtig det samme.
Frank Aaen (EL), 2011-02-08:
Vi plejer at kalde Danmark for et af verdens rigeste lande.
Når vi så alligevel har en debat i dag, som, uanset hvordan tallene gøres op, viser, at det gør ondt i økonomien inden for uddannelsesområdet, skyldes det jo, at vi har en regering, der har kørt landet økonomisk fuldstændig i sænk.
Jeg ved godt, at hovedundskyldningen er, at der kom en krise udefra, men det ændrer jo ikke ved, at man selv var med til at forstærke krisen både ved politikken i forhold til den finansielle sektor og boligbobler og ved at sløse de gode år væk til skattelettelser i stedet for at sørge for at investere i fremtiden.
Der er 170.000 arbejdsløse, der er et megahul i statskassen med en gæld, der eksploderer, og som sagt er en af grundene til, at gælden eksploderer, som den gør, at regeringen har delt 300 mia. kr. ud i skattelettelser, ufinansierede, taget dem op af kassen i stedet for at bruge dem fornuftigt på forbedringer af bl.a. uddannelserne.
Alene sidste år fik de allerrigeste i samfundet her 7,3 mia. kr. i skattelettelser, selv om de i forvejen tjente så rigeligt.
Det er baggrunden for, at man nu dikterer nulvækst i kommunerne, at vi ser omfattende nedskæringer, at vi ser en virkelighed, som alle andre kan se på nær VKO her i Folketingssalen, som mener, at det går godt, med påstanden om, at der aldrig nogen sinde før er brugt flere penge.
Det er jo ikke bare folkeskolen, som vi med god grund har talt mest om i dag; det er de videregående uddannelser, det er forskningen, det er efterskoler, det er højskoler, det er ungdomsuddannelser osv., der har mærket sparekniven og får den yderligere at mærke næste år.
Det er de nedskæringer, vi skal have stoppet, ligesom det regeltyranni, man samtidig har spændt uddannelserne ind i, og som gør, at kreativiteten har fået det dårligere.
Til gengæld bliver der brugt mere tid på bureaukrati.
Det er et spørgsmål om, at vi igen begynder at investere i vores uddannelsessystem, hvor vi i Enhedslisten foreslår lavere klassekvotienter – maksimalt 22 elever i en folkeskoleklasse – ekstra ressourcer til at hjælpe de svageste børn med lektiecafeer, tolærerordninger osv.
Bygningerne udeomkring kræver virkelig dramatiske renoveringer, så toiletter og undervisningslokaler lever op til moderne standard, og med den arbejdsløshed, vi i dag har blandt bygningsarbejdere, er det jo bare med at gå i gang i stedet for at lade folk gå ledige. Vi skal have flere timer.
Alt for mange steder har man i dag et undervisningstimetal, der ligger under det anbefalede.
Det skal vi have rettet op på, og så skal vi selvfølgelig have stoppet for fyringer af folkeskolelærere; dem har vi så god brug for.
Der skal altså drejes rundt i det danske uddannelsessystem.
Det er blevet sagt flere gange heroppefra, at flere penge alene ikke gør det.
Næh, men de er nu gode at have, og det er altså sådan, at det er dokumenteret, at område efter område mangler penge.
Kunne vi så samtidig fjerne noget af regeltyranniet og alle de mange test, ville vi kunne skabe forudsætninger for et bedre uddannelsessystem, nogle bedre folkeskoler.
Christine Antorini (S), 2011-02-08:
Det er klart, at man selvfølgelig skal være opmærksom på, at der er forskel på, hvad der er regnskabstal, og hvad der er budgettal.
Derfor nævnte jeg også, hvad regnskabstallene var for, hvor mange lærere der blev fyret i 2010, for det kender vi.
Det er lidt over 1.000 lærere – for at være mere præcis: 1.100 lærere.
Det, der skønnes at blive fyret i år, er 1.500 lærere.
Det kan godt være, at tallet bliver det lavere, det kan også være, at det bliver lidt mere, det ved vi ikke, fordi det er budgettal.
