runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2012-01-19:
Jamen det er tydeligt, at hr. Frank Aaen taler udenom hele tiden, når vi ved, hvis vi går tilbage og kigger på skattereformen i 2004 og de skattelettelser, der blev givet der, at det var LO-familierne, der fik rigtig meget ud af det, og det var også der, Dansk Folkeparti fik jobfradraget ind.
Det var LO-familierne, der fik allermest ud af det dengang.
Der er en anden ting, jeg godt lige vil spørge hr. Frank Aaen om.
Det kom mig for øre, at hr. Frank Aaen talte om de finansfolk, der gik ind i politik uden at være politisk valgt, og at det ikke var noget, hr. Frank Aaen brød sig særlig meget om, hvis jeg har forstået hr. Frank Aaen rigtigt.
Så er det lidt bemærkelsesværdigt, at hr. Frank Aaen nu støtter en regering, hvor der er flere ministre, der ikke er politisk valgt.
Det modsiger jo det, som hr. Frank Aaen sagde fra talerstolen om, at Enhedslisten ikke brød sig om, at der kom nogle ind, der ikke var politisk valgt til at styre et lands politik.
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Jeg talte ikke udenom i mit svar, jeg svarede jo.
Det var det, der var mit svar, altså at de skal betale det samme i skat i 2012, som de gjorde i 2009, hvis det stod til os.
Og det var jo, fordi jeg svarede, at spørgeren så totalt skiftede emne.
Og jeg har det sådan, at jeg intet problem har med, at der skulle sidde en enkelt eller to hernede, som ikke er valgt, men som er blevet udnævnt som minister.
Men det, vi ser nede i Europa, er, at folk fra et bestemt investeringsselskab, nemlig Goldman Sachs, som i den grad har ansvaret for den krise, Europa og verden er kommet ud i, i den grad sætter sig på regeringsledende poster, ikke bare ministerposter langt nede i rækkerne, men ledende poster.
Det synes jeg er et demokratisk problem, som bør tages lidt mere alvorligt end at prøve at gøre lidt grin med det her i debatten.
Mike Legarth (KF), 2012-01-19:
Nu vil jeg starte med at sige, at jeg jo er konservativ.
Jeg arbejder dag ind og dag ud for at skaffe skattelettelser, og det vil jeg også gøre i fremtiden.
Men når jeg nu ser og hører hr. Frank Aaen på talerstolen, er det altså morsomt – ja, det er nærmest så hylende morsomt, at man er ved at kaste sig ned på gulvet af grin over det – at høre, hvordan retorikken er vendt 180 grader.
Det er altså fuldkommen til grin.
Hver gang den dagsorden var der, stod hr. Frank Aaen og kaldte den for champagnereform, rødvinsreform og for de rige og havde alverdens mærkelige synspunkter, men nu er regeringen jo parlamentarisk grundlag for rød blok, og så er det altså en ny situation.
Og derfor vil jeg gerne høre hr. Frank Aaen, om hr. Frank Aaen vil arbejde for en skattereform, der øger uligheden, der ikke skaber mere social balance.
Det er ikke sådan, som man tidligere har sagt, men man er altså indstillet på at følge det, rød blok nu siger, nemlig at det er man ikke så optaget af, hverken den sociale lighed eller den sociale balance.
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Vi har sagt, at hvis det er sådan, at det ender med en skattereform, som ikke i sig selv er tilfredsstillende set ud fra et lighedssynspunkt, vil vi selvfølgelig kigge på, om der er andre elementer, der kan rette det op, så vi får en samlet reform, der øger ligheden her i landet.
Jeg ved godt, det lyder som noget, der kan ryste enhver konservativ, nemlig at vi kunne foreslå at sætte dagpengene op eller at fjerne satspuljen, som er det rene tyveri fra pensionister og arbejdsløse, men det er nogle af de forslag, vi vil komme med, så vi kan få rettet op på tingene.
Men vi har da endnu ikke opgivet at få regeringen til at lave en skattereform, der i sig selv er retfærdig, det vil jeg gerne understrege.
