runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Jeg vil sige det sådan, at jeg ikke håber, at der er rigtig mange mennesker, der er kørt over grænsen for at købe de billigste smøger, for så er de blevet en smule snydt.
For det er faktisk sådan, at de billigste cigaretter i dag er billigere i Danmark, end de er i Tyskland.
Det er jo noget, man ikke har gjort så meget ud af at fortælle, men det er sådan set det, der er faktuelt rigtigt, nemlig at de billigste cigaretter er billigere nord for grænsen, end de er syd for grænsen.
Tyskland har i øvrigt netop været ude at meddele, at de også hæver afgiften på cigaretter.
Det er en anerkendelse af, at rygning er ret sundhedsskadeligt.
Man lægger en afgift på cigaretter, fordi man ved, at rygning påfører vores sundhedsvæsen udgifter på længere sigt, og fordi vi ved, at det økonomiske incitament betyder noget, ikke mindst for vores unge, i forhold til at få dem i hvert fald måske overbevist om, at det ikke er helt så sundt at begynde at ryge i en ung alder.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-10:
Socialdemokraterne og SF bliver ved med i den offentlige debat at hævde, at grunden til, at man ikke kan gennemføre alle sine valgløfter, er, at man ikke har 90 mandater alene.
Jeg vil gerne have ordføreren til at forholde sig til det faktum, at virkeligheden er, at man ikke kan gennemføre sine valgløfter, fordi de budgetter, man hos Socialdemokraterne og SF lagde før valgkampen og under valgkampen, var forkerte.
Finansministeren har jo bekræftet det; finansministeren har jo sagt, at man dengang benyttede sig af regnemetoder, som er anderledes end dem, man benytter sig af i dag, for i dag benytter man sig af gængse regnemetoder – det er det mest ansvarlige.
Modsætningsvis kan vi slutte, at man dengang benyttede sig af nogle regnemetoder, som var meget ugængse, for at nå frem til, at man havde mindst 22 mia. kr. mere at indfri valgløfter for, end man i virkeligheden havde, for 22 mia. kr. – mindst – er jo det hul, som man ifølge Finansministeriet havde i sine planer.
Et enkelt eksempel er cigaretafgiften.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Jeg vil godt sådan her inden for disse fire vægge sige, at jeg da tror, det ville være meget nemmere, hvis SF alene havde 90 mandater.
Det har vi ikke, og jeg er sådan set glad for det samarbejde, vi har både med De Radikale og Socialdemokraterne i regeringen og også med det støtteparti, som ikke er med i regeringen.
Men det er jo også bare en anerkendelse af, at man i en valgkamp fremlægger de ting, man går til valg på; det gør man helt åbent og ærligt, og så må man jo også bagefter konstatere, at der ikke var 90 mandater for det, og så prøve at få så meget af sin politik igennem som muligt og lave de kompromiser, der skal til for at danne en regering.
Det tror jeg sådan set er den skinbarlige virkelighed.
I forhold til Finansministeriet tror jeg, sådan som jeg har hørt finansministeren, at det, der er blevet sagt, er, at man fra Finansministeriets side regner på den fuldstændig samme måde, som man i øvrigt hele tiden har gjort.
Og det tror jeg sådan set også var det, hr. Ole Birk Olesen prøvede at sige, men det var ikke helt klart.
Men jeg tror godt, vi kan blive enige om, at man i øvrigt regner på den samme måde.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-10:
Må jeg spørge ordføreren, om ordførerens parti, hvis det havde 90 mandater, ville kunne male månen grøn.
Jeg svarer nej med det samme.
Kan ordførerens parti, hvis det har 90 mandater, undertrykke de økonomiske love og sørge for, at gængse regnemetoder pludselig kan ændres til andre regnemetoder, så man kan få helt andre tal, blot fordi man har 90 mandater?
Et eksempel: I valgkampen gik Socialdemokraterne og SF til valg på, at man kunne få 900 mio. kr. i kassen ved at hæve cigaretafgiften med 10 kr.
Nu har man erkendt, at grænsehandelen forhindrer, at man kan gøre det.
Man kan end ikke få flere penge i kassen ved at hæve cigaretafgiften med 3 kr.
Ikke én krone tør man budgettere med der.
Man hævdede, at man kunne skaffe penge til indfrielse af valgløfter ved at hæve cigaretafgiften.
