runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2013-02-19:
Jeg vil godt benytte lejligheden til at gøre op med en misforståelse.
Jeg tror ikke, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt er den første, der har sagt det.
Altså, man forsøger at give det her indtryk af, at det, Dansk Folkeparti lægger op til med det her beslutningsforslag, er, at man skal udvise folk til tortur og dødsstraf.
Så bliver jeg bare nødt til at gøre opmærksom på, hvad der rent faktisk står i beslutningsforslaget, altså det, som man skal stemme om på et tidspunkt, hvis det kommer til afstemning, og jeg citerer fra beslutningsforslaget: »Det er naturligvis ikke forslagsstillernes intention« – altså Dansk Folkepartis intention – »med dette beslutningsforslag, at Danmark i højere grad skal udvise folk til tortur og dødsstraf. Men det er dog forslagsstillernes holdning, at vi Danmark har ret til at sende et klart signal til kriminelle udlændinge om, at vi ikke ønsker deres tilstedeværelse i Danmark.
En henvisning til en kriminel persons ret til familieliv og vedkommendes ringe tilknytning til sit hjemland bør ikke være nok til, at vedkommende kan få lov til at blive i Danmark.
« Det er det, vi skriver i beslutningsforslaget som noget, man kunne arbejde hen imod.
Så derfor passer det, som ordføreren står og siger, jo simpelt hen ikke.
Det passer jo simpelt hen ikke.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-19:
Internationale konventioner dækker jo over rigtig mange forskellige ting.
Der er konventioner, som beskytter folk mod diskrimination – af f.eks. kvinder.
Der er konventioner, som beskytter flygtninge.
Der er konventioner, som kriminaliserer tortur.
Og der er også konventioner, som beskytter børns rettigheder.
Med andre ord er der rigtig mange gode internationale spilleregler, og dem har vi behov for for at beskytte folk bedre.
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, at det er et demokratisk sundhedstegn, at et land og dets befolkning er opmærksomme på, til hvem og i hvilket omfang man afgiver suverænitet, når man tiltræder internationale konventioner.
Men jeg tror ikke, det rokker ved, at vi har brug for dem som en slags internationale spilleregler.
Vi ser derfor i SF ikke nogen grund til, at vi laver en kritisk gennemgang af de internationale konventioner.
Som udgangspunkt er vi tilfredse med aftalerne, og vi synes også, det er i strid med vores ambitioner om at samarbejde internationalt, for hvad vil konsekvenserne af det her forslag være?
Skal vi betragte konventioner som et tag selv-bord?
Skal vi have flere forbehold?
Ja, det kan jo i yderste konsekvens være det, der sker, hvis man accepterer præmisserne for det her forslag.
Og det er ikke noget, som vi i SF overhovedet vil støtte op om.
Ja, det kan være rigtig, rigtig træls, når vi har en person, som er udvist for kriminalitet, og det så ikke kan lade sig gøre alligevel.
Men jeg må også bare sige, at nogle af de lande, som har forsøgt at indgå aftaler om diplomatiske forsikringer, er kommet gruelig galt af sted.
Vi har en forpligtigelse til at beskytte folk mod tortur, og det giver ingen mening, at vi retter henvendelse til nogle lande og spørger: Vi vil egentlig gerne sende den her statsborger, som har begået noget kriminelt her, hjem til jer, så vil I ikke overholde de internationale konventioner?
Det giver ikke mening, når vi med sikkerhed ved, at de ikke overholder dem, og at de torturerer deres egne borgere.
Selvfølgelig er det træls, at vi ender i en situation, hvor de her mennesker kommer på tålt ophold i Danmark, men her er det jo så, at konventionerne træder ind.
I regeringen er vi faktisk optaget af at gøre mere på det menneskeretlige område, og derfor har vi også fået nedsat et udvalg, som skal undersøge, om der faktisk er behov for at tiltræde flere konventioner, og om der er behov for at inkorporere flere konventioner i dansk lovgivning.
Vi er i regeringen optaget af, at vi opfører os ordentligt internationalt.
Hvis vi er utilfredse, må konsekvensen jo være, at vi internationalt og i fællesskab samarbejder om at ændre de ting, der kan være.
Men som landet ligger nu, tror jeg vi er stærkt tilfredse med, hvordan tingene er på det her område.