Det vil stadig væk være vores målsætning, men vi vil samtidig se på tingene i sammenhæng.
Mike Legarth (KF), 2012-01-19:
Ikke desto mindre vil jeg indstille hr. Frank Aaen til Årets Vendekåbe, til en pris for årets humørindslag, for det, vi hører nu, er altså fuldstændig ude af takt med det, vi tidligere har hørt.
Men jeg vil stille et andet spørgsmål.
Vi har set, at fru Johanne Schmidt-Nielsen og hr. Per Clausen har været ude med at sige, at man ikke afviser topskattelettelser, og jeg kan høre, at hr. Frank Aaen ikke afviser, at uligheden øges via Ginikoefficienten, som ellers er det redskab, vi har brugt, og som hr. Frank Aaen og Enhedslisten har kæmpet imod, men hvad siger baglandet?
Er baglandet enig i, at Enhedslisten arbejder for det, og det er da godt, jeg er jo positiv, men er baglandet det?
Er det virkelig rigtigt, at det kun er hr. Frank Aaen, eller er det også Enhedslistens bagland, der kan arbejde for et lavere skattetryk, en lavere topskat og en øget ulighed?
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Det, hr. Per Clausen, fru Johanne Schmidt-Nielsen og hr. Frank Aaen har sagt i sagen om topskatten, er, at da vi nu har set, hvad der står i regeringsgrundlaget, nemlig at man vil hæve grænsen en anelse, vil vi ikke bruge det som et veto mod at lave en samlet reform.
Den skal bare betales af dem, der tjener endnu mere.
Det er da lighedsskabende.
Det er da om noget rødt og revolutionært.
Man behøver slet ikke i Det Konservative Folkeparti at være bange for den socialistiske linje i Enhedslisten, for den er fuldstændig intakt, og den har og vil også have opbakning i vores bagland.
Hvis jeg kan komme tilbage til vores bagland og sige, at vi har fået hævet dagpengene, vil de klappe mig ind og ud ad døren.
Så bare rolig, der er ikke nogen problemer i det, jeg har sagt her.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-19:
Nu har vi jo så ikke kunnet få præsenteret en fattig – det har man opgivet i SF, og det er fair nok.
Der er mennesker, der har behov for hjælp, det er der.
Der er mennesker, som mangler et job.
Vi har et samfund, hvor 25 pct. af befolkningen står uden for arbejdsmarkedet.
857.300 mennesker var i 2010 uden for arbejdsmarkedet.
Det løser man altså ikke ved, fordi man gerne vil være god, at dele penge ud til folk, som man siger er fattige, selv om man ikke kan komme med et eneste eksempel på det.
Når man selv siger, at det holder folk på passiv forsørgelse, er det da ikke at hjælpe mennesker.
Det er da at gøre det modsatte, når man ved, at de børn, som vokser op i familier, hvor man er på passiv forsørgelse gennem længere tid, har en større risiko for selv at ende på passiv forsørgelse med de sociale problemer, vi ved det medfører: større risiko for at ende i kriminalitet, større risiko for at ende i misbrug.
Det er ikke en god og ansvarlig politik.
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Jeg glæder mig rigtig meget til at høre svaret på, hvor de 150 mia. kr. skal komme fra.
Jeg vil gerne slå fast, at jeg faktisk synes, der er nogle mennesker, der har behov for hjælp.
Jeg synes faktisk, vi som samfund har et ansvar for at hjælpe nogle af de fattigste mennesker i det her land til rent faktisk at få en anstændig indtægt, således at man er i stand til at klare sig, og at man er i stand til at hjælpe sine børn til at få en uddannelse.
Og så har vi selvfølgelig også som samfund en udfordring i at skabe arbejdspladser.
Det er netop ved at give dem noget mere uddannelse, således at de kan komme ind på arbejdsmarkedet.
Det er at skabe arbejdspladser, så de kan få det arbejde.
Og der lægger vi jo faktisk i finansloven op til at styrke mulighederne i forhold til uddannelse.
Men hvad er Liberal Alliances svar på det?