Nu viser virkeligheden, nu, hvor man er gået over til gængse regnemetoder, at det kunne man ikke.
Skammer ordføreren sig ikke over at komme fra et parti, der på den måde bilder vælgerne ind, at man kan indfri løfter, man ikke kan indfri?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Men spøg til side.
Jeg er sådan set meget glad for, at vi nu fremlægger en samlet plan, hvor vi rent faktisk tager fat på nogle af de sundhedsmæssige udfordringer, vi står over for.
Vi hæver afgiften på cigaretter.
Det gør vi faktisk, fordi vi synes, det er ansvarligt at tage fat på de udfordringer, som tobakken byder vores unge, men også generelt vores befolkning.
Det er jo noget af det, vi tager fat på; det lægger vi frem.
Det, vi også har sagt, er: Lad os nu prøve at se, hvad konsekvenserne er om et år.
Det fremgår i øvrigt af det finanslovforslag, og det er også det, vi har sagt.
Jeg vil meget gerne tage den her diskussion med hr. Ole Birk Olesen, men skal vi nu ikke se, hvad konsekvenserne rent faktisk bliver?
Der har været mange diskussioner frem og tilbage.
Det, der jo også fremgår af regeringens finanslovforslag, er, at det bygger på et forsigtighedsprincip, og det betyder også, at vi er meget, meget forsigtige i forhold til den finansiering, vi nu lægger frem i finansloven.
Mads Rørvig (V), 2011-11-10:
Man arbejder efter et forsigtighedsprincip.
Det gør man åbenbart nu, men det gjorde man ikke, da man strøede om sig med gyldne valgløfter.
Man budgetterede med 900 mio. kr. ekstra i cigaretafgifter.
Det er to skridt frem og så fem tilbage.
Til gengæld får man en masse arbejdspladser, det er bare en skam, det er syd for grænsen, nemlig i Tyskland.
Og man kan også konstatere, at den illegale handel med cigaretter vil stige markant.
Så mit spørgsmål til ordføreren er: Hvor meget forventer ordføreren grænsehandelen stiger, når man hæver afgifter med 5 mia. kr.?
Jeg synes ikke, det er særlig forsigtigt at budgettere med et nul.
Jeg synes, det forsigtige ville være at budgettere med et negativt provenu, fordi man opnår den her massive grænsehandel.
Ordføreren, der nu står på talerstolen for et regeringsparti, sagde i foråret, at man ikke ville hæve afgiften på øl og på sodavand, fordi det ville øge grænsehandelen for massivt.
Hvad er det, der har gjort, at ordføreren har skiftet holdning på det her punkt?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Så vidt jeg erindrer, har vi i SF også tidligere sagt, at vi gerne vil øge afgiften på sodavand.
Men det er klart, at det, der er lagt frem nu, er den samlede regerings forslag til skatter og afgifter.
Den samlede ramme – det fremgår meget klart af regeringsgrundlaget – er på 5 mia. kr., og regeringen lægger op til, at det er den samlede afgiftsforhøjelse.
Vi ønsker rent faktisk at prioritere en lang række velfærdsforbedringer for alle grupper i samfundet; vi synes faktisk, at der er nogle, der har behov for et løft.
Det gælder både fattigdomsydelserne, og det gælder psykiatrien, som vi har været inde på.
Vi vil også gerne løfte vores ulandsbistand, og så vil vi f.eks. også afskaffe multimedieskatten.
Det er sådan set bare en åben måde at lægge sin politik frem på.
Vi vil gerne hæve skatter og afgifter med 5 mia. kr. i 2013, og så er der en række prioriteringer, vi foretager med de 5 mia. kr.
Det synes jeg sådan set er en ærlig måde at føre politik på.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-10:
Når nu regeringen fjerner kontanthjælpsloftet og starthjælpen, hvordan kan regeringen så være sikker på, at det øgede rådighedsbeløb ikke bliver brugt til at købe cigaretter for alligevel?
Så når nu cigaretterne bliver 3 kr. dyrere pr. pakke, hvordan kan man så vide, at folk, der ryger, ikke tænker: Nå, nu er der råd til at ryge alligevel?
Man giver noget med den ene hånd, og så sætter man noget lidt op med den anden hånd, men folk har stadig væk penge til at kunne købe cigaretter.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Jeg må sige, at jeg faktisk glæder mig rigtig meget over, at vi fjerner de her fattigdomsydelser.
