runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2016-03-15:
Så har vi efterfølgende en opgave, ingen tvivl om det, i at få bragt flere mennesker fra offentlig forsørgelse til at være i arbejde.
Det håber jeg da også på at Socialdemokraterne vil være med til.
Der vil vi i hvert fald gerne gøre en forskel.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-15:
Det skal kunne betale sig at arbejde, selv for dem der har et lavtlønsjob.
Men man vil altid kunne finde en lille gruppe, for hvem det ikke kan betale sig at arbejde – sådan vil det altid være.
Du vil altid kunne sammenligne med en gruppe på deltid; du vil altid kunne sammenligne med en, der kun arbejder 20 timer om ugen.
Men det, I gør, er jo, at I straffer alle på kontanthjælp.
Det, I gør, er jo, at I straffer alle de lønmodtagere, der risikerer at ende på kontanthjælp.
Fordi I skal løse det her lillebitte problem, gør I 30.000 danskere fattigere; så rammer I over 36.000 børn, som rammes af den her kontanthjælpsreform.
Er det en rimelig pris at betale, fordi I måske med jeres fantasifulde regnestykker kan finde en lillebitte gruppe, som har tre børn og en særlig husleje, og sammenligner den med en gruppe på arbejdsmarkedet, som får 17.700 kr.?
Og som de mennesker, vi har i salen, som har beskæftiget sig med arbejdsmarkedet i fagforeninger og andre steder,
siger: Den gruppe findes stort set ikke, fordi de 17.700 er en mindsteløn.
Det er jo fiktive grupper, I sammenligner.
For det store flertal af danskere er der et kæmpe fald, når de går fra arbejde til ledighed.
Hans Andersen (V), 2016-03-15:
Jeg synes stadig væk, vi har en massiv udfordring, når vi i dag kan konstatere, at hvis man er enlig forsørger med tre børn og tager et lavtlønsjob, så har man ca. 30 kr. ud af det om dagen.
Det er det beløb, vi gerne vil øge.
Vores forslag sørger for, at man har ca. 200 kr. ud af det hver dag.
Det er vi sådan set bare uenige med Enhedslisten om.
Vi synes, at den økonomiske gevinst skal være der, og den skal være mærkbar.
Så er vi jo optaget af og ser også gerne – det er jo rigtigt – at nogle mennesker, når de først kommer ud på arbejdsmarkedet og er en del af det arbejdende fællesskab, så bevæger sig op i lønkategorier og op ad lønstigen, og det er jo dejligt.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-15:
Det lyder, som om man i Danmark kan vælge ikke at have et arbejde – det kan man jo ikke.
For overhovedet at få kontanthjælp skal du stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Og i øvrigt er der så mange andre fordele ved at få et arbejde: Du kan f.eks. eje en bil, du kan eje et kolonihavehus, du kan eje en bolig.
Du undgår alle de begrænsninger, der lægges på kontanthjælpsmodtagere.
Jeg tror faktisk, at mange inde i det her Folketing ville have godt af at prøve at være bare et par måneder på kontanthjælp og opleve den tilværelse, det er, den mistillid, man møder i systemet, de betingelser, der bliver stillet, de krav, man møder.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-15:
Nu er det jo sådan, og sådan er det tit med fru Pernille Rosenkrantz-Theil, at hun forsøger at fordreje de ord, som det er, man siger her fra Folketingets talerstol, og det sker også med det her.
Det har man også hørt ordføreren for Socialdemokratiet sige heroppe fra talerstolen i dag.
Så er jeg godt klar over, at der er en gruppe af personer med handicap, f.eks. personer, som er døve, som står uden for arbejdsmarkedet og også kan falde i kontanthjælpssystemet.
Men jeg troede rent faktisk, at vi havde en fælles forståelse af, at hvis det er, at man har en eller anden form for ressource, så skal man se på folks personlige ressourcer frem for bare at sige: Okay, du har et handicap, du kan ikke høre, men derfor skal du så på førtidspension.
Er det det, man vil fra Socialdemokraternes side?
For det er lidt det, jeg hører, altså at man så bare vil undtage alle, som måske har et handicap eller blot er døv, og så sige, at så skal de over i førtidspensionssystemet.
Jeg synes i hvert fald ikke rigtig, det giver mening.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-03-15:
Nej, man skal sådan set bare i vores bog have anstændige levevilkår, og så skal man i øvrigt hjælpes så tæt på arbejdsmarkedet som muligt.