Det svæver jo temmelig meget i luften.
Jeg er faktisk glad for, at Venstre nu anerkender, at der er fattige i Danmark; det betyder jo også, at man måske burde have brugt lidt mere tid på at gøre noget ved de problemstillinger de sidste 10 år.
Noget af det, der står i regeringsgrundlaget, er, at i Danmark modsat mange andre lande er der sådan set ikke en officiel definition af fattigdom eller en fattigdomsgrænse, og det har også gjort det svært at diskutere den her udvikling.
Derfor vil regeringen nedsætte et ekspertudvalg, netop for at få belyst de her problemer og netop for at få lavet en fattigdomsgrænse, for det gør det langt nemmere at tage den her diskussion i stedet for at tage en, hvor vi kan diskutere, om den ene eller den anden er mere eller mindre fattig.
Jeg anerkendte sådan set også tidligere, det gjorde jeg allerede i min første besvarelse til hr. Kristian Jensen, at det her Carinaeksempel ikke var det bedste eksempel, men betyder det, at der ikke er fattige i Danmark?
Nej, det gør det ikke, der er fattige i Danmark, og der er mange af de mennesker, der har levet på starthjælp eller under kontanthjælpsloftet og lidt under det, som i dag rent faktisk, i min optik i hvert fald, kan betegnes som fattige.
Jeg skal ikke kunne sige, hvordan hr. Kristian Jensen opfatter en fattig, men jeg glæder mig sådan set til den her diskussion, for det er en central diskussion.
Det er jo netop konsekvenserne af 10 års borgerlig politik, vi nu får det endelige opgør med, og jeg er sådan set stolt af, at vi nu netop tager det opgør.
Benedikte Kiær (KF), 2012-01-19:
Jeg hørte jo under ordførerens tale, at der blev talt om lighed og ulighed.
Og da hæfter jeg mig ved noget, som ordførerens formand, hr. Villy Søvndal, sagde dagen før valget, nemlig at en ny regering, som SF vil deltage i, skal måles på at skabe mere lighed i samfundet, og at Ginikoefficienten er den bedste metode at måle med.
Nu er vi så i fuld gang med at tredjebehandle finanslovforslaget, og vi kan jo se, at vi skal helt ned på anden decimal for overhovedet at se, hvad det er for en effekt, det får på den såkaldte Ginikoefficient, når man skal måle lighed.
Det vil simpelt hen sige, at der med SF i regering kommer øget ulighed.
Jeg vil simpelt hen høre, hvad det er, der er sket siden valget, eller hvordan SF så vil få sikret mere lighed ifølge Ginikoefficienten.
Jeg tror lige, jeg blev lidt forvirret, da ordføreren sagde, at man ikke kan mindske uligheden ved at øge ligheden.
Der er jeg meget interesseret i at høre hvordan man så vil kunne sikre, at der kommer en øget lighed i samfundet via Ginikoefficienten, når man har sagt, at man gerne vil lave en skattereform, hvor man sænker skatten for dem, som er i arbejde.
Hvilke tiltag vil man så gøre?
For man må da stadig væk fra SF's side mene, at man skal måle via Ginikoefficienten, eller har man forladt det?
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Som jeg indledte med at sige før, fremgår det jo sådan set meget klart af regeringsgrundlaget, at regeringen lægger vægt på at begrænse uligheden.
Det gør vi sådan set også i SF.
Det er også derfor, vi er glade for at være med i regeringen.
Men det er også vigtigt at holde fast i, at vi rent faktisk nu har taget nogle meget store skridt i forhold til at begrænse den fattigdom, som der har været i Danmark.
Vi har afskaffet starthjælpen, og vi har fået taget et opgør med kontanthjælpsloftet.
Det er sådan nogle skridt, der for mig at se går meget i den rigtige retning i forhold til rent faktisk at sikre nogle bedre muligheder for nogle af dem, der har det allersværest i det her land.
Det har vi opnået med den her finanslov.
Så har vi også sagt: Ja, vi har også behov for en skattereform, og det var så det, skatteministeren i går inviterede til en bred drøftelse af.
