runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2015-04-15:
Først vil jeg sige, at jeg da håber, kampagnen er nået længere ud end kun til København.
Det er ikke sikkert, spørgeren har været uden for København, men der er jo også et land uden for Storkøbenhavn, og der håber jeg også man får mulighed for at se den socialdemokratiske kampagne.
Så vil sige to ting derudover.
For det første har vi hele vejen igennem sagt, at hvis man er individuelt forfulgt, vil man ikke blive omfattet af de nye regler.
Og som det ser ud lige nu, er hovedparten af dem, der meddeles et asylgrundlag, individuelt forfulgte.
For det andet er det samtidig vigtigt at sige, at lige nu ser vi først og fremmest mange asylansøgere fra Syrien, hvoraf mange er individuelt forfulgte, fordi de er militærnægtere.
Men reglerne her skal gælde på asylområdet i det hele taget, og hvis man tænker et par år tilbage, vil man jo huske, at vi eksempelvis havde en situation i Somalia, hvor forholdene ændrede sig på en sådan måde, at man sådan set godt kunne sende folk tilbage.
Men da havde vi ikke en lovgivning, der skabte rammerne for, at det kunne lade sig gøre.
Derfor skulle de her regler jo sådan set også gerne have en effekt, både hvad angår indrejsetallet – det er svært at konkludere på det – men også i forhold til fremtidige asylsituationer.
Derfor skal man nok passe på med ikke kun at måle det i den aktuelle situation, som især er afledt af forholdene i Syrien.
Martin Geertsen (V), 2015-04-15:
Jeg tvivler ikke på, at der er kampagne over hele landet.
Jeg spurgte sådan helt enkelt ind til, om ministeren mener, at de 4 pct. – eller 59 personer – som er virkningen af regeringens stramning vedtaget af et bredt flertal i Folketinget, kan bære den kæmpemæssige milliondyre kampagne, som Socialdemokraterne har sat i værk i København og uden for København.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-15:
Altså, jeg vil sige, at hvis spørgeren er nervøs for ikke at kunne nå tilbage til København i tide, hvis der udskrives et valg, så vil jeg da opfordre Venstre til at støtte Togfonden DK, så vi får en hurtigere togdrift, så også spørgeren kan komme tilbage.
Så vil jeg sige, at jeg jo synes, man skal se på området under et.
Statsministeren annoncerede i sin nytårstale, netop fulgt op af et konkret politisk udspil, bl.a. fra beskæftigelsesministeren, at vi i fremtiden ville stille nogle større krav også til vores flygtninge, hvad angår beskæftigelse, hvilket dermed ville give et positivt bidrag til vores arbejdsmarked.
Jeg tror, det er uhyre vigtigt, for et er, hvor mange der kommer hertil; men noget andet er jo, hvad det er for en politik, vi fører, når folk så er her.
Og der vil jeg da langt hellere have, at flygtninge bidrager og går på arbejde, end at de eksempelvis bliver overladt til passiv kontanthjælp.
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-15:
Jeg vil da sige, både til min gode kollega hr. Martin Geertsen og til justitsministeren, at der er dejligt uden for hovedstadsområdet, særlig i det nordjyske, og der ved jeg at ministeren også har sine rødder.
Men det, vi diskuterer her i dag, er som sagt – som spørgsmålet lyder – om reglerne i regeringens stort anlagte stramning omkring midlertidig beskyttelse så har haft den ønskede effekt.
Og der vil jeg kvittere for, at ministeren har sagt, at omkring 4 pct., altså 59 ud af 1.606, er blevet berørt, og at man tilsyneladende ikke kan spore et fald i indrejsetallet, hvis man sammenligner de første 2 måneder af 2014 med de først 2 måneder af 2015.
Det store spørgsmål til justitsministeren er så: Ønsker regeringen at gøre noget yderligere, eller mener man faktisk fortsat, at det lovforslag, man har fremsat, den mikrostramning, man har foretaget, og det asylstrammerfatamorgana, man har stillet op, er nok til at begrænse den asyltilstrømning til Danmark, som i 2015 kommer til at koste danske borgere over 9,2 mia. kr.?
