runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-11:
Mange tak.
Jeg er meget glad for, at ordføreren nævner aftalen i Paris, for det har jo på mange måder ligesom sat et nyt klimapolitisk billede for hele verden.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om ordføreren og Det Konservative Folkeparti vil være med til at presse på for, at der laves en beregning af den internationale byrdefordeling som konsekvens af den her aftale.
Hvor meget skal EU øge sit ambitionsniveau, og hvor meget skal Danmark?
Det bliver man jo nødt til at få nogle overslag på.
Var det noget, som ordføreren kunne være med på?
Mette Abildgaard (KF), 2016-02-11:
Det kan jeg helt sikkert se for mig.
Jeg var også glad for, at der i hvert fald var en enkelt af vores konservative borgmestre, der deltog i klimatopmødet for at sætte fokus på kommunernes rolle i det her.
Jeg er ked af, hvis mit svar tidligere var lidt uklart.
Min pointe var bare, at jeg egentlig ikke tror, at der er det store modsætningsforhold mellem, hvad regeringen vil, og hvad resten af Folketinget vil, når det gælder det europæiske samarbejde, for vi er fuldstændig enige om, at der skal presses på.
Selvfølgelig kan der være uenigheder om graden, der skal presses på, men vi er altid åbne over for at tage en dialog med alle partier om, hvad der kan gøres yderligere.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-11:
Med hensyn til at have klimaet på dagsordenen synes jeg jo det er enormt vigtigt, at vi ikke glemmer det klimatopmøde, og hvad man ligesom har fastlagt af målsætninger, samtidig med at FN jo har lavet nogle globale mål, som også går efter at få en mere bæredygtig og solidarisk verden.
Jeg vil godt høre, om ordføreren kan se konturerne af, at vi kunne lave mere i Danmark, hvis vi ligesom havde et endnu bedre samarbejde mellem kommuner og fik kommuner og byer til at spille med i den her omstilling til et mere bæredygtigt samfund.
Mette Abildgaard (KF), 2016-02-11:
Jeg synes jo, at regeringen med den stil, man har lagt for dagen på det her område, selv har betonet det europæiske samarbejde rigtig meget og har lagt vægt på, at det er derigennem, vi kan lave forandringer.
Derfor synes jeg også, at det er naturligt – og jeg tror også, det er i regeringens interesse – at presse på for, at EU skal være mere ambitiøs, end man er i dag.
Jeg synes, det var lidt svært under klimatopmødet helt at fornemme den europæiske position.
Man hørte sådan lidt på vandrørene, men nogle gange havde jeg indtryk af, at EU godt kunne have været mere ambitiøs, også i forhold til 1,5-gradersmålet og andet, men jeg var ikke inde i forhandlingslokalet, så jeg kan ikke vide det med sikkerhed.
Men nogle gange sad jeg tilbage med en følelse af, at EU var en lille smule fodslæbende.
Det kan man ikke bebrejde den danske regering, men det er klart, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at presse på – men der er også mange andre lande, der tegner Det Europæiske Fællesskab.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-11:
Jeg synes, jeg hørte ordføreren sige, at hun gerne så, at Danmarks rolle i EU havde en aktiv karakter, og at Danmark skulle presse på.
Jeg synes, det lød interessant.
Det er jo sådan, at vi tilsammen har et grønt flertal uden om regeringen, hvis De Konservative er med.
Så hvis det er sådan, at De Konservative har lidt højere ambitioner end regeringen, så er vi i Enhedslisten meget åbne over for en god dialog om, hvordan det kan udmønte sig i konkret handling.
Og hvis vi skulle komme frem til noget om, at vi skal yde en mere aktiv indsats i EU for at få flere lande til at gå foran, så synes jeg, det kunne være spændende.
Ordføreren fremhævede jo selv, at godt nok var der lavet nogle aftaler om mål på 1,5 graders global opvarmning, men at det, der er meldt ind, jo er noget, der ender med, at det nok bliver sådan 4-5 grader.
Så der er jo behov for, at lande går foran.
Jeg vil godt høre, om ordføreren er med på, at vi tager nogle initiativer, så Danmark kan presse på i EU for, at der er en række lande, der går foran.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-02-11:
Det tror jeg ikke vil ske.
