Rosa Lund (EL), 2012-04-17:
Enhedslisten står uden for det her forlig, men det skal jo ikke afholde os fra at have ikke bare én, man mange holdninger til gymnasiereformen.
Jeg er meget enig i det, de tidligere ordførere har sagt, om, at det jo altså er afgørende, at den her reform og de gymnasiale uddannelser har et højt fagligt niveau og er rigtig gode.
Jeg er også meget enig med fru Marie Krarup i, at det er afgørende, at der er lighed i vores uddannelsessystem og vores gymnasiale uddannelser, og at de er med til at skabe lighed i samfundet, altså at alle har lige muligheder, uanset om deres mor og far er akademikere, eller om de er tømrere eller pædagoger, eller hvilken uddannelse de nu har.
Vi har talt rigtig meget om faglighed, og det er også vigtigt, men jeg vil komme ind på nogle andre konsekvenser af den her gymnasiereform.
Jeg vil starte med at sige, at jeg jo synes, det er sjovt, at ingen af os i den her sal har uddannet sig under den her gymnasiereform, måske på nær hr. Jeppe Mikkelsen fra Det Radikale Venstre.
Ellers er der jo ingen af os, som er blevet studenter under den nuværende gymnasiereform.
Derfor har jeg en meget kraftig opfordring til ministeren om, at netop elever, som er uddannet under den her gymnasiereform, er med til at lave det her omtalte serviceeftersyn af reformen, for det er netop dem, der har oplevet, hvordan AT fungerer, hvordan det nye tiltag i gymnasiereformen fungerer.
Jeg var selv formand for gymnasieeleverne, da reformen her havde sine første år, og jeg synes, at det er afgørende, at vi spørger eleverne til råds om, hvad de tror der virker og vil virke i forhold til vores gymnasieuddannelser.
For udgangspunktet for det må jo være, hvad det er for nogle mennesker, hvad er det for nogle elever, hvad det er for nogle kommende studerende, som kommer ud af vores gymnasiale uddannelser.
Det mener jeg skal være udgangspunktet.
En konsekvens af gymnasiereformen har været og er en tidlig specialisering.
Unge mennesker skal, når de vælger deres studieretning, også vælge, hvilken uddannelse de vil tage efterfølgende, og dermed skal de allerede som 14-,15- eller 16-årig vælge, hvordan resten af deres liv skal se ud, altså hvilken uddannelse de vil ind på, og dermed skal de jo også forme de første skridt til deres arbejdsliv.
Det mener jeg er forfejlet, for det er jo de færreste, der er afklaret om, hvad de skal resten af deres liv, når de er 15 år.
Jeg tvivler i hvert fald på, at jeg var den eneste, som ikke helt vidste, hvad jeg ville, da jeg stoppede i 10. klasse.
Det har også betydet, som Venstres ordfører har været inde på, at vi har set en stigning i antallet af elever, der tager suppleringskurser.
Jeg er også meget stor tilhænger af, at vi har et system, hvor det er muligt at supplere fag op, så man kan komme ind på sin drømmeuddannelse, for drømmeuddannelsen kan jo netop nå at skifte mange gange, fra man er 15, til man er 18 år.
Derfor synes jeg, det er vigtigt, at vi har suppleringskurser.
Det bedste og det mest ideelle for Enhedslisten at se
Når det er sagt, vil jeg sige, at indtil vi får skubbet den specialisering op, så synes jeg, vi skylder eleverne og os selv at fjerne brugerbetalingen på de her suppleringskurser, netop fordi det ikke skal afhænge af hverken ens egen eller ens forældres pengepung, om man kan tage en uddannelse.
En anden konsekvens af gymnasiereformen, som vi også har talt en lille smule om, er tværfagligheden, hvor konsekvensen jo er, at tværfagligheden er blevet begrænset til AT-forløbene.
Det synes jeg faktisk er en rigtig ærgerligt konsekvens af AT-forløbene.
Tværfagligheden burde være jo noget, som gik igen og igennem alle fag hele tiden.
Det mener vi i hvert fald i Enhedslisten.
Når det så er sagt, er det vigtigt, at vi generelt kigger på AT-forløbene, for en anden konsekvens af gymnasiereformen er, at gymnasiet er blevet en smule akademiseret.
AT har for meget fokus på, at man skal videre på universitetet, og i Enhedslisten synes vi det er vigtigt, at gymnasiet ikke kun er forberedende til at gå på universitetet, men også er det til at tage en mellemlang videregående uddannelse, for vi skal huske, at universitetet ikke er den eneste vej for studenter.
Og netop hvis vi laver AT om, kan det være med til at skabe lighed i stedet for at skabe ulighed, som det gør i dag, som fru Marie Krarup var inde på.
Nu kan jeg se, at jeg skal stoppes.
Jeg vil bare tilføje, at problemet med 24-timers-eksamen kan løses ved at sætte vejledere på, ikke ved at fjerne 24-timers-eksamen.