runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2010-12-03:
Vi kan heller ikke støtte, at man aktivt skal skilte med, at man ønsker reklamer, hvis man gerne vil have dem.
Vi synes faktisk, at vi har en rigtig god ordning i dag, hvor man kan få et klistermærke til at sætte på sin postkasse, hvorpå der kan stå »Reklamer – Nej tak«, og dermed tilkendegive, at man ikke ønsker at få disse ting i sin postkasse.
Den ordning kender langt de fleste mennesker, den er nem at anskaffe sig, og vi kan altså overhovedet ikke følge den problemstilling, som forslagsstillerne skitserer i deres beslutningsforslag.
At indføre kvoter for, hvor meget den enkelte udgiver af tilbudsaviser må omdele, er et direkte skadeligt forslag.
Jeg mener faktisk, at den begrænsning, forslagsstillerne ønsker at pålægge udgiverne af reklametryksager, vil føre til markant mindre konkurrence på dagligvareområdet.
Netop ugeaviserne fra supermarkedskæderne er med til at skabe konkurrence og dermed lavere priser til forbrugerne.
Alle, der f.eks. har haft små børn, ved, at man hver uge sidder og blader ugeaviserne igennem for at finde det sted, hvor de billigste bleer er at købe, det er der næsten altid tilbud på i et eller andet supermarked en gang om ugen, og så kører man derhen.
Den ene uge er det i et supermarked, og den næste uge er det i et andet supermarked.
Det samme gør sig gældende for andre slagvarer såsom sodavand, hvor de fleste dagligvarebutikker har en meget høj listepris, men man kan så næsten hver uge finde et sted, hvor den pris er halveret.
Det her forslag vil simpelt hen føre til, at priserne ganske enkelt vil blive generelt højere for danskerne.
For uden reklamerne vil der ikke være nogen slagtilbud, og der vil ganske enkelt ikke være det incitament for supermarkederne til at have slagtilbuddene, da man jo ikke som forbruger vil kunne få kendskab til dem, hvis man ikke kan få sine ugeaviser.
Nu står jeg jo ikke her og siger, at forslagsstillerne vil afskaffe ugeaviserne fuldstændigt, men man ønsker at besværliggøre emnet.
Der er jo ingen tvivl om, at man ikke bryder sig om tilbudsaviser og ugeaviser fra supermarkedskæderne.
Man mener sådan set, at det eneste, de bidrager til, er et miljøproblem.
Vi Konservative ønsker ikke, at det her forslag skal gennemføres, så vi siger nej tak til beslutningsforslaget.
Bente Dahl (RV), 2010-12-03:
Tak for det.
Nu plejer Det Konservative Folkeparti gerne at ville have en ansvarlig profil.
Det er sådan, at der foreligger en rapport fra DTU fra 2008, der påviser, at der er meget væsentlige negative miljøeffekter ved produktionen af offsetprintmateriale som f.eks. reklamer.
Det er en følge af brugen af kemikalier i produktionen, og det er en meget væsentlig negativ miljøeffekt.
Nu går jeg ud fra, at Det Konservative Folkeparti gerne vil være med til at tage miljøansvar og minimere kemikalier, men jeg vil gerne høre, hvordan Det Konservative Folkeparti vil gøre det, når de ikke vil være med til at lave en ordning om det her.
Jeg vil sige, at det ligger lige til højrebenet at minimere reklamemængden.
Når Det Konservative Folkeparti ikke vil være med til det, hvad vil Det Konservative Folkeparti så gøre for at minimere kemikalieforureningen på det her område?
Henriette Kjær (KF), 2010-12-03:
Jamen det vil vi jo ved hele tiden at forske i nye metoder, der er miljøvenlige frem for giftige.
Alle er kun interesseret i, at der er færrest mulige kemikalier i tryksager og alt, hvad man i øvrigt laver inden for industrien.
Det er jo en branche i udvikling, hvor man prøver at få nedbragt antallet af skadelige stoffer, ligesom alle andre brancher.
Bente Dahl (RV), 2010-12-03:
Den konservative ordfører siger, at der skal forskes, og mens der forskes, går tiden, og kemikalierne hober sig op hver eneste dag.