Vi har også sagt, at vi vil lytte til de forslag, der kommer frem, og så tager vi et rigtig gerne en drøftelse af skattereformen.
Men nu har regeringen mig bekendt ikke fremlagt sit forslag, så derfor tror jeg også, man skal vente med at diskutere indholdet i en skattereform, til man rent faktisk har noget indhold at diskutere ud fra.
Regeringen skal nok invitere til alle de brede drøftelser, når regeringen har fremlagt sit forslag, og så er jeg helt sikker på at vi også får en god diskussion i den forbindelse.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-01-19:
Det om ulighed og Ginikoefficienten er jo meget interessant, i forhold til hvad SF har sagt indtil i går.
Som fru Benedikte Kiær gjorde klart, var det et af de mål, som den nuværende udenrigsminister mente at regeringen skulle måles på.
Og da vi havde åbningsdebatten i oktober, sagde SF's politiske ordfører: »I det regeringsgrundlag, der er lavet, har vi stålsat sat os det mål, at fattigdommen skal bekæmpes og uligheden skal mindskes, og det kommer skattepolitikken jo også til at være en del af.« Det kommer skattepolitikken jo også til at være en del af, siger man.
Hvordan har SF det så med, at skatteministeren, der er fra SF, i går konstaterede, at en skattereform, der skal sænke skatten på arbejde, ikke kommer til at hjælpe med til at sikre mere lighed?
Det er også det, ordføreren siger nu.
Tror ordføreren ikke, at der må sidde nogle ude i kongeriget og undrer sig såre over, at SF før valget siger, at vi skal måles på Ginikoefficienten, at SF til åbningsdebatten siger, at en skattereform skal mindske uligheden, og at meldingen fra skatteministeren nu er den diametralt modsatte?
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Det fremgår jo faktisk meget klart af regeringsgrundlaget, at regeringen lægger vægt på at begrænse uligheden, og at vi vil måles på at mindske fattigdommen.
Med den her finanslov for 2012 øger vi sådan set ligheden, som fru Benedikte Kiær sådan set også rigtig nok er inde på.
Men vi står også over for en skattereform nu, hvor målet så bliver at sænke skatten på arbejde, og det tror jeg sådan set også, sådan som jeg har forstået det, at De Konservative har nikket imødekommende til.
Men man skal også huske på, at mindre ulighed ikke kun sikres ved at øge ligheden, det sikres jo allerbedst ved rent faktisk at skabe job.
Det sikres, ved at alle mennesker får mulighed for at få en uddannelse og ved at sikre ligheden i vores sundhedsvæsen.
Og det gør vi jo bl.a. ved at afskaffe nogle af de ulighedsskabende ting, der bl.a. har været i vores sundhedsvæsen.
Så det her er jo sådan set regeringens hovedpunkter, og det er jo rent faktisk det, vi gør med den her finanslov.
Vi skaber netop øget lighed i vores sundhedsvæsen, vi skaber netop muligheder for, at man kan få en uddannelse, og vi skaber netop mulighederne for, at man rent faktisk også kan få et arbejde.
Jeg tror sådan set, at det, der står lysende klart for befolkningen, er, at der rent faktisk er kommet en finanslov – som er det, vi behandler her i dag – som rent faktisk mindsker uligheden i Danmark.
Det er det, der har været regeringens ambition, det fremgår af regeringsgrundlaget, og det er det, vi nu leverer med bl.a. finansloven.
Så er der en debat om en skattereform, der ikke engang er fremsat forslag om.
Jeg tror, det er lidt for tidligt at begynde at diskutere indholdet af noget, som selv hr. Torsten Schack Pedersen ikke engang kender indholdet af.
Og derfor tror jeg også, at man skal passe lidt på med at begynde at tage diskussionerne forlods i forhold til en skattereform.
Men det, der er det helt afgørende, er, at der står i regeringsgrundlaget – det tror jeg sådan set også at hr. Torsten Schack Pedersen har læst – at regeringen lægger vægt på at begrænse uligheden, og at vi også gerne vil måles på at mindske fattigdommen.
