runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Hav (S), 2010-01-22:
Jeg skal bare lige have slået fast: Er det ikke sådan, at omsætningen i de små specialbutikker, som ministeren gerne vil tage hensyn til, er således, at de allerede i dag kan holde åbent stort set på de tidspunkter, de ønsker, fordi de reddes af omsætningsloftet?
Lad os lige få det på det rene.
Det andet er, at ministeren problematiserer, at vi har et fase 1- og fase 2-forslag på det her lovforslag.
Der er dog ganske stor forskel på at have et sæt regler eller ikke have et sæt regler.
Derfor har vi ønsket om en faseopdeling.
Må jeg så spørge ministeren: Er det ikke korrekt, hvis vi taler centerkontrakter – det er rigtigt, at lejeloven forbyder det, hvis det er mod lejerens interesser eller mod lejerens vilje – at hvis ikke centerkontraktindehaveren eller centerindehaveren kan lave en kontrakt med en, så kan han måske med den næste, og dermed er der ikke så stor beskyttelse for den enkelte. Så skal jeg bare opdatere ministeren om det seneste om butikken i Nørholm.
Det er ifølge Nordjyske, at den desværre er under afvikling.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-01-22:
Nu skal vi jo ikke diskutere, hvad Socialdemokraterne og SF kommer til at gøre i en kommende regering, for det tror jeg ikke vi kan blive enige om, og det er der sådan set heller ingen grund til at blive enige om.
Vi har bare gerne villet sikre en vis ro hos de erhvervsdrivende, også i fremtiden, og derfor har vi sagt, som vi har gjort; det synes jeg faktisk ikke at der er noget odiøst i overhovedet.
Ministeren burde faktisk i stedet sige, at det er ansvarligt.
Vi er interesseret i forbrugernes ve og vel, og derfor noterer jeg mig også i den her undersøgelse, at forbrugerne generelt siger, at de faktisk er ganske tilfredse med de nuværende regler.
Det er rigtigt, at der er nogle børnefamilier, der siger noget andet, men generelt siger forbrugerne, at de er glade for de eksisterende regler.
Derfor ser jeg ikke nogen grund til at ændre på dem.
Man har ikke spurgt forbrugerne i undersøgelsen, hvilket jeg synes er en mangel: Hvordan vil du have det, hvis nu lukkeloven medfører, at din specialbutik kommer til at lukke?
Vil du have det godt med det?
Det spørgsmål er jo ikke stillet, og jeg tror også, at det er i forbrugernes interesse, at der er små specialbutikker i deres nærområder.
Lene Espersen (KF), 2010-01-22:
Nu vil jeg sige til fru Pia Olsen Dyhr, at man jo lige skal vinde valget, før man kan begynde at regere, så lad os tage den diskussion på det tidspunkt.
Men jeg synes nu, at det er mærkeligt holdningsløst, men et eller andet sted også helt i tråd med den politiske vandring, som Socialistisk Folkeparti har været igennem, at man egentlig siger, at man er fuldstændig modstander af det her, men at hvis de andre gennemfører det, nå ja, så gør man ikke noget ved det, så er man tilhænger af det, og så sker der ikke noget.
Det er mærkeligt holdningsløst, og på en eller anden måde synes jeg også, at det jo ikke harmonerer med det, som Socialistisk Folkeparti normalt står for, nemlig at være på forbrugerens parti.
Men jeg vil sige, at vi selvfølgelig er helt indstillet på efter mange af de gode tanker, som hr. Morten Østergaard er fremkommet med, at prøve at se på, om der er noget, man kan gøre for at fremme udviklingen, også i udkantsområderne, og et af de eksempler, som hr. Morten Østergaard nævnte, som jeg ikke har undersøgt til bunds, men som jeg jo synes lyder meget spændende, er hele ideen om f.eks. i forbindelse med plejehjem og andet at lade butikker have åbent, hvor der kan være behov for det på grund af de ældre, for at understøtte dem med gode butiksmuligheder.
Jeg vil gerne starte med at sige til fru Pia Olsen Dyhr, at hvis Socialistisk Folkeparti ønsker at skabe ro for de erhvervsdrivende, så kan man da i hvert fald starte med at aflyse de voldsomme skattestigninger, man lægger op til, hvis der skulle ske den ulykke, at man vandt det næste folketingsvalg.
