runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2011-12-01:
Tak – og tak til ordføreren.
Jeg vil egentlig vende lidt tilbage til de første tre spørgere, for de spurgte om lidt det samme, nemlig om energiafgifter og byrder.
Der vil jeg da gerne hjælpe mine kollegaer, for det lød, som om man ikke rigtig forstod, hvad det var, ordføreren sagde fra talerstolen.
Så jeg vil da gerne hjælpe lidt til.
Kan ordføreren bekræfte, at det, ordføreren sagde fra talerstolen, var, at man ikke påtænker, at der skal komme nye energiafgifter, at man ikke påtænker, at der skal komme nye byrder, at man ikke påtænker at rulle jordskatterne tilbage?
For det er jo det, vi kan høre, og det kan man bare svare ja til, og gør man det, er vi jo i hvert fald en hel del i den her side af salen, der bliver glade.
Orla Hav (S), 2011-12-01:
Hvis jeg så bare svarer ja, vil det jo være en kortslutning af det stykke arbejde, der skal foregå i forbindelse med den udredning, der skal foregå i natur- og landbrugskommissionen, og det synes jeg sådan set ville være lidt forhastet.
Der kommer en fase, hvor Folketingets partier bliver inddraget i at lave nogle fornuftige løsninger på de udfordringer, som dansk landbrug står over for, og som vi anerkender og dermed også leverer et stykke værktøj til at være med til at identificere hvordan man bedst løser.
Og der synes jeg, at hr. René Christensen skal have tålmodighed til at vente på, at tingene bliver lagt frem.
René Christensen (DF), 2011-12-01:
Når man ser regeringsgrundlaget, kan man se, at regeringen anerkender, at vi skal værdsætte dansk landbrug, også i forbindelse med arbejdspladserne, og det er jo rigtig godt, at man har skrevet det.
Nu har ordføreren sådan flere gange sagt – og vi har hørt det tit – at landbruget står i en stor gældskrise, over 390 mia. kr. står man og skylder væk i det danske landbrug, fordi man har foretaget en masse investeringer.
Så må ordføreren vel også være enig i, at hvis vi skal holde fast i, at man skal udvikle dansk landbrug og holde fast i danske arbejdspladser, ja, så skal der vel ikke komme flere energiafgifter, flere byrder, så skal vi vel ikke rulle jordskatterne tilbage.
Det vil være med til – hvad skal man sige? – at gøre det endnu mere vanskeligt at komme af med den gældsbyrde, man har.
Vi kan så glæde os over, at priserne er begyndt at stabilisere sig.
Der er begyndt at komme mere indtjening på mange af områderne, så der rører sig jo faktisk nogle positive ting i landbruget.
Derfor er det vigtigt, at vi holder fast i ikke at begynde at komme med de her ting, som kan skubbe det i en negativ retning.
Kan ordføreren ikke sige, at det også er den vej, regeringen vil gå, altså ved ikke at skubbe tingene i en negativ retning, når nu vi endelig er på vej i en positiv retning?
Orla Hav (S), 2011-12-01:
Jeg vil jo frygtelig gerne glæde mig over, at vi er på vej i en positiv retning, og det vil jeg håbe på bliver inddraget fuldt ud i det analysearbejde, som kommer til at ligge til grund for det, som skal foregå i natur- og landbrugskommissionen.
Det er klart, at man er nødt til at tage udgangspunkt i den økonomi, der er gældende på det tidspunkt, og det skal være så opdateret som overhovedet muligt.
Derfor kan jeg ikke stå her og mane spøgelseshistorier i jorden, selv om man gerne vil have det fra den side i Folketingssalen.
Det er ikke rimeligt at sige, at vi forlods skal gå hen og sige, om det er de og de elementer, vi ikke vil gennemføre, eller det er de og de elementer, vi vil gennemføre, når vi har meddelt, at der skal nedsættes en natur- og landbrugskommission, som har til opgave at identificere udfordringerne, men også at identificere og finde de bedst mulige løsninger på de udfordringer, der ligger.
Orla Hav (S), 2011-12-01:
Var det ikke sådan, eller husker jeg forkert om det emne?
René Christensen (DF), 2011-12-01:
Nej, det er faktisk sådan, at Dansk Folkeparti har været med til at lave et rejsehold.
Vi afsatte 100 mio. kr., mener jeg det var, netop for at kunne komme ud og hjælpe kommunerne med at få den her kæmpe bunke af sager, der lå ude i kommunerne, væk.
