runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2012-05-02:
Jeg vil meget gerne oplyse om den udredning, vi sætter i gang.
Det er jo sådan, at dagtilbudsområdet er kendetegnet ved mange forskellige både kommunale og private aktører.
Der bliver stillet forskellige indholdsmæssige krav til tilbuddene i lovgivningerne, ligesom der også er forskellige regler i forhold til retten til forældreindflydelse, beregning af tilskud, forældrebetaling osv. Vi er i regeringen optaget af, at vi har nogle rigtig gode dagtilbud for alle, og det vil være rigtig ærgerligt, hvis man får en udvikling til det, man kunne kalde A- og B-tilbud, fordi der er forskellige regler alt efter type af dagtilbud og deres ejerformer.
Vi synes, det er vigtigt, at udgangspunktet er, at der er gode dagtilbud for alle, og at det ikke er forældrenes pengepung, der er afgørende for den mangfoldighed af tilbud, der skal være.
Det er grunden til, at jeg har besluttet at igangsætte en udredning, som skal se på den nuværende vifte af dagtilbud og pasningsordninger.
Det, der er formålet, er at skabe klarhed over, om de nuværende regler i tilstrækkelig grad understøtter regeringens centrale målsætninger for dagtilbudsområdet.
De målsætninger, som vi vægter i regeringen, er først høj kvalitet i dagtilbuddene, nærdemokrati og forældreinddragelse, og så hvordan vi hindrer, at der sker en social opsplitning imellem de forskellige dagtilbud.
Udredningen regner jeg med er færdig i løbet af september 2012.
I udredningen vil bl.a. indgå resultaterne fra en undersøgelse af vilkår og rammebetingelser for selvejende daginstitutioner og private institutioner, som er udarbejdet for det tidligere Socialministerium i 2011, samt den foregående regerings 12-punkts-plan.
Derudover vil eksisterende data samt ideer og erfaringer fra en række af de væsentligste aktører på dagtilbudsområdet blive inddraget i udredningsarbejdet.
Så det er ikke en egentlig igangsættelse af en ny undersøgelse, vi bruger de informationer, vi har, for at kigge på de forskellige ejerformer, men med udgangspunkt i, om de lever op til de kvalitetsmål, der skal være uanset ejerform.
Peter Juel Jensen (V), 2012-05-02:
Vil ministeren uddybe rammerne for den udredning om ejerformerne på daginstitutionsområdet, som ministeren omtaler i Information den 27. april 2012, og herunder oplyse, hvilke parametre ministeren forestiller sig skal undersøges, altså eksempelvis børnenes tilfredshed, forældrenes tilfredshed, normeringer, indhold og kvalitet i tilbud?
Vil ministeren uddybe rammerne for den udredning om ejerformerne på daginstitutionsområdet, som ministeren omtaler i Information den 27. april 2012, og herunder oplyse, hvilke parametre ministeren forestiller sig skal undersøges, altså eksempelvis børnenes tilfredshed, forældrenes tilfredshed, normeringer, indhold og kvalitet i tilbud?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-02:
Jeg er helt enig i, at der selvfølgelig skal være grænser for, hvad man kan tillade sig, når man er gæst i et land, og det er også derfor, at jeg har forsøgt at fortælle hr. Martin Geertsen her i dag, at Justitsministeriet netop har oplyst, at lovforslaget ikke indebærer en lempelse af reglerne med hensyn til udvisning af kriminelle udlændinge.
Det er sagens substans, og det burde jo egentlig være det, hr. Martin Geertsen interesserede sig for.
Manu Sareen (RV), 2012-05-02:
Den 8. december sidste år havde jeg et møde med biskopperne omkring vielse af par af samme køn, som ordføreren er bekendt med.
Vi har talt om det en del gange.
Det har også været i pressen.
En af konklusionerne ved mødet var, at biskopperne var indstillet på at indgå i det videre arbejde med udarbejdelse af ritualer.
Biskopperne tilkendegav ved mødet, at deres arbejde med ritualer fortsatte og ville være afsluttet, så ritualerne kan være klar til brug, når Folketinget har afsluttet sit arbejde med lovgivningen.
To biskopper har tilkendegivet, at de ikke ønsker at deltage i arbejdet med udformningen af ritualerne.
Derfor står der også i pkt. 3,2 i bemærkningerne til lovforslag L 105, at hovedparten af biskopperne har tilkendegivet, at de vil indgå i arbejdet med at udarbejde ritualerne.