Jeg kunne forstå, at det var Socialdemokraterne, der skulle have jahatten på, men så vil jeg gerne spørge, hvad de døve så skal.
Hvad skal de døve så?
De er i kontanthjælpssystemet, fordi de står til rådighed for arbejdsmarkedet.
De vil gerne have et arbejde.
Der er ikke noget arbejde at få.
Hvad er det så, de skal stille op?
Vi vader rundt i alt muligt: incitament det ene, og incitament det andet.
De vil gerne have et arbejde, men de kan ikke få det.
Dansk Folkepartis svar til de mennesker er at tage penge fra dem hver måned for at give dem et yderligere incitament til at tage det arbejde, de i forvejen gerne vil have.
Goddag mand økseskaft!
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-15:
Goddag mand økseskaft?
Jeg hedder fru Marlene Harpsøe.
Det er i hvert fald den måde, ordføreren skal tiltale undertegnede på.
Jeg er godt klar over, at for døve mennesker kan der være en speciel udfordring i forhold til at finde et arbejde, fordi der er nogle fordomme, men siden hvornår har vi kunnet lovgive os ud af fordomme?
Jeg er godt klar over, at de er der, men så lad os bearbejde dem.
Lad os bearbejde dem over for de virksomheder, som rigtig gerne skulle antage de mennesker, som har de kvalifikationer, som virksomhederne har behov for, uanset om de personer så har et handicap eller ej.
Pernille Schnoor (S), 2016-03-15:
Nu har vi flere gange hørt fru Marlene Harpsøe sige, at dem, der kan arbejde, skal arbejde.
I Socialdemokratiet vil vi også gerne have flere i arbejde.
Vi mener bare ikke, at vejen frem er at jage folk fra hus og hjem.
Jeg kunne godt tænke mig at få et konkret svar fra fru Marlene Harpsøe: Er det korrekt, som Beskæftigelsesministeriet har oplyst, at 77 pct. af de mennesker, der bliver ramt af kontanthjælpsloftet, ikke er jobparate, fordi de eksempelvis er syge?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-15:
Det er korrekt, at man inden for kontanthjælpsbegrebet opdeler de personer, som måtte være på kontanthjælp, i en kategori, der er jobparate, og i en kategori, der er aktivitetsparate.
Nu kan jeg ikke præcis huske procentandelen i hovedet, men jeg går ud fra, at lige præcis det tal, som fru Pernille Schnoor siger nu, er det korrekte.
Den tillid har jeg til fru Pernille Schnoor.
Pernille Schnoor (S), 2016-03-15:
Er det korrekt, at der faktisk er 77 pct. af de mennesker, der rammes, som ikke kan tage et arbejde?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-15:
Så er det rigtigt, at man måske godt kan have en sygdom, en psykisk sygdom eller lignende, men på det lange stræk skal det ikke have den betydning, at man ikke på sigt kan komme i ordinær beskæftigelse, for det har kommunen jo sådan set vurderet at man godt kan på sigt.
Så vil jeg gerne sige, at hvis det er, at man står i den situation, at man har en psykisk sygdom eller en fysisk sygdom og ikke kan arbejde overhovedet, skal man ikke være på kontanthjælp.
Christian Juhl (EL), 2016-03-15:
Jeg vil gerne minde ordføreren om, at hun forleden skældte ud på nogle kollegaer for at hensigtstolke.
Jeg tror, at hun skal se tv-optagelsen her bagefter, når vi er færdige med mødet, og så være lidt selvkritisk.
Det er en rigtig god ting.
Jeg har læst forslaget, vil jeg sige, inden jeg siger noget.
Jeg har læst forslaget to gange og tre gange.
Og det kan betale sig at arbejde i Danmark.
DF bruger en masse myter om, hvor stor kontanthjælpen er, for at legalisere sit forslag.
Det har vi fået afsløret.
Det har vi ikke fået afsløret endnu, men jeg kan fortælle ordføreren, at overenskomster i Danmark giver mere end mindstelønnen, og jeg forstår ikke, hvorfor at alle på kontanthjælp uden pension, uden alle de andre ting, der er i overenskomster, absolut skal sammenlignes med folk på mindsteløn.
Mange, ja, stort set alle, har et ønske om at forsørge sig selv og sine og går ofte på arbejde, uden at der er en merfortjeneste ved det.
Jeg har 40 års erfaring, jeg ved ikke, om det gør noget at bruge den.
