runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2016-03-16:
Jeg er fuldstændig uenig i den der grundantagelse.
Man kan tale om de her formørkede imamer og alt muligt om, at de lever i middelalderen osv., men det passer jo ikke, for de forstår jo fuldstændig vores demokratiske system, og de forstår også, hvordan man skal malke det via forskellige foreninger.
De forstår vores grundholdninger, de forstår politikerne, og de forstår også, at politikerne ikke vil handle.
Der er 31 moskeer og imamer, der er ude og bakke Grimhøjmoskeen op.
Det er jo det, der er problemet.
Inger Støjberg (V), 2016-03-16:
Som jeg allerede klart har givet udtryk for, så jeg allerhelst, at vi jævnede Grimhøjmoskeen med jorden, og at problemet så var løst.
Men selv om spørgeren ikke citerede mig fuldstændigt, har jeg også sagt – og det synes jeg hører med til billedet –
at sådan er det jo desværre ikke, for holdningerne ville stadig væk trives, selv om moskeen forsvandt.
Det er så den anden del af den sætning, som jeg sagde den dag.
Men jeg står ved det hele.
Dels sætter grundloven nogle rammer, som gør, at man ikke uden videre kan lukke en moské.
Dels er det ikke moskeen i sin fysiske form, der er problemet, som jeg også diskuterede lige før med hr. Christian Langballe – hvilket han i øvrigt var enig i, som jeg forstod det – men at personerne bag det menneskesyn og de værdier, som de har, stadig væk ville kunne udbrede deres fuldstændig vanvittige holdninger.
Men som statsministeren også understregede i spørgetimen i går, er det fuldstændig klart, at vi bliver nødt til at sætte ind, og vi bliver nødt til at sætte ind over en bred kam.
både om at se på tilsynet med og kravene til de religiøse miljøer, som vi har i Danmark, og deres foreninger.
Indsatsen mod social kontrol, herunder hjælpen til de kvinder og børn, der kommer i klemme, og indsatsen med at afradikalisere er vi allerede godt i gang med.
Jeg tror sådan set, der kan gøres meget mere, og det skal vi.
Det er noget af det, vi har stået sammen om ved at indføre integrationsydelsen.
Men jeg mener rent faktisk, der kan gøres meget mere, og det ser jeg meget frem til at skulle i gang med, også sammen med Dansk Folkeparti, lige når vi kommer på den anden side af påske.
Peter Skaarup (DF), 2016-03-16:
Tak for det.
Og det lyder sådan her: Ministeren har udtalt, at hun mest har lyst til at få »jævnet Grimhøjmoskéen med jorden« eller lukket, og hvordan tænker ministeren at det skal ske?
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-16:
Tak, hr. formand, og jeg skal gøre det ganske kort.
Jeg skal blot konstatere, at vi efter denne debat jo ganske vist har fået svar, men først og fremmest ét svar, nemlig at regeringen ikke har opbakning til sin grundlæggende økonomiske politik fra sit parlamentariske grundlag.
Det er den afsluttende konstatering, som vi selvfølgelig må forholde os til i den kommende tid i dette Folketing.
Jeg er i det mindste glad for, at Folketingets opposition tydeligvis står samlet i forhold til bl.a. det kommunale omprioriteringsbidrag.
Men i alle tilfælde har det været en debat, som på alle mulige måder har vist, at det, der bliver sagt fra Folketingets talerstol, betyder noget, og det kunne måske godt være, at der var enkelte medier i Danmark, som kunne lære af det.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-16:
Det må forhandlingerne jo vise.
Josephine Fock (ALT), 2016-03-16:
Det må jeg sige.
Jeg tror ikke, jeg har stået her og udtalt mig om, at vi ikke er afhængige af konjunkturudsving osv.
Jeg tror, jeg spurgte ind til – eller det forsøgte jeg i hvert fald at spørge ind til – hvordan man har tænkt sig at tilrettelægge det med hensyn til det omprioriteringsbidrag for 2017, som jeg nu kan forstå der er en enighed om mellem Venstre og Dansk Folkeparti skal føres tilbage til kommunerne.
Skal det foregå rent i kommuneforhandlingerne, eller vil man reservere en eller anden del af puljen til, at det også kan foregå i finanslovsforhandlingerne?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-16:
Indledningsvis vil jeg gerne sige, at jeg jo også ville ønske, at alle var garanteret alle indtægter.
