runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2015-07-03:
Jeg synes, der er flere forhold, der gør sig gældende.
For det første er det jo et politisk valg, hvordan vi vil skrue vores ydelsessystem sammen.
Der er ingen tvivl om, at fru Johanne Schmidt-Nielsen og jeg er uenige om, hvad vi mener der virker og ikke virker.
Jeg synes selv, at starthjælpen var en succes.
Det er klart, at den ikke fik alle i job, men den fik nogle i job.
Så synes jeg faktisk, at noget af det, vi har lært af starthjælpen, er også at prøve at give et incitament til at få gang i integrationen, og når jeg siger »gang i integrationen«, mener jeg det at tilegne sig dansk som et af de vigtige elementer i det.
Derfor er lige præcis den her sprogbonus lagt ind i forbindelse med integrationsydelsen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-07-03:
Ministeren siger, at det ikke fik alle i job.
Nej, det tør siges: 9 pct.
Og som sagt: Resten blev bare fattigere.
Grunden til, at jeg er meget bekymret over det her lovforslag, er, at det får voldsomme konsekvenser for nogle familier, som i forvejen er meget sårbare.
Jeg synes sådan set ikke, at der skal vokse børn op i Danmark, som lever i fattigdom.
De mennesker, som rent faktisk arbejder med det her, siger, at det står i vejen for integrationen.
Man forhindrer altså simpelt hen integration.
Man gør det sværere at integrere, når man placerer mennesker i fattigdom.
Ministeren siger, at vi er uenige om, hvad man tror virker, og hvad man ikke tror virker.
Men vi ved jo noget om, hvad der virker, og vi ved, at det her skaber fattigdom.
Er det ministerens holdning, at fattigdom er godt for integration eller skidt for integration?
Inger Støjberg (V), 2015-07-03:
Det er jo sådan et lidt underligt spørgsmål, fordi der findes jo ikke en eneste dansk politiker, der synes, at fattigdom er godt, eller der ønsker at skabe fattigdom.
Jeg ønsker at skabe et samfund, hvor det f.eks. kan betale sig at arbejde.
Jeg ønsker at skabe et samfund, hvor vi skubber på for, at flere mennesker kommer ud på arbejdsmarkedet.
Jeg mener, at integrationsydelsen er en af vejene dertil.
Så synes jeg faktisk også, at fru Johanne Schmidt-Nielsen glemmer i hele den her ligning, at vi jo rent faktisk i sin tid fik mere end 40.000 ikkevestlige indvandrere og efterkommere ud på arbejdsmarkedet.
Alt kan ikke tilskrives starthjælp, men det kan også tilskrives starthjælp.
Der er flere ting, der gør det.
Vi kommer til at vende tilbage til mange af de her ting, fordi jeg rent faktisk mener, at det er noget af det, der virker.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Det tør siges, at det nok ikke kun er det her, der virkede.
Når så mange med anden etnisk baggrund og i øvrigt mange andre, der var langt væk fra arbejdsmarkedet, kom i arbejde de år, så var det jo, fordi vi på det tidspunkt havde en meget lav arbejdsløshed og meget høj beskæftigelse som følge af et opsving og en overophedning og en masse andre ting.
Det var årsagen, ikke de ydelser.
Så sammenligner ministeren den her ydelse med SU, og der vil jeg, ligesom vi også har spurgt andre om, bare gerne bede ministeren om at bekræfte, at den sammenligning ikke holder vand, for når du er på SU, har du ret til at optage lavt forrentede lån, du har mulighed for billig bolig, du har mulighed for at arbejde ved siden af i en langt større udstrækning, end du har på integrationsydelsen, du får tilskud til kollektiv trafik etc. etc. Jeg synes, at det er en tynd sammenligning, og jeg synes, det er ærgerligt og uærligt, at man bruger den sammenligning til at retfærdiggøre, at nogle mennesker, der kommer hertil på flugt fra krig og ødelæggelse, skal leve for så få penge.
Inger Støjberg (V), 2015-07-03:
Jamen det er sådan lidt en strid om ord, for når vi nu taler om SU-niveau, så er det SU-niveau.
Det er faktisk præcis det samme beløb, som man modtager, når man får SU.
Derfor er spørgsmålet måske mere, tror jeg, sådan et politisk spørgsmål, nemlig om vi synes, at vi kan være bekendt at give en nytilkommen til Danmark det samme økonomiske grundlag, som vi giver til vores egne unge studerende.
Det synes jeg godt at vi kan.