I løbet af et år er det 130.000 t reklamer i Danmark, vi taler om, og Danmark tegner sig for en meget stor del.
Vi er inde på, jeg ved ikke, om jeg kan kalde den flot, men i hvert fald en førsteplads i europæisk sammenhæng.
En anden konservativ principsag plejer at være privatlivets fred, og derfor vil jeg gerne høre, hvordan den konservative ordfører forholder sig til problemstillingen om forbrugernes privatlivs fred.
Hvorfor må forbrugeren ikke undgå at blive spammet til i sin postkasse?
Vi har en forbrugerlov helt tilbage fra 1978, hvorefter der ikke må være dørsalg og henvendelser ved sms og på telefon, og vi har en markedsføringslov, som sikrer os mod at få e-mails på den måde.
Henriette Kjær (KF), 2010-12-03:
Det vil vi ganske enkelt ikke, fordi vi mener, at det hindrer en fri konkurrence, hvis man laver den her omvendte ordning.
For vi mener jo faktisk, at det er en ganske god ordning, der betyder, at man kan undlade at få reklamer, hvis man sætter det her »Reklamer – Nej tak« på sin postkasse.
Så får man jo ikke de reklamer, som forslagsstillerne her er meget, meget imod.
Vi har jo en glimrende ordning, der fungerer til alles tilfredshed.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor man skal lave en god ordning om.
Det er det, der undrer mig meget ved det her forslag, for hvis man ikke vil have tingene i sin postkasse, får man dem heller ikke.
Af dem, der får det, har vi jo hørt, at 94 pct. faktisk benytter sig aktivt af det materiale, de får, og køber ind efter det, læser det.
Kim Christiansen (DF), 2010-12-03:
Tak for det.
Nu har en del af dagens debat jo gået på det her forbrugerhensyn.
Dansk Folkeparti blev oven i købet skoset lidt for, at vi nærmest var forbrugerfjendske og ikke tog hensyn til forbrugerne, men kun ville erhvervslivets interesser.
Men jeg er glad for, at fru Bente Dahl i sin tale toner fuldstændig rent flag: Det her drejer sig overhovedet ikke om forbrugere, det handler om at begrænse mængden af reklamer.
Hvorfor så ikke sige det, som det er?
For hvis man forudsætter, at de 80 pct., der i dag modtager reklamer, fortsat ønsker at få reklamer og dermed vil tilmelde sig en ja tak-ordning, så har jeg altså stadig væk svært ved at se regnestykket.
Hvor ligger CO2-besparelsen?
Hvor ligger besparelsen i papirmængder?
Men jeg er glad for, at fru Bente Dahl nu melder rent ud og siger, at det her slet ikke handler om forbrugerne, det handler bare om at begrænse antallet af reklamer.
Frank Aaen (EL), 2010-12-03:
Jo, og vi medvirker gerne til et forslag, hvor dem, der ejer 11 pct., også betaler skat.
Det er ikke noget problem.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-12-03:
Det er jo lige nøjagtig det, jeg siger i min ordførertale.
Vi bliver nødt til at kigge på de beregninger, der ligger til grund for DVCA’s, hvad kan man sige, udtalelser om, at det ville være en gevinst for Danmark, for i SF er det i hvert fald ikke sådan, vi ser det.
Charlotte Dyremose (KF), 2010-12-03:
Da den konservative skatteordfører, hr. Mike Legarth, ikke kan være til stede i dag, har jeg på hans vegne lovet at tilkendegive følgende: Den iværksætterskat, som vi skal debattere i dag, har vi Konservative sørget for at fjerne sammen med Venstre, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne, når det gælder små og mellemstore virksomheder. Iværksætterskatten på 10 pct. blev oprindelig indført i forbindelse med forårspakke 2.0, da regeringen ønskede at lave en forenkling af regelsættet for beskatning af selskabers aktier og udbytter.
Grænsen på de 10 pct. er hentet i EU's moder-/datterselskabsdirektiv.
Indkomst fra porteføljeaktier kan bedst sidestilles med renter og kursgevinster på obligationer, der begge er skattepligtige for selskaber.
Derfor er det naturligt, at disse typer af investeringer skal beskattes ens.