Der er 98 kommuner i Danmark nu, og det kan undre, at kommunerne ikke er hurtigere til det, når man tænker på den debat, vi har her, hvor man anerkender, at landbruget er en del af erhvervsudviklingen i yderområderne.
Orla Hav (S), 2011-12-01:
Jamen situationen var jo, at selv når det handlede om miljøgodkendelser, der var tæt på at være færdige i de gamle amters tid, fik man besked på at starte på ny, om igen, i det nye system, så jeg skal bare spørge hr. René Christensen igen:
Tror hr. René Christensen ikke, at der er en snæver sammenhæng med den måde, man fik det sat i gang på, og at det er derfor, man har svært ved at få fejet op på det, på trods af at man jo gik ud og stillede landbruget i udsigt, at når bare staten og kommunerne kom til, ville alle problemer være løst på den her bane?
Har man ikke selv lavet så dum en praksis, at man har skabt store problemer for bl.a. landbruget på det her område?
René Christensen (DF), 2011-12-01:
Jeg vil da i hvert fald ikke håbe, at der ligger nogle tilbage fra den tid.
Men jeg vil så sige, at nu har vi som sagt 98 kommuner, og de burde have både interesse i og kapacitet til at køre de her sager igennem.
Det viste sig, at de ikke havde det til at starte med, at der var rigtig mange indkøringsvanskeligheder, og det anerkender vi.
Derfor satte vi også penge af til netop at lave det her rejsehold, som kunne komme ud til kommunerne og hjælpe til med at få bragt de her sagsbunker ned, men vi kan se, at der stadig væk er utrolig lang sagsbehandlingstid, og det gavner jo ingen.
Med hensyn til klagemulighederne har vi desværre set en tendens til, at der er visse organisationer, som bare klager for at klage og forhale sagerne, men det gavner altså ikke dansk landbrug.
Erling Bonnesen (V), 2011-12-01:
Jeg tror, at det er gået op for de fleste, at den store, internationale krise kom, og at det selvfølgelig giver et ryk.
Men Danmark var altså gældfrit i 2008 og tæt på fuld beskæftigelse.
Vi er selvfølgelig fuldstændig enige i de tiltag til, at landbruget skal være energileverandører, tiltagene omkring miljøteknologi osv., men det, jeg spurgte om, og som jeg igen vil spørge om, for jeg fik ikke rigtig svar på det, var jo lige præcis, at når man så kigger konkret på landbrugs- og fødevaresektorens vilkår, hvor det også fremgik af SF's ordførers tale, at der skulle ske udvikling, er der ikke nogen konkrete tiltag, der trækker i retning af udvikling.
Der er jo ikke nogen nye initiativer.
Vi kan tværtimod se på bundlinjen, at lige præcis det, man gør, koster arbejdspladser her i Danmark.
Det er det, jeg gerne vil have SF's ordførers svar på.
Tak for det.
Jamen det kunne jo være godt, hvis det så var nogle gode boller, der var på suppen, så man også fik lyst til at deltage i festmåltidet – som det jo næsten skulle foldes ud til at være.
Så der kan man bare håbe på, at det kommer på et tidspunkt.
Men hvad er det så for boller, vi kan se på suppen lige nu?
Ministeren må jo et eller andet sted være fuldstændig klar over det, men jeg vil bare nævne to ting, og om det så er melboller eller kødboller, må ministeren selv finde ud af.
Med hensyn til fødevareforskning er det fuldstændig konkret fra den nye, røde regerings side: færre penge til forskning.
Og så vil jeg bare lige sige to ord om vandløbsplanerne, som vi jo ellers har diskuteret i helt andre regier også, men ministeren nævnte det selv.
Det er jo korrekt, at det har været længe undervejs, og vi er nogle stykker, der har taget fat i det.
Det er jo nu, man skal ændre det, det er jo nu, ministeren i regeringskollegiet har et medansvar for det, der bliver besluttet.
Så det er jo ikke rigtigt at sige, at det er alt det forberedende arbejde, der er gået galt.
Næh, der er jo netop lavet en masse forberedende arbejde, det har været i høring, og det er nu, man kan ændre det.
Og man kan ændre det.
Hvorfor er det så, at ministerholdet vil acceptere, at op til en fjerdedel af det danske produktionsareal står til at ryge ud af produktion?
Mette Gjerskov (S), 2011-12-01:
Jeg har talt om nye boller på suppen.