Det eneste, jeg måske kan være lidt ked af, er, at det først sker den 1. januar, for det betyder, at de familier, der måske har de allerstørste behov, bl.a. ikke får det løft, der måske ville gøre, at julen var lidt sjovere for dem.
Men det er jo også en diskussion, som hr. Joachim B. Olsen har haft med en af mine partifæller den seneste tid.
Vi synes helt grundlæggende, at der er behov for, at de mennesker, der har det allerstørste behov, de, der lever under de allermindste økonomiske vilkår, rent faktisk får et løft.
Det synes jeg sådan set er et spørgsmål om social ansvarlighed, men det er også et spørgsmål om, at vi gerne vil en øget lighed i vores samfund, og derfor siger vi, at vi gerne vil fjerne nogle af de allermest fattigdomsskabende ydelser, der har været, og det er bl.a. nogle af dem, som den regering, som hr. Joachim B. Olsen gerne ville have støttet, har været med til at indføre.
Men det betyder jo også, at vi nu får sat gang i økonomien, og jeg tror og håber sådan set også, at det vil være en vej ud af krisen, altså at vi nu kommer til at se, at vi rent faktisk bevæger os ud af den krise, som hele Europa eller det meste af verden sådan set befinder sig i.
Det, der er det helt afgørende, er jo også, at vi netop tør satse på, at vi rent faktisk også kan få en del af det opsving, som forhåbentlig indfinder sig i en relativt overskuelig fremtid.
Men det er da klart, at vi også har et ansvar i forhold til vores økonomi, og jeg tror ikke, der er nogen, ligegyldigt hvilke partier vi i øvrigt spørger, som håber på, at de år efter år skal fremlægge en finanslov med et underskud på 96 mia. kr.
Jeg vil gerne sige, at det da heller ikke er min forhåbning, at vi fra SF's side i de næste 20 år skal være med til at fremsætte et finanslovforslag, som har et markant underskud hvert år.
Det er klart, det siger sig selv.
Det ville min privatøkonomi heller ikke kunne holde til, og det ville hr. Simon Emil Ammitzbølls heller ikke kunne holde til.
Vi er da netop interesseret i at have nogle sorte tal, og det er da selvfølgelig også regeringens ambition, at vi på sigt får balance i økonomien og dermed også får sorte tal på bundlinjen.
Så på den måde tror jeg sådan set, at hr. Simon Emil Ammitzbølls og min bekymring er fuldstændig ens, nemlig at vi selvfølgelig på lang sigt har behov for en balanceret økonomi.
Det er jo også derfor, regeringen har sagt, at vi i det nye år vil fremlægge en langsigtet 2020-plan; fordi vi netop skal sikre, at økonomien kommer i balance.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-10:
Vækst betyder også arbejdspladser.
Det betyder, at der er nogle mennesker, der bliver løftet væk fra en passiv forsørgelse og kommer i arbejde og får muligheder.
Hvis vækst ikke er vigtigt, hvornår skulle væksten så være stoppet?
Kan hr. Frank Aaen sige det?
Var det i 1950?
Var det i 1960?
Hvornår skulle vi ikke have haft mere vækst?
For er det ikke korrekt, at over de sidste 50 år er levestandarden steget, også for de mennesker i vores land med de laveste indkomster, og at de har også fået bedre muligheder?
Så hvornår skulle væksten ifølge hr. Frank Aaen være stoppet, for at man havde fået et samfund, som hr. Frank Aaen syntes var et godt samfund?
Frank Aaen (EL), 2011-11-10:
Det er en plat måde at diskutere et vigtigt spørgsmål på, når man spørger, om vi skal tilbage til 1950'erne.
Alle og enhver ved, at kloden ikke kan tåle, at vi bare bliver ved og ved med at bruge af ressourcerne, og slet ikke, hvis det er sådan, at kineserne, inderne og brasilianerne, og hvad de ellers hedder rundt i verden, skal op og bruge lige så meget energi, lige så mange ressourcer, som vi i Danmark og USA har tilladt os at anvende.
Derfor er man nødt til at tænke på en anden måde.
Men selvfølgelig skal der skabes job.
Der kan skabes job inden for vedvarende energi.
Man kan godt nå en masse ting på samme tid, hvis man lytter til nogle af vores forslag.