Vi afskaffer noget af det, der er det allermest fattigdomsskabende i det her land: starthjælpen og kontanthjælpsloftet.
Det får vi rent faktisk taget et opgør med inden for de her 100 dage.
Man har haft så travlt med at nedgøre, hvad regeringen faktisk har opnået af resultater, men her har vi faktisk leveret noget sort på hvidt: Vi har faktisk taget et opgør med den fattigdom, som blev skabt under VK-regeringen.
Det synes jeg sådan set næsten også at man burde anerkende fra Venstres side.
Kristian Jensen (V), 2012-01-19:
Men prøv lige at høre, sådan bare helt lavpraktisk: Der er jo ikke nogen grund til at skabe en eller anden falsk konflikt.
Altså, jeg anerkender fuldt ud, at der er fattige i Danmark.
Sagen er bare, at udenrigsministeren, SF's partiformand, også har erkendt, at det eksempel, man tog frem, ikke drejede sig om en fattig, da Carina ikke er fattig ifølge udenrigsministerens udtalelser til Politiken og andre steder.
Så er spørgsmålet bare: Hvorfor vælger man så alligevel at løfte ydelsen til en, man selv siger ikke er fattig, mens man bryder en lang række løfter?
Jeg tager bare som et konkret eksempel løftet om at sænke taksterne i den kollektive trafik.
Hvorfor prioriterer SF at løfte ydelserne til dem, der ikke er fattige?
Man siger selv, at den her person ikke er fattig, men alligevel skal vedkommende have mere fra alle de hårdtarbejdende danskere, der betaler skattekroner til samfundet.
Så hvorfor har man den prioritering fra SF's side?
Allerførst vil jeg jo godt tillade mig at rose hr. Jonas Dahl.
I modsætning til Socialdemokraternes ordfører, som brugte sin taletid på at skyde på Venstre, og i modsætning til den radikale ordfører, der brugte sin taletid på at holde sådan en historieforelæsning om det seneste årtis økonomiske politik, så forsøgte hr. Jonas Dahl faktisk at sige noget om dette års finanslov.
Desværre kom hr. Jonas Dahl faktisk også ind på en masse ting, hvor han kom til at modsige sig selv, bl.a. at det var en debat om fattigdom, der var kørt af sporet, fordi hr. Joachim B. Olsen og fru Özlem Sara Cekic havde været ude at besøge den såkaldte Carina.
Jeg ved ikke, om debatten er kørt af sporet; jeg synes, debatten er kommet tilbage på sporet, med hensyn til hvad der reelt er fattigdom, og jeg noterede mig, at udenrigsministeren, hr. Jonas Dahls partiformand, sagde, at man selvfølgelig ikke er fattig, når man får udbetalt 15.000 kr. om måneden.
Så er spørgsmålet bare: Hvorfor har SF valgt at bryde så mange af de valgløfter, man havde, f.eks. løftet om lavere billetpriser i den kollektive trafik, for at løfte ydelsen til en person, som man selv siger ikke er fattig?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-01-19:
Det problematiske er jo, at når man spørger SF'ere som repræsentanter for SF, f.eks. SF's formand før valget og SF's politiske ordfører under åbningsdebatten i oktober, så skal skattepolitikken bruges til at mindske uligheden.
Men når skatteministeren, der er fra SF, på vegne af regeringen udtaler sig om, hvad formålet med en kommende skattereform er, er det ikke det samme; det er faktisk det diametralt modsatte.
Så anerkender man, at lavere skat på arbejde vil øge den matematiske ulighed; jeg tror næsten, det ville være en matematisk umulighed at undgå det.
Men så må SF da have et stort problem med skatteministerens udmelding, for SF's politiske ordfører siger under åbningsdebatten, at skattereformen skal mindske uligheden i Danmark, altså at skattereformen skal bidrage til at mindske uligheden.
Og jeg går ud fra, at SF's politiske ordfører taler på vegne af SF's folketingsgruppe.
