runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-12-03:
Tak for det.
Dansk Folkeparti har sammen med Venstre, De Konservative og Enhedslisten indkaldt til denne hasteforespørgsel, så vi kan få en åben og demokratisk debat om DR Underholdningsorkestrets fremtid, og vores holdning er meget klar: Orkestret bør bevares, fordi det bygger bro mellem underholdningsmusikken og den klassiske musik, fordi det kommer ud i hele landet, fordi det tiltrækker mennesker, der normalt ikke ville tage til orkesterkoncerter, og fordi det spiller god underholdningsmusik.
Orkestret er i dag skrevet ind i den eksisterende public service-kontrakt på linje med de øvrige DR-ensembler.
Derfor er det for os slet ikke et spørgsmål om, om orkestret skal bevares eller ej, for det har vi allerede nikket ja til at det skal.
DR valgte at nedlægge orkestret efter at have forhørt sig hos ministeren, der sagde ja til planerne, og det vil sige uden om forligskredsen, og inden public service-kontrakten var på plads, og det går jo ikke.
Vi er nogle stykker, der igennem længere tid har forsøgt at få ministeren på rette spor, men hun har indtil videre været usædvanlig stejl og stædig – der har ikke været vist megen vilje til kompromis, selv om der har været foreslået mange modeller.
Det skyldes, at der er et flertal, der vil bevare orkestret, og derfor har vi jo ikke opgivet håbet endnu.
Forhandlingerne skal foregå indenfor rammerne af medieforliget.«
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-12-03:
I anledning af at det om få dage er 1 år siden, stormfloden Bodil ramte Danmark og mange familier blev hjemløse, hvoraf mange stadig bor i containere, skurvogne m.m. og må imødese endnu en vinter under disse primitive boforhold, samt at disse familier og andre endnu ikke har fået afklaring fra forsikringsselskaber og Stormrådet på deres situation, vil ministeren da tilkendegive sin holdning til, om det er en anstændig måde, samfundet behandler borgere på, der uden egen skyld er blevet ofre for en naturkatastrofe?
Mener ministeren, at det er muligt at beskære udviklingsbistanden, uden at det får nævneværdige konsekvenser?
Morten Østergaard (RV), 2014-12-03:
Jeg understreger bare, at hvis man er optaget af den problemstilling, som jeg oplever at Venstre og fru Inger Støjberg er, og som jeg selv er, må man glæde sig over, at vi i dag er kommet et langt skridt videre, end vi var ved valgperiodens begyndelse.
Det er jo, fordi vi også er optagede af den problemstilling.
Det, der bare er vigtigt for mig også at sige, er, at vi også ønsker et stærkt socialt sikkerhedsnet, der gør, at man kan være tryg ved, også hvis man mister sit arbejde, at der er en, der så at sige holder hånden under en.
Det er det, jeg har forsøgt at sætte på dagsordenen i den seneste tid.
Jeg mener sådan set sagtens, at de ambitioner kan gå hånd i hånd, og jeg håber da også, at vi i fællesskab kan udrette mere af den karakter, vi har gjort, da det tilsyneladende er noget, der optager begge parter.
Inger Støjberg (V), 2014-12-03:
Men altså, når ministeren nu ikke vil bekræfte det, er det vel, fordi ministeren bare ikke har lyst til at bekræfte det.
Det forstår jeg sådan set godt.
Men jeg kan i hvert fald sige, at Venstre utrætteligt har arbejdet for, at det altid skal kunne betale sig at arbejde i Danmark, og det bliver vi ved med.
Så det håndslag kan ministeren godt få.
Men synes ministeren ærlig talt, at det er rimeligt, at 17.700 danskere så at sige skal have penge med på arbejde hver eneste dag, fordi det slet ikke kan betale sig for dem at arbejde?
De vil få mere i offentlig forsørgelse, hvis de bare blev hjemme fra arbejde.
Minister, det er da ikke godt nok.
Morten Østergaard (RV), 2014-12-03:
Det, jeg kan bekræfte, er, at med den politik, der er ført under den her regering, vil der over de kommende år ske en gradvis reduktion i andelen af danskere, som har en svag tilskyndelse til at arbejde.