Det ville jeg ønske rigtig, rigtig meget for det danske samfund.
For statens vedkommende mister vi i øjeblikket milliarder på grund af den faldende oliepris, og jeg ville da ønske mig, at vi havde de samme indtægter.
Så det der ønske om, at når konjunkturerne slår igennem, forbliver vi alle sammen fuldstændig uberørte af det, betragter jeg som en utopi.
For det er det danske samfund, der bliver fattigere, når vi rammes af den slags tilbageslag i økonomien.
Vi har så et system, hvor vi friholder kommunerne for konjunkturudsvingene, for de slår ikke igennem i de danske kommuner.
Hvis man tager 10 km over på den anden side af Øresund, kan man se, at de har et system, hvor konjunkturerne også slår igennem i kommunernes økonomi.
Så der findes altså ikke den fromme verden, hvor man kan sige, at uanset om økonomien går op eller ned, har vi bare de samme penge.
Det beklager jeg, men sådan er det desværre, kendsgerningerne er.
Josephine Fock (ALT), 2016-03-16:
Tak for det, og tak til finansministeren.
Jeg synes stadig væk, at omprioriteringsbidraget er uhensigtsmæssigt, forstået på den måde, at det gør, at de i kommunerne ikke ved, hvad de har at regne med, og det synes jeg går ud over det kommunale selvstyre.
Det er derfor, jeg som udgangspunkt er imod omprioriteringsbidraget.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge – og det er lidt som en opfølgning på det, den sidste taler spurgte om – hvordan man har tænkt sig at gribe det an.
Altså, det fremgår nu af forhandlingerne, at 2017-midlerne skal tilbageføres, og det skal så foregå i kommuneaftalerne, og det skal foregå i finanslovsforhandlingerne, og svaret var, at det er, fordi det er sådan, vi plejer at gøre.
Men jeg skal bare lige høre: Vil det betyde, at nogle af midlerne aftales tilbageført i kommuneforhandlingerne, og at man så eventuelt gemmer noget af det til finanslovsforhandlingerne?
Eller hvordan skal det forstås?
Inger Støjberg (V), 2016-03-16:
Hvis vi lukkede Dansk Folkeparti som forening i dag, ville hr. Christian Langballe så fortsat have de holdninger, som han har?
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-16:
Altså, det er jo nærmest umuligt at forudse, hvad den nuværende regering kan finde på at sprøjte ud af skattelettelser til højre og venstre, og ikke mindst også, hvad Dansk Folkeparti er parat til at lægge stemmer til.
Jeg tror ikke, der var mange i den brede befolkning, der havde forudset, at Dansk Folkeparti i den grad ville være villige til at lægge stemmer til skattelettelser til de mest velstillede i dette samfund.
Derfor er der jo ingen af os, der kan forudse, den dag, vi måtte stå i en situation, hvor Socialdemokratiet overtager regeringsmagten, hvor meget der i mellemtiden er blevet ændret i en negativ retning.
Peter Skaarup (DF), 2016-03-16:
Jeg må indrømme, at det stadig væk provokerer mig lidt, at ministeren tager så let på det sted, som TV 2 jo har afsløret står bag mange af de her ekstremistiske ting, vi har set, nemlig Grimhøjmoskeen.
Jeg kunne godt tænke mig lige at bruge det billede over for ministeren, som jeg forsøgte før, med hensyn til pyromanforeningen.
Lad os sige, at der er opstået en pyromanforening et sted, som underviser sine medlemmer i, hvordan de skal sætte brand i huse.
Så er det, at ministeren siger i sin logik, at ja, det duer ikke, sådan et sted skal jævnes med jorden, men det vil man alligevel ikke gøre, for så fortsætter de bare et andet sted.
Kan et samfund leve med det?
Kan et samfund sige, at hvis vi lukker et sted, så fortsætter de bare det andet sted, og så er det ligegyldigt?
Eller bør vi skride ind, hvor end det måtte være, i Grimhøjmoskeen eller andre steder, hvor de her foreninger holder til?
Christian Langballe (DF), 2016-03-16:
Jeg vil så bare sige, at nu taler man meget om folkestyret, og at alle holdninger skal trives der, men folkestyret hviler basalt på folkets tillid til, at dem, de har sat til at styre vores land, så faktisk også gør det.