Jeg har set mennesker gå på arbejde uden at få noget af det.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-15:
Jeg er enig i, at det heldigvis for langt, langt de fleste er sådan, at de rigtig gerne vil forsørge sig selv og deres familie, og at de rigtig gerne vil have et arbejde, hvor de netop kan gøre det.
Men jeg ville også bare ønske, at man havde lidt realitetssans i forhold til de statistikker, som vi jo kan se er blevet trukket ud.
Når man f.eks. ser på gruppen af ægtefæller, hvor begge parter er på kontanthjælp, så er der rent faktisk 84 pct., som har en ikkevestlig oprindelse.
Jeg vil bare ønske, at man havde lidt mere realitetssans i forhold til det her område, også når vi lige har set et par dokumentarudsendelser i TV 2 i den bedste sendetid om netop den her problemstilling, hvor der sidder imamer og vejleder kvinder til ikke at tage et arbejde, at det er langt bedre at gå hjemme på offentlig forsørgelse, for så skal de ikke bekymre sig om, at de kan komme til at arbejde med mænd og heller ikke kommer i berøring med svinekød.
Christian Juhl (EL), 2016-03-15:
Jeg vil bare sige, at alle dem, jeg har mødt med anden etnisk baggrund end dansk, også gerne vil forsørge sig selv, det kan jeg hilse og sige, også med 40 års erfaring, og også efter den gamle indvandringsbølge, vi havde.
Arbejdsløse er pr. definition til rådighed for arbejdsmarkedet, men arbejdsmarkedet og ikke til rådighed for de arbejdsløse.
Regeringen prøver på at hetze mod de arbejdsløse i afmagt over, at den ikke kan sørge for, at der er arbejde til alle.
Hvis der var arbejde til alle, ville man kunne se, at folk gik på arbejde.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-15:
Det vil der aldrig nogen sinde kunne være hundrede procent, men det er da klart, at der er rigtig mange jobåbninger i Danmark.
Vi har bl.a. en vækst, som har et plus på 5.000 om måneden, det er positivt.
Og så i forhold til det her med, at der også er personer af anden etnisk herkomst end dansk, som vil arbejde: Det er helt rigtigt, og det er rigtig, rigtig godt.
Jeg kender personligt adskillige, som hver dag arbejder og tjener deres løn, så de kan forsørge sig selv og deres familie.
Det er rigtig, rigtig positivt.
Jens Joel (S), 2016-03-15:
Tak for det.
Hvor mange af dem tror Dansk Folkeparti man hjælper ved det her forslag?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-15:
Jamen jeg er udmærket godt klar over, at der er en særlig problemstilling i forhold til døve, som er arbejdsløse, og som gerne skulle ind på arbejdsmarkedet.
Og det er, som spørgeren sikkert også godt er klar over, fordi der er nogle arbejdsgivere, som har nogle fordomme i forhold til det at ansætte en person, som er døv.
Det er klart, at det er nogle fordomme, som vi skal gøre op med, men kan vi lovgive os ud af dem?
Nej, det kan vi ikke.
Jens Joel (S), 2016-03-15:
Okay, vi kan ikke lovgive os ud af det, det er jeg sådan set enig med spørgeren i.
Ergo hjælper den her lovgivning ikke en eneste af dem.
Til gengæld sætter den dem alle sammen ned i kontanthjælp.
Synes Dansk Folkeparti, det er okay?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-15:
Jamen jeg mener ikke, at man overhovedet skal ekskludere nogen fra arbejdsmarkedet, som kan arbejde, som har en arbejdsevne.
Det er sådan set også derfor, vi siger, at man jo godt kan være handicappet og have en arbejdsevne, selv om jeg godt er klar over, at der måske sidder nogle derude, som får et andet billede.
Nogle kan måske få det billede, at en handicappet udelukkende kan være en person, som sidder i en rullestol og er bevægelseshæmmet fra skulderen og ned.
Det er jo selvfølgelig ikke nogle mennesker, som vi på nogen måde tvinger i arbejde, eller som vil blive berørt af det her kontanthjælpsloft.
Men der er meget stor forskel på det at være handicappet.
Og jeg synes faktisk ikke, at man bør se på døve mennesker som nogle personer, som vi på nogen måde skal skabe en isolation over for, ved at vi siger, at de har det her handicap og derfor sådan set ikke skal betragtes som ligestillede i forhold til alle mulige andre på arbejdsmarkedet.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Velkommen på talerstolen.
