Per Clausen (EL), 2010-10-28:
Jeg kan forstå, at hr. Holger K. Nielsens indlæg vakte en del vrede blandt de borgerlige partier.
Jeg ser derfor frem til den reaktion, der vil komme fra de samme partiers side, på de udtalelser, som hr. Jens Rohde, som jo er Venstremedlem af Europa-Parlamentet, tidligere politisk ordfører for Venstre og tidligere medieordfører for Venstre, er kommet med i forbindelse med den proces, der gik forud for ansættelsen af den nu forhenværende generaldirektør i Danmarks Radio.
Hr. Jens Rohde siger meget præcist, at det var den daværende kulturminister, som nærmest sørgede for og i hvert fald var meget aktivt involveret i at få Kenneth Plummer ansat.
På baggrund af hr. Holger K. Nielsens i virkeligheden i den sammenhæng spagfærdige bemærkninger stillet over for det meget, meget grove, meget voldsomme angreb, som hr. Jens Rohde kommer med, på den tidligere kulturminister, ser jeg da frem til, at der her må være en sag, hvor i hvert fald Det Konservative Folkeparti er enig i, at det må undersøges til bunds, sådan at vi kan få dokumenteret, at hr. Jens Rohde taler fuldstændig usandt.
For ellers er der meget af den debat, der har været i de sidste 24 timer, om, hvem der blandede sig i hvad, som bliver sådan lettere kuriøs.
Og utilfredsheden med hr. Holger K. Nielsens indlæg kan så fra Venstres og Konservatives side kun gå på, at han så entydigt gav Dansk Folkeparti æren for at rette et frontalangreb mod Danmarks Radios uafhængighed.
Om det lovforslag, vi behandler i dag, vil jeg sige, og andre har beklaget, at det ikke er blevet et bredt forlig.
Jeg vil sige, at det bedste, man kan sige om det lovforslag, der ligger her i dag, er, at det er udtryk for et smalt forlig, for det giver jo muligheden for at lave de nødvendige ændringer efterfølgende.
Det er ikke sådan, som jeg har forstået at nogle tror, nemlig at alt bliver lavet om.
Under de forhandlinger efter næste valg, der bliver om, hvad der skal laves om, vil selv Enhedslisten ikke kræve, at alt skal laves om.
For det første kombinerer man jo en markant detailstyring af Danmarks Radio med at udhule det økonomiske grundlag.
Og i modsætning til hr. Holger K. Nielsen synes jeg jo som EU-modstander, at det er rigtig dejligt, at man vil prioritere EU-stoffet, for det kan vi ikke få nok af, hvis vi skal styrke modviljen mod EU.
Men pointen er jo bare, at det bliver meget, meget detaljeret, når man i Folketinget på baggrund af en opfordring fra vist en anden Venstrepolitiker nede i Europa-Parlamentet siger, at det skal opprioriteres.
Det er bare et eksempel.
Aftalen er fuld af den slags.
For det andet vil jeg sige, at det jo er rigtigt, at vi er nogle, der forsvarer Danmarks Radio som institution.
Det er, fordi vi faktisk tror, at hvis Danmark skal være i stand til at sikre, at der findes et alternativ til de multinationale mediegiganter, som svømmer ind over landets grænser, så klares det ikke ved en klat penge hist og pist, men så kræver det institutionel styrke.
Hver eneste gang man taler om, at man ikke prioriterer institutionen, men prioriterer lyttere og seere og mennesker og alt muligt andet, dækker det over, at man svækker institutionen, vel vidende – det går jeg da ud fra, for det er jo kloge mennesker, der sidder her – at det svækker institutionen i konkurrencen mod store multinationale giganter.
Det er jo ikke kun det, at man vil overføre op til 100 mio. kr. til andre, som kan få lov at lave en radiostation.
Jeg har forstået, at det har vakt megen glæde mange steder, og jeg tror da også, at hvis jeg havde en af de virksomheder, der kunne komme i besiddelse af disse 100 mio. kr. for at lave radio, ville jeg også være glad.
Men det er jo ikke kun det, som er med til at svække Danmarks Radio, og som svækker Danmarks Radio, uanset at det da er dejligt, at vi over 50-årige, der interesserer os for politik og debat, får en ekstra radiokanal.
Man kan da godt argumentere for, at det er dejligt.
Det gør ingen skade, selv om man synes, at pengene måske kunne være brugt bedre til at løfte public service-kvaliteten i forhold til andre målgrupper, hvor man ved at det ser svagt ud.
Men det er ikke den eneste måde, man svækker Danmarks Radio på.
Man gennemfører jo en værditest, som jeg tidligere har kaldt et bureaukratisk mareridt, og det bureaukratiske mareridt er det lykkedes at fastholde.
Der er da heller ingen tvivl om, at hvor man vel kunne forestille sig, at vi i Danmark ville forsøge at begrænse EU-reglers skadevirkning så meget som muligt for at gavne Danmarks Radio, er det åbenbart nogle andre, kommercielle interesser, som har været vigtigst for dem, der lavede det her medieforlig.
Man har insisteret på, at en større del af Danmarks Radios produktion skulle i udbud.
Bare til allersidst: Man har valgt den værst tænkelige måde at åbne op for flere reklamer på TV 2 på.
Man har valgt at lave skjulte reklamer.
Så siger man, at der både før og efter programmet skal gøres opmærksom på, at der her er skjulte reklamer, men hvorfor tror man, at der er så mange penge i det?
Tror man ikke, at de virksomheder, som betaler for placering af produkter, godt ved, hvad de går ind til?
Enhedslisten ser frem til at få den her aftale lavet om efter næste valg.