runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-02-17:
Baggrunden for det her lovforslag fra SF må man formode
er, at der har været en del historier gennem årene om, at Danmark reelt har været et skattelyland på grund af brugen af kommanditselskaber.
Så det har sådan set ikke været Danmark, der har tabt skattekroner på det, men Danmark har jo så fungeret som et mellemled, kan man sige, eller et skattelyland, og det er en helt reel problemstilling.
Og jeg er enig i, at man ikke skal kunne bruge kommanditselskaber til skatteunddragelser, og også i at Danmark absolut ikke skal agere som skattelyland.
Der har man jo taget nogle initiativer, bl.a. ved at lade kommanditselskaber omfatte af et register for reelle ejere.
Og man er også ved at analysere, om de skal med i det register vedrørende legale ejere.
Det er bl.a. for at give den øgede gennemsigtighed, som skulle være med til at modvirke problemet.
Der er også andre tiltag, der er taget, som skatteministeren og andre ordførere har været inde på, så vi synes faktisk, at man er i gang med at tage hånd om den her problemstilling.
Vi er i hvert fald enige med forslagsstillerne i, at det her er en problemstilling, der skal løses, for det er ikke meningen, at Danmark skal være et skattelyland gennem kommanditselskaber.
Men som jeg bl.a. også lagde mærke til fru Astrid Krag sagde, så synes vi, at den løsning, der foreslås her, måske er lige vidtgående nok.
Jeg synes, at man måske skulle prøve at vente at se, om de skattelypakker, som vi er enige om, men som dog ikke er vedtaget i Folketinget endnu, ikke løser problemet.
Og hvis det kommer op til overfladen, hvis man kan sige det sådan, at der stadig væk skulle være nogle problemer, som gør, at Danmark kan bruges som skattelyland, så er det jo klart, at vi må kigge på nye initiativer. Men som det er lige nu, er jeg godt tryg ved, at de initiativer, vi har fundet ud af, altså de skattelypakker, som vi er med i sammen med regeringspartierne og Enhedslisten og SF, gerne skulle kunne løse problemet.
Det er i hvert fald min overbevisning.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget fra Dansk Folkepartis side.
Astrid Krag (S), 2015-02-17:
SF's ordfører har jo ret i, at hvis vi taler om de udenlandske investorer, som ikke er involveret i skattespekulation, altså hvor det, der foregår, er legitimt, så vil man ofte kunne undgå beskatning i forlængelse af dobbeltbeskatningsoverenskomsterne, men vurderingen er alligevel fra de embedsmænd, der sidder i ministeriet – som jeg forstår det – at det vil ramme for bredt, bl.a. fordi selv om man måske kan undgå at være skattepligtig i kraft af dobbeltbeskatningsoverenskomster, vil man stadig blive ramt af det øgede bureaukratiske setup, der vil være omkring det.
Men jeg kan ligesom fornemme på ordføreren, at det er noget af det, det vil være godt at få belyst yderligere ved at stille spørgsmål, så det synes jeg da at ordføreren skal gøre.
Jeg kan ikke komme det meget nærmere end det, jeg prøvede at redegøre for her.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-17:
Nu har kommanditselskaberne jo været genstand for noget opmærksomhed fra en række skatteministre – dem har der jo været nogle stykker af i den her regeringsperiode, startende med hr. Thor Möger Pedersen, som nu også er medlem af ordførerens parti – og på den måde er jeg jo også glad for og enig i, at det et godt forslag, altså at der kommer øget opmærksomhed omkring de reelle ejere.
Men når ordføreren ligesom ministeren siger, at det rammer for bredt, kan jeg ikke se, hvem det er, det utilsigtet skulle ramme, fordi enten driver man jo virksomhed fra Danmark eller fra et fast driftssted uden for Danmark, og enten, kan man sige, har man en dobbeltbeskatningsoverenskomst med det pågældende land, eller også skal der betales skat i det hjemmehørende land.
Nu har der fra Børsens side hen over sommeren 2014 været en række artikler, der påpeger nogle af de her problemer.
Jeg vil gerne høre ordføreren: Hvem er det, der utilsigtet vil blive ramt af det her forslag?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-17:
På den måde har vi jo prøvet at formulere lovforslaget sådan, at det egentlig reelt kun vil ramme dem, der ikke oplyser om skattepligt, enten i Danmark eller i det land, hvor de er hjemmehørende.