Inger Støjberg (V), 2013-02-19:
Selvfølgelig overvåger myndighederne.
Men mit spørgsmål går på, om vi også fra politisk hold skal diskutere de her ting.
Og der må man jo bare sige, at Socialdemokratiet i dag melder fuldstændig pas – fuldstændig pas.
S læner sig bare tilbage og siger, at det er der nogle andre, der tager sig af.
Man må da have en politisk holdning til det her, altså en holdning til, om der skal kigges på de konventioner, som f.eks. ikke er tidssvarende, eller som spiller fuldstændig modsatrettet ind, i forhold til hvad vi ønsker i Danmark.
Skal der gøres noget ved det?
Skal man arbejde internationalt på at ændre det?
Det kan da ikke nytte noget bare at læne sig tilbage og sige, at det er der nogle myndigheder, der tager sig af.
Det er os her i Folketinget, der er politikere, og dermed er det os her i Folketinget, der skal træffe afgørelsen og eventuelt arbejde på at få tingene ændret, hvis vi er uenige.
Vi er mange, der i dag savner et svar på det fra regeringens side og især et svar fra fru Trine Bramsens side: Hvorfor vil Socialdemokraterne ikke være med til det?
Trine Bramsen (S), 2013-02-19:
Socialdemokraterne har en helt klar politisk holdning til det her spørgsmål.
Vi ønsker, at Danmark skal yde støtte til fremme af menneskerettighederne, og regeringen er på samme vis meget optaget af, at Danmark overholder sine internationale forpligtelser, som vi har tiltrådt.
Men det her forslag er ukonkret.
Det peger ikke engang på, hvilke konventioner der skal gennemgås, og det spørgsmål kunne Venstres ordfører heller ikke svare på.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-19:
Tak for ordet.
Ordfører og ordfører
Jeg står her mest af alt som vikar for fru Liv Holm Andersen, som desværre ikke kunne være i salen i dag.
Jeg har til gengæld fået en tale fra hende, som jeg vil læse op for jer nu.
Danmark anerkender som de fleste af de lande, vi sammenligner os med, internationale konventioner.
Det er Radikale Venstre glade for, og det er vi stolte af.
Disse internationale konventioner er historiske, ja, men de er også en fælles pagt med en række lande om en måde at opføre sig på, en måde, som vi er enige om i fællesskab at finde civiliseret og rigtig.
Disse konventioner betyder eksempelvis, at Danmark ikke hjemsender folk til dødsstraf, tortur eller anden nedværdigende behandling.
Det gælder sådan set også, når vi taler om en umulig og kynisk kriminel, for det er et sæt af internationale regler, som alle er lige for, også de mennesker, som mange af os nok kan blive enige om er usympatiske.
Radikale Venstre er naturligvis af den overbevisning, at de fleste regeringer, som Danmark vil stifte bekendtskab med, af sig selv vil synes, at dødsstraf og tortur er en hård straf for f.eks. bandekriminalitet, eller at transseksuelle forfulgte er forfulgte som andre, der også er på flugt.
Men skulle det ikke være tilfældet, er det faktisk noget værd, at vi har de internationale konventioner, som Danmark altså har bakket op om.
Radikale Venstres holdning er derfor den simple, at Danmark skal følge konventionerne, ikke kun fordi de efter vores mening er udtryk for at gøre det humane, og Danmark er og bliver et humant samfund, men også fordi det sådan set forholder sig sådan, at man absolut ikke kan forvente, at nogen andre vil overholde konventionerne, hvis et land som Danmark ophører hermed.
Radikale Venstre kan således ikke bakke op om beslutningsforslaget om, at Danmark skal gå solo i forhold til vores internationale konventionsforpligtelser.
Jeg skal starte med at sige, at det er korrekt, som hr. Martin Henriksen siger, at jeg ikke er ordfører på området.
Så hvis jeg kommer til kort med min ordførerviden eller mangel på samme, beklager jeg det.
Men det er jo således, at folketingsmedlemmer har mulighed for at påvirke arbejdet gennem diverse internationale organisationer.
Så vidt jeg ved, er den form for arbejde faktisk ikke ret højt rangeret i parlamentariske kredse, og det kan man jo undre sig lidt over, når bølgerne ofte går højt i debatterne om det her i Folketingssalen.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-19:
Så kan jeg jo ikke lade være med at sige, at jeg har fået fornøjelsen af at sidde i Europarådet, og der kunne det være rart, hvis vi kunne blive enige med Det Radikale Venstre om, at vi skulle påvirke konventionerne i den retning, som Dansk Folkeparti har skitseret.
