runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Hækkerup (S), 2012-11-29:
Det første svar er, at det må Folketingets retsudvalg jo have været enige om at sige, altså at der er en lang række juridiske aspekter, som man skal have kortlagt.
Hvad kunne det være for nogle juridiske aspekter, man ønsker at kortlægge?
Ja, det første er det, vi allerede har diskuteret, nemlig om vi har nogle forskellige paragraffer i Danmark, der sætter grænser for ytringsfriheden?
Ja, det har vi.
Vi har en paragraf om æreskrænkelse, vi har en racismeparagraf, vi har en blasfemiparagraf.
Det er det ene perspektiv.
Det næste perspektiv er så: Hvordan synes vi at denne begrænsning af ytringsfriheden harmonerer med det, der er vores kultur og vores traditioner, og hvordan ser det ud sammenlignet med andre lande?
Men når vi skal diskutere det her, som jo er fundamentalt for, hvordan man indretter et samfund, så synes jeg, at det er relevant, at man får hævet blikket og holdt sig lige præcis nogle af de her perspektiver for øje.
Derfor synes jeg, at det er vigtigt med den juridiske kortlægning, som Straffelovrådet kommer med.
Det troede jeg i virkeligheden også at alle partier i Folketinget var enige om.
Jeg troede, det var derfor, vi havde bedt dem om at lave den juridiske kortlægning, og det er derfor, jeg synes det er så ærgerligt, at Folketinget ikke tager sig selv så seriøst, at man siger: Her beder vi nogen om at lave en juridisk kortlægning, for at vi har et ordentligt grundlag at træffe en beslutning på.
Og mens de så sidder og laver den juridiske kortlægning, siger vi, at nu vil vi i øvrigt gerne kortslutte det og bare træffe en beslutning.
Det er jeg uenig med Dansk Folkeparti i.
Christian Langballe (DF), 2012-11-29:
Jeg er af den mening, at afbrænding af flag er afskyeligt, fordi man jo ikke kunne generer nogle bestemte mennesker, men det er et helt land og en hel nation, som man så at sige afbrænder.
Jeg går heller ikke ind for bogafbrændinger.
Det, vi siger, er jo egentlig bare, at vi sådan set kan foretage den almindelige vurdering af paragraffen temmelig enkelt, ikke?
Vi siger jo bare, at vi synes, at tiden er til at få afskaffet den paragraf.
Og jeg kan så forstå på Socialdemokratiet og på Socialdemokratiets ordfører, at det er Socialdemokratiets ordfører jo så også enig med os i, men at man vil afvente, hvad det her ekspertudvalg når frem til af konklusioner, for så at få den afskaffet bagefter.
Men det er så det, jeg kan forstå på den her debat.
Søren Espersen (DF), 2012-11-29:
Tak til justitsministeren.
Det var ikke en særlig grundig gennemgang, han kom med, men lad det nu være, for vi ved sikkert nok i forvejen, hvad han ville have sagt.
Må jeg ikke lige spørge, hvorfor Socialdemokratiet har ændret mening om det her.
I 2004, mens hr. Mogens Lykketoft, Folketingets nuværende formand, var formand for Socialdemokraterne
– det var, lige efter at Ayaan Hirsi Ali havde fået frihedsprisen af Venstre – sagde Folketingets formand: Det kan ikke nytte, at Venstre som et af Danmarks store demokratiske partier uddeler en pris i anerkendelse af en film, som meget vel kunne blive dømt efter blasfemiparagraffen.
Hvis man vil have den karske, fordomsfri diskussion, også af religiøse forestillinger og fordomme knyttet til religion, så er tiden for længst løbet fra blasfemiparagraffen. Hvad er det, der gør, at Socialdemokratiet i dag ikke længere er enig med den daværende formand, Folketingets nuværende formand?
Christian Langballe (DF), 2012-11-29:
Vi har jo ikke ment, at de muslimer, der brændte flag af i 2006, hvor der søreme blev brændt en del flag af i Syrien og andre steder, skulle retsforfølges.
Det var jo noget, vi tog på vores kappe.
Det mener jeg at der er en afgørende forskel på.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-29:
Det handler jo om frihed til at ytre sig, frihed til at tåle forhånelse.
Det må man acceptere, når man lever i et frit samfund.
Så må vi danskere vel også tolerere, om end vi finder det personligt afskyeligt, hvilket jeg også gør, hvis der er nogen, der afbrænder vores flag.
