Benny Engelbrecht (S), 2014-11-27:
Beklager, men jeg troede, at De Konservative også skulle være på.
Sådan kan man jo blive overrasket, når man sidder og forventer, at der lige kommer et parti mere på talerstolen.
Men sådan er det.
Jeg vil lige prøve at ridse nogle ting op og opsummere nogle af de ting, der har været rejst i debatten i spørgsmål.
Først og fremmest har der jo været nævnt en række elementer af ordføreren for forespørgerne fra SF, som jeg synes skal besvares.
Bl.a. har spørgsmålet om regler for kommanditselskaber været nævnt, altså dette med, hvordan man skal adressere den problemstilling, som har været rejst bl.a. i de danske medier, herunder Børsen.
Der vil jeg gerne henvise til, at regeringen jo i sin skattelypakke har peget på nogle konkrete elementer – noget af det, som vi kommer til at forhandle om i den skattelypakke, som vi indkalder til forhandlinger om i næste uge, hvis ellers ordførernes kalendre tillader det.
Så der kommer vi til at få vendt tingene nærmere i forhold til den del af det.
I forhold til bemærkningerne om en omgåelsesklausul er det jo ganske klart, at den yderst interessante udvikling, der har været i den senere tid på dette område, gør situationen en hel del lettere i forhold til det arbejde, der sker i europæisk sammenhæng.
Og jeg skal selvfølgelig ikke undlade at bemærke, at det jo var sådan, at da SF sad på skatteministerposten, fremsatte Kommissionen faktisk sit forslag til en omgåelsesklausul, for så vidt angår moder-/datterselskabsdirektivet.
Lad mig også i den sammenhæng bemærke, at det er regeringens opfattelse – på samme måde som det var den foregående regerings opfattelse – at dobbeltbeskatningsaftalen med Luxembourg leverer den nødvendige beskyttelse mod gennemstrømning af udbytte via Luxembourg.
Såvel efter dobbeltbeskatningsoverenskomsten som efter selskabsskatteloven er det nemlig sådan, at der ikke kan indeholdes kildeskat, hvis modtageren af udbyttet ikke er en beneficial owner.
Og det er et Luxembourgholdingselskab ikke.
Så er det klart, at Landsskatteretten har den holdning, at dette forhold ikke fremgår med tilstrækkelig klarhed af selskabsskatteloven.
Men Skatteministeriet er ikke enig i det, og bl.a. derfor er det sådan, at der verserer kapitalfondsager ved domstolene.
Derudover skal en mere omfattende omgåelsesklausul på det internationale område være i overensstemmelse med EU-retten, og netop derfor er det så glædeligt, at der netop nu er ved at være enighed i Ecofin om, at EU-landene skal indføre en omgåelsesklausul, hvis de altså ikke allerede har en.
Med en EU-vedtaget omgåelsesklausul kan vi være rimelig sikre på, at vi ikke får problemer med EU-retten, når vi indfører den.
Og som hr. Dennis Flydtkjær fra Dansk Folkeparti så rigtigt påpeger, er det faktisk sådan, at næste Ecofin-møde er den 9. december, det er altså om 12 dage, og med de indikationer, der har været fra landene, bl.a. det, at Luxembourg nu støtter en international omgåelsesklausul – det er jo en udvikling, som er meget glædelig – betyder det også, at der er en forventning om, at det bliver gennemført, og det er på alle mulige måder, synes jeg, glædeligt.
Så kan man spørge, om vi skulle nå at lave noget inden da.
Jeg er sikker på, at jeg godt kan nå at lave en kop kaffe ovre i ministeriet inden da, men det er vist stort set også det, vi i givet fald kan nå.
Men som jeg også har indikeret, er det min klare opfattelse, at vi så umiddelbart derefter skal gennemføre det her i dansk lovgivning.
Og hvis det falder på plads den 9. december i Ecofin, synes jeg, det er helt naturligt, at vi gennemfører det i dansk lovgivning, samtidig og parallelt med at vi i øvrigt gennemfører de øvrige lovgivningsmæssige initiativer, som regeringen har fremlagt i sin skattelypakke.