Og hvis der kommer en skuffelse og en mistillid som følge af, at politikerne faktisk ikke kan noget som helst, at vi alle sammen er afmægtige, så vil det faktisk være til meget, meget stor skade for vores folkestyre.
De forventer, at vi handler, og det håber jeg søreme også at ministeren og regeringen virkelig vil gøre i den her sag.
Inger Støjberg (V), 2016-03-16:
Nu var det jo rent faktisk sådan, at jeg indledte med et eksempel om mig selv og Venstre.
Hvis Venstre nu blev lukket, ville jeg så stadig væk have de liberale grundholdninger, som jeg har?
Ja, det ville jeg jo have.
Også selv om vores hovedkvarter i Søllerød blev lukket, ville jeg jo stadig væk have nøjagtig de samme holdninger.
Det var sådan set det.
Og så er det rigtigt, at jeg så nævnte Dansk Folkeparti som et andet eksempel – og jeg mener sådan set ikke, at de ligger så langt fra hinanden.
Men jeg ved ikke, om hr. Christian Langballe har hørt, at jeg har afvist nogen som helst forslag i dag.
Og det er jo, præcis fordi vi mener noget med det arbejde, der skal i gang, med alle Folketingets partier.
Det er da i hvert fald en forudsætning for det, at man ikke på forhånd afviser noget, og det har jeg bestemt ikke gjort.
Christian Langballe (DF), 2016-03-16:
Det, som jeg så bare håber ikke kommer til at ske, er, at man sådan forventer, at hvis man nu sender Abu Bilal af sted på et højskoleophold, så springer han ud som fredsengel og superdemokrat.
Det, jeg bare synes er problematisk, og som jeg ærlig talt synes ministeren afsporer debatten ved,
er ved at sige, at hvis det nu var Dansk Folkeparti.
Vi er ovre i noget helt andet.
Vi er ovre i nogle mennesker, som kender det vestlige system, og som faktisk tager afstand fra selve grundværdierne i det, som har bygget det Danmark retsmæssigt og værdimæssigt, som vi bor i.
Det er folk, der simpelt hen ved, at de tager afstand fra de vestlige værdier.
Og der tror jeg så bare, at det eneste, der virker, ikke er rundkredspædagogik, men at man bruger hammeren, at man siger: Det her vil vi ikke finde os i.
Inger Støjberg (V), 2016-03-16:
Der skal også være overensstemmelse mellem taletiden og den tid, man forbruger.
Jeg tror faktisk ikke, vi er så uenige endda, det ville nok også komme lidt bag på mig, hvis vi var rigtig meget uenige om det her.
Men det er jo sådan set derfor, at vi skal mødes.
Peter Skaarup (DF), 2016-03-16:
Så er det jo heldigt, at Folketinget er sammensat på en måde, som vælgerne har bestemt, hvor der er muligheder for at indhente et flertal med nogle partier uden om nogle af de partier, der har stået for en meget liberal udlændingepolitik igennem årene.
Og der vil jeg godt spørge, om regeringen så er parat til at bruge det flertal, der er, bestående af Venstre, De Konservative, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti, til om nødvendigt at gøre de ting, der skal gøres, uden at man venter på eventuelle andre partier, der så skal med på vognen.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er igen i forhold til Grimhøjmoskeen.
Jeg opfatter det jo lidt, som om vi giver pyromanen lov til at fortsætte sit arbejde, bare et andet sted, hvis det er, at vi ingenting gør her.
Kan ministeren ikke godt se, at der er et problem, og at der skal være overensstemmelse mellem det, man siger, og det, man gør?
Inger Støjberg (V), 2016-03-16:
Jeg mener jo, det er fuldstændig beskæmmende at se de 31 imamers og foreningernes reaktion på et efter min mening godt journalistisk arbejde.
Jeg kan desværre ikke engang sige, at jeg var sådan rigtig overrasket, men jeg synes, det var beskæmmende at se deres reaktion.
Altså, nu tvivler jeg ikke på, at Dansk Folkeparti godt vil være med, men man kan jo være mere i tvivl, når man kommer til venstre side af Folketingssalen.
Men meningen er, at der skal tages hårdt fat om det her.
Peter Skaarup (DF), 2016-03-16:
Jeg synes jo, det lyder rigtig godt, at regeringen er parat til at tage alle midler i brug for at imødegå det her, der gøres af ekstreme personer i Danmark med henblik på at indoktrinere de miljøer, hvor moskeerne er, og derfor kan vi i Dansk Folkeparti kun hilse velkommen, at regeringen vil gøre nogle ting.