De 18-19 mia. kr., som erhvervslivet og de hårdt plagede danske skatteydere skal diske op med, er noget, der skaber utryghed, som ødelægger konkurrencen og flytter arbejdspladser til udlandet.
Så der kunne man starte.
Og jeg må sige, at det er i forbrugernes interesse at skabe bedre muligheder.
Det er den vej, det skal gå.
Jeg er også helt overbevist om, at når den nye lukkelov er endeligt implementeret, vil man også opleve, at forbrugerne er endnu mere glade over de nye regler.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-01-22:
Jeg vil gerne skabe klarhed for økonomi- og erhvervsministeren.
Der er ingen tvivl om, at SF mener, at den nuværende lukkelov er god nok, men eftersom vi jo kan se, at det her bliver sat i værk, og at det bliver sat i værk lige om lidt her i sommeren 2010, så vil vi, når vi kommer til regeringsmagten i 2011, gerne sikre, at erhvervslivet ikke skal tro, at vi lige pludselig begynder at rulle tingene tilbage.
Det er simpelt hen, for at også de skal vide, at vi altså ikke lige pludselig kommer til at skabe en masse hurlumhej bagefter.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg hører ministeren sige, at hun gerne vil kigge på andre ting for at sikre mod erhvervsdød, altså at små virksomheder eller specialbutikker eller butikkerne rundtomkring i landet dør.
Der er nogle steder, hvor de er beskyttet, f.eks. i kystbyer.
Så vidt jeg husker, kommer ministeren selv fra Hirtshals, og der er nogle særlige regler, der gælder i kystbyer.
Mike Legarth (KF), 2010-01-22:
Næh, min opfattelse er, at man skal aftale sig til, hvilke præmisser ens butik skal drives på i fremtiden i centrene osv.
Der er jo en aftaleret dér.
Jeg siger bare, at det, vi jo har sikret os her, er, at vi ikke med den her lovgivning ændrer de eksisterende aftaler.
Forestiller hr. Frank Aaen sig så også, at der skal placeres et slags Bilka i alle de mindre byer, som så skal finansieres af staten, og som skal konkurrere mod resten af butiksnettet?
Det ville være det glade vanvid, og det er jo ikke den model, vi går ind for.
Det er jo fri konkurrence, der optager os, og gode muligheder for kunderne først og fremmest.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-26:
Jeg må blot sige: Justitsministeren sagde i sit indledende indlæg, at det her med at skulle spørge voldsofferet direkte og krydse af i et afkrydsningsfelt ville komplicere efterforskningen.
Altså, der er et eller andet her, der ikke harmonerer med det, ordføreren giver udtryk for, sådan som jeg hører det.
Tom Behnke (KF), 2010-01-26:
Jamen så beror det i høj grad på en misforståelse.
Der bliver altid spurgt til, hvad offeret, anmelderen tror kan være anledning til det – hvad der kan være årsagen.
Det bliver der altid spurgt til, for det er jo helt afgørende for at forstå, hvad det er for en forbrydelse, der er blevet begået.
Ellers er det jo meget, meget vanskeligt at lægge sig fast på, hvad det er for en forbrydelse.
Hvad kan motivet have været, hvad kan baggrunden have været, hvad kan bevæggrunden have været?
Har offeret selv givet anledning til noget?
Med hensyn til skyggetallene og de oplyste tal vedrørende de sager, der bliver efterforsket og de sager, der bliver ført ved domstolene, tror jeg da også, at der et eller andet sted her ligger en klar opgave for alle de mange foreninger og organisationer og civilsamfundet, som varetager de her grupperingers interesser.
Det må jo være der, man skal løfte – hvad skal man sige?
– holdånden og sige, at hvis man bliver udsat for en forbrydelse, der har baggrund i hadforbrydelser, skal man stå ved det og anmelde det, så skal man holde fast i det og huske at fortælle politiet, at det er det, det drejer sig om.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-26:
Jeg er fuldstændig enig med Det Konservative Folkepartis ordfører, hr. Tom Behnke, i, at vi alle sammen gerne ville have væsentlig bedre tal.
Det er i hvert fald det, der er Socialdemokraternes motivation og baggrund for at spørge, om man nu også gør alt, hvad man kan, og for at sige, at vi rent faktisk gerne vil have, at man forsøger at gøre det endnu bedre, end man gør.
Ordføreren har jo fuldstændig ret i, at situationen afspejler, at der er for få, som reelt siger, at det her måske er noget, der er relateret til hadforbrydelser.
