runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 2015-04-24:
Tak for det.
Da vores socialordfører, fru Pernille Rosenkrantz-Theil, ikke kan være her i dag, har jeg lovet at læse følgende op: Med dette lovforslag integrerer vi det familieretlige område fuldt ud i Ankestyrelsen.
Det indebærer, at vi afskaffer den departementale status, som styrelsen har haft på dette område, så Ankestyrelsen også på det familieretlige område bliver en almindelig styrelse.
Med lovforslaget ændrer vi klageadgangen i de familieretlige sager, så det, hvor det i dag er ministeren, der behandler klagesager – det er næppe ministeren personligt, vil jeg tro – fremover vil fremgå direkte af loven, at det er Ankestyrelsen, der er klagemyndighed som en almindelig styrelse under ministeriet.
Når jeg siger det med, at det vil fremgå direkte af loven, skyldes det, at det allerede foregår sådan i dag.
Det er nemlig allerede de facto sådan, at familieretsafdelingen i Ankestyrelsen behandler de familieretlige klagesager på vegne af ministeren, og denne ændring vil ikke komme til at betyde en ændring i, hvilke opgaver Ankestyrelsen fremover skal varetage på det familieretlige område, og Socialministeriets departement vil fortsat have et kontor for familieret, der står for ministerbetjening og politikudvikling, og som har det overordnede fokus på lovgivningen og administrationen heraf.
Hos Socialdemokraterne finder vi lovforslaget fornuftigt, og vi kan støtte det.
Tina Nedergaard (V), 2015-04-24:
Mange tak for det.
Det lovforslag, vi nu skal behandle, skal ses i relation til det næste punkt på dagsordenen, nemlig lovforslag L 187 om ændring af adoptionsloven.
L 187 indfører et nyt, moderniseret adoptionssystem, som samler tilsynet med adoptionsformidlingen hos Ankestyrelsen.
Da L 187, som vi altså kommer tilbage til ved en senere behandling, forudsætter, at familieretsafdelingen i Ankestyrelsens departementale status ophæves, er der med lovforslag L 186 fremsat forslag herom.
Venstres overordnede holdning og bemærkninger til selve det moderniserede adoptionssystem vil der blive gjort rede for under behandlingen af lovforslag L 187.
Vi kan med tilfredshed konstatere, at lovforslag L 186 styrker borgernes retsstilling i relation til muligheden for at påklage familieretlige sager til Ankestyrelsen.
Venstre støtter således forslaget.
Tak for ordet.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-24:
Jamen hvis SF er villig til at indgå i forhandlinger med Liberal Alliance om at få selskabsskatten ned på nul procent, vil vi gå meget konstruktivt til de forhandlinger.
Det er et løfte fra Liberal Alliance til SF her fra talerstolen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-24:
Det vil da være en alt for høj skattesats, hvis den er over 12 pct.
Det er da ikke konkurrencedygtigt.
Hvordan skal man med en selskabsskat på 12 pct. kunne konkurrere med de oversøiske skattelylande, som har de her centre, hvor de er nede på under 1 pct. i faktisk skatteniveau?
Det er da på ingen måde konkurrencedygtigt.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-24:
Når det kommer til selskabsskat, har vi foreslået, at den sænkes til 12,5 pct., og det er, fordi vi ikke finder det – det er i øvrigt i lighed med regeringens Produktivitetskommission – særlig fornuftigt, at man har en høj selskabsskat, for den betales indirekte af lønmodtagerne, fordi en høj selskabsskat betyder færre investeringer ude i selskaberne, færre investeringer i nye maskiner og ny teknologi, som forbedrer lønmodtagernes reallønninger.
Det er lønmodtagerne, der betaler mange af de kapitalskatter, som vi har i dag, og kapitalbeskatningen i Danmark er den højeste i hele EU, og det betyder som sagt færre investeringer og dermed i sidste ende lavere reallønninger til lønmodtagerne.
Så mens det måske kan virke besnærende og dejligt for venstrefløjen at tale om selskabsskat og kapitalskat og om, at de bare kan skrues op, glemmer man bare at fortælle, at det er lønmodtagerne, der i sidste ende betaler for det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-24:
Vi skal have en konkurrencedygtig skattepraksis, men så vil jeg gerne høre, hvor langt skatten så skal ned.
