runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2011-04-15:
Jeg vil i høj grad støtte forslaget om, at vi i Udvalget for Forretningsordenen smider partikasketterne væk, og at vi netop i Udvalget for Forretningsordenen glemmer, hvilke partier vi repræsenterer og kommer fra og hører til.
I Udvalget for Forretningsordenen, som er den bestyrelse, der kan sidde og diskutere tingene i forhold til, hvordan forretningsgangen i Folketinget er, bør det selvfølgelig være erfaringen og standpunkterne og synspunkterne i forhold til de konkrete sager, der skal til, og ikke et spørgsmål, om man nu lige tilhører den ene eller den anden fløj, om man er i regering eller i opposition, eller hvad man nu er.
Det synes jeg er helt rigtigt.
Det er min tilgang til arbejdet i Udvalget for Forretningsordenen.
Det er ikke at sidde og føre konservativ politik, det er at sidde og gøre det, der er det mest fornuftige i forhold til Folketinget, i forhold til parlamentarismen, i forhold til grundlovens bestemmelser om, at det er Folketinget, der bestemmer.
Karen J. Klint (S), 2011-04-15:
Er det korrekt opfattet?
Det vil jeg gerne kvittere for.
Det handler jo nogle gange om at samarbejde og ikke altid om indholdet i selve lovstoffet – det gør det i hvert fald, når vi sidder i Udvalget for Forretningsordenen.
Er det Det Konservative Folkepartis opfattelse, at de korte frister, vi somme tider bliver præsenteret for, og som ligger ved siden af det, vi faktisk har vedtaget, er o.k., og at høringsnotater ikke ligger klar, når vi går til førstebehandling?
Jeg var selv udsat for det i forrige uge.
Dagen før, vi skulle drøfte et meget stort lovforslag,
lå et høringssvar på 172-173 sider der ikke, før vi efterlyste det.
Er det godt nok, at vi i Folketingssalen skal behandle et så kompliceret lovforslag, der fylder hundrede sider, når vi ikke har høringssvarene, før vi går i gang, medmindre vi selv rykker for dem?
Tom Behnke (KF), 2011-04-15:
Min tilgang til arbejdet i Udvalget for Forretningsordenen er, at når jeg er der, sidder jeg og varetager parlamentets interesser, uanset hvem der er i regering.
Mine holdninger til forskellige situationer, der kommer op, vil være den samme, uanset om jeg tilhører et regeringsparti eller jeg ikke gør.
Det er meget vigtigt for mig at understrege her, at det arbejde, vi laver der, bør være objektivt og kun varetage Folketingets interesser.
Sådan håber jeg at det vil være også fremover.
Det er også sådan, at det, når vi har lavet nogle hensigtserklæringer og nogle vejledninger, fra tid til anden kan være nødvendigt, at man fraviger.
Der kan jo være behov for, at man siger: Lige præcis her bliver vi altså nødt til at køre lidt hurtigere videre.
Det er jo ikke det, vi gør ved førstebehandlingen; det gør vi faktisk ved anden- og tredjebehandlingen.
Jeg ved godt, at det er blevet sådan i Folketinget, at vi tager den store debat ved førstebehandlingen, men i princippet er meningen kun, at man lige siger, at man er for eller imod ud fra de og de principper.
Manu Sareen (RV), 2011-04-15:
Da den radikale ordfører, fru Margrethe Vestager, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige følgende: Problemerne med lovkvalitet – eller mangel på samme – har efterhånden været diskuteret i mange år.
Det har tidligere været debatteret her i Folketingssalen, der har været holdt konferencer om lovkvalitet, og Justitsministeriet har sågar udarbejdet en vejledning om lovkvalitet, som ministerierne forventes at følge.
Problemet er bare, at der stadig er en del udfordringer.
Som vi også har skrevet i forslaget, har Institut for Menneskerettigheder helt klart meldt ud, at de ikke kunne komme med et høringssvar til f.eks. lovforslag nr. L 187, L 188 og L 189 fra 2009-2010.
De havde kun 5 dage til at komme med et svar.
Den socialdemokratiske ordfører gjorde også opmærksom på nogle eksempler.