Der står også, at jeg samtidig med fremsættelsen af lovforslaget har anmodet biskopperne om at udarbejde et nyt vielsesritual, samt at jeg på baggrund af det arbejde vil indstille, at ritualerne autoriseres ved kongelig resolution.
Jeg har derfor ikke grund til at tro andet, end at ritualerne vil være klar, når lovgivningen træder i kraft.
Med andre ord: Jeg er optimist.
Peter Juel Jensen (V), 2012-05-02:
Er ministeren enig med SF i, at forældre ikke fremover skal kunne aflevere deres børn til en privat børnepasser med et offentligt tilskud i ryggen?
Artiklen »SF vil afskaffe private dagplejere« bragt i BT den 7. februar 2012.
Astrid Krag (S), 2012-05-02:
Jamen jeg er simpelt hen ikke helt sikker på, at jeg forstår fru Sophie Løhdes spørgsmål.
Altså, med den gældende lov om røgfri miljøer er der i dag ikke fastsat regler for, hvilke konsekvenser overtrædelsen skal have for en ansat eller en gymnasieelev, og det ændrer lovforslaget ikke ved.
Med lovforslaget er man altså ikke inde at ændre ved den tilgang, man havde til den del af det i forhold til den aftale, som Venstre var med til at indgå i 2007.
Det er altså arbejdsgiveren, det vil sige indehaveren, restauratøren, bestyreren, forpagteren, som efter rygeloven skal sørge for, at rygning kun sker i overensstemmelse med lovens regler.
Men det er altså ikke sådan, at en institution kan blive straffet, hvis eleverne bryder institutionens rygeforbud.
Sophie Løhde (V), 2012-05-02:
Det er altså ved overtrædelse af rygeloven.
Og hvis ministeren så siger, at det bare bliver op til hvert enkelt gymnasium, hvordan sanktionerne eventuelt skal håndhæves, vil ministeren så også her i dag i Folketingssalen garantere, at spørgsmålet om et udendørs forbud på matriklen ikke bliver en del af rygeloven?
For ellers passer det jo ikke, når man i sin aftaletekst skriver, at man vil fordoble bødestørrelserne ved overtrædelse af rygeloven, hvorunder det her forbud altså bliver placeret.
Astrid Krag (S), 2012-05-02:
Det er min helt klare opfattelse, at forebyggelse og ikke mindst en ambitiøs tobakspolitik er nøglen til at reducere ulighed i sundhed og til at sikre alle danskere både et længere og bedre liv.
Mange af dem, der begynder at ryge som unge, ja, de fortsætter med at ryge resten af livet.
Og når vi nu ved, at næsten 14.000 dør årligt på grund af rygning, så skal vi simpelt hen gøre, hvad vi kan, for at børn og unge ikke skal ryge, og for at beskytte børn og unge mod de sundhedsskadelige konsekvenser ved passiv rygning.
Derfor skaber vi nu hundrede procent røgfri miljøer på institutioner, skoler og uddannelsessteder for unge fortrinsvis under 18 år, som er et tiltag blandt mange for at undgå, at børn og unge ryger.
Spørgsmålet om, hvilke konsekvenser en elevs overtrædelse af rygeforbuddet på matriklen skal have, er et anliggende for det enkelte gymnasium.
Sådan er det i øvrigt også i dag.
I 2007 var Venstre med til at indføre begrænsninger for rygning indendørs på gymnasierne.
I dag såvel som fremover vil det altså være et lokalt anliggende at afgøre, hvilke konsekvenser en overtrædelse af rygeforbuddet skal have for den enkelte elev.
Det ændrer en udvidelse af rygelovens anvendelsesområde ikke ved.
Jeg har fuld tillid til, at spørgsmålet om håndhævelse også fremover håndteres af det enkelte gymnasium.
Sophie Løhde (V), 2012-05-02:
Hvilke sanktioner mener ministeren, at der skal være for en 18-årig gymnasieelev, der for fremtiden tænder en cigaret bag en mur på gymnasiets område og dermed ikke overholder regeringens og Enhedslistens nye forbud mod udendørs rygning på institutionens område?
Christine Antorini (S), 2012-05-02:
Hvis der er unødigt bureaukrati og unødige dokumentationskrav, er det altid noget, vi skal arbejde politisk på at få fjernet.
