runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-11-03:
Man må i hvert fald altid gerne have lov til at tilbyde sin hjælp.
Det sætter vi stor pris på.
Det er derfor, at jeg faktisk gør en del ud af at sige, at når vi i øvrigt fører den udlændingepolitik, vi gør, som går på to ben, så har den altså et dobbelt sigte.
Antallet betyder noget; vi får mange asylansøgere i Danmark i øjeblikket, men vi får jo relativt færre, end vi fik historisk, når man ser på, hvilket ekstraordinært pres der er.
Og det har da noget at gøre med, at vi har justeret nogle opholdsvilkår.
Noget af det kan man jo tilskrive den tidligere regering æren for, nemlig da den tog initiativet til at lave det midlertidige beskyttelsesgrundlag, som sendte et signal, og andet har vi så fulgt op på ved at lave integrationsydelsen.
Det har bl.a. det formål at sende et signal til folk, som er migranter, når de når frem til den danske grænse, om, at det ikke behøver at være førstevalget.
For det er forudsætningen for, at vi overhovedet kan gøre noget for at løse den her integrationsopgave.
Så er vi i øvrigt i en løbende dialog med kommunerne, og jeg kan ikke udelukke, at vi i den sammenhæng også bliver nødt til at komme tilbage til Folketinget vedrørende, hvilke bosætningsmuligheder der er ude i kommunerne i en situation, hvor presset er større, end det historisk har været.
Morten Østergaard (RV), 2015-11-03:
Jeg er ikke i tvivl om, at statsministeren er stærk i troen.
Men når vi så kigger på de tal, som måske trods alt er bedre at støtte sig til end troen selv, så viser de jo, at integrationsydelsen vil berøre 40.000 mennesker, og det forventes, at 283 vil komme i arbejde.
Det er altså meget, meget få.
Jeg tror, at de 283 måske skal sættes op imod 20.000 for at være helt retvisende, men ikke desto mindre er det vel sådan i runde tal 1, der kommer i arbejde for hver gang, 99 mennesker bare får en lavere ydelse.
Det er de nyeste tal, de var fremme i weekenden, det er regeringens egne tal.
Derfor bliver udfordringen jo, og derfor gentagelsen af mit spørgsmål, så statsministeren får en chance for ikke ødelægge den gode stemning med at svare på spørgsmålet: Hvad skal vi gøre for alle de andre?
Hvad skal vi gøre for de 99 ud af 100, som kommunerne nu får vanskeligere ved at integrere, som ikke har råd til at bo i permanente boliger og derfor må bo i de barakbyer, der nu skyder op rundtomkring, fordi statsministerens og regeringens politik gør, at de nu i ringere grad end før er i stand til at betale deres husleje og blive permanent indkvarteret?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-11-03:
Tak for det.
Jeg havde jo ikke troet, at jeg kom til at sige det, jeg nu siger: Det kunne have været rigtig interessant, hvis Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet havde vundet valget, for så må man forstå, at så var der blevet præsenteret et finanslovsforslag uden reduktioner på udviklingsområdet, uden reduktioner på uddannelsesområdet, uden reduktioner på forskningsområdet, uden reduktioner overhovedet vel at mærke i en situation, hvor den politik, man gik til valg på, var en politik, der kom ud over kanten af EU-reglerne.
Om det andet vil jeg sige, at vi jo grundlæggende er uenige.
Vi har en meget stærk tro på, at det forhold, at folk får en integrationsydelse svarende til SU-niveau, bidrager til to ting.
For det første for at sige det helt åbent er det nogle opholdsvilkår, som gør, at Danmark ikke fremstår ekstraordinært attraktivt, og det har betydning i den her krise, vi står i, som både er en flygtninge-, men også en migrationskrise.
Det helt nye er, at folk jo ikke kun flygter fra noget, de flygter også til noget.
Danmark er ikke det første sikre land, man når til, hvis man flygter fra krigen i Syrien.
Det er det ikke.