Hr. Erling Bonnesen taler om, om det er kød- eller melboller, men jeg synes mere, hr. Erling Bonnesen har travlt med at finde håret i suppen.
For hvad handler det her om?
Vandog naturplanerne kommer i morgen, så lad os diskutere dem i morgen, når hr. Erling Bonnesen har set, hvor meget vi har nået at forbedre det på de 8 uger, vi har haft til det.
Hr. Erling Bonnesens parti har haft 10 år til at planlægge det her, og det har de gjort rigtig, rigtig skidt.
Det har været sendt i høring med regeringsgodkendelse, og det har været til debatter, og jeg skal komme efter dig, i de tidligere regeringspartier, og det kom der ikke noget særlig godt ud af.
Men den nye regering står med kniven på struben, fordi det her skulle have været gennemført for 2 år siden, og Europa-Kommissionen har ikke kun sendt en åbningsskrivelse og en begrundet udtalelse, de har også sendt os en stævning, så vi kommer for Domstolen.
Vi vil ikke for Domstolen.
Vi vil gennemføre de EU-regler, der skal gennemføres, og som vi har lovet at gennemføre og forpligtet os til at gennemføre.
Erling Bonnesen (V), 2011-12-01:
Det er den til enhver tid siddende regering, der har ansvaret for de konkrete beslutninger.
Det tror jeg hurtigt vi kan blive enige om.
Om det så er kødboller eller melboller, eller om vi lige skal finde bare ét hår i suppen, eller om vi skal spørge, hvor mange hår der er i suppen – lad det ligge.
Vi kan bare konstatere, at det, som den nuværende regering er på vej til med vandplanerne – nu kender vi dem så ikke før i morgen, men man kunne have visse bange anelser, i hvert fald hvis det bliver gennemført, sådan som det lå, måske med nogle små ændringer – i løbet af nogle få år vil resultere i, at op til en fjerdedel af det danske produktionsareal ryger ud af produktion.
Jeg kan godt forstå, at fødevareministeren kommer op i det røde felt nu, for det er nu, at ansvarets benlås klapper.
Mette Gjerskov (S), 2011-12-01:
Jeg kan overhovedet ikke forestille mig en situation, hvor regeringen vil tillade, at så stor en del af landbrugsarealet bliver taget ud af drift, sådan fuldstændig sporadisk og tilfældigt, afhængigt af hvor der falder regn.
Det er jo ikke sådan, vi arbejder.
Jeg synes måske nok hellere, at hr. Erling Bonnesen skulle overveje, om ikke han skulle prøve at se på de vandplaner, der kommer i morgen.
For sagen er jo den, at det, hr. Erling Bonnesen argumenterer imod, er det, den tidligere regering havde efterladt, da de forlod regeringskontorerne.
Men nu må vi jo se i morgen, hvor meget der er repareret på det.
Og vores hensigt har netop været at modificere vandplanerne og forbedre dem, men vi har ikke haft mulighed for at lave arbejdet forfra; vi har været nødt til at tage udgangspunkt i det, der lå.
Men der er jo ikke nogen tvivl om, at meget af det, som jeg også arbejder på i forbindelse med den grønne omstilling i forhold til de støttemuligheder, der er, og i forhold til EU-reformen, er at sørge for, at der er finansiering til landbruget til de vandplaner.
Henrik Høegh (V), 2011-12-01:
Jeg kan glæde mig over, at en af de ting, vi vedtog i »Grøn Vækst 2.0«, var at lave en omverdensanalyse, som viste, må vi indrømme, at vi var på vej til at implementere nogle miljø- og vandplaner, der var væsentlig mere ambitiøse end planerne i landene omkring os.
Så skal jeg beklage, hvis man har det indtryk, at jeg har prøvet at bringe energiforhandlingerne ned i salen.
Jeg havde sådan set bare et håb om, at de ordførere, som udtale sig i rosende vendinger om, hvad energi kunne være for landbruget, også havde sat sig ind i, hvad deres egen regering har foreslået.
Det er sådan set det modsatte.
Omverdensanalysen, som er fødevareministerens ansvar, skulle have været færdig i september-oktober.
En vigtig del af den – og det blev der gjort ekstra meget ud af – var at finde ud af, hvor store energiafgifter fødevarevirksomhederne i Danmark betaler i forhold til landene omkring os.
Det kunne have været godt at have for dem, der forhandler nu.