Jeg tvivler nu på det, men hvis det er det, som hr. Jeppe Mikkelsen rækker hånden frem til, så tager vi meget gerne imod den fra Dansk Folkepartis side.
Så er jeg i øvrigt enig i, at det ville være befriende, hvis det, der blev diskuteret i internationale fora, var mere offentligt kendt i Danmark, for så kunne det godt være, at dele af den danske vælgerbefolkning ville blive en anelse chokerede over, hvilke vidtrækkende tiltag man tager for at beskytte mennesker, som vel dybest set ikke har et moralsk krav på beskyttelse i Danmark.
Så jeg synes, at det ville være alle tiders, hvis Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre kunne samarbejde om det.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-19:
Det tror jeg var en meget fri fortolkning af, hvad jeg prøvede at sige før.
Jeg tror ikke, at vi kan blive enige om at samarbejde om så mange ændringer af konventionerne, men jeg synes da, at det er helt relevant, at vi har danske parlamentarikere, som tager arbejdet i f.eks. Europarådet meget seriøst.
Så må man jo arbejde ud fra den overbevisning, man har.
Jeg synes også, at det kunne være rart, hvis der var et større kendskab til arbejdet rundtomkring i verden og i de internationale fora.
Jeg tvivler på, at befolkningen ville finde det så chokerende, som hr. Martin Henriksen lægger op til.
Christian Langballe (DF), 2013-02-19:
Jeg hedder Christian Langballe.
Jeg vil sådan set gentage mig selv og spørge: Hvis man ser på f.eks. statsløsekonventionen ud fra en almindelig snusfornuftig synsvinkel, vil man kunne se, at der jo er mange af de demokratiske lande, vi sammenligner os med, som af forskellige grunde ikke har tilsluttet sig denne konvention.
Den er blevet til i 1961.
Den er blevet til som følge af de frygtelige forbrydelser, der foregik under anden verdenskrig.
Jeg spørger bare, hvad der egentlig er galt i at sige, at den her konvention ikke lever op til virkeligheden, at den er utidssvarende, og at vi gerne vil have lavet den om eller træde ud af den?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-19:
Jeg synes ikke, der er noget galt i, at man drøfter konventionerne.
Det gør man jo også hele tiden.
Der kommer tillægsprotokoller til diverse konventioner, som vi så implementerer på ny i dansk lovgivning osv.
Jeg tror ikke, det er den rigtige måde at gøre det på, og jeg tror heller ikke, at vi fra dansk side kunne blive enige om så mange ændringer.
Jeg tror heller ikke, at arbejdet ville være ret frugtbart som sådan.
Christian Langballe (DF), 2013-02-19:
Jeg ved jo godt, at Det Radikale Venstre er konventionsfundamentalister fuldstændig om en hals.
Derfor regnede jeg sådan set heller ikke med at få et positivt svar på mit spørgsmål.
Nu siger ordføreren, at konventionerne så at sige bliver opdateret igennem internationale organisationer.
Det, der sådan set er interessant, er, hvor det demokratiske element er, når f.eks. Amnesty International er med til at få lavet en konvention om.
Jeg synes, det er kompliceret.
Det er et meget kompliceret spørgsmål, mest af alt, fordi selve tilblivelsesprocessen i forhold til konventionen er så speget, som den er, og meget svær at gennemskue.
Derfor er det også meget svært at sige, hvad det egentlig er, vi diskuterer, fordi der både er forskellige facetter af konventionerne og utrolig mange fortolkninger.
Jeg vil bare håbe på, at Det Radikale Venstre kunne komme ud over sin konventionsfundamentalisme og så deltage i den diskussion og forholde sig til, om det er ikke er rimeligt f.eks. at få lavet statsløsekonventionen om.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-19:
Er vi konventionsfundamentalister?
Jo, det er vi måske langt hen ad vejen.
Jeg ved ikke helt, om der var et konkret spørgsmål i hr. Christian Langballes bemærkning, men jeg vil i hvert fald give hr. Christian Langballe ret i, at det ofte er en kompliceret proces osv.