Derfor er der altså nogle mekanismer, når man flygter fra en krig og kommer til et land, nr. 2 land, nr. 3 land, nr. 4 land, nr. 5 land, nr. 6 land og indgiver asylbegæring der.
Der ønsker vi helt åbent ikke at fremstå som en ekstraordinær stor attraktion, der giver asylansøgere i et antal, der ikke kan håndteres.
Det er jo en del af det for at sige det helt åbent, og det er vi nok ikke enige om.
Det andet er, at vi tror ret meget på, at når man laver en ydelse på det her niveau, så er der en større tilskyndelse til at tage et forefaldende arbejde.
Det tredje er, at vi har lagt en sprogbonus ind.
Nu har vi haft det her billede af, at de syrere, der kommer, er meget, meget veluddannede.
Det er jo et billede, der krakelerer ved nærmere eftersyn.
Det er måske op imod halvdelen af dem, som er latinske analfabeter, og derfor giver det meget, meget god mening at skrue en ydelse sammen, som gør, at man får en stærk ambition om at lære vores sprog.
Undskyld.
Morten Østergaard (RV), 2015-11-03:
Jeg vil da også gerne kvittere for statsministerens samarbejdsvilje og vores muligheder for at yde indflydelse på regeringens gøren og laden.
Det er klart, at havde vi vundet folketingsvalget og stadig væk siddet i regering, havde der ikke været en finanslov med massive besparelser på uddannelse og forskning.
Så havde vi ikke prioriteret at tage penge fra verdens fattige og fra de fattigste i Danmark for at finansiere velfærden, men ikke desto mindre har der budt sig lejligheder til, hvor vi også har haft mulighed for at yde indflydelse, og det vil vi fortsætte med.
Et af de områder, hvor vi grundlæggende er uenige, er jo på udlændingeområdet, også selv om statsministeren nu er kommet til den erkendelse, at der nok kun findes en europæisk løsning på flygtningeproblemet og ikke kun en dansk som den, vi hørte om i valgkampen.
Men den uenighed skal ikke stå i vejen for, at vi så prøver i fællesskab at afhjælpe konsekvenserne af den politik, der bliver ført.
For virkeligheden er jo, at det nu bliver vanskeligere for kommunerne at gøre det, som jeg fornemmer vi egentlig er enige om, nemlig at de flygtninge, der kommer i stort tal, skal integreres hurtigst muligt, så de får foden under eget bord, kommer til at finde en permanent bolig, får arbejde og kan forsørge sig selv.
Problemet med integrationsydelsen, uanset hvad man mener om den, er, at den gør arbejdet sværere, fordi den gør, at mange bliver nødt til at blive placeret i midlertidige boliger.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren i dag: Var det ikke muligt at samle en kreds af partier i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, som er villige til at kigge på kommunernes nu større problemer med at modtage de her flygtninge og finde boliger til dem?
For uanset hvad vi har af uenigheder om udlændingepolitikken og om integrationsydelsen, er det en udfordring, at de her flygtninge nu bliver placeret i midlertidige boliger.
Det giver en dårlig start på integrationen, det forhindrer opnåelsen af vores fælles mål om, at de hurtigst muligt bliver selvforsørgende.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-11-03:
Tak for det, og tak til medlemmerne for spørgsmålet.
Jeg gør så det, at jeg tager alt, hvad jeg hører fra den kant, alvorligt.
Fra den kant, altså fra bl.a. Dansk Industri, hører jeg jo også, at der er behov for at stramme finanspolitikken op, jeg hører, at der er behov for at sikre, at vores virksomheder har et omkostningsniveau, der er fornuftigt – der må gerne gives lempelser til erhvervslivet – jeg hører endda tydeligere, end jeg hører inde i mit eget hoved, en diskussion, der handler om skatten på den sidst tjente krone.
Jeg hører rigtig mange ting, og så hører jeg også det her.
Min opgave, regeringens opgave, Folketingets opgave er jo på en eller anden måde at balancere det.
Og ja, det ville da have været lettere, hvis vi bare havde så mange penge, at vi ikke skulle prioritere.