Men jeg vil godt minde om, at det jo har været en fælles intention fra både den tidligere regerings og den nuværende regerings side, at vi skal være bedre til, at der sker, hvad man kunne kalde en kombination af både leg og læring, også i dagtilbud.
Så det er jo lige fra deres sproglige udvikling over deres motoriske udvikling til, hvordan man arbejder med natur osv. Så kan man spørge: Er det at blande sig i institutionernes arbejde, at de skal arbejde med de pædagogiske læreplaner?
Nej, det mener jeg ikke.
Jeg mener, at det har været med til at løfte lige præcis den pædagogiske kvalitet, sådan at vores børn får et endnu bedre tilbud, når de går i vuggestue eller børnehave.
Peter Juel Jensen (V), 2012-05-02:
Der er jo ikke en nævneværdig forskel på det, det koster at blive passet i henholdsvis en offentlig og en privat institution.
Det store spørgsmål bliver så: Hvem skal bestemme, hvad kvalitet er?
Skal vi sidde herinde i Folketinget og bestemme, hvad kvalitet er?
Eller tør ministeren og har ministeren mod på at slippe friheden løs og så give de offentlige institutioner de samme betingelser, som man faktisk har ude i de private, hvor det er forældrene, der sidder og styrer dagsordenen?
Tør ministeren forsøge med selvejende institutioner til kommunale dagpasningstilbud i dag?
Har ministeren det mod, der skal til, med hensyn til at slippe friheden løs inden for det offentlige område?
Christine Antorini (S), 2012-05-02:
Jeg tror, at de forskellige ejerformer kan lære af hinanden.
En af de ejerformer, jeg selv er optaget af, er de selvejende dagtilbud og fritidshjem, som jo har eksisteret i rigtig, rigtig mange år.
De fungerer som selvejende nonprofitinstitutioner.
Og noget af det, der har været kendetegnende for dem, er, at de skal følge den overordnede børnepolitik i den kommune, de ligger i.
Der er den samme forældrebetaling, som gælder for kommunens institutioner.
Hvis man har en politik for, hvordan man laver en social profil i forhold til daginstitutioner, skal de også leve op til den.
Men når det er sagt, har de nogle frihedsgrader, med hensyn til hvordan de organiserer sig, og man har en meget høj grad af forældre- og medarbejderindflydelse.
Så jeg tror faktisk, at de forskellige ejerformer kan lære af hinanden.
Derfor synes jeg også, at det rigtige udgangspunkt er den undersøgelse, vi laver nu, hvor vi tager udgangspunkt i kvaliteten.
Hvad skal de kunne løfte for alle børn?
Peter Juel Jensen (V), 2012-05-02:
Nu kan jeg forstå, at jeg ikke får svar på, om regeringen er enig med SF i, at man ikke fremover skal kunne få sine børn passet i et privat dagpasningstilbud.
Men når nu så mange forældre, og det kan vi se på tallene, vælger et privat tilbud frem for et offentligt tilbud – der har jo været en voldsom stigning – er det så ikke også indirekte en anerkendelse af, at der faktisk i de private tilbud er en høj grad af kvalitet, og at man måske skulle benchmarke hele området og så lave den der sammenligning mellem det offentlige og det private og se på, hvad det offentlige kunne lære af det private?
Christine Antorini (S), 2012-05-02:
Det er lige præcis derfor, at en af de fire ting, vi vil undersøge, er, hvordan forældreindflydelsen er i forhold til de forskellige tilbud.
Det betyder nemlig rigtig meget, og derfor forstår jeg også virkelig godt det ønske, der er fra forældre, om, at der skal være en bred vifte af forskellige måder og typer af pasningstilbud for børnene, og det kan være alt lige fra alder til, hvor man bor, om der er særlige profiler osv. Jeg kan måske nævne, at vi i forbindelse med udredningsarbejdet også vil inddrage ideer og erfaringer fra hele den vifte af organisationer, der er på dagtilbudsområdet, og derfor vil jeg gerne nævne, hvem vi har inviteret til at give input.
Det er FOA og BUPL, det er Forældrenes Landsforening, det er Daginstitutionernes Lands-Organisation, det er Menighedernes Daginstitutioner, det er Landsforeningen Frie Børnehaver og Fritidshjem, Dansk Erhverv, Dansk Industri, KL og Børne- og Kulturchefforeningen.
