runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 2007-01-25:
Jeg ved ikke, hvor meget vi skal sige at det her handler om tro, for det handler også om erfaringer, vi allerede har.
Det er helt legalt, at privathospitaler sorterer i de patienter, de tager ind.
Det er beviseligt, at det offentlige så får de tungeste omkostninger ved de patienter, der kommer ind.
Derfor er vi overbevist om, at vi ikke behøver at vente på en lovovervågning for at se, at der også sker en sortering af de mennesker, man skal tage ind i friplejeboliger, for det lægges der jo direkte op til i teksten.
Det er jo ikke nogen hemmelighed.
Der lægges op til, at man må sortere, når man tager dem ind.
Jeg frygter, at når de mennesker, der kommer ind i en privat friplejebolig, pludselig får et øget plejebehov og der dermed bliver nogle flere omkostninger forbundet med det, må kommunen gå ind og give noget i den bolig.
Det kan jo også være, at den ældre så skal tvangsflyttes igen, fordi vedkommende ikke opfylder betingelserne for at bo der.
Så vi synes faktisk ikke, at det her lovforslag, som det er, beskriver det godt.
Hvorfor kan Dansk Folkeparti støtte et lovforslag, når man alligevel henviser til, at det er så usikkert, og at det da er godt, der er en lovovervågning?
Hvorfor ikke få det gjort godt nok færdigt allerede nu?
Pia Kristensen (DF), 2007-01-25:
Som sagt ser vi i Dansk Folkeparti ikke så sort på det, som man gør i Socialdemokratiet.
Vi tror, det her bliver en succes; det er vi helt overbevist om.
Det der med lovovervågning: Jeg har ikke sagt noget om, at det ikke er godt nok på nuværende tidspunkt.
Vi synes, det er godt nok på nuværende tidspunkt.
Med alle de spørgsmål, vi har stillet – jeg tror, det er ca. 150 spørgsmål, der er blevet stillet – og med den tekniske gennemgang, vi har haft, og med de samråd både det ene og det andet sted, der har været, synes jeg faktisk, vi har fået afdækket alle de, hvad skal man sige, knaster, vi havde i forbindelse med det her lovforslag.
Men lovovervågning er det altid godt at have af et lovforslag, som er meget omfattende, for vi skal tænke på, at det jo er en helt ny model, vi åbner op for.
Derfor er det vigtigt med lovovervågning.
Men dermed siger jeg ikke, at vi ikke synes, at lovforslaget er godt her og nu.
Det eneste kritikpunkt, vi har,
er vedrørende kravet om udbudsdelen.
Og som jeg sagde til hr. Martin Lidegaard, er vi med til at få det fjernet, hvis Kammeradvokaturen siger, at der ikke er et krav til den udbudsdel.
Lissa Mathiasen (S), 2007-01-25:
Først er jeg altså nødt til at bede fru Pia Kristensen om at komme op og klart tilkendegive, at det var en fortalelse.
Der må ikke sorteres efter det enkelte menneskes tro.
Det er simpelt hen diskrimination, og det må man ikke.
Det var det, ministeren fejlagtigt kom til at få sagt, og ministeren har også klart måttet trække det tilbage.
Det håber jeg også fru Pia Kristensen vil gøre.
Så vil jeg godt sige, at jeg synes, det er rystende at sidde og høre det her.
Vi taler altså om ældre mennesker, som er så svage, og som har så meget brug for omsorg, at de bliver visiteret til at kunne komme på et plejehjem.
Så siger man samtidig med Dansk Folkepartis støtte: Her er det i orden, at de ældre mennesker, som bliver lejere i en lejlighed, skal kunne udsættes for en ringere lejerbeskyttelse end lejere i den almene sektor og end lejere i den private udlejningssektor.
Det synes jeg er rystende.
Jeg vil godt om det, at man kan lave en huslejevarsling, der er ukorrekt, og hvor man samtidig kan sige, at de skal betale, spørge: Forestiller man sig, at de her mennesker på plejehjem, som ikke har haft deres gang ret mange gange på et plejehjem, vil være i stand til at kunne forsvare sig over for noget, som er en ukorrekt huslejevarsling?
Jeg synes, det er dybt rystende.
Pia Kristensen (DF), 2007-01-25:
Jeg vil starte med at dementere, at jeg skulle have sagt, at det er lovligt at sortere efter menneskers tro.