Så på den måde vil, hvad skal man sige, helt reelle, almindelige mennesker, der deltager i et kommanditselskab, jo ikke blive ramt.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-02-17:
Altså, der er en efterspørgsel på det at drive et selskab i form af et kommanditselskab, ligesom der er en efterspørgsel på de andre selskabsformer, vi har.
Det må jo være op til de virksomheder, som ønsker at drive deres virksomhed i form af et kommanditselskab, at foretage denne analyse og se, hvad der passer bedst til deres forretningsmodel, og hvad der passer bedst til deres ejerskabsforhold.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-17:
Jamen det håber jeg alligevel at ordføreren vil, for det var jo også det, jeg prøvede at spørge ministeren om, og som hr. Frank Aaen også var inde på, nemlig hvad det er for en funktion, som kommanditselskaberne udfylder.
Grunden til, at jeg på vegne af SF ikke har fremsat et lovforslag om helt at fjerne kommanditselskaberne, var simpelt hen, at jeg regnede med, at det ikke kunne opnå flertal, hvorimod man jo kan spørge, om man ikke kan skabe et sammenligneligt skattepligtsgrundlag mellem kommanditselskaberne og andels- og aktieselskaberne.
For hvad er det for en speciel funktion, som kommanditselskaberne udfylder, som andre selskabsformer ikke kan udfylde?
Det vil jeg bare gerne bede ordføreren om at svare på.
Vi kigger jo f.eks. tit på, når det gælder iværksættere eller selvstændige, om der er nye selskabsformer, som bedre kan sikre dem, så de nemt kan opstarte et selskab.
Det kigger vi jo løbende på, og vi er igennem de seneste par år også kommet med initiativer på det område.
Så hvad er det for en funktion, som kommanditselskaberne udfylder?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-02-17:
Jeg kan overhovedet ikke gå ind på Enhedslistens præmis om, at deltagere i kommanditselskaber er folk, der udelukkende ønsker at holde sig under radaren og forsøger at fifle og svindle med skattereglerne.
Altså, det er ikke en præmis, jeg overhovedet vil gå ind på.
Frank Aaen (EL), 2015-02-17:
Jamen hvorfor?
Altså, hvilken samfundsmæssig funktion udfylder kommanditselskaberne?
De udfylder jo en funktion for dem, der gerne vil holde nogle ting under radaren.
Så hvilke samfundsmæssige funktioner udfylder kommanditselskaberne, som, hvis man har rent mel i posen, ikke også kan bruges i andre ejendomsformer?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-02-17:
Altså, det er jo ikke det, der fremgår af lovforslaget; her lægges der jo ikke op til en afskaffelse af kommanditselskaber, men det kan man jo fremsætte et lovforslag om, hvis man synes, det er en god idé.
Det er en selskabsform, vi har haft i Danmark i mange år, og Venstre ser ikke noget behov for at afskaffe den.
Frank Aaen (EL), 2015-02-17:
Så skulle vi ikke bare afskaffe de der kommanditselskaber?
Det er jo ikke alle lande, der har dem, og vi kunne jo bare gøre som andre lande og afskaffe dem.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-02-17:
Lovforslaget er jo, som de fleste nok har opdaget, ikke et lovforslag, der er fremsat af regeringen, men af Socialistisk Folkeparti, og det går ud på at indføre skattepligt for kommanditselskaber, der ifølge forslagsstillerne ikke driver egentlig erhvervsvirksomhed her i Danmark.
I forbindelse med behandlingen af dette forslag vil vi fra Venstres side gerne starte med at kvittere for det samarbejde, vi har haft med regeringen, i forhold til dobbeltbeskatningsaftaler.
Med de vedtagne dobbeltbeskatningsaftaler har vi nemlig sørget for at lukke nogle af de huller, der var, og sikret, at fremtidig beskatning foregår på et ordentligt og gennemsigtigt grundlag.
Det er derfor også Venstres opfattelse, at der med den nye finanslov er gjort tilstrækkeligt, når alle deltagere i danske kommanditselskaber registreret i virksomhedsregisteret også skal omfattes af ejerregistrering.
På den måde er disse tiltag i tråd med regeringens eget ønske om at skabe øget åbenhed om, hvem der ejer en given virksomhed.
I Venstre mener vi ikke, at yderligere beskatning er vejen at gå.
I forvejen er vores hjemmehørende selskaber hårdt beskattet, og ved at gennemføre et sådant lovforslag vil vi risikere at skræmme mange investorer væk.