Det er bare for at sige, at vi gerne vil have stemmer fra alle, inklusive forældreorganisationen, fordi forældrene selvfølgelig også er nogle nøglepersoner her.
Peter Juel Jensen (V), 2012-05-02:
Nu kunne jeg ikke vide, hvordan ministeren ville svare på det forrige spørgsmål, da jeg sad og skrev det her i fredags.
Men hvis det indgår, at det er kvaliteten i dagpasningstilbuddene, der skal kigges på, hvor meget vejer det så, hvordan forældrene stemmer med fødderne, altså hvordan forældrene vælger?
Er det ikke også en kvalitet?
Christine Antorini (S), 2012-05-02:
Som jeg nævnte det i svaret på spørgsmålet før fra spørgeren, har vi nu igangsat en udredning af ejerformerne på dagtilbudsområdet.
Det, vi er optaget af, er lige præcis at se på kvaliteten af de forskellige tilbud.
Det betyder også, at vi selvfølgelig heller ikke på nuværende tidspunkt har lagt os fast på en bestemt løsning, og derfor vil de private pasningsordninger ligesom alle de andre ejerformer og pasningsordninger indgå i det udredningsarbejde, vi sætter i gang.
Når udredningen så er færdig, og det er den i september måned, vil jeg vurdere, om der er behov for ændringer.
Men vi har altså ikke på forhånd lagt os fast på en bestemt løsning i forhold til de private pasningsordninger, vi vil kigge på fordele og ulemper ved de gældende regler, og så vil vi se på de kvalitetsindsatsområder, som der vurderes på i udredningen.
Peter Juel Jensen (V), 2012-05-02:
Er ministeren enig med SF i, at forældre ikke fremover skal kunne aflevere deres børn til en privat børnepasser med et offentligt tilskud i ryggen?
Fatma Øktem (V), 2012-05-02:
Jamen det er ikke kun ligestillingsordførerne, der har været meget klare i mælet om, hvad man mente om kvoter og om den norske model.
Jeg kan sådan set inde på Altingets hjemmeside se, at ministeren selv er helt enig i og går ind for, at Folketinget skal fastsætte kvoter, så der altid er mindst 40 pct. kvinder i bestyrelser for børsnoterede virksomheder.
Har ministeren selv skiftet mening?
Ole Sohn (SF), 2012-05-02:
Nu er det sådan, at regeringen arbejder på et udspil, som har til formål at bidrage til at styrke virksomhedernes konkurrenceevne, igennem at man får større mangfoldighed i bestyrelserne, herunder at der kommer flere kvinder i bestyrelserne.
Vi tilrettelægger vores arbejde på en måde, hvor vi har en løbende dialog med erhvervslivet – både med det private erhvervsliv og med det offentlige – for at sikre, at vi får skruet en model sammen, som lever op til det formål, som vi ønsker at fremme, netop med det ene ben at få flere kvinder ind i bestyrelserne og med det andet ben at medvirke til at forbedre virksomhedernes konkurrenceevne, sådan at man går på to ben.
Jeg opfatter det som et positivt bidrag, at regeringspartierne har nogle engagerede ordførere, som hver for sig brænder for, hvordan man kan fremme den intention, og jeg er helt overbevist om, at erhvervslivet, når forslaget bliver lagt frem, vil sige: O.k., det er en god dialog, vi har haft med regeringen.
Fatma Øktem (V), 2012-05-02:
Mange tak.
Jeg synes ikke rigtig, at ministeren svarer på mit spørgsmål.
Hvor ligger regeringen med hensyn til det spørgsmål, og hvad er ministerens holdning til det?
Det synes jeg faktisk er noget, virksomhederne har krav på at få at vide.
Jeg kan forestille mig, at det skal ende hos erhvervs- og vækstministeren, så mener ministeren ikke, at virksomhederne har krav på at få svar på, om der kommer en lovregulering, eller om det bliver på frivillig basis?
Ole Sohn (SF), 2012-05-02:
Jeg er meget glad for, at regeringspartierne har nogle ordførere, som er interesseret i at sikre, at vi får flere kvinder ind i bestyrelserne, ikke nødvendigvis alene ud fra et ligestillingssynspunkt, men ud fra, at det kan medvirke til at sikre, at erhvervslivets bestyrelser får en bredere sammensætning og dermed kan være med til at skabe en bedre konkurrenceevne for virksomhederne, og det er jo dybest set det, det hele drejer sig om.
