runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Tak, og tak for en spændende tale.
Jeg synes, det var dejligt at høre, at ordføreren netop nævnte de offentligt ansatte, og også behovet for at mindske bureaukratiet og øge ledelsen og selvledelsen i det arbejde, man laver.
Så var der selvfølgelig ting, som vi er dybt politisk uenige om, og sådan skal det jo også være med forskellige politiske partier.
Noget, jeg bed mærke i, og som jeg blev rigtig glad for at høre, var ordene om den grønne omstilling, og om, hvordan vi faktisk ser, at grøn omstilling skaber arbejdspladser, eksempelvis med Lindøværftet, som ordføreren nævnte.
Så vil jeg gerne høre, om ordføreren er enig i, at det jo netop er, fordi vi langsigtet har satset på forskning, på uddannelse i det grønne område, på at støtte de gode små grønne ideer, som så vokser sig større, den viden, der vokser sig større, og at der virkelig er et behov for, at vi skruer op for ambitionerne igen inden for alt det, der går forud for de store grønne løsninger.
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
Først og fremmest synes jeg der er grund til at kvittere for, at vi faktisk har evnet at samarbejde bredt i Folketinget om at få styr på, må man sige, en potentielt kaotisk situation i efteråret, hvor der ankom rigtig mange flygtninge til Danmark og til Europa, også flere, end vi samlet set evner at håndtere og integrere.
Det er rigtig positivt.
Så er der nogle enkelte steder, hvor vi ikke synes at regeringen har haft tanke på alle de facetter, som er afgørende.
Det gælder bl.a. integrationsydelsen.
Vi er ikke mindst bekymrede for børnene.
Det var derfor, vi stemte imod integrationsydelsen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-06-01:
Jeg forstår svaret således, at man fastholder modstanden.
Man er modstander af det.
Så undrer det mig lidt, at fru Mette Frederiksen siger, at vi skal have styr på tilstrømningen, for det ville have effekt på tilstrømningen.
Er vi ikke enige om det?
Hvilken effekt mener fru Mette Frederiksen det vil have på tilstrømningen, hvis man giver adgang til markant højere ydelser fra første dag?
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
Jamen der er jo god fremdrift i salen allerede nu.
Det glæder mig sådan set at høre Enhedslistens ordfører tale om en kommende socialdemokratisk regering – så er vi jo nået længere, end da jeg læste aviser tidligere på dagen.
Så det er godt, at vi udvikler os, og at tingene bevæger sig positivt fremad.
Det har vi nået på bare 20 minutter, så tænk, hvad vi kan bruge resten af dagen til.
Det vil altid være et mål for en socialdemokratisk ledet regering at mindske uligheden.
Det vil det altid være.
Pelle Dragsted (EL), 2016-06-01:
Jeg tror nu aldrig, det kun har drejet sig om økonomisk ulighed fra vores side, men økonomisk ulighed er et vigtigt spørgsmål, også for spørgsmålene om lighed i sundhed og lighed i uddannelse.
Jeg kan godt gøre spørgsmålet mere konkret.
Jeg er med på alt mulig andet, men det, vi så, da det var hr. Bjarne Corydon og fru Helle Thorning-Schmidt, som havde regeringsmagten, var jo desværre, at de efterlod et Danmark, som var mere økonomisk ulige end det Danmark, som de overtog.
Jeg tror, det har overrasket rigtig, rigtig mange, at det var den udvikling, som vi så.
Og derfor tror jeg også, der er rigtig mange, der godt kunne tænke sig at høre, hvad en kommende socialdemokratisk regerings målsætning er.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at få et helt klart svar på spørgsmålet: Vil det være en målsætning for en regering med fru Mette Frederiksen i spidsen at efterlade Danmark, der er mindre økonomisk ulige end det, som man overtager?
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
Det siger sig selv, at jeg som socialdemokrat er optaget af, at vi har en retfærdig udvikling i vores samfund, og i det ligger også at ville omprioritere og evne at gøre det og at flytte ressourcer.
Det har vi jo historisk set altid gjort, i hvert fald i nyere tid.
Så man kan sige, at omfordeling altid vil stå centralt – det er jo bl.a. det, vi bruger vores skattesystem til – men det kan bare ikke stå alene.