Man kunne også argumentere for, og det er der jo også mange der gør, at det at lave tegninger af Muhammed og forhåne ham, og det synes jeg bestemt at man skal have frihed til at gøre, er et angreb mod nationer.
Det er der da i hvert fald nogen, der har udlagt det som.
Jeg synes, det er noget pjat.
Men min pointe er bare, at hvis man giver frihed til den ene, må man også give frihed til den anden.
Det er jo glædeligt at kunne stå her og være enig med Dansk Folkeparti og hr. Christian Langballe, men jeg vil nu alligevel spørge: Hvorfor vil Dansk Folkeparti så forbyde, at man afbrænder dannebrog?
Jeg mener, hvis man vil give frihed til, at man kan udtrykke holdninger, forhåne andre religioner – det er en del af det og en frihed til at ytre sig frit, folk bør have – hvorfor må man så ikke have frihed til at afbrænde dannebrog, hvori der jo er et kors, og derfor også er et religiøst symbol?
Tom Behnke (KF), 2012-11-29:
Som det har været nævnt, er der tale om en genfremsættelse.
Det er jo fuldt ud tilladt at genfremsætte forslag, så man kan tage debatten op igen.
Men jeg tror også, at forslagstillerne så må være indstillet på, at ordførerne kan risikere at sige det samme, som de har sagt tidligere.
Det vil jeg ikke gøre.
Jeg vil bare henvise til, hvad jeg har sagt tidligere, og så kan man jo slå det efter i de grønne hæfter eller på www.folketingstidende.dk og se, hvad det var, vi sagde tidligere.
Vi er til gengæld gået med til, at man lader Straffelovrådet se på det.
For selv om vi ikke synes, at der er nogen god grund til, at man ophæver blasfemibestemmelsen, kunne det jo være, at der kom nye argumenter på banen.
Det kunne jo være, at Straffelovrådet kom med noget nyt, som vi ikke sådan lige har overvejet eller haft med i vores overvejelser.
Derfor synes jeg, at det vil være hensigtsmæssigt, at vi afventer Straffelovrådet og hører, hvad det har at sige.
Det kunne være, at der kom noget nyt frem.
Som udgangspunkt er vi stadig væk imod, men vi er også åbne over for de nye argumenter, der måtte komme på banen.
De er der ikke i dag, men det kan være, at de kommer.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-29:
Ytringsfriheden er afgørende for den enkelte borgers autonomi og samvittighedsfuldhed.
I et demokratisk samfund har ytringsfriheden også vigtige praktiske og legitimerende funktioner såsom at sikre politisk pluralisme.
Ytringsfriheden er også en afgørende præmis for at acceptere demokratiets flertalsstyre.
Hvis man ikke må give udtryk for kontroversielle tanker og dermed forsøge at påvirke flertallet i en anden retning, kan det ikke retfærdiggøres, at borgerne skal overholde de love, der bliver vedtaget.
Tillader man, at visse meninger er forbudte, mens andre nyder fremme, giver man desuden statsmagten ret til at definere sandheden, hvilket nemt kan misbruges, ligesom lighed for loven sættes ud af kraft, når der skelnes mellem lovlige og ulovlige holdninger.
Alligevel findes der i dansk lovgivning en række indskrænkninger af ytringsfriheden, som er med til at indsnævre samfundsdebatten på baggrund af indholdet af holdningen, snarere end at begrænse sig til at forbyde klare skadevirkninger af ytringer.
En af de indskrænkninger af ytringsfriheden følger af straffelovens § 140, den såkaldte blasfemiparagraf, hvorefter: »Den, der offentligt driver spot med eller forhåner en religion, straffes med bøde eller fængsel på indtil 4 måneder.« Siden 1946 har denne bestemmelse dog ikke ført til en eneste domfældelse.
Bestemmelsen har rod i tidligere tiders forestilling om, at religion er samfundets sammenhængskraft, og at kritik af religionen dermed kan underminere den sociale fred.
Denne forestilling har vist sig at være uholdbar.
Der er ingen overbevisende grund til, at religiøse menneskers overbevisninger bør nyde videre beskyttelse end ateisters, eller at religiøse følelser skal forskånes for kritik, som folk, der følger politiske ideologier og filosofiske overbevisninger, må tåle.
Det er i øvrigt værd at bemærke, at Europarådets Parlamentariske Forsamling i anbefaling 1805 fra 2007 har opfordret til, at blasfemibestemmelser, der kriminaliserer forhånelse af religion, ophæves.