Men altså, situationen er den, at vi er nødt til at stramme finanspolitikken for at være på den rigtige side af stregen, og så skal vi gøre det på en balanceret måde.
Selv om vi reducerer i forskningsomkostningerne, skriver vi os stadig væk ind i det eksklusive selskab, der overholder EU's målsætninger.
Så jeg kan godt stå ved de prioriteringer, vi foretager, men selvfølgelig lytter jeg til det, der bliver sagt.
Uffe Elbæk (ALT), 2015-11-03:
Altså, hvis jeg nu tolker statsministerens udsagn venligt, så hører jeg statsministeren sige, at de afsløringer, som Edward Snowden har givet anledning til, har sat fokus på en væsentlig problemstilling.
Det er selvfølgelig en venlig fortolkning, men det spor vil jeg nu fastholde.
Det sidste spørgsmål er faktisk ikke mit, det er Alternativets medlemmer, der har stillet spørgsmålet.
De sidste par dage har vi stillet vores medlemmer spørgsmålet: Hvilket spørgsmål ville de rigtig gerne stille statsministeren, hvis de havde chancen for at stille ham et spørgsmål?
Ikke overraskende kom der spørgsmål om klima, miljø, grøn erhvervspolitik.
Det, der scorede allerhøjest, var dette spørgsmål, og nu citerer jeg det: Tager statsministeren advarslerne fra Dansk Industri, Dansk Energi og DTU alvorligt, når de samstemmende advarer om, at regeringens besparelser på det grønne område vil ødelægge den danske førerposition og dermed muligheden for eksport af grøn teknologi?
Så vores medlemmer har faktisk sagt: Læser statsministeren det her, og tager han de her advarsler alvorligt, og har regeringen nogen overvejelser, nogen svar på dem?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-11-03:
Altså, ved at afvise at stemme for en særlov, der skulle tildele en bestemt amerikansk statsborger asyl i Danmark, har jeg jo ikke sagt noget som helst negativt om den debat, han har initieret.
Det har jeg jo ikke.
Den er der jo.
Derfor må man vel også lægge til grund, at nogle af de aspekter, som spørgeren fremdrager, uden at jeg skal kloge mig på amerikansk retsvæsen, også må være elementer, der kunne spille ind der.
Altså, det springende punkt er jo her, om der er tale om en person, der er politisk forfulgt og dermed har et individuelt beskyttelsesbehov?
Ja eller nej?
Opholder den person sig i Danmark, på dansk territorium, så man kan indgive asylbegæring?
Ja eller nej?
Og for mig at se er det jo nej til begge spørgsmål.
Det er en amerikansk statsborger, der er eftersøgt for noget, der alt andet lige, må man forstå, er kriminelt.
Så handler det jo om, om man kan have tillid til, at de amerikanske myndigheder kan håndtere det på en måde, der respekterer menneskerettigheder og krav til rettergang og andet.
Jeg synes ikke, at jeg skal kaste mig ud i at stå og rangordne de forskellige skatter.
Man kan sige, at det jo er en skat, der betales af en værdi, og det, der så har været udfordringen i det vurderingssystem, vi har haft og har og kommer til at diskutere at lave om, er, at man ikke kan have fuldstændig tillid til, om værdiansættelserne så nødvendigvis også er de rigtige.
Men ellers er det jo grundlæggende en skat, der betales, og hvis den betales med et højere beløb, så dækker det over, at der er en bagvedliggende værdistigning, som et eller andet sted også skal kapitaliseres.
Men man kan jo ikke spise sin jord, og man kan ikke spise sine mursten.
Derfor rummer den form for beskatning selvfølgelig nogle ikke mindst likviditetsmæssige udfordringer og i særlig grad jo for nogle mennesker, som måske har en lille, løbende indkomst.
Og den type debat vil vi gerne ind i igen.
Det er jo den, jeg har åbnet for, og det er jo ikke for at stå og sanktionere, hvad Det Konservative Folkeparti må sige, når de møder ind til møderne.
Det Konservative Folkeparti må sige, hvad de vil, men det var mere for at sende et signal om, hvad vi i givet fald også er parate til at lytte til.