Det har jeg jo glædet mig til hele dagen.
Jeg forventede, at det blev i formiddags eller i eftermiddags, men nu er det da dejligt at se ordføreren på talerstolen.
Det er vi mange der har ventet spændte på, og det er rart at se, at Marlene Harpsøe også har lyst til det.
Jeg er nødt til at sige, at der er en del høringssvar – stort set alle – der siger, at der kommer flere hjemløse og flere fattige med det her lovforslag.
Det mener ordføreren ikke.
Hvor har ordføreren den viden fra?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-15:
Selvfølgelig skal man have svar i Folketinget, når man stiller spørgsmål.
Men nu står der en socialdemokrat på talerstolen, en socialdemokrat, som har valgt at gå herop under andenbehandlingen af det her lovforslag, og så spørger jeg om noget, og det må man da kunne svare på.
Er 17.400 kr. et acceptabelt niveau?
Det er et super enkelt spørgsmål.
Jeg svarede på ordførerens spørgsmål, og nu kan ordføreren så passende svare på det her spørgsmål.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-15:
Jeg gentager lige, at jeg ikke er gået på talerstolen som ordfører for Socialdemokraterne, men jeg er helt sikker på, at den socialdemokratiske ordfører meget gerne vil gå på i anden runde, sådan at hr. Joachim B. Olsen får mulighed for at stille spørgsmålet til den relevante ordfører.
Så kan man jo eventuelt overveje at tage tyggegummiet ud i samme anledning, så man rent faktisk lytter og hører efter, hvad der bliver sagt.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-03-15:
Jeg er jo netop vendt tilbage til det ærede Folketing og havde egentlig forventet, at der ville være sket nogle forandringer.
Men jeg kan konstatere, at hr. Benny Engelbrecht stadig væk indtager talerstolen som privatist i tide og utide, var jeg lige ved at sige.
For at svare på ordførerens nok sandsynlige modspørgsmål på det, som jeg vil spørge ordføreren om, vil jeg sige, at selvfølgelig skal der svares på spørgsmål, man stiller landets ministre.
Egentlig er det et sjovt kuriosum, at det første, der skete, da jeg var i Folketinget sidste gang, var, at der gik mere end 120 dage, før Beskæftigelsesministeriet – i øvrigt med den nuværende formand for Socialdemokratiet, fru Mette Frederiksen, som minister – kunne svare på spørgsmål, vi og andre ordførere stillede.
Så det kan være, at der er en form for systemfejl.
Men tilbage til sagen: Kan det være rigtigt, og er det rimeligt, at en enlig mor med to børn får udbetalt 17.400 kr. ved lovændringen?
Er det et rimeligt beløb, vil jeg spørge ordføreren.
Det er et simpelt spørgsmål, ja eller nej?
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-15:
Det vil jeg overlade til vores ordfører at svare på, men jeg vil godt anfægte en enkelt problemstilling i forhold til det, som hr. Jakob Engel-Schmidt fremfører, nemlig spørgsmålet om, hvorvidt det faktisk er rimeligt, at vi i Folketinget får svar på spørgsmål.
Det er jeg faktisk utrolig glad for at hr. Jakob Engel-Schmidt indikerer, og derfor forventer jeg naturligvis også, at vi ikke kan vedtage L 113, før der er kommet svar på de seks spørgsmål, som jeg ridsede op, nemlig svarene på spørgsmål 3075, 3076, 3077, 3078 og 3079, i Finansudvalget.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-03-15:
Men når det nu er et såkaldt fait accompli, at Folketinget skal have svar på Folketingets spørgsmål, kunne ordføreren så ikke benytte den talerstol, ordføreren indtager i øjeblikket, til at oplyse Folketingets partier om ordførerens partis holdning?
I går aftes var der flere artikler på nyhedsmedier, der under overskriften »Regeringen må betale for familiers flytning« fortalte, at Socialdemokratiet mener, at den her lovgivning er så kritisk, at flere familier må flytte, og at det må regeringen finde penge til.
Mener ordføreren, at man med en udbetaling på 17.400 kr. om måneden er nødt til at flytte fra hus og hjem på baggrund af regeringens politik?
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-15:
Jeg kan i hvert fald læse mig frem til, at en række høringssvar indikerer, at der vil være en række problemer i forhold til udsættelser og fraflytninger.