Mette Frederiksen (S), 2015-04-15:
Det kunne være, vi i fællesskab skulle tage hr. Martin Geertsen med en tur til Nordjylland, så han kunne se, hvor dejligt der er, og så kunne vi måske på samme tidspunkt besøge nogle af alle dem, der arbejder med det her i virkelighedens verden.
For der bliver gjort et utrolig stort stykke arbejde, bl.a. i Nordjylland, for faktisk at få tingene til at fungere i virkelighedens verden.
Jeg vil igen opfordre Venstre til at forholde sig til udviklingen, både hvad angår opholdsgrundlag, men selvfølgelig også i forhold til indrejsetallet, hvor man jo altså kan konstatere, at der er et stort fald i Danmark, også sammenlignet med vores nabolande.
Jeg har det sådan med asylreglerne, at dem skal vi hele tiden have et kritisk øje på, og jeg afviser bestemt ikke, at der også i fremtiden vil være behov for ændringer.
Men det her er altså det, der er vores svar.
Dan Jørgensen (S), 2015-04-15:
Det var præcis det, jeg startede med at sige i mit første svar, som spørgeren så ikke var tilfreds med, fordi jeg forholdt mig lidt mere generelt til det.
Jeg sagde: Generelt set er svaret på det spørgsmål, som spørgeren stiller her, nøjagtig det samme som svaret på det spørgsmål, som Lars Løkke Rasmussen og Kristian Jensen stillede, da de sagde: Er der et problem her?
Jeg ved ikke, om spørgeren ikke har set Venstres egen udtalelse, men Venstre var da også tvunget til at gå ud og sige: Nå, der var nok ikke noget problem alligevel.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-15:
Men det, spørgeren siger, er jo bare ikke rigtigt.
For spørgeren har jo ikke fremsat et beslutningsforslag, der skal behandles på fredag, om, at der skal afsættes flere penge.
Det, spørgeren har fremsat et beslutningsforslag om, er at trække det aktstykke tilbage, som giver dansk politi flere penge.
Det, jeg kan konstatere, er, at så længe Dansk Folkeparti, Venstre og Det Konservative Folkeparti blokerer for det aktstykke, får dansk politi ikke flere penge.
Og min opgave er jo først og fremmest at sikre – i det omfang, vi overhovedet kan det – at der ikke kommer et nyt terrorangreb.
Derfor har vi behov for et fortsat forhøjet beredskab, og dernæst har vi behov for at afbøde unødige konsekvenser for resten af landet, sådan at dansk politi kan løse så mange som overhovedet muligt af de politiopgaver, man skal kunne løse.
Det, jeg siger helt stille og roligt, er, at det kræver flere ressourcer.
Og det er mig aldeles ubegribeligt, at Dansk Folkeparti, som siger alle de rigtige ting, vælger ikke at stemme det aktstykke igennem, sådan at det jødiske mindretal i Danmark kan blive beskyttet bedre og dansk politi kan fortsætte sit beredskab.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-04-15:
Finder ministeren det rimeligt, at der endnu ikke er truffet en afgørelse om reklameafgiften?
Spørgsmålet lyder: Finder ministeren det rimeligt, at der endnu ikke er truffet en afgørelse om reklameafgiften?
Benny Engelbrecht (S), 2015-04-15:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med endnu en gang at slå fast, at jeg selvfølgelig har stor forståelse for, at de virksomheder, der vil blive påvirket af en eventuel reklameafgift, har brug for en afklaring.
Derfor arbejder jeg også for, at der forhåbentlig kan komme en udmelding snarest.
De politiske drøftelser om reklameafgiften skyldes bl.a. kritik fra erhverslivet af reklameafgiften.
Det er en kritik, som regeringen har lyttet til.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-04-15:
Som jeg forstod det, blev der indkaldt til forhandlinger i januar måned.
Januar er gået, og februar er gået, og marts er gået, og nu er vi i april, så det må være nogle vanskelige forhandlinger.
Der sidder jo altså folk derude og er meget bekymrede for, om reklameafgiften bliver indført, og de er også bekymrede for, hvor lang frist de får, hvis den bliver indført, for der vil være et behov for at skulle afskedige personale.