Ordføreren siger, at det ville være direkte uforskammet i forbindelse med en afhøring at spørge, om det her kunne relateres til eksempelvis had i forbindelse med homoseksualitet eller til andre former for had.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg er helt sikker på, at politiet er så dygtige til at kommunikere med folk, at de sagtens vil kunne få spurgt på en mere åben måde, om det her kunne tænkes at bunde i et særligt had til vedkommende i den sammenhæng, det nu måtte være foregået i.
Tom Behnke (KF), 2010-01-26:
Jeg er da glad for, at hr. Kamal Qureshi bruger ordet muligvis.
Det er jo noget af en indrømmelse.
Og deri ligger det, at det her jo ikke er en eksakt videnskab.
I forhold til hvor mange sager der bliver registreret som hadforbrydelser, er det jo et spørgsmål om, at det bliver præciseret i forbindelse med de her afhøringer, at ofrene skal spille rent og åbent ud og fortælle, hvad det er, der er sket.
I forhold til at rejse sagerne ved domstolene er det jo altså sådan, at anklagemyndigheden har den pligt her i landet, at man ikke rejser sager, medmindre man er i stand til at føre beviset.
Og hvis ikke man kan føre beviset, skal man jo ikke sigte folk eller anklage folk for noget.
Men alle de gange, hvor det kan lade sig gøre – og det er jo det, man arbejder på i efterforskningen – skal man selvfølgelig komme efter forbryderen, der har begået vold, eller hvad han nu har begået af ulovligheder.
Man skal selvfølgelig komme efter gerningsmanden og sørge for, at han får den straf, han har fortjent i forhold til den forbrydelse, han har begået.
Kamal Qureshi (SF), 2010-01-26:
Her har man Justitsministeriets egen offerundersøgelse, der siger, at der er 12.000 personer, som muligvis er udsat for kriminalitet.
Ca. 46 pct. af dem anmelder det til politiet.
Der er 10 sager, der bliver rejst og 100 sager, som politiet arbejder videre med, og 10 af dem kommer for en domstol.
Og det mener den konservative ordfører at der ikke skal gøres noget yderligere ved, end hvad der allerede bliver gjort.
Det undrer mig.
Tom Behnke (KF), 2010-01-26:
Det er der overhovedet ikke.
Altså, hvis ikke det er offeret, der har været udsat for en forbrydelse, der ved henvendelse til politiet skal fortælle, hvad det er, der er sket, hvem skal så?
Det må være offerets opgave, og det må være således, at de, der varetager de her grupperingers interesser, går foran og fortæller i medlemsblade og ved medlemsmøder osv., hvordan man skal forholde sig i de her situationer.
Det er da en unik opgave for civilsamfundet, det er en unik opgave for de her foreninger, så man ikke bare overlader til staten at sørge for det hele.
Men hvis man skulle lave en så specifik tjekliste med angivelse af, at hér skal politiet så lige spørge til det interessante, fordi hr. Flemming Møller Mortensen har en interesse i, at der bliver spurgt til det, hvad så med alle de andre strafskærpende omstændigheder, der er i § 81?
Hvad med alle de andre strafformildende omstændigheder?
Skal man også specifikt spørge ind til alle dem?
Nej, det, politifolk er uddannet til, er at afdække handlingsforløbet: Hvad var det, der skete, og hvorfor var det, det skete?
Og det gør man, uanset hvad det er for en sag, der er tale om, så derfor bliver den her interesse også varetaget.
Kamal Qureshi (SF), 2010-01-26:
I forhold til Dansk Folkepartis opgaveprioritering, kan man sige, kan man jo citere Dansk Folkepartis tidligere folketingsmedlem, hr. Christian H. Hansen, om prioriteringen af arbejdet, altså at man ligesom snakker om ingenting, mens problemerne hober sig op på andre områder.
Altså, skal jeg forstå det sådan, at Dansk Folkepartis ordfører mener, at alt det her er i orden, og at der ikke er behov for yderligere tiltag i forhold til registrering eller andre måder, hvad angår bekæmpelse af hadkriminalitet?