Det er derfor, at jeg gerne vil fremhæve 2010-tallet, for det kender vi, og der blev der fyret ekstraordinært mange lærere.
Så tror jeg, at hr. Bisgaard godt ved, bl.a. som tidligere borgmester og med et godt netværk også blandt Venstreborgmestre, at det jo ikke er for sjovs skyld, at de er i gang med at spare ude i kommunerne.
Det er ikke, fordi de har sløset med pengene.
De er i gang med benhårde prioriteringer, som rammer på noget kernevelfærd, herunder folkeskolen, som der ikke er særlig mange, der er stolte af, fordi de desværre ved, at det kommer til at gå ud over fagligheden blandt eleverne.
Charlotte Dyremose (KF), 2011-02-08:
Vi har vist efterhånden fået slået fast, at der er stigende bevillinger til folkeskolen igennem den her regerings tid, vi har også fået slået fast, at der er betydelig forskel på de udgifter, de enkelte kommuner har, til folkeskolen pr. elev, og jeg har ikke set nogen eksempler på, at det er de steder, hvor man har de største udfordringer, man også nødvendigvis bruger de fleste penge.
Så derfor er mit spørgsmål, når nu det for fru Christine Antorini så åbenlyst kun er den økonomiske faktor, der sådan rigtig har nogen betydning for, hvor god folkeskolen nu er
: Er det i virkeligheden Socialdemokraternes ønske, at vi skal til at ensrette, hvor mange penge pr. elev man bruger i folkeskolen i de forskellige kommuner, simpelt hen fordi man fra socialdemokratisk side forudsætter, at de kommuner, der kun bruger omkring 50.000 kr. pr. elev, er næsten halvt så gode til at drive folkeskole som dem, der bruger oppe omkring 80-90.000 kr. pr. elev?
Christine Antorini (S), 2011-02-08:
Nu har jeg indtil flere gange her fra talerstolen redegjort for, at enhedsudgiften pr. elev er faldet, og derfor vil jeg bare henvise til mine tidligere svar for ikke at bruge min taletid på det.
Vi kunne selvfølgelig ikke drømme om at ensrette og styre kommunernes udgifter her fra Christiansborg.
Jeg tror også, at den konservative ordfører ved, at hvis man kigger på kommunerne, vil man se, at der er meget, meget forskellige vilkår for, hvad det koster at drive en folkeskole.
Vi kan bare tage noget så simpelt som boligpriserne.
Hvad er forskellen på boligpriserne i København og hovedstadsområdet og i Vestjylland?
Der er også stor forskel på, hvad det er for et elevgrundlag, hvad der er den sociale baggrund, og hvad det så koster i forhold til at give dem så god en folkeskoleundervisning som muligt.
Så det er bare for at sige: Der er forskel, og man skal passe på med at lave nogle meget forsimplede sammenligninger.
Jeg gad godt vide, hvor de penge skulle findes henne?
Det er måske også kommunerne, der skal lægge ryg til det her.
Charlotte Dyremose (KF), 2011-02-08:
Diskussionen om, hvordan vi skaber vækst og velfærd i fremtiden, tager jeg meget, meget gerne, det er jo hele forudsætningen for, at vi også har penge at give til folkeskolen, så den debat hilser jeg kun velkommen.
Det er nødvendigt.
Mit spørgsmål går egentlig også lidt på årsagen til det her.
Socialdemokrater har det jo med at tale om mavefornemmelse, men når vi fra flere sider flere gange har dokumenteret, at udgifterne er stigende, og der bliver brugt flere penge på folkeskolen, end der er blevet gjort nogen sinde før, kunne det så tænkes, at der måske i nogle kommuner er truffet temmelig uhensigtsmæssige beslutninger, og at det er derfor, at der sker nogle af de her ting, som vi måske alle sammen kunne være enige om ikke er den rigtige vej at gå med folkeskolen?
Nogle af de henvendelser, jeg får fra borgerne, tyder ikke nødvendigvis på, at der sidder socialdemokratiske borgmestre i samtlige kommuner rundtomkring og træffer de rigtige beslutninger.
