runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2009-02-25:
Regeringen har jo desværre en tyrkertro på, at et arbejdsmarked er inden for en kommunegrænse, og det ved alle danskere ikke passer.
Man kan bo i en kommune og arbejde i fem andre eller i ti andre kommuner, men det må regeringen jo om.
Der er blevet henvist til kommunalreformen i flere omgange af ministeren.
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at kommunalreformen er blevet gennemført under en højkonjunktur.
Nu er vi på vej ind i en voldsom lavkonjunktur.
Det er to vidt forskellige situationer, som medfører vidt forskellige ting i forhold til kommunernes opgave.
Det er ikke noget med, at vi er konservative og vi ikke ønsker, at ting skal kunne tages op, men det skal gøres på et realistisk grundlag, sådan at det ikke ender i kaotiske forhold.
Det tror jeg at det gør her, og jeg vil sige, at man jo f.eks. på sygeområdet skal til at uddanne medarbejderne i et helt nyt system.
Ministeren har så en tro på, at det her går godt.
Vi må jo mødes igen senest om et år eller måske om et halvt år og vurdere det her og så se på, om jeg har fået ret i, at der er masser af syge og arbejdsløse i Danmark, som har fået en dårlig behandling med samlebåndsaktivering og tidsfrister, der ikke er overholdt osv., som resultat af, at regeringen altså vil presse de her store reformer igennem med meget, meget korte varsler.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-25:
Det, som vi har været optaget af at evaluere, er jo resultaterne af ens arbejde.
Vi har jo aldrig villet evaluere, om det var bedre at have to systemer end et system.
Jeg tror, at det for de fleste er logik - altså lige bortset fra Socialdemokraternes repræsentanter og SF's repræsentanter her i spørgetiden - at to systemer er dårligere end et system.
Det, vi har interesseret os for at evaluere, er jo indsatsen over for de unge, værdien af samtaler, værdien af, hvilke redskaber man bruger i beskæftigelsespolitikken osv.
Det er jo det, der er det interessante for de ledige - og for os alle sammen, håber jeg.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-02-25:
Det er også derfor, at det er lidt underligt, at det hele skal gå så stærkt.
Vi blev jo klandret dengang, hvor vi havde regeringsmagten, for, at vi lavede så og så mange kommissioner og så og så mange forsøg.
Nu har man jo lavet et forsøg med de her jobcentre, og så kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge: Når vi nu er lidt usikre og jeg også hører, at ministeren er lidt usikker med hensyn til de forskellige egne, hvorfor venter man så ikke på evalueringerne af de her forsøg?
Er det, fordi ministeren måske egentlig er lidt bange for, hvad de evalueringer egentlig kommer ud med af resultater?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-25:
Nu ved jeg ikke, om hr. Leif Lahn Jensen haft mulighed for at studere finansieringsreformen, for finansieringsreformen sikrer jo faktisk, at kommunerne får en kompensation, der svarer matematisk nøjagtigt til den ledighed, de har eller har haft.
Vi laver jo et system, hvor man vurderer på baggrund af de seneste tal.
Altså, for 2010 vil det være den faktiske ledighedssituation i 2008 suppleret med, hvordan den ser ud i december 2009.
Der vil man få tildelt penge.
Så vil der blive lavet en midtvejsvurdering i året, og der vil blive lavet en efterregulering.
Så jeg tror, at den bekymring er ubegrundet.
Der vil så oven i hatten blive lavet en forsikringsordning for kommuner, hvor udsvinget er større end 5 pct. Men uden at jeg kan huske, hvordan ledighedsprocenterne er i Århus, ved jeg i hvert fald, at for Københavnsområdet er ledigheden større i København, end den er i kommunerne, der ligger rundt om København.
Så uden at jeg tør sige, hvordan ledighedssituationen helt nøjagtig er i Århus Kommune, tror jeg, det er rigtigt, at man ser på disse seks regioner, som vi inddeler landet i.
For en af de ting, som jo er meget slående, når vi ser på beskæftigelsesområdet, og når vi ser på jobcentrene, er jo, at selv i områder med ens betingelser, altså ens gode betingelser eller ens dårlige betingelser, er der nogle, der gør det bedre end andre.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-02-25:
Nu bliver det spændende, for nu lyder det, som om ministeren er ved at tale sig varm, det er dejligt.
