runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Julie Skovsby (S), 2015-05-05:
Vi har alle et ansvar for hinanden, og ansvaret for de svageste er særlig stærkt.
Ingen skal være et sekund i tvivl om, at børns forhold ligger os Socialdemokrater meget på sinde.
Sådan har det været lige siden vores første principprogram fra 1876, Gimleprogrammet, hvor vi gik til kamp mod børnearbejde, og sådan er det i dag, når det som med forespørgslen drejer sig om udsatte børn og unge.
Som ministeren nævnte i sin tale er det ikke mere end nogle uger siden, at vi diskuterede et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti om øget ansvarliggørelse af kommunalpolitikere og kommunale ledere.
Ved den lejlighed fandt jeg det vigtigt at genopfriske de tiltag, som vi de senere år har taget for at forbedre børns vilkår, og det vil jeg også benytte en del af min taletid til i dag.
Med Barnets Reform satte vi barnets retssikkerhed og tarv i centrum.
Den var et vigtigt og stort skridt fremad
, og denne regering har taget yderligere skridt og bl.a. ændret reglerne for statsrefusion, så de mindre kommuner ikke selv skal afholde udgiften til anbringelse af store børneflokke.
Derudover har vi gennemført overgrebspakken, der både skal forebygge overgreb og sikre mere hjælp til de børn og unge, der har været udsat for overgreb.
Vi har gennemført en tilsynsreform, så børn og unge på anbringelsessteder, botilbud og andre sociale døgntilbud, kan blive mødt med højere kvalitet og være sikret et mere professionelt tilsyn.
Og vi har som den første regering nogen sinde opsat sociale 2020-mål, hvor flere af dem specifikt handler om at hjælpe udsatte børn og unge.
Børns vilkår er et utrolig vigtigt område for os Socialdemokrater, og derfor følger vi også de tiltag, som vi har taget som regering, meget tæt.
For vi er af den overbevisning, at den her kamp skal kæmpes hver dag.
Der findes ingen snuptagsløsninger, selv om det kunne være rart.
Det er et langt og sejt træk, og nu skal vi holde fast.
Vi er kommet i gang, men vi skal videre.
Og heldigvis så ved vi også, at vi her har at gøre med et område med rigtig mange engagerede medarbejdere, som ønsker kun det bedste for børnene.
Når det kommer til den her specifikke debat om statsforvaltningen, er det vigtigt at slå fast, at det jo ligger enhver frit for at henvende sig til statsforvaltningen, hvis man har mistanke om, at en børnesag ikke kører, som den skal, og at kommunen ikke overholder lovgivningen.
Statsforvaltningen kan også af egen drift rejse en tilsynssag.
Her i slutningen af mit indlæg får jeg lyst til at stille et spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører, som har rejst forespørgselsdebatten her i dag, nemlig: Hvilken konstruktion finder partiet vil være den mest ønskværdige?
Og med de ord ser jeg frem til debatten i aften.
Karen Ellemann (V), 2015-05-05:
Og det her behov for at følge sager og se, hvilke kommuner der er klaget over osv., er jo ikke umulige oplysninger at få tilvejebragt.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-05-05:
Det undrer mig meget.
For betegnelsen kongeligt privilegerede kroer eksisterer jo ikke, så det undrer mig, at man nu fremsætter et forslag, hvor man går ud fra, at der er nogle kongeligt privilegerede kroer, som kan bevare deres kongekrone.
For de eksisterer ikke.
Så jeg synes, vi skal prøve at kigge på, hvad man kan gøre for at sørge for, at de gamle kroer også, uanset om de er kongeligt privilegerede eller ej, kan bruge det, at de er en del af den danske kulturarv.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-05-05:
I den artikel, jeg henviser til, drejer det sig om de kongeligt privilegerede kroer, og det er det, som ordføreren bliver spurgt om, og det er det, han svarer bekræftende på at han gerne vil forsvare, og så kommer ordføreren ned i salen og siger det stik modsatte.
Hvilken ordfører er det, vi skal stole på?
Er det den ordfører, der udtaler sig til medierne, eller den, der udtaler sig nede i salen?
Det vil jeg gerne have et svar på.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-05-05:
Jamen sagen er jo, at der i det forslag, der nu er her, bruges en betegnelse, som ikke eksisterer i virkelighedens verden, f.eks. en kongeligt privilegeret kro.
Hvad er det?