En del af den her Luxembourgfinte var jo, at man kom ned på at betale under 1 pct. i skat.
Er det det, der er konkurrencedygtigt for at undgå, at firmaerne gemmer penge i skattely?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-24:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Vi kan ikke støtte dette forslag.
Det kan vi ikke, fordi det er udtryk for, at man går enegang på et område, som man ikke bør gå enegang på.
Vi bør ikke have særregler i Danmark, som gør det svært for virksomheder at operere i Danmark, og som dermed kan medføre, at vi går glip af investeringer.
Nogle gange lyder det, som om man bare kan stramme skruen rent lovgivningsmæssigt, indføre komplicerede regler, uden at det har nogen konsekvenser for samfundet som helhed.
Når man indfører lovgivning, skal man jo vægte fordelene mod ulemperne.
Vi skal ikke gøre det kompliceret at operere i Danmark, heller ikke for virksomheder, der overholder loven, og det skal virksomheder gøre.
De skal betale den skat, de er forpligtet til ifølge loven, ligesom skatteborgere skal.
Men gør man skattereglerne komplicerede, risikerer vi at gå glip af investeringer i vores land, så går vi glip af velstand, og vi mener ikke, at det her forslag er balanceret.
Vi mener, at det, at man ønsker at gå enegang på det her område, vil betyde, at omkostningerne vil blive større end de eventuelle gevinster ved at indføre den her lovgivning.
En effektiv indsats mod virksomheder, som bevidst snyder, skal være koordineret internationalt i EU.
Det bedste middel mod, at virksomheder lægger deres overskud i andre lande, er at have et konkurrencedygtigt skattesystem, der gør det attraktivt for virksomheder at være i Danmark.
Det er det i for lille grad i dag.
Det er det, der bør være i fokus i det danske Folketing.
Man skal sørge for, at vi har en konkurrencedygtig skattelovgivning og en gennemskuelig skattelovgivning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-24:
Der hvor man beviseligt ved, at der er foregået noget klokkeklart ulovligt, vil SKAT jo – i hvert fald i de fleste tilfælde – sikre sig, at der kommer en eller anden sag i gang.
Men det, som jeg har sagt heroppefra i dag, og som jeg har sagt så mange gange, er, at mange partier med undtagelse af i hvert fald Liberal Alliance synes, at det er et problem, at vi er udfordret af, at store multinationale selskaber kan kanalisere deres overskud ud af Danmark via et andet land for at lade det ende i et skattelyland eller bruger transferpricing, bruger kunstige transaktioner for, vupti, ikke længere at have et overskud, man kan beskatte i Danmark.
Det er det, vi er udfordret af.
Jeg ved godt, at Joachim B. Olsen ikke går op i det, men problemet er den her gråzone.
Det er derfor, at der hele tiden bliver taget skridt, gode skridt, synes jeg, også af den her regering – nu skal det jo ikke misforstås – i forhold til at kigge på transferpricing, i forhold til at kigge på hvidvaskningsdirektivet, så der hele tiden kæmpes for, at man får de juridiske værktøjer i EU til at bekæmpe det her.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-24:
Når man hører på ordføreren, og ordføreren siger, at der er 130 milliarder placeret i skattely, så tror jeg, at mange, som ikke er inde i den her komplicerede lovgivning, får det indtryk, at der er tale om, at det er 130 milliarder, som er placeret ulovligt uden for landet; at der er nogle, der unddrager sig skattebetaling ulovligt.
For vi går meget op i, at vi har en retsstat, og derfor bryder vi os heller ikke om, at man indikerer, at virksomheder begår noget ulovligt, hvis de ikke gør det.
Og jeg tror, at mange tilhørere, der hører på ordføreren, får det indtryk, at de her 130 milliarder er placeret ulovligt uden for landet.
Så jeg beder bare ordføreren redegøre for, hvor stor en andel af de her 130 milliarder der er placeret ulovligt uden for Danmark.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-04-24:
Selskaber skal selvfølgelig betale den skat, som der er aftalt i de lande, de arbejder i, og overholde de internationale aftaler, der er indgået.