Det, som jeg vil sige, er, at det så også haster.
Det er vigtigt at gøre det, og det er vigtigt, at der kommer nogle resultater ud af det.
Der skal være overensstemmelse mellem det, man siger, og det, man gør, og der kan jeg ikke undgå at tænke på det, vi har diskuteret før, hvor man lidt springer op som en løve og falder ned som et lam, altså at man siger, at man helst vil jævne en moské med jorden, og at man helst vil lukke en moské, og det så ikke sker.
Der vil jeg gerne høre ministerens holdning til, om der ikke er en risiko for, at danskerne egentlig oplever, at alle springer op som løver, men falder ned som lam, og om der, hvis regeringen gør det, som alle andre gør og tidligere har gjort i sådan en sag som den her, så er en risiko for, at det ikke rykker noget, og at de imamer, der er involveret i de her moskemiljøer, opfatter det som en gratis omgang, som i virkeligheden ikke møder den modstand, som de her miljøer burde møde.
Og i den forbindelse vil jeg godt spørge ministeren om den reaktion, vi ser hos talsmændene for de her moskeer og imamer, de 31, som faktisk udelukkende koncentrerer sig om den problemstilling, der set med deres øjne er i forhold til det journalistiske, altså hvordan man har indhentet de her forskellige oplysninger hos TV 2, i stedet for at undskylde og beklage og sige, at de vil ændre adfærd fra dag et.
Er det ikke et problem – og det er også en tendens, man har set i andre lande – at de her miljøer i stigende grad bliver så selvhævdende, og at de får så meget suverænitet på grund af svage myndigheder, at de tror, at de kan gebærde sig fuldstændig, som det passer dem?
Inger Støjberg (V), 2016-03-16:
Det, vi har set i TV 2's skjulte optagelser i »Moskeerne bag sløret«, er på alle måder uacceptabelt, ja, for at sige det, som det er, er det forfærdeligt.
Imamer, der underviser i stening af kvinder og vejleder kvinder til at blive hos deres voldelige ægtemænd og opfordrer til vold imod børn, er et udtryk for et absurd tankesæt, der ikke hører hjemme på nogen som helst måder her i Danmark.
Vi har allerede en bredspektret indsats i dag, men vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at få gjort meget mere ved det.
Vi skal til nældens rod, og vi skal gøre meget mere for at åbne de ellers meget lukkede radikale miljøer, som vi ser.
Det blev også understreget af statsministeren i spørgetimen i går.
Vi vil fra regeringens side gøre alt, hvad vi kan, for at dæmme op for de radikale kræfter, som vi ser.
Det handler bl.a. om at se på tilsynet med og kravene til de religiøse miljøer og til deres foreninger.
Det handler også om at bygge videre på den indsats, som allerede i dag foregår imod social kontrol, og selvfølgelig også at fortsætte kampen for at forebygge radikalisering.
Endelig handler det om at stille nogle meget tydelige krav om, at alle skal være på arbejdsmarkedet.
For jeg mener rent faktisk, at det, at man er på arbejdsmarkedet, også betyder, at man får en forståelse for danske værdier.
Man tilegner sig selvfølgelig også sproget, men man får også Danmark ind under huden.
Sidst, men ikke mindst, skal vi selvfølgelig tage fat om børnene og de unge.
De skal kende til deres rettigheder.
De skal vide, hvor de kan få hjælp, hvis de f.eks. vokser op i en voldelig familie, men de skal også vide, hvad vi forventer af dem som gode samfundsborgere i Danmark.
Så med andre ord: Alle midler skal tages i brug.
Peter Skaarup (DF), 2016-03-16:
Apropos det lyder spørgsmålet sådan her: Hvilke initiativer vil ministeren tage på baggrund af de oplysninger, der er fremkommet i TV 2's dokumentarprogrammer »Moskeerne bag sløret« om ekstremisme, undertrykkelse af kvinder, bigami, socialt bedrageri og svindel med offentlige midler?
Inger Støjberg (V), 2016-03-16:
Jamen det kommer jo også an på Dansk Folkeparti.
Det kommer an på det fælles arbejde, som vi nu skal i gang med, for jeg vil netop ikke afvise nogen som helst former for forslag.