Derfor er det jo også vigtigt, at vi engagerer os i arbejdet som parlamentarikere, så vi er sikre på, at det er parlamentarikerne rundtomkring i verden, der måtte påvirke det her spørgsmål.
Inger Støjberg (V), 2013-02-19:
I Venstre har vi det sådan, at en aftale er en aftale.
Det vil sige, at hvis man har skrevet under på en konvention, efterlever man den.
Men det ændrer jo ikke på, at hvis der så er noget, som man synes er forkert i den konvention, kan man jo forsøge at få den ændret.
Det går vi ind for i Venstre, og det er årsagen til, at jeg sagde, at vi gerne vil indgå i et arbejde, hvor de her konventioner kan diskuteres, og hvor vi ser på, om der er nogle ting, vi vil have ændret og så forsøge at få dem ændret.
I yderste konsekvens må man jo så udtræde af de konventioner, som man måtte være meget uenig i.
Det er jo ikke det samme som at sige, at vi slet ikke vil vide mere, at vi er fuldstændig argumentresistente.
Det er jo det, ordføreren er nu.
Og så vil man i øvrigt slet ikke ændre det, hvis man ser noget, der er forkert.
Det er da en underlig passiv holdning at have som politiker.
Hvis der er noget, der er forkert, må man forsøge at få det ændret.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at man fra SF's side ikke vil være med til det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-19:
Fra SF's side bakker vi op om, at vi skal bekæmpe statsløshed.
Og så sker det af og til, at der er en uheldig sag.
Og det er jo det, man må sige er hele humlen ved konventionerne, nemlig at de beskytter mennesker.
Det bakker vi op om.
Jeg kan jo spørge – og det må jo så blive modspørgsmålet – hvad Venstre har gjort.
Hvis Venstre er så utilfreds med konventionerne, hvad har Venstre så egentlig gjort i deres regeringsperiode, og hvor langt er man kommet med projektet med at få ændret konventionerne i løbet af de 10 år, man var ved magten?
Det synes jeg jo må være et spørgsmål, som Venstre kunne besvare.
Tom Behnke (KF), 2013-02-19:
Det, som vi ikke er med på, er det, som beslutningsforslaget lægger op til, nemlig det, at der skal nedsættes en kommission, en kommission, hvor det, uanset om der nu kommer til at sidde politikere, eller hvem der nu kommer til at sidde der, så bliver uden for Folketingssalen.
Det er forkert at lægge det væk fra Folketingssalen, det er forkert at lægge det væk fra politikerne.
Det er vores opgave som folketingsmedlemmer, som den lovgivende magt, at påse, at den lovgivning, man har her i landet, herunder de konventioner, vi har tiltrådt, til stadighed er i orden, og at vi stadig væk mener det, der står.
Hvis man forestillede sig, at vi skulle trække det her til det yderste, så ville det jo betyde, at vi skulle nedsætte kommissioner, som skulle gennemgå alle de love, alle de regler, alle de forordninger, alle de plakater, opråb m.v., der havde været op igennem tiderne, lige siden Danske Lov, for at vi kunne se, om det hele nu var i orden.
Det holder jo ikke.
Det er vores opgave som folketingsmedlemmer at påse det.
Det kan godt være, at det er et slid, men det er nu engang den opgave, vi er sat i verden for at varetage.
Christian Langballe (DF), 2013-02-19:
Jamen grunden til, at jeg spørger, er jo lidt, at jeg synes, det er noget pjat – for nu at sige det direkte.
For selve konventionsområdet mener jeg slet ikke er blevet belyst i en sådan grad, at vi faktisk får et overblik over, hvad det er, der sker.
Hvad er der med hensyn til opdateringen af konventionerne, og hvem foretager dem?
Kommer de ændringer med et demokratisk mandat?
Jeg mener da, at det med den knopskydning, der er i forhold til konventionsarbejdet, er rimeligt, at man kan sige, at det vil man faktisk gerne have et overblik over.
Det er simpelt hen en generel vurdering fra folk, som er vant til at læse nogle tekster.
Jeg mener, at vi sagtens kan få kigget det igennem.
Tom Behnke (KF), 2013-02-19:
Jamen se, den del er jeg meget enig i; det er da ret interessant at få belyst, når der sker ændringer i de eksisterende internationale konventioner:
Hvem er det, der har forhandlet det på plads?
Og hvilket mandat har man haft til at gøre det?