Jeg er helt sikker på, at vores ordfører, hr. Leif Lahn Jensen, gerne vil redegøre nærmere for, hvor mange det er, men jeg må også påpege – når vi så gensidigt har en forventning om, at regeringen naturligvis svarer på de spørgsmål der er – at vi så også kan forvente Venstres gruppes støtte til, at vi ikke kan endelig behandle dette lovforslag, før vi har alle spørgsmål afklaret.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at hr. Joachim B. Olsen ikke har benyttet sig af muligheden for at stille sine spørgsmål, da hr. Leif Lahn Jensen, som er Socialdemokratiets ordfører, var på talerstolen, eller for den sags skyld ikke selv beder om at få ordet som ordfører.
Jeg vil gerne gentage det, jeg har sagt: Grunden til, at jeg er gået på talerstolen, er, at Folketingets Finansudvalg på en række spørgsmål, der er relevante for dette lovforslag, ikke har fået svar efter 4 måneders ventetid.
Derfor er jeg gået på talerstolen for at bede ministrene om at komme herop og redegøre for, om vi får de svar inden tredjebehandlingen.
Og jeg kan så stille det modspørgsmål til hr. Joachim B. Olsen: Mener hr. Joachim B. Olsen, at det er rimeligt, at Folketinget ikke får svar på disse spørgsmål?
Jeg går ud fra, at hr. Joachim B. Olsen har læst spørgsmålene og finder dem relevante.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-03-15:
Jeg synes, at der er noget lidt paradoksalt ved at gå på talerstolen og beklage sig over, at man ikke får svar på spørgsmål, og så ikke selv vil besvare spørgsmål.
Det er for mig også en ny praksis, at man stiller sig op på talerstolen og siger: Jeg vil kun svare på lige præcis det, som jeg har ønsket at sige noget om fra talerstolen.
Normalt skal man, når man går på talerstolen, svare på de spørgsmål, man får.
Når man går på talerstolen for at debattere et bestemt lovforslag, er det vel meget rimeligt, at man bliver stillet spørgsmål om lige præcis det lovforslag.
Hr. Benny Engelbrecht kan måske ikke udtale sig på Socialdemokraternes vegne, men han kan da i det mindste udtale sig som privatist.
Så er det her beløb på 17.400 kr. et rimeligt niveau, eller er det ikke et rimeligt niveau?
Det er et ret væsentligt politisk spørgsmål, og hr. Benny Engelbrecht må vel have en holdning til, hvor højt ydelsesniveauet skal være i Danmark.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-15:
Det er fuldstændig rigtigt, at det er et relevant spørgsmål, fuldstændig ligesom de øvrige spørgsmål, som jeg er gået på talerstolen for at sikre mig at Folketinget får svar på, er relevante.
Det vil sige, at hr. Rasmus Jarlov, som jo havde muligheden for at stille det her spørgsmål i første runde og ikke stillede det, rent faktisk får muligheden for at stille spørgsmålet en gang mere.
Så vil jeg minde om, at hr. Rasmus Jarlov også har muligheden for selv at gå herop og give til kende, hvad det egentlig er, Konservative mener om det her forslag, herunder også at redegøre for, om Konservative vil støtte en udsættelse af forslaget, indtil vi har fået svar på disse spørgsmål.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-03-15:
Så vil jeg bare sige, at så glæder vi os til at få svar fra en anden ordfører fra Socialdemokraterne, hvis ikke hr. Benny Engelbrecht er i stand til at besvare det her spørgsmål.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-15:
Tak, hr. formand.
Jeg vil blot tilkendegive, at hr. Rasmus Jarlov nok skal få alle de svar, han ønsker, men jeg synes også, det er rimeligt, at vi overlader det til den respektive ordfører at svare på tingene, ligesom jeg selvfølgelig også forventer, at ministrene kommer herop og redegør for, om vi kan forvente at få svar på de spørgsmål, som Finansudvalget har stillet.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-15:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg bare sige, at jeg fuldstændig deler privatistens kritik af, at de relevante ministerier ikke har svaret i forbindelse med det her lovforslag.
Men det, jeg gerne vil spørge om, er, om privatisten kan forklare mig og resten af Folketinget, hvorfor ordførerne fra henholdsvis Venstre og Dansk Folkeparti ikke har været oppe at forsvare det her lovforslag og de vidtgående ændringer, hvormed man har tænkt sig at gribe ind i livet for de svageste i vores samfund.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-15:
Det må jo nødvendigvis blive spekulation, når jeg skal svare på det spørgsmål.
