runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Bock (LA), 2013-02-19:
Tak for det.
Jeg synes egentlig, at det her har udviklet sig til at blive en lidt mærkelig diskussion.
Det er for mig at se ikke en diskussion om, hvorvidt efterafgrøder virker eller ikke virker, den diskussion synes jeg vi skal tage på et andet tidspunkt.
Det er heller ikke en diskussion om, hvorvidt en yderligere omkostning på op til 11.000 kr. for den enkelte landmand vil vælte dansk landbrug eller ej.
Det har det også udviklet sig til.
Det må vi tage i andre sammenhænge.
Vi ved jo, at de nuværende gødskningsregler i forvejen hvert eneste år giver et milliardtab for dansk landbrug.
Jeg synes også, det er ærgerligt, at debatten om det her forslag handler om, hvorvidt regler skal overholdes eller ikke overholdes.
Det handler om nogle ganske fornuftige bestemmelser, som hidtil har været gældende i form af nogle dispensationsmuligheder i forbindelse med ekstremt vejr.
Hertil kommer så, at forslaget vil give ministeren en række bemyndigelser til fastsættelse af nye regler om, at jordbrugeren automatisk får nedsat kvælstofkvoten, hvis kravet om at udlægge efterafgrøder ikke opfyldes.
Konsekvensen af de nedsatte kvælstofkvoter vil jo være, at man får et mindre udbytte.
Afgrøderne skal med andre ord undergødskes og sulte, selv om den øgede kvælstoftilførsel ikke ville indebære nødig udledning.
Jeg synes, man kan og skal undre sig over, at regeringen ser det nødvendigt at ophæve dispensationsmuligheden, en mulighed, som bygger på sund fornuft og en grundlæggende forståelse for, at landbrugets produktionsvilkår også er vejrafhængige.
En dispensationsmulighed er jo netop en mulighed, det er ikke et retskrav.
I Liberal Alliance tolker vi derfor det fremsatte lovforslag som desværre liggende i forlængelse af regeringens ønske om at afvikle dansk landbrug.
Jeg har simpelt hen ikke mødt et eneste forslag fra den her regering, som lægger op til, at dansk landbrug er et erhverv, vi ønsker i Danmark, og et erhverv, vi ønsker at styrke.
Vi ønsker i Liberal Alliance ikke at bidrage til afviklingen af dette erhverv, vel vidende at lige præcis det her forslag ikke er det, der vil være den definitive afvikling, men det er et skridt i den retning.
Og vi ønsker det slet ikke, når vi ikke kan se, at det faglige grundlag er i orden, og når lovforslaget bliver fremsat ganske få uger, før Natur- og Landbrugskommissionen offentliggør deres anbefalinger.
Jeg synes, det ville have klædt regeringen at afvente Natur- og Landbrugskommissionens anbefalinger.
Vi håber i Liberal Alliance meget på, at der vil blive lagt op til et nyt styrings- og reguleringsregime i forhold til dansk landbrug, et paradigmeskift, der gør, at vi kan løfte blikket fra de mange små regler, og de mange små former for detailstyring, som lagt oven på hinanden og i forlængelse af hinanden ødelægger mulighederne for dansk landbrug.
Derfor støtter Liberal Alliance ikke det fremsatte forslag.
Lene Espersen (KF), 2013-02-19:
Jeg synes faktisk også, det har været en både god og måske også sådan lidt sjov debat, vi har haft her i eftermiddag, for vi har lidt forladt det, lovforslaget handler om.
Det handler heller ikke om, hvorvidt man skal overholde reglerne eller ej.
Jeg går ud fra, at vi alle sammen – os, der er lovgivere – er enige om, at reglerne selvfølgelig skal overholdes.
Det, der bare er problemet, er jo, at formålet med det her lovforslag er at fjerne nogle dispensationsordninger, der faktisk er ganske fornuftige.
Konsekvensen af lovforslaget er altså, at vi forringer landbrugets konkurrencevilkår, fordi vi foretager opstramninger af reglerne for gødskning og for plantning af efterafgrøder.
Ministeren foreslår at fjerne den dispensationsmulighed, der er i dag i lovgivningen, således at jordbrugere, i tilfælde af at der er meget kraftig regn eller storm, får mulighed for efterfølgende at eftergødske.