Det er selvfølgelig ikke kun et demokratisk problem, det er også et principielt problem, at lovgivning hastes igennem med fare for, at indholdet ikke er ordentligt gennemtænkt.
Og så er det selvfølgelig også et helt konkret problem for alle de borgere, der rammes af en lovgivning, der ikke er grundig og omhyggelig nok, og som er gennemført så hurtigt, at den risikerer at savne sans for den praktiske virkelighed, som berører rigtig mange borgere i Danmark.
Jeg er helt klart glad for og vil gerne kvittere for, at hr. Søren Espersen siger, at han vil kigge positivt på det i Udvalget for Forretningsordenen.
Sådan hørte jeg det, og det samme hører jeg egentlig også fra den konservative ordfører.
Så jeg er da glad for – selv om jeg godt kan se, hvor det bærer hen – at man helt klart vil bære det positivt videre fremover.
Lars Barfoed (KF), 2011-04-15:
Jeg bliver nødt til at tage ordet igen, for det er i strid med grundloven, hvis det er sådan, at dette Folketing vedtager en lov, der begrænser den frie ret til at fremsætte lovforslag.
Det kan man ikke gøre, og det bliver jeg nødt til at sige meget klart og tydeligt til fru Line Barfod, som åbenbart ikke er enig i det, jeg sagde i første omgang.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at det er regeringens position, for sådan er grundloven.
En regering kan fremsætte lovforslag, og man kan ikke ved en lov sige, at lovforslag ikke kan fremsættes af en regering, fordi de ikke har været i høring med en vis frist hos nogle organisationer.
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at organisationerne i Danmark ikke er en del af vores forfatning.
Det er ikke sådan, at vi har en fjerde magt i det her land, som er organisationerne, sådan at man ved lov kan sige, at organisationer skal have frister til at udtale sig, inden dette Folketing kan behandle en sag.
Det, Folketinget selvfølgelig altid kan gøre, er, at det kan afvise et forslag fra regeringen, de kan lade være med at stemme for det.
Folketinget kan også beslutte, at den proces, et lovforslag skal undergå, skal tage en vis tid.
Det er jo bl.a. derfor, vi også har frister mellem første og anden behandling og kan have det mellem anden og tredje behandling, sådan at organisationer har lejlighed til at give udtryk for deres synspunkter til folketingsudvalget, så de synspunkter kan indgå i behandlingen.
Men det ville være i strid med grundloven, hvis vi gennemførte en lov, der satte begrænsninger på friheden til at fremsætte lovforslag for en regering, eller hvad angår et folketingsmedlem.
Det kan vi ikke gøre.
Når det er sagt, er vi fuldstændig enige om, at vi må have en fælles forståelse i det her hus om de spilleregler, der er, sådan at der er høringsfrister, sådan at der er tid til at behandle tingene ordentligt.
Det må vi jo finde ud af med hinanden i en god dialog.
Vi kan bare ikke lave en lov om det, for det er i strid med grundloven.
Nu har jeg sagt det så klart og tydeligt, som det kan siges, for det ville jo betyde, at regeringen ikke kunne fremsætte lovforslag i overensstemmelse med beslutningsforslaget, hvis dette blev vedtaget, for en regering kan ikke fremsætte et lovforslag, der er i strid med grundloven.
Manu Sareen (RV), 2011-04-15:
Tak for det.
Enhedslistens forslag har åbenbart rykket rigtige mange frem og tilbage, og sådan havde jeg det egentlig også.
Da jeg umiddelbart så forslaget, tænkte jeg, at det var rigtig, rigtig positivt, for når man kan få beskikket en advokat hos politiet, burde man selvfølgelig også kunne få det i Kriminalforsorgens regi.
Nu er jeg jo ikke radikal for ingenting, så jeg har rykket frem og tilbage en del gange, hvad angår det her forslag, men man skal altid kigge på proportionerne, og som vi har hørt, er det jo muligt at få beskikket en advokat i Kriminalforsorgens regi.
Men så rykkede jeg mig igen – jamen det er jo vores lod – for langt de fleste dødsfald sker jo ikke efter indgriben af personalet; sådan er det heldigvis.
