Connie Hedegaard (KF), 2007-05-03:
Forslagsstillerne ved jo, at regeringen er enig i, at de senere års stigning i pesticidforbruget er uacceptabel.
Forslagsstillerne ved også, at der er sat en lang række tiltag i gang fra regeringens side, i forhold til hvordan vi håndterer den her problemstilling, som jeg tror vi alle sammen er enige om er vigtig at håndtere.
Det, der så bare undrer mig, er, at når man ser på de forslag, der er her – og jeg synes, der er mange gode forslag – er de jo stort set identiske med det, som jeg i et samråd i Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg i midten af marts gav udtryk for at vi er i gang med at overveje fra regeringens side, og derfor undrer timingen i det her forslag mig lidt.
I Miljø- og Planlægningsudvalget gav jeg f.eks. også udtryk for, at regeringen var meget positiv over for nogle af de ideer, som Det Økologiske Råd har fremsat, og dem arbejder vi også videre med.
Så når vi ikke kan støtte beslutningsforslaget her, er det, fordi jeg synes, det er ualmindelig dårligt timet.
Mange af tingene er i gang, de er ved at blive undersøgt, udredningsarbejdet er der, sådan at vi, når vi har brug for det, kan gå ud og sætte en lang række ting i gang.
Og der har vi jo hele tiden sagt, at det afhænger af, hvad statistikken for behandlingshyppigheden i 2006 siger.
Den regner vi med er færdig her til sommer – i løbet af ret kort tid – og hvis det viser sig, at landbrugets pesticidforbrug fortsat udvikler sig utilfredsstillende, er regeringen indstillet på – det har jeg understreget, og det har jeg gjort mange gange – at tage ny virkemidler i brug.
Og vi er som sagt i fuld gang med at skabe det nødvendige grundlag for, at vi kan gøre det, hvis/når det viser sig nødvendigt.
I februar fik udvalget en rapport om mulige virkemidler fra et tværministerielt udvalg, og det er et rigtig grundigt arbejde, der har været gjort.
Rapporten beskriver fordele og ulemper ved anvendelse af afgifter, kvoter, obligatorisk rådgivning.
Rapporten omtaler også, om man f.eks. kan offentliggøre sprøjtejournaler – kunne det have en virkning?
Kunne vi lave nogen ordninger om receptpligt?
Kunne vi lave restriktioner i forbindelse med sædskifte?
Kunne der være brug af injektionssprøjter?
Rapporten omtaler meget andet, og det er alt sammen grundigt belyst der.
Det, man så også får indtryk af, når man læser ned i den rapport, er, at der ikke er nogen lette løsninger, for der er ingen af de foreslåede virkemidler, der kan stå alene.
Vi har desuden også iværksat en faglig udredning om brugen af behandlingshyppighed som indikator for pesticidforbrug og sprøjteintensitet.
Og hvorfor nu det?
Jo, det har vi gjort, fordi der er en række praktikere og rådgivere, der har sagt, at den her indikator kan være en ret dårlig indikator.
Måden, det bliver gjort op på, kan være en dårlig indikator for, hvad der er den egentlige belastning af miljøet, og der kan være nogle problemer i forhold til dosering og arealer, som de mener giver et skævt billede.
Den udredning har vi så lavet for at sige: Det kan jo ikke være rigtigt, at praktikerne ikke kan genkende det, vi har gang i i Folketinget.
På en eller anden måde må vi sørge for, at vi så kan få godtgjort: Er der et problem, eller er der det ikke?
Jeg regner med, at den udredning vil foreligge inden sommerferien, og jeg vil gerne tilbyde, hvis der er interesse for det, at invitere miljøordførerne fra Folketinget til en præsentation af udredningens resultater, når de nu foreligger.
Vi er så også i dialog med dansk landbrug om det synspunkt, som jo fremhæves mange gange fra landbrugets side, at forudsætningerne for at reducere forbruget har ændret sig, så det kan blive svært, siger landbruget, at nå målet om en behandlingshyppighed på 1,7.
For det er jo ikke en behandlingshyppighed, der i sin tid er grebet ud af den blå luft; det er det, som Bicheludvalgets analyser viste at man kunne nå ned på, og som Fødevareøkonomisk Instituts opdatering af analysen siden hen, i 2003, har bekræftet, nemlig at det kan lade sig gøre.
Så når det er udgangspunktet for de 1,7 og vel at mærke et udgangspunkt, som alle var enige om dengang udgjorde et godt fagligt grundlag, og som landbruget også dengang var enig i udgjorde et godt fagligt grundlag, så er det klart, at så kræver det mere end løse påstande at sige, at der er kommet nogle ting, der ændrer ved det.
Så har fødevareministeren og jeg i øvrigt i flere omgange opfordret landbruget – kraftigt opfordret, kan man vist godt sige – til at intensivere rådgivningsvirksomheden i overensstemmelse med pesticidplanen, for det viser sig jo, at god rådgivning er et helt centralt virkemiddel, og det er dybt utilfredsstillende, at pesticidplanens mål ikke er blevet opfyldt på det punkt.
Det er mit indtryk, at der nu er kommet fornøden fremdrift i rådgivningsarbejdet, og det kan jeg da kun opfordre til fastholdes, for jeg tror, at noget af det, der er allerallermest virksomt, er, at man simpelt hen viser i rådgivning af den enkelte landmand, at det er muligt at nedbringe behandlingshyppigheden, for så vidt angår pesticider.
Så samlet set er det afgørende for mig, at vi får belyst alle udestående problemer omkring landbrugets pesticidforbrug, og vi er i fuld gang med at have hele den der palet klar, sådan at når tallene for behandlingshyppighed i 2006 foreligger, så er regeringen og partierne bag planen indstillet på at drøfte problemer og virkemidler med alle.
Og på det grundlag kan regeringen så ikke støtte beslutningsforslaget, som det ligger her.