Jeg har jo igennem rigtig mange år oplevet mennesker, der sådan set modtager en overførselsindkomst og er sikret et økonomisk grundlag, men hvor livet alligevel ikke er godt nok, fordi man ikke får lov til at være en del af et arbejdsfællesskab eller få den uddannelse og den viden, der gør, at man selv kan forme sit liv.
Så vi bliver nødt til at angribe ulighedsdagsordenen fra flere forskelige vinkler, og jeg vil rette en kraftig appel til Enhedslisten om ikke alene at have fokus på økonomien, men også at have øje for, at der er ulighed i sundhed, at der er ulighed i uddannelse, og at der er ulighed i, hvad det er for muligheder, livet i det hele taget byder på, selv i et veludviklet samfund som vores.
Pelle Dragsted (EL), 2016-06-01:
Tak for det.
Noget, som jeg hører bekymrer danskerne i de her år,
er, at vi ser den økonomiske ulighed stige så markant, som den gør.
Siden finanskrisen har vi jo stået i en situation, hvor almindelige lønmodtageres løn er nogenlunde stagnerende, hvor mennesker uden for arbejdsmarkedet og pensionister i mange tilfælde har oplevet en reel tilbagegang i forbrugsmulighederne, mens vi altså har set en lillebitte gruppe i toppen af samfundet, i direktørklassen, have en enorm indkomstudvikling, langt, langt ud over, hvad alle andre mennesker oplever.
Det er jo noget, vi ser i mange udviklede lande, men det er faktisk i Danmark, at uligheden er steget allerallerhurtigst.
I 2012 var fru Mette Frederiksen medforfatter til en kronik i Politiken, som jeg tror overraskede mange – den overraskede i hvert fald mig – hvor fru Mette Frederiksen skrev, at det i 2012 ikke længere var en hovedforpligtelse at omfordele fra rig til fattig.
Siden har der været lidt forskellige udmeldinger fra forskellig side, men mit spørgsmål er egentlig: Opfatter fru Mette Frederiksen det som en hovedforpligtelse at nedbringe den økonomiske ulighed og omfordele fra nogle af dem, der har haft rigtig stor indkomstfremgang, til andre?
Anders Samuelsen (LA), 2016-06-01:
Vismændene peger gang på gang på, at næst efter at sænke marginalskatten på arbejde, er det mest effektive redskab til at skabe vækst, og hvor der er de største dynamiske effekter, faktisk en nedsættelse af registreringsafgiften.
Men det var jo ikke det, jeg spurgte til.
Jeg spurgte om et ja eller nej til, om Socialdemokraterne går til valg på at hæve prisen på biler igen.
For en almindelig mellemklassefamiliebil er jo blevet sænket i pris med et sted mellem 15.000 og 35.000 kr. Er det Socialdemokraternes mål, at de biler skal op i pris igen, hvis det nu er så ondskabsfuld en måde at sænke skatterne på?
Så må man vel kunne få et klart svar: Skal registreringsafgiften op igen, ja eller nej?
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
Alle er jo enige om, at vi mangler vækst – de fleste af os er enige om, at vi mangler vækst – og når man diskuterer det her med fællestillidsmænd, når man diskuterer det her med ejere af virksomheder i Danmark, er de fleste jo enige om, at det, vi har behov for, er at understøtte, at der bliver skabt flere private arbejdspladser i Danmark.
Det bidrager registreringsafgiften jo kun til i et utrolig lille omfang, hvis den overhovedet gør.
Derfor var vi imod at sænke registreringsafgiften.
Det er den forkerte medicin på et tidspunkt, hvor vi har behov for at understøtte dansk erhvervsliv.
Anders Samuelsen (LA), 2016-06-01:
Tak for det.
Jeg vil også sige, at der er mange ting, man godt kunne spørge ind til.
Hvordan kan man på den ene side sige, at vi har for lidt vækst i Danmark, og at vi skal have mere vækst i Danmark, og så på den anden side samtidig ikke ønske at tage fat i det redskab, som jo faktisk ifølge vismændene er det mest effektive redskab, nemlig at få sænket skattetrykket, at få sænket skatten på arbejde, få sænket marginalskatten?
Men det er ikke det, jeg vil spørge ind til.
En af de ting, som er lykkedes for Liberal Alliance i den her regeringsperiode, er jo at få sænket registreringsafgiften fra 180 til 150 pct.