Jeg tror, det er ret afgørende, at vi gør det på en måde, så vi ikke slår dansk landbrug ihjel.
Det er helt afgørende – og det fornemmer jeg også på ordførerens spørgsmål – at der også her i Folketinget er en enighed om, at vi skal tilrettelægge det her på en måde, så det stadig væk kan svare sig at have en stor dansk fødevareproduktion.
Jens Joel (S), 2016-02-11:
Det er jeg selvfølgelig meget enig med ministeren i.
Vi lavede jo også, da vi var i regering, en vækstplan for at sikre, at der bliver ved med at være arbejdspladser og der endda kommer flere i det her erhverv, så den del er vi helt enige om.
Men når vi så er enige om, at der selvfølgelig skal ske noget, så kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren og regeringen er villig til at indgå i en dialog.
Selv om vi måske ikke er tvunget til at stille krav før 2020, kan vi jo godt begynde at tage en dialog om, hvordan vi vil omstille, sådan at sektoren også får bedre mulighed for at indstille sig på det og få gjort det på den billigst mulige måde.
Carsten Bach (LA), 2016-02-11:
Tak for ordførerindlægget.
Jeg skal bare lige høre ordføreren ganske kort, om ordføreren mener, det er udtryk for god konkurrence, når vi opstiller i hundredvis af vindmøller og der reelt set kun er en enkelt byder på projekterne.
Jens Joel (S), 2016-02-11:
Tak for det.
Det er bare ganske kort på vegne af forespørgerne for at sige tak for en god debat.
Tak til ministeren for at stille op og besvare spørgsmål.
Så tror jeg, vi alle sammen glæder os til, at vi næste år har årshjulet rigtigt på plads, sådan at vi får Klimarådets rapport indarbejdet i regeringens stillingtagen.
Og så ser jeg frem til at fortsætte diskussionen om de punkter, der er blevet rejst i dag, herunder hvordan vi sikrer, at Danmark fortsat har den grønne førertrøje.
Tak for debatten.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-02-11:
Tak for spørgsmålet.
Jeg deler ikke spørgerens antagelse om, at dansk fødevareproduktion ikke er grundlaget for vores velfærd.
Der er en milliardindtægt herfra, og jeg har svært ved at se, hvordan vi skulle klare de udfordringer, vi står over for, uden at vi havde den.
Så vil jeg sige, at dansk landbrug jo er helt i front på det her område i forhold til at reducere udledningerne.
Over en mere en 10-årig periode er det lykkedes fødevareområdet at reducere udledningerne af CO2 med ikke mindre end 20 pct.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-11:
Har ministeren nogen som helst anelse om, at der er teknologiske løsninger, der tyder på, at vi på den længere bane kan fastholde så stor en svineproduktion, så intensivt et landbrug, der brænder kulstof af i jorden og sender det op i atmosfæren for fuld skrue i stedet for at udnytte de potentialer, som landbruget jo har i forhold til at gøre præcis det modsatte, nemlig at trække CO2 ud af atmosfæren?
Altså, vi har et kæmpe potentiale her, og alligevel fastholder man et landbrugsspor, som er voldsomt klimaskadeligt.
Altså, kan ministeren se nogle teknologiske landvindinger sådan lige på den korte bane, eller er det mere sådan et drømmescenarie om, at vi på et eller andet tidspunkt har udviklet en eller anden stald, hvor vi kan spærre grisene inde og sikre, at der ikke slipper noget ud derfra, der kan skade klimaet?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-02-11:
Ja, jeg har rent faktisk en ambition om, at vi både kan udvikle dansk landbrug og fortsat have en høj produktion, også gerne mere end 29 millioner svin, og samtidig sikre, at vi gør det på en måde, så vi også tager hensyn til vores klima og miljø.
Jeg har en ambition om, at vi kan gøre det ved bl.a. at bruge teknologiske løsninger, og derfor er jeg også i dialog med dansk landbrug om, hvordan vi kan håndtere den her opgave på en måde, så vi både sikrer, at vi fortsat har en høj produktion, som er en del af grundlaget for hele vores velfærd, og samtidig har fokus på, hvordan vi gør det så energi- og klimamæssigt rigtigt som muligt.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-11:
Tak for det.
Jeg synes, ministeren siger to lidt modsatrettede ting om landbruget.