Forenklingen af regelsættet har endvidere medført neutralitet i forhold til investeringsbeslutningen, sådan at det er ligegyldigt, om afkastet kommer i form af udbytte eller aktieavance.
Det er vigtigt, at investeringsbeslutningen er drevet af forretningsmæssige hensyn og ikke alene skatteretlige.
Venturebranchen og Business Angels har kritiseret beskatningen af selskabers unoterede porteføljeaktier for at være en iværksætterskat.
De mener, at det nye regelsæt rammer iværksættere og risikovillige private investorer, hvorved finansieringen af innovative virksomheder svækkes.
Dermed imødekommer vi kritikken på de væsentligste punkter.
Ordningen medfører en fjernelse af skat svarende til ca. 70 mio. kr.
Lovforslaget er på vej, men da der er tale om statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, skal reglerne være i overensstemmelse med EU's retningslinjer for statsstøtte til fremme af risikokapitalinvesteringer i små og mellemstore virksomheder.
Det kræver en dialog med Kommissionen, inden et lovforslag kan fremsættes, så et umiddelbart bud vil være, at lovforslaget om fjernelse af den såkaldte iværksætterskat for små og mellemstore virksomheder kommer i løbet af foråret.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-03:
Jeg skal bare forstå det.
Hr. Frank Aaen og den borgerlige regering kan jo så forenet sige, at man synes, det er bedre med statsstøtte end at skabe grundlag for investeringer gennem skatteregler.
Det er jo selvfølgelig en fair alliance at have.
Det, jeg hæfter mig ved, og som jeg bare synes skal præciseres her, er jo, at grunden til, at det betyder noget for iværksætteren, er, at det jo typisk er sådan, at man starter med at lave en virksomhed, og så tiltrækker man investeringer, og lige nu er reglerne indrettet på en sådan måde, at jo flere investeringer, man tiltrækker, jo større er risikoen for, at man selv kommer under en ejerandel på 10 pct., hvilket gør, at man så bliver beskattet.
Det er jo det, jeg synes er mærkeligt.
Er det ikke underligt, at hvis man ejer 11 pct. af en virksomhed, er man skattefri, men hvis man ejer 9 pct., skal man beskattes?
Jamen det er jo lige præcis det, der er kernen i problemstillingen: Det, man vælger her, er altså en ordning, som er helt unik for Danmark; der er ikke nogen, der har kunnet finde eksempler på det i andre lande.
Det kan jo være, hr. Frank Aaen synes, de er asociale i Norge, og at de er asociale i Sverige, at vi er omgivet af asociale lande.
Det kunne også være, det var, fordi man havde et andet samfundsøkonomisk blik for, at det er interessant, at personer, som har tjent penge på at sælge en virksomhed, i stedet for at tage dem ud til personligt forbrug, hvor de så selvfølgelig bliver beskattet, vælger at bevare dem i et investeringsselskab, at det er interessant, at de investerer i nogle af de nye ideer, hr. Frank Aaen talte om, i stedet for at sætte dem i mursten og tjene penge på rentefradraget.
Frank Aaen (EL), 2010-12-03:
Vi beskatter også gerne dem, der spekulerer på anden vis i at få indtjening uden at betale skat.
Det er ikke noget problem.
Vores opfattelse er, at man ikke skal kunne slippe for at betale skat, bare fordi man tjener sine penge ved at sidde ned og sove, og det er jo sådan, vi desværre har det i en lang række lande, både i Danmark, Norge, Sverige og andre, nemlig at hvis man sover og tjener på sit hus, kan man score en enorm gevinst på et tidspunkt, eller hvis man har store aktier, så slipper man billigere i skat, end hvis man arbejder.
Det er da underligt, at jo mere man sveder, jo mere skat skal man betale, og jo mindre man sveder, jo mindre skat skal man betale.
Hr. Morten Østergaard må vel erkende, at vi er kommet med ganske mange andre forslag også i den korte tid, jeg har haft til rådighed her i dag, til, hvordan vi mener man kan sætte iværksætteri i gang, nemlig ved at lave det behovsstyret, ved at det er samfundsmæssige behov, der ligesom driver værket.