Ud over Danmark er det i Europa kun Østrig, Finland, Grækenland, Italien, Irland og San Marino, der stadig har blasfemiforbud.
FN's Menneskerettighedskomité har i general comment, nr. 34, fra juli 2011 konkluderet, at et forbud mod blasfemi er uforeneligt med artikel 19 i konventionen om borgerlige og politiske rettigheder, der beskytter ytringsfriheden.
Det vil derfor være i fuld overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtelser at ophæve blasfemiparagraffen.
Pernille Skipper (EL), 2012-11-29:
Jeg beklager.
Enhedslisten stiller sig til det her forslag, som vi har gjort mange gange før.
Vi er for en afskaffelse af den såkaldte blasfemiparagraf.
Vi mener, at ytringsfriheden er central i et demokratisk samfund, og at den beskyttelse, som man skal have, der kan gøre indgreb i ytringsfriheden, primært skal beskytte mennesker, ikke skrifter og guder.
Derfor er vi for en afskaffelse af blasfemiparagraffen.
Derfor er vi også glade for, at Straffelovrådet næsten i talende stund vurderer de juridiske konsekvenser af forslaget, og vi vil afvente Straffelovrådets betænkning.
Vi vil gerne se, hvilke juridiske konsekvenser de mener det har, der kan være ting, vi har overset.
Så den vil vi afvente, men vi er positivt indstillet over for indholdet af forslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2012-11-29:
Jeg skal starte med sige, at jeg også taler på De Radikales vegne, når jeg kan sige, at vi ikke støtter det her lovforslag.
Det gør vi ikke, fordi Straffelovrådet, som der allerede er blevet redegjort for fra Folketingets talerstol, er i gang med at se på det her område.
Jeg sad jo i Retsudvalget, da vi lavede den beretning, som førte til, at vi rent faktisk også får efterset det her område.
Jeg kan nævne, at vi i Retsudvalget havde en lukket eksperthøring; jeg kan ikke referere fra den, men i hvert fald stod det klart for mig efterfølgende, at man måske godt kunne risikere at fjerne noget, men at man måske ikke helt kunne vurdere, hvad konsekvenserne ville være af en ophævelse af blasfemiparagraffen.
Hvad er egentlig konsekvenserne?
Er der noget af det her, der skal overføres til racismeparagraffen, mens vi fjerner noget andet?
Derfor synes jeg faktisk, at det er smartest, at vi får undersøgt det her meget nøje.
I SF er vi principielt imod at beskytte den religiøse følelse mere end andre følelser.
Den synes vi ikke er mere værd end så mange andre følelser, men vi er i hvert fald indstillet på, at det her bliver undersøgt nærmere.
Og vi er ikke villige til at træffe en beslutning inden.
Vi har haft den her debat rigtig mange gange med Dansk Folkeparti, og man kunne jo fristes til at spørge: Hvad er det nye, der begrunder, at vi nu skal have en fornyet debat om blasfemiparagraffen, når vi alle sammen i fællesskab er blevet enige om faktisk at få undersøgt det her område?
Som nævnt vil vi ikke tage stilling til en eventuel afskaffelse på nuværende tidspunkt.
Vi afventer redegørelsen.
Ole Hækkerup (S), 2012-11-29:
Jeg ville jo blive ked af det i længden, hvis det var hr. Langballe, der skulle udlægge mine ord.
Jeg tror, det samme ville gøre sig gældende, hvis det var den anden vej rundt – det kunne i hvert fald blive en meget interessant diskussion.
Jeg tænker, at hr. Langballe nok godt kan forstå, hvis det for alle de andre partier i Folketinget ser lidt mærkeligt ud, at Dansk Folkeparti fremsætter et forslag om afskaffelse af blasfemiparagraffen.
Derefter har man en diskussion i Retsudvalget, hvor man bliver enige om at sige: Nå, Dansk Folkeparti, lad så få det undersøgt.
Ja, siger Dansk Folkeparti, det er glimrende; lad os få det undersøgt, så vi har et oplyst grundlag.
Så ser det jo lidt underligt ud for alle os andre, at man derefter kommer og siger: Nå, nu får vi så den kortlægning; ja, så vil vi i øvrigt gerne foreslå, mens kortlægningen pågår, at vi alligevel bare træffer en beslutning.
Det vil sige, at man fuldstændig kortslutter den beslutning, man selv har været med til at træffe.