De fleste medarbejdere har jo forholdsvis lange opsigelsesvarsler, så man kan jo ikke indrette sin trykkerivirksomhed fra den ene dag til den anden på en indførelse af reklameafgiften.
Den usikkerhed, man svæver i lige nu, gør jo, at virksomhederne har vanskeligt ved at foretage investeringer.
Skal de blive i Danmark, skal de rykke ud, skal de drosle ned, skal de helt lukke?
Altså, det er en meget vanskelig situation, som skatteministeren stiller de pågældende virksomheder i, når man ikke har fået afsluttet de forhandlinger på nuværende tidspunkt.
Men nu hørte jeg så, at skatteministeren lovede, at virksomhederne vil få tid til at indrette sig.
Det synes jeg er positivt, for en tidligere skatteminister har sagt, at virksomhederne vil få en frist på 6 måneder, fra afgiften blev notificeret af EU – og de 6 måneder er jo gået.
Det vil så betyde, at hvis den tidligere skatteministers ord står til troende, kan afgiften jo indføres, dagen efter den er blevet offentliggjort i Lovtidende.
Men jeg hørte ministeren sige, at man vil give virksomhederne tid til at indrette sig.
Det kunne jeg godt tænke mig at få præciseret lidt mere: Hvor lang tid vil man i givet fald give virksomhederne til at indrette sig, hvis man ender med at indføre reklameafgiften, hvad jeg selvfølgelig håber på man ikke gør?
Men hvis det værste nu skulle ske, hvor lang tid vil virksomhederne så få til at indrette sig efter den nye afgift?
Benny Engelbrecht (S), 2015-04-15:
Det er klart, at hvis det er sådan, som spørgeren så ikke håber det er, vil der selvfølgelig også blive lagt noget tid ind.
Det er ikke sådan, at der er en færdig overvejelse om det.
Det er sådan set ikke en overvejelse, som jeg har tænkt til ende endnu.
Peter Skaarup (DF), 2015-04-15:
Det var åbenbart derfor, at regeringen afbrød de forhandlinger, og så har vi ikke hørt noget siden fra regeringen om det forløb.
Men igen vil jeg sige: Det tager vi på fredag, hvor vi har en debat om det i Folketingssalen, og der finder vi ud af, hvordan niveauet skal ligge.
Men det, jeg spørger om, og det, der er relevant, synes jeg, er: Hvad gør vi i forhold til de frustrerede borgere, der oplever, at man ude lokalt i politikredsene i øjeblikket har tømt kontorerne for politifolk, med henblik på at der skal laves ting i København?
Hvad gør justitsministeren?
Vil man f.eks. ansætte nogle kontormedarbejdere, der kan udfylde de huller i servicecentrene, hvor der i dag sidder politifolk og laver kontorarbejde?
Det kan man jo godt gøre fra den ene dag til den anden; det var jo et bud.
Eller vil man tage flere ind på politiskolen?
Det fortæller justitsministeren jo ikke noget om.
Det er jo sådan nogle svar, vi ønsker os.
Og så kan justitsministeren selvfølgelig godt ligesom statsministeren lade være med at svare og i stedet stille spørgsmål.
Det her er en spørgetid, og der synes jeg justitsministeren skal svare på spørgsmål.
Benny Engelbrecht (S), 2015-04-15:
Det er jo kun statsministeren, der ved, hvornår der bliver udskrevet valg i Danmark.
Jeg kan afsløre, at det ikke er en opgave, der ligger under mit ressort.
Det ville da også være underligt, hvis det var skatteministerens lod.
Men jeg kan i hvert fald sige så meget, at jeg selvfølgelig arbejder for, at vi kan få en ret hurtig afklaring på det her, uden at der dermed i det skal ligge en antydning af, hvornår der kan blive folketingsvalg i Danmark.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-04-15:
En ret hurtig afklaring – det ved jeg så ikke hvad betyder i ministerens terminologi.
Altså, nu har man forhandlet siden januar måned og er ikke nået frem til noget endnu, så en ret hurtig afklaring er jo et vidt begreb.