Det er finansieringsmodellen, jeg gerne vil snakke om, for den kom ministeren ind på.
Jeg kommer fra et udkantsområde, hvor vi generelt har en højere - ikke den højeste - uddannelse, og derfor er vores ledighedstal normalt også noget større.
Selv om det er gået godt i mange år, ligger vi altså noget højere end andre steder, også i vores egen egn.
Det vil sige, at Djursland for eftertiden altså får, efter hvordan det går i resten af den landsdel, altså efter Århus.
Vil ministeren ikke give mig ret i, at der altså er et eller andet der, vi skal kigge på i den her finansiering?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-25:
Jo, jeg synes, vi hele tiden skal overveje de ting, vi gør og ikke gør, men jeg vil gerne sige, at jeg sådan set ikke forstår, hvorfor hr. Leif Lahn Jensen er imod, at mennesker i en arbejdsfordelingsordning skulle få et andet arbejde i den periode.
Det ville da være sund fornuft, for ingen har jo garanti for, at den arbejdsfordelingsordning så ender med, at alting bliver det samme igen.
Så jeg forstår sådan set ikke, hvori ulykken består, hvis man skulle få et andet fast arbejde i den periode, medmindre hr. Leif Lahn Jensen mener, det er vigtigt, at virksomheden kan fastholde nogle mennesker og forhindre dem i at søge et andet arbejde, men det synes jeg sådan set ikke er et særlig ædelt motiv.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-02-25:
Nu da ministeren har været på virksomhedsbesøg hos Vestas og Coloplast, har ministeren så fundet ud af, hvor skoen trykker, og hvad har ministeren så tænkt sig at gøre for alle de mennesker, der bliver ramt af ledighed?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-25:
Altså, både undervisningsministeren, jeg selv og velfærdsministeren er meget optaget af den her gruppe unge og af, hvad vi kan gøre for dem, for vi ved jo, at hvis vi ikke får dem ind i uddannelsessystemerne, så vil de have problemer igennem hele deres arbejdsliv med en stabil tilknytning til arbejdsmarkedet, så derfor er det en højprioritetsopgave for os.
Spørgsmålet om, hvordan fordelingen af undervisningsinstitutioner er, tror jeg at jeg må bede spørgeren om at rette til min kollega.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-02-25:
Det er jo er fint, at vi inden for beskæftigelsesområdet har fokus på det her, men når så de unge mennesker skal have en uddannelse, og man skal have samarbejdet med uddannelsesinstitutionerne, så kræver det jo også, at der er nogle til stede i området.
Derfor er det sidste, jeg så kunne tænke mig at spørge om: Har ministeren dialog med undervisningsministeren om den centralisering, som man er i gang med i øjeblikket på uddannelsesinstitutionerne?
For det er jo faktisk en udvikling, som modvirker den indsats, som Beskæftigelsesministeriet så er i gang med at gøre på nuværende tidspunkt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-25:
Jeg tror, at de fleste jobcentre har fokus på den her opgave, for det er jo bekymrende, at de unge under 30 år i højere grad end resten af arbejdsstyrken ikke har haft tilsvarende glæde af opsvinget, som andre grupper har.
De unge indgår jo også i de målsætninger, vi har for indsatsen i jobcentrene, så jeg tror, at fokus er stærkt på den her opgave overalt i landet.
Men det er jo rigtigt, som spørgeren siger, at forudsætningerne er forskellige i landets regioner.
I hovedstadsområdet og i de store bysamfund er opgaven måske mindre end i yderområderne.
Men jeg tror, jeg kan forsikre om, at der er stor fokus i alle jobcentre på den her opgave.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-02-25:
Det lyder faktisk rigtig godt, og jeg synes også, det lyder rigtig, rigtig fornuftigt.
Jeg kunne så godt tænke mig at udbrede spørgsmålet lidt til resten af landet, for jeg ved jo godt, at Lolland og Falster ikke er det eneste sted i vores kongerige, hvor man står over for sådan nogle problemer som dem her.