Hvorfor bliver det nu først færdigt, når regeringen i øvrigt samtidig vil have klima- og energiforhandlingerne afsluttet?
Mette Gjerskov (S), 2011-12-01:
Jeg hører en mistænkeliggørelse fra den tidligere fødevareminister.
Det lyder, som om jeg sidder og forsinker en analyse ovre i Fødevareministeriet.
Det vil jeg gerne have mig frabedt.
Den tidligere minister har iværksat en rammevilkårsanalyse, og hvis han ville have haft hurtigere svar, burde han have givet nogle mere præcise ordrer i sin tid.
Jeg afventer, at arbejdet bliver færdigt, og det bliver det engang i december måned, og så skal jeg nok sende det over til Folketinget.
Men jeg har ikke set det.
Så jeg kan ikke svare.
Det er ikke mig, der har iværksat arbejdet, og det er ikke mig, der har fastsat tidsfristerne.
Jeg afventer resultatet af et arbejde, der er iværksat af den tidligere regering, og jeg synes ikke, det er pænt at stå og insinuere, at jeg forsinker det med vilje for at genere en eller anden proces.
Henrik Høegh (V), 2011-12-01:
Jeg skal lige gentage, at jeg prøver at spørge til, hvorfor den er forsinket.
Det kan man vel godt svare på, uden at skulle sige, at der er tale om mistænkeliggørelse.
Lad mig vende mig mod et andet punkt, nemlig de 650 mio. kr., som den grønne omlægning koster.
Den socialdemokratiske ordfører sagde, at der er 650 mio. kr. til miljøteknologi.
Jeg mener jo, at de 650 mio. kr. både er til økologi og en række andre grønne ting.
Det hele går ikke til miljøteknologi.
Jeg forstår på ministeren, at hun hellere vil støtte den økologiske afsætning.
Vi glæder os jo over eksporten, men det gælder mejeriprodukter, og inden for dem er vi rigtig stærke og konkurrerer med de andre.
Der, hvor der er meget arbejde og mange løntimer, har vi svært ved at konkurrere.
Hvordan kan vi sikre os, at det her ikke blot medfører øget import?
Mette Gjerskov (S), 2011-12-01:
Hvis jeg på noget tidspunkt har sagt, at vi har afsat 650 mio. kr. til miljøteknologi, så beklager jeg.
Det er generelt til landdistriktsprogrammet, herunder til miljøteknologi, men 650 mio. kr. er jo også mange penge, det må vi vel trods alt være enige om.
Hvad angår økologi, er det et problem, om det bliver import.
Jeg har set tallene for import og eksport.
Jeg glæder mig over, at vi kan eksportere.
Pointen er, at vi ikke har fået øget det økologiske areal, og derfor kan vi ikke levere de økologiske varer, som nogle af danskerne har bedt om.
Det skyldes bl.a., at der ikke har været optimisme nok i økologierhvervet til at sige, at nu omstiller vi.
Man kan jo se, at det er gået ned.
Det er jo mærkeligt nok, at det er en del af landbruget, som har haft vækst i den forstand, at beskæftigelsen og eksporten er blevet øget, men der har ikke været fremgang i arealet.
Det, jeg prøver her, er at puste nyt liv i troen på, at vi vil økologi.
Vi vil købe økologi i de offentlige køkkener, så erhvervet kan rolig omlægge til økologi.
Mette Bock (LA), 2011-12-01:
Tak for det.
Fra Liberal Alliances side ser vi også frem til et samarbejde om det, der måtte komme ud af den kommende natur- og landbrugskommission, men jeg vil sige, at et samarbejde altså forudsætter, at det faglige grundlag er i orden.
Nu kan jeg forstå, at det er meget magtpåliggende, at vi skal have gennemført de her EU-regler, så vi ikke kommer for en domstol, men har det ingen betydning, at det faglige grundlag for de konkrete implementeringsplaner i den grad er blevet udfordret og anfægtet?
Altså, skal vi simpelt hen bare gennemføre det for at gennemføre det, og så er det ligegyldigt, om det faglige grundlag er i orden?
Lene Espersen (KF), 2011-12-01:
Og der er jeg da ikke optaget af, hvor mange vandløb vi har, hvor mange kilometer lange de er.
Det, jeg er optaget af, er, at hvis vi går ind politisk og regulerer et område, skal vi ikke regulere det fuldstændig skævt, i forhold til hvad f.eks. vores naboer mod syd gør; det er jo de samme vandløb.