Jeg er meget glad for, at ministeren anerkender, at vi ikke når langt hen mod 2030 – og at vi slet ikke når nogen vegne hen mod 2040 – med vores klimamål, hvis ikke også landbruget leverer betydelige reduktioner.
Men samtidig skal vi passe meget på det landbrug, vi kender, og det landbrug, vi har, hvor vi producerer i omegnen af 29 millioner svin om året.
Forestiller ministeren sig, at vi kan nå de langsigtede målsætninger inden for landbrugssektoren, der immer væk snart skal til at levere, samtidig med at vi fastholder vores produktion uændret, i forhold til hvordan den ser ud i dag?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-02-11:
Sådan oplever jeg det ikke.
Jeg oplever tværtimod, at der står stor respekt om Danmark og om vores ambitionsniveau på klimaområdet.
Det oplever jeg både nationalt, når jeg besøger danske virksomheder, og det oplevede jeg også i Paris, da vi skulle gennemføre klimaaftalen, nemlig at der står stor, stor respekt om Danmark og det niveau, vi lægger.
Det er jeg sådan set enig i, og det er også den linje, som regeringen fører, selvfølgelig under hensyn til dansk konkurrenceevne og den fortsatte skabelse af danske arbejdspladser.
Men det, at vi skal være i front på området, er vi helt enige om.
Det giver også muligheder erhvervsmæssigt.
Eksporten af energiudstyr vil stige med op imod 50 mia. kr. frem mod 2030.
Det er i hvert fald vurderingen fra Dansk Industri.
Så man kan sige, at Danmark er et foregangsland på det her område, og det skal vi fortsætte med at være.
Christian Poll (ALT), 2016-02-11:
Ministeren nævner selv, at mange lande måske misunder det danske Folketing, at vi kan have sådan en ambitiøs debat her, og så tænker jeg: Skal vi så ikke vise dem, at de har grund til at blive ved med at misunde os, ved at blive ved med at være ambitiøse?
Det giver mening at gå foran.
Vi ser vækstrater i den grønne energiteknologi, som overstiger alt andet, oppe i retning af 15 pct., så vidt jeg har forstået, hvor den normale vækst ligger under 1 pct.
Skal vi ikke blive ved med at vise, at det er det, der er vejen frem – at vi kan skabe et velfærdssamfund som det danske, samtidig med at vi er ambitiøse på klimaområdet?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-02-11:
Svaret er: så hurtigt som det overhovedet er muligt.
Jeg er sådan set enig i, at der er udfordringer på biomasseområdet.
Jeg må bare sige: Hvad er alternativet?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-11:
Hvis man ser på de statistikker, som er med i Klimarådets første rapport, er det meget tydeligt, at det er importen af træpiller, som boomer derudaf.
Jeg synes, det er meget foruroligende, at der laves store investeringer på de store kraft-varme-værker, så fjernvarmen overgår til træpiller, og at man så samtidig ser, at en del private husholdninger vælger at udskifte et oliefyr med et træpillefyr og dermed vælger en løsning, som de så forventer at kunne bruge i mange år.
Kan ministeren løfte sløret for, hvornår vi får de her afgiftsanalyser på biomasseområdet?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-02-11:
Jeg kan sige, at det gør der –
der kommer i hvert fald forslag, men om de også bliver gennemført, er så en anden sag.
Men tilskuds- og afgiftsanalysen kommer; den er på trapperne, i hvert fald store dele af den, og jeg satser på, det bliver i løbet af relativt kort tid – det er der jo ministre før mig der har stået på den her talerstol og lovet, men jeg presser på så meget, jeg overhovedet kan, for, at vi får de analyser på bordet, også således at vi kan få en reel politisk debat om det, og således at vi kender rammevilkårene for det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-11:
Nu er den her redegørelse lidt speciel på den måde, at Klimarådets anbefalinger, som kom frem den 26. november, ikke er nået at blive indarbejdet i redegørelsen.
Det er jo rigtig ærgerligt, for der er mange gode ting i Klimarådets kommentarer, bl.a. om biomassens rolle i energisystemet, hvor der står: »Den nuværende udvikling medfører derfor, at dele af energisystemet i en periode fastlåses i en teknologi, der ikke er samfundsøkonomisk hensigtsmæssig.