Vi arbejder i regeringen for tiden med at lægge sidste hånd på et udspil, og når det bliver fremlagt, vil spørgeren kunne se, hvor det er, regeringen lægger snittet for at sikre, at vi får flere kvinder ind i bestyrelserne.
Fatma Øktem (V), 2012-05-02:
Jeg tror godt, at jeg kan stå op, mens jeg læser det.
Er ministeren enig med SF's ligestillingsordfører, Özlem Cekic, der til dagbladet Politiken har udtalt, at kvoter er et nødvendigt redskab, hvis man skal opnå en bred repræsentation af køn, eller mener ministeren i lighed med Socialdemokratiets ligestillingsordfører, Rasmus Horn Langhoff, at tiden er inde til at droppe kønskvoterne?
Er ministeren enig med SF's ligestillingsordfører, Özlem Cekic, der til dagbladet Politiken har udtalt, at kvoter er et nødvendigt redskab, hvis man skal opnå en bred repræsentation af køn, eller mener ministeren i lighed med Socialdemokratiets ligestillingsordfører, Rasmus Horn Langhoff, at tiden er inde til at droppe kønskvoterne?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2012-05-02:
Jeg tror, det er godt, at vi nogle gange har et armslængdeprincip imellem os politikere og de institutioner, der varetager forskningen.
Det er ikke mit direkte ressort.
Men der er ingen tvivl om, at jeg vil holde et skarpt øje med dansk fødevareproduktion, og jeg er egentlig også i øjeblikket i gang med at udfordre erhvervet.
Vi har lige afholdt en større rundbordssamtale, hvor vi har diskuteret, hvad det er, der skal gøre, at erhvervet kan tage det næste skridt i forhold til eksportkæden.
Jeg synes, det er lidt trist, hvis vores primære eksportvare f.eks. til det japanske marked skal være skinke på dåse, når man på det japanske marked efterspørger produkter af højere og højere kvalitet.
Jeg er ikke i tvivl om, at mexicanerne, efter vi har lavet en frihandelsaftale med Mexico, nok skal indhente os med hensyn til skinke på dåse.
Der er vi nødt til at flytte vores produktion højere op i kæden, altså begynde at lave de lækre fødevareprodukter, som jeg tror både spørgeren og jeg er enige om der kunne være efterspørgsel på ude i verden.
Så jeg har et fokus på det, og jeg deltager gerne også i debatter i fremtiden eller i møder i Fødevareudvalget, hvis vi skulle diskutere fødevareerhvervets muligheder for eksport i fremtiden.
René Christensen (DF), 2012-05-02:
Jeg kan glæde mig over, at ministeren har sådan en positiv tilgang til det her.
Det er rigtigt, at der er flere ministre ind over.
Vi har faktisk i Fødevareudvalget planlagt en lille høring her om ikke så længe, og der er ingen tvivl om, at så vil ministeren også få oversendt, hvad den høring ender ud med.
Og så vil jeg håbe, at man i regeringen vil arbejde positivt for at sikre, at vi ikke får sat den her store eksport over styr for et relativt lille beløb, som jeg siger trods alt er skattefinansieret.
Jeg ved, at DTU har decentral ledelse, men det er trods alt skatteborgernes penge, der bliver brugt til at lede det, og derfor er det vigtigt, at de bliver brugt på den rigtige måde.
Men tak for svarene.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2012-05-02:
Jeg vil sige, at jeg synes, at der allerede er mange ministre involveret, når det både er vores forskningsminister og egentlig også vores fødevareminister, som skal finde ud af, hvordan videreførelsen skal være af centeret.
Men når det så er sagt, er der ingen tvivl om, at som handelsminister er jeg meget interesseret i at sikre, at vi fortsat har en stor fødevareproduktion, som vi kan sælge i resten af verden.
Det handler om 72 mia. kr.
Det er sådan cirka – tror jeg – en fjerdedel af vores folkeskole, vi kunne finansiere på den måde.
Så det har selvfølgelig en vis betydning, at vi fortsat eksporterer.
Når det gælder helt konkret, hvordan vi gør det på det veterinære område, om vi får viden udefra, eller om vi selv har den i Danmark, mener jeg ikke er altafgørende.
Det centrale er, at vi kan vise i de produkter, som dansk landbrug faktisk producerer, at vi lever op til de her høje standarder.