Man skal også kigge på, hvordan vi skaber mere velfærd, hvordan vi skaber mere fritid.
Hvorfor skal vi blive ved med at arbejde os halvt ihjel?
Måske skulle vi tænke på, om vi kunne arbejde lidt mindre.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-10:
Tak, hr. formand.
Jeg synes jo altid, at det er ganske interessant at få lejlighed til at diskutere økonomi og finanspolitik med Enhedslisten, for der var engang, hvor Enhedslisten ikke havde så stor indflydelse på Christiansborg, men det må man selvfølgelig sige har ændret sig.
Og det betyder jo faktisk, at vi – også med den alvorlige mine – er mere interesseret i, hvad der foregår i den her socialisme, som Enhedslisten jo er stor fortaler for.
Enhedslisten har tit sagt, at de gerne vil stemme for alt, hvad der er godt i en finanslov, men alt det, der er skidt, alt det, der giver mindre velfærd, alt det, der giver større ulighed, vil de simpelt hen smide på lossepladsen.
Men nu har man jo fået det, der hedder parlamentarisk indflydelse; man er blevet en del af et flertal, man støtter en rød regering.
Er det noget, vi kan få en garanti for at man agter at gøre hos Enhedslisten?
Eller vil vi opleve, at Enhedslisten som sædvanlig botaniserer i finansloven og stemmer for det, der er positivt og populært, mens man skubber alle de alvorlige, men nødvendige, beslutninger væk?
Frank Aaen (EL), 2011-11-10:
Jeg synes i virkeligheden, at alle partier bør botanisere i finansloven og se, hvad de synes er skidt, og se, hvad de synes er godt, og det er det, vi gør.
For vi har det princip, som jeg synes at andre godt kunne lære af, at vi stemmer imod forringelser.
Det må gerne være forringelser for millionærerne, det giver pluspoint.
Men forringelser for almindelige mennesker er vi imod; til gengæld stemmer vi for forbedringer.
Når vi kommer til den afsluttende forhandling i Finansministeriet, går vi til vores hovedbestyrelse, og så siger vi til dem: Her er resultatet, hvad synes I?
Er det her i overensstemmelse med Enhedslistens grundlæggende krav, nemlig at der ikke må være forringelser, men til gengæld markante forbedringer?
Det er vores princip, det har det været igennem mange år, og det er det stadig væk.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-10:
Jamen det er det, der er ret interessant, for nu har man jo fået indflydelsen, man er en del af flertallet.
Vil det så sige, at at når man eventuelt kommer frem til dér, hvor man har et færdigt udkast til en finanslov, så vil man tage det finanslovudkast med ud af Folketinget, med ud af det folkestyrede parlament, med ud af den demokratiske proces og gå over til et eller andet tilfældigt forretningsudvalg i Enhedslistens bagland, hvor de så skal sætte tommelfingeren opad eller nedad?
Det vil så betyde, at en regering skal sidde og vente og bide negle, indtil den ved, om den er købt eller solgt.
Er det den måde, vi kan se frem til at vi skal behandle finanslove på her i Folketinget, altså som sådan en almindelig fortløbende proces, hvor beslutningen med »go« eller »no go« ligger hos et bagland, som vi andre ikke kender så forfærdelig meget til, oppe på et eller andet gruppeværelse i en sidebygning til Christiansborg.
Frank Aaen (EL), 2011-11-10:
Så vil jeg sige, at der ikke på nogen måde behøver at være bekymring for, hvordan vi i Enhedslisten klarer vores demokrati; altså, vi håndterer stille og roligt at sørge for vores bagland.
Det synes jeg også at andre partier kunne lære af, altså at deres bagland bliver taget alvorligt, og at man spørger baglandet, om det synes, at det, folketingsgruppen gør, går i den rigtige retning.
Sådan har vi det hos os, og vi gør det på en måde, som ikke ligner det billede, vi lige fik tegnet før.
Karina Adsbøl (DF), 2011-11-10:
Tak for ordførertalen.
Jeg må spørge ordføreren, om det er gået hans næse forbi, at der faktisk har været en verdensomspændende finanskrise, og at der har været en henstilling fra EU, som skulle følges.
Jeg synes, ordføreren retter en masse skyts mod den tidligere regering og dens støtteparti, og det finder jeg utrolig urimeligt grundet de omstændigheder, de har haft at handle ud fra.