Så kunne det tænkes, at det, at vi giver kommunerne frihed, også betyder, at nogle kommuner gør tingene mere hensigtsmæssigt end andre?
Og skal vi så ikke lige træffe en beslutning her om, om vi vil lade dem have den frihed, eller om vi skal til at ensrette dem, fordi vi simpelt hen ikke stoler på, at de kan finde ud af at gøre tingene ordentligt?
Christine Antorini (S), 2011-02-08:
Jeg må forstå den konservative ordførers indlæg på den måde, at De Konservative synes, det er alle tiders at give kommunerne frihed til selv at foretage de nedskæringer, som regeringen giver dem økonomisk mulighed for at skulle varetage.
For det er jo det, der er sagens kerne.
Derfor vil jeg også bede den konservative ordfører om at kigge på den tekst i det forslag til vedtagelse, som oppositionen har fremlagt.
Det er som sagt et citat fra, hvordan regeringen selv vurderede situationen var på folkeskoleområdet for et år siden, hvor regeringen konstaterede, at hver sjette elev forlod folkeskolen med for få kundskaber, at man var langt fra at nå målet om, at 95 pct. skulle gennemføre en ungdomsuddannelse, og at der i det hele taget var brug for et massivt fagligt løft.
Så jeg vil spørge, om den konservative ordfører mener, at der er overensstemmelse mellem det, regeringen analyserede sig frem til for et år siden, og det, som der bliver sagt nu, hvor man bare siger: I kan bare administrere nedskæringer, for I har aldrig fået flere penge.
Det mener regeringen, men de – samtlige kommuner – slås altså med underskud.
Per Bisgaard (V), 2011-02-08:
I øjeblikket oplever vi, at Danmarks Lærerforening er ude at sige, at der skal afskediges et eller andet antal lærere.
Er der også her en sammenhæng mellem, hvad der sker nu her i februar måned, og hvad der vil ske hen i august måned?
Der står nogle lærere, som kun er undervisere for – for ikke at underdrive – ti elever, som nu går ind og laver det samme stykke arbejde med de samme ti elever plus ti elever mere.
Er der en høj grad af sandsynlighed for, at det tal, som bliver sagt af Danmarks Lærerforening, lig de tidligere år ikke holder vand?
Christine Antorini (S), 2011-02-08:
Jeg skal høre, om det virkelig skulle forstås sådan, at Venstres ordfører simpelt hen benægter, at der sker besparelser på folkeskolerne i stort set alle kommuner.
Der bliver ikke fyret lærere og ikke skåret i timetallet – var det det, Venstres ordfører sagde?
Benægter hun, at der bliver foretaget besparelser ude i kommunerne?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-02-08:
Jeg forstår slet ikke, hvordan det kunne drejes derhen.
Jeg forholder mig til, hvilke økonomiske rammer skolerne har, og hvor mange penge der bliver sendt til folkeskolerne i dag og er blevet det fra det tidspunkt, regeringen trådte til i 2001.
Og det er markante milliardbeløb.
Derfor er det naturligt, at man så også prøver at foretage en ressourceregulering lokalt.
Jeg kan give et eksempel: Der lukker en folkeskole i Syddjurs Kommune – der opstår en friskole; Syddjurs Kommune har fyret et antal lærere – friskolen ansætter nu seks personer.
Friskolen opstår, så den store besparelse oplever de sådan set ikke.
Christine Antorini (S), 2011-02-08:
Det må jo så betyde, at Venstre har nogle forslag til, hvordan man kan forhindre, at der kan blive lavet sådan nogle protestfriskoler, så kommunerne har en mulighed for at styre deres økonomi.
Hvad er det for nogle forslag, Venstre har på bedding inden for det område?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-02-08:
Vi ønsker at give kommunerne meget større frihed til at arbejde med en rigtig god skole, der er inkluderende, og vi vil give friheden ud til kommunerne, så de har mulighed for at finde de bedste, præcise løsninger.
Det vil altså være umuligt at nævne alle forslag her fra min side.
Det behøver jeg ikke.