Og der skal ikke gives statsstøtte, men staten skal sige: Her er nogle ting, vi gerne vil have, og derfor vil vi også gerne stille os til rådighed for at købe dem, hvis du vil komme med dem.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-12-03:
Det er jo det, der er pointen i det her forslag.
Vi siger ikke, hvad folk ikke må.
Det er jo det, de borgerlige gør ved at sige, at folk skal have proppet reklamer ned i halsen, selv om de ikke vil have dem.
10 pct. af danskerne vil ikke have de her reklamer, men de får dem alligevel.
Det er dem, vi vil hjælpe.
Og pointen er, at når vi hjælper dem, får vi færre reklamer.
Jeg er helt sikker på, at når vi laver det om til en aktiv ja tak-ordning, vil det ikke være 80 pct. af danskerne, der fremover får reklamer.
Jeg tror, at det vil være 60 pct. af danskerne, og ergo vil vi så få mindre affald.
Jeg synes ikke, at der er nogen som helst, der skal skamme sig over, at de gerne vil have reklamer eller for den sags skyld aviser, men de, der ikke vil have dem, skal ikke have dem påtvunget.
Sådan er vi nemlig ikke som socialister.
Vi vil ikke tvinge folk til alt muligt, som den borgerlige regering gerne vil.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-03:
Spørgsmålet er jo selvfølgelig, gennem hvilke briller man kalder forslaget dyrt.
For hvis det betyder, at de, der ellers leverede risikovillig kapital – altså typisk de her folk, der har haft en erhvervssucces og dermed har noget kapital stående, som de er villige til at investere i danskere, der har gode ideer – sætter deres penge i fast ejendom eller vælger helt naturligt at investere i andre lande, hvor man ikke har den her type beskatning, så betyder det for det første mere direkte, at der ikke kommer investeringer i de danske virksomheder, som primært bruger investeringerne til lønudgifter.
Altså, de ansætter flere folk, jeg tror, det er omkring 80 pct. af udgifterne i de her iværksættervirksomheder, der går til løn.
Det giver så mindre indkomstskat i Danmark, for der skulle jo betales skat af den løn.
Så samlet set mener jeg, man virkelig skal spørge sig selv, om det samfundsøkonomisk er en god forretning at hente 600 mio. kr. på unoterede aktier i porteføljeselskaber.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-12-03:
Nu har jeg jo i det, jeg sagde i min ordførertale, taget udgangspunkt i de beregninger, der var i beslutningsforslaget, og jeg er udmærket godt klar over den argumentation, som hr. Morten Østergaard lægger for dagen.
Som andre ordførere har sagt her fra talerstolen i dag om det, er der ikke nogen tvivl om, at der kan belyses nogle problemstillinger omkring det, men at det er meget, meget dyrt at begynde at ændre i den lovgivning om unoterede porteføljeaktier.
Som jeg også sagde i min ordførertale om finansieringen, er vi meget usikre på det, og vil vi gerne have det belyst i udvalgsbehandlingen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-12-03:
Jeg vil gerne slå fast, at det, at det skal notificeres ved EU, skyldes EU's regler.
Jeg betragter det her som et tiltag for at sikre, at der er lettere adgang til at rejse kapital.
Hvis beskatningsreglerne er vidt forskellige, alt efter om en aktie er noteret eller unoteret helt generelt, så kan der jo være en risiko for, at det lige pludselig bliver mere attraktivt at afnotere aktier fra fondsbørsen.
Det tror jeg sådan set ikke der er nogen der kan have nogen interesse i, og det burde Det Radikale Venstre bestemt heller ikke, i forhold til at aktier omsættes på et åbent marked med stor gennemsigtighed og let adgang for alle investorer, uden at man nødvendigvis skal sætte sig voldsomt dybt ind i de enkelte selskaber, fordi der er nogle klare oplysningsforpligtelser, når tingene foregår på fondsbørsen.
Så at lave noget, som ville kunne betyde, at vi vil opleve, at selskaber afnoterer sig fra fondsbørsen, mener jeg ville være særdeles uhensigtsmæssigt.
Mikkel Dencker (DF), 2010-12-03:
Baggrunden for beslutningsforslaget, vi har her i dag, er, at beskatningen af selskabers porteføljeaktier og øvrige investeringer blev forenklet og harmoniseret for et par år siden i forbindelse med den såkaldte forårspakke 2.0 simpelt hen for at skabe mere logiske sammenhænge i beskatningen af selskabers investeringer.