Det skyldes ikke mindst den skattereform og en række af de andre reformer, vi har lavet, som jo i hvert fald gør, at tingenes tilstand, hvis man er optaget af den her problemstilling, som vi nærmer os udgangen af den her valgperiode, er bedre, end den var, da vi gik ind i den.
Jeg sad jo ikke med dengang, man under VK-regeringen lavede skattereform, men kan da bare konstatere, at dengang stod problemstillingen i hvert fald ikke så højt på dagsordenen, at man for alvor gjorde noget ved det.
Men hvorfor ikke bare slutte af med at give hinanden håndslag på, at det er en vigtig problemstilling, som man selvfølgelig også skal forfølge i de kommende år, præcis som vi i den her regering har gjort med en række af de reformer, som Venstre heldigvis har valgt at deltage i?
Inger Støjberg (V), 2014-12-03:
Så skal jeg gøre det ekstremt kort, så vi indhenter tiden.
Morten Østergaard (RV), 2014-12-03:
Det undrer jo mig, at man kunne lave en skattereform under VK-regeringen, hvor man ikke adresserede det her problem mere direkte, fordi når det er det antal, som fru Inger Støjberg her nævner, er det jo, fordi den skattereform, som den her regering har stået fadder til, ganske markant reducerer antallet med omtrent en tredjedel, i forhold til det vi overtog.
Derfor vil der jo gradvis over årene blive flere og flere, der får et stærkere og stærkere incitament til at arbejde, og det er jo bare de faktiske vilkår.
Men derfor kan vi jo godt bekræfte hinanden i, at det er en væsentlig problemstilling.
Det, jeg så bare vil tilføje, er to ting.
Det ene er, at heldigvis er det jo sådan, at langt størstedelen af dem, der har en svag tilskyndelse til at arbejde, gør det alligevel.
Og det er jo vigtigt at holde sig for øje.
Det skyldes jo bl.a. det, vi talte om under det forrige spørgsmål, nemlig at man skal stå til rådighed, uanset om man har en stærk eller en svag tilskyndelse, og derfor er jeg i den her lidt enøjede diskussion bare bekymret for, om vi glemmer den anden side af sagen, nemlig at vi gerne vil have et stærkt socialt sikkerhedsnet, som gør, at man kan være tryg på arbejdsmarkedet, også hvis det ender med, at virksomheden må lukke og man skal ud at finde et andet arbejde.
Det er derfor, at min pointe er, at det da er afgørende, at vi sørger for, at folk står til rådighed for arbejdsmarkedet, og at det gælder, uanset om man er i den gruppe, der har et svagt incitament, eller i den gruppe, der har et stærkt incitament, uanset at vi selvfølgelig også gerne i fremtiden vil lave nye reformer, som i endnu højere grad end det, vi har gjort, adresserer den her problemstilling.
Det ser jeg ingen problemer i at tilkendegive.
Karina Adsbøl (DF), 2014-12-03:
Ja, men man står bare med en dreng, som ikke er i skole.
Så siger ministeren, at man kan klage.
Men hvor lang tid tager sådan en klagesag?
Hvornår vil ministeren skride ind, hvis børn ikke kommer i skole?
Jeg tænker også, at man som minister synes, det er utrolig vigtigt, at børn kommer i skole, ikke bare i forhold til deres sociale kompetencer, men også i forhold til den læring, de skal have.
Jeg ved ikke, om ministeren kan huske det, men der var jo et udspil fra KL – »Investér før det sker« – hvor man netop skulle have fokus på en helhedsorienteret indsats.
Det er netop også derfor, jeg spørger ind til de sociale indsatser, for jeg tænker, at de lovgivninger skal spille sammen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ministeren ikke mener, der måske mangler en redskabskasse.
Ministeren kunne sætte sig sammen med bl.a. måske social- og integrationsministeren for ligesom at lave den her værktøjskasse til, hvordan kan man så hjælpe de familier og de børn, som har de her specielle behov, så man ligesom kommer, kan man sige, hele paletten rundt.
Morten Østergaard (RV), 2014-12-03:
Det er jo så tredje onsdag i træk, et lille hattrick, hvor jeg har haft mulighed for at svare på spørgsmål af den karakter, og jeg kan sige, at hverken min eller regeringens holdning har ændret sig i løbet af de 3 uger, men jeg svarer meget gerne igen, fordi det korte af det lange er, at færre skal være passivt forsørget og flere skal være i job.