Jeg ved ikke, om der er lavet undersøgelser andre steder, men ved ministeren, om der er overvejelser om at gøre lignende tiltag andre steder?
Jeg kunne forestille mig, at man på Djursland eller i Nordjylland eller på Sydfyn ville stå med de samme problemer, som man gør i Lolland og på Falster.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-25:
Jeg kan oplyse, at Beskæftigelsesregion Hovedstaden & Sjælland og Jobcenter Lolland har besluttet at igangsætte et projekt, der har til formål at forebygge, at de unge i Lolland Kommune bliver langtidsledige, og samtidig så også sikre, at uddannelsesniveauet blandt de unge øges.
Projektet udvikles og udføres i et tværgående samarbejde med lokale uddannelsesinstitutioner, socialforvaltningen, Ungdommens Uddannelsesvejledning og andre relevante lokale interessenter, og som et resultat af projektet skal der udarbejdes en lokal handlingsplan.
Målet er, at alle unge under 30 år i Lolland Kommune kommer i gang med en relevant aktivitet i forhold til deres individuelle forudsætninger, samt at de igangsatte aktiviteter videreføres efter projektets afslutning.
I forhold til Guldborgsund Kommune har beskæftigelsesregionen oplyst, at regionen har drøftet ungeområdet med Jobcenter Guldborgsund på de seneste dialogmøder, og der har jobcenteret orienteret beskæftigelsesregionen om, at man er ved at igangsætte en analyse af de unge ikkearbejdsmarkedsparate, idet det er for den gruppe, udfordringen er størst, og den forventes færdiggjort her i foråret 2009.
Derefter vil man tage fat på videre drøftelser om, hvordan man følger op på disse planer.
Det er i øvrigt lavet i samarbejde med et eksternt konsulentfirma.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-02-25:
Jeg vil godt sige tak for svaret, og jeg vil også godt sige tak for, at ministeren er opmærksom på, at der er et stigende problem rundtomkring i landet.
Nu har vi jo i lang tid hørt om, hvor godt det går, og hvor meget mere beskæftigelse der er osv., og så synes jeg, det er godt at høre, at ministeren er opmærksom på, at det rent faktisk er en recession, vi er inde i, og at det giver nogle problemer for unge mennesker.
I forhold til den konkrete situation i Lolland Kommune kan man jo se, i hvert fald sådan, som det er beskrevet i Folketidende her for en 14 dages tid siden, at det er ca. 17 pct. af de unge, som er uden for arbejdsmarkedet.
Jo tættere man kommer på København, jo bedre er situationen; der er de måske helt nede på 5 pct.
Eftersom Lolland og Falster i forvejen ligger i et yderområde i Danmark, er det jo nogle specielle tiltag, der skal til, for at man kan løse den situation; det er jo ikke det samme, man kan gøre dér, som man kan i Københavnsområdet.
Har ministeren nogle specielle ting i tankerne i forhold til lovforslaget, der skal komme senere, eller nogle overvejelser, der kan gøre, at man i det område, hvor man er hårdt ramt i forvejen, så også kan tage hånd om de her unge, så de har en mulig fremtid?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-25:
Der er heldigvis kommet mange unge i arbejde i de senere år.
Alene fra januar 2006 til august 2008 faldt antallet af unge ydelsesmodtagere fra knap 60.000 til godt 35.000, altså et fald på ca. 40 pct.
Det er i en årrække altså gået rigtig godt med gruppen af unge under 30 år.
Men det sidste halve år er det gået den forkerte vej, og som rapporten fra Rambøll Management viser, er der en del unge, som i de sidste år desværre ikke har fået fodfæste på arbejdsmarkedet.
I den nuværende konjunktursituation med stigende ledighed er der yderligere risiko for, at flere unge under 30 år bliver berørt af ledighed, og derfor er det vigtigt, at vi nu har fokus på den gruppe, som har særlig risiko for at blive ramt af netop ledighed.
Men beskæftigelsespolitikken kan ikke i sig selv skabe flere job.
Jobcentrene kan til gengæld hjælpe dem, som er blevet ledige.
Det indebærer også, at jobcentrene i den kommende tid skal have endnu mere fokus på de unge, og de skal ikke mindst gøre en ekstra indsats for, at flere unge starter på en kompetencegivende uddannelse.