Men i det her system kan man, hvis man tilegner sig dansk på sprogniveau 2, udløse en sprogbonus.
Så hr. Pelle Dragsted har jo fuldstændig ret i, at det ikke er som at være på SU, men niveauet er præcis det samme, og jeg tror også, at hvis man finder mine gamle citater frem, vil man netop kunne finde, at jeg siger SU-niveau.
Det bliver lidt en strid om ord, fordi det handler om mange andre ting.
Så skulle man også sige SU-niveau, dog tillagt sprogbonus, eller hvordan skal man udtrykke det?
Så jeg tror egentlig mere, det er en politisk uenighed, der er, end måske brugen af ord og termer i det her.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Jeg synes ikke, at det er en strid om ord.
Det handler jo om, at I bruger det argument til at retfærdiggøre, at man sagtens kan leve for den her ydelse i Danmark.
Men sagen er jo, at det er der ikke særlig mange der gør, fordi studerende typisk har et studiejob, typisk optager lån.
Det vil sige, at de har en anden økonomi, end I vil byde de mennesker, der kommer hertil på flugt.
Det er ikke et spørgsmål om ord.
Det er et spørgsmål om, at I argumenterer ud fra, at det er samme niveau, og det er ikke samme niveau.
Det er ikke det samme niveau, når man tæller de øvrige ydelser eller muligheder med, som danske studerende typisk har.
De her familier vil være markant ringere stillet end danske studerende.
Det er virkeligheden, og det er ikke et spørgsmål om ord.
Inger Støjberg (V), 2015-07-03:
Jeg vil nu alligevel sige, at det synes jeg det er.
Også fordi man jo netop har indlagt en sprogbonus i det her.
Så derfor er der nogle forskelle, men det grundlæggende ydelsesniveau er bare det samme som SU.
Jeg er ikke i tvivl om, eller det kan jo høre i dag, at hr. Pelle Dragsted mener, at det er for lavt.
Det mener jeg ikke, og det mener de blå partier i Folketinget ikke at det er.
Zenia Stampe (RV), 2015-07-03:
Der er jo en lillebitte smule usikkerhed om, hvorvidt det her forslag faktisk strider mod flygtningekonventionen.
Altså, jeg ved, at Højesteret kendte starthjælpen og introduktionsydelsen lovlig for et par år siden, men det er jo aldrig blevet testet af internationale organer, og vi ved samtidig, at UNHCR i 2005 gav en mundtlig tilkendegivelse af, at starthjælpen dengang ikke var i overensstemmelse med flygtningekonventionen.
Det er jo et spor, vi i hvert fald rigtig gerne vil forfølge, altså det at få undersøgt, om det her faktisk er i strid med flygtningekonventionen, og så vil jeg gerne spørge: Hvis nu den danske regering får en henvendelse fra UNHCR om, at det her ikke er i overensstemmelse med flygtningekonventionen, agter regeringen så at lave loven om?
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
I Liberal Alliances udlændingeudspil »Retfærdige grænser for flygtninge og indvandrere« kan man læse, at Liberal Alliance foreslår, at flygtninge og familiesammenførte, der ikke er i beskæftigelse, og som derfor i dag får kontanthjælp, skal sættes ned på SU-niveau.
Det synes jeg er rimeligt.
Det er et indtægtsniveau, som vi tilbyder danskere, gammeldanskere, også småbørnsfamilier, så det er også et rimeligt niveau at tilbyde asylmodtagere, der kommer til Danmark.
Samtidig foreslår vi, at asylmodtagere skal have mulighed for at gøre sig fortjent til højere ydelser.
Vi forestiller os f.eks., at deltagelse i og beståelse af et danskkursus skal udløse kontant belønning.
Vores vurdering er, at vi på den måde sikrer, at det kan betale sig at yde sit yderste for hurtigt at blive en velfungerende og selvstændig del af det danske samfund.
På den baggrund kommer det næppe bag på nogen, at det forslag, vi behandler nu, har Liberal Alliances fulde og udelte opbakning.
Vi er gået til valg på de initiativer, der præsenteres i forslaget, og nu gennemfører vi dem.
Det er glædeligt, at vi kunne vise resultater, og det er selvfølgelig også glædeligt, at nytilkomne flygtninge får et større incitament til at arbejde og til at lade sig integrere i det danske samfund.
De høje danske ydelser har længe været en barriere for beskæftigelse og aktiv deltagelse i det samfund, som asylmodtagere er blevet en del af.