Disse forhold taler for at indrette reguleringen, så den afspejler biomassens reelle klimabelastning, og så biomasse ikke favoriseres af afgiftssystemet.«
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at de anbefalinger ikke har kunnet blive trukket med ind i den redegørelse, som er blevet forelagt Folketinget, og jeg ser meget frem til, at vi får de her afgiftsanalyser, hvor vi så får mulighed for at se på, hvilke muligheder der er for at indføre afgifter på biomasse, for det, der foregår nu, er altså en skævvridning af hele systemet.
Jeg vil godt høre ministeren, om ikke der snart kommer nogle forslag til, hvordan vi kan få reguleret det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-02-11:
Det er jeg sådan set ret positivt indstillet over for.
Og vi havde også så sent som i fredags et stort dialogmøde på Dalum Landbrugsskole, hvor landbruget, Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet, de store naturorganisationer og andre var til stede, for netop at få en dialog om, hvordan vi løser den opgave så intelligent som overhovedet muligt.
Opgaven er jo ikke nødvendigvis at skære ned på landbrugsproduktionen.
Opgaven er vel mere at sikre, at vi gør det så rigtigt som muligt, bruger teknologiske løsninger osv. for at sikre, at vi opnår den CO2-reduktion, som Danmark pålægges, og som fødevareerhvervet også kommer til at tage sin del af.
Christian Poll (ALT), 2016-02-11:
Jo, men vi har jo hørt erhvervslivet være ude at sige, at her slækkes åbenbart på ambitionerne, og at man overvejer eller genovervejer sine investeringer i Danmark, hvis det er sådan, at ambitionerne falder
Gør det ikke indtryk på ministeren, at erhvervslivet er ude at sige, at der fortsat er brug for gode, stærke ambitioner om at gå foran, og at de har opfattet den linje, som regeringen har lagt, som værende at slække på ambitionerne?
Andreas Steenberg (RV), 2016-02-11:
I Radikale Venstre synes vi, at den her redegørelse bærer utrolig meget præg af, at regeringen ikke har så mange ambitioner på klimaområdet, hverken i Danmark, EU eller internationalt.
Det synes vi er meget nedslående, når man tænker på, at det kun er få måneder siden, at verdens ledere sad i Paris og prøvede at tage ansvar og lægge nogle planer for, hvordan verdenssamfundet skal håndtere klimaudfordringen.
FN's klimapanel har meldt ud, at hvis man skal undgå alt for store temperaturstigninger, skal der ske en reduktion af udledningen af drivhusgasser på mellem 40 pct. og 70 pct. de næste 35 år.
Hvis man skal nå det, tænker jeg, at vi har lidt mere travlt, end ambitionerne i den her redegørelse lægger op til.
Danmark har i mange år været foregangsland på klimaområdet, og jeg er helt overbevist om, at det er i Danmarks og i vores jobs interesse at fortsætte med det.
Tænk, hvor meget det tal kunne vokse, hvis man havde en offensiv politik på det her område.
Som radikal glæder jeg mig selvfølgelig rigtig meget over, at energisektoren som sådan går i den rigtige retning og omstiller til vedvarende energi, især vindenergi.
Det skyldes det grønne energiforlig fra 2012, hvor vi sad i regering.
Det er vi rigtig stolte over.
Der går hele tiden rygter ude i samfundet om, at Venstre vil skære i den energiaftale, begynde at rulle tilbage, begynde at tage ordninger væk.
Der skal lyde en kraftig opfordring fra Radikale Venstre om at lade være og i stedet holde fast i de brede aftaler, som vi har tradition for her i Danmark.
Landbruget kommer til at fylde rigtig meget i vores udledninger, men man vil ikke rigtig gøre noget.
Og man vil også forsøge at undgå at gøre mere, når der skal forhandles i EU.
Det synes vi er en fejl, også for landbrugets skyld, for jo længere tid, der går, før man kommer i gang med omstillingen, jo sværere bliver det.
Samlet set synes Radikale Venstre, at det, der går i den rigtige retning, er det, den tidligere regering vedtog.
Til gengæld ser der ikke rigtig ud til at skulle ske så meget nyt, især der, hvor skoen trykker, nemlig i forhold til landbruget og transporten.
Det ser også ud til, at man vil lægge sig i slæbegear i EU, når der skal diskuteres nye målsætninger.