Men der er jo nogle, der har fået den tanke – det siger jeg ikke at jeg har – at skatteministeren forsøger at, hvad skal vi sige, spille sorteper videre til den skatteminister, der måtte sidde efter et valg, sådan at man måske i virkeligheden spekulerer i, at der ikke kommer en afklaring i forligskredsen.
Jeg vil da gerne høre, om skatteministeren kan afkræfte, at det forholder sig sådan.
Benny Engelbrecht (S), 2015-04-15:
Jeg kan i hvert fald berolige hr. Jan E. Jørgensen med, at jeg selvfølgelig går benhårdt efter også at være skatteminister efter folketingsvalget – og sådan set også gerne efter det efterfølgende folketingsvalg.
Der er kun to ting, som stiller sig i vejen for det.
Den ene er, at det skal falde i statsministerens smag at genudpege mig – og det ville jeg anse for at være en stor ære – og den anden er, at vælgerne jo også skal være enige deri.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-04-15:
Og spørgsmålet lyder: Finder ministeren det tilfredsstillende, at chokoladekæden Frellsen forventer at lukke flere butikker som direkte konsekvens af unfair konkurrence fra illegale slikhandlere?
Benny Engelbrecht (S), 2015-04-15:
Tak for spørgsmålet.
Indledningsvis vil jeg gerne understrege, at jeg naturligvis ikke kan kommentere enkeltsager eller konkrete virksomheders forhold.
Jeg vil således besvare det stillede spørgsmål mere generelt.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at jeg finder det uacceptabelt, når virksomheder snyder med betaling af afgifter og på den måde, fordi de snyder, udsætter lovlydige virksomheder for unfair konkurrence.
Derfor er det vigtigt, at SKAT sætter ind mod illegal import og ulovlig handel med slik og andre punktafgiftspligtige varer, ligesom overtrædelser efterfølgende skal straffes, så alle konkurrerer på ens vilkår.
Så et klart nej herfra til det principielle spørgsmål om, hvorvidt det er tilfredsstillende, hvis butikker skulle lukke som følge af unfair konkurrence fra illegal handel.
Erfaringen fra SKATs indsatsprojekter er, at der er noget at komme efter på dette område, hvilket stemmer overens med de udtalelser, som der er fra direktøren for branchen, og som spørgeren henviser til.
Når det er sagt, mener jeg ikke, at de løsningsforslag, der har været fremme i debatten, udgør reelle løsninger, nemlig at en ændring af afgiftsniveauet eller stramning af sanktionerne i lovgivningen skulle kunne løse problemet med et snuptag.
For det første sikrer afgifterne et provenu til statskassen, som ved en sænkelse af afgifterne skal finansieres andetsteds fra.
Derudover har afgifterne det formål at få os danskere til generelt at købe lidt mindre chokolade, slik og andre varer med sukker i, hvilket indeholder en selvstændig sundhedspolitisk pointe.
For det tredje er der i dag en række sanktioner fra såkaldte colabøder til bøder, der svarer til den unddragne afgift, og endda potentiel frihedsstraf, og disse redskaber skal anvendes.
Løsningen skal altså findes gennem SKATs indsatsarbejde, og netop indsatsen mod ulovlig handel med slik er da også et af SKATs fokusområder her i 2015.
SKAT vil bl.a. styrke indsatsen på området gennem flere kontroller.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-04-15:
Kan vi få et bud på, om forhandlingerne bliver afsluttet før eller efter et valg?
Mette Frederiksen (S), 2015-04-15:
Betyder det, at Dansk Folkeparti har tænkt sig at stemme nej til det aktstykke?
Betyder det, at Dansk Folkeparti i dag meddeler de danske jøder, at man ikke kan få lov til at sikre synagogen og Carolineskolen?
Betyder det, at Dansk Folkeparti i dag siger, at der ikke skal afsættes flere penge til dansk politi?
Det er jo en absurd diskussion, vi har.
Selvfølgelig har det konsekvenser for hele landet, når der sker et terrorangreb.
Vi skal bruge så mange politifolk og har gjort det i en periode, at, ja, det vil have nogle konsekvenser.
Det, der er vores opgave politisk, er at afbøde de konsekvenser og sikre, at det i videst muligt omfang ikke går ud over andre politiopgaver, hvad angår udlændingekontrol, narkokriminalitet, bandekriminalitet og overtrædelser af færdselslovgivningen.