Men så må SF's folketingsgruppe da føle sig voldsomt klemt af, at en skatteminister, der taler på vegne af hele regeringen, totalt undsiger SF's politiske ordfører og siger, at der nu kommer en skattereform, der vil øge uligheden.
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Jeg synes faktisk, at noget af det, der har været det sjoveste at følge her de sidste 24 timer, har været, hvor travlt man har haft med at sige, at der nu skulle være intern uenighed i SF om det her.
For det, der har vist sig i de baglandsundersøgelser, der også har været, og som aviserne er meget hurtige til at lave, er, at der sådan set er opbakning til det, skatteministeren har sagt, og at der sådan set er en glæde over, at vi rent faktisk med den her finanslov mindsker uligheden.
Så har der også været den her diskussion om Ginikoefficienten, og lad mig bare komme med et enkelt eksempel på det.
For hvis man nu tager noget fra en rengøringsassistent, som passer sit arbejde, og giver det som ekstra SU til en lægestuderende, hvad sker der så med Ginikoefficienten?
Og mindsker vi dermed fattigdommen?
Det tror jeg er to svar, som vi alle sammen godt kan give.
Ja, det vil nok øge Ginikoefficienten, men vil det omvendt være mere lige?
Nej, det tror jeg sådan set ikke, og derfor er der selvfølgelig nogle dilemmaer i det her.
Vi har sådan set også sagt, at den diskussion vil vi gerne tage.
Det tager vi fat på nu, det har vi taget et stort skridt i retning af, og vi tager et kæmpeskridt med den her finanslov.
Det er jeg faktisk stolt af.
Jeg vil da gerne kvittere for, at vi kan få en diskussion om skattereformen.
Jeg ville faktisk ønske, at vi også havde taget en diskussion med Venstres medlemmer hidtil.
Det har ikke været tilfældet, og derfor vil jeg gerne kvittere for, at Venstres gruppeformand nu faktisk kan tage en diskussion i forhold til finansloven.
Det, jeg har sagt, og det, jeg sagde til hr. Joachim B. Olsen, var jo, at der faktisk er et fattigdomsproblem i Danmark, og jeg synes desværre, at det her eksempel – jeg medgiver gerne, at det ikke var det bedste eksempel – har skygget for en debat, som sådan set var rigtig fornuftig at tage.
Det er baggrunden for, at vi har taget et opgør med starthjælpen, og det er baggrunden for, at vi har taget et opgør med kontanthjælpsloftet.
Det er, fordi i regeringen og i SF mener vi rent faktisk, at der er et problem med fattigdom i Danmark.
Det vil vi gerne gøre noget ved, og det er baggrunden for, at vi netop tager et opgør med starthjælpen og kontanthjælpsloftet, som begge to er noget, den borgerlige regering indførte, og som begge to i mine øjne, og i mange andres, har medført en øget fattigdom i Danmark de sidste 10 år.
Søren Espersen (DF), 2012-01-20:
Det vil jeg gerne gøre her.
Jeg har faktisk meget stor respekt for FN og for Sikkerhedsrådet, for underorganisationerne UNESCO, WHO og alle de andre underorganisationer.
Og jeg synes også, det er helt rigtigt, som hr. Holger K. Nielsen siger, at det er godt at have et stort internationalt forum som Generalforsamlingen, hvor alle kan komme til orde, og hvor der kan drøftes ting.
Det er fint.
Alt det skal der være.
Det er resolutionerne fra FN's Generalforsamling, der gør, at man efterhånden mister respekten for det, der foregår i FN's Generalforsamling.
Som jeg nævnte, er man i fyrre år, når det drejer sig om menneskerettigheder, stort set kun gået løs på staten Israel og har ikke på nogen måde interesseret sig et klap for, hvad der er foregået i de andre lande.
Og det er jo, fordi den nuværende Generalforsamling stemmemæssigt er i lommen på Kina, de arabiske lande og Afrika.
De har flertallet.
De bestemmer, hvad der skal ske, og der kan vi andre jo bare se til.
Kan hr. Holger K. Nielsen ikke se, at det faktisk er et problem?