Men vi mener, at man, uagtet om det er få eller mange, i det videre udvalgsarbejde så netop bør kigge på de få sager, og lære af dem – for de er jo selvfølgelig ulykkelige – og se, om der er et hul, som skal dækkes.
Jeg tror heller ikke, det kommer til at koste de store ressourcer, og vi er selvfølgelig helt klart også forpligtet til at række hånden ud med hensyn til de få sager, der så måtte være.
Så der håber jeg, at man i det videre udvalgsarbejde måske får kigget på nogle cases osv. – det vil jeg opfordre til – så man kan blive klogere på det her.
Line Barfod (EL), 2011-04-15:
Det er jo glædeligt, at ministeren siger, at man bør overholde vejledningen om god lovkvalitet, og også, at ministeren gerne vil tage en drøftelse af, hvad vi gør for at sikre det, men jeg synes ikke rigtig, der kom nogen konkrete forslag fra ministeren om, hvad vi skulle gøre for at sikre, at man overholder bl.a. reglerne om, at der skal være ordentlig tid til høring.
Momentum har jo lavet en undersøgelse, der viste, at det var mere end halvdelen af alle love og bekendtgørelser, der blev sendt i høring i højst 2 uger.
Det er ikke ordentlig tid til, at organisationer kan nå at afgive et ordentligt høringssvar.
Så hvad er regeringens forslag til, hvordan vi får en ordentlig lovkvalitet, herunder ordentlige høringsfrister, hvis ikke regeringen vil sikre det ved lov?
Lars Barfoed (KF), 2011-04-15:
Ja, som jeg lige har nævnt, er vi i gang med at få vurderet, hvordan de forhold forvaltes af de enkelte ministerier, og så vil vi tage stilling til det, når vi har set på det.
Vi lægger ikke undersøgelser i forskellige tidsskrifter til grund for det, vi gør.
Vi er nødt til at lave vores egne undersøgelser og vores egne vurderinger, inden vi vurderer, om der så er grundlag for at ændre på noget.
Det er så i den forbindelse, jeg gerne vil give et tilsagn om, hvis der er ønske om det, at tage en drøftelse med ordførerne eller Udvalget for Forretningsordenen – hvordan man nu vil tilrettelægge det – om evalueringen, når den foreligger.
Men altså lovgivning kan ikke komme på tale, fordi det vil være i strid med grundloven.
Line Barfod (EL), 2011-04-15:
Uanset om ministeren så tror på undersøgelsen eller ej – det er jo rimelig let at tælle op, det med høringsfrister – går jeg ud fra, at ministeren er enig i, at vi har set en lang række eksempler, hvor det også er noget, der er blevet diskuteret i Folketinget, og noget, der er blevet påpeget af organisationer, nemlig at der har været alt for kort høringsfrist.
Senest har vi jo fået et brev fra en lang række store organisationer, der afgiver rigtig mange høringssvar, hvori de påpeger en række konkrete eksempler på, at der har været alt, alt for korte høringsfrister til, at de kan nå at give nogle kvalificerede høringssvar.
Og dermed bliver lovkvaliteten også dårligere.
Så jeg vil gerne høre: Hvor lang tid regner ministeren med at skulle bruge på den her undersøgelse?
Taler vi om 1 uge, 2 uger?
Altså, jeg synes, det er fint at få en drøftelse, når vi har resultatet af undersøgelsen, men jeg går ud fra, at ministeren ikke taler om en undersøgelse, der skal tage mange måneder, så vi er ovre i et nyt folketingsår.
Line Barfod (EL), 2011-04-15:
Angående ordførerens bemærkninger om, at man bare kan have den gode debat og høringer under Folketingets behandling, vil jeg bare høre, om ordføreren ikke er enig i de betænkeligheder, som en lang række organisationer har givet udtryk for i det, de har sendt til os, bl.a. Lægeforeningen, Ældre Sagen, Forbrugerrådet, Ergoterapeutforeningen, Danske Handicaporganisationer, Danske Patienter og flere.
De siger, at problemet er, at hvis ikke der er en ordentlig høringsfrist, så det først er under Folketingets behandling, at organisationerne skal gøre opmærksom på problemerne, så bliver det kun de organisationer, der har mange ressourcer og har adgang til at få politikerne i tale, som kan komme med indvendinger.