I Liberal Alliance noterer vi i øvrigt to andre forhold med stor tilfredshed.
Dels ser vi frem til de aftalte fortsatte drøftelser om, at reglerne om integrationsydelsen på sigt også skal omfatte de udlændinge, der allerede er i Danmark, men som ikke opfylder opholdskravet, og dels tillægger vi det stor betydning, at det provenu, som tilvejebringes ved indførelse af integrationsydelsen, drøftes i forbindelse med de udestående forhandlinger om en jobreform i foråret 2016.
Begge dele borger godt for fremtiden, ergo stemmer vi naturligvis for dette udmærkede forslag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-07-03:
Tak for det.
Til hr. Naser Khader: Jeg er helt enig i, at vi bør gøre mere i nærområderne.
Det er fuldstændig rigtigt.
Rigtig mange flygtninge lever som internt fordrevne, rigtig mange lever i nabolandene, bl.a. til Syrien.
Det er mere end 90 pct. af verdens flygtninge, som enten er internt fordrevne eller lever i nærområderne.
Altså, ordføreren har ret: Der skal gøres mere.
Derfor forstår jeg heller ikke, hvorfor Det Konservative Folkeparti går ind for at skære ned på udviklingsbistanden.
For udviklingsbistanden går bl.a. til lige præcis det, som hr. Naser Khader taler om, nemlig til at hjælpe flygtninge, som er internt fordrevne, til at hjælpe flygtninge, som er i nærområderne, f.eks. Jordan.
Hvordan hænger det sammen, vil jeg spørge hr. Naser Khader?
Hvordan hænger det sammen, at ordføreren på den ene side står og siger: Vi skal gøre mere i nærområderne, og på den anden side siger: Vi skal skære ned på udviklingsbistanden?
Naser Khader (KF), 2015-07-03:
Godt spørgsmål.
Vi i Danmark gør faktisk rigtig, rigtig meget, men der er nogle lande, der lover rigtig meget, men de leverer ikke noget af det, der skal leveres.
Altså, når der bliver holdt konferencer rundtomkring i verden om at hjælpe nærområderne, oplever man, at vi er et af de lande, der faktisk overholder de ting, vi lover.
I forhold til udviklingsbistanden vil jeg sige, at vi altså holder fast i 0,8 pct., det er faktisk lidt mere end det, som FN anbefaler, og det er vi glade for, så længe der, som det er i øjeblikket, ikke er større råderum.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-07-03:
Jeg er helt enig med ordføreren i, at der er mange lande i verden, som kunne tage et større ansvar, både ved at give en højere udviklingsbistand og ved at tage imod flere flygtninge.
Men bliver det ikke sådan lidt et børnehaveargument, hvis argumentet er, at fordi nogle andre ikke tager ansvar, så skal vi til at tage mindre ansvar?
For det bliver jo konsekvensen, hvis man skærer på udviklingsbistanden.
Det kommer til at kunne mærkes et sted.
Og et af de steder, hvor vi bruger rigtig mange kroner og rigtig mange penge, er på hjælp til flygtninge, internt fordrevne og flygtninge i nærområderne.
Naser Khader (KF), 2015-07-03:
Jeg synes, at vi i de forskellige internationale fora skal presse de andre lande, der lover at levere, til også at levere.
Det synes jeg.
Samtidig vil jeg sige, at vi holder fast i 0,8 pct., og jeg ville ikke have problemer med, at man tager noget af udviklingsbistanden og bruger det på de syriske flygtninge inden for det samme beløb, som vi har.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-07-03:
Ordføreren nævner, at der skal være et incitament for flygtninge til at tage et arbejde.
Jeg har snakket med mange flygtninge, og deres højeste ønske er simpelt hen at få et arbejde.
De er jo vant til at forsørge sig selv der, hvor de kommer fra.
Vil det så sige, at ordføreren mener, at flygtninge ikke kommer hertil for at søge beskyttelse, og at de ikke kommer hertil for at yde noget til det danske samfund, men at de kommer hertil for at blive socialhjælpsmodtagere?
Naser Khader (KF), 2015-07-03:
Det er ikke det, jeg siger.
Og det, der er afgørende, er som sagt at få beskyttelse.
Jeg har også talt med rigtig mange syriske flygtninge de senere måneder rundtom i landet, og der er mange, der har en ambition og et ønske om at arbejde.
Jeg mødte en på Samsø, der faktisk var glad for det, som flygtningehjælpen foreslog, nemlig at indføre en indslusningsløn, sådan at de, der ikke har været her længe, og som ikke kan sproget så godt, og som ikke har fået konverteret deres uddannelser, kunne få en chance på arbejdsmarkedet.