Det er jo meget vanskeligt, tror jeg, for alle andre partier i Folketinget ikke at sidde tilbage med den følelse efter det forslag, Dansk Folkeparti her er kommet med.
Henning Hyllested (EL), 2012-11-29:
Det er lidt i forhold til, at ordføreren jo henviser til rapporten fra Dansk Industri.
Sådan som jeg har læst den, eller i hvert fald nogle af dens forudsætninger, tager den rapport udgangspunkt i, at der så at sige er tale om indvandring og aflønning af arbejdskraft i overensstemmelse med DI's egne overenskomster på området.
Når vi snakker indvandring og bl.a. østeuropæisk arbejdskraft på de danske arbejdspladser, taler vi også i høj grad om sort arbejdskraft, arbejdskraft, der ikke betaler skat, arbejdskraft, der aflønnes under overenskomsten, især hvad angår dem, der arbejder her, om jeg så må sige, illegalt eller i hvert fald ikke betaler skat osv.
Der er faktisk ingen, der kender omfanget.
Men hvad får det af betydning, vil jeg spørge ordføreren?
Det betyder da i hvert fald, at der jo er danskere, at der jo er dansk arbejdskraft, der går ledig.
Der er arbejdsløse.
Det giver ikke et øget forbrug.
Og hvis der så samtidig betales under overenskomsten til den arbejdskraft, som har erstattet dem, som går ledige, så giver det også et mindre forbrug, end man ellers ville have haft.
Det bidrager vel ikke til omsætningen i samfundet, om jeg så må sige.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-29:
Jeg prøvede sådan set bare på at uddybe det generelt ved at sige, at det her med, at arbejdstagere og arbejdsgivere frivilligt kan indgå aftaler synes vi er en god idé.
I dag er det jo allerede sådan, at en arbejdsgiver kan ansætte folk, uden at de er på overenskomst.
Det er jo sådan set fuldt lovligt i dag.
Det er noget af det, der er rigtig godt ved Danmark, og jeg må rose også Socialdemokraterne, ja, hele Folketinget og politikere generelt, for at blande sig uden om arbejdsmarkedet, sådan at det er muligt for arbejdstagere og arbejdsgivere frit at indgå aftaler, også selv om der slet ikke er nogen overenskomst.
Men jeg sagde det her med lønnen for at sige
, at det, der er afgørende for, hvad folk får i løn, er, hvor produktive de er.
Man kan ikke forestille sig, at en arbejdstager, som har en produktivitet på højde med en dansk arbejdstagers, vil arbejde til en mindre løn, i hvert fald ikke på lang sigt.
På lang sigt er det produktiviteten, der afgør, hvad for en løn man får.
Derfor er hele diskussionen omkring overenskomster sådan lidt underlig, det er ikke det, der i sidste ende afgør, hvad for en løn folk får.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-11-29:
Tak for det.
Og tak for bemærkningerne.
Det er en ret interessant, og som ordføreren selv siger, kompleks diskussion.
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt opfattede, hvorvidt ordføreren mener, at man bør åbne for udenlandske overenskomster i Danmark.
Hvis ordføreren svarede det, så beklager jeg.
Men jeg kan så måske bede om at få et uddybende svar.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-29:
Det, som der er en værdi i, er, at arbejdstagere og arbejdsgivere frit kan indgå aftaler.
Det, at de altså helt frivilligt indgår aftaler, er det, der gør, at ressourcerne bliver brugt optimalt, at velstanden i øvrigt bliver spredt, ikke bare i Danmark, men i Europa.
Det gør, at de andre lande får mulighed for at komme op på et højere velstandsniveau og købe varer af os, som vi har en komparativ fordel i at producere.
Det er sådan, man i hvert fald siden industrialiseringen har opnået en højere og højere velstand, som har løftet milliarder af mennesker ud af fattigdom.
Så det er en rigtig god idé på sigt at have det her med, at arbejdskraft og aftaler kan indgås frivilligt mellem parterne.
Når det så er sagt, er det jo ikke sådan, at vi står og siger, at lovgivning, som er vedtaget herinde, ikke skal overholdes, for det skal lovgivning.
Det er også vigtigt at slå fast, at løndannelsen ikke finder sted, fordi der er nogle fagforeninger, der siger, hvad folk skal have i løn.
Løndannelsen er først og fremmest og i hvert fald for 98 pct.s vedkommende en konsekvens af, at en arbejdstager har en vis produktivitet.