Skal jeg forstå det sådan, at fru Marlene Harpsøe ikke vil gå ud til pressen i morgen, hvis der kom en sag med en eller anden person, som var blevet slået ned på gaden på grund af hans homoseksuelle baggrund eller andet, og sige, at der skal ske nogle ændringer, men tværtimod sige, at der er styr på tingene?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-01-26:
Jeg synes og Dansk Folkeparti synes, at hadforbrydelser er fuldstændig uacceptabele, og så er det lige meget, om det går ud over en homoseksuel, eller om det går ud over en person, som bliver overfaldet på grund af sin politiske orientering.
Vi har jo i Dansk Folkeparti også oplevet gentagne gange, at f.eks. medlemmer af Dansk Folkeparti er blevet udsat for hadforbrydelser, simpelt hen fordi de godt kan lide Dansk Folkeparti og stemmer på Dansk Folkeparti.
Så man må sige, at vi også har det meget tæt inde på livet, og vi synes, at det her er fuldstændig uacceptabelt, når det er, det foregår.
Men når det så er sagt, må man også huske på, at der jo allerede er sat et arbejde i gang, og de tiltag, som vi i Dansk Folkeparti gerne vil have, er, at der sættes ind med en forebyggende indsats.
Og der må man også sige, at vi altså er nødt til at have styr på den registrering.
Den er ved at komme op at stå, man er nogle steder allerede begyndt at registrere.
Men ellers vil den jo blive konstant og vedvarende, og så er det muligt – håber jeg, håber Dansk Folkeparti – at tegne et mønster, så man kan sætte ind og forebygge de her hadforbrydelser.
For jeg så allerhelst, at de slet ikke skete.
Kamal Qureshi (SF), 2010-01-26:
Det, jeg i al sin enkelhed spørger fru Marlene Harpsøe om, for fru Marlene Harpsøe siger jo, at alle de her ting er i orden, at der er sat et nyt registreringssystem i gang og alt muligt andet, er, om der så ikke er behov for yderligere tiltag.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Er det tilfredsstillende for Dansk Folkeparti, at der er så få sager, der kommer for retten, at der er så få sager, der bliver taget op?
Det plejer jo ikke at være Dansk Folkepartis holdning, at der er en masse kriminalitet, der foregår, men at det ikke bliver ført til domstolene.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-01-26:
Nej, alting er slet ikke i orden, og det er slet ikke tilfredsstillende.
Det er da slet ikke tilfredsstillende over for de mange, som udsættes for hadforbrydelser, overhovedet ikke.
Men vi er netop i gang med at iværksætte en indsats, som skal sikre, at der sker en ordentlig registrering, således at vi kan forebygge det.
Det er jo først, når det er, at vi kan igangsætte forebyggelsesprocesssen, at der vil ske det, at det vil blive tilfredsstillende.
Det håber jeg.
En hadforbrydelse er en for meget, så alting er ikke i orden endnu.
Det er først i orden, når det er, at der ikke sker hadforbrydelser i Danmark.
Det er den målsætning, vi skal have, ikke kun i forhold til hadforbrydelser, men sådan set over for alle forbrydelser.
Tom Behnke (KF), 2010-01-26:
Der er ingen tvivl om, at det her skal tages meget alvorligt, selvfølgelig skal det det, ligesom alle andre forbrydelser skal det.
Det, der bare undrer mig, når man hører de tal, der bliver fremlagt her, er, at der er så mange, som er villige til at fortælle om, at de har været udsat for en hadforbrydelse, lige præcis undtagen når de går til politiet, for der fortæller de det ikke.
Der, hvor det har en relevans, der, hvor det har en betydning, der, hvor det er interessant, fortæller man det ikke, men man vil gerne fortælle det alle mulige andre steder: i forskningsundersøgelser, på internethjemmesider og i vennekredse.
Men lige præcis der, hvor det gælder, er der tilsyneladende for få, der fortæller det, hvis tallene er rigtige.
Det er derfor, jeg siger, at det er nogle mystiske størrelser, vi taler om her.
Men uanset de størrelser ændrer det ikke på, at hadforbrydelser er strafbare, og at det er strafskærpende.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-01-26:
Jeg kunne da spørge Socialdemokraterne om det samme, hvis jeg måtte spørge, det må jeg så ikke, men jeg ved jo også, at Socialdemokraterne er med i den forligskreds, politiforligskredsen, som netop har at gøre med polsagssystemet, som er ved at blive implementeret i politiet.