Det har jeg aldrig nogen sinde udtalt, det var ikke den måde, jeg sagde det på.
Jeg er klar over, at socialministeren sagde det, men trak det tilbage.
Vi snakker om værdigrundlag og andre ting, men jeg ved godt, at det lige præcis er det spørgsmål, som brænder i fru Lissa Mathiasens hoved, for nu kommer der noget her fra Dansk Folkeparti, og så skal man misfortolke det.
Så vil jeg sige, at det virker på mig, som om Socialdemokraterne faktisk slet ikke har set på det her lovforslag med sociale øjne.
Det virker på mig, som om det kun er det boligpolitiske i det her forslag, man har kigget på.
Man har ikke kigget på det friere valg og mere mangfoldighed, man har ikke kigget på den ældre.
Fru Karen Klint kan stå her og sige, at Socialdemokraterne er glade for det frie valg, og at man gerne vil have det frie valg, men hvorfor kan man så ikke sige ja til det her forslag?
Det forstår jeg ikke.
I går sad vores boligordfører, fru Anita Knakkergaard, og jeg og diskuterede, hvad Socialdemokraterne egentlig var så rasende over, og vi blev enige om, at den kritik af det her lovforslag, der er fra Socialdemokraternes side, måske skyldes, at man simpelt hen ønsker at ændre lejeloven på det private og det kommunale boligmarked.
I begge tilfælde er det ikke her, det skal diskuteres.
Lissa Mathiasen (S), 2007-01-25:
Det, der får os til at synes, at det her er rystende, og som får os til at stemme imod det her lovforslag, er netop det med lejerne.
Hvad er grunden til, at man ikke bare fra regeringens side, men også fra Dansk Folkepartis side, som jo ellers plejer at sige, at de er meget omsorgsfulde og gerne vil være omsorgsfulde over for ældre mennesker, ønsker, at de ældre, der kommer ind på et plejehjem, skal have en ringere lejerbeskyttelse end lejere, der bor i andre udlejningstyper?
Og jeg nævner to eksempler igen og håber, at fru Pia Kristensen har tid til at høre efter, og at hun vil svare kontant på det: Hvorfor skal en lejer – et ældre menneske, der er skrøbeligt – på et plejehjem have nogle betingelser, som betyder, at hvis der er en forkert huslejevarsling, skal vedkommende alligevel betale den forhøjede husleje?
Hvorfor skal man i modsætning til på det øvrige private udlejningsområde have ringere vilkår i forbindelse med hensættelser og vedligeholdelse?
Her kan man hensætte det, man fra udlejers side finder er passende.
Alle andre steder er det reguleret.
Hvorfor skal lejere som plejehjemsbeboere have ringere vilkår?
Pia Kristensen (DF), 2007-01-25:
Jeg vil gøre det meget kort: De skal ikke have ringere vilkår, og de får ikke ringere vilkår.
Og til alt det ævl igen om den husleje, og hvad ved jeg, vil jeg sige, at balancelejeprincippet jo gælder i den her lovgivning.
Så der er ens regler.
Det var det, jeg ville sige til fru Lissa Mathiasen.
Anita Knakkergaard (DF), 2007-01-25:
Jeg vil godt spørge fru Line Barfod, om ikke det er korrekt, at man ikke må tjene penge på huslejen.
Så vil jeg også gerne spørge, når man nu går ind for de ændringsforslag, der er, hvorfor man går ind for det med henlæggelser.
Det vil da bare fordyre det for lejerne og gøre det bedre for ejerne.
Det vil jeg da sige
undrer mig enormt, at man går ind for det.
Vi havde også et problem med det, så vi spurgte ind til det.
Og med hensyn til de der forslag, vil jeg godt have at vide, om det ikke er korrekt, at de er taget nøjagtigt fra Lejernes LO?
Det undrer mig, hvis man har noget på servicedelen, at det så ikke er her, man har nogen ændringsforslag.
Line Barfod (EL), 2007-01-25:
Hele ideen med at åbne op for at gøre plejeomsorg til en forretning er jo, at folk skal tjene penge.
Det er derfor, de får muligheden for at sortere folk efter pengepung og efter helbred.
De kan tage dem ind, som har mange penge til at købe tilkøbsydelser for, og dem, der har et godt helbred, så man ikke skal bruge særlig mange penge på at tage sig af dem.
Man kan vælge at have et dårligere uddannelsesniveau osv. for ikke at skulle deltage i den uddannelsesforpligtelse, som det offentlige har.