Jeg synes, sagens alvor taler for sig selv, og det er netop derfor, at vi jo skal mødes efter påske, og så må alt på bordet.
Så må vi diskutere de forslag, der så måtte ligge, og som sagt afviser jeg intet på forhånd.
Og hvis jeg skal være helt ærlig, så jeg helst Grimhøjmoskeen jævnet med jorden, og jeg så også gerne, at man ikke bare jævnede Grimhøjmoskeen med jorden, men at vi også fik de holdninger væk, som der desværre trives der.
Peter Skaarup (DF), 2016-03-16:
Ud fra de ting, ministeren har sagt, herunder svarene her til hr. Christian Langballe, synes jeg, der er en risiko for, og det vil jeg godt høre ministeren om, at man som minister kommer til at skabe nogle forventninger hos borgerne om, at der sker handlinger, som ikke sker, når man siger, at »jeg har mest lyst til at jævne Grimhøjmoskeen med jorden«, at »man i øvrigt gerne vil lukke Grimhøjmoskeen«, og man i øvrigt gerne vil gøre det, som vi kan læse i aviserne ministeren siger.
Alle midler skal tages i brug, siger ministeren.
Er der ikke en risiko for, at man kommer til at skabe nogle forventninger hos borgerne om, at nu sker der noget, selv om der ingenting sker?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-16:
Hvis man ikke forhandler de her ting, kan hr. Magnus Heunicke så forklare mig, hvordan der forsvandt 3 mia. kr. fra kommunernes serviceramme, mens hr. Magnus Heunicke var i regering?
Forsvandt de bare, eller var det ikke noget, regeringen havde indflydelse på?
Det er da et interessant spørgsmål, når vi diskuterer de her ting, for kendsgerningen er, at under den socialdemokratisk ledede regering forsvandt der 3 mia. kr. fra 2012 til 2015, men regeringen har åbenbart intet ansvar for det.
Så må vi jo igangsætte et udredningsarbejde om, hvordan de penge så kunne forsvinde fra kommunerne.
Martin Lidegaard (RV), 2016-03-16:
Altså, nu ved vi jo ikke, om Dansk Folkeparti får vedtaget deres forslag til vedtagelse eller ej i morgen, når der skal stemmes om det, men jeg har svært ved at se, hvordan der skulle komme flere penge til kommunerne, ved at man først tvinger dem til at spare 1 pct. og så laver et forslag til vedtagelse om, at man bør prioritere kommunerne, når man så skal sidde i finanslovsforhandlingerne og fordele de her penge.
Det vil da i hvert fald ikke give flere penge til kommunerne.
I allerallerbedste fald er det et stort nul.
Altså, Herren giver, Herren tager, men det hjælper jo ikke på kommunernes økonomi.
Jonas Dahl (SF), 2016-03-16:
Nu har vi så finansministeren på talerstolen og velkommen til, men jeg vil godt vende tilbage til den diskussion, som vi også havde med Venstres ordfører.
For 2 uger siden og i efteråret kunne vi høre Venstre, statsministeren og også finansministeren selv sige, at dette omprioriteringsbidrag eller nedprioriteringsbidrag – som jeg vil kalde det – godt kunne bruges til skattelettelser.
Er det korrekt forstået, og er det nu regeringens politik?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-16:
Regeringen mener, at det i lyset af de snævre økonomiske rammer skal være muligt at kunne prioritere midler på tværs af sektorer.
Regeringen vil anvende de frigjorte midler som følge af det kommunale omprioriteringsbidrag til borgernær velfærd, så midlerne i den offentlige sektor prioriteres der, hvor behovet er størst.
Det vil sige, at pengene fra omprioriteringsbidraget ikke kan gå til skattelettelser.
For 2017 foreslår regeringen, at pengene fra omprioriteringsbidraget tilbageføres til kommunerne til højtprioriterede områder.
For hvad er alternativet til et omprioriteringsbidrag?
At vi stopper udviklingen i den offentlige sektor, som Socialdemokraterne foreslår?
At vi undlader at prioritere nye midler til sundhed og ældre?
Der er behov for en vedholdende udvikling i den offentlige sektor, og vi kan altså ikke leve med en offentlig sektor, der er støbt i beton.