Men forudsætningen for, at vi kan komme i gang med det arbejde, er, at der bliver afsat flere penge til dansk politi her og nu.
Derfor er spørgsmålet enkelt: Vil Dansk Folkeparti virkelig stemme imod, at der bliver afsat flere penge til dansk politi?
Det svar synes jeg man skylder danskerne her og nu.
Peter Juel Jensen (V), 2015-04-15:
Hvor langt er ministeren kommet med arbejdet for at sikre Bornholm den helt nødvendige reservekapacitet, således at Bornholm stadig væk kan besejles under dårligt vejr og ved nedbrud af færger?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-04-15:
Mener ministeren, at det vidner om god service for borgerne, at hver tredje dansker ifølge en måling af Wilke for Avisen.dk ikke oplever, at digitaliseringen har gjort kontakten til det offentlige nemmere her næsten et halvt år efter overgangen til digital post og selvbetjening over nettet fra den 1. november 2014?
Tak for det, hr. formand.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det vidner om god service for borgerne, at hver tredje dansker ifølge en måling af Wilke for Avisen.dk ikke oplever, at digitaliseringen har gjort kontakten til det offentlige nemmere her næsten et halvt år efter overgangen til digital post og selvbetjening over nettet fra den 1. november 2014?
Tak for svaret – og tak for et meget seriøst svar.
Det er selvfølgelig en forbedring for borgerne, at man nu kan klare disse opgaver hjemmefra, og at det kan ske i alle døgnets 24 timer, stort set.
Men en stor del af befolkningen, altså helt almindelige mennesker, oplever altså ikke digitaliseringen som en forbedring, og her næsten ½ år efter at det er blevet indført, kan man vel næppe kalde det en overgangsfase.
Der er altså mange borgere, der føler, at den manglende fysiske kontakt gør det mere utrygt, når de skal have klaret vigtige sager, og der kan også være meget på spil i disse sager, som klares af det offentlige.
At systemet ikke har et menneskeligt ansigt, kan samtidig gøre, at borgerne ikke føler sig hørt, når henvendelser ryger direkte i fællesmail med ringe mulighed for borgeren for at følge op på sagen.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren mener, det er rimeligt over for borgerne, at de på grund af den manglende personlige og fysiske kontakt til myndighederne ikke føler sig trygge og ikke føler sig hørt i vigtige sager.
For det er jo vigtigt her, at alle er med.
Det er ikke nok, at 90 pct. er med.
Her har vi en situation, hvor det er vigtigt, at alle føler, de er med.
Bjarne Corydon (S), 2015-04-15:
Vi kan jo starte med at udveksle tak, for jeg synes også, det er et seriøst spørgsmål, det er værd at få drøftet.
Og jeg vil egentlig også gerne udtrykke min tak til spørgerens parti, altså Venstre, for at have stået bag alle de beslutninger, der er truffet netop på det her felt.
Det er noget, vi gør sammen i et bredt flertal, hvor Venstre er et bærende element.
Så vil jeg sige i al respekt for spørgeren, at jeg ikke mener, den undersøgelse, der refereres til, på nogen måde kan udlægges, som om respondenterne føler sig mere utrygge eller udtrykker en utilfredshed ved ikke at have fysisk kontakt.
Der er blot et mindretal, der udtrykker, at de ikke har oplevet egentlige forbedringer, og det er jo rent logisk noget andet.
Endelig vil jeg sige, at det er et af de meget vigtige fokuspunkter i den nye fællesoffentlige digitaliseringsstrategi, som staten, kommunerne og regionerne jo samarbejder om, at få det her til at fungere endnu bedre, netop med det udgangspunkt, spørgeren tager.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-04-15:
Tak for det.
Med digitaliseringen kan nogle borgere opleve, at der i stedet for færre barrierer er blevet flere barrierer.
Det hører man jo af og til.
Det fremgår ikke af undersøgelsen, men det er i hvert fald det, jeg hører fra de kontakter, jeg har med en række borgere.
