Helle Sjelle (KF), 2009-03-26:
Først og fremmest tak til udenrigsministeren for et oplysende og præcist svar på forespørgslen, der er udgangspunktet for dagens debat om udviklingen i Bulgarien og Rumænien.
For det er jo altså udviklingen i Bulgarien og Rumænien, vi drøfter her i dag, og ikke alle mulige andre ting.
Da Folketinget i november 2006 ratificerede tiltrædelsestraktaten for Bulgarien og Rumænien, bakkede vi i Det Konservative Folkeparti fuldt og helt op.
Det gjorde i øvrigt de fleste af Folketingets partier.
Vi Konservative bakkede op, fordi vi mente - og vi mener fortsat - at Danmark og EU bør fortsætte den proaktive indsats over for de centralog østeuropæiske lande, en indsats, der igennem løfter om EU-medlemskab har trukket disse lande, der under den kolde krig led under kommunistiske regimer, i retning af et liberalt demokrati og markedsøkonomi.
Det gælder også Bulgarien og Rumænien, der er nået ganske langt i forhold til udgangspunktet.
Tilstandene på det retslige område i de to lande lader dog stadig en del tilbage at ønske, det er der ikke nogen tvivl om.
Rumænien var sidste år nr. 70 på det anerkendte korruptionsindeks fra Transparency International.
Det er langtfra godt nok, men dog - og det vil jeg ikke undlade at bemærke - en forbedring i forhold til 2005, idet hr. Morten Messerschmidt i et spørgsmål til udenrigsministeren netop henviste til selv samme indeks.
Så tingene er altså efter min opfattelse ikke helt så sort-hvide, så firkantede.
Jeg er overbevist om, at EU-medlemskabet netop har været med til at mindske korruptionen i landene.
EU’s og de nye medlemslandes indsats for at komme korruption og organiseret kriminalitet til livs fortsætter dog.
Det viste Europa-Kommissionens statusrapport fra juli sidste år, hvor kritikken af Rumænien og Bulgarien var hård.
Oven i købet valgte Kommissionen således at suspendere store dele af den økonomiske støtte til Bulgarien, indtil landet kunne dokumentere, at man forvaltede støtten på en konkret måde.
Når den næste store statusrapport udkommer til sommer, vil vi forhåbentlig også se forbedringer, men indsatsen for at gøre Bulgarien og Rumænien til bedre lande er et langt og sejt træk.
Det kræver først og fremmest, at landene selv, tilskyndet og vejledt af EU, arbejder målrettet, men det er der heldigvis også mange tegn på for tiden.
For mig er det vanskeligt at se, hvorfor Balkanlande som f.eks. Kroatien, der har gennemgået en meget positiv politisk og økonomisk udvikling, bør udelukkes fra EU-medlemskab, blot fordi Bulgarien og Rumænien stadig har problemer med korruption og organiseret kriminalitet.
Derudover er jeg også overbevist om, at EU vil spille sig et væsentligt kort af hænde ved at stoppe udvidelserne.
Gennem løfter om medlemskab fulgt af strenge krav
har EU bevirket en mindre revolution i Central- og Østeuropa.
Befolkningerne i de her lande har oplevet stigende velstand og indførelsen af et demokratisk politisk system.
Hvorfor skulle det samme ikke kunne lade sig gøre andre steder i Europa som f.eks. Balkan?
Vi bør udnytte EU’s store og positive tiltrækningskraft til at sikre fremgang i nuværende og potentielle ansøgerlande til gavn for disse landes befolkninger og os selv, der har bl.a. økonomisk fordel af udvidelserne.
Derfor er jeg glad for, at et solidt flertal her i Folketinget også bakker op om de fortsatte udvidelsesforhandlinger.