Så får man ikke ministeriernes afvejning af de forskellige synspunkter op mod hinanden og ministeriernes inddragelse af, hvad der kunne være af modsatte hensyn i forhold til det, som forskellige høringsparter kommer med.
Så det ene spørgsmål var, om ordføreren ikke deler den bekymring, som disse mange organisationer har.
Det andet spørgsmål er, om ordføreren mener, at det er grundlovsstridigt, at Folketingets partier i enighed har indført en regel i Folketinget om, at vi normalt ikke tager lovforslag til første behandling, hvis ikke vi fredagen inden har modtaget høringssvarene.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-04-15:
Jeg synes, at jeg brugte meget tid og mange kræfter i min ordførertale her på at sige, at Venstre mener, at det er meget vigtigt, at vi har en reel mulighed for at få disse høringssvar ind, og at de også bliver behandlet i ministerierne, når vi får et høringsnotat.
Det kan jeg dokumentere at jeg var fremme med flere gange i min ordførertale.
Så ud fra det, jeg har sagt, kan spørgeren i hvert fald ikke konkludere, at jeg ikke går ind for, at der skal være høringsfrister, og at de også skal være af en sådan længde, at man kan nå at behandle det ordentligt, komme med nogle ordentlige høringssvar, og også at ministeriet kan nå at lave et ordentligt høringsnotat.
Men jeg har også argumenteret for, at man sagtens kan klare det, uden at det skal stå i en lov.
Til det andet, spørgeren var inde på, om, hvorvidt det er grundlovsstridigt, at man aftaler, at man ikke kan behandle et lovforslag, hvis ikke man har høringsnotatet senest fredag før, vil jeg sige: Nej, sådan kan man sagtens gøre.
Så længe alle er enige, er alle jo glade, og så er der ikke de store problemer i det.
Men det er ikke sådan, at man ikke kunne behandle forslaget, selv om notatet måske først kom om lørdagen.
Så man kan ikke bare stille det sådan op.
Line Barfod (EL), 2011-04-15:
Det sidste forstod jeg ikke helt.
Eller hvordan skulle det forstås?
Til det andet vil jeg sige, at jeg da er glad for det, hvis jeg har misforstået ordføreren.
Men jeg hørte bare ordføreren komme med et meget langt indlæg om, at det ikke gjorde så meget, at der måske nogle gange var meget kort høringsfrist, for der ville stadig væk være tid til behandling i Folketinget.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-04-15:
Jamen det, at partierne indbyrdes siger til hinanden, at de vil have det sådan og sådan i den arbejdsform, vi har her, har jo ikke noget med grundloven at gøre.
Sådan kan man godt gøre det, så længe man er enige om det, og det er vi så.
Så der er ingen problemer med det.
Det mener jeg er helt afklaret.
Jeg kan ikke se, at der kan være noget problem i forhold til grundloven, med hensyn til at partierne har en sådan arbejdsform og respekterer hinanden vedrørende det.
Hvad angår det andet, kan jeg kun gentage det, jeg allerede har sagt – også i min ordførertale: I Venstre går vi ind for, at der er nogle høringsfrister, der er så lange, at man kan få nogle gedigne og fyldestgørende høringssvar ind, som der er blevet arbejdet med i fred og ro hos dem, der gerne vil give disse høringssvar, og at der også er tid til, at ministerierne kan lave et høringsnotat, som også bygger på en ordentlighed.
Men det er ikke det samme som at sige, at så skal man skrive det ned i en lov, altså ophøje de 372 sider i vejledningen til lov.
Det har jeg også argumenteret for er særdeles uhensigtsmæssigt.
Lars Barfoed (KF), 2011-04-15:
Jeg tør ikke lige sige, hvornår den undersøgelse er færdig, men det kan vi jo så få svar på under udvalgsarbejdet.
Jeg er enig i, at det er kort tid.
Det er jo også derfor, det er problematiseret i lovforslagets bemærkninger og forklaret, hvorfor man mener, at man alligevel kan gøre det.
Man administrerer det her sådan, at den beslutning kan lægges ud i de enkelte fængsler, når det er de korte straffe, vi taler om.