De synes, det er meget forkert, og det talte fru Mette Frederiksen også om i sin tale.
Så mit spørgsmål er: Betyder det, at man går til valg på at hæve registreringsafgiften igen fra 150 til 180 pct.?
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
Man kan sige, at der heldigvis har indsneget sig mere realisme i hele flygtningediskussionen.
Det gælder også her i salen.
Jeg kan godt huske de år, hvor man stod skarpt over for hinanden og nogle påstod, at der slet ikke er nogen sammenhæng mellem den politik, vi har i Danmark, og hvor mange flygtninge der kommer hertil, og andre påstod det modsatte.
Tingene har en sammenhæng, og der er et samspil.
Derfor skal vi selvfølgelig altid have et øje for den samlede asylpolitik, vi fører.
Når det kommer til integrationsydelsen, er vores bekymring først og fremmest børnene.
Selv om vi i Socialdemokratiet deler den ambition, som partiet Venstre også har, om at få alle flygtninge i arbejde, siger vores historie jo, at vi ikke er ret gode til det, og derfor skal vi have et øje på, at der kan være børn, der vokser op under for dårlige betingelser i Danmark.
Vi er nu ved folketingsårets afslutning.
Der er gået et år, og vi må forvente, at der endnu er en rum tid til næste valg, og derfor har vi endnu ikke gjort op, hvordan vi kommer til at stille os, hvad angår registreringsafgiften.
Vi har ikke nogen planer om for nærværende at hæve den.
Men lad os lige komme ind til den reelle diskussion – lad os lige komme ind til den reelle diskussion, for i en situation, hvor nu kan se, at vi kommer til at mangle arbejdskraft, og hvor det, ikke mindst vores produktionsvirksomheder efterspørger, er adgangen til dygtige medarbejdere, så vælger blå blok at bruge de få frie midler, der var, på at sænke skatten på nogle områder, der ikke for alvor skaber arbejdspladser.
Det var en forkert beslutning, og det vil gavne dansk erhvervsliv at begynde at føre en mere vækstorienteret politik i stedet for kun at varetage egne interesser.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-01:
Jeg vil godt have lov til at følge op på svaret til hr. Anders Samuelsen og bringe lidt fakta ind i debatten.
Ifølge gængse regnemetoder er en sænkelse eller afskaffelse af registreringsafgiften noget af det bedste, man kan gøre for beskæftigelsen.
Jeg forstår det sådan, at Socialdemokratiet i 2011 gik over til at bruge gængse regnemetoder, og det, vi hører nu i dag fra fru Mette Frederiksens side med det svar, der blev givet, er, at man igen forlader gængse regnemetoder.
For man prøver jo på at undlade at svare på, om almindelige mennesker skal betale mere for deres bil, hvis Socialdemokratiet får magten.
Har man planer om at hæve registreringsafgiften igen, og vil man anerkende, at gængse regnemetoder tilsiger, at det er rigtig godt for beskæftigelsen at sænke registreringsafgiften?
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
Jamen det her er jo ikke et spørgsmål om gængse regnemetoder.
Det er et spørgsmål om at bevæge sig ud i virkeligheden – ud i virkeligheden.
For vi kan godt sidde og forsøge at tilrettelægge den økonomiske politik i Danmark på baggrund af filosofier udviklet af Liberal Alliance, men vi kan også bevæge os ud i virkeligheden.
Der er en frygt for overophedning i forhold til adgangen til arbejdskraft, adgangen til de rette kompetencer.
Der efterspørges adgang til kapital til at kunne investere, og så er der en efterspørgsel efter, at vi i Folketinget understøtter de steder, hvor Danmark er stærkt.
Registreringsafgiften har jeg ikke hørt efterlyst af nogen som helst andre end Liberal Alliance, og derfor igen: Det var en forkert beslutning i finanslovsforhandlingerne, for vi kunne have fået flere arbejdspladser ved at træffe en anden beslutning.
Pernille Skipper (EL), 2016-06-01:
Tak for det, og tak til hr. Kristian Thulesen Dahl for talen.
Dansk Folkeparti stemte jo for forringelser af efterlønnen for en rum tid siden, som betyder, at det bliver sværere at trække sig tilbage efter et langt, hårdt og nedslidende job.