Det er en dispensationsmulighed, man har lavet, fordi det faktisk er rimeligt fornuftigt, for det er klart, at hvis al gødningen er væk, kan planterne ikke vokse.
Og det betyder altså, hvis det her lovforslag bliver vedtaget, at vi vælger at sige politisk, at landmanden i tilfælde af rigtig dårligt vejr så ikke får den samme mulighed for f.eks. at dyrke majs og kartofler, som han har i dag.
Det er der måske nogle der trækker på skuldrene af og siger: Det er så en konsekvens, og det gør vi i miljøets hellige navn.
Jeg har bare svært ved forstå, at det virkelig kan være fornuftigt at indføre et sådant regime.
Derfor vil jeg også gøre det meget kort og klart: Vi kan ikke støtte lovforslaget, som det foreligger nu.
Vi synes, det virker uigennemtænkt, at man kommer med et forslag, vi kan se forringer vilkårene, samtidig med at ministeren selv har nedsat en natur- og landbrugskommission, der jo netop har til formål at se på det samlede regelsæt.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor man kommer med en pisk nu – nogle vil så sige, at det er en lille pisk – uden at der er en saglig dokumentation for, at det virker, i stedet for at afvente Natur- og Landbrugskommissionens arbejde og så komme med et gennemtænkt forslag.
Jeg vil gerne sige både til ministeren og til de partier, der er positive over for det her lovforslag, at vi gerne vil medvirke til, at man får lavet et nyt regelsæt – også et bedre regelsæt, end det, vi har i dag – men det må være med sagligheden i front, og det må altså være med et helhedssyn, hvor vi prøver at se tingene i en sammenhæng og ikke kommer med sådan et enkelt forslag, som efter min mening i sidste ende kan gøre mere skade, end det kan gøre gavn.
Så vi kan ikke tilslutte os lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2013-02-19:
Med det her lovforslag flytter vi beregningen af perioden.
Før var det sådan, at hvis landmanden ikke gjorde noget i den første periode, var etablering af efterafgrøder det sidste, man kunne gøre, og hvis det så regnede rigtig meget, søgte man om dispensation.
Fremover bliver det sådan, at efterafgrøderne ligger i den første periode.
Derfor vil jeg gerne bede ordføreren bekræfte, at hvis det så regner rigtig meget, har landmanden stadig muligheden for at gøre op til fem forskellige andre ting.
Lene Espersen (KF), 2013-02-19:
Sagen er jo bare den, at landmanden i nogle situationer ikke vil have muligheden for at gøre præcis det, han kunne ønske sig.
Vi kan se i de høringssvar, der er afgivet, at de jordbrugere, der har majs- og kartoffelproduktion, vil kunne komme i en meget, meget vanskelig situation med det lovforslag, som er her, fordi der ikke bliver mulighed for at eftergødske.
Det synes jeg er et problem.
Så er der en helt anden diskussion, der handler om efterafgrøder, men det, jeg i hvert fald synes er et stort problem med lovforslaget,
er, at man får vanskelige vilkår for at producere det, jeg vil kalde almindelige produkter, og som vi forventer at vores landbrug kan producere.
Steen Gade (SF), 2013-02-19:
Jeg er glad for, at hr. René Christensen siger, at han faktisk er tilhænger af en del af det her forslag.
Hr. René Christensen opdagede måske også, at jeg sagde, at jeg synes, at det er den vigtigste del af det.
Så vi er næsten ved at blive enige, men vi bliver ikke helt enige.
Jeg synes, at den eneste fornuftige måde at gøre det på er ved at sige, at vi har et efterafgrødesystem bygget op, at vi vil have bestemte effekter af det, og at vi må sørge for, at de effekter kommer til at vise resultater i virkeligheden.
Men lad os selvfølgelig kigge på det i udvalget.
Jeg synes da, der blev vist lidt fleksibilitet, også fra hr. René Christensens side.
René Christensen (DF), 2013-02-19:
Jeg er sådan set enig i betragtningerne om det administrative, nemlig at det skal ændres til, at man melder forud.
Der er andre gode ting i det.
Igen vil jeg sige, at vi mener, at loven skal overholdes.
Det får man faktisk en større chance for, ved at man forud håndterer meldepligten om, hvor meget man har udlagt med efterafgrøder.