Derfor er der mulighed for at tjene penge på plejehjemmet, selv om det ikke er ved at sætte huslejen op.
Med hensyn til henlæggelser og hele spørgsmålet om lejernes rettigheder har vi ønsket, at også ældre fra fri os for de andre-plejeboliger skal have samme rettigheder som andre lejere, fordi vi er bange for, at de ellers kan komme voldsomt i klemme.
Pia Kristensen (DF), 2007-01-25:
Jeg er nødt til at sige, at jeg helst ikke vil fordybe mig i de boligtekniske ting, for der har vores boligordfører været inde over, så det er hende, der ligesom bedre kan svare på det, end jeg kan.
Men jeg lagde mærke til, at fru Lise von Seelen sagde: »Ejer af en forretning«.
Et plejehjem er altså ikke en forretning, og det kan godt være, at lederen er ejer af plejehjemmet, men man skal altså ikke betragte det som en forretning.
Jeg synes, det er utilstedeligt at sige sådan.
Vi har nogle friplejeboliger, og vi har private plejehjem.
Hvad tror fru Lise von Seelen ikke de folk sidder og tænker ude ved fjernsynsskærmene, når man kalder det for forretninger?
Jeg tror nok, at de vil føle det som en meget, meget stor kritik af det, de går og laver i det daglige, hvor de yder en stor, stor indsats over for de beboere, der er på de rigtig, rigtig gode hjem, som har traditioner for at levere en god omsorg og en god pleje.
Og så vil jeg sige: Jo, jo, friplejeleverandørerne kan jo tjene penge på tilkøbsydelsesdelen, men fru Lise von Seelen må også se sådan på det, at de penge så kan bruges i systemet, enten på servicedelen eller til at højne kvaliteten.
Og det tror jeg faktisk de fleste friplejeboligejere vil gøre.
Lise von Seelen (S), 2007-01-25:
Fru Pia Kristensen siger, at ejeren af den her forretning, der skal drive ældreomsorg, kun kan tjene penge på tilkøbsydelserne.
Det er jo ikke rigtigt.
Det er jo den måde, man driver forretning på.
Så derfor vil jeg nok sige, at det her er en markedsgørelse, et spørgsmål om at bruge vores ældreomsorg som en forretning.
Jeg vil stille mit spørgsmål en gang til til Dansk Folkeparti: Mener fru Pia Kristensen, at det er rigtigt, at ejeren ikke er begrænset i de hensættelser, vedkommende kan gøre i forhold til boligdelen; at den hverken er reguleret efter de regler, vi kender i almenloven, eller efter de regler, vi kender i den private lovgivning?
Er det virkelig rigtigt, at ejeren har helt frit løb her, og at der overhovedet ingen aftaler er, hvad angår hensættelserne?
Pia Kristensen (DF), 2007-01-25:
Jeg ser det altså ikke som en trussel over for visse beboere, hvis der kommer tilkøbsydelser ind på de private plejehjem.
Det gør jeg virkelig ikke, for som sagt eksisterer det i forvejen.
Når man har arbejdet på et plejehjem i mange år, så ved man, at der er nogle borgere, som kun har deres folkepension og ikke andet.
Det er sådan, at cigaretterne skal tælles op dagligt, for at de kan strække en hel måned.
Så har fru Hansen ved siden af måske flere penge, fordi hun måske har en pensionsopsparing osv.
Skal man så også gå ind og regulere der?
Altså, sådan er det jo i forvejen, vil jeg sige til hr. Martin Lidegaard.
Til det der med, at man så kan slække på servicen f.eks. i det kommunale system, vil jeg sige: Det passer jo ikke, for når en borger eksempelvis vil på et friplejehjem, er det jo kommunen, der visiterer ydelsen.
Vi har fået det modulsystem, der er indført i loven, altså hvor der er bestemte ydelser, som plejeleverandøren skal være certificeret til, og de skal give de ydelser.
Martin Lidegaard (RV), 2007-01-25:
Tak for det klare svar på mit første spørgsmål om udbud.
Jeg vil gerne sige, at det jo er rigtigt, at der i dag er nogle tilkøbsydelser, som allerede eksisterer, og at det selvfølgelig skal være sådan, at man kan købe en flaske rødvin eller en ekstra kuvert i kantinen, hvis man har besøg osv.