Og det skulle jo nødig være sådan, at det er blevet sværere at komme i kontakt med det offentlige, end det var før, eksempelvis fordi en borger ikke kan få kontakt med Jens Jensen fra kommunen, men har kontakt med en anonym mailadresse.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvad agter ministeren at gøre for at undgå, at borgerne oplever digitaliseringen som en bureaukratisk løsning, der tilgodeser administrationen frem for borgerne?
Grundlæggende agter jeg jo at følge præcis den lovgivning, vi har vedtaget sammen med Venstre, og leve op til de strategier, Venstre har stillet sig bag.
Der er – frit efter min hukommelse – en halv million borgere, som faktisk har opnået fritagelse fra obligatorisk digital post, netop af de hensyn, spørgeren nævner.
Så det er bestemt vigtigt, men jo noget, vi står sammen om.
Så vil jeg gerne have lov til at tilføje, at for langt de fleste, også for mange ældre, er det her jo en lettere måde at gøre tingene på.
Bl.a. får mange ældre mulighed for at lade deres pårørende hjælpe til.
Og det er da nemmere end at skulle rode sin gamle mors bunke af breve fra kommunen igennem ved lejlighed, når man kommer forbi, desværre nok alt for sjældent for nogles vedkommende.
Jeg er helt enig i, at for mange, og langt de fleste, er det en forbedring.
Men det, der er min pointe, er, at det jo er vigtigt, at vi ligesom har alle med.
Alle skal med på det her, og der er det, vi må gøre en særlig indsats, og måske også en pædagogisk indsats, for at sikre, at alle kommer med og føler sig trygge ved det.
For det må ikke være således, at det at henvende sig til det offentlige, som jo på mange områder har et monopol i forhold til borgeren, pludselig bliver sådan, at dette monopolforetagende er noget fjernt, man ikke rigtig kan komme i kontakt med.
Det er altså meget vigtigt.
Så det, der er min pointe, er, at vi får alle med, også over for det monopolforetagende, som det offentlige er.
Bjarne Corydon (S), 2015-04-15:
Det synes jeg er en vigtig pointe.
Lad os samles om den, og så vil jeg opfordre spørgeren til at gå tilbage til Venstres folketingsgruppe og måske diskutere eller fundere over, om den offentlige sektor i sin håndtering af den opgave, og det gælder jo ikke mindst kommuner og regioner, vil have nemmere ved at gøre det med offentlig nulvækst over de kommende 4 år end i en situation, hvor vi faktisk har råd til at bevilge lidt flere ressourcer til de ting, vi synes er vigtigst.
Peter Skaarup (DF), 2015-04-15:
Hvad er ministerens holdning til, at politiet rundtom i landet ikke har tid til at se på dagligdags kriminalitet på grund af beredskabet i kølvandet på terrorangrebet i København?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til, at politiet rundtom i landet ikke har tid til at se på dagligdags kriminalitet på grund af beredskabet i kølvandet på terrorangrebet i København?
Mette Frederiksen (S), 2015-04-15:
Nu må jeg sige, at jeg altså tager fløjlshandskerne en lille smule af.
For det er da utroligt, at man skal få det spørgsmål fra et parti, der er med til at forhale processen om vedtagelsen af det aktstykke, der skal sikre dansk politi flere penge i kølvandet på terrorangrebet i København.
For hvad er situationen lige nu i Folketinget?
Situationen er den, at vi fra regeringens side har fremsat et aktstykke, hvor vi ønsker Folketingets opbakning til to ting: For det første at der afsættes flere penge til at sikre vores jødiske mindretals sikkerhed og tryghed i hverdagen omkring vores jødiske lokaliteter, og for det andet at der bliver afsat flere penge både til vores efterretningstjeneste og til politiets almindelige beredskab.
Man forsinker processen, og nu skal vi også have debatten i Folketingssalen.
Og alt imens man foretager den form for julelege her på Christiansborg, går tiden, og dansk politi mangler de penge, som vi kunne afsætte i fællesskab.
Derfor vil min opfordring – selv om det er spændende med en diskussion om dansk politi i kølvandet på terrorangrebet – være: Lad os nu få afsat de penge, så dansk politi kan fortsætte det høje beredskab og vi i øvrigt kan beskytte vores danske jøder på en ordentlig måde.