I Dansk Folkeparti så vi da gerne, at det blev implementeret hurtigst muligt, således at det her register med registrering af hadforbrydelser kunne komme til at køre konstant, men arbejdet med at få det op at stå er altså stadig væk i gang, og det ville da være dejligt, hvis Socialdemokraterne sammen med Dansk Folkeparti ville være med til at presse på i politiforligskredsen, så det skete hurtigere.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-26:
Jeg har lige et spørgsmål mere til ordføreren, og det går igen på det om den store iver med hensyn til forebyggelse.
Ordføreren siger, at vi jo ikke kan komme i gang med forebyggelsen, før vi har registreringen på plads.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge igen: Hvornår forventer ordføreren at registreringen er fuldstændig på plads, så man kan begynde at planlægge og finde ud af, hvad det er, vi skal gøre forebyggelsesmæssigt?
Og hvad med de mange hadforbrydelser, som finder sted nu?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-01-26:
Med hensyn til forebyggelsesdelen og at det her polsagssystem skal implementeres hurtigt
synes jeg da, at vi skal spørge justitsministeren, hvor langt man er nået, hvis vi ikke inden for den kommende tid måske har et møde i politiforligskredsen, hvor jeg også tror hr. Flemming Møller Mortensen måske er inviteret til, så man kan få at vide, hvor langt det her polsagssystem er kommet.
Så må jeg ellers sige med hensyn til forebyggelse, at det er klart, at jeg da også forventer, at politiet er opmærksom på, hvis de gentagne gange har fået anmeldelser om hadforbrydelser mod homoseksuelle, f.eks. anmeldelser fra Studiestræde her i København eller lignende, jamen at de så intensiverer indsatsen der, patruljerer mere der og viser sig mere der for også at forebygge, for at vise, at her accepterer vi selvfølgelig ikke, at folk bliver overfaldet, uanset hvad motivet måtte være.
Kamal Qureshi (SF), 2010-01-26:
Lad mig starte med at sige, at de tal, der refereres til i undersøgelsen, er fra Justitsministeriets egen offerundersøgelse.
Det er ikke internetbaserede selvrapporteringer eller andet.
Det er sådan set Justitsministeriets egen offerundersøgelse, tallene er fra, altså de 12.000, som der er tale om.
Tilsvarende er tallene om, hvor mange af dem, der er blevet anmeldt, fra Justitsministeriets egen undersøgelse, så det er ikke bare tal, der er grebet ud af den blå luft.
Jeg må sige, at det undrer mig meget, når jeg hører den konservative ordfører på retsområdet, men jeg lytter meget, meget gerne til en erfaren kollega, for jeg ved, at hr. Tom Behnke har en masse erfaring.
Jeg må så trods alt tillade mig at sige, at det jo ikke er sådan, at vi fremsætter det her forslag, uden at vi har talt med politifolk eller jurister og anklagemyndighed og andre, som kender til problematikken.
Så lidt hjemmearbejde håber jeg da at De Konservative har tillid til at vi også har gjort.
Men problemet er jo helt åbenlyst, at justitsministerens egen offerundersøgelse viser, at der muligvis er 12.000 sager.
Havde der muligvis været 12.000 sager på et hvilket som helst andet område og så få sager, der var blevet rejst, tror jeg, at De Konservative ville have reageret betragtelig voldsommere, end de gør nu.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-26:
Jeg vil da virkelig prise Dansk Folkepartis iver efter at forebygge på det her område, men jeg må så blot spørge Dansk Folkepartis ordfører, fru Marlene Harpsøe, om, hvor lang tålmodighed Dansk Folkeparti har, med hensyn til at det her ligesom skal implementeres, og om vi skal helt ned på nul tilfælde.
Jeg kan godt forstå, at Dansk Folkeparti er rigtig glad for, at regeringen har lyttet til et forslag fra Dansk Folkeparti om at få den her registrering op at stå, men jeg skal også lige spørge ordføreren: I det nye system, som Dansk Folkeparti altså står bag, vil det da stadig væk være sådan, at det er en sagsbehandler, som bagefter sidder og skal lave en anmeldelse af, at her tyder det på, her skønner sagsbehandleren, at det drejer sig om hadforbrydelse, eller vil det være sådan, at man registrerer det allerede i forbindelse med anmeldelsen?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-01-26:
Det kommer ikke som noget større chok for mig, at justitsministeren ikke kan støtte vores forslag.
Men jeg vil gerne stille justitsministeren et spørgsmål, netop fordi han giver udtryk for, at han gerne vil udbrede cykelhjelmen mere, men ikke vil benytte sig af et påbud om det.