Men det, vi snakker om her, er jo, at man kan købe plejehjemsmedarbejderes arbejdskraft ud over det, de er der for, f.eks. til at tage med på rejse, eller hvad ved jeg.
Vores idealmodel er jo, at vi får mangfoldighed, fordi det enkelte plejehjem beslutter sig for at prioritere midlerne anderledes, men ikke mangfoldighed i den forstand, at den enkelte plejehjemsbeboer har forskellige vilkår på det samme plejehjem.
Det er jo den principielle debat, vi står med her.
Skal det være sådan, at fru Hansen på den ene stue har dobbelt så god service, dobbelt så gode vilkår som fru Hansen på den anden stue?
Eller skal det være sådan, at fru Hansen og fru Jensen sammen skaber et plejehjem og et fællesskab med medarbejderne m.v., der gør, at det bliver kørt på en anden måde, som er bedre, sådan som vi ser med Margrethehjemmet og Lottehjemmet.
Det er det, der er idealet for os, og ikke, at man laver et supermarked i stedet for et fællesskab.
Pia Kristensen (DF), 2007-01-25:
Jeg kan da fortælle hr. Martin Lidegaard, at jeg meget gerne vil forklare, hvorfor Dansk Folkeparti siger ja til det her lovforslag.
Vi støtter lovforslaget, fordi det skaber rammer for frit valg for borgere mellem kommunale og private boliger uden for den kommunale boligforsyning.
Lovforslaget har også til formål at etablere og drive plejeboliger i konkurrence med kommunale boligtilbud, og det mener vi faktisk kan højne kvaliteten.
Der er tale om et visionært forslag, som bryder med traditioner, og som går på tværs af den gældende lovgivning på området.
Der åbnes altså op for, at selvejende institutioner og andre private kan levere service og udleje plejeboliger.
Vi ønsker i Dansk Folkeparti, at vi får en bredere vifte af botilbud til ældre og handicappede, og vi ser derfor gerne, at flere firmaer og kirkelige eller humanitære organisationer kommer på banen.
Vi synes, det er vigtigt, at plejekrævende borgere frit kan vælge et særligt plejecenter eller et bofællesskab, som drives i overensstemmelse med deres tidligere livsmønster, værdier og livssyn; at der eksisterer forskellige botilbud, som kan tilgodese individuelle behov som f.eks. særlig kost, særlig livsstil, religion eller lignende.
Og det er netop det, det her lovforslag skaber rammer for.
Vi ved godt, at det er et meget omfattende lovforslag, og vi har haft en utrolig lang udvalgsbehandling på forslaget.
Vi skulle faktisk have afgivet betænkning på det inden jul, men vi udskød betænkningen og har først afgivet den en måned senere, så der har altså været rigelig tid til at både stille spørgsmål og få besvarelser og så tage stilling til forslaget.
Dansk Folkeparti er ikke lammet af en ideologi, som siger, at vi ikke ønsker private plejehjem eller friboliger.
Vi mener, det er et godt tilbud til vores ældre, at der nu bliver den bredere vifte.
Og så vil jeg sige: Pengene følger personen.
Det er jo således, at det er kommunen, der skal give tilskud til den ældre, hvis den ældre vælger en plejebolig uden for den kommunale boligforsyning.
Så der er ikke tale om, at det her bliver luksusplejehjem for de rige.
Det bliver således, at alle mennesker kan benytte sig af det tilbud.
Vi er så i øvrigt enige, for så vidt at vi heller ikke er tilfredse med udbudsdelen.
Dansk Folkeparti er stor modstander af, at vi er underlagt nogle EU-regler, men sådan er det.
Så vil jeg sige, at der altså er lovovervågning på den her nye lov, og det er vi som sagt fortrøstningsfulde over, vi er trygge ved det.
Så kan man nemlig gå ind og ændre, hvis der er noget, som ikke foregår efter hensigten.
Vi er meget tilfredse med det, og vi ser altså ikke de spøgelser, som de øvrige partier herinde gør.
Vi mener ikke, at der bliver problemer med det, og vi mener ikke, at det er luksusplejehjem, vi skaber.
Det er plejehjem for alle borgere, som ønsker at komme på et plejehjem med et bestemt værdifællesskab.
Vi støtter forslaget, og vi ser som sagt ikke de spøgelser, som andre partier gør.
Anne Baastrup (SF), 2007-01-25:
Jeg vil sige til fru Pia Kristensen: Dette er ikke et spøgelse, dette er erfaring.