Vi ved jo, at en uddannelse sikrer unge en stabil tilknytning til arbejdsmarkedet, så de ikke kommer til at hænge fast i kontanthjælps- eller dagpengesystemet.
Fra centralt hold understøtter vi jobcentrenes indsats.
Vi har i den seneste tid forhandlet med forligspartierne bag velfærdsreformen om at forenkle reglerne i bl.a. ungeindsatsen, og jeg vil derfor om kort tid fremsætte et lovforslag, der skal afbureaukratisere jobcentrenes arbejde med de unge.
Det er vigtigt, at vi ikke taber de unge ledige på gulvet, fordi de oplever mødet med jobcenteret som uigennemskueligt, og derfor gør vi reglerne til at overskue for jobcentrene og til at forklare for de unge.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-02-25:
Hvad vil ministeren gøre for den store andel af unge i f.eks. Lolland og Guldborgsund Kommuner, som ikke er kommet ind på arbejdsmarkedet under de seneste års jobfest,
jf. firmaet Rambøll Managements netop færdiggjorte rapport om unge på offentlig forsørgelse i Østdanmark, hvoraf det fremgår, at en stor gruppe unge står uden for arbejdsmarkedet?
Lars Barfoed (KF), 2009-02-25:
Det kan jeg slet ikke sige på nuværende tidspunkt, for som jeg har nævnt et par gange, skal vi i kredsen af forligspartier nu på baggrund af den tekst, jeg læste op, drøfte, hvordan pengene nærmere skal udmøntes.
Kunne de f.eks. gå til låneordninger, eller er det et direkte tilskud, eller hvad er det, vi taler om?
Er det begge dele?
Det har vi ikke aftalt på nuværende tidspunkt, så mit bedste råd til hr. Ole Vagn Christensen ville være at tale med Socialdemokraternes trafikordfører hr. Magnus Heunicke, sådan at det kan komme med i bagagen, havde jeg nær sagt, når vi nu mødes i kredsen og skal diskutere, hvad det er for en type tilskud, og om det også er låneordninger, vi eventuelt kan give tilskud til.
For det må være til de steder, hvor man er mest trængende, vi skal yde midlerne, og det vil også sige der, hvor færgefarten er mest nødvendig.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-25:
Det har været nogle rigtig nyttige møder, som statsministeren, økonomiog erhvervsministeren, finansministeren og jeg selv har haft i forbindelse med beskæftigelsesindsatsen.
De har vist, at vi står over for et stort problem, at vi står over for et voksende problem, og at vi også står over for et meget varieret problem.
Jeg tror, man kan sammenfatte det sådan, at stigningen i ledigheden først viste sig i Vestjylland, og så har den bevæget sig østover til Østjylland, den er så kommet til øerne, Vestsjælland, Sydhavsøerne, Bornholm og har vist sig mindst i hovedstadsområdet.
Så der er store geografiske forskelle.
Det er specielt byggeriet, og det er en del industri, der bliver ramt af ledighed, og det skyldes jo ikke mindst, at eksporten har det svært, fordi de fleste andre lande jo oplever samme problemer, som vi gør i Danmark, og det betyder, at det er svært for virksomhederne at få finansieret kreditter, at pengene ikke sidder så løst hos forbrugerne, og at virksomhederne derfor ikke tør investere.
Så det har tegnet det billede, at der er problemer, men omvendt kan man også sige, at der er en række brancher, hvor der stadig er gode beskæftigelsesmuligheder, f.eks. inden for it-branchen og forretningsservice.
Det gælder også inden for den offentlige sektor, hvor der i sundheds- og plejesektoren er mangel på arbejdskraft.
Det har været en meget nyttig rundtur, der har vist et billede af, hvordan den økonomiske krise rammer forskellige brancher og forskellige egne af landet.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-02-25:
Jeg er oprigtig glad for, at regeringen har haft en rigtig god tur.
Det gør jo selvfølgelig, at jeg bliver endnu mere nysgerrig efter at vide, hvad regeringen så vil bruge det her til, hvad regeringen kommer med af tanker og udspil.
Ministeren har jo hele tiden holdt fast i, at det er et spørgsmål om timing, før man kommer med en vækstpakke.