Frank Aaen (EL), 2011-11-10:
Jo, men man hældte altså 305 mia. kr. ud af statskassen i ufinansierede skattelettelser.
Det er et svar, vi har fra den tidligere skatteminister, så det kan vi godt tro på lige i dette tilfælde.
De 305 mia. kr. kunne vi faktisk godt have brugt i dag.
Så derfor har den tidligere regering en skyld.
Så den tidligere regering har et stort ansvar for, at vi er kommet ud i den her situation.
Så har der også været en international krise, det er rigtigt, men vi kunne have stået meget stærkere i forhold til at løse de problemer, som så også kommer til os udefra.
Karina Adsbøl (DF), 2011-11-10:
Nu er der ikke nogen, der kan spå om, hvordan vi havde stået, hvis og såfremt, men vil ordføreren erkende, at vi har haft en finanskrise, som har medført, at der er den gæld, der er i dag, og at det er grundet finanskrisen og henstillingen fra EU og ikke alt muligt andet?
Frank Aaen (EL), 2011-11-10:
Jamen det var jo derfor, jeg nævnte, at vi skulle have en bankundersøgelse, for krisen har ramt Danmark hårdere, dybere, tidligere og længere, end den har ramt andre lande.
Og det er, fordi vi her i landet har haft en særlig variant af en spekulativ finanssektor, som har været med til at drive samfundet ud i det morads, vi er i nu rent finansielt.
Og det er den tidligere regerings ansvar – det er der ingen vej uden om.
Man kan ikke kun skyde skylden på, hvad der er foregået i udlandet.
Så derfor skal vi have en undersøgelse.
Vi anerkender, at der er et problem, og det burde Dansk Folkeparti også kere sig om, altså hvordan vi undgår at komme i en situation, hvor skatteyderne skal stille flere tusind milliarder kroner til rådighed for bankerne.
Martin Henriksen (DF), 2011-11-10:
Jeg bemærkede, at hr. Frank Aaen sagde, at f.eks. Ginikoefficienten ikke var den, man kunne måle lighed og ulighed på, man skulle gøre det på en anden måde, og så nævnte hr. Frank Aaen en fattigdomsgrænse.
Så kunne jeg godt tænke mig at stille et spørgsmål, for så kunne det jo være interessant at vide, hvad det så er, hr. Frank Aaen mener man skal måle effekten af finansloven ud fra.
Hvordan mener Enhedslisten at en fattigdomsgrænse skal se ud, altså hvor skal den ligge, og hvem skal den omfatte?
Frank Aaen (EL), 2011-11-10:
Det med at fastlægge en fattigdomsgrænse har vi flere gange foreslået her i Folketinget, altså at man laver et udvalgsarbejde om det, for det er ikke noget med at stikke et tal ud, det er noget med at kigge på mennesker, som er i forskellige situationer i forskellige perioder af deres liv.
Derfor kan man ikke bare stikke et tal ud.
Det har man gjort i andre lande, og det kan vi lære af, men vi synes, man skal prøve at lave en definition, der passer til Danmark, på, hvad der er fattigdom, og hvad der ikke er fattigdom.
Så det arbejde vil vi gerne have sat i gang, så vi kan få den indsigt og på den måde gå ud og hjælpe de mennesker, der har mest behov for det, hvilket vi jo så i øvrigt gør med den her finanslov, for vi fjerner de fattigdomsydelser, som er uanstændigt lave, og som hr. Martin Henriksen har været med til at få gennemført – mest for at genere nogle, der har en anden hudfarve.
De ydelser fjerner vi nu, og det er da et stort fremskridt, og det vil også – i øvrigt i forhold til den anden debat – alene af den grund give mere lighed i samfundet.
Martin Henriksen (DF), 2011-11-10:
Jeg er ikke bekendt med nogen lovgivning, hvor der står, at man straffer nogle, der har en bestemt hudfarve, men det kan være, at hr. Frank Aaen ønsker at uddybe det.
Jeg er bekendt med lovgivning, der siger ganske klart og tydeligt, at for mennesker, der lige kommer til Danmark, og som vi f.eks. hjælper, skal der lige gå en periode, før de har optjent fulde rettigheder, f.eks. ret til fuld kontanthjælp.
Vi synes i Dansk Folkeparti, det er meget rimeligt, at man har det princip.