Vi har oplevet, at udlejere laver moderniseringer, mens mennesker bor i lejligheden.
Vi har fra oppositionens side lavet et ændringsforslag, der sikrer, at den ældre ikke skal tvangsflyttes, fordi udlejeren ønsker at få moderniseret lejligheden.
Dette ændringsforslag stemmer fru Pia Kristensen imod.
Fru Pia Kristensen ved eller burde vide, at ældre skrøbelige mennesker, der tvangsflyttes i en periode, hvor de ikke selv kan overskue det, kan risikere deres liv.
Fru Pia Kristensen burde virkelig overveje i det mindste at stemme for dette ændringsforslag.
Hvad er begrundelsen for, at fru Pia Kristensen ikke vil give den enkelte en individuel ret til selv at bestemme, om hendes lejlighed skal moderniseres?
Anita Knakkergaard (DF), 2007-01-25:
Med hensyn til de henlæggelser er fru Line Barfod jo nok klar over, at det i de fleste tilfælde faktisk bliver nye plejehjem, vi snakker om.
Det bliver ombyggede plejehjem, hvor der slet ikke er behov for den renovering og alt det, der har været talt om her, plus at man i den del, der hedder friplejeboliger, får muligheden for netop ikke at skulle betale for det, man kalder vedligehold – både indvendigt og udvendigt vedligehold er betalt af ejeren, også ved fraflytninger.
Så helt ærligt, det er en meget, meget stor forbedring, hvis man ellers har sat sig ind i forslaget.
Så vil jeg også lige sige, at den målgruppe, som vi i hvert fald synes det er godt det er lavet for, er de unge, som nu også får en mulighed, når man visiterer dem.
Over for denne gruppe har vi mange gange set, at kommunerne har slået fejl.
man så muligheden for at lave en målgruppe her, der hedder 18-30 år, så de får mulighed for at blive samlet et sted.
Er fru Line Barfod ikke enig med mig i det?
Pia Kristensen (DF), 2007-01-25:
Jeg må sige, at SF kan finde det sorteste af det sorte i det her forslag.
Der er jo ikke tale om, at man tvangsflytter ældre mennesker, fordi man skal modernisere et plejehjem.
Altså, det er jo ikke umennesker, der sidder derude og skal drive de nye plejehjem.
Selvfølgelig bliver der taget hånd om de ældre, hvis der skal moderniseres på et plejehjem.
Der er også tale om – det ved vi fra ministeren – at hvis en plejehjemsbeboer skal fraflytte en friplejebolig, så skal der altså findes en erstatningsbolig til vedkommende.
Det har vi et klart svar på til et spørgsmål, vi stillede ministeren.
Jeg er ikke enig med fru Anne Baastrup i de påstande, hun kommer med.
Hvis der skal moderniseres i en plejebolig, er det, fordi der er behov for det.
Jeg tror på, at de ledere, der kommer på de plejehjem, har en ideologi, at de har et værdisæt, og at de virkelig vil de gamle det bedste.
Jeg ved, der har været meget tale om, at det her forslag lukker op for markedsgørelse og alle mulige andre ting, men det tror jeg altså ikke på.
De fungerer faktisk rigtig, rigtig godt.
Og så vil jeg sige, at man også i et kommunalt plejehjem er nødt til at flytte nogle beboere en overgang, hvis der skal moderniseres, så det er altså de samme regler, der gælder, for både private og kommunale plejehjem.
Line Barfod (EL), 2007-01-25:
Det var jo godt at få Dansk Folkepartis ordfører på talerstolen, når det nu ikke lykkedes under andenbehandlingen, for vi fik jo at vide af Dansk Folkepartis ordfører her i dag, at Dansk Folkeparti mener, at det forslag om fri os fra de andre-plejeboliger, som vi behandler, er et visionært forslag.
Man kan altså forstå, at det her forslag er udtryk for de visioner, Dansk Folkeparti har for fremtidens ældrepleje, og at visionerne går ud på, at det skal være markedsstyret; at man skal have ret til at tjene penge.
Hvad angår spørgsmålet om at flytte ældre, vil jeg sige til fru Pia Kristensen, at der er meget stor forskel på, om der sidder en kommunalbestyrelse eller en anden bestyrelse og gør det ud fra, hvad man mener er bedst for de ældre, og hvor man demokratisk kan prøve at påvirke det.