Dansk Folkeparti har stemt for halveringen af dagpengeperioden.
Dansk Folkeparti har stemt for omprioriteringsbidraget, som betyder nedskæringer i kommunerne, og kontanthjælpsloftet, som sender tusindvis af børn ud i fattigdom.
Det er alt sammen noget, som jeg mere eller mindre tror at Dansk Folkeparti har stemt for til gengæld for nogle stramninger på udlændingeområdet.
Nu kommer vi så til et efterår, hvor støttepartierne gerne vil lave topskattelettelser og Dansk Folkeparti står og siger, at det vil Dansk Folkeparti ikke.
Kunne man forestille sig, at der var tegn i sol, måne og stjerner på, at historien vil gentage sig, og at Dansk Folkeparti alligevel trykker ja til topskattelettelser til gengæld for noget andet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Nu er Storbritannien et meget stort land, og de kan givet få nogle aftaler, der er bedre, end de aftaler, som Danmark kan få.
Hvis de den 23. juni principielt vælger at melde sig ud, hvad er det så, der sker bagefter?
Der vil jeg bare åbent sige her i dag – og der kan jeg så ikke helt tilslutte mig begejstringen, jeg ved ikke, hvad det er for nogle sokker, hr. Jakob Ellemann-Jensen bruger – at jeg er på det hold, der siger, at hvis Storbritannien stemmer for at forlade Unionen og opnår en aftale om noget, der er en mellemting mellem det nuværende EU-medlemskab og at være helt ude, skal vi da se, hvad det er for noget.
Det kunne da også være spændende, hvis den danske befolkning så fik lejlighed til at tage stilling til, om det er noget, som Danmark i virkeligheden kunne synes var interessant at være en del af.
Det synes jeg at vi skal være åbne over for at se på efter den 23. juni, afhængigt af hvordan briterne har stemt.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-06-01:
[Lydudfald]
... Vi taler forhåbentlig om et ja eller om et stay in i Storbritannien.
Det er jo utrolig rart for sådan en som mig, som måske er lidt mere pjattet med det europæiske samarbejde end hr. Kristian Thulesen Dahl, at høre sådan en melding fra Dansk Folkeparti.
Denne store kærlighed – det er måske at stramme den, men denne accept, som jeg hørte fra Dansk Folkeparti, af, at det er en god idé at være med i det europæiske samarbejde, kan jo også være forfriskende at høre for dem, der sidder og følger med hjemme i stuerne.
For det er vel det, det er.
Det er vel en erkendelse af, at vi er stærkere sammen, og at det samspil er bedre med et land som Storbritannien, og at Danmark sammen med de andre lande hører hjemme i EU.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Det er en spændende tankerække.
Vi går altid ind i et forhandlingslokale for at forhandle og få mest muligt ud af det.
Men det skal også stå klart, og det har jeg sagt tidligere i dag, og det siger jeg også gerne igen til fru Pernille Skipper, at vi går ind i forhandlingslokalet for for det første at finde ud af, om der overhovedet er et råderum til skattelettelser, og som jeg også svarede hr. Nicolai Wammen, har jeg ikke fået øje på det.
Der er ikke nogen, der har forelagt noget for mig, der giver indikationer på, at der er sådan et råderum.
For det andet, hvis der så er et råderum, synes vi, at det er de laveste indkomster, som faktisk bør have mere ud af at gå på arbejde.
Så det er det, vi retter vores sigtekorn mod, og på den måde kan vi jo i virkeligheden være hjælpsomme over for en statsminister, der også gik til valg på det samme.
Så er det klart, at der kommer debat her i Folketingssalen bagefter og med den danske befolkning, hvis der overhovedet kommer et resultat ud af sådan en proces, og så skal vi jo vurderes på det og stå til ansvar for det, og det er jeg selvfølgelig fuldstændig parat til at gøre.
Jeg har så ikke blandet mig i den britiske valgkamp, som hr. Jakob Ellemann-Jensen åbenbart har, men så må han jo se, om han får succes ved valget den 23. juni.
Vi har ikke blandet os.
Vi har sagt, at vi umiddelbart synes, det giver nogle hurtige forbedringer for Danmark, hvis de stemmer ja.