Der er ingen kongeligt privilegeret kro i dagens Danmark.
Så jeg synes, at forslaget i hvert fald er forkert formuleret.
For jeg siger, at alle folk skulle kunne bruge kongekronen, for jeg er jo ikke sådan en monarkist som alle mulige andre.
Jeg synes, at kongekronen må man bruge, hvis man vil.
Sagen er bare, at det er ulovligt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-05-05:
Hr. Jørgen Arbo-Bæhr er virkelig en Dr. Jekyll and Mr. Hyde, for han siger et til medierne og noget andet i salen.
Den 17. marts 2015 sagde han til Jyllands-Posten: »Jeg synes, at Rigsarkivet skal stikke piben ind.
Kroen er en del af vores kulturarv, og de vil ikke misbruge statens varemærke.
Hvis det bliver nødvendigt, så skal vi ændre straffeloven, så kroerne også i fremtiden kan bruge deres lukkede krone.
For mig at se, så handler det jo om kroernes ytringsfrihed, og det vil jeg forsvare.«
Det er da klare ord, og det er fint, at ordføreren har sagt det, og det kan vi understøtte, men så kommer han ned i salen og siger det modsatte; så kan han ikke længere bakke op om det, han selv har sagt.
Så hvilken Jørgen Arbo-Bæhr skal vi stole på?
Er det ham, der siger noget til medierne, eller ham, der siger noget i salen?
Det vil jeg gerne have at vide.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-05-05:
Tak for det.
Jeg må indrømme, at jeg også bedre kan lide den hr. Jørgen Arbo-Bæhr, som er i Jyllands-Posten i den pågældende artikel, hvor han jo klart siger, »at Rigsarkivet skal stikke piben ind«, og at vi simpelt hen skal have fundet på en ordning, hvor de fremover også kan have lov til at bruge den lukkede kongekrone, og jeg forstår ikke, hvorfor man har lavet den her ændring.
Jeg forstår godt, hvis man ønsker, at alle bare skal have lov til at bruge kongekroner osv., men jeg tror også inderst inde, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr ved, at det forslag ikke vil have nogen gang på jorden, for det her handler jo lige så meget om kulturarv.
Det handler jo lige så meget om, at der er nogle kroer, der igennem 400 år – og nogle gange i flere år – har haft lov til at kunne bruge en bestemt betegnelse, som de så fik frataget i 1912, men hvor de stadig væk føler, at det er en del af den historie, det er, at den her kro har været her i 400 år.
Er hr. Jørgen Arbo-Bæhr ikke enig i, at kulturarv også er vigtigt og det er en god måde til at både at få profileret os i forhold til turister, men også for at sikre landdistrikterne uden for de store byer?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-05-05:
Nu har jeg prøvet at kigge på det forslag, og så siger jeg til mig selv: Hvad skulle der være ulovligt i, at en krofatter bruger kongekronen?
På den baggrund bør jeg jo faktisk stemme for forslaget.
Men når jeg så læser bemærkningerne, synes jeg, det er underligt, at man f.eks. bare bruger ordene kongeligt privilegeret om nogle kroer, når det begreb blev sløjfet for mere end 100 år siden.
Og mere underligt er det, når forslagsstillerne påstår, at kroerne er stolte af deres historiske tilknytning til kongehuset og dermed bruger kongekronen.
Det handler jo i virkeligheden om, at kroernes ejere personligt søgte om og skrev under på en kontrakt om, at en kro skulle være kongeligt privilegeret, frem til 1912.
Det stoppede jo med beværterloven fra 1912, så der er ingen ejere, som har søgt om og skrevet under på en sådan kontrakt.
Når vi ser på de gamle kroer som en del af den gamle kulturarv, synes jeg, det er vigtigt at bevare dem også i vore dage.
Sagen er, at straffeloven anser bl.a. kongekronen som en del af statens privilegier.
Jeg bliver nødt til at bemærke, at det er noget sludder, når kongehuset bliver ophøjet til at være en del af staten.
Når jeg kigger på kongekronen, mener jeg, at der skal være lighed og frihed til at bruge den – også på landevejskroer.
Det går jeg ind for.
Men forslaget går ud på, at nogle kroer med en historie får ret til at bruge kronen, mens andre – også historiske – ikke kan få ret til det.
Det skaber ulighed mellem forskellige kroer.
Det er de jo.