Problemet er, at der nu kan gå mange år, hvor vi ikke har den her vejrsituation.
Det var der jo ingen, der kunne forudse, heller ikke landmændene, heller ikke os politikere.
Jeg synes bare, og det synes Dansk Folkeparti,
at vi skal have den her mulighed for at være fleksible over for et erhverv, der, som vi alle sammen godt ved, har det godt lige nu, men der skal ikke ret meget til, for at det her erhverv har det rigtig svært.
Med en lille rentestigning står vi igen med et erhverv, som er utrolig presset.
Der kan sådan en sæson med meget voldsomt vejrlig, utrolig hårdt vejr og det her oven i give nogle komplikationer.
Jeg er enig med ordføreren i, at det med meldepligten, som skal ligge foran, er et udmærket forslag.
Det, jeg kan høre ordføreren sige, er, at når man nu fjerner den her regel om dispensation, som der er 7.000, der har fået i en periode, hvor vi havde nogle ekstreme vejrforhold, som vi alle sammen kan huske, så vil det sige, at det vil vi markant kunne se.
Det vil sige, at ordføreren er helt sikker på, at vi i udvalgsarbejdet kan få dokumenteret, at de her 7.000 dispensationer, der er givet, har påvirket vandmiljøet meget voldsomt, og at vi derfor er nødt til at gå så drastisk til værks i forhold til landmændene med de her sanktionsmuligheder, som vi har, hvis man ikke lever op til reglerne.
Er ordføreren sådan helt skråsikker, med hensyn til at vi nu når målet i forhold til vores vandmiljø, og at vi tydeligt vil kunne mærke forskel, når der ikke længere kan gives dispensationer i de her ekstreme tilfælde?
Lotte Rod (RV), 2013-02-19:
Det, jeg prøver at sige, er, at sådan, som det har fungeret indtil nu, har det betydet, at landmanden kunne lade være med at gøre nogle ting, og så var efterafgrøderne der som det allersidste, og hvis man ikke gjorde det, kunne man søge dispensation.
Nu starter vi med at tælle et andet sted.
Det lyder næsten, som om Dansk Folkeparti slet ikke har åbnet øjnene for, at efterafgrøder jo ikke er den eneste mulighed.
Der er jo også mellemafgrøder, og der er efterafgrøder hos en anden landmand.
Så det er jo egentlig bare en måde at gøre det smartere på, og vi kommer til at sikre, at der sker det, som vi aftalte i fællesskab, og som faktisk var et mål, som den tidligere regering satte sig.
Det sørger vi nu for at vi også lever op til.
Steen Gade (SF), 2013-02-19:
Egentlig synes jeg, at forslaget på en måde er rettidig omhu.
Det handler jo i virkeligheden om, at vi vil have de regler, vi har om efterafgrøde, til at fungere.
Når jeg læser her, at det, vi har i dag, er, at efterafgrøder skal indberettes 1½ år efter, at de i realiteten har været brugt, så er det bare, jeg tænker: Når man så nu siger, at det skal ske i planperioden, altså at det skal indberettes i starten, så har man altså fået den fordel, at man er sikker på, at der bliver indberettet præcist og rigtigt.
Det er landmanden interesseret i, og det er vi interesserede i.
Når der bliver lavet et tag selv-system, der klarer det her, vil det efter min opfattelse ikke være en belastning for landmanden – måske ovenikøbet tværtom, for vi ved godt, hvordan det er, hvis vi skal sidde og tænke efter, hvad det nu var, vi tjente, og hvordan det nu var med vores selvangivelse og sådan noget mange år tilbage eller i hvert fald 1½ år tilbage i tiden; det skal vi have nogle papirer for at kunne huske.
Så det er ingen belastning for landmanden, og jeg synes altså, det er rettidig omhu for at få en ordning til at fungere.
Og så er det jo en ordning om efterafgrøde, som jeg faktisk tror det her Folketing har været fuldstændig enige om at vi skulle have.
Jo, jeg tror, at alle partier har været enige om, at efterafgrøder var en god måde at gøre det på.
Jeg mener heller ikke, at landbrugsorganisationerne nogen sinde har betvivlet, at efterafgrøde faktisk virkede.