Det har man sagt nej til fra fagorganisationernes side, men også fra den røde bloks side.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-07-03:
Nu nævnte ordføreren ordet incitament, og jeg forstår faktisk ikke, hvad menneskesmuglere har at gøre med det incitament, som den enkelte flygtning har for at komme i arbejde.
Naser Khader (KF), 2015-07-03:
Jamen der er jo to formål med det lovforslag.
Det ene er at sende det signal til menneskesmuglerne, at vi strammer her.
Det andet er, at de folk, der er på overførselsindkomst, skal have et incitament til at søge arbejde.
Og der er arbejde at få.
Der er 80.000-90.000 østeuropæere, der arbejder i Danmark på lavtlønsområdet.
De job kan flygtninge udmærket søge.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
At der er blevet begået mange fejl i håndteringen af den syriske borgerkrig tror jeg at de fleste kan være enige i.
Alene det faktum, at rigtig mange af de våben, som man har forsynet oprørerne med, eller for den sags skyld de våben, man har forsynet den irakiske hær med, er endt hos Islamisk Stat, viser, at der er blevet begået mange fejl.
Det er bare et faktum, vi ikke kan gøre noget ved nu, hvor mennesker flygter, og så kan vi ærgre os over det.
Virkeligheden er bare, at de er på flugt.
Jeg synes, der er noget, der ikke hænger sammen hos jer i Det Konservative Folkeparti.
I har ført kampagne mod det, I kalder naziislamisme.
Men det er jo præcis det styre og det totalitære regime, som de mennesker flygter fra, og de mennesker vil I for alt i verden undgå søger beskyttelse her i Danmark.
Hvordan hænger det sammen?
Naser Khader (KF), 2015-07-03:
Jeg synes, naziislamisme er et fremragende udtryk.
Du, hr. Pelle Dragsted – det er længe siden, jeg har været her på talerstolen – har brugt ordet fasciislamisme.
Forskellen mellem fasciislamisme og naziislamisme er, at fascisterne ikke havde en jødisk dagsorden.
Mussolini var ligeglad med jøderne, men nazisterne havde en jødisk dagsorden, og en af de åndelige forfædre til al-Qaeda og Islamisk Stat hedder al-Qutb, og han var stærkt inspireret af Hitler – derfor udtrykket.
Om det første, som hr. Pelle Dragsted kom ind på, nemlig at man ikke kan gøre mere, vil jeg sige, at selvfølgelig kan man gøre mere for de syriske flygtninge: indføre flyveforbudszone i Nordsyrien og Sydsyrien, så vi kan etablere humanitære korridorer, så de kan blive beskyttet der, så de ikke har behov for at flygte.
Det håber jeg I vil bakke op om.
Der er behov for flyveforbudszoner, så man hindrer Assads fly i at smide klyngebomber ud over civile og slå rigtig mange civile ihjel, så der er stadig væk mulighed for at beskytte de 6,5 millioner, der er, før de begynder at flygte ud af landet.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Selvfølgelig kan der gøres mere.
Vi har bl.a. foreslået langt stærkere opbakning til de demokratiske sekulære kræfter, særlig i det nordlige Syrien blandt den kurdiske og kristne befolkning.
Selvfølgelig kan vi gøre mere.
Jeg synes ikke, at ordføreren svarer på mit spørgsmål om en modsætning, der er.
Så lad os lade være med at diskutere, hvad vi kalder det.
Vi to, tror jeg, er enige om, at Islamisk Stat repræsenterer et af de mest fascistoide og totalitære styrer, vi lige nu kan drive op her på jordkloden.
Men hvordan hænger det sammen, vil jeg spørge hr. Naser Khader om, med jeres ønske om ikke at ville hjælpe de mennesker, homoseksuelle kurdere og andre, som flygter fra de forfærdelige forhold, som findes i den såkaldte Islamiske Stat?
Naser Khader (KF), 2015-07-03:
Jeg forstår simpelt hen ikke spørgsmålet.
Hvem siger, at vi ikke vil beskytte de homoseksuelle mindretal?
Selvfølgelig vil vi beskytte.
Vi vil stoppe Islamisk Stats offensiv.
Jo mere de går i offensiven, jo flere flygtninge flygter, og jo flere mindretal og anderledestænkende bliver slået ihjel.
Islamisk Stat skal elimineres.