Jeg synes, at enhver kro her i landet bør have ret til at bruge kongekronen, hvis de vil, men det handler jo om, at vi så skal ændre både straffeloven og Pariserkonventionen.
Det synes jeg vi bør se på.
Med andre ord synes jeg, at enhver kro skal have mulighed for at bruge den krone, de gerne vil bruge.
Hvis ejerne gerne vil bruge kongekronen, er det godt nok for mig, som jeg også har udtrykt det før.
Desværre betyder dette forslag en forskelsbehandling af folk på historiske kroer.
Et spørgsmål kan være: Hvorfor skal det ikke også være kroer, som i løbet af de sidste 100 år ikke har haft mulighed for at blive såkaldt kongeligt privilegerede?
Mit svar er nej.
Forslaget handler også ifølge forslagsstillerne om en reklameværdi for nogle kroer i stedet for andre.
Jeg håber, vi kan arbejde for, at alle kroer og alle steder kan få mulighed for reklamere med deres historiske arv.
Men dette forslag holder ikke i virkelighedens verden.
Derfor kan jeg ikke støtte lige præcis dette forslag.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-05-05:
Jeg vil simpelt hen konstatere, at vi ikke er enige, og at det heller ikke er en rigtig anvendelse af brugen af privilegeret kro, som ordføreren for Dansk Folkeparti bliver ved med her at fastholde.
Så det er en forkert præmis.
Og vi er blevet spurgt om B 124 om brug af den lukkede danske kongekrone til kroer, og det forslag kan vi ikke støtte.
Det tror jeg heller ikke vi når til enighed om.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-05-05:
Ordføreren begår jo samme fejl som kulturministeren, nemlig at opfatte det her som et rent juridisk anliggende.
Vi anerkender jo, at det er statens symbol.
Det ved alle jo.
Kan SF og ordføreren – ministeren sidder og hvisker derovre i sit juridiske hjørne – virkelig ikke anerkende, at det her er kulturhistorie, når det er allerbedst, og at vi derfor skal give dem den der særlige dispensation?
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-05-05:
Jamen det vil vi jo ikke, alene af den grund at det ikke er kroerne, der har været kongeligt privilegeret, men det har været kroejeren, der har haft et privilegium, og det er derfor, at man, når en kro skifter ejer, helt tilbage i alle de år, som der bliver nævnt her, selv har skullet søge som ejer, altså om at blive kongeligt privilegeret.
Det er altså ikke kroen, der har været det, men det er ejeren, der har været det.
Men altså, det her har været gældende siden 1912.
Nu bliver spørgsmålet rejst her i salen, og vi bliver spurgt, om vi kan støtte, at der bliver givet dispensation, eller at man går ind og ændrer loven, fordi man ikke kan det her.
Det ønsker vi ikke, og vi mener faktisk heller ikke, at det er rimeligt at fastholde den kongeligt privilegerede kro ved det, at det ikke er det, der er tale om.
Det har været en ejer af en kro, der har været privilegeret, og det her har ikke været retsmæssigt brugt.
Så det her forslag ønsker vi ikke at støtte.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-05-05:
Jamen det er jo helt rørende, som Socialistisk Folkeparti tager hensyn til kongekronen og vil beskytte kongekronen, fordi det er statens symbol.
Det synes jeg er rørende.
Men ordføreren vil slet, slet ikke tage hensyn til kulturminderne og kulturhistorien.
Næsten tusind års historie er forbundet med de her kongeligt privilegerede kroer.
Og det, vi kunne gøre, var at give dem en eller anden form for dispensation.
Ja, vi ved, at det her er statsmagtens symbol, men vi anerkender også, at siden 1198 har der været kongeligt privilegerede kroer, og derfor er der en særlig historie tilknyttet
, så ja, vi kan give jer lov til at bruge den her lukkede kongekrone.
Hvorfor vil SF's kulturordfører dog ikke være med til at give de kongeligt privilegerede kroer den dispensation?
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-05-05:
Jamen jeg kan forstå, at Michael Aastrup Jensens bedste argumentation handler om bagere, så jeg forventer da, at vi måske snart kan stå her i salen igen, og så kan vi drøfte bagernes anvendelse af kroner.
I dag handler det om kroernes anvendelse af symbolet kronen, og det er det, vi ikke kan støtte.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-05-05:
Men så hænger hele argumentationen jo ikke sammen.