Kommunerne har fantasien, og det respekterer vi meget.
Derfor har vi i vores folkeskoleudspil et ønske om friere rammer for skolerne, mod at vi får lov at måle på fagligheden.
Og de kan det.
Nanna Westerby (SF), 2011-02-08:
Tak for det.
Jeg er meget glad for at høre, at Venstre er så optaget af, at børn skal kunne rummes i de almene tilbud i den almindelige folkeskoleundervisning, frem for at vi skal have så mange børn placeret i vidtgående specialundervisningstilbud.
Men det, der jo har været udviklingen, har været, at mens man har skåret på og forringet den almindelige skoleundervisning, så er specialundervisningsudgifterne bare steget og steget.
Det kan jo godt tyde på, at der er sket noget, sådan at vi har forringet den almindelige undervisning så meget, at den ikke kan rumme en række elever, og at de derfor er blevet flyttet over i specialundervisningen.
Derfor vil jeg gerne høre Venstres uddannelsesordfører, om Venstre mener, at det er en god økonomistyring.
Er det god prioritering af skatteborgernes penge, at man skærer ned med den ene hånd og så skaber vækst i nogle udgifter, der ikke er ønskelige, med den anden?
Erling Bonnesen (V), 2011-02-08:
Jamen så skal jeg næsten starte med at sige tak for ikkesvaret, for jeg måtte jo med det samme konstatere, at den socialdemokratiske ordfører skyndte sig ligesom at føre sit svar over i en helt anden retning, nemlig i retning af det, som ministeren sagde, og ikke det, jeg spurgte om.
Jeg må så konstatere, at når den socialdemokratiske ordfører vælger at give et ikkesvar på det spørgsmål, jeg stillede, så siger man sådan set, at det er o.k., at kommunerne prioriterer så forskelligt, som de gør.
Så må jeg prøve en anden vinkel på det: Vi ser jo ufattelig store forskelle på, hvor meget kommunerne prioriterer til specialundervisning.
Nogle steder gør man meget ud af det og siger: Ja, vi vil gerne tage nogle elever ud af klasserne og sætte dem i forskellige former for specialundervisning.
Andre steder sætter man to lærere på og klarer det inden for klassen.
Så en tilgang til det er jo, at der faktisk er en rummelighed i de her skolebudgetter, sådan at man lige præcis kan vælge de her tilgange til det.
Så er det godt, at man har den her mulighed for forskellighed i skolerne, eller er det skidt set med Socialdemokraternes øjne?
For jeg må jo sådan set konstatere, at vi lever op til, at vi aldrig nogen sinde før har taget så meget vare på de svage elevers situation, som vi gør nu.
Christine Antorini (S), 2011-02-08:
Jeg svarede meget præcist på spørgsmålet fra hr. Erling Bonnesen i første runde, nemlig at situationen er, at fem ud af seks kommuner sparer på deres folkeskolebudgetter.
Så stiller hr. Erling Bonnesen et supplerende og rigtig vigtigt spørgsmål om økonomien, og det drejer sig om, at så mange penge bliver brugt på specialundervisning uden for den almindelige undervisning.
30 pct. af folkeskolens budget bliver brugt til specialundervisning uden for den almindelige undervisning.
Jeg ved, at regeringen er optaget af, om vi kan gøre det bedre, og det kan jeg love hr. Erling Bonnesen at vi også er hos Socialdemokraterne.
Det er en del af S og SF's fælles skoleudspil, at vi skal gøre det meget bedre, og det skal ske på den måde, at de mange milliarder, som ligger i specialundervisningen ved siden af den almindelige undervisning, i langt højere grad skal trækkes tilbage – der skal dog stadig væk være specialskoler til dem, der har behov for det.
Men hvis de penge trækkes tilbage til den almindelige undervisning, er der lige pludselig ressourcer til det, som vi synes er vigtigt, nemlig de understøttende foranstaltninger, så der er flere lærere, flere timer, mere efteruddannelse i specialundervisningspædagogik og ressourcecentre på skolerne.
Noget af det kan i langt højere grad også tackles i den almindelige undervisning med de understøttende foranstaltninger.