Og der bliver der altså nødt til at være en eller anden form for sund fornuft i det, vi gør, og vi bliver også nødt til at skele til, hvordan konkurrencesituationen er.
Når man vedtager beslutninger i EU, er det jo ikke meningen, at et land skal overimplementere, i forhold til hvad alle andre gør, og derfor maner jeg også bare til besindighed og siger, at vi altså lever i en globaliseret verden, så lad os nu ikke påføre erhvervet nye miljømæssige forpligtelser, som ingen andre bliver påført.
Det gavner ikke nogen, ud over at det lukker nogle landbrug og sender nogle arbejdspladser ud af landet.
Ida Damborg (SF), 2011-12-01:
SF er interesseret i at få et stærkt landbrug.
SF vil være med til at udvikle miljøteknologi, der kan mindske omkostningerne i landbruget.
Det er dem, vi skal bakke op.
Det er jeg glad for at opleve.
Jeg er med hensyn til arbejdspladser nødt til at sige, at vi har brug for masser af produktionen i det her land.
Det er derfor, at vi ønsker at øge produktionen, øge det økologisk dyrkede areal og faktisk leve op til en målsætning, som det ser rigtig skidt ud med at få opfyldt.
Det vil vi gerne arbejde på.
Der vil vi gerne skabe arbejdspladser.
Vi skaber muligheder for et større marked.
Vi kan se, at eksporten på det økologiske område går frem.
Det er der, vi tror på at vi kan skabe muligheder for landbruget i fremtiden – og skabe arbejdspladser til en ordentlig løn.
Mette Bock (LA), 2011-12-01:
Jeg kan forstå, at SF's ordfører ser frem til, at afgifterne på anvendelsen af pesticider skal øges yderligere.
Nu forholder det sig jo sådan, at i dag er pesticidafgifterne i Danmark på 146 kr. pr. kilo aktivt stof; i Tyskland er der ingen afgift overhovedet.
Synes SF's ordfører ikke, man, hvis man ønsker at forbedre konkurrencevilkårene for dansk landbrug, skulle overveje at udskyde eventuelle nye afgifter, til den meget omtalte natur- og landbrugskommission har arbejdet?
Det kan jo ikke nytte noget, at ordførerne for regeringspartierne siger: Alt det, der kunne forbedre konkurrencevilkårene, bliver vi nødt til at udsætte, til natur- og landbrugskommissionen har talt, men alt det, der forringer konkurrencevilkårene yderligere, kan vi godt komme igennem med, inden kommissionen har talt.
Ida Damborg (SF), 2011-12-01:
Jeg er rigtig ked af at se den udvikling, der har været i pesticidforbruget i Danmark.
Jeg tror ikke, det er mere end 3 uger siden, vi fik nye tal for, at det er eksploderet.
Med en pesticidafgift tror jeg faktisk at landbruget vil nedsætte deres pesticidforbrug.
Derfor synes jeg, pesticidafgiften er en rigtig god idé, for jeg tror, det vil mindske vores brug af pesticider.
Mette Bock (LA), 2011-12-01:
Jeg går ud fra, at ordføreren vil medgive, at det er en yderligere forringelse af landbrugets konkurrencevilkår.
Ida Damborg (SF), 2011-12-01:
Jeg synes, vores landbrug i Danmark har glæde af en ualmindelig godt uddannet arbejdskraft og har glæde af en umanerlig god infrastruktur og alle mulige andre ting, som vi er med til at prioritere i det her land.
Det er en af grundene til, at man også skal være med til at betale til fællesskabet.
Henrik Høegh (V), 2011-12-01:
Ordføreren har ligesom de tre øvrige fra rød blok i rosende vendinger omtalt forventningerne omkring landbruget og energi.
Jeg citerer: Landbruget skal investere i en klimavenlig omlægning ... så man kan eksportere klimavenlig energiteknologi. Det er vi sådan set enige i.
Jeg har spurgt til, hvorfor den røde regerings forslag så er væsentlig ringere end det, der lå som udspil, inden den røde regering kom til.
Nu vil jeg nøjes med at spørge: Har ordføreren læst sin egen regerings energioplæg, i hvilket der kunne have været nogle nye indtjeningsmuligheder for landbruget til at levere en klimavenlig omlægning?
Det kunne f.eks. være gennem biogasanlæg.
Har ordføreren læst det oplæg?