For mener man, at den lukkede kongekrone kun skal være til statslige folk og myndighedsopgaver og lignende?
Altså, jeg ved ikke, hvilke bagerforretninger der er på Fyn, og om de laver myndighedsopgaver.
Men jeg kan afsløre, at bagerforretningerne i Østjylland ikke laver myndighedsopgaver.
Og derfor må de, hvis argumentationen skal stå til troende, jo heller ikke fremover kunne bruge en lukket kongekrone.
Karina Adsbøl (DF), 2015-05-05:
Tak for svaret.
Nu er det jo ofte sådan, når det er, man beder om en redegørelse eller der bliver nedsat en kommission eller andet, at så kommer initiativerne efterfølgende.
Det er jo ligesom, når man, kan man sige, revurderer et lovforslag efter 2 år, nemlig at man tager en samtale, eller at ministeren indkalder til en drøftelse på baggrund af en redegørelse.
Og efterfølgende drøfter man, om der skal tages nogle initiativer, eller om det er godt nok, som det er i dag.
Derfor synes jeg det er lidt ærgerligt, at Venstre ikke bakker op, også fordi vi allerede har lavet flere ting sammen – overgrebspakke og Barnets Reform.
Det her er jo ligesom også en opfølgning på, hvordan det hele fungerer i praksis.
Karen Ellemann (V), 2015-05-05:
Tak for spørgsmålet.
Jamen det vil jeg også meget gerne uddybe, fordi det, som forslagsstilleren kommer med i forhold til forslaget til vedtagelse her, er den her årlige redegørelse, som skal vise os det samlede antal klager.
Men at få det indblik og så ikke samtidig diskutere, hvilke handlemuligheder vi så har som Folketing i forhold til sådan en årlig redegørelse,
er lidt som blot at bede om en masse papir, men uden at der rigtig er initiativer til, hvad det så er, man skal gøre med den viden, man så i givet fald opnår.
Og der tilslutter jeg mig sådan set ministerens redegørelse om, hvordan systemerne så at sige er opbygget i dag.
Men jeg takker for ordførerens tilkendegivelse – også i forhold til det kommende og jo allerede eksisterende samarbejde om at sikre, at det her arbejde er noget, man er klar over hvad går ud på, og at lovgivningen er forståelig.
Karina Adsbøl (DF), 2015-05-05:
Tak for det.
Altså, jeg skal bare lige høre i forhold til det, ordføreren siger, om ordføreren mener, at det her med at få at vide, hvor mange sager tilsynet har rejst i forhold til børn og unge, er nice to know, men at det ikke er need to know.
Det er bare lige for at forstå, om jeg har opfattet det korrekt.
Så vil jeg sige til ordføreren: I Dansk Folkeparti vil vi meget gerne indgå i et tværfagligt samarbejde netop også for at højne sagsbehandlingskvaliteten.
Jeg ved, der har været flere forslag på banen om, at socialrådgivere ikke skulle have så mange sager, men det kan kommunerne jo allerede i dag, kan man sige, tilrettelægge sig ud af.
Det er måske heller ikke noget, vi behøver at lovgive om, for det kan en kommune jo vurdere.
Og jeg ved også, at der er nogle kommuner, der har gjort det allerede i dag, altså ligesom sat et loft over, hvor mange sager en sagsbehandler eller socialrådgiver skal have.
Men det var bare lige det opklarende spørgsmål i forhold til nice to know og need to know.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-05-05:
Jamen det kan jeg godt give hr. Michael Aastrup Jensen ret i.
Men spørgsmålet er bare: Har de folk, der i dag har en kro, skrevet under på, at de er kongeligt privilegerede?
Det har de jo ikke.
Så skal de være meget gamle.
Så hvorfor er det dem?
Hvorfor skal man gøre forskel på dem, der ikke har været kongeligt privilegerede, og dem, der har været det før i tiden, indtil 1912?
Er de andre ikke også en del af kulturarven?
Karina Adsbøl (DF), 2015-05-05:
3 minutter var ikke ret meget!
Jeg vil lige læse forespørgslen op, så eventuelle seere kan følge med: Vil ministeren redegøre for statsforvaltningens rolle i forbindelse med kommunernes administration af sager, der omhandler udsatte børn og unge, herunder hvor mange tilsynssager statsforvaltningen har rejst, der ikke betragtes som bagatelagtige, hvilke sager statsforvaltningen har undersøgt nærmere i forhold til at føre kommunalt tilsyn, hvilke sager der afvises, og på hvilket grundlag, og vil ministeren desuden give sin vurdering af, om konstruktionen af statsforvaltningen er fyldestgørende og tidssvarende i forhold til opgaverne med at føre tilsyn med kommunerne?