Det betyder dog ikke, at Venstre ikke ønsker at forhindre omgåelse af skatteregler.
Sammen med regeringen har vi været med til at gennemføre flere dobbeltbeskatningsaftaler, som sikrer, at der er åbenhed og gennemsigtighed omkring beskatning over landegrænser.
Endvidere mener vi, at de anvisninger, som rapporten om skattely fra 2014 peger på, taler sit tydelige sprog.
Rapporten siger klart, at den eneste måde, vi kan komme reelt skattely til livs på, er ved at styrke det internationale samarbejde.
Det drejer sig bl.a. om øget oplysning og øget myndighedssamarbejde om udveksling af oplysninger.
Så er der jo også hvidvaskningsdirektivet, som hele tiden har været støttet af Danmark, og som sikrer, at oplysninger om de reelle ejere af en virksomhed er tilgængelige for myndighederne.
Med andre ord gøres der altså allerede meget for at komme netop dette problem til livs, og Venstre kan ikke støtte SF's forslag.
At have problemer med penge, der forsvinder i skattely, er vi i Danmark ikke ene om, og derfor er de bedste løsninger også at finde internationalt og ikke ved nationale, snævre lovgivninger som den, forslagsstillerne forsøger sig med her.
Vi kan derfor i Venstre ikke støtte dette forslag.
Så skal jeg hilse fra vores gode ven hos Det Konservative Folkeparti, hr. Brian Mikkelsen, og sige, at det kan Det Konservative Folkeparti heller ikke.
Nadeem Farooq (RV), 2015-02-17:
Tak for det.
SF ønsker med dette lovforslag at indføre skattepligt for udenlandske deltagere i danske kommanditselskaber, selv om de ikke driver egentlig erhvervsvirksomhed i Danmark.
Jeg vil gerne på Radikale Venstres vegne sige, at vi ikke kan støtte lovforslaget.
Jeg er enig i, at der ikke ved hjælp af kommanditselskaber skal kunne spekuleres i skattereglerne.
Det er vi meget optaget af at modvirke, og det er også derfor, vi bekæmper skattely.
Vi er meget optaget af mere transparens og gennemsigtighed i forhold til borgere og virksomheder, som flytter rundt på penge.
Vi ønsker og har faktisk allerede en meget målrettet indsats mod skattespekulation.
Det er også derfor vi har landet to skattelypakker, her senest for et par måneder siden.
Derudover ønsker vi mere internationalt samarbejde om bekæmpelse af skattely.
Så der skal ikke herske nogen tvivl om, hvor regeringen står, og hvor Radikale Venstre står i forhold til kampen mod skattely.
Grunden til, at vi siger nej til SF's forslag, er, at vi frygter, at det vil ramme for bredt.
Det, vi frygter, er, at en lang række udenlandske investorer, som ikke er involveret i international skattespekulation, vil blive skattepligtige i Danmark.
For mange af de her investorer vil det så via dobbeltbeskatningsreglerne og de aftaler, der er i den sammenhæng, altså dobbeltbeskatningsoverenskomsterne med deres hjemlande, medføre, at Danmark alligevel ikke vil kunne beskatte disse investorer.
Men så vil de investorer blive pålagt en lang række administrative byrder.
Hvad vil det betyde?
Nu, hvor vi taler meget om de udfordringer, vi har i Danmark, er det en af de udfordringer, vi måske ikke hører så meget om, altså i forhold til at tiltrække kapital til investeringer.
Der ligger vi altså ikke så godt, som man kunne tro.
Vi ønsker et bedre investeringsklima, vi ønsker, at Danmark skal være langt mere attraktiv at lave forretninger i, også for dem, der ønsker at investere i f.eks. iværksættere.
Så samlet set mener vi, at i forhold til det, som SF forsøger at dæmme op for, vil forslaget ramme for hårdt og for bredt, og det ønsker vi ikke.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-02-17:
Det kommer ikke bag på mig, at fru Lisbeth Bech Poulsen synes, at det lovforslag, hun selv har fremsat, er rigtig godt, og jeg synes også, hun argumenterer godt for sin sag.
Men Venstre støtter ikke forslaget.
Liv Holm Andersen (RV), 2015-02-17:
Tak for det.
Socialistisk Folkeparti må lige vente lidt.