Der håber jeg jo et eller andet sted på at timingen er nu, når man nu er gået ud og har spurgt, som ministeren udtrykte det, med hasteforespørgsler, altså spurgt dem, der ved, hvor skoen trykker.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, hvordan disse besøg har gjort regeringen klogere, og hvad den vil gøre for at sætte gang i væksten.
Altså, ni ud af ti danskere tror jo, at arbejdsløsheden vil vokse ret markant i de kommende år.
Det kunne være spændende, hvis ministeren gav mig ret her, i forhold til hvad vi tidligere har hørt.
Danskerne tror rent faktisk ikke på, at ufinansierede skattelettelser vil være den bedste vej ud af krisen.
Det gør regeringen som en af de få.
Hvordan søren kan det være?
Det er jo svært at diskutere det her med ministeren, for det, jeg snakker om, er en arbejdsfordeling i en krisesituation, og det er jo egentlig ikke gået op for regeringen, at vi er i en krisesituation.
Det er rent faktisk det, jeg snakker om.
Man kan selvfølgelig gøre mange ting med det her - der er mange måder, man gør det lettere på.
Man kan frede medarbejderne, ved at de kan fritages fra at søge job og samtidig kan sige nej til andet arbejde i den periode på de 13 uger og ikke andet; man kan kigge på, om man under den her krise skal gøre perioden længere end 13 uger - men kun under en krise som den, vi står i lige nu; man kan se på, hvor mange andre ting der er rimelige, som f.eks. at en person, der har opbrugt sin ret til supplerende dagpenge, rent faktisk ikke kan gå på arbejdsfordeling; man kan også kigge på, om der skal være mere fleksible regler til parterne, så de selv kan bestemme deres arbejds- og fridage.
Det vil sige, at man bare kan sætte nogle timetal, og så er det op til dem, hvornår de skal tage dem - eksempelvis to ugers arbejde og en uge fri.
Er det ikke nogle interessante forslag, som ministeren måske kunne overveje, så vi i hvert fald kan gøre det lidt mere lempeligt i den her krisesituation, som jeg mener det er?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-25:
Det er rigtigt, at der jo er nogle bestemte krav, der skal opfyldes i forbindelse med arbejdsfordeling.
Bl.a. skal det jo være hjemlet i en kollektiv overenskomst eller en anden kollektiv aftale, at der er mulighed for at lave de her arbejdsfordelingsordninger.
Der vil jeg sige, at jeg synes, vi har nogle meget fleksible regler, men jeg vil også godt sige, at medlemmet - for man modtager jo understøttelse - under en arbejdsfordeling skal kunne og ville overtage andet arbejde, og det krav er opfyldt, da selve arbejdsfordelingsordningen er betinget af, at den indeholder en frigørelsesmulighed.
Derfor skal man også være aktivt jobsøgende.
Jeg vil godt advare mod den tanke, at virksomheder ligesom kan reservere en medarbejderskare.
Hvad nu, hvis man har en arbejdsfordeling i 30 uger, og det alligevel ender med, at virksomheden må foretage afskedigelser?
Jeg vil bare sige, at al erfaring viser, at man så tidligt som muligt skal i gang med at søge arbejde.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-02-25:
Men ministeren må da være tilfreds med, at jeg vil snakke om andet end den her beskæftigelsespakke, og derfor syntes jeg, at arbejdsfordeling var en rigtig god ting at tage op.
Jeg har nemlig været ude og snakke med nogle af de her mennesker i 3F's a-kasse i Grenaa, og det var nogle mennesker, som havde haft deres arbejde i mange, mange år og nu lige pludselig skulle gå med på den her arbejdsfordeling.
Virksomheden er jo tilfreds med dem, og de er tilfredse med virksomheden, og de har fundet en måde, hvorpå de kan fastholde de her arbejdere.
Det, som bare overraskende dem, var, at de ligesom almindelige ledige skulle til at gå igennem en hel stak papirer, et helt maskineri, hvilket de ikke var vant til.
De oplever nogle stive regler, og de oplever ikke, at en arbejdsfordeling er det, som den reelt er, nemlig en eller anden form for arbejdsfastholdelse.