De har måske syntes, at det var for besværligt, og også, at det kostede dem penge, men ikke, at det ikke virkede.
Det er jo egentlig det, vi så nu præciserer i nogle få præciseringer i regelværket, som gør, at det formål, som man har besluttet i Folketinget, bliver indfriet.
Må jeg så sige til nogle af ordførerne her, at jeg synes, der har været stillet spørgsmål og også kommenteret på en måde, så man skulle tro, at det var sådan en helt ny byrde, der nu blev lagt på landmanden.
Det er det jo ikke.
Det er jo et regelsæt, vi har, som det bare nu sikres bliver gennemført.
7.000 dispensationer: Jeg mener sådan set, der kunne have været andre tider her i salen, hvor nogle af de samme ordførere ville sige, at der med 7.000 dispensationer måske var lidt rigelig meget bureaukrati.
Så jeg synes virkelig, der bliver skudt med kanoner på noget, som slet ikke fortjener det.
Når vi diskuterer efterafgrøder, kan jeg ikke lige lade være at sige, at det da ikke er mere end et par måneder siden, at ministeren var nødt til at udskyde en kraftig udvidelse af brugen af efterafgrøde, fordi vandplanerne var blevet forsinket.
Det var de 140.000 ha mere, der skulle have haft efterafgrøde.
Det er jo noget, som også den tidligere regering ville have været forpligtet på at lave noget der ligner.
Så jeg synes, det er en lidt underlig diskussion, vi har her, om noget, som dybest set efter min bedste overbevisning er en meget fornuftig måde at få en ordning til at fungere lidt mere hensigtsmæssigt på, end vi har haft den indtil nu.
Erling Bonnesen (V), 2013-02-19:
Der kan være mange vinkler, der kan udløse undren, og derfor tror jeg også, der er god grund til, at man får foretaget en god og grundig udvalgsbehandling, når vi nu når dertil.
Vi får stillet spørgsmålet om, hvorvidt miljøet bliver belastet i de situationer, hvor der har været ekstremt vejr og man har haft dispensationsmulighed netop for at sikre, at landmanden kunne dyrke sine afgrøder.
Svaret er: Nej, miljøet er ikke blevet belastet.
Det var også det, jeg henviste til i min ordførertale.
Det er den dokumentation, vi har at holde os til.
Så er spørgsmålet jo også, at når det er, at miljøet ikke bliver belastet, hvorfor er det så, at man vil fratage landmanden nogle muligheder for at gødske, så der kan dyrkes nogle fornuftige afgrøder.
Steen Gade (SF), 2013-02-19:
Jeg kan forstå, at hr. Erling Bonnesen bliver forundret over det, jeg siger, men jeg bliver endnu mere forundret over det, hr. Erling Bonnesen siger, for det lyder, som om efterafgrøder ikke virker.
Det er jo det, hr. Erling Bonnesen faktisk siger her, nemlig at efterafgrøder ikke virker.
Jamen vi har da dyngevis af dokumentation for, at efterafgrøder virker.
Det er for øvrigt også refereret på side 7 i lovforslaget under miljømæssige konsekvenser.
Så logikken bag det, som Venstres ordfører her siger, er jo, at vi ikke skal bruge efterafgrøder.
Det er da en helt ny melding, også fra Venstre.
Erling Bonnesen (V), 2013-02-19:
Det svar, som kom der fra SF, kan jeg fuldstændig afvise.
Jeg har ikke sagt et ord om, at efterafgrøder ikke virker.
Det, der er situationen, og det ved SF's ordfører udmærket godt – nu har jeg kun begrænset taletid, så det bliver sagt meget kort – er, at i de år, hvor der er meget dårligt vejr og man ikke kan anlægge nok efterafgrøder eller det meget dårlige vejr fjerner nogle af efterafgrøderne på naturlig måde, så er det klart, at man har en anden situation.
Det er lige præcis der, man har haft den her dispensationsmulighed, for jeg tror, at SF's ordfører er udmærket inde i den her sag, men bare forsøger ligesom at snakke den lidt ud på kanten.
Så sagen er jo, at når den her situation hidtil ikke har belastet miljøet, for det er det, rapporterne viser, er det underligt, at man vil fratage landmanden nogle muligheder for at gødske, så han har nogle fornuftige afgrøder.