Dermed er det ikke så ressourcebelastende, og man kan hurtigere komme igennem sagsprocessen, når man håndterer det på den måde.
Derfor mener jeg, at der udførligt og grundigt er foretaget en vurdering af, at det her kan lade sig gøre.
Jeg må stadig væk sige, at netop i betragtning af alle de smukke ord, som Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti har sagt gennem årene, er det overraskende, at man lige præcis vender sig så kritisk imod sådan et forslag her.
Altså, hvis det ikke er studiekredsarbejde, som jeg antydede, i weekenden, der har ført til et holdningsskifte, så kunne man jo fristes til at tro, at det er, fordi man fornemmer, at vi nærmer os et valg, og så skal man bare være imod alting.
Hvis der er noget som helst sted, hvor man kan stille sig op og finde håret i suppen og skælde ud over det, så er det fuldstændig ligegyldigt med de principper, man hidtil har haft.
Så skal man bare gå til den.
Det er selvfølgelig også i orden, at man vil føre hård oppositionspolitik og vise, hvor barsk man er, men det er altså bare et skifte i forhold til den retspolitik, man hidtil har haft.
Frank Aaen (EL), 2011-04-15:
Jamen det er mange år siden, Danmark har haft problemer med betalingsbalancen.
Og det vigtige i forbindelse med betalingsbalancen er jo, at den afspejler en balance i den reelle produktion i Danmark sammenlignet med importen til Danmark.
Det er jo det, der er det afgørende for, om det er et problem, at betalingsbalancen er i minus.
Den skal afspejle den reale økonomi.
Det er derfor, jeg siger, man ikke skal overvurdere rederiernes betydning, fordi den reale økonomiske betydning af rederierne er meget mindre, end man tror.
Villum Christensen (LA), 2011-04-15:
Ved vurderingen af dette lovforslag synes vi, det er værd at have in mente, hvor stor betydning rederierne har for dansk økonomi, det blev jo bl.a. også fremført af bl.a. Venstres ordfører og her til sidst af fru Colette L. Brix, og jeg hører altså til dem, som mener, at valutabalancen er et ret centralt element i dansk økonomi.
Det er også værd at tage bestik af, at vi af indlysende årsager har at gøre med et erhverv, som er underlagt globaliseringens til tider kradse konkurrencevilkår.
Vi synes, det er utrolig vigtigt, at rammevilkårene i dette erhverv – og selvfølgelig også i alle andre erhverv – til hver en tid afspejler de vilkår, som konkurrenterne har i andre lande.
Jeg synes, rederierne har rimelige vilkår, men når det handler om beskatning og verdens højst beskattede nation, skal man jo altid være på vagt.
Derfor er det vigtigt, at det forhøjede skattefradrag, som det fremgår af forslaget, også gælder så bredt som muligt og ikke kun uden for begrænset fart og helst uden hensyn til skibstype, hvis de er oppe i en vis størrelse.
Rederiforeningen foreslår en grænse på 500 bruttoton, og det må man kunne finde en løsning på.
Kriterierne bør i hvert fald være enkle og entydige, så vi ikke opnår at komme i den situation, som vi hørte om fra den socialdemokratiske ordfører, at man sejler ud og ind af EU.
Vi synes naturligvis også, det er oplagt, at vi i en international sektor afskaffer kravet om dansk indfødsret for skibsførere.
Rederierne har jo langt de fleste kompetencer på land og vil fortsat rekruttere danske officerer.
En løbende dispensation for skibsførerne virker naturligvis ikke hensigtsmæssig, og det må være på tide at ophæve dette indfødsretskrav.
Vi synes i det store hele at det er et godt lovforslag, som vi vil støtte med de her faldne bemærkninger.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-04-15:
Tak for de mange konstruktive, synes jeg, bemærkninger til forslaget.
Det her forslag har jo primært et formål, og det er at styrke rederierne og de danske søfarendes globale konkurrenceevne.
Vi har en fornem styrkeposition inden for Det Blå Danmark, og den styrkeposition skal vi have udbygget gennem yderligere vækst i den danske handelsflåde og dermed i Det Blå Danmark.