Det bidrager alle vores reformer på kontanthjælps-, førtidspensions-, sygedagpenge-, beskæftigelses- og skatteområdet i meget høj grad til.
Men det betyder jo ikke, at vi er færdige med at lave reformer, som giver flere et aktivt liv med en uddannelse og beskæftigelse.
Vi er i gang med sidste runde forhandlinger om en refusionsomlægning, der giver kommunerne et større incitament til at finde den indsats, der virker for den enkelte ledige.
I det nye år kan vi se frem til, at Carsten Kock-udvalget kommer med anden runde af deres anbefalinger til en bedre aktiv indsats, og Dagpengekommissionen barsler også med deres anbefalinger i 2015, så der bliver rig mulighed for at arbejde med reformer på arbejdsmarkedsområdet.
Så er der spørgsmålet om, hvorvidt antallet af personer med relativt svage økonomiske incitamenter skal nedbringes endnu mere, end det sker med skatte- og kontanthjælpsreformen.
Det ser jeg gerne, hvis det kan ske inden for en økonomisk ansvarlig ramme og vel at mærke, uden at den sociale balance sættes over styr.
Inger Støjberg (V), 2014-12-03:
Med henvisning til ministerens ønske om både en ny kontanthjælpsreform og dagpengereform mener ministeren så, at disse reformer skal adressere det faktum, at 230.000 danskere selv efter skattereformen er fuldt indfaset, vil have et svagt incitament til at arbejde, og vil ministeren oplyse, om det er en enig regering, der i givet fald står bag dette ønske?
Med henvisning til ministerens ønske om både en ny kontanthjælpsreform og dagpengereform mener ministeren så, at disse reformer skal adressere det faktum, at 230.000 danskere, selv efter skattereformen er fuldt indfaset, vil have et svagt incitament til at arbejde, og vil ministeren oplyse, om det er en enig regering, der i givet fald står bag dette ønske?
Morten Østergaard (RV), 2014-12-03:
Jeg er jo altså nødt til at gå tilbage til det spørgsmål, som er blevet stillet, nemlig om jeg er af den opfattelse, at rådighedsreglerne i dagpengesystemet er en større barriere end det, at indretningen af det danske ydelsessystem betyder, at der er en stor gruppe danskere, der har et ringe incitament.
Det er jo spørgeren, der beder mig om at afveje de to problemstillinger mod hinanden, og derfor efterlades man jo med den oplevelse, at det tilsyneladende også er Venstres oplevelse, at der er en afvejning af de to problemstillinger.
Det er der jo ikke fra regeringens side.
Vi har lavet en skattereform, som gør, at det bedre kan betale sig at arbejde ved målrettet at sætte ind med skattelettelser til de laveste indkomstgrupper, og det betyder, at vi øger beskæftigelsen over årene, og at vi markant reducerer andelen af danskere med et svagt incitament til at arbejde.
Men ved siden af det er det stadig væk vores klare opfattelse, at det er vigtigt at sørge for, at rådighedsreglerne håndhæves, for uanset om man har et stærkt eller svagt økonomisk incitament, skal man stå til rådighed.
Inger Støjberg (V), 2014-12-03:
Ministeren siger, man ikke kan andet end efterlades med den tro, at det her handler om, hvilket problem der er størst.
Med den intellektuelle formåen, som jeg altid har tillagt ministeren, mener jeg nu godt, at han kan håndtere begge spørgsmål på en gang.
På den ene side skal man selvfølgelig stå til rådighed for arbejdsmarkedet, det kan der overhovedet ikke herske tvivl om, men på den anden side er der det, som Det Radikale Venstre i mange år har haft en meget stor interesse for og også har handlet på, nemlig i hvert fald at forsøge at skabe et arbejdsmarked, hvor det altid kan betale sig at arbejde.
Det synes jeg bare ministeren har forladt lidt, og det er sådan set det, jeg synes er det kritisable her i dag.
Morten Østergaard (RV), 2014-12-03:
Jamen det er jo ikke mig, der blander det sammen, det er jo blandet sammen i dagens spørgsmål.
For spørgsmålet er, om jeg synes, det er et større problem, at der ikke er tilstrækkeligt incitament til at arbejde, end at folk ikke står til rådighed i tilstrækkelig grad.