Påstanden er så fra forslagsstillerne, at den form for beskatning, der er kommet, og som har fået øgenavnet iværksætterskatten, skulle give mindre investeringer i små vækstvirksomheder, og at den skulle være til skade for væksten i de små virksomheder her i landet.
Jeg kan bestemt ikke udelukke, at der kan være den sammenhæng.
Alt andet lige vil det jo være sådan, at hvis man beskatter en bestemt investering hårdere end hidtil, så vil færre foretage den investering – så langt kan vi måske godt være enige.
Men Dansk Folkeparti og regeringen og også Kristendemokraterne har netop anerkendt, at der kunne være en sådan sammenhæng og også anvist en løsning på den, som der lige i denne tid arbejdes på at konkretisere yderligere.
Der er nemlig i forbindelse med finanslovaftalen for 2011 indgået en aftale om, at der skal laves en ny mulighed for, at virksomheders investeringer i de små vækstvirksomheder på visse betingelser skal være skattefri.
Dermed mener jeg nok, at der allerede nu er anvist en løsning på det problem, som Det Radikale Venstre ønsker at komme med sit bud på med beslutningsforslaget her.
Den løsning, som regeringen og Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne anviser, koster omkring 70 mio. kr. årligt, mens provenutabet på beslutningsforslaget her er helt oppe på 600 mio. kr.
Jeg må sige, at det er overraskende, at Det Radikale Venstre, som plejer at bryste sig af at være et økonomisk ansvarligt parti, kommer med et beslutningsforslag her, der koster 600 mio. kr. at gennemføre uden at anvise den mindste form for finansiering.
Det er faktisk ikke engang første gang i denne uge, der bliver slået hul i statskassen af Det Radikale Venstre på den måde, som det er gjort her.
Jeg kan godt se, at det kan være belastende en gang imellem at gå rundt med arvegods som økonomisk ansvarlighed, og at det kan være hæmmende for udfoldelserne her i Folketinget, men det arvegods har Det Radikale Venstre da også meget effektivt smidt over bord i denne uge.
Onsdag, for 2 dage siden, stod hr. Niels Helveg Petersen her på talerstolen og plæderede for en fuldstændig afskaffelse af multimediebeskatningen.
Den skulle bare krølles sammen og smides ned i papirkurven.
Da jeg tillod mig at spørge, hvad der skulle sættes i stedet for, skulle der ikke sættes noget i stedet for.
Så stillede jeg også spørgsmålet: Hvordan skal det finansieres?
Der var ikke nogen finansiering.
Det var lige et hul i statskassen på omkring 700 mio. kr. Nu står vi så her i dag, 2 dage senere, med nyt beslutningsforslag fra Det Radikale Venstre, der koster 600 mio. kr. uden finansiering.
Så man må nok sige, der er gjort op med den økonomiske ansvarlighed.
Dansk Folkeparti støtter ikke beslutningsforslaget.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-03:
Jeg kan godt forstå, at man fra regeringens og Dansk Folkepartis side hellere vil diskutere Det Radikale Venstres finanslovforslag end beslutningsforslaget.
Virkeligheden er, at det her er en del af Det Radikale Venstres finanslovforslag.
Det er den måde, vi laver beslutningsforslag på: Først finansierer vi i finanslovforslaget, og så fremsætter vi efterfølgende beslutningsforslagene hen over årene.
Sådan arbejder vi, og det er fuldt finansieret.
Multimedieskatten er fuldt finansieret i vores skatteomlægning.
Det, der så er interessant, er, at hr. Mikkel Dencker mener, at det slår huller i statskassen.
Det, vi kan konstatere, er jo i hvert fald, at der har været et voldsomt produktivitetstab som følge af, at der er danskere, der har opgivet deres hjemmearbejdspladser på grund af multimedieskatten.
Der har også været voldsom kritik af, at det her fører til markant mindre investeringer i det danske samfund, og det fører jo så efterfølgende til mindre indkomstskat, fordi de virksomheder ville have ansat folk, der ville have fået løn osv.
Så jeg synes bestemt, man kan problematisere hele hr. Mikkel Denckers regnestykke.