Det vil jeg selvfølgelig gerne diskutere både med erhvervet og sådan set også med min ministerkollega, nemlig hvordan vi fortsat sikrer det.
René Christensen (DF), 2012-05-02:
Desværre har DTU her for 14 dage siden jo valgt at fremrykke det, så man allerede vil lukke meget, meget tidligt.
Problemet er jo, at man nu vælger at ville købe de her kompetencer, bl.a. inden for mund- og klovsyge, som jo er en utrolig farlig sygdom.
Vi kan kigge på England og se, hvilke problemer de står med nu, og det er altså helt tilbage fra slutningen af 1980'erne og starten af 1990'erne, og det er de ikke kommet sig over på deres eksportmarkeder, fordi de ikke kunne håndtere det.
Der har vi altså noget af verdens førende forskning netop på det område, og det ønsker man at lægge ud, udlicitere det og købe de her ydelser bl.a. i Tyskland.
Der spørger jeg bare ministeren, som jo også har en vis interesse i, at Danmark eksporterer, og som ministeren jo også siger, at vi kan ekspandere, også på vores eksportmarkeder.
Det er derfor, jeg stiller ministeren det her spørgsmål, for det er nemlig rigtigt, at der er flere ministre ind over det her område, og jeg synes, at det rammer mange steder.
DTU siger, at det her drejer sig om et besparelsesforslag på omkring 20 mio. kr.
Landbruget har eksport i milliardklassen, så det her kan jo på sigt gå hen og blive de dyreste 20 mio. kr., vi har sparet.
DTU er jo trods alt skattefinansieret, og derfor mener jeg, at det er vigtigt, at vi får det taget op, også på flere ministerniveauer.
Så jeg vil spørge ministeren: Vil ministeren gå videre med det her og se, hvad der ligger i det, også inden for ministerens ressortområde?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2012-05-02:
Først vil jeg gerne sige tusind tak for spørgsmålet.
Der er ingen tvivl om, at danske fødevarer er et af de helt store eksportvareområder, vi har i verden.
20 pct. af den danske eksport kommer faktisk fra fødevareerhvervet, og det er regulære enten landbrugsprodukter eller fødevareprodukter.
Det kan være alt fra svinehaler og svinetryner, som bliver solgt til Kina, til mink, der også går til Kina via Hong Kong, eller mejeriprodukter til det amerikanske marked.
Så vi er meget opmærksomme på ikke alene at fastholde de eksportprocenter, som vi har i dag, men i virkeligheden også at udvikle tingene.
Der er ingen tvivl om, at fordi vi har høje veterinærstandarder i Danmark, har vi en adgang til det kinesiske marked, hvor de er bekymrede for deres fødevaresikkerhed.
Det samme gør sig gældende på det russiske marked, hvor vores høje veterinærstandarder gør, at vi har en adgang til det, som ellers er et ganske lukket marked.
Hvorvidt det er det konkrete forskningscenter, som spørgeren jo spørger ind til, der gør, at vi lige præcis har den her spidskompetence, er jeg ikke ekspert i at afgøre.
Jeg noterer mig, at DTU hører under ministeren for innovation, videnskab og forskning, og at den veterinære forskning hører under vores fødevareminister, og jeg kan ikke blande mig i, hvordan de helt konkret vælger at anvende deres ressourcer.
Så vidt jeg er orienteret, har bestyrelsen for DTU besluttet at skubbe beslutningen frem til 2016, så vi har i hvert fald et stykke tid til at kigge på den beslutning.
Ole Sohn (SF), 2012-05-02:
Nej, jeg er meget optaget af, at vi får flere kvinder ind i bestyrelserne, fordi det vil bidrage til at styrke virksomhedernes konkurrenceevne.
Er der noget, jeg som erhvervs- og vækstminister har stor interesse i, er det, at danske virksomheder får en bedre konkurrenceevne.
Allerede i dag er der virksomheder, der er gået forrest, fordi der glædeligvis er mange virksomheder, som kan se en idé i for deres egen skyld at sikre, at der er flere kvinder i bestyrelsen.
F.eks. har Carlsberg jo sat som eget mål, at de gerne vil have 40 pct. kvinder i deres bestyrelse, og det efterlever de faktisk.
Det viser, at det kan lade sig gøre, og mig bekendt har de faktisk også en ret god indtjening.
Så der er ikke noget modsætningsfyldt i at have en god ambition, og den ambition har jeg fortsat.