Jeg er derfor overrasket over, at eksempelvis Socialdemokraterne på forhånd vil sige, at der ikke kan opstå en situation, hvor kommunernes budget på knap 240 mia. kroner skal være lidt mindre end året før – særligt, fordi det jo var det, der gjaldt under den socialdemokratisk ledede regering.
Der fik kommunerne 3 mia. kr. mindre i serviceramme fra 2012 til 2015.
Skulle man tolke på historien, skulle man tro, at vi ville være enige om, at vi kan og skal kunne prioritere på tværs i den offentlige sektor i en tid, hvor pengene er knappe.
Og grundvilkåret for den offentlige økonomi er krystalklart: Der er kun få penge, og det gælder, uanset hvem der har regeringsmagten.
I regeringens optik er det ansvarlige svar enkelt: Vi har én offentlig sektor, hvor vi skal bruge skattekronerne
bedst muligt for borgeren.
Det er ikke regeringens penge, det er ikke kommunernes penge, det er danskernes penge, vi taler om.
Regeringen anerkender ikke præmissen om, at et omprioriteringsbidrag pr. automatik indebære forringelser af den kommunale velfærd, og derfor glæder det mig, når kommunerne over en bred kam viser, at der ligger et betydeligt potentiale i at lære af hinanden, i at effektivisere igennem mere digitalisering, i effektivt indkøb, i effektiv styring og drift osv. Tak for ordet.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-03-16:
Dansk økonomi er presset, presset af demografi, presset af en øget flygtningetilstrømning, og presset af, at vi ifølge OECD står til at få den tredje laveste eller fjerde laveste vækst i de kommende 5 år.
Hvad kan der gøres ved det?
Jo, for det første skal vi sørge for at flytte fokus over på vækst i den private sektor og sørge for at flytte noget økonomi fra den offentlige sektor til den private sektor, så vi får investeret i produktivitet, innovation og arbejdspladser.
Og en meget stor brik i den store offentlige økonomi er den kommunale økonomi.
De har været igennem effektiviseringer i de sidste 4 år på mellem 2,7 mia. kr. og 3 mia. kr. om året.
Det, som der så er stillet forslag om, er et omprioriteringsbidrag på 1 pct., 2,4 mia. kr. Selvfølgelig kan det lade sig gøre.
En hvilken som helst virksomhed, uanset om det er en SMV med fem ansatte eller et af de helt store selskaber, bliver nødt til at gennemføre effektiviseringer og leanprocesser på 2-3 pct. hvert eneste år – hvert eneste år.
Hvordan kan man gøre det?
Man bruger nye digitaliseringsteknologier, nye ledelsesformer, sørger for at få sygefraværet ned, og man bruger alle mulige redskaber for at gøre virksomheden sundere og stærkere.
Det har kommunerne jo også selv gjort.
Det har de gjort ved at effektivisere for relativt mange penge i de seneste år, og skiftende regeringer uanset partifarve har stillet de krav.
Så vi holder fast i, at der er brug for, at der bliver effektiviseret i kommunerne, men der er også brug for at se på, hvordan man bruger pengene fornuftigt.
Derfor er vi ikke imod, at man effektiviserer, og at der bliver stillet krav til kommunerne om, at der bliver effektiviseret, så man bruger pengene fornuftigt de steder, hvor der er brug for det, i den offentlige sektor.
Det kan være på grund af en øget flygtningetilstrømning; det kan være, demografien gør, at der skal bruges flere penge på sundhedssystemet; og det kan være, der skal bruges nogle flere penge på at gøre erhvervslivet mere konkurrencedygtigt ved at satse målrettet på nogle beskæftigelsestiltag, så vi får økonomien bedre ad den vej.
Jonas Dahl (SF), 2016-03-16:
Vi er fuldstændig enige om, at der er en tilførsel af midler på finansloven for 2016.
Jeg tror, at det, der er den helt store bekymring, også ude i det kommunale Danmark, er, om det også kommer til at vare ved.
Jeg glæder mig da over, at Dansk Folkeparti og regeringen åbenbart nu ser ud til at være enige om, at man heller ikke i 2017 skal bruge pengene fra omprioriteringsbidraget på skattelettelser.
Jeg må bare konstatere, at det er der åbenbart ikke enighed om i blå blok, og det gør mig ærlig talt bekymret.
Når man lægger op til at skære ned med 7 mia. kr. i kommunerne med et omprioriteringsbidrag, gør det mig rigtig bekymret for, hvad det betyder for velfærden.