Så der har vi en fælles interesse i at lave den øvelse – vi ville ønske, at vi kunne have gjort det tidligere – og det er en helt konkret ting, som vi går ind folkeskoleforhandlingerne med.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-02-08:
I Dansk Folkeparti synes vi også, det er interessant at se på, hvordan vi egentlig bruger de ressourcer, der er i folkeskolen i dag, bedre, og vi erkender jo begge, at netop udgifterne til specialundervisning er støt stigende, og at vi simpelt hen er nødt til at kigge på det her område.
Men i Dansk Folkeparti hæfter vi os ved, at det sidste, der blev sagt i det forslag til vedtagelse, som fru Christine Antorini læste op, var: Bare smid flere penge ind i folkeskolen, for det vil simpelt hen hjælpe på alle problemerne.
Men sandheden er jo, at hvis det var antallet af kroner og øre, som afgjorde Danmarks placering på verdensplan, med hensyn til hvor god en folkeskole vi har, så lå vi jo allerede i top.
Så det er jo ikke pengene, der definerer det.
Så jeg vil sådan set
Christine Antorini (S), 2011-02-08:
Det er sådan, at hvis man kigger på de internationale OECD-sammenligninger, kan man se, at Danmark støt og roligt er gledet ned af den internationale rangstige.
Det er ikke sådan, at vi har verdens dyreste folkeskole, selv om regeringen har prøvet at sige det, og det er slet ikke sådan, at vi har verdens dyreste ungdomsuddannelser.
Hvis vi lige tager ungdomsuddannelserne, så var vi nr. 9 på OECD-ranglisten i 1998, og vi var gledet ned på en 17. plads i 2008.
I samme periode var vi på folkeskoleområdet også gledet ned på en 6. plads, når det drejede sig om de mindste klasser, og på en 10. plads, når det drejede sig om de ældste klasser.
Det skyldes, at de andre lande investerer rigtig meget i uddannelse, så vi bliver stille og roligt overhalet, hvis ikke vi anerkender, at der er behov for en øget investering i uddannelse, og tager den opgave på os.
Så spørger Dansk Folkeparti: Skal pengene bare smides ud over folkeskolen?
Nu har vi ikke den holdning, at kommuner eller skoleledere bare smider rundt med pengene.
Vi mener, at de faktisk tænker sig rigtig godt om, når de investerer i folkeskolen – hvis de bare har nogen penge at investere for.
Det er nogle ting, som Dansk Folkeparti engang var optaget af, men åbenbart ikke er længere.
Derfor giver vi i vores folkeskoleudspil og finanslovforslag med SF et løft på 750 mio. kr. til folkeskolen, øremærket især til en indskolingsindsats.
Det er ikke bondegård, men det giver en mulighed for, at man bl.a. kan have tolærerordninger i dansk og matematik i de mindste klasser.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-02-08:
Det er tydeligvis meget nemt at være socialdemokrat i øjeblikket, for man smider bare om sig med penge til det ene og det andet område og kommer med planer på bl.a. folkeskoleområdet, som er underfinansieret.
Det, som jeg egentlig hører fru Christine Antorini bekræfte i svaret på det første spørgsmål, jeg stillede, er jo, at man fra Socialdemokratiets side mener, at penge i sig selv gør en forskel.
Det er sådan set det, man siger.
Jeg kan se, at du nikker.
Det er da interessant, at man mener, at penge i sig selv gør en forskel.
Det vil sige, at kaster man flere penge i systemet, vil man også få bedre undervisningen ud af det og få flere elever, som lærer at læse, skrive og regne.
Men betyder det så, at man slet ikke fra Socialdemokratiets side vil gå ind og føre en ansvarlig politik over for skolerne og kommunerne ved at sige: Se dog på de penge, I bruger i forvejen, og se på, om I gør det godt nok, eller om I rent faktisk kan gøre det bedre for de penge, I har?
Det er vel at føre en økonomisk ansvarlig politik frem for at fremlægge planer og åbne en gavebod, der er underfinansieret med 3 mia. kr.