Uffe Elbæk (ALT), 2015-11-03:
Det er klart, at vi selvfølgelig er kede af, at statsministeren ikke kan bakke vores kommende beslutningsforslag op.
Det er vi selvfølgelig, fordi vi synes, at det, vi oplever lige nu, er en klar overtrædelse af helt basale demokratiske rettigheder.
Det, vi har set, er jo offentliggørelse af dokumenter, som helt klart dokumenterer ulovlig masseovervågning.
Det er ikke bare mig, der står og siger det her.
Det er jo også konklusionen i bl.a. det amerikanske senat, som også har lavet nye regler for NSA's ageren.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge statsministeren, om statsministeren mener, at de afsløringer, vi har set Edward Snowden er kommet med, har gavnet eller skadet den almindelige danskers frihedsrettigheder, herunder retten til privatliv, også på de digitale platforme.
Kim Christiansen (DF), 2015-11-03:
Og det er da rigtigt, at lovforslaget er præventivt i forhold til det, og det synes jeg er ganske udmærket.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-03:
Jeg vil gerne spørge hr. Kim Christiansen, om han har kendskab til, at det her rent faktisk er et problem.
For jeg forstod før på Socialdemokraterne, at der var tale om sådan en lidt præventiv lovgivning, altså at vi laver en lov for at sikre, at der ikke eventuelt måtte være nogen i fremtiden, som gør noget, vi ikke bryder os om.
Er det også Dansk Folkepartis opfattelse, eller er der et reelt problem på det her område?
Kim Christiansen (DF), 2015-11-03:
Det vil jo i givet fald være noget, der er dokumenterbart, altså hvad omkostningerne ved det her er, og så fordeler man dem ud på de taxaselskaber, der er.
Så det synes jeg er meget simpelt at kontrollere, altså at lufthavnen ikke bruger det som en skjult indtægtskilde.
Det er jo op til os politikere at være efter dem med det.
Henning Hyllested (EL), 2015-11-03:
Det er jeg meget enig i, men problemet er jo bare, at man nu rent lovgivningsmæssigt fastslår, at taxierhvervet, buserhvervet kan pålægges nogle beløb for at bringe kunderne til og fra lufthavnen.
Det slås jo fast lovgivningsmæssigt.
Jeg ved godt, man prøver at lave nogle begrænsninger, som siger, at der kun må betales så meget, så man vedligeholder den infrastruktur.
Men hvor meget det er, står jo altid til forhandling.
Kim Christiansen (DF), 2015-11-03:
Det er jo sikkert de 16. kr., hr. Henning Hyllested hentyder til, til at vedligeholde infrastrukturen i forbindelse med trafikreguleringssystemer i lufthavne, og det synes vi er ganske rimeligt, altså at de, der bruger det, også er med til at finansiere det.
Men ellers må jeg formode, at hr. Henning Hyllested er enig med mig i den her frie tilgængelighed for alle og ikke bakker op om, at lufthavnen skal slå kapital af noget så simpelt som taxakørsel.
Det plejer ikke at være Enhedslistens politik.
Henning Hyllested (EL), 2015-11-03:
Ordføreren er meget optaget af, at Københavns Lufthavn ikke udstyres med nogen muligheder for at pålægge nogle – i det her tilfælde taxivognmænd – nogen betaling, som egentlig ikke er rimelig, og at der skal være fri og lige adgang.
Men lovforslaget fastslår jo netop, at man nu kan indføre betalingsordninger over for dem, som vil komme med Københavns Lufthavns kunder, og det gælder både fra og til.
Kim Christiansen (DF), 2015-11-03:
Den socialdemokratiske ordfører har jo så glimrende været rundt om forslagets detaljer.
Københavns Lufthavn fik jo på det tidspunkt den fikse idé, at man kunne udbyde det, at taxaer kunne komme og hente passagerer og aflevere passagerer i lufthavnen.
Det ville jo svare lidt til, at DSB også begyndte at indføre det og så det som en indtægtskilde, og det gør det her lovforslag op med.