De skal stoppes hellere i dag end i morgen.
Zenia Stampe (RV), 2015-07-03:
For det har vi jo faktisk oplevet 1998.
Da vi havde lavet en lignende ordning i SR-regeringen, fik vi faktisk en henvendelse og blev kritiseret af UNHCR, hvorefter vi ændrede loven og praksis.
Så skal jeg bare høre: Har regeringen tænkt sig at ændre loven, hvis det viser sig, at den strider imod flygtningekonventionen – ja eller nej?
Martin Henriksen (DF), 2015-07-03:
Det virkede jo sidste gang, og det taler jo for, at det virker igen.
Det kommer an på, hvad du sammenligner med.
Hvis du sammenligner med f.eks. Sverige, kan du se, at i 00'erne modtog Sverige mange flere asylansøgere og familiesammenførte, end Danmark gjorde, så der havde det jo en effekt.
Der gjorde vi jo også det, at vi i 2002 gik ind og ændrede på asylreglerne, og samtidig med det indførte vi starthjælp, loft over kontanthjælp og gjorde en række andre tiltag.
Jeg tror på, at den samlede effekt betyder noget.
Jeg tror på, at den politik, som Folketinget beslutter sig for at gennemføre, rent faktisk betyder noget, for ellers kunne vi lige så godt nedlægge Folketinget.
Er det her så nok?
Det må tiden jo vise.
Jeg tror på, at der skal mere til, hvis man har en ambition og et ønske om, at Danmark skal hænge sammen socialt, kulturelt og økonomisk.
Jeg ved ikke, om det er en ambition, som Dansk Folkeparti deler med Enhedslisten, men den ambition har vi i hvert fald i Dansk Folkeparti.
Og så bliver vi nødt til at kigge på antallet, og det er det, vi tager fat på nu.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-07-03:
Jeg har det bare sådan, at hvis det primære argument for at lave en lavere ydelse er, at der så vil komme færre flygtninge til Danmark, så bør man også lige undersøge, hvad der skete, sidste gang man gjorde det.
Og ordføreren har ikke ret.
Sidste gang man indførte starthjælpen, fik det ikke den effekt, at der kom færre flygtninge til Danmark.
Der var faktisk et enkelt år, mens starthjælpen var indført, hvor antallet i Europa faldt, samtidig med det steg i Danmark.
Så det vil sige, at der ikke er nogen dokumenteret effekt af det, Dansk Folkeparti nu har tænkt sig at indføre.
Så jeg spørger igen: Hvorfor bliver ordføreren og Dansk Folkeparti ved med at sige, at det her vil have en effekt, når vi nu har fået dokumenteret, at det ingen effekt har – ud over fattigdom blandt nogle i forvejen udsatte mennesker?
Martin Henriksen (DF), 2015-07-03:
Jamen antallet af asylansøgere faldt i 00'erne i forhold til 1990'erne.
Antallet af dem, der fik en opholdstilladelse, faldt 00'erne i forhold til 1990'erne.
Det er sådan, det var, uanset om fru Johanne Schmidt-Nielsen kan lide det eller ej.
Jeg er sikker på, fru Johanne Schmidt-Nielsen var lidt ked af det.
Det var vi ikke fra Dansk Folkepartis side.
Da der så kom en rød regering til, lempede den asyl- og udlændingepolitikken på en række områder, og så steg det igen.
Det er jo pudsigt, at tingene hænger sådan sammen, og derfor kunne man godt få den tanke, at der rent faktisk er en sammenhæng.
Men ud over, at vi har den ambition at begrænse asyltilstrømningen til Danmark, så synes jeg også ud fra sådan en ren rimelighedsbetragtning, at det er forkert, at folk er kommet til Danmark og stort set fra dag et har krævet det samme og fået det samme som danskere, hvis familier har boet her igennem flere generationer.
Det er jo ikke for meget at forlange.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Jeg vil tage tråden lidt op fra der, hvor fru Johanne Schmidt-Nielsen sluttede.
Vi ved fra sidst, at starthjælpen havde en direkte effekt, der resulterede i, at familier voksede op i større fattigdom.
Dengang havde vi historier om familier, der ikke havde råd til at sende deres børn til børnefødselsdag, fodbold eller med på lejrskole og en lang række andre af de ting, der indgår i at have et almindeligt liv i Danmark.
Mener ordføreren, at det vil føre til en bedre integration, eller risikerer det at føre til en dårligere integration, hvis familier bliver skubbet væk fra det fællesskab, som vi gerne vil byde dem velkommen til?