Jeg vil bare stille dette helt enkle spørgsmål: Kender hr. Mikkel Dencker nogen andre lande, hvor man på den her måde beskatter investeringer i unoterede aktier foretaget af porteføjleselskaber med en ejerandel på under 10 pct.?
Jeg vil bare bede hr. Mikkel Dencker nævne ét enkelt land.
Så svaret var altså: Ja, det her må løses med en statsstøtteordning.
Det, der er virkeligheden, er jo, at i andre lande gør man ikke det her.
Selv med den nye ordning er investorerne trods alt bedre stillet i både Tyskland og i Sverige.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at stille det samme spørgsmål til hr. Torsten Schack Pedersen, som skatteministeren ikke ville svare på, nemlig: Er det lykkedes i analyserne af det her at finde et andet land, der har valgt en statsstøtteordning frem for at gøre det, som man i hvert fald gør i både Sverige og Tyskland, nemlig at sige, at man ikke beskatter unoterede aktier i porteføljeselskaber?
Har man fundet den her løsning i andre lande?
Er der nogen andre steder, hvor man driver klapjagt på business angels, der vil investere i iværksættere, i stedet for, som man i hvert fald gør i Norge og Sverige, at fritage den type investeringer fra porteføljeselskaber for beskatning?
Mikkel Dencker (DF), 2010-12-03:
Jeg kender ikke porteføljebeskatningen i andre lande, det vil jeg ærligt erkende.
Men jeg må sige, at jeg undrer mig over, at vi får det her beslutningsforslag til 600 mio. kr., så kort tid efter at der er lavet en finanslovaftale, som anviser en løsning på det problem, som Det Radikale Venstre gør opmærksom på, og hvor den løsning, der er anvist i finanslovaftalen, kun koster 70 mio. kr. Så jeg synes, at det her er skudt noget over målet, og jeg betragter mest beslutningsforslaget her som en form for kappestrid mellem Det Radikale Venstre og Liberal Alliance om at foreslå de mest outrerede skattelettelser, som tilmed helst ikke skal være finansierede.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-03:
En lempelse på 600 mio. kr. skulle så være en outreret skattelettelse – det må stå for hr. Mikkel Denckers egen regning.
Det her handler om, hvorvidt man synes, at der skal investeres i vækstiværksættere i Danmark, og hr. Mikkel Dencker synes altså, det er bedre, at danske eller udenlandske investorer f.eks. investerer i Sverige eller Norge, hvor man ikke beskatter unoterede aktier hos porteføljeselskaber med en ejerandel på under 10 pct.
Hr. Mikkel Dencker foretrækker åbenbart, at kapitalen vandrer andre steder hen, og det er jo en ærlig sag, men jeg tror ikke en døjt på, at der kommer et provenu på hverken 600 mio. kr. eller 530 mio. kr., og så kan vi jo komme tilbage og se, hvem der har skabt huller i statskassen.
Jeg vil bare bede hr. Mikkel Dencker om at erkende en enkelt ting, og det er, at den eneste grund til, at det her indgik i skattereformen, var, at Skattekommissionen lavede en fejl.
De skrev nemlig, at det i Sverige var sådan, at man beskattede unoterede aktier i porteføljeselskaber med en ejerandel på under 10 pct. på denne måde.
Det gør de ikke, og havde man ikke skrevet det i Skattekommissionens betænkning, var det aldrig blevet en del af skattereformen.
Mikkel Dencker (DF), 2010-12-03:
Jeg må sige, at jeg ikke kan kommentere den sidste påstand.
Jeg må bare konstatere, at vi har anvist en løsning på den samme problematik, som Det Radikale Venstre kommer med sin løsning på her, men vores koster kun en tiendedel af Det Radikale Venstres, og det tror jeg er mere end rigeligt.
Så må jeg bare sige om de øvrige 530 mio. kr., som Det Radikale Venstre så vil fyre af i skattelettelser til de allerrigeste, nemlig den gruppe af danskere, der har råd til at investere flere millioner kroner i små virksomheder, at det jo så må være et udtryk for Det Radikale Venstres politik.
530 mio. kr. i skattelettelser til allerrigeste – det lader vi bare stå her.