En arbejdsgiver vil aldrig betale for en arbejdskraft, som er for dyr i forhold til produktiviteten, og en arbejdstager vil altid gå et andet sted hen til en anden arbejdsgiver, hvor hans produktivitet vil blive belønnet, for der er jo også konkurrence om arbejdskraften mellem arbejdsgivere.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-11-29:
Mange tak for det.
Tak til ordføreren for befriende ærlig tale.
Det er forfriskende at diskutere, når man tør sige, hvad man reelt mener.
Jeg har et forholdsvis enkelt spørgsmål, nemlig om ordføreren og ordførerens parti, Liberal Alliance, ville se det som en styrkelse af det danske arbejdsmarked og en værdi for os som samfund, hvis man gik ad den vej, at man åbnede for udenlandske overenskomster i Danmark.
Jonas Dahl (SF), 2012-11-29:
Jeg tror desværre, det kommer meget an på, hvilken regering der sidder.
Jeg må indrømme, at jeg ikke har den store tiltro til, at en Venstre-Konservativ-regering – jeg vil egentlig gerne kvittere for, at Dansk Folkeparti har nogle positive tanker om det her – støttet af Liberal Alliance vil gå særlig langt med det her.
Det er jeg ærlig talt noget tvivlende over for, hvis jeg skal sige det, som det er
Jeg har sådan set mere tiltro til, at det flertal, der sidder nu – også med de positive ting, der er kommet fra Dansk Folkeparti på det her område – faktisk vil være med til at løfte den her debat, således at det ikke bare bliver en debat, men netop også bliver implementeret.
Derfor synes jeg da også, det er interessant at bide mærke i, at sundhedsministeren netop har været ude at sige, at når vi nu sætter gang i de her store sygehusbyggerier, er det også vigtigt, at regionerne selvfølgelig også følger op på det her, således at vi ikke alene sikrer os, at underleverandørerne følger danske løn- og ansættelsesvilkår, men også, at regionerne også følger op på det her.
Det synes jeg er udtryk for, at regeringen faktisk tager den her problemstilling meget alvorligt, og at det ikke kun er transportministeren, som vi nu har debatten med i dag, men at det faktisk er hele regeringen, der tager den her problemstilling alvorligt.
Derfor er det også afgørende, at det er blevet indføjet i den del af finanslovaftalen, som regeringspartierne har indgået sammen med Enhedslisten.
Det er for mig at se det, der bliver helt afgørende, hvis vi fremadrettet skal sikre fornuftige løn- og ansættelsesvilkår, når vi laver større kontrakter.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-29:
Nu var det ikke lige det, jeg spurgte om.
Jonas Dahl (SF), 2012-11-29:
Jeg tror, det er helt afgørende, at dem, der i givet fald byder ind på de her store opgaver, selvfølgelig respekterer den danske lovgivning og de danske aftaler og ikke mindst det danske aftalesystem.
Det synes jeg der er en lang række eksempler på ikke er sket, så man kan da håbe på, at det her danner præcedens.
Men jeg har faktisk endnu større tiltro
til, at den del, der faktisk ligger i finanslovaftalen, som regeringspartierne har indgået sammen med Enhedslisten, faktisk for alvor vil være med til at løfte det.
Og der må man bare erkende – og jeg er glad for, at Venstre nu er blevet omvendt, og det var også det, der fremgik af debatten tidligere i dag, altså at Venstre nu anerkender, at det er fint at tage et skridt i den rigtige retning – at det ikke just var sådan i de 10 år, hvor der var borgerligt styre, at det gik helt i den retning i forhold til at sikre den her del.
Så jeg sætter i den grad min lid til, at den finanslovaftale, vi nu har indgået med Enhedslisten, for alvor kan være med til at løfte den her debat, således at vi fremadrettet kan undgå, at der udføres arbejde, som ikke sker på danske løn- og ansættelsesvilkår.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-29:
Jeg vil godt lige spørge hr. Jonas Dahl, om ikke han mener, at det her vil komme til at danne præcedens ved fremtidige udbud, altså at man vil kopiere det fra Femern Bælt, når man skal have lavet nogle større udbud fra statens side, bl.a. på transportområdet, men også på andre områder, hvor der kommer større udbud – altså, om man vil se på: Hvordan har det her virket?
Hvad er det, der er skrevet ind her?
Det er det ene, jeg vil spørge om.