Og der er det bare, jeg siger, at det jo er svært ikke at få den opfattelse, at det så er spørgerens synspunkt, at det er et større problem.
Jeg siger bare, at jeg jo ikke kan efterlades med andet end den opfattelse, når der stilles et spørgsmål om, hvorvidt det egentlig er vigtigere at koncentrere sig om det med incitamenterne end det med rådigheden.
Det, vi har gjort fra regeringens side, er så – og det er så til gengæld uomtvisteligt – at tilrettelægge arbejdet med en skattereform, som Venstre jo heldigvis er med i, og som gør, at der i dag og i de kommende år vil være stadig flere, som har en stadig større tilskyndelse til at arbejde.
Og dermed har vi jo vist, at vi også tager den del af diskussionen alvorligt.
Det kan man se på vores resultater.
Inger Støjberg (V), 2014-12-03:
Ministeren behøver ikke for min skyld prøve at stå og blive polemisk om de her ting, for ministeren kan ikke på noget som helst tidspunkt have været i tvivl om – så vil jeg i hvert fald gerne bede ministeren om præcis at sige hvor og hvornår – at Venstre og jeg selv altid har holdt fast i, at hvis man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, og det gør man, hvis man får sociale ydelser, så skal man også stå til rådighed for arbejdsmarkedet, og det betyder, at så skal man tage det arbejde, der ligger lige for.
Men det ændrer bare ikke på den lidt større diskussion – og jeg går ud fra, at ministeren godt kan håndtere begge diskussioner på en gang – nemlig om at skabe et arbejdsmarked, hvor det altid kan betale sig at arbejde.
Og det er der, jeg synes ministeren svigter.
Så simpelt kan tingene jo nogle gange hænge sammen, og det er sådan set også det, der er essensen i det her i dag.
Vi diskuterede det jo også lidt med statsministeren i går.
Nu skal man jo ikke tale ondt om nogen, der ikke er her, men jeg havde måske håbet lidt på, at økonomi- og indenrigsministeren i dag var lidt mere klar i mælet end statsministeren, som ligesom har for vane ikke at svare på det, vi spørger om.
Men nok om det.
Hvis vi kigger på det, når det hele er indfaset inklusive skattereformen, tror jeg, at vi er fremme ved ca. 2022, men på det tidspunkt er der stadig væk omkring en kvart million danskere, der har et meget, meget lille incitament til at arbejde.
Så er jeg godt klar over, at ministeren sagde, at der både skulle være færre på offentlig forsørgelse og flere i job.
Men er ambitionen ligesom udfyldt med en kvart million danskere, for hvem der kun er et meget lille incitament til at arbejde i 2022?
Jeg synes, at det er en ringe ambition, og det er i hvert fald ikke, som jeg kender Det Radikale Venstre.
Jeg kender jo sådan set Det Radikale Venstre som et parti, der i den grad har fokus på, at man skal yde, hvis man har mulighederne og kapaciteten til det.
Så det undrer mig lidt, at ambitionen ikke er højere.
Christine Antorini (S), 2014-12-03:
Jeg synes altid, det er dybt ulykkeligt, når der er sager, hvor man kan se, at det er gået i hårdknude.
Jeg tror faktisk også, at det allerbedste er at gøre alt muligt for, at den dialog skal foregå, præcis som spørgeren også siger, imellem kommune og forældre om de tilbud, som der er.
Jeg er ikke sikker på, at det nødvendigvis er den bedste løsning, at det bliver sådan store offentlige debatter, men at man skal finde en løsning konkret.
Det er nogle gange sådan, at der ikke er enighed om de tilbud, der er, og jeg ved ikke, om det er tilfældet i den konkrete sag, for den kender jeg ikke til.
Men det er jo sådan, at hvis forældrene ikke synes, at de får det rette tilbud af kommunen, så kan de klage til Klagenævnet for Specialundervisning over det tilbud, de har fået.
Kim Christiansen (DF), 2014-12-03:
Det skyldes måske, at problemet ikke var så omfattende.
Det er jo fint.
Men når man fra statens side er ude og lave nogle aftaler, synes jeg bare stadig væk, det virker underligt.
Det kunne så føre mig hen til, om ministeren måske ligefrem kunne anbefale SAS at udflage til Irland.
For så kunne det jo være, de bedre kunne konkurrere mod Norwegian og andre selskaber, som benytter den her model.