Christine Antorini (S), 2011-02-08:
Det er rigtigt, at der er kommet færre elever hen over årene, og det er jo en af de opgaver, man skal have som kommunalbestyrelse, altså at vurdere nogenlunde, hvordan det går med elevtallet, ligesom man også skal vurdere børnetallet i forhold til daginstitutioner osv.
Derfor er det jo også rimeligt, at man i kommunerne træffer nogle beslutninger, der betyder, at man nogle steder, hvor børnetallet falder meget, siger, at jamen så er der måske brug for færre lærere.
Det kan også være rimeligt, at man ude i kommunerne af forskellige grunde beslutter sig til, at der er nogle skoler, der skal lukkes.
Det behøver ikke at være på grund af faldende børnetal.
Det kan også være, fordi det, ved at man gør det, giver økonomi til, at man får nogle bedre og mere moderne skoler.
Det er jo heldigvis derfor, at det er kommunerne, der har ansvaret for deres folkeskoler og for at kunne træffe de forskellige beslutninger.
Men lad os lige tage den med lærerne, for jeg fornemmer lidt, at det er det, hr. Per Bisgaard spørger til.
Det er sådan, at der sidste år blev fyret lidt over 1.000 lærere.
I år bliver der fyret lidt over 1.500 lærere.
Hvis man nu bare tager det ud fra et regnestykke ved skrivebordet, burde der være færre lærere i forhold til det faldende børnetal, nemlig 300 færre lærere.
Det er jo, fordi kommunerne mangler penge, og så er de desværre nødt til at fyre så mange lærere.
Så 2.500 lærere er blevet fyret de sidste 2 år, og det burde kun være 300, hvis vi laver sådan et teknisk regnestykke.
Sophie Løhde (V), 2011-02-08:
Udover at vi nu har fået en meget fin gennemgang af, at S og SF's folkeskolepolitik er massivt underfinansieret og i øvrigt i store træk jo først skal gælde og være til glæde for eleverne 10 år efter, så hæfter jeg mig ved, at S og SF i deres udspil foreslår, at det kun er på 100 ud af landets 1.500 folkeskoler, at de mindste elever skal have flere timer.
Derfor vil jeg bare spørge ordføreren i den her sene aftentime bag de her fire lvægge, om ordføreren vil oplyse, hvilke 100 skoler det er, som S og SF foreslår skal have flere timer.
Christine Antorini (S), 2011-02-08:
Jeg tror, at Venstre med vilje har valgt at misforstå forslaget om at give frihed til helhedsskoler.
Det er jo sådan, at vi et antal gange her i salen har haft et beslutningsforslag om at give kommunerne frihed til at etablere helhedsskoler, dvs. at man kan slå skoletid og fritidshjemstid sammen til en sammenhængende dag.
Det kan man ikke i dag, der skal man bede om dispensation hos undervisningsministeren for at få lov til det.
Vi mener, at der er mange perspektiver ved at slå tiden sammen, fordi man så kan lave leg, læring og undervisning på kryds og tværs.
Og vi vil lave et stort forsøg for at se, om det ikke er det, der giver den pædagogiske mulighed for at løfte tingene, f.eks. så eleverne får flere timer, men også, så man f.eks. kan få de praktiske fag og idræt langt mere ind i folkeskolen, for det tror vi også er en del af den læring, der skal være.
Vi synes så i øvrigt, at der også skal gives flere timer i folkeskolen, men vi giver jo et lidt større økonomisk råderum til kommunerne, end regeringen gør, for den har valgt en nulvækst, der betyder, at de er i gang med at skære ned på timerne.
Derfor er det to forskellige ting.
Sophie Løhde (V), 2011-02-08:
Regeringens folkeskoleudspil indebærer jo, at alle elever i indskolingen skal have en længere skoledag med tid til leg, læring og fysisk udfoldelse.
Men jeg kan forstå, at ordføreren for Socialdemokraterne ikke er meget for at oplyse, på hvilke 100 udvalgte skoler det er, at eleverne skal have flere timer ifølge partiets eget udspil.