Vi har også klart sagt, at vi har et ønske om, at Storbritannien som et skeptisk EU-land sammen med Danmark bliver i EU og kæmper kampen for at reformere EU i den retning, vi ønsker.
Vi har så også en klar forståelse for det, hvis de vælger at stemme det modsatte, og det er klart, at det, der så bliver spændende, og det er jo derfor, at jeg også her under afslutningsdebatten tager det op, er, hvis de vælger at stemme for et leave.
Det bliver jo spændende også for et skeptisk land som Danmark, der har forbehold osv., at se, hvad briterne opnår, og hvor de kommer til at placere sig.
For det, der kan udvikles der, kunne jo tænkes at være noget nyt, vi ikke kender i dag, som kunne være spændende også for et land som Danmark.
Det er derfor, jeg mener, at uanset om de stemmer ja eller nej, kan det åbne perspektiver for Danmark, som vi skal finde ud af hvordan vi drager nytte af.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-06-01:
Nu nævnte hr. Kristian Thulesen Dahl det her med afstemningen i Storbritannien, Det Forenede Kongerige, og det bliver spændende.
Vi er mange, der er spændte.
Det har en betydning for hele Europa.
Det her vedrører ikke kun briterne.
Jeg håber varmt på et ja, og det er ikke kun for briternes skyld, men også for vores skyld i Danmark.
Jeg har også været ovre at agitere for det.
Men hvad er egentlig forhåbningen i Dansk Folkeparti?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Altså, jeg synes da, det er fornemt, når folk engagerer sig.
Jeg kan godt lide engagerede folk, og de behøver ikke at engagere sig, præcis som jeg ville engagere mig.
Den mangfoldighed er fin.
At det kan blive til en indtægt, har jeg svært ved at se.
De historiske erfaringer taler i hvert fald imod det – altså selv om man har haft, jeg tror det er 21 integrationsplaner siden 1999, er det jo altså ikke lykkedes at gøre f.eks. ikkevestlige indvandrere i Danmark til en overskudsforretning.
Så det er noget, der kommer til at trække udgifter med sig i mange, mange år frem – uanset om man måtte vælge den linje, som et flertal herinde foreløbig har valgt.
Indtil den 4. januar var vi de eneste, der kæmpede for grænsekontrol.
Nu har vi grænsekontrol, og den er foreløbig blevet forlænget,
Så det kan måske lykkes at få hul igennem og få partier til at ændre holdning.
Den der lyst til at diskutere det og forsøge at flytte andre har jeg i hvert fald stadig væk intakt.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Ja, og det er så det, som Dansk Folkeparti arbejder efter, men når man ser sådan bredt i Folketinget, er der jo en overordnet holdning til, at vi skal integrere dem i samfundet – ikke nødvendigvis for at sende dem hjem, men også for at vende en udgift til en indtægt.
Altså, i forhold til at det koster penge, hvordan kan vi også gøre folk til aktive medborgere, der også bidrager til samfundet?
Har det gjort indtryk på ordføreren med de mange initiativer, vi har set fra civilsamfundets side, som netop har forsøgt at se på, hvordan man kunne gøre de her asylansøgere til aktive medborgere i Danmark?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Der er ikke noget i konventionerne, der forhindrer os i at sige, at flygtninge hjælpes midlertidigt.
Altså, det er en misforståelse – selvfølgelig har vi ret til det.
Det afgørende er, at man hjælper folk væk fra det, de flygter fra, og at de kan være i sikkerhed.
Så spørges der fra hr. Rasmus Nordqvists side ind til integration.
Altså, det, vi jo ønsker, er, at der laves en hjemsendelsesstrategi også for den enkelte.
Og det betyder også, at vi er helt med på, at den enkelte, mens vedkommende opholder sig her i Danmark, får kompetencer.
Vi ønsker ikke, at folk skal sidde og rådne op et eller andet sted.
Vi vil gerne være med til, at de pågældende kommer tilbage som hele mennesker med mulighed for at bidrage til genopbygningen af deres samfund derhjemme.
Det, der bare ikke accepteres fra vores side, er det her med, at man kapitulerer og siger, at godt nok er lovgrundlaget der for, at de er her midlertidigt, og at vi vurderer det efter nogle år, igen og igen, men de facto, nærmest allerede før folk har fået asyl, accepterer man at gå i gang med en integrationsproces ud fra en vurdering af, at de jo alligevel aldrig kommer af sted.