Som flere andre ordførere allerede har været inde på, handler det her lovforslag jo om at ændre lov om maritime uddannelser og lov om vurdering af udenlandske uddannelseskvalifikationer.
Radikale Venstre støtter naturligvis også det her lovforslag, og det gør vi af de grunde, som flere andre ordførere har været inde på, nemlig at vi gerne vil, at Danmark fremadrettet også står stærkt på det maritime område, og at vi sikrer, at sektoren har adgang til den rette kvalificerede arbejdskraft, og at vi også med det her lovforslag indser, at hvis der skal flere til at uddanne sig inden for det maritime område, er der også behov for at se på, om uddannelserne er tidssvarende, om der uddannes til det behov, der er, og om uddannelserne lever op til den samme standard som de uddannelser, de ellers kan sammenligne sig med.
Det muliggøres med det her lovforslag på den måde, at der kan fremkomme nye maritime uddannelser, fordi vi ændrer lovgivningen, så der ikke længere er en oversigt over de uddannelser, som de forskellige institutioner tilbyder.
På den baggrund kan Radikale Venstre støtte det her forslag.
Tak for ordet.
Jeppe Bruus (S), 2015-02-17:
Tak for det.
Det Blå Danmark er en helt central del af dansk økonomi, og derfor er det også vigtigt, at der er kvalificeret arbejdskraft til hele sektoren.
For at få flere unge til at vælge en uddannelse inden for de maritime erhverv er det vigtigt, at vi fremtidssikrer uddannelserne.
Den lovændring, vi her foreslår, vil altså skabe bedre rammer for de maritime uddannelser.
Det gør den ved at harmonisere reglerne og ved at sidestille de maritime uddannelser med resten af de videregående uddannelser.
Med lovforslaget bliver der skabt større fleksibilitet, og det gør der først og fremmest ved, at de maritime uddannelser får mulighed for også at udvikle nye uddannelser.
Når det ikke længere er lovgivning, der alene definerer, hvilke uddannelser der skal udbydes, vil det være lettere at tilpasse udbuddet i samarbejde med erhvervet, og på den måde sikrer vi, at uddannelsesudbuddet bliver ved med at være tidssvarende.
For at opnå høj kvalitet både på uddannelserne og i undervisningen er det også vigtigt, at forskningen bliver tilknyttet uddannelserne.
De maritime uddannelsesinstitutioner bliver også omfattet af forvaltningsloven og offentlighedsloven.
Ikke desto mindre er det et vigtigt signal, at vi på den måde også styrker de studerendes retsstilling.
Lovforslaget betyder altså, at de maritime uddannelser bliver sidestillet med resten af de videregående uddannelser, og det bliver de for at sikre en høj kvalitet i uddannelserne.
Hvis man kigger på de høringssvar, der har været, kan man se, at der samstemmende er opbakning fra de vigtigste interessenter, og ikke overraskende støtter Socialdemokratiet også lovforslaget.
Peter Juel Jensen (V), 2015-02-17:
Tak, formand.
Da Venstres ordfører, hr. Esben Lunde Larsen, ikke har mulighed for at være til stede i salen i dag, læser jeg hr. Esben Lunde Larsens ordførertale op.
L 131 er forslag til lov om ændring af lov om maritime uddannelser og lov om vurdering af udenlandske uddannelseskvalifikationer.
Lovforslagets formål er at modernisere og harmonisere visse regler for de maritime uddannelser og uddannelsesinstitutioner, så de i videst muligt omfang svarer til de regler, der gælder for de øvrige uddannelser og institutioner under Uddannelses- og Forskningsministeriet.
Danske maritime virksomheder står samlet set for ca. 24 pct. af Danmarks totale eksport og er af uvurderlig betydning for Danmark.
Venstre deler derfor regeringens mål om at styrke kompetencerne i det såkaldte blå Danmark, så vi også fremover kan være blandt verdens førende maritime nationer.
Vi er enige i, at fundamentet for Det Blå Danmark er adgangen til kompetent og højt kvalificerede maritimt, teknisk og merkantilt uddannede medarbejdere.
Derfor bakker vi op om den måde, som loven bliver lagt til rette på, så de videregående maritime uddannelser også bliver omfattet af lov om åben uddannelse og lov om erhvervsrettet grunduddannelse og videregående uddannelse for voksne, hvormed de bliver en del af det samlede videreuddannelsessystem.
Et vigtigt aspekt er, at uddannelserne er praksisnære og skal imødekomme behovet for kvalificeret arbejdskraft.