Det var ordene fra os i den her omgang.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-11:
Tak for det.
Jeg glæder mig meget over, at ordføreren også nævner aftalen i Paris, for der er jo ingen tvivl om, at netop aftalen ved COP21 har ændret det klimapolitiske billede globalt.
Vi har aftalt, at vi skal arbejde for at holde den globale temperaturstigning omkring 1½ grad, altså »well below« 2 grader.
Det betyder jo, at alle er nødt til at øge ambitionsniveauet.
For lige nu går de globale temperaturstigninger mod 3-4 grader.
Så er ordføreren ikke enig med mig i, at vi også har en dansk opgave i at lægge pres på EU og sige, at vi også i EU må øge vores mere langsigtede målsætninger, så vi bliver endnu mere ambitiøse i EU, og at vi også i Danmark vil påtage os en endnu større forpligtelse?
Mikkel Dencker (DF), 2016-02-11:
Den øvelse, der blev foretaget i forbindelse med finansloven, var jo, at regeringen efter sin tiltræden har gennemgået energiområdet for forskellige støtteordninger.
Det er så blevet gået efter i sømmene.
Vi er i Dansk Folkeparti faktisk meget godt tilfredse med, at man er gået det efter.
Men det er jo ikke de her små tilskuds- og støtteordninger, der på lang sigt skal fremme, at man bruger energien bedre.
Det er det lange træk, og det er det, som vi laver lovgivning om her i Folketinget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-11:
Det forbedrer så deres konkurrenceevne, hvis de er gode til at holde deres energiforbrug nede.
Jeg hørte, at ordføreren er bekymret over eksporten af el til en lav pris.
Jeg er sådan set helt enig med ordføreren i, at vi skal have fundet nogle løsninger.
Jeg vil godt høre, om ordføreren så ikke synes, det er betænkeligt, at i den finanslov, som Dansk Folkeparti var med i, skar man de store varmepumper væk, og man reducerede udgifterne til forskning og udvikling til det halve af, hvad de har været tidligere.
Er det ikke noget, der trækker i den forkerte retning, når man skal finde løsninger, der gør, at vi i højere grad får brugt vores strøm i Danmark?
Mikkel Dencker (DF), 2016-02-11:
Det er rigtigt, at der er visse brancher, som er fritaget for at betale den fulde elafgift.
Det har Dansk Folkeparti selv været med til at vedtage og forhandle igennem i visse aftaler, men det er jo ikke det generelle billede.
Den enkelte husholdning ville sikkert også opleve et højere velstandsniveau, hvis elprisen var noget lavere, for så kunne man bruge pengene på noget, der var sjovere end at betale en høj elregning.
Det samme gør sig jo gældende for de dele af erhvervslivet, som ikke er fritaget for de her afgifter.
De oplever, at det er dyrere for dem at købe el, og at det forringer deres konkurrenceevne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-11:
Jeg kunne høre, at ordføreren var bekymret over tab af konkurrenceevne.
Jeg går ud fra, at det er energipriser, som ordføreren tænkte på.
Jeg vil godt spørge, om ordføreren er bekendt med, at det, som statistikken viser, er, at vi sådan set i Danmark har lavere energiomkostninger for industrien end i andre EU-lande.
Det fremgår klart af nogle svar, som ministeren har givet mig i oktober måned sidste år.
Det har endda været så markant, at ministeren har måttet ændre sin retorik om energipriserne i Danmark.
Jeg vil godt høre, om ordføreren er bekendt med, at vi faktisk ligger i den lave ende og dermed har en bedre konkurrenceevne end andre EU-lande, når man ser på elpriser inklusive PSO-afgifter og ser på det hele, som industrien betaler for sin energiforsyning i Danmark.
Mikkel Dencker (DF), 2016-02-11:
Det er givet, at der med den klimaaftale, der er besluttet i Paris for at et par måneder siden, er skabt en større global efterspørgsel på grøn teknologi.
Så der er der en stor eksportmulighed for danske virksomheder.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-11:
Er ordføreren så ikke enig med mig i, at der også kan være et meget stort potentiale for arbejdspladser i de sektorer, som hele verden lige nu står over for at skulle omstille, og det handler om transport, og det handler om landbrug?
For der er jo ikke nogen, der kan køre på frihjul her på den lange bane, for alle har tilsluttet sig et globalt mål, så alle skal i gang.