Men det kan man jo passende spørge om, når nu beslutningsforslaget her om et øjeblik bliver henvist til et udvalg.
Det er jo der, hvor vi kan stille spørgsmål om det: Har der været tilfælde, hvor man har ændret konventioner?
Hvem har forhandlet på Danmarks vegne?
Hvilket mandat har man?
Det er formentlig en regering, der sørger for, at der i hvert fald ikke er et flertal imod regeringen, når man drager af sted og tager de her diskussioner.
Det vil jeg tro.
Men det kan vi jo spørge om, og så kan vi få det svar.
Men det behøver vi jo ikke at nedsætte en kommission for at finde ud af.
Vi er med på at se konventionerne efter i sømmene.
Men det må være vores opgave som lovgivere at gøre det konvention for konvention, når vi støder ind i problemerne, og så må vi ændre det eller forsøge at ændre det de steder, hvor vi finder at der er problemer.
De steder, hvor der ikke er problemer, er der jo sådan set ikke nogen grund til at ændre noget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-19:
Tak for ordet.
Forslaget er egentlig fuldt finansieret, for vi har bl.a. fået svar på spørgsmål fra kollegaen fra Økonomi- og Erhvervsministeriet om, at pengene, man fik ind ved 800-MHz-auktionen, gik direkte i statskassen, ikke til offentligt forbrug, men gik ned i statskassen.
De penge kunne man vel tage op af statskassen igen og bruge til at finansiere et tiltag som det her.
Det, jeg vil spørge om, er egentlig, om ministeren ikke er enig i, at når man ser på den her bredbåndskortlægning, så kan man se, at det er de samme områder, der år efter år viser, at der ikke er en dækning.
Og når man kan se år efter år, at det er de samme områder, som sakker bagud, så kommer der jo en opdeling i A- og B-hold i Danmark.
Er ministeren ikke enig i, at det er en uheldig udvikling?
Det er netop det, som vi i Dansk Folkeparti gerne vil gøre op med.
Det er derfor, vi prøver på at lave en understøttelse, så man også får hurtigt bredbånd ud i de områder, men det kan jeg forstå at ministeren ikke vil.
Han siger godt nok, at der kommer en god løsning i morgen.
Kan man ikke løfte sløret lidt for, hvad det så er, regeringen vil i stedet for, hvis man ikke synes, det her er en god idé?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-02-19:
Med hensyn til finansieringen så var det, jeg sagde, jo netop, at pengene gik i statskassen, og at hvis de skal tages op igen, skal man jo finde penge andre steder.
De indgår i den almindelige finansiering af de offentlige udgifter i det her land.
Med hensyn til det med udkantsområder er jeg meget enig med hr. Dennis Flydtkjær i, at der ligger en problemstilling her, som vi skal være meget opmærksomme på.
For det er rigtigt, at der ligger en risiko for, at der er områder i Danmark, der ikke får den bredbåndsdækning, som andre har, og at det selvsagt kan hæmme erhvervsudviklingen i de pågældende områder.
Det gør man faktisk ganske målrettet, og jeg tror, at vi lige skal afvente, at man kommer med et udspil fra regeringen på det her punkt, før vi begynder at lave nogle midlertidige fradragsordninger.
For det er ikke den rette vej at gå.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-19:
Altså, jeg kan også sige, at vi har kigget på en masse ting, men hvis der ikke kommer nogen konkrete initiativer, så flytter man altså ikke ret meget.
Det var sådan før valget, faktisk tilbage i 2010, at der kom S og SF med udspillet »Aktiv hjælp til yderområderne«, og deri var der et punkt, der hed »Højhastighed for alle«.
Jeg vil gerne citere, hvad der stod i det:
»Hvis det viser sig, at markedet ikke kan sikre hurtige bredbåndsforbindelser til hele landet,
er S og SF klar til at tage de nødvendige initiativer til at sikre en landsdækkende forsyning.
Der afsættes årligt 50 mio. kr. årligt til formålet.«
Nu har Dansk Folkeparti foreslået stort set det samme.
SF nævner godt nok ikke, hvilke initiativer man vil tage, men man har afsat penge til det, og man siger, at man vil gøre noget ved det.
Hvad er forskellen på det og så det, som vi foreslår i dag?