Det er selvfølgelig ikke i orden.
Man skal have mulighed for – det skal være frit og tilgængeligt for alle – at tage en taxa til lufthavnen og også få fat i en taxa, når man nu lander derude og skal videre.
Så det er ganske udmærket, at det her bliver frit tilgængeligt for alle taxaselskaber og ikke bliver en pengemaskine for et australsk selskab.
Med hensyn til den frie parkering bakker vi også op om det.
Selvfølgelig skal man ikke betale for det.
Det er snart de færreste steder, man ikke skal det, selvfølgelig medmindre man har en elbil, som er afgiftsfritaget.
Men jeg synes, det er glimrende, at man også har mulighed for af- og pålæsning i lufthavnen i op til et kvarters varighed.
Det skal lufthavnen naturligvis ikke tage penge for.
Så alt i alt er det her godt forslag, der sikrer en fri og lige adgang til og fra lufthavnen.
Erik Christensen (S), 2015-11-03:
Det er fuldstændig rigtigt, at det er en frivillig aftale, og det er jo sådan med frivillige aftaler, at de kun gælder, så længe begge parter er enige om, at der skal være en aftale.
Så man kan sige, at ved at lovgive er vi i hvert fald sikre på, at vi i fremtiden har fået slået fast med syvtommersøm, at det fortsat skal være gratis for privatbilisterne, og at vi også får kigget på, om det rent faktisk er sådan, at den afgift, der skal betales, står mål med de udgifter, der er på anlæg og drift.
Henning Hyllested (EL), 2015-11-03:
Jeg mener bestemt heller ikke, at København Lufthavn eller andre lufthavne skal udstyres med et eller andet redskab, som man kan bruge over for i det her tilfælde taxaer og pålægge dem en betaling, som der ikke er rimelig dækning for.
Men nu er det jo rent faktisk sådan, at der hen over sommeren er lavet en frivillig ordning i Københavns Lufthavn mellem betalingskontorerne i hovedstaden og Københavns Lufthavn.
Skulle man ikke prøve at se, hvad det resulterer i, og så prøve at evaluere efter 1 år frem for at sætte ind med lovgivning allerede nu?
Erik Christensen (S), 2015-11-03:
Altså, det, vi jo rent faktisk sikrer, er, at der også i fremtiden er en mulighed for, at man som privatperson kan komme til og fra lufthavnen og inden for et kvarter rent faktisk kan parkere sin bil og kan aflevere folk, der skal med et fly, eller kan tage imod folk, der kommer andre steder fra.
Det synes vi er ret vigtigt, for det, man kan sige, er, at det her faktisk, hvis vi ikke lovgiver om det, giver en mulighed for, at det kan blive en indtjeningsmaskine for lufthavnene.
Lige nu er det rigtigt, som hr. Henning Hyllested siger, at det primært vedrører Københavns Lufthavn, men ingen kan spå om fremtiden, og der kan jo blive et tilsvarende problem i de andre lufthavne.
Henning Hyllested (EL), 2015-11-03:
Jeg vil lige høre ordføreren om noget, for min egen reaktion, da jeg satte mig til at læse det her lovforslag, var da: Er det virkelig nødvendigt at lovgive på det her område?
Er det ikke et så forholdsvis afgrænset problem, vel egentlig først og fremmest begrænset til Københavns Lufthavn, at det er lige voldsomt nok at sætte ind med lovgivning?
Erik Christensen (S), 2015-11-03:
L 33 drejer sig om fri adgang til og fra ankomst- og afgangsterminaler og om trafikledelsesordninger på flyvepladser og i lufthavne.
For Socialdemokraterne er det afgørende, at vi har en effektiv infrastruktur, så mennesker og varer kan komme hurtigt frem.
Det gælder også i forhold til vores lufthavne.
Og man kan jo sige, at formålet med lovforslaget her er at fastslå det princip, at der skal være fri offentlig adgang til lufthavnene i Danmark.
En god og effektiv infrastruktur er en vigtig forudsætning for at skabe vækst og beskæftigelse.
