Lene Espersen (KF), 2014-05-15:
Jeg tilslutter mig koret, der indledte med at sige, at det er en god dag i dag.
Danmark har brug for langt flere faglærte, end vi i dag uddanner.
Det er i og for sig et paradoks, at på trods af at befolkningen har meget fokus på arbejdsløsheden, så vælger forældre altså stadig væk at sige til deres børn, at de skal tage en gymnasial uddannelse, hvor risikoen for ledighed faktisk er stor, frem for at vælge en faglig uddannelse på en erhvervsskole, der faktisk har den allerhøjeste jobrate af alle uddannelser.
Vi må konstatere, at en af grundene til, at det er endt på den måde, at så mange vælger gymnasiet og så få vælger erhvervsskolerne, dels er en slags lidt misforstået snobberi i forhold til den gymnasiale uddannelse, og at den skulle være finere, dels at mange unge nok har den tilgang til uddannelse, at det lidt er et selvrealiseringsprojekt, der handler om, hvad man selv har lyst til, og hvad ens kammerater vælger, frem for hvor det egentlig er, samfundet har brug for, at man uddanner sig, og hvor der faktisk er job at få.
Resultatet er altså, at der er for mange, der egentlig vælger en ungdomsuddannelse, de ikke har kompetencerne til, og hvor de finder ud af efterfølgende, at det var noget andet, de hellere ville have været.
Det betyder igen, at mange falder fra eller ender med at måtte tage en ekstra uddannelse og altså bliver dobbeltuddannet, hvilket både er dyrt og tager lang tid for de unge.
Samtidig er der også sket det, at der har været en opfattelse, tror jeg, både blandt de unge og deres forældre, af, at der ikke var en høj nok faglig kvalitet på erhvervsskolerne.
Derfor synes jeg, der er grund til at rose ministeren for at tage fat på det og sige: Vi må gøre noget for at løfte kvaliteten af erhvervsuddannelserne og lave en reform, så det bliver mere attraktivt for de unge at vælge erhvervsuddannelserne.
Og vi ved jo, som også andre har været inde på, at vi får behov for, at flere unge tager en faglig uddannelse.
Vi tager et første stort skridt i retning af dette ved nu både at stille krav til eleverne, men også ved at løfte kvaliteten.
Noget af det, jeg tror bliver en stor succes med L 195 og den aftale, vi har lavet om erhvervsuddannelserne, er, at vi forenkler strukturen.
Vi gør den mere overskuelig, og vi giver med den også mulighed for at udforme studiekompetencegivende eksamener på alle relevante uddannelser med en eux.
For sagen er jo den, at mange unge måske ikke er helt afklaret med, om de ønsker at gå den rent faglige vej, eller om de ønsker at læse videre efterfølgende.
Der er eux'en jo lige præcis den model, der giver en mulighed for at kunne gå begge veje.
Venstres ordfører var inde på, kan man sige, nogle af de problemstillinger, der er blevet rejst omkring eux'en om at sikre en høj nok faglighed i den.
Jeg vil sige, at jeg er meget enig i det, som Venstres ordfører sagde.
Der etableres også en ny type erhvervsuddannelse for voksne, og det skaber en mere målrettet vej fra ufaglært til faglært.
For de unge, der ikke er klar til at påbegynde en erhvervsuddannelse efter 9. klasse, laves der nu en særlig erhvervsrettet 10. klasse, der kan forberede den unge på et erhvervsuddannelsesforløb.
Vi har kæmpet for at få indført en varedeklaration på alle 107 uddannelser, og det har vi kæmpet for, fordi vi tror, det er meget vigtigt, både for de unge og deres forældre, at man kan overskue, hvilke krav der bliver stillet til en, og hvad man egentlig kan blive, hvis man tager den uddannelse.
Ligeledes har det været en konservativ mærkesag, at de faglige udvalg skulle kunne stille øgede krav til de studerende, når de starter på hovedforløbet.
Det medvirker til højere kvalitet i uddannelsen, og det signalerer faktisk også både til elever og forældre og det omkringliggende samfund, at man på mange af erhvervsuddannelserne kræver stærke faglige kompetencer hos de studerende, for at de kan læse det.
I høringssvarene, der jo er overvejende positive, bliver der rejst nogle problemstillinger, som vi vil følge op på under udvalgsbehandlingen.
Der har både været diskussion om vejledning, og hvordan vi sikrer, at den stadig væk fungerer på bedste vis, og det vil vi gerne være med til at sikre.
Det er også vigtigt, at man i folkeskolen gør en kæmpe indsats for at informere om de muligheder, de unge har, og også prøver at gøre op med den lemmingeeffekt, der er i, at alt for mange bare vælger, hvad deres kammerater vælger, frem for at vælge efter, hvor deres evner og interesser er.
Endelig vil jeg også gerne fremhæve, at noget af det, vi har brugt ganske meget tid på også under forhandlingerne om erhvervsuddannelserne, har været den afkortning, der sker af HG-forløbet.
Det, jeg synes er væsentligt at få understreget her, er, at i 2016 kommer vi til at stå med den problemstilling, at vi har 5.000 elever, der bliver færdige med en 2-årig HG, men vi har altså også 3.000 elever med en 1-årig HG, og de skal slås om de samme praktikpladser.
Jeg håber på, at det er noget af det, vi måske under udvalgsbehandlingen kan brodere på, så vi sikrer, at de fleste af de elever ender med at stå med en læreplads, for det er jo helt afgørende.
Grundlæggende er det en rigtig god reform, og vi støtter naturligvis lovforslaget.