Samfundet og specielt også EU har et ansvar for at sikre, at vi kommer efter virksomheder, som bevidst laver skattelykonstruktioner, som bevidst laver skattekonstruktioner, som har til formål at undgå skattebetaling, hvor der nu engang skal betales skat.
Det er der i EU lige nu forskellige initiativer til at sikre sig imod – de kigger bl.a. på Luxembourgfinten.
Det Konservative Folkeparti har indgået en aftale med regeringen, hvor der er forskellige initiativer på skattelyområdet, på erhvervsområdet, som vi står ved.
Det er tilstrækkeligt for os, og vi kan derfor ikke stemme for Enhedslistens forslag.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-04-24:
Da den konservative ordfører på området desværre ikke kan være her, har jeg lovet at sige, at vi også støtter denne ændrede klageadgang, og at vi ved gennemlæsning af høringssvarene også kan konstatere, at dem, der har forholdt sig til substansen i forslaget, finder det positivt og vurderer, at det vil styrke klageadgangen.
Den vurdering deler vi.
Christian Langballe (DF), 2015-04-24:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at det forhold, at civilregistreringen ligger i folkekirken, er af historiske grunde, og det udtrykker, at der er et bånd – et åndeligt bånd, et historisk bånd og et kulturelt bånd – imellem kirke og stat.
Det er rigtigt, at der måske i ret mange tilfælde ikke er nogen kontakt mellem de folk, der kommer, og sognepræsten i det pågældende sogn, men jeg synes så i øvrigt, at der bliver ydet en meget, meget fin service, hvilket jo er en del af præstens arbejde i øvrigt.
Præsten får ikke ekstra løn for denne civilregistrering, men det er så bare noget, man påtager sig, og man vejleder med hensyn til at udfylde forskellige formularer.
Jeg havde to kinesere forleden dag, som bad om hjælp i forhold til navngivelse, og det gav jeg så, og jeg kan love Enhedslisten, at jeg ikke stod og missionerede over for de her to kinesere, men jeg hjalp dem ganske stille og roligt.
Marianne Jelved (RV), 2015-04-24:
Jeg hørte godt begrundelsen i det første spørgsmål fra hr. Jørgen Arbo-Bæhr, nemlig at blev det brugt af folkekirken, kunne det påvirke folk.
Og så er det, jeg i mit svar på beslutningsforslaget gør gældende, at der ikke er nogen kontakt imellem den, der lader sit barn registrere som født, og folkekirken
Der er ikke nogen kontakt imellem forældrene og folkekirken.
Så derfor har jeg meget svært ved at forstå, at man ikke vil have en offentlig myndighed, i det her tilfælde en institution, der hedder folkekirken, som de borgere, der skal registrere forskellige forhold, ikke kommer i kontakt med.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-04-24:
Når der i dagens Danmark er færre og færre, der bliver døbt, færre og færre, der bliver konfirmeret, færre og færre, der får kirkelig begravelse, forstår jeg det ikke, når ministeren siger, at der ikke er mindre, men måske større tilknytning til folkekirken i Danmark.
Så skulle man ikke sige det på den måde, at alle folk skal være lige, uanset om de ikke har nogen tro eller har en anden tro end folkekirkens?
Det må være det, man skal sige, i forhold til at overflytte det til et andet sted end folkekirken.
Marianne Jelved (RV), 2015-04-24:
Nej, det betyder det ikke.
Jeg nævner bare, at hvis man vil flytte det et andet sted hen, er det altså ikke logisk at flytte det ud til kommunerne, fordi man har det i sønderjyske kommuner af historiske grunde.
Så bør man flytte det til ét centralt sted, fordi digitaliseringen jo gør, at det er ligegyldigt.
Man kommer ikke i berøring med den institution, som foretager registreringen.
Det er jo det, der er tilfældet med digitaliseringen.
Når jeg ikke synes, at det en god idé nu, er det, fordi der stadig væk er en stor opgave, som skal varetages, og som skal flytte 800.000 borgeres registreringer af deres slægtsforhold over i en digital form.
Det er et arbejde, der har været i gang længe, og der udestår stadig væk at flytte en del borgere over, og det kan kun folkekirken gøre.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-04-24:
Tak til ministeren.
Jeg hører jo ingen argumenter for, hvorfor man ikke kan flytte det ud af folkekirken.