Det er vel så hurtigt, som vi næsten overhovedet kan nå at gøre det, og det er så også det, som vi kan konstatere at Folketinget meget, meget bredt ønsker at vi gør i det forslag til vedtagelse, som ligger til afstemning –
det må blive på tirsdag, hvis jeg ikke tager fejl, at det kommer til afstemning.
Så har der også i debatten været rejst spørgsmålet om ATP's køb af aktier i DONG.
Der vil jeg indledningsvis nævne, at jeg ikke har grund til betvivle, at ATP vil skulle betale PAL-skat af deres investering i DONG Energy på præcis samme måde, som hvis en investering var blevet foretaget direkte i DONG Energy.
Det er det, som ATP har gjort, og det fremgår også af dagens artikel i Politiken, hvis jeg forstår det ret.
Vi skal selvfølgelig fastholde, at de selskaber, som vi indgår aftaler med, skal betale skat i henhold til gældende skatteregler.
Regeringen støtter bestræbelserne i EU og OECD på at presse de lande, der f.eks. gennem hemmelige skatteaftaler muliggør skadelig skattekonkurrence og i visse tilfælde også skatteunddragelse.
Herudover skal det nævnes, at hvis udbytter sendes via Luxembourg til skattely, uden at Luxembourg-selskabet er retmæssig ejer, så skal der efter SKATs opfattelse ske det, at der indeholdes kildeskat.
Noget andet, der har været nævnt i debatten, var det, Venstres ordfører nævnte, nemlig informationsudveksling som et meget effektivt værktøj.
Det er jeg meget enig i er ganske, ganske effektivt.
Undervejs i debatten blev der i forbindelse med et af de spørgsmål, der blev stillet til Liberal Alliances ordfører, også nævnt spørgsmålet om bankhemmelighed, som jo hænger fuldstændig hænger sammen med dette.
Og man må sige, at der er sket en kæmpestor udvikling, hvor især USA er gået foran og med deres FATCA-aftaler har presset en række lande, der tidligere ikke har villet udlevere finansielle oplysninger.
Det er yderst glædeligt, og Danmark var et af de allerførste lande til at indgå en FATCA-aftale med USA.
Det var en stor og glædelig oplevelse at se, at en række af de lande, som vi normalt opfatter som skattelylande, også deltog som early adopters.
Det er yderst positivt, at den indsats er i gang.
Jeg synes også, jeg lige vil nævne, at hr. Frank Aaen i sit indlæg konkret spurgte, om regeringen ville være med til at bidrage til en høring.
Jeg antager, at det vil blive en høring, som vil blive afholdt i regi af Skatteudvalget, muligvis med deltagelse af andre relevante udvalg, og i den sammenhæng vil jeg sige, at Skatteministeriet meget gerne vil bidrage fagligt.
Jeg har ikke haft mulighed for at have en dialog med min kollega i Handels- og Udviklingsministeriet, men det ville være ganske oplagt, at de også bidrog.
Det er et tilsagn, jeg gerne vil give her fra talerstolen i dag.
Fra min side ser jeg det ikke så meget i et snævert dansk perspektiv, men altså mere i det internationale perspektiv, og jeg tror, at ingen for bare få år siden ville have kunnet forudse antallet af lande, som nu er progressive på det her område, og hvor langt det her område har bevæget sig i forhold til holdningerne.
Så skal jeg for en god ordens skyld blot korrigere Liberal Alliances ordfører.
Det spørgsmål, som hr. Ole Birk Olesen rejste om patentboks, som man populært kalder det, handler for så vidt om et område, som OECD og EU kigger på som et af de områder, som man mener er konkurrenceforvridende inden for samarbejdet, og som vi – uden at jeg skal gå i detaljer med det her i dag – kan have en forventning om vil blive taget op i den relation.
Der blev også spurgt til EU-udbud, og hvad man kan gøre der, og jeg skal for en god ordens skyld sluttelig sige, at det jo selvfølgelig er erhvervs- og vækstministeren, som arbejder med udbudsområdet.
Men jeg har noteret mig, at også erhvervs- og vækstministeren på EU-niveau og i sammenhæng med EU's udbudsregler nærmere vil undersøge de spørgsmål, der har været rejst i forhold til Region Syddanmark.