Mette Bock (LA), 2011-12-01:
Det var jo rigtig mange pæne ord, der var i ordførertalen om landbruget, og det vil jeg da gerne kvittere for; det tror jeg man bliver rigtig glad for derude.
Efterfølgende kom der en bemærkning til et af de andre indlæg om, at nu havde man dog parkeret den lettelse af jordskatterne, der var, men der må jeg nok sige, at det jo også er på en dyster baggrund, når vi ved, at jordskatterne i Danmark i gennemsnit er på 327 kr. pr. hektar og de i Tyskland i gennemsnit er på 150 kr. pr. hektar.
Ida Damborg (SF), 2011-12-01:
Naturligvis har ordføreren læst det oplæg.
Ordføreren har sandelig også været på besøg på et umanerlig godt biogasanlæg, drevet af nogle meget sindige, gode vestjyske bønder, som gerne vil have økonomien til at løbe rundt, og som faktisk har et godt anlæg.
Det her anlæg, synes jeg, er et eksempel til efterlevelse rigtig mange steder rundtomkring.
Så ja, det har ordføreren.
Ordføreren kan også konstatere, at vi desværre ikke på de 40 dage eller 10 uger, eller hvor længe vi har siddet i regering, har kunnet nå at lave en masse ting med hensyn til det, der tidligere blev spurgt om, nemlig bioætanolanlæg og ting og sager.
Vi har desværre ikke kunnet nå det på 40 dage.
Det, vi har nået, er, at vi har sat 50 mio. kr. af til udvikling af miljøteknologi det næste år.
Det synes jeg er en god start, for vi ved, at det er en af de ting, vi og også landbruget skal tjene penge på i fremtiden.
Henrik Høegh (V), 2011-12-01:
Det var heller ikke nødvendigt, kan jeg oplyse ordføreren om, at bruge de 40 dage på at regne på, hvordan landbruget kan blive energileverandør.
Socialdemokratiet og SF var ude at love erhvervet både to bioætanolanlæg og en masse nye halmleverancer inden valget.
Det er bare det, jeg efterspørger, for det er stadig væk ifølge rød bloks ordfører en væsentlig del af deres begejstring for, hvor fremtiden ligger.
Og så kan jeg ikke forstå, at når det f.eks. drejer sig om biogas, har man nu foreslået en NOx-afgift, som især rammer biogasanlæg, og derudover giver det en ringere afregning end det, der lå i den tidligere regerings energiudspil.
Hvordan hænger det her sammen? spørger jeg bare.
Ida Damborg (SF), 2011-12-01:
Jeg gentager gerne for hr. Henrik Høeghs skyld, at regeringen på de måske 3 uger, vi havde til at lave et forslag til finanslov, ikke kunne nå at få etableret to andengenerationsbioætanolanlæg og halmanlæg.
Jeg beklager, at vi ikke kunne nå det.
Det er da ikke det samme, som at det ikke er en del af vores politik at gå den her vej, men hr. Henrik Høegh er, som resten af salen, udmærket klar over, at vi var under et tidspres for at få skabt en finanslov.
Jeg synes, at det er dejligt at se, at vi øger forbruget af økologiske varer.
Jeg synes, at det giver et signal om, at vi kan nå vores målsætning om at fordoble det økologisk dyrkede areal, og det glæder mig.
Det er en målsætning, som den tidligere regering var langt fra.
Man kan spørge sig selv, om målsætningen var til andet end pynt.
Ida Damborg (SF), 2011-12-01:
Jeg er rigtig glad for at høre, at ordføreren glæder sig til samarbejdet om den nye landbrugspolitik i EU.
Det glæder jeg mig rigtig meget til, og jeg rækker hånden ud og siger: Der har vi en fælles opgave.
Jeg vil også spørge ordføreren, om hun anerkender, at vi i Danmark har 69.000 km vandløb, og at det, som ligger i vandplanerne, handler om de 27.000 km af dem, og at man forventer at skulle arbejde med og dermed også kompensere landmændene for i runde tal 6.000-7.000 km vandløb.
Jeg er nødt til sådan lige at få proportionerne en lillebitte smule på plads i forhold til det her meget alvorlig fordyrende projekt for landbruget.
Jeg er nødt til at sætte det i relief: Vi har 69.000 km vandløb, 27.000 km af dem er dem, man er i gang med at klassificere, 6.000-7.000 km er dem – vi når måske endda ikke engang så meget – vi ønsker at gå ind at arbejde med i de kommende vandplaner, og som landmændene skal kompenseres for.