Så hvis vi også inden for de sektorer formår at være et globalt foregangsland og formår at udvikle de løsninger, som vi ved hele verden vil efterspørge, er der så ikke også rigtig mange arbejdspladser at hente her?
Mikkel Dencker (DF), 2016-02-11:
Jeg vil jo ikke benægte fakta.
Og det er et faktum, at vi har en stor grøn industri, at den har skabt rigtig mange arbejdspladser, og at den har skabt meget eksport, og det er jo godt, at det er forløbet på den måde.
Men som jeg også har sagt, skal vi passe på, at det sker omkostningseffektivt, når vi fører energi- og klimapolitik, og det er da ikke sikkert, at den politik, vi har ført, har været den optimale.
Det er rigtigt, at den har kastet en masse arbejdspladser og en masse eksport af sig, og det er jo isoleret set positivt; det anerkender jeg fuldt ud.
Men som jeg også sagde i mit ordførerindlæg – eller også var det til hr. Jens Joel – er det jo ikke den store kunst at skabe arbejdspladser, hvis blot man vedtager en lov om, at folk skal købe produkterne fra en bestemt industri, eller hvis man beslutter, at man vil støtte en bestemt industri med en masse penge.
For så kommer der arbejdspladser der, og det er jo så det, der er sket her.
Men vi glæder os da over, at folk har været i arbejde i alle de år, og at de fortsat vil være det, og vi glæder os over den eksport, der har været.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-11:
Mange tak for det.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren anerkender, at det, at vi har været et globalt grønt foregangsland, har skabt tusindvis af grønne arbejdspladser i Danmark, og at det, at vi i en tidlig fase, for rigtig mange år siden, har turdet satse målrettet på vindenergi, har gjort, at vi så mange år efter – vi taler årtier – stadig væk har en global førerposition inden for f.eks. havvindmøller.
Er det et billede, som ordføreren kan nikke til, altså at det faktisk er det, der er sket?
Mikkel Dencker (DF), 2016-02-11:
Dansk Folkeparti vil have den bedste løsning, og hvis Måbjerg er den bedste løsning, er det den, vi gerne vil have.
Som jeg også sagde i mit ordførerindlæg, er vi bevidste om, at vi har nogle forpligtelser, vi skal leve op til, og en af dem er kravet om 10 pct. vedvarende energi i transportsektoren i 2020.
Det skal vi finde en løsning på, og der spiller Måbjerg ind som en løsning – det anerkender vi – og det kan også kaste nogle arbejdspladser af sig.
Men vi tager den bedste løsning, og hvis der findes noget bedre, ser vi på det.
Jens Joel (S), 2016-02-11:
Jo, jo, men det er jo ikke nyt, og så er det heller ikke bagerbrød, vi snakker om.
Vi snakker om den her redegørelse, som vi alle sammen lige har læst, og som siger, at vi skal gøre noget i transportsektoren, og her kan vi konkret gøre noget, som ovenikøbet vil give en masse arbejdspladser i Vestjylland til nogle ufaglærte og nogle faglærte, til nogle dygtige folk derovre, der har fået en god idé.
Eller vil Dansk Folkeparti hellere have en billig løsning fra i går end at skabe morgendagens arbejdspladser?
Mikkel Dencker (DF), 2016-02-11:
Men det svarer jo lidt til at sige, at vi kan skaffe en masse arbejdspladser i bagerbranchen, hvis vi siger, at alle folk skal købe deres brød hos bageren i stedet for i supermarkedet.
Der er et EU-krav om en vis mængde vedvarende energi i transportsektoren om nogle år, og der ser vi da Måbjergværket og iblandingskravet som et godt bud på, hvordan man kunne opfylde det her VE-krav, som man vil møde om 4 år.
Men som jeg sagde, er Dansk Folkepartis fokus også, at vi gør det så omkostningseffektivt som muligt, og hvis der derfor er andre løsninger, som er bedre end Måbjergværket, og som giver en bedre samfundsøkonomi, eller som måske giver flere arbejdspladser, så vil vi også gerne se på det.
Vi har ikke lagt os fast på, om det er Måbjerg, vi synes det skal være, men en eller anden måde skal man jo løse det på i forhold til det her VE-krav , og der er Måbjerg et rigtig godt bud.