Martin Henriksen (DF), 2015-07-03:
Det er jo rigtigt nok, at hvis nogle ydelser bliver sænket, så er der nogle ting, som man kunne før, som man ikke kan fremadrettet.
Det er jo svært at bestride det.
Så kan man jo altid prioritere den økonomi, som man har, alt efter hvad man synes, der er vigtigst. Sådan er det, og det er der også andre der gør.
Studerende på SU må også prioritere ud fra den økonomi, som de har.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-07-03:
Tak for det.
Jeg kan forstå på Dansk Folkepartis ordfører, at noget af det, som er vigtigt ved det her lovforslag fra Dansk Folkeparti, er, at man tror, det vil have en afskrækkende effekt.
Man tror, at hvis man sørger for en mindre ydelse til flygtninge, der kommer hertil, er der færre, som vil søge asylbeskyttelse i Danmark.
Det var sådan i 00'erne, at når antallet af flygtninge, der kom til Europa, steg, steg det også i Danmark, og når antallet af flygtninge, der kom til Europa, faldt, faldt det også i Danmark.
Til gengæld var der en anden effekt, som var meget dokumenterbar, nemlig fattigdom blandt de mennesker, som blev ramt af starthjælpen.
Hvad får Dansk Folkepartis ordfører til at tro, at den her lave ydelse vil få nogen som helst betydning for antallet af flygtninge, der kommer til Danmark?
Martin Henriksen (DF), 2015-07-03:
Det kan godt være, at Enhedslisten ikke bryder sig om, at jeg siger, at tilstrømningen til Danmark faldt i 00'erne, men det gjorde den jo rent faktisk.
Det er det, der har betydning for Danmark, og det er det, vi arbejder hen imod igen.
Så har jeg ikke noget imod at sige, at der er forskel, og at der bør være forskel på danske statsborgere og folk, der kommer udefra, og det her lovforslag gør forskel, og det har vi det helt fint med i Dansk Folkeparti.
Zenia Stampe (RV), 2015-07-03:
Se det, der blev sagt til sidst, synes jeg var virkelig interessant, for er det ikke en konsekvens af det her lovforslag, at det her også kommer til at ramme danskere, der har boet i udlandet 1 ud af de sidste 8 år?
Det betyder altså, at hvis man har rejst Jorden rundt i 8 måneder og kommer hjem og tager en uddannelse og i løbet af uddannelsen måske tager på praktikophold i et halvt år, så er det noget, der i sidste konsekvens betyder, at man ikke kan modtage kontanthjælp, selv om man er dansk statsborger.
Er det ikke korrekt forstået?
Martin Henriksen (DF), 2015-07-03:
Det er korrekt forstået.
Der er forskelsbehandling i det her forslag, og det er på grund af den måde, som genoptjeningsprincippet er strikket sammen på.
Så det er der, men der er ikke hundrede procent forskel.
Det er ikke sådan, at man har gjort det op udelukkende på statsborgerskabet; det har man ikke.
Derfor vil der også være nogle, der har været ude at rejse i den store verden, og som kommer tilbage, som vil blive ramt af det.
Men hvis det vil følge det samme mønster som sidst, da vi havde starthjælpen – nu er det her så en integrationsydelse, men de minder meget om hinanden – så vil det jo samlet set være et mindretal i forhold til dem, der bliver ramt.
Zenia Stampe (RV), 2015-07-03:
Jeg vil godt lige have et meget klart svar på, om der gælder de samme forhold for danske statsborgere som for flygtninge og familiesammenførte.
Altså er det de samme regler, de samme krav, man stiller til begge grupper?
Kan jeg få et ja eller nej?
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Vi hørte lige før, at det ikke var tilfældet sidst.
Det handler om de almindelige flygtningestrømme i Europa og ikke om de tiltag, I gjorde.
Men jeg vil godt lige tage fat i det med SU'en.
Og jeg har hørt flere ordførere sammenligne den her integrationsydelse med SU.
Kan ordføreren bekræfte, at når man modtager SU, kan man optage et lavt forrentet lån ved siden af?
Man må arbejde ved siden af og tjene penge i en helt anden udstrækning, end man må, når man er på en integrationsydelse.
Man har adgang til kollegieboliger og tilskud til kollektiv trafik, og kan ordføreren dermed bekræfte, at sammenligningen mellem ydelser målrettet arbejdsløse og midlertidige ydelser målrettet studerende er en rigtig, rigtig skidt sammenligning?