Jeg synes stadig væk, det er bekymrende, at staten indgår den slags aftaler, fordi man jo kan tvinge SAS ud i at foretage den samme manøvre, og så er man da i hvert fald ude på en glidebane, som vil koste tusindvis af arbejdspladser i Københavns Lufthavn.
Bjarne Corydon (S), 2014-12-03:
Jo, altså, jeg er jo sådan permanent bekymret på en lang række forskellige planer.
Det er jo egentlig ganske klart, og det ligger også i svaret, at når vi køber ind som stat, skal vi selvfølgelig overholde de spilleregler, der er, i forhold til hvordan man må købe ind, og hvad man må lægge vægt på, når man køber ind.
Det har været gældende hele tiden, det gjaldt også før regeringsskiftet, og det har jo også været accepteret af Dansk Folkeparti generelt.
Derudover må man jo via CSR-politik, CSR-krav, inden for gældende rammer og via en generel indsats over for social dumping sikre, at det, vi ikke ønsker os i Danmark, ikke foregår i Danmark.
Og man må jo sige, at der er blevet sat turbo på den del af dansk politik siden regeringsskiftet, hvor man nu i mange forskellige sammenhænge har strammet op på reglerne og indsatsen.
Det var jo ikke tilfældet før regeringsskiftet.
Kim Christiansen (DF), 2014-12-03:
Det gør ikke mig noget, at begge spørgsmål bliver besvaret under et.
Så kan jeg også tillade mig at spørge lidt ind under begge emner.
Det er rigtigt, at noget af det centrale i det her jo er den sociale dumping, som regeringen i hvert fald tit og ofte ytrer sig om at man gerne vil skride ind over for.
Derfor virker det lidt paradoksalt, uanset hvor mange regler der så er i EU, at man på en lang række oversøiske ruter vælger et selskab, som har valgt at lade sig registrere i Irland, og det har de jo simpelt hen for at omgå danske løn- og overenskomstvilkår.
Og finansministeren står med et problem lige om lidt.
Jeg har sådan på vandrørene hørt, at SAS kommer med et relativt stort underskud i deres halvårsregnskab, og det må da et eller sted bekymre finansministeren, hvis vi selv via statens rejser er med til at underminere et selskab, som vi selv er medejer af sammen de øvrige nordiske lande.
Er det slet ikke noget, der bekymrer ministeren?
Bjarne Corydon (S), 2014-12-03:
Jamen jeg læner mig trygt op ad spørgerens judgement af, om det nu er en tilfredsstillende måde at gøre det på eller ej.
I hvert fald handler begge spørgsmål om regeringens holdning til den flyrejseaftale, som er indgået af Statens og Kommunernes Indkøbsservice, som man i daglig tale kalder for SKI.
Og jeg skal starte med at understrege, at regeringen ser meget alvorligt på spørgsmålet om social dumping, bl.a. fordi social dumping jo kan svække et grundlæggende princip i vores samfund om, at alle skal arbejde på ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Regeringen samarbejder jo med SF og Enhedslisten om at bekæmpe social dumping, og der er i den netop indgåede finanslovsaftale aftalt en ny række initiativer på det område.
Konkret i forhold til flybranchen har regeringen igangsat initiativer på transportministerens område, og der er således i 2013 nedsat en arbejdsgruppe om social dumping inden for luftfart, der skal afdække social dumping og konsekvenserne heraf og komme med anbefalinger til mulige initiativer.
For så vidt angår SKI's flyrejseaftale skal ikke herske tvivl om, at SKI som offentlig indkøbscentral skal sikre, at der købes effektivt ind i overensstemmelse med gældende regler, og SKI skal således overholde konkurrencereglerne i EU's udbudsregler samt cirkulærer og vejledninger m.v. vedrørende samfundsansvar, det, vi i daglig tale kalder for CSR.
EU-reglerne indebærer bl.a., at aftaler skal indgås på baggrund af et udbud, der gennemføres i henhold til EU's udbudsdirektiv, og SKI's flyrejseaftale er indgået efter et sådant udbud, og der har ikke været forhandlet med de enkelte leverandører.