Endvidere skal de bygge på forsknings- og udviklingsviden.
Endelig vil lovforslaget afstedkomme, at de maritime uddannelsesinstitutioner sidestilles med erhvervsakademier og professionshøjskoler.
L 131 vil kunne bidrage til, at flere fremover vælger en maritim uddannelse, hvilket vil være med til at styrke kompetencerne i Det Blå Danmark.
Det er af disse grunde, at Venstre kan støtte forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-02-17:
Alle kommanditselskaber i Danmark bliver opkrævet den skat, som skal opkræves hos dem, hvilket er 0 kr., fordi sådan er reglerne i Danmark: Man opkræver ikke skatten hos kommanditselskabet, man opkræver skatten hos dem, der ejer kommanditenhederne.
Så der er en fuldstændig ens beskatning af kommanditselskaber i Danmark.
Der er så bare nogle af ejerne, der bor i udlandet, hvor de så skal betale den skat, som de skal betale, og så har hr. Frank Aaen fundet ud af, at der er nogle af deres hjemlande, der ikke opkræver den skat.
Men det er jo ikke selve selskabet, der bliver forskelsbehandlet der.
Det er jo ejeren, der betaler en lavere skat, end hr. Frank Aaen synes vedkommende skulle betale, men det er jo så, fordi man i det land har valgt at beskatte på en anden måde, end vi gør i Danmark.
Og sådan er det.
Frank Aaen (EL), 2015-02-17:
Jeg spurgte nu til, om Liberal Alliance som et liberalt parti ikke er bekymret over, at nogle selskaber får en konkurrencefordel sammenlignet med andre, fordi de kan undgå at betale skat.
Det er da et helt generelt spørgsmål, som bør bekymre et parti, som synes, det er vigtigt, at selskaberne kan konkurrere på ordentlige vilkår.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-02-17:
Jamen det er en selskabsform, hvor det ikke er selskabet, der betaler skat, men hvor det er kommanditindehaverne, eller hvad man nu kalder dem, der betaler skatten, og hvis de bor i Danmark, sørger den danske stat for at opkræve skatten af dem, men hvis de bor i Rusland, er det så ikke den danske stat, der skal gøre det, så er det den russiske stat.
Jeg kan da godt forstå hr. Frank Aaens nidkærhed i forhold til at sørge for, at den danske stat får opkrævet de skatter, som den danske stat skal opkræve.
Men jeg synes nu, at det går lidt for vidt, hvis hr. Frank Aaen er så ufattelig bekymret for, om den russiske stat får opkrævet de skatter, som den russiske stat har ret til at opkræve.
Det her nærmer sig næsten en fetich, en skattefetich, for hr. Frank Aaen.
Ikke alene bekymrer han sig om den danske stat, han bekymrer sig også for, om den russiske stat får opkrævet sine skatter.
Frank Aaen (EL), 2015-02-17:
Nåh, men kan vi nu være helt ligeglade med, hvad russerne gør, og at de ovenikøbet bruger Danmark som trædesten undervejs?
Altså, skattely, uanset om det er i den ene eller den anden form, betyder jo, at nogle selskaber slipper for skat og opnår dermed konkurrencefordele i forhold til de selskaber, der betaler deres skat.
Er det ikke også et problem for Liberal Alliance?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-02-17:
Og jeg vil også gerne medgive, at det har de ikke fået svar på.
Så vil jeg da prøve at svare.
Én ting, som kommanditselskaber er gode for, er, hvis ejeren – det kunne f.eks. være en familieejet virksomhed – ønsker at tiltrække investorkapital, men stadig væk ønsker at bevare kontrollen med selskabet eller med virksomheden, altså få investorkapital uden at give bestemmende indflydelse til investorerne.
Og investorerne gør det så i tillid til, at udstederen af kommanditterne kan bestyre selskabet troværdigt, og investorerne er så villige til at putte penge i det uden at kunne få bestemmende indflydelse på selskabet.
Det er ét formål, og det synes jeg da er et udmærket formål, hvis man har det ønske, at man vil have en virksomhed på den måde.
Og hvis der er investorer, som gerne vil investere i virksomheder uden at få bestemmende indflydelse, hvorfor skal de to parter så ikke kunne mødes i en selskabsform, som er anerkendt og velkendt i Danmark og har været det igennem mange, mange år?