Denne forespørgselsdebat er en opfølgning på tidligere debatter og spørgsmål, vi har stillet, i forhold til det her område, og baggrunden for den er også, at jeg meget gerne vil blive klogere på det her område.
Jeg har somme tider undret mig over, hvilken rolle statsforvaltningens tilsyn egentlig har, og hvilket tilsyn de helt konkret udfører, og hvad de konkrete sager omhandler, og hvilke sager de afviser, og hvor de sager, der bliver afvist, så bliver behandlet henne.
Vi har også set rigtig mange sager blive rejst i medierne, hvor også flere kommuner har været i vælten.
Jeg ved også, at Ankestyrelsen modtager flere klagesager på det her område.
Vi ved også, at Ankestyrelsen har undersøgt mange sager, hvor der har været fejl og mangler.
I et tidligere svar, som jeg har modtaget, står der: Det afgørende for, om statsforvaltningen har pligt til at undersøge en sag nærmere, er, om der foreligger oplysninger, som giver grund til at antage, at der er en vis sandsynlighed for en ulovlighed, som ikke er bagatelagtig, og som har betydning for retstilstanden i dag.
Så vil jeg godt spørge ministeren om, hvornår noget ikke er bagatelagtigt, og hvilke sager det omhandler.
Det vil være rart at vide.
Er det f.eks., når en kommune indfører et generelt loft over et aflastningsdøgn til en familie, som den ellers ville være berettiget til, eller er det, når retssikkerhedsloven ikke bliver overholdt?
Reglen om, at statsforvaltningen selv beslutter, om der er grundlag for at rejse en tilsynssag, indebærer, at statsforvaltningen har mulighed for at afvise at realitetsbehandle henvendelser, der ikke er tilstrækkeligt underbygget, og som derfor i unødigt omfang kan lægge beslag på statsforvaltningens ressourcer.
Hvis statsforvaltningen finder, at der ikke er grundlag for at rejse en tilsynssag, kan spørgsmålet forelægges for Økonomi- og Indenrigsministeriet, og ministeriet kan så tage sagen op til behandling, hvis det skønnes, at sagen er principiel eller generel.
Hvilke sager tager Økonomi- og Indenrigsministeriet så op?
Det kunne ministeren også svare på, og det gælder også i forhold til, hvor mange sager ministeriet har taget op.
I behøver ikke at rende forvirret rundt her i salen for at finde ud af en vedtagelse, for jeg har en klar, som I bare kan bakke op.
Tak for ordet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-05-05:
Jeg synes, at de gamle kroer selvfølgelig skal markedsføre sig selv.
Men spørgsmålet er, om de kan bruge kongekronen.
Det kan man jo ikke lovligt, og det synes jeg er ærgerligt.
Men som udgangspunkt synes jeg, vi skal arbejde videre med og sørge for, at de gamle kroer selvfølgelig skal bevares, også i dagens Danmark, for jeg synes, de er en del af vores kulturarv.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-05-05:
Nu er det jo sådan, at hvis det var en kro, som fandtes for mange, mange hundrede år siden, så var den kongeligt privilegeret, for det var de eneste kroer, der var tilladt på det tidspunkt – det var, hvis de var kongeligt privilegerede.
Så der skulle jo ikke gerne være nogen kroer, der ikke er kongeligt privilegerede, som samtidig også er gamle.
Jeg synes, det er en del af historien, at vi har nogle kroer, heldigvis for det, som eksisterer og har været i mange hundrede år.
Og de synes altså – med rette, synes jeg – at det er en del af deres sjæl, en del af deres markedsføringspotentiale og en del af deres landsbys omdømme, at der altså er en kro, der er så stolt af det, at ud over at den bruger betegnelsen kongeligt privilegeret kro, så har den også den lukkede kongekrone.
Det må jeg indrømme: Er det ikke sund fornuft, at vi siger, at det burde de egentlig også have lov til?
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-05-05:
Det kommer nok ikke bag på hr. Søren Espersen, at det i hvert fald ikke er noget, vi Socialdemokrater umiddelbart støtter, og jeg vil sige, at sådan som det blev fremlagt her i dag i Dansk Folkepartis forslag til tekst, hørte jeg ikke, at det var noget, der skulle være en dialog og et respektfuldt samarbejde om.