Vi ved jo godt, at folkekirken kan påvirke folk, og i stedet for skulle man gøre det på den måde, som man har gjort det på i Sønderjylland indtil videre, og Københavns Kommune er også ved at undersøge, om deres registrering kan overføres til kommunen.
Men jeg har et spørgsmål til ministeren, for ministeren siger jo, at hvis man i virkeligheden skal flytte det, skal man flytte det over i Indenrigsministeriet.
Betyder det, at ministeren vil gå ind for et forslag, som overfører det til Indenrigsministeriet?
Charlotte Dyremose (KF), 2015-04-24:
Også her har jeg lovet at sige et par ord på vegne af den konservative ordfører.
I Det Konservative Folkeparti er vi store tilhængere af international adoption.
Det har givet tusindvis af forældreløse børn mulighed for et bedre liv og en frisk start med nye kærlige forældre.
Det er så vigtigt for de børn.
Men adoptionssystemet i Danmark har og har haft meget svære kår.
Tidligere var der to bureauer, men antallet af børn frigivet til adoption i verden har været faldende de seneste år, og det til trods for at der desværre er kommet flere forældreløse børn og flere gadebørn.
Dertil kommer, at der i Danmark har været adskillige skandalesager.
Her kan nævnes de etisk tvivlsomme adoptioner fra Etiopien med børnehøstere – de fleste kan sikkert stadig huske dokumentaren om Masho – ligesom der har været rod i økonomien.
Aftalen af den 2. oktober 2014 var en frisk start på adoption i Danmark, hvor der blev tilført en stor økonomisk saltvandsindsprøjtning, og hvor kravene til bureauerne blev strammet.
Det var alt sammen med det formål at tilføre den stabilitet, der er nødvendig for at kunne drive adoption i Danmark på et sagligt og forsvarligt grundlag.
Det er så vigtigt, ikke mindst for børnene.
Desværre har udviklingen inden for international adoption betydet, at vi er mange partier i forligskredsen, der nærer en stor skepsis over for de to bureauer, der nu er blevet til ét.
Derfor vil vi også følge udviklingen tæt, sådan at vi sikrer os, at de gode intentioner, der er i den politiske aftale af 2. oktober 2014, også bliver fulgt, så vi er sikre på, at der fremover ikke bare er orden i økonomien, men også – og ikke mindst – orden i de etiske retningslinjer til glæde og gavn for både børn og adoptanter.
Thyra Frank (LA), 2015-04-24:
Det overordnede formål med dette lovforslag er at fremtidssikre den internationale adoptionsformidling, samtidig med at sikkerheden i forhold til adoptionerne øges.
Med lovforslaget skærpes kravene, styringen og tilsynet med adoptionsorganisationerne, og tilsynet med adoptionsformidlingen samles hos Ankestyrelsen.
Endelig skal lovforslaget sikre adoptivfamilierne den nødvendige støtte i forhold til adoptionen med henblik på at understøtte gode adoptionsforløb for børnene.
Liberal Alliance kan derfor støtte forslaget.
Lotte Rod (RV), 2015-04-24:
Der er steder i verden, hvor det ikke har været godt at vokse op som barn, og vi har jo hørt nogle forfærdelige historier fra børnehjem, hvor børn ikke har fået den kærlighed og omsorg, de har brug for.
Nogle af de her børn har været så heldige at blive adopteret til Danmark.
Heldigvis bliver forholdene for børnene bedre i de lande, som vi modtager børn fra, og som fru Karen J. Klint også var inde på, bliver landene bedre til at give børnene trygge rammer under opvæksten.
Det smitter jo så af, ved at der er færre børn, som bliver adopteret til Danmark.
Jeg tror, at for os, der ikke selv har stået i situationen, kan det være svært at sætte sig ind i, hvor gerne man som dansk familie vil adoptere et barn, men det ændrer bare ikke på, at adoption først og fremmest skal være for børnenes skyld, og at international adoption derfor må være sidste udvej.
Det kræver, at vi har en ret forsigtig tilgang til det her område, og derfor er det styrende princip for den aftale, som vi indgik i oktober, også at have fokus på sikkerhed og legalitet.
Formålet med den her lov er at fremtidssikre den internationale adoptionsformidling i Danmark ved at understøtte stabilitet og sikkerhed.