Så man skal lade være med at køre ud i det andet der, men lad os få det afklaret under udvalgsbehandlingen.
Spørgsmålet er: Er det ikke underligt, når miljøet ikke bliver belastet, at man så ikke vil give landmanden nogle muligheder for at gødske fornuftigt?
Steen Gade (SF), 2013-02-19:
Hvis det nu var fuldstændig rigtigt, hvad hr. Erling Bonnesen siger, og hvis man nu tog det, han siger, som udgangspunkt, nemlig at miljøet ikke bliver belastet, når man ikke bruger efterafgrøder, har jeg da ret i, at logikken er, at så skal vi da aldrig bruge efterafgrøder, for det er da en belastning for landmanden.
Så skal vi da aldrig bruge det, hvis det er sådan, at det er ligegyldigt, om vi bruger det.
Altså, enten må man jo beslutte sig for, at efterafgrøder virker, ellers også må man beslutte sig for, at efterafgrøder ikke virker.
Hvis man som jeg mener, at efterafgrøder virker – og der ligger dyngevis af dokumentation for, at efterafgrøder virker – må man da også indrømme, at i det øjeblik, der ikke bruges efterafgrøder, sker der en større forurening.
Så kommer der en diskussion bagefter: Hvor kan det måles henne og hvordan?
Det er jo en anden diskussion.
Og forhåbentlig er jeg også, engang når kommissionen bliver færdig, enig med Venstre om, at vi skal have meget bedre målemetoder, så vi også kan måle det meget tættere på landmandens marker, end vi kan i dag, så vi kan få mere syn for sagen, end vi har i dag.
René Christensen (DF), 2013-02-19:
Efterafgrøder at vel sådan et redskab ligesom randzoner, kan man godt kalde det.
Det var vel det værktøj, der var til stede, og der er ingen tvivl om, hvilket man ser, når man kigger på det, at efterafgrøder selvfølgelig har en effekt.
Ingen tvivl om det, selvfølgelig har efterafgrøder en effekt.
Det er nok også år, hvor høsten er meget ringe eller man har andre store udfordringer.
Nu fjerner man den dispensationsordning.
Jeg er sådan set enig i, at loven skal overholdes.
Jeg har også sagt flere gange, at når vi har en lov, skal den overholdes, men man kan jo komme ud i de her ekstreme situationer, hvor der kan gives en dispensation.
Hvis det var sådan, at vi skulle give de her dispensationer kontinuerligt, og at der var nogle landmænd, der sagde, at det har været meget svært for dem dette år, og hvis det kunne gøres gang på gang, så var jeg enig med ordføreren.
Men er ordføreren ikke enig i, at en dispensation skal man da have mulighed for i et erhverv, i hvilket man ikke selv er herre over vejret og vejrliget?
Steen Gade (SF), 2013-02-19:
Jeg synes, at det her forslag handler om mere end den diskussion, som Dansk Folkepartis ordfører rejser.
Det handler jo i virkeligheden om at lave en bedre administration af hele ordningen, så man starter med at melde ind om efterafgrøder med det samme i stedet for at vente 1½ år med at lave en indberetning.
Det er mit syn, nemlig at det nok er det vigtigste i det her forslag.
Jamen 7.000 dispensationer er jo på en eller enden måde ikke dispensationer efter min mening.
Det vil sige, at det administrativt er noget rod, og jeg synes faktisk, at det er en rigtig betragtning set fra et miljøsynspunkt.
Jeg håber da, at de her ordninger også kommer til at gælde, når vi får et bedre system, når vi får behandlet Natur- og Landbrugskommissionens resultater.
Lotte Rod (RV), 2013-02-19:
Jeg vil meget gerne remse nogle af de muligheder, man har som landmand, op.
Altså, hvis det regner rigtig meget og man ikke har mulighed for at etablere efterafgrøder, er der mulighed for mellemafgrøder, der er mulighed for efterafgrøder hos en anden landmand, der er mulighed for nedsat N-norm, der er mulighed for afbrænding, og der er mulighed for udlægning af energiafgrøder.
Det er jo ikke sådan, at vi fratager landmænd muligheden; vi gør det bare smartere med det her lovforslag.