De regler, jeg taler om, indebærer endvidere, at der ikke kan stilles krav om, at en leverandør er omfattet af kollektiv overenskomst, og der kan heller ikke, for så vidt angår personer, der er beskæftiget uden for Danmark, i arbejdsklausuler henvises til danske kollektive overenskomster.
SKI har oplyst, at SKI i flyrejseaftalen stiller krav om, at de af leverandørernes medarbejdere, der er beskæftiget i Danmark, lønnes efter gældende overenskomst.
I øvrigt kræver SKI, at leverandørerne overholder internationale konventioner, og det gælder også i relation til medarbejdere, der er beskæftiget uden for Danmark.
Så SKI har stillet en række specifikke krav til leverandørernes samfundsansvar i overensstemmelse med gældende regler og retningslinjer på området, og jeg vil gerne understrege, at det offentlige indkøb, der foregår også fra SKI's side, jo ikke kan og ikke skal håndtere alle de problemstillinger, der måtte eksistere på et givet marked.
CSR-krav i offentlige indkøbsaftaler kan ikke stå alene, og derfor har regeringen, som jeg nævnte indledningsvis, taget en række mere generelle initiativer for at forhindre social dumping.
Sådan som jeg ser det lagt op her, tillader jeg mig at prøve at besvare spørgsmål S 395 og 397 samlet.
Jeg ved ikke, om det går helt galt med Folketingets forretningsorden, hvis jeg prøver med det, men de handler lidt om det samme.
Jeg forsøger mig i hvert fald, så må vi se, om det kan håndteres eller ej.
Kim Christiansen (DF), 2014-12-03:
Tak for det, hr. formand.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-12-03:
Det gør kommunerne.
Jeg tror egentlig ikke, der findes nogen i det kommunale system, som ikke er enig i det, som hr. Christian Langballe og jeg har stået og talt om her.
Der er restriktioner, og vi bruger dem, og vi har i øvrigt et udmærket samarbejde med PET.
Jeg vil bare sige, at der ikke er nogen gradsforskel mellem, om vi synes, at det her er mere eller mindre uacceptabelt.
Det er totalt uacceptabelt, og vi skal bruge alle de midler og kræfter, vi har, til i givet fald at stoppe det.
Christian Langballe (DF), 2014-12-03:
At man drager af sted, er selvfølgelig horribelt, og det, at man så kan modtage kontanthjælp, er horribelt.
Jeg tror også, at når folk hører om sådan noget, tager de fleste sig til hovedet og tænker: Er vi da fuldstændig til grin?
Og så tror jeg egentlig også, der breder sig en stille form for afmagt, for hvis ikke vi kan gøre noget ved det forhold, at de mennesker selvfølgelig ikke skal modtage kontanthjælp, hvad kan vi så egentlig gøre noget ved?
Jeg kan fornemme, at beskæftigelsesministeren er enig med mig i det, og jeg håber så bare, at der virkelig sker noget, og at det bliver ridset op, også i kommunerne, at det her er meget alvorligt, og at man virkelig tager det alvorligt.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-12-03:
Det sidste er jo så ovre i et andet system.
Igen vil jeg sige, at det er debat for debattens skyld.
Men jeg vil bare sige, at vi ikke ser passivt til.
Det må jeg bare lige bede spørgeren om at forstå at vi ikke gør.
Vi har kontakt til kommunerne.
Jeg er bare – og så bliver det en gentagelse – enig med spørgeren i, at det er uacceptabelt at tage af sted, og det er da barokt, hvis der overhovedet findes noget med kontanthjælp eller anden form for offentlig ydelse, hvis man tager af sted.
Det skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at forhindre.
Christian Langballe (DF), 2014-12-03:
Jeg er selvfølgelig glad for tilkendegivelsen fra beskæftigelsesministeren.
Situationens alvor taget i betragtning mener jeg bare, at der skal komme noget mere handling bag.
Jeg mener slet ikke, at det her burde kunne lade sig gøre.
Jeg tror, der vil være mange, der vil sige, hvorfor der ikke sker noget inde på Christiansborg.
Hvorfor ser man bare passivt til?
Jeg mener, at det kræver en meget kraftig opfordring også til kommunerne om at tage den her tilsynspligt alvorligt, så man sikrer sig, at de her folk, der rejser ud, under ingen omstændigheder modtager kontanthjælp og i øvrigt gerne bliver pålagt nogle straffe af betragtelig størrelse.