Henrik Høegh (V), 2011-03-15:
Jeg vil gerne takke ordførerne for de mange engagerede og rosende bidrag, der har været til debatten her i dag.
Lovforslaget er jo som bekendt et led i den lovgivningsmæssige gennemførelse af »Grøn Vækst«-aftalen, som er indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Det har vi så også set i høringssvarene.
Og det har også gjort sig gældende i den her behandling af L 158 her i dag.
Netop fordi »Grøn Vækst«-forslagene her er et udtryk for en afvejning af mange til dels modsatrettede interesser, er det meget let at indtage de rene og retfærdige positioner og kritisere forslaget for ikke at være vidtgående nok i den ene eller den anden retning.
Jeg har læst i mange af høringssvarene, at det er klart, at store dele af landbruget mener, at det her lovforslag er alt for vidtgående.
Modsat kritiseres forslaget og »Grøn Vækst«-indsatsen som sådan fra anden side for ikke at være vidtgående nok.
Og begge dele kan de jo fra hver deres side påstå er rigtigt, men man kan sådan set også sige, at begge dele er forkerte, for der er ingen tvivl om, at vi skal sørge for at sikre vores vandmiljø bedst muligt.
Det vil kræve nogle indgreb, og det vil kræve nogle ændringer i den måde, der hidtil har været dyrket landbrug på.
Der er heller ingen tvivl om, at landbrugets og landets nuværende økonomiske situation tilsiger, at vi skal være endog meget opmærksomme på, hvorledes de forslag, vi fremsætter, vil påvirke rammevilkårene for vores landbrugsproduktion og dermed også den store eksport og beskæftigelse, der hører til denne sektor.
Derfor er det vigtigt, at vi sikrer, at de nødvendige miljøforbedringer kan gennemføres på en måde, der ikke bringer produktionen og dermed beskæftigelsen i landbruget i fare.
I det lys er det vigtigt at holde sig for øje, at netop randzonerne er et af de bedste og billigste virkemidler, vi har, når vi skal tilgodese både miljø, natur og biodiversitet.
Og det er i det lys, jeg mener at man skal se forslaget.
Jeg vil godt sige til en enkelt kommentar, der er fremkommet under debatten her i dag, at man skal passe på ikke at blande tingene sammen.
Der er et forslag, som er fremsat af miljøministeren, og som handler om vedligeholdelse af 7.500 km vandløb, det handler om vandkvaliteten i de pågældende vandløb.
Det her forslag handler om randzoner langs alle vandløb på nær nogle få undtagelser, og vi forventer, at vi vil få randzoner langs en 30.000-33.000 – eller lige under 30.000 – km vandløb, og de skal ganges med 20 m.
Der vil vi så nå et sted på mellem 60.000 og 70.000 ha.
Vi siger, at vi maks. vil udlægge 50.000 ha, og indtil vi har de nøjagtige kilometertal for vandløb, er der derfor usikkerhed for, om det her bliver 7 m eller 10 m.
Den der usikkerhed skyldes bl.a., at kommunerne endnu ikke har styr på, hvor mange kilometer vandløb de har.
Og så skal vi også nævne den undtagelse, der har været omtalt i dag, nemlig at de der åbne drængrøfter i marsklignende arealer og andre afvandede områder, som ligger meget, meget tæt, hvorved de 10 m bliver en meget væsentlig del af arealet, vil blive undtaget.
Det skal vi også have styr på, inden den nøjagtige bredde kan ligge klar.
Det er væsentligt at sige her, at der har været mange forbehold.
Der har fra forskernes side været sat mange spørgsmålstegn ved fosfortilbageholdelsen.
Det, det her virkelig hjælper noget på, er kvælstoftilbageholdelsen, de ca. 2.500 t kvælstof og det, de tilbageholder.
Og det er det, der har størst vægt her sammen med natur- og biodiversitet, og derfor foreslår vi at køre det her igennem på den her måde.
Så jeg vil blot sige, at jeg med forventning ser frem til det videre arbejde i Folketingets Fødevareudvalg, hvor der vil blive lejlighed til nærmere drøftelser af lovforslagets enkelte dele, og endnu en gang vil jeg sige tak for de mange bemærkninger til lovforslaget, også konstruktive bemærkninger.