Det er vigtigt for dansk økonomi, det er vigtigt for hele vores opfattelse af væksterhvervssituationen, og her har vi altså et erhverv, som betyder noget for Danmark, og som hele tiden udvikler sig positivt.
Men det forudsætter, at rederierne fortsat vælger dansk flag til deres skibe, og derfor bør der gennemføres nogle nødvendige justeringer af de maritime rammevilkår for både rederier og søfarende, sådan at vi kan stå os i konkurrencen med de andre store søfartsnationer.
Lovforslaget giver rederierne fleksibilitet, så de kan begå sig i den globale konkurrence, og det betyder konkret, at rederier, der får brug for det, f. eks. kan bemande et skib, registreret i DIS, med en indisk skibsfører på en rute mellem Singapore og Hongkong.
Nationalitetskravet for skibsførere er i den forbindelse en barriere.
Derfor foreslår regeringen, at det i højere grad bliver muligt for et rederi at fravige nationalitetskravet.
Således vil et rederi som hovedregel kunne få tilladelse til at benytte en skibsfører fra et tredjeland, hvis mindst halvdelen af DIS-skibene føres af personer fra Danmark eller det øvrige Europa.
Ved ændringen tilgodeser vi ikke kun ønsket om at skabe vækst, men vi sikrer også, at der stadig væk er danske maritime kompetencer.
Regeringen lægger også stor vægt på at forbedre beskæftigelsesvilkårene for de søfarende på det globale maritime arbejdsmarked, og det gør vi med et nyt skattefradrag, som har en nettoværdi på 16.000 kr. om året, og som øger de søfarendes internationale konkurrenceevne.
Der har været udtrykt bekymring for, at forslaget vil koste danske arbejdspladser.
Og tidligere erfaringer tyder ikke på, at det vil ske.
Der blev f.eks. allerede i 2004 skabt mulighed for at benytte skibsførere fra andre europæiske lande, og der er ikke noget, der tyder på, at det har ført til øget udskiftning af danske skibsførere og søfolk.
Efter regeringens opfattelse vil forslaget forbedre beskæftigelsesmulighederne for alle danske søfarende, herunder også skibsførerne, og vil samtidig kunne give nye arbejdspladser i land.
Endelig indeholder lovforslaget en økonomisk beskyttelse af efterladte søfarende.
Vi har desværre set en række tilfælde med, at søfarende efterlades på skibe, eksempelvis fordi rederen er gået konkurs.
Disse sager har store menneskelige konsekvenser både for de søfarende og for deres familier.
Den beskyttelse sikrer vi ved at etablere en særlig pulje, hvorfra der kan ydes tilskud til efterladte søfarendes fornødenheder.
Jeg ser frem til udvalgets velvillige behandling af forslaget og vil selvfølgelig også under udvalgsbehandlingen svare på opklarende spørgsmål.
Niels Sindal (S), 2011-04-15:
Så skulle den være der.
Jeg vil bare tage et element ud af de her fem elementer, der er i lovforslaget, og det er det med fradraget, som jeg nævnte før.
Jeg ved ikke, om ministeren var nået ind i salen.
Jeg mener, det er en underlig ting at sige, at det skal gælde uden for EU og EØS, når vi ved, at vores flåde er global og sejler ud og ind af EU- og EØS-området.
Det vil ikke være til at registrere fornuftigt på nogen måde, og det vil sådan set også være diskriminerende.
Der er også noget i forhold til det, der er beskrevet med finansieringen.
Så jeg vil foreslå, at ministeren kalder partierne over til en grundig drøftelse af, hvad det egentlig er for noget, vi vedtager – også i forhold til de 50 pct.
Når der har været åben havelåge i 5 år, er det så 50 pct. af det hele, eller hvordan vil man registrere det?
Den tredje ting, der står i lovforslaget, i forhold til det er, at Søfartsstyrelsen så skal afgøre, hvilke skibe der kan komme ind på dispensation.
Jeg mener, organisationerne skal medvirke til det, det er jo sådan set en del af deres arbejde, for de er jo uddannede, og det er der, kompetencen ligger.
Så vil ministeren være med til, at vi får en god drøftelse ovre hos ministeren om disse ting?