Hvorfor er det, at SF – ministeren er jo fra SF – ikke kan støtte den her ordning, når man selv har foreslået noget lignende tilbage i 2010?
Christian Langballe (DF), 2013-02-19:
Altså, forslaget om at nedsætte en kommission eller et udvalg, som skal se nærmere på nogle konventioner, går jo ud fra, at selve konventionerne er komplicerede, ikke blot i ordlyden, men så faktisk også, når det gælder alle de utrolig mange fortolkninger af konventionerne, der findes.
Der var ikke nogen, der kom efter os.
Jeg synes, at hele området med hensyn til konventionerne er så stort et område, at det dér ville være godt at få en kommission, der kiggede disse konventioner efter i sømmene, de pågældende konventioner, som vi har talt om, og som så kom med en form for bud på, hvad for nogle ting der eventuelt kunne laves om, sådan at konventionerne også blev gjort tidssvarende.
Tom Behnke (KF), 2013-02-19:
Vi er vist ude i et tankespind her, for som jeg har hørt debatten, er der ikke mange partier, der er enige i det, og det vil sige, at der jo ikke bliver et flertal i udvalget, der vil lave en beretning, der går i den retning.
Altså, er der konventioner, der ikke er tidssvarende, er der konventioner, der bør ændres eller justeres, er vi fra konservativ side med på at tage den debat og diskussion.
Men det kan vi jo gøre, uanset om vi laver en beretning eller vi ikke laver en beretning.
Hvis der kan laves en beretning, som går nogenlunde på det, som jeg har sagt i min ordførertale, så er vi selvfølgelig med på det – ingen problemer i det.
Men jeg tror bare ikke, at det ændrer noget, for vi har jo tidligere set, at når vi så tager konkrete forslag ned i Folketingssalen, så er det de samme partier, der står sammen om at prøve på at værne om Danmark, og de samme partier, der afviser at gøre noget som helst.
Så den debat vil stadig væk være der, og den forskel vil være der i hvert fald indtil næste folketingsvalg.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-02-19:
Jeg må indrømme, at jeg synes, at det er et lidt mærkeligt forslag, som Dansk Folkeparti er kommet med.
Jeg synes, det virker, som om Dansk Folkeparti tror, at der er nogen, der har tvunget Danmark til at tilslutte sig menneskerettighederne og internationale konventioner.
Sådan forholder det sig som bekendt ikke.
Det er ganske frivilligt.
Det er altså sådan, at når Danmark f.eks. har tilsluttet sig den europæiske menneskerettighedskonvention eller flygtningekonventionen, så skyldes det, at et flertal i Folketinget har ønsket at tilslutte sig den europæiske menneskerettighedskonvention og flygtningekonventionen.
Jeg ved godt, at Dansk Folkeparti tit synes, at menneskerettighederne er irriterende, og jeg ved godt, at de tit synes, at de der internationale konventioner bare er i vejen.
Så står det jo Dansk Folkeparti fuldstændig frit for at fremsætte forslag i Folketinget om, at Danmark annullerer tilslutningen til de konventioner.
Hvis der så er flertal for det synspunkt, kan man gøre det.
Jeg må sige, at jeg synes, at det er et mærkeligt beslutningsforslag.
Til det der med, at nu skal man sikre, at det er i Danmark, at vi bestemmer den politik, der føres, må jeg sige: Kære Dansk Folkeparti, det er ganske frivilligt, at Danmark har tilsluttet sig de her konventioner og tilsluttet sig menneskerettighederne.
Hvis man ønsker at annullere tilslutningen, kan et flertal i Folketinget gøre det.
Christian Langballe (DF), 2013-02-19:
Altså, det, vi i Dansk Folkeparti gør, er, at vi konstaterer, at tiden går.
Jeg går også ud fra, at ordføreren ikke kan skrive under på Enhedslistens principprogram, hvor man vil have afskaffet militæret og politiet.
Det vil sige, at det er tiden ligesom løbet fra, og tiden kan også løbe fra en konvention, ligesom den kan løbe fra et politisk partis principprogram, og ligesom den kan løbe fra en aftale.
Det er vores enkle konstatering, og så siger vi: Var det ikke på tide at se på, om det så at sige er i overensstemmelse med sund fornuft og med den virkelighed, vi lever i, at vi har en statsløsekonvention?
Er det ikke på tide at få lavet det om, så det svarer til virkeligheden?