Men mit bedste bud er naturligvis, at heller ikke ordførerne for de bemeldte partier har fået svar på de spørgsmål, som vi har stillet fra Finansudvalgets side, og så er det jo selvfølgelig svært, når en sag ikke er fuldt oplyst, rent faktisk at redegøre for det.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-15:
Ja, og for bare lige at uddybe: Undrer det i særdeleshed ikke privatisten, at Dansk Folkeparti ikke går op og benytter lejligheden til at tage ordet, når nu man i så skarpe vendinger inden valgkampen sagde, at man absolut ikke ville gå med til at skære i kontanthjælpmodtageres ydelser, og nu så alligevel går med til det, og når vi også ved fra forhandlingerne, at de rent faktisk gik med til at skære endnu mere ned, end der var lagt op til på forhånd?
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-15:
Det undrer mig temmelig meget.
Karsten Hønge (SF), 2016-03-15:
Det her lovforslag får efter ministeriets egne beregninger stort set ingen effekt på, hvor mange der får job, men til gengæld får det stor effekt ude i virkeligheden i mange menneskers liv.
Nogle gange hjælper det jo faktisk at skubbe til folk, hvis man ønsker, at de skal flytte sig, men det kræver, at de er i stand til at indrette sig efter en ny virkelighed.
For dem er der kun en fremtid med fattigdom, apati, mismod og isolation.
Se, det passer jo fint ind i den fornærede borgerlige sjæl, at man ikke kan bære, at mennesker går derhjemme med penge fra det offentlige.
Men når man tænker på, at Dansk Folkeparti i forskellige sammenhænge prøver at vise sig som et parti, der skulle være borgerligt på en lidt anden måde, ja, så må vi sige, at hvis partiet fastholder støtten til det her lovforslag, har man vist, at man er borgerlig på en helt gammeldags, reaktionær måde, hvor det går ud på at gokke de mennesker oven i hovedet, som er på bunden af samfundet og på kanten af arbejdsmarkedet.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-15:
SF var jo selv med til at lave en kontanthjælpsreform, da de sad i regering.
I dag får en enlig på kontanthjælp med to børn efter skat, altså udbetalt, 17.400 kr.
Er det et okay niveau, eller skal det være endnu højere ifølge SF?
Karsten Hønge (SF), 2016-03-15:
Det her lovforslag går i korthed ud på, at man har tænkt sig at forringe forholdene for ca. 30.000 mennesker; 14.000 mennesker står i risiko for at blive sat ud af deres boliger; en enlig mor med to børn får forringet sin månedlige udbetaling med 2.500 kr. – stort set uden at det har nogen effekt på, hvor mange der kommer ud på arbejdsmarkedet.
Medicinen for at få folk i arbejde, medicinen for at hjælpe de virksomheder, der har brug for arbejdskraft, er uddannelse.
Det er medicinen – vel at mærke hvis spørgsmålet skulle være: Hvordan får vi flere folk ud på arbejdsmarkedet, og hvordan får virksomhederne den fornødne kvalificerede arbejdskraft?
Men også den medicin ønsker regeringen så i andre sammenhænge at gøre det sværere at komme i nærheden af, nemlig ved at man forringer uddannelserne.
Svaret er, at det at gøre folk fattigere ikke bringer dem tættere på arbejdsmarkedet, det gør uddannelse.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-15:
Så kan det være, at jeg nu kan få et svar på det spørgsmål, jeg stillede, som var et meget, meget konkret spørgsmål.
I dag får man udbetalt 17.400 kr., når man er på kontanthjælp.
Det har SF været med til at vedtage.
Det er ligesom niveauet i dag – 17.400 kr. Skal det beløb sættes op, eller er 17.400 kr. et passende beløb at få udbetalt, når man er på kontanthjælp?
Karsten Hønge (SF), 2016-03-15:
Det her lovforslag går ud på at forringe forholdene for dem, der er på kontanthjælp, og det er vi af gode grunde imod.
Vi var en del af et forlig om kontanthjælpen, der indeholdt en række uddannelsespolitiske tiltag, som vi var tilhængere af.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-03-15:
Jeg synes næsten, at ordføreren skulle have en chance mere for at besvare spørgsmålet fra hr. Joachim B. Olsen.
Hvis man tager udgangspunkt i det beløb, som hr. Joachim B. Olsen nævnte, nemlig 17.400 kr., skal det så, hvis det står til SF, sættes op, skal det sættes ned, eller skal det bare være det samme?