Man kan så være enig eller uenig i, hvor meget det skal gøres, men med det lovforslag, som Dansk Folkeparti stemmer for, bliver det altså en udlejers privatøkonomiske interesser, der er afgørende for, om man flytter de ældre eller ej for at lave en modernisering.
Det er det, Dansk Folkeparti skal tage stilling til om man med lovforslaget vil sige ja eller nej til.
Pia Kristensen (DF), 2007-01-25:
Lad mig helt overordnet sige: Det her lovforslag handler om, at vi giver private leverandører ret til at etablere sig, til at etablere friplejeboliger eller andre private boliger uden for den kommunale boligforsyning.
I dag er det sådan, at hvis en borger meget gerne vil flytte på et privat plejehjem uden for den kommunale boligforsyning, så kan kommunen faktisk nægte borgeren det.
Vi har set eksempler på flere friplejeboliger rundtomkring, hvor en borger gerne vil ind og bo; jeg kan nævne Margrethehjemmet i Roskilde.
Der har været meget store problemer, fordi kommunen ikke vil give tilladelse til det.
Nu får borgeren pengene med, og det handler om, at borgeren får udvidet sit frie valg.
Det er det, der er så vigtigt i det her forslag: at en borger kan vælge et plejehjem, som har et værdigrundlag, der passer til den enkelte, og som har et livsmønster, som også passer til vedkommende.
Jeg vil så sige, som jeg har sagt det tidligere: Det er et nonprofitforetagende.
Jeg ved godt, at leverandørerne kan tjene på tilkøbsydelserne, men de kan ikke tjene på selve lejen.
Og med hensyn til det der med, at en borger ikke skulle kunne komme ind, vil jeg sige: Det er jo kommunerne, der visiterer.
Det er kommunerne, der visiterer borgeren til et plejehjem, og når borgeren er visiteret, har vedkommende ret til at vælge præcis det plejehjem, denne vil.
Line Barfod (EL), 2007-01-25:
Men det er leverandøren, der får ret til at sige nej til folk – ikke så vidtgående, som socialministeren sagde under førstebehandlingen, hvor hun ville give dem ret til at sortere efter religion, politisk overbevisning, seksuel orientering, og hvad man ellers kunne forestille sig.
Det måtte hun trække tilbage.
De kan sortere efter pengepungens størrelse.
De kan sortere efter: Er det nogen, der vil kunne købe sig til tilkøbsydelser, og som man derfor kan tjene penge på, eller er det ikke?
Er det nogen, der er meget plejekrævende, og som derfor vil være for dyre?
Eller er det nogen, som ikke skal have særlig meget pleje, og som de derfor vil kunne tjene penge på?
Så det er et spørgsmål om at tjene penge.
Og man må bare konstatere, at det, som Dansk Folkeparti ser som visionen på ældreområdet, er fri os for de andre-plejeboliger; en ældreomsorg, der er markedsstyret, og hvor de, der har masser af penge og masser af ressourcer, har nogle frihedsgrader, mens de, der ikke har ressourcer og ikke har penge, ikke har de samme muligheder.
Pia Kristensen (DF), 2007-01-25:
Nej, det er ikke på det grundlag, vi stemmer for det her forslag.
Det er, som jeg tidligere har sagt: at vi giver vores ældre et friere valg, en bredere vifte af tilbud.
En ældre kan vælge at komme på et kommunalt plejehjem eller et privat plejehjem, friboligplejehjem, som ligger uden for den kommunale boligforsyning.
Det er det, det hele handler om.
Men alt i det her forslag er for dem, der er i opposition til forslaget, simpelt hen gået op i hat og briller og tekniske diskussioner.
Jeg synes faktisk, det er synd, for det tager lidt af det, der egentlig er meningen med det her forslag, nemlig at de ældre får et friere valg.
Det er så korrekt, at en friplejeboligleverandør eksempelvis kan sige til en borger
: Ved du hvad, du har søgt ind hos os.
Vi har det og det værdigrundlag, og vi ved, at dit værdigrundlag er meget modsat det, vi har her på plejehjemmet.
Så for din egen skyld er det ikke godt, du kommer ind at bo hos os, for her vil du ikke kunne trives.
Det er jo sådan, det kommer til at foregå, vil jeg sige til fru Line Barfod, og ikke noget med fri os fra de andre.
Jeg ved ikke, hvad det er for et udtryk at bruge.