Hvis de bliver tilbudt et job i morgen, skal de faktisk tage det, og de skal ydermere søge andre job.
Det må da være muligt enten at gøre det mindre stift eller at vise en eller anden klar forskel på det at være i arbejdsfordeling og det at være ledig.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-25:
Efter min mening giver reglerne allerede i dag gode muligheder for fleksibel tilrettelæggelse af arbejdsfordelingsordningen.
Når det er sagt, er der da virksomheder, der gerne vil anvende arbejdsfordeling, men oplever, at ordningen i dag ikke fuldstændig matcher deres faktiske produktionsforhold, og det er jo nogle af de ting, vi bl.a. har drøftet på de møder, vi har haft rundtomkring i landet.
Men jeg vil gerne afvise, at det skulle være meget stive regler, vi har.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-02-25:
Hvad vil ministeren foretage sig for at gøre reglerne om arbejdsfordeling mindre stive?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-25:
Jeg tror, det er meget svært at forestille sig, at samfundet kunne fungere uden banker, og vi er jo i hvert fald ikke på den galej, som spørgerens parti er, nemlig at vi så skal lave statsbanker i stedet for.
Det tror jeg let bliver en statsbankerot, man der vil lægge grunden til.
Jeg tror, at de fleste mennesker, som tænker sig lidt om, vil sige, at selvfølgelig skal vi have en banksektor, der kan formidle lån, og hvor vi kan sætte vores penge ind osv.
Vi skulle jo nødig ende som en række stater, der ingen banker har.
Det, der er det afgørende, og det vil jeg gentage hver onsdag, når hr. Leif Lahn Jensen spørger til den her sag, er jo, at man skal gøre det rigtige.
Og det rigtige er jo det, der så virker.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-02-25:
Så hører jeg ministeren sige, at de der forskellige pakker, som man har lavet rundtomkring, sikkert ikke har deres virkning.
Det er bl.a. også derfor, at regeringen er påpasselig med, hvad den gør.
Det er bl.a. derfor, at regeringen åbenbart ikke vil lave en vækstpakke, der kan hjælpe de små i samfundet.
Men når man skal lave en pakke, som hjælper bankerne, gør man det med det samme og meget, meget hurtigt.
Det mener man åbenbart hjælper.
Er det virkelig regeringens politik?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-25:
Som jeg sagde før, tror jeg ikke, at der er nogen meget nem løsning på de problemer, som også er kommet ind over dansk økonomi.
Jeg vil imidlertid godt advare spørgeren mod at tro, at det, at man foretager sig rigtig, rigtig meget, også er en sikkerhed for, at det går rigtig, rigtig godt.
Jeg tror, at England har nationaliseret rigtig mange banker, har puttet rigtig mange penge i finanssektoren, har foretaget sig rigtig mange ting, og det går rigtig, rigtig dårligt i England.
I USA er det svimlende beløb, som vi alle sammen har set man bruger, og kan vi så udlede af det, at det går godt i USA?
Nej, det tror jeg ikke man kan, for det går rigtig, rigtig dårligt.
Derfor gælder det jo om ud over at bruge penge også at gøre det rigtige.
Og der vil jeg glæde mig over, at den danske regering har fulgt en ansvarlig økonomisk linje, der gør, at vi har råderum til at gøre noget, og vi skal så også gøre det rigtige.
Vi skal selvfølgelig se på at fremrykke offentlige investeringer, vi skal se på, om man kan gennemføre ordninger med renovering, isolering osv. i den kommende tid.
Vi vil gøre alt, hvad der står i vores magt, for at afbøde den internationale krises virkninger i Danmark.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-02-25:
Men der er ikke en vækstpakke blandt alle de ting, som regeringen er kommet med.
De har lagt vægt på investeringer i skoler, plejehjem, offentlige institutioner, bygninger m.m. og på uddannelse og fleksible løsninger.
Danmark er stort set det eneste land, som ikke kan se, at det her er nødvendigt.
Er der ikke tale om en lidt usædvanlig politisk langsommelighed og en ubeslutsomhed, som er en meget, meget farlig cocktail midt i den her krisetid, hvor der netop bliver delt fyresedler ud hver eneste dag?