Der kunne også være et krav til kommunerne om, at man skal udlevere cykelhjelm til børn, når de starter i vuggestue – altså nogle andre elementer, som gør det lettere for folk at benytte sig af cykelhjelm, for vi ved, at et af problemerne er, at forældrene ikke altid køber cykelhjelm til deres børn.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-26:
Jeg tror, at man virkelig skal holde tungen lige i munden i sådan en sag som den her.
Vi har jo som erklæret mål, at flest muligt skal benytte cykelhjelm.
Det ved jeg at SF's ordfører har som mål, og det har regeringen.
Men de erfaringer, jeg selv har gjort mig også som forælder er, at hvis man påbyder noget – jeg har selv børn under 12 år, og jeg har selv børn over 12 år – vil der ske det, at de vil føle det som en obligatorisk ting, de skal gøre, og så når de bliver fri så at sige, når de fylder 12 år, behøver de ikke at have den cykelhjelm på længere, for så må de sådan set selv om, hvad de vil gøre.
Det er meget bedre med en god pædagogisk indsats fra forældrene til børnene.
Det er meget bedre med de kampagner, som Rådet for Sikker Trafik gennemfører, og som vi ved har en effekt.
Det er meget bedre med de kampagner, som skolerne også selv gennemfører.
Et obligatorisk påbud tror jeg desværre vil have den modsatte effekt.
Karsten Nonbo (V), 2010-01-26:
Jeg har meget tillid til forældrene, og jeg har meget tiltro til, at kampagner hjælper, så vi får forældrene til at indse det her.
For det er altså nu engang forældrenes pligt at sørge for, at deres børn har cykelhjelm på, og at de cykler – at de ikke bliver hjemme, fordi de ikke har nogen cykelhjelm.
Så jeg mener, at vi kan nå meget, meget længere ad oplysningens vej, bl.a. ved en debat som den her.
Det er også derfor, at jeg ikke vil komme med argumenter for, at man ikke skal have cykelhjelm på.
For det er stadig væk klogt at have cykelhjelm på.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-01-26:
Det er jo godt, at vi deler synspunktet så meget.
Der er en tredjedel, der ikke kører med cykelhjelm.
I 2006 var der 67 pct. af de unge under 12 år, der benyttede cykelhjelm.
I 2008 var det tal faldet til 66 pct.
Det er kun 1 pct., men det er alligevel et fald.
Det mener jeg er bekymringsvækkende.
På trods af at vi har haft masser af kampagner og masser af oplysningsmateriale, er det åbenbart alligevel ikke lykkedes at få flere forældre til at købe cykelhjelm til deres børn.
For det er jo her, humlen er.
De køber ikke cykelhjelmene.
Det er jo ikke, fordi børnene ikke vil have dem på.
Karsten Nonbo (V), 2010-01-26:
Jeg tror, vi skal have justeret vores statistikker, for jeg har en statistik her fra Rådet for Sikker Trafik, som siger, at blandt de 6-9-årige brugte 52 pct. cykelhjelm i 2004.
I 2008 var det 72 pct.
Det kalder jeg da en stigning.
For de 10-12-årige, som jo også er omfattet af det her beslutningsforslag, er tallet fra 2004 til 2008 steget fra 33 pct. til 44 pct.
Det er da også en stigning.
Så det kan være, at vi skal mødes ude i bagbutikken og finde ud af, hvem der har den rigtige statistik.
Jeg går ud fra, at den her er rimelig rigtig.
Lone Dybkjær (RV), 2010-01-26:
Jeg mener ikke, at man behøver mødes i baglokalet, men vi skal have den rigtige statistik.
Den kan vi jo få under udvalgsarbejdet.
Det, jeg egentlig godt ville spørge ordføreren om, er, hvad målet er for Venstre og måske for Venstres ordfører.
Hvis nu vi siger, at vi fortsætter ad frivillighedens vej – der er åbenbart ikke et flertal for noget andet mig bekendt, nu har vi jo ikke hørt Dansk Folkeparti endnu, men alligevel – hvad er så målsætningen?
Er det, at man er tilfreds, hvis det f.eks. er 80 pct., der bruger cykelhjelm, eller er man først tilfreds, når det er 90 pct., eller slår man sig til tåls med 70 pct.?
Så kan vi altid tage de forskellige aldersgrupper.
Jeg skal lade være med at kommentere de over 65-årige for en ordens skyld.