Det er det, jeg synes er det gale.
Så jeg vil meget gerne være med til at lave en strategi for, at de her mennesker får brugbare redskaber til, når de vender tilbage, men det skal være det, der er målsætningen, det, der er sigtet.
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Jeg synes da egentlig, at svaret trods alt er prisværdigt i den forstand, at jeg betragter det som en bekræftelse af, at løftet står ved magt, og at hvis der ikke kan findes en parallelaftale, skal der være en ny folkeafstemning.
Det synes jeg da er det første vigtige resultat fra debatten i dag.
Vi kan så gå lidt videre og se lidt længere frem i tiden.
Jeg har bare et opklarende spørgsmål.
Jeg skal bare høre, om man er kommet videre med de overvejelser, så man i dag har et svar på det.
Eller er det stadig væk noget, man synes er uaktuelt?
Jeg tror, formuleringen var, at det er uaktuelt at tage stilling til nu.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Man kan gøre det ved, som vi også sagde, at man spørger danskerne igen ved en ny folkeafstemning.
Vi har jo duelleret lidt om det her også forud for den her afslutningsdebat i andre situationer.
Når vi jo ikke nu er klar til at diskutere en folkeafstemning og dens præmisser, og hvordan og hvorledes den skal foregå, er det, fordi vi forlanger, at der gøres et ordentligt stykke arbejde for at sikre Danmark en parallelaftale.
Vi betragter det som en rent politisk vurdering, om man vil lave sådan en parallelaftale eller ej.
Altså, hvis man for et år siden havde sagt, at den britiske premierminister var kommet hjem med en aftale, som kunne danne baggrund for en folkeafstemning her den 23. juni for briterne, ville folk have sagt, at det slet ikke kunne lade sig gøre; det kunne man ikke juridisk overkomme, og hvordan skulle man finde ud af det?
Det gjorde man, da man skulle, og det kan man også med en parallelaftale for Danmark.
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Der er vist stillet kaffe op herude ved siden af, og så kan vi andre følge lidt med.
Man kan blive helt varm om hjertet, når man hører al den omsorg for verdens forfulgte, alt imens at regeringen jo så gennemfører en finanslov med den vel mest markante beskæring af udviklingsbistanden i nyere tid.
Men ikke desto mindre er det jo godt at have i hvert fald intentionerne.
Men jeg sad og blev meget imponeret af svaret til hr. Jakob Ellemann-Jensen.
Altså, uanset hvad udfaldet af afstemningen bliver, vil det være lige, som hr. Kristian Thulesen Dahl havde ønsket sig.
Det er jo da på en eller anden måde et stærkt signal.
Det er så ikke noget, vi rigtig har nogen indflydelse på her i Folketinget, kan man sige.
Men om 1 år, når vi skal have afslutningsdebat, kan nogle af os i hvert fald håbe på, at det ikke bliver med et EU uden Storbritannien.
Det store spørgsmål, som jeg gerne vil stille hr. Kristian Thulesen Dahl, er, om man står inde for løftet til danskerne om, at det heller ikke bliver med et Europol uden Danmarks deltagelse.
Vil hr. Kristian Thulesen Dahl i dag garantere, at det løfte, der blev afgivet til danskerne, om, at vi fortsætter i Europol uden ophold, stadig står ved magt?
Pernille Skipper (EL), 2016-06-01:
Ja, for jeg tror, hr. Kristian Thulesen Dahl vel lige så godt som mig og enhver hinanden herinde ved, at sådan et råderum jo kan komme hurtigt; det kan man hurtigt få tryllet frem i Finansministeriet, når det er politisk belejligt.
Vi hørte statsministeren lige før stå og prale af, at der allerede er brugt milliarder på skatte- og afgiftslettelser, siden regeringen er kommet til.
Det er penge, som kunne have været gået til at sikre vores ældre medborgere, som nogle steder stadig væk skal gå med ble, fordi der ikke er ansatte nok, og som får dårlig mad og dårlig omsorg og pleje.
Kan vi regne med, at ikke før vores ældre medborgere får en ordentlig behandling, vil Dansk Folkepartis smide flere penge efter toppen af samfundet?
Er det det, der er løftet?