Lovforslaget tilpasser selve organiseringen af adoptionsformidlingen, skærper tilsynet og skal også være med til at give adoptivfamilierne den nødvendige støtte til at sikre et godt forløb for børnene.
Radikale Venstre vil gerne støtte forslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2015-04-24:
Tak for det.
Baggrunden for det her lovforslag er, at der er gennemført en helhedsanalyse af det danske adoptionssystem med særligt fokus på internationale fremmedadoptioner.
Derudover har Kammeradvokaten også gennemført en undersøgelse af tilsynet med de adoptionsformidlende organisationer, der indgår i helhedsanalysen.
Kammeradvokaten har peget på en række tiltag, som efter hans opfattelse netop skulle overvejes i forhold til et nyt adoptionssystem, bl.a. anbefalinger om præciseringer i grundlaget for tilsynet, ligesom der peges på et behov for tydeliggørelse af indholdet af tilsyn, og hvem der fører tilsyn med adoptionsbureauerne.
På baggrund af det har vi indgået en politisk aftale, som vi indgik den 2. oktober 2014.
Forslaget skal dermed også være med til at understøtte gode vilkår for de børn, der kommer til Danmark.
Lovforslaget præciserer betingelserne for at få tilladelse til at yde international adoptionshjælp.
Samtidig begrænser forslaget adgangen for en adoptionsformidlende organisation til at yde hjælpearbejde, sådan at der alene kan ydes hjælpearbejde med tilknytning til adoptionshjælp.
Tilsynet med de adoptionsformidlende organisationer samles hos Ankestyrelsen.
Det vil også ifølge høringssvarene betyde en styrkelse af den juridiske del af tilsynet, som bliver en mere central del af Ankestyrelsen.
Lovforslaget skal sikre adoptivfamilierne den nødvendige støtte i forhold til adoption med henblik på at understøtte et godt adoptionsforløb for børnene.
Det foreslås så ved, at der sker en øget adoptionsrådgivning, før man skal adoptere, og efter at et adoptivbarn tager ophold hos adoptanten i Danmark i forbindelse med international eller national adoption, så det bliver obligatorisk.
Der får man så en øget rådgivning.
Det er ingen hemmelighed, at processen om aftalen også har været svær, da det handler om børn og biologiske forældre og adoptivforældre, og hvor der kan være flere skæbner bag.
Socialudvalget besøgte i 2014 Etiopien, og vi var her i dialog med myndighedspersoner, politiet, ambassader, og vi besøgte også flere børnehjem, både private og et offentligt.
Det var en udvalgstur, jeg nok godt kan sige i den grad påvirkede os alle sammen.
De fortalte i Etiopien, at myndighederne var i gang med en proces for at forbedre deres adoptionsproces, netop gøre, ligesom vi gør, kigge på netværkets ressourcer, også i forhold til plejefamilien.
Det er jo også nogle af de områder, vi vægter højt i Danmark.
Vi vil selvfølgelig følge området fra Dansk Folkepartis side og også anmode om at få en status over, hvordan det så går, så vi som aftaleparter kan følge lovgivningen tæt.
Dansk Folkeparti er en del af denne aftale og støtter den.
Karen J. Klint (S), 2015-04-24:
Tak for det.
Også i denne sag er jeg oplæser for vores socialordfører, fru Pernille Rosenkrantz-Theil, men jeg har behov for at sige tak til Venstre for en rigtig dejlig tale.
Jeg vil også sige, at jeg ikke kun er oplæser.
Jeg var faktisk også med på den studietur, som Socialudvalget havde til Etiopien, hvor vi jo netop blev sat ind i de vilkår og også ind i de meget følsomme omstændigheder, som de forældre, der afleverer børn til udenlandsk adoption, er i.
Vi så også, at de i Etiopien er helt bevidste om det og gerne vil tage bedre vare på egne børn og dermed levere færre børn til udenlandsk adoption.
Det var en rigtig god måde at få det oplyst på – også at tale med nogle af de mødre, der har afleveret børn, og som oplever, at de måske er blevet lidt snydt, for de troede, at de fik lov til at følge deres børns liv og opvækst, når de afleverede dem til udlandet, og at det ikke var sådan et cut og forever goodbye til deres børn.