Så vil jeg spørge, om ikke man på forhånd kan regne med – det tror jeg egentlig vi alle sammen er klar over – at det fra starten af sorterer en hel del entreprenører fra rundtomkring, der ellers ville have budt ind med underbetalt arbejdskraft, fordi de ikke kan gå så langt ned i deres bud, når de byder ind på en opgave, fordi de skal tage hensyn til de arbejdsklausuler.
Morten Bødskov (S), 2012-11-29:
Det lovforslag, som vi nu skal behandle, går, som formanden rigtigt sagde, ud på at ophæve straffelovens § 140 om blasfemi.
Efter den paragraf, altså straffelovens § 140, straffes med bøde eller fængsel indtil 4 måneder den, som det hedder, der offentligt driver spot med eller forhåner noget her i landet lovligt bestående religionsamfunds troslærdomme eller gudsdyrkelse.
De, der er til stede her i salen i dag, vil også vide, at det ikke er første gang, der fremsættes lovforslag om ophævelse af straffelovens bestemmelse om blasfemi.
Tværtimod er et sådant forslag eksempelvis blevet fremsat flere gange i perioden 2004-2008.
Folketinget har således gentagne gange haft lejlighed til at diskutere, om bestemmelsen skal ophæves eller ej.
Som flere af de tilstedeværende også vil kunne huske, besluttede Retsudvalget faktisk i 2008 efter førstebehandlingen af det seneste forslag om ophævelse af blasfemibestemmelsen at gennemføre en eksperthøring om spørgsmålet.
Året efter opfordrede Folketingets Retsudvalg som bekendt justitsministeren til at anmode Straffelovrådet om at afgive en udtalelse om de juridiske konsekvenser af en ophævelse af straffelovens § 140, når rådets planlagte arbejdsprogram i øvrigt ville muliggøre det.
Udvalget opfordrede samtidig justitsministeren til at sende Straffelovrådets udtalelse ud i en bred høring og efterfølgende tilsende udvalget høringssvarene og et høringsnotat.
Jeg kan i den forbindelse oplyse, at Straffelovrådet i dette efterår både har afgivet en udtalelse om samtidig pådømmelse af kriminelle forhold – den såkaldte absolut kumulation – og en omfattende betænkning om seksualforbrydelser.
Og som jeg for nylig har oplyst over for Folketingets Retsudvalg i mit svar på spørgsmål nr. 160, vil Straffelovrådet herefter gå i gang med at behandle kommissoriet om revision af reglerne om samfundstjeneste m.v.
Det er regeringens opfattelse, at der ikke på nuværende tidspunkt er behov for en ophævelse af bestemmelsen.
Det er i den forbindelse regeringens opfattelse, at yderligere overvejelser af spørgsmålet bør afvente Straffelovrådets udtalelse.
Eftersom Straffelovrådet er blevet bedt om at vurdere de juridiske konsekvenser af en ophævelse af straffelovens § 140 og om at vurdere fordele og ulemper ved en eventuel ophævelse af bestemmelsen, er det efter regeringens opfattelse naturligt at afvente Straffelovrådets arbejde.
Derfor kan det temmelig sikkert ikke komme som en overraskelse, at regeringen derfor ikke på nuværende tidspunkt kan støtte lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-29:
Der er det økonomisk-teoretiske i, hvordan velstand spredes.
Man kan sagtens økonomisk argumentere for, at så længe folk indgår frivillige aftaler om at løse arbejdsopgaver, så sparer dem, der køber ydelsen, nogle penge, og de penge bliver brugt til andet forbrug nogle andre steder.
Det gør de før eller siden.
Men så er der jo det rent juridiske i det.
Og der vil jeg da helt klart slå fast, at man skal overholde den lovgivning, der er i Danmark, og man skal betale den skat, der er i Danmark.
Det er sådan et helt normalt princip, når man er liberal.
Selvfølgelig skal lovgivningen overholdes.
Henning Hyllested (EL), 2012-11-29:
Det glæder mig selvfølgelig, at ordføreren er helt opsat på, at man skal overholde gældende lovgivning bl.a. på arbejdsmarkedsområdet.
Skal jeg forstå det sådan, at ordføreren ikke er enig i, at man nødvendigvis skal overholde gældende overenskomst?
Hvorfor har det ikke samme gyldighed og værdi?
Hvorfor har det ikke helt samme gyldighed, hvorfor skal det ikke overholdes, vil jeg spørge ordføreren.