Der er problemer i dag i forbindelse med vores lufthavne, som vi skal have løst, og det er efter vores opfattelse et problem, at der i dag er stor trængsel på vejene omkring Københavns Lufthavn på grund af taxier i tomgang, der venter på at komme ind til taxaområdet i lufthavnen, eller når det ikke er til at få en taxa ved Aalborg Lufthavn.
Når man kan komme med fly fra København til Aalborg på 45 minutter, er det lidt paradoksalt, kan man sige, at tidsbesparelsen rent faktisk kan ædes op af lange ventetider på en taxa.
Det er ikke optimalt, og vi ser sådan set det lovforslag her som en del af løsningen.
Vi mener, at transportministeren skal forsøge at få løst nogle af de skitserede udfordringer, ikke mindst set i lyset af at den generelle trafik vil være stigende i de kommende år.
Og lovforslaget, som vi behandler i dag, kan være en del af løsningen.
Vi mener fra socialdemokratisk side, at det er fornuftigt, at vi med lovforslaget får slået fast, at der fortsat skal være fri adgang til og fra vores ankomst- og afgangsterminaler i mindst 15 minutter.
Det er vigtigt for Socialdemokraterne at slå fast, at private bilister også i fremtiden har retten til at læsse af og på i et kvarter, at det skal være gratis omkring vores lufthavne, og at trafikledelsesordninger kan være med til at optimere trafikken til og fra lufthavnene og at sikre et bredt udbud af transportmuligheder.
Vi synes også, det er fornuftigt, at transportministeren skal godkende etableringen af trafikledelsesordninger, så fællesskabets ønske om større mobilitet ikke tilsidesættes af lufthavnenes ønske om indtjening.
Endelig lægger lovforslaget op til, at flyvepladserne bevarer muligheden for at opkræve betaling ved erhvervsmæssig personbefordring, men at de samlede betalinger ikke må overstige flyvepladsernes omkostninger til etablering og drift.
Det er altså ret vigtigt at slå fast, at det her ikke skal være endnu en indtjeningsmulighed for lufthavnene, men at man kun kan opkræve det, som der rent faktisk er i anlægs- og driftsudgifter.
Det bakker vi selvfølgelig op om, men jeg vil også sige, at vi lægger vægt på i det fremtidige arbejde at dykke lidt dybere ned i, om det beløb, der i dag betales, nemlig 16 kr. pr. taxa, rent faktisk står mål med det, der er i forhold til anlægs- og driftsudgifterne.
Som jeg startede med at nævne, er vi Socialdemokrater optaget af, at der er let adgang til og fra vores lufthavne, og vi håber, at det her lovforslag kan bidrage til det, og vi ser frem til den videre behandling af forslaget i udvalget.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-11-03:
Uanset hvor samarbejdssøgende jeg egentlig gerne vil være og hvor mange brede aftaler vi gerne vil lave, så kommer jeg til at skuffe spørgeren på det her punkt, for det vil ikke være et beslutningsforslag, regeringen stemmer for.
Vi har de asylregler, vi har, i Danmark, og det betyder, at hvis Snowden kommer til Danmark, så har han selvfølgelig mulighed for at indgive en asylbegæring, og den vil så blive behandlet i det danske system, som så vil vurdere, om han opfylder betingelserne, om han har et beskyttelsesbehov.
Sådan er det indrettet.
Jeg har meget svært ved se, hvad grundlaget skulle være for, at Folketinget ved en særlov skulle tage et helt ekstraordinært skridt og tilbyde en amerikansk statsborger politisk amnesti i Danmark.
Han er eftersøgt for en række lovovertrædelser.
Det er, hvad han er, og USA er en demokratisk retsstat, men det er jo ikke mig, der skal stå og sagsbehandle en eventuel fremtidig asylansøgning fra Edward Snowden, hvis han af vanvare skulle finde til Danmark, men jeg kan med bestemthed sige, at det bliver ikke regeringen, der initierer en særlov eller stemmer for en særlov.
Beklager.