Det er jo rigtigt, at adoption altid først og fremmest skal være på barnets præmisser og tilgodese barnets behov.
Barnet er den svageste part og er dermed den, vi har det største ansvar for at tage hånd om.
Det er udgangspunktet for den aftale om et nyt adoptionssystem, som regeringen i oktober sidste år indgik med Venstre, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti, og som dette lovforslag udmønter.
I vores aftale fra oktober er intentionen at fremtidssikre den internationale adoptionsformidling til Danmark, og det gør vi ved flere forskellige skærpelser, som alle har det formål at skabe en højere grad af styring og indsigt i området.
Vi indfører skærpede krav til organisationerne, der står for at formidle internationale adoptioner.
Vi skærper tilsynet med organisationerne og skaber større tydelighed.
Endelig giver vi en ekstra hånd i form af rådgivning til de familier, der adopterer et barn.
Det sidste tror jeg er meget væsentligt.
Socialdemokraterne står bag lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-24:
Det er ikke millioner, det er milliarder.
130 milliarder er det beløb, som er placeret i de her skattelylande ifølge Nationalbankens seneste officielle opgørelse.
Jeg tror ikke, at Joachim B. Olsen er udfordret af det eller – hvad skal man sige – ligger vågen om natten, men vi er nogle, der er udfordret af det, fordi vi synes, at hvis man har aktiviteter i Danmark, skal man betale skat i Danmark.
Hvis du er en virksomhed, der udfører et stykke arbejde for en kommune – du tjener nogle penge – så skal der betales skat i Danmark.
Mange af de her transaktioner er vi jo begyndt at kigge på, bl.a. synes jeg, at det er rigtig godt, at ministeren også arbejder for det, der hedder land til land-rapportering, så man kan følge de her transaktioner.
Og der prøver vi jo hele tiden at se på, om vi ikke kan gøre det endnu tydeligere, hvad reglerne er, f.eks. om transferpricing.
Det begreb kender ordføreren jo godt.
Ved transferpricing kan man bruge handel mellem datterselskaber f.eks. til at kanalisere kapital ud af landet.
Man kan lave kunstige underskud, så man, selv om man er en stor multinational virksomhed i Danmark – man har tjent masser af penge igennem årtier – sjovt nok aldrig har haft noget overskud at betale skat af.
Så kort sagt: Noget af det her er klokkeklart ulovligt, og når det kommer på bordet, bliver der jo også set på det, men rigtig meget af det er fiflerier, som er svære at bevise.
SKAT kører jo et hav af retssager mod virksomheder, men problemet er netop den her gråzone.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-24:
Fru Lisbeth Bech Poulsen siger, at der er 130 mia. kr. i skattely.
Kan fru Lisbeth Bech Poulsen sige noget om, hvor mange af de 130 millioner, som er ulovligt placeret uden for landet?
For man kunne få indtrykket af, at der var tale om ulovligheder her.
Thomas Jensen (S), 2015-04-24:
Vi har en bred aftale om, at vi skal undersøge det nærmere, og på det oplyste grundlag skal vi arbejde for de ting, der er mulige for os at iværksætte, sådan at vi kan modarbejde, at virksomheder placerer deres penge i skattely, samtidig med at de deltager i offentlige udbudsrunder i Danmark.
Så jeg synes, at hr. Frank Aaen skal se positivt på det.
Så jeg synes, hr. Frank Aaen skal gå på weekend med en glad fornemmelse i kroppen om, at der er et Folketing, der står rigtig meget sammen om den her indsats.
Frank Aaen (EL), 2015-04-24:
Jamen der er ingenting i det forslag, som vi har fremsat, som er imod EU's regler.
Vi har bedt om at få dem undersøgt nærmere, men det er jo ikke imod EU's regler at undersøge ting nærmere.
Det er jo sådan, at hvis man vedtager noget her i Folketinget, så har det en vis bindende virkning, både for den siddende regering, men også for den næste regering, og derfor fatter jeg simpelt hen ikke en brik af det, altså at Socialdemokratiet ikke bare siger, at det her vedtager vi.
For jeg har stadig væk ikke hørt et eneste argument imod det beslutningsforslag, vi har lavet.