Til gengæld kan jeg forstå, at man fra Enhedslistens side synes, det er rimeligt at bakke op om en regering, der lægger ekstra skatter og afgifter på f.eks. de dårligst stillede folkepensionister.
Det er jo en prioritering, som hr. Frank Aaen så må redegøre for, når han har lyst til det.
Den der fattigdomsgrænse kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt ind til, for jeg kan forstå, at hr. Frank Aaen mener, at man skal vurdere finansloven ud fra en fattigdomsgrænse, som ikke eksisterer endnu.
Det synes jeg er ret interessant, for hvis hr. Frank Aaen vil måle finansloven og ud fra den måling vil afgøre, om Enhedslisten bakker op om finansloven, hvordan kan Enhedslisten så gøre det, hvis man vil gøre det ud fra en fattigdomsgrænse, som ikke eksisterer endnu?
Frank Aaen (EL), 2011-11-10:
Det er korrekt.
Vi kan ikke blive ved med kun at vurdere vores økonomiske udvikling på BNP og juble, hver eneste gang BNP vokser, så vi kan købe en endnu større bil eller et endnu større køleskab, eller hvad ved jeg.
Det er helt korrekt, og hver eneste gang vi skal behandle regeringens forslag til, hvordan man sætter mere gang i økonomien, så vil man derfor høre Enhedslisten sige, at det skal være på en måde, så det fremmer klima, energi og miljø.
Det vil vi være afsindig optaget af, så vi ikke bare får en blind vækst, der bare betyder flere og flere dippedutter.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-10:
Hr. Frank Aaen har tidligere udtalt, at vi ikke har brug for mere vækst.
Er det rigtigt forstået, for et af de vigtigste mål for den nye regering er jo at skabe vækst?
Hvordan forholder hr. Frank Aaen sig til det?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Det, der jo faktisk klart fremgår af regeringens finanslovforslag, er, at vi påtænker nogle indtægter, og det betyder selvfølgelig også, at vi kan kalkulere med nogle udgifter.
Når vi snakker om, at vi skal fremlægge en 2020-plan, er det jo netop, fordi vi har behov for også at have det langsigtede syn på det.
Finansloven er alt andet lige etårig, men når vi netop siger, at vi skal have et forsigtighedsprincip, er det selvfølgelig, fordi vi gerne vil være så forsigtige med vores økonomi, fordi det er så utrolig afgørende, at vi rent faktisk får økonomien i balance.
Men lad os nu bare tage fat i de 96 mia. kr.
En del af det underskud, som vi nu står over for, skyldes jo bl.a., at der har været et flertal af partier, der har ønsket at afskaffe efterlønnen.
Det betyder, at det er en engangsudbetaling, og det tror jeg sådan set også at hr. Simon Emil Ammitzbøll er yderst tilfreds med, for det er jo sådan set noget af det, der har været hr. Simon Emil Ammitzbølls kongstanke.
Det må vi jo respektere, det er der flertal for, og det gør vi jo sådan set også i regeringen.
Jeg siger bare, at det jo ikke er, fordi det er en fornøjelse at overtage et underskud i statskassen på 95 mia. kr., som var det, man regnede sig frem til, da man i øvrigt havde gennemgået hele kassen i forhold til den tidligere regering, som havde fortalt, at der i øvrigt kun var et underskud på 85 mia. kr.
Der var desværre lige et ekstra underskud på 10 mia. kr., men ja, vi tager udfordringen meget alvorligt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-10:
Tak, hr. formand.
Vi har jo tidligere været inde på det her med »En Fair Løsning«.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren om noget af det, som specielt SF i juni måned sidste år gjorde en dyd ud af.
Man tog ud til alle kommuner, den ene kommune efter den anden, og sammen med de lokale SF'ere i hvert byråd gik man ud og sagde: Hvis »En Fair Løsning« bliver til virkelighed og S og SF vinder valget, vil x antal kommuner få så og så mange penge.
F.eks. ville Kalundborg Kommune få 72,4 mio. kr., Grindsted Kommune ville få 39,3 mio. kr., og Furesø Kommune kunne se frem til at få 58,6 mio. kr.
Og mit spørgsmål til ordføreren er: Hvornår får alle de her kommuner de penge, som man kan se i alle ugeaviser S og SF har lovet dem?
Jeg har en hel stak medieklip her, som i den grad dokumenterer, at man har lovet de penge til kommunerne.