Det blev af mig opfattet som et spørgsmål om, at Dansk Folkeparti vil selv og synes, at det er vejen, man skal gå fra dansk side.
Jeg har i tidligere debatter sagt, at sådan som lovgivningen er i øjeblikket, ønsker vi at udvise respekt, men naturligvis også at have en klar tale, i forhold til hvad der er udfordringerne.
Og derfor synes jeg, at der fra regeringens side er sendt det rigtige signal til den grønlandske regering og til landsstyret deroppe om, at vi rigtig gerne hjælper, men at det skal bygge på en respektfuld dialog.
Søren Espersen (DF), 2015-05-05:
Ja, sådan er jeg, man kan aldrig rigtig vide, hvor man har mig, men jeg vil bare spørge om noget.
Jeg er enig med ordføreren i, at det her med at være bedrevidende og være storebror skal man ikke, og det føler jeg heller ikke selv jeg har evnerne til, men jeg vil bare stille ét spørgsmål til ordføreren: Betragter fru Annette Vilhelmsen grønlændere og færinger som landsmænd?
Søren Espersen (DF), 2015-05-05:
Men det der er jo så overlegent: en respektfuld dialog.
Og så siger man: Vi skal nok komme og hjælpe jer.
Kan ordføreren ikke se selv høre, hvor patroniserende han optræder over for Grønland og det grønlandske folk, når han siger: Vi skal nok komme og hjælpe?
Hvad er det for nogle evner, hr. Flemming Møller Mortensen har til at gøre noget, som den grønlandske regering ikke selv kan komme i gang med, hvis de tager fat?
Det er da patroniserende ud over alle grænser.
Det er da koloniherreagtigt, så jeg næsten aldrig har hørt noget lignende.
Ja, der er tale om en skærpelse fra min side, fordi jeg ærlig talt synes, det grønlandske samfund står i problemer helt op til halsen, og der bliver ikke foretaget noget som helst af værdi fra Siumuts regerings side.
Det er fuldstændig rigtigt hørt.
Nej, jeg synes da, man skal finde ud af det på det næste rigsmøde, man har, og så få nedsat sådan en kommission.
Det synes jeg vil være en god idé.
Jeg har ikke noget særligt ønske om at lave det alene i modsætning til f.eks. grønlænderne, der nedsætter en Forsoningskommission uden at spørge nogen andre om det.
Jeg vil gerne gå den rigtige vej og bede statsministeren om at tage det med på næste rigsmøde.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-05-05:
Tak for det.
Når jeg forsøger at erindre, hvad det er, Dansk Folkepartis ordfører under tidligere debatter har sagt, og med hvilken betoning det er kommet, så synes jeg, der var en skærpelse af tonen frem til i dag – nok ærligt, men i mine ører også meget konfronterende.
Jeg vil gerne spørge ordføreren i forhold til forslaget om at nedsætte en kommission, om Dansk Folkeparti har overvejet, at det er noget, man ligesom også skal høre de grønlandske politikere om, eller om det blot er noget, Dansk Folkeparti synes vi skal gøre ensidigt fra dansk side.
Søren Espersen (DF), 2015-05-05:
Jamen hvis man betragter dem som landsmænd, hvor er det så at man vil arbejde for eller understøtte grønlændere i, at det bliver et selvstændigt land?
Hvordan hænger det sammen?
Hvis man betragter grønlændere som landsmænd, hvordan kan man så forfølge en dagsorden, der hedder, at Grønland skal være selvstændigt?
Det må jeg lige have forklaret.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-05-05:
Tak for tilliden til, at jeg kan forklare det ganske kort.
Det, at jeg betragter færinger og grønlændere og danskere som landsmænd, er jo i regi af rigsfællesskabet.
Når der så er en stor frihedstrang, et ønske om selvstændighed, må jeg altså sige, at det undrer mig lidt, at Søren Espersen kan synes det er underligt.
Men det forhindrer jo ikke, at man gerne vil være en del af et rigsfællesskab, og jeg lytter meget til, hvad grønlænderne siger, og jeg lytter også meget til, hvad færingerne siger, og jeg vil meget gerne være med til at følge det på vej.
Så jeg kan slet ikke se, at det strider imod hinanden.