Så siger man fra venstrefløjens side: Jamen fordi der ikke er beskatning af selskabet, men kun beskatning af investorerne, kommanditterne, separat, så kan man risikere, at der kommer penge til Danmark, som ikke bliver beskattet i Danmark, men som jo så først skal beskattes ude hos kommanditejerne, som er i andre lande, hvor de måske ikke bliver beskattet.
Jamen det er da et ædelt formål at bekymre sig om, at skatterne bliver opkrævet i Rusland, men det er vel ærlig talt ikke vores problem her i Danmark, om russerne opkræver de skatter, de skal, af deres forretningsfolk.
Der går da ikke noget af Danmark, fordi russerne ikke opkræver deres skat.
Det er da ikke et problem for Danmark, at der eventuelt kommer nogle penge ind gennem nogle danske selskaber, og som har en sådan spekulativ karakter, og som så ikke kommer til beskatning i Rusland, som de skal i henhold til de danske regler på området.
Altså, så længe den danske stat beskatter danske medejere af kommanditselskaber, skal vi da være glade.
Hvad russerne gør, kan vi da være ligeglade med.
Så vi kan ikke støtte det her lovforslag.
Frank Aaen (EL), 2015-02-17:
Nadeem Farooq sagde, at det ikke kan være meningen, at Folketinget skal pådutte erhvervsfolk, hvilken selskabsform de skal bruge.
Det kan jeg sådan set godt følge.
Men det er jo os, der tager stilling til, hvilke selskabsformer vi vil tilbyde dem.
Her har vi altså en selskabsform – kommanditselskaber; vi har kendt dem i rigtig mange år, ikke i alle verdens lande, men i Danmark – som kun har haft som funktion, punkt 1, at holde al aktivitet skjult og, punkt 2, at kanalisere penge hen det sted, hvor der skal betales allermindst i skat, ikke af penge, der er tjent i Danmark, men af penge, der er tjent et andet sted og burde beskattes der, men som man så fører hen til et skattelyland, hvor man kan undgå eller næsten undgå beskatning.
Og det er, så vidt jeg kan se, den eneste funktion, de her kommanditselskaber, vi taler om i dag, har: at holde aktiviteter skjult og at kanalisere penge i skattely.
Derfor undrer det meget, når vi hele tiden hører, at det rammer for bredt.
Hvad er for bredt, hvis man skal skabe gennemsigtighed om aktiviteten og skabe sikkerhed for skattebetalingen?
Det er da ikke for bredt, det er lige i skiven.
Når vi så spørger til, hvilken samfundsmæssig funktion de her kommanditselskaber har, kan vi ikke rigtig få det at vide af nogen.
Altså, et anpartsselskab, et aktieselskab, et andelsselskab og alle mulige andre selskabsformer har en eller anden form for samfundsnyttig, stor eller mindre, betydning ved at være rammen om en eller anden form for økonomisk aktivitet.
Men vi kan ikke rigtig få at vide af nogen
, hvilken samfundsmæssig funktion de her selskaber har.
Vi kan bare få at vide, at det rammer for bredt.
Vi så helst i Enhedslisten, som jeg også var inde på i forbindelse med spørgsmålene, at man helt afskaffede – det ved jeg også SF mener – den her form for selskaber, for der er ingen grund til at have dem, det er kun et blomsterbed for fifleri.
Så lad os endelig afskaffe dem, hvis vi kan komme af sted med det.
Men kan vi ikke det, så lad os i hvert fald få indført nogle regler om f.eks. skattepligt, også for udenlandske selskaber, udenlandske investorer, der deltager i kommanditselskaber.
Det ville da være et stort fremskridt.
Jeg må sige helt ærligt efter debatten her, at jeg ikke har hørt et eneste seriøst argument imod at gøre noget mere på det her område.
Det er ikke sikkert, det lige præcis skal være lovforslaget her, der skal nyde fremme.
Det ved jeg ikke, men jeg vil bare sige, at jeg da håber, at den debat, vi har haft her i dag, gør, at vi får en god diskussion under udvalgsarbejdet.
Altså, vi vil gerne stemme for forslaget, som det ligger.
Vi vil gerne stemme for forslaget, hvis det bliver ændret i en form, der hedder, at vi helt afskaffer den selskabsform.
Vi vil også gerne stemme for, hvis vi i udvalgsarbejdet bliver enige om en beretning eller noget andet, der ligesom bringer os videre ad den vej.
Det vil vi i hvert fald arbejde for.