Ulla Tørnæs (V), 2016-05-18:
Jamen nu tror jeg, at det bliver sådan en lidt pseudodiskussion, for det, jeg har sagt, er, at det ikke er regeringens politik at indføre deltagerbetaling på de ordinære videregående uddannelser, punktum.
Så bliver jeg foreholdt nogle udtalelser fra en professor, som var inviteret til et uddannelsesmøde.
Jeg synes, det er godt at søge inspiration udefra, og noget af det, jeg syntes var særlig interessant ved den inspiration udefra, var, hvordan man i England var lykkedes med at motivere unge til at gennemføre en uddannelse, til at være studieaktive og faktisk også gennemføre en uddannelse på meget højt niveau.
Det er ikke, som fru Mette Reissmann hævder, gået ud over den sociale mobilitet endsige antallet af unge i England, der gennemfører en videregående uddannelse, i hvert fald ikke hvis man lytter til, hvad professoren sagde på uddannelsesmødet.
Så på baggrund af de antydninger, som fru Mette Reissmann har, og de bekymringer, som fru Mette Reissmann giver udtryk for her, i henhold til hvad der er foregået i England, vil jeg blot anbefale fru Mette Reissmann at læse lidt nærmere i teksterne om, hvad situationen i England rent faktisk er, og hvad det har betydet for det engelske uddannelsessystem, at Tony Blair, som i øvrigt er partifælle med fru Mette Reissmann, i sin tid indførte deltagerbetaling på de videregående uddannelser i Storbritannien.
I henhold til professor David Palfreyman har det ikke på nogen måde skadet den sociale mobilitet.
Tak for spørgsmålet, og tak for lejligheden til endnu en gang at slå fast, at brugerbetaling for videregående uddannelse ikke er regeringens politik.
Det udtalte jeg til Politiken den 5. maj 2016, og det står jeg ved.
Regeringen kommer ikke til at erstatte statens tilskud til videregående uddannelser med generel deltagerbetaling.
I dag er det sådan, at de ordinære videregående heltidsuddannelser finansieres af statstilskud, og der er ikke lovhjemmel til at opkræve brugerbetaling.
Sådan skal det være.
Det er det såkaldte gratisprincip, og det står vi fast på.
Til gengæld kan uddannelsesinstitutionerne udbyde dele af deres ordinære heltidsuddannelser på deltid eller som enkeltfag.
Sådanne aktiviteter finansieres ved delvis statstilskud og delvis deltagerbetaling.
Det gælder også suppleringsaktiviteter.
For mig er det helt afgørende, at danske unge har lige adgang til en ordinær videregående uddannelse.
Uddannelse er nøglen til frihed for den enkelte, og det er en gevinst for samfundet.
Den danske velfærdsmodel med statstilskud til ordinære videregående uddannelser bygger på et sundt princip.
Det er samtidig vigtigt, at de offentlige investeringer i de videregående uddannelser anvendes effektivt, så de bidrager til høj faglig kvalitet i uddannelserne og til, at de unge får relevante job.
De videregående uddannelser skal bidrage
bedst muligt til vækst, produktivitet og velstand i Danmark.
Regeringen vil arbejde målrettet for at styrke gevinsterne af de videregående uddannelser.
Derfor hilser jeg en åben og fordomsfri debat velkommen.
Så kan jeg blot henholde mig til, hvad jeg allerede har sagt til Politiken, og hvad jeg faktisk har sagt flere gange her som svar på fru Mette Reissmanns spørgsmål: Regeringen ønsker ikke at indføre deltagerbetaling, brugerbetaling, på de ordinære videregående uddannelser.