Målet er, at vi lever op til det mål, som den tidligere regering sådan set satte.
Vil ordføreren godt bekræfte det?
Lene Espersen (KF), 2013-02-19:
Der er bare desværre ikke altid de muligheder, som, kan man sige, er dem, der vil give det bedste udbytte for landmanden.
Det, som jeg synes er det store problem med det her lovforslag, er, at man lægger hele byrden, når vejret er dårligt, over på landmanden, og ikke benytter de dispensationsmuligheder, som vi valgte at give i det lovforslag, der oprindelig kom fra VK-regeringen.
Så jeg vil sige til fru Lotte Rod, at vi da godt kan have en diskussion om, at det er fint, at man forsøger at pynte lidt på tingene og give nogle alternativer, men det rører jo ikke ved den problemstilling, der er, nemlig at vi altså med det her lovforslag så at sige vælger at sige, at det er landmandens skyld, at vejret er dårligt.
Tænk, hvis den nuværende regering sagde til Københavns Kommune, at det er Københavns Kommune, der er skyld i de store oversvømmelser rundtomkring i byen, når det regner.
Skulle det så være Frank Jensen og Københavns Kommune, der så skulle have ansvaret for at få ryddet op i det?
Det er jo forsikringstagere i hele landet, der i dag betaler for det.
Derfor synes jeg altså, at det et eller andet sted er meget forkert, at man sender hele regningen for dårligt vejr videre til landmænd, der altså ikke er herrer over vejret og vejrets luner.
Rasmus Prehn (S), 2013-02-19:
Tak til hr. Kristian Pihl Lorentzen fra partiet Venstre.
Det her med at love noget er jo ikke noget, som ligger ordføreren selv fjernt.
Kigger man lidt i de forskellige lokale aviser sådan landet over, kan man se, at der sådan set at tale om en sand udbryderkonge, når det handler om løfter.
Venstres trafikordfører har jo i hele kongeriget lovet asfaltering, nye veje, motorvejsopkobling, dybere havne, ja, snart sagt hvad som helst er der lovet.
Men der er ikke ret meget af det der er udsigt til bliver til noget, så jeg tror, at det, vi skal bruge vores kræfter på i dag, er at tale om, hvad vi rent faktisk har gjort, hvad vi er lykkedes med.
Og ja, den siddende regering er rent faktisk lykkedes med at sætte priserne ned i den kollektive trafik.
Kan Venstres ordfører komme med et kvalificeret gæt på, hvor mange procent den kollektive trafikpris steg, mens Venstre havde regeringsmagten fra 2001 til 2011?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2013-02-19:
Det har jeg også noteret mig
hr. Rasmus Prehn er indimellem, og det hilser jeg meget velkommen.
Men det at være ude at se på projekter er jo ikke det samme som at love, det bliver indfriet i morgen.
Når vi taler trafikplanlægning, er det altså vigtigt at have det lange perspektiv for øje.
Og noget kan gennemføres hurtigt, noget andet tager 5, 6, ja, helt op til 10 år, men det er bare vigtigt, at vi politikere er orienteret.
Jeg synes, det er at fjerne fokus fra den her vigtige debat.
De fortsatte så med at stige sådan rimelig markant i de første år under VK-regeringen, indtil vi i 2007 sagde, at nu skulle det have en ende med de ret kraftige årlige stigninger i billetpriserne.
Derfor vedtog vi takstloftet, som jeg opfatter som en kæmpe succes.
For det er jo netop værnet imod, at priserne stiger, men flader ud og kun stiger i takt med prisudviklingen på lønninger, dieselolie osv.
Så takstloftet er vi utrolig glade for, og det forstår vi at regeringen da også er.
Problemet er bare, at hr. Rasmus Prehn og de andre Socialdemokrater har været ude at love markante fald i billetpriserne i myldretiden, og det har man ikke indfriet.
Rasmus Prehn (S), 2013-02-19:
Jamen jeg vil gerne på Socialdemokraternes vegne kvittere for, at Venstres ordfører her på talerstolen indrømmer, at han er rejsende i løfter, også urealistiske løfter, i et ret stort omfang.
Med hensyn til den prisudvikling, der var, mens regeringen havde regeringsmagten, kan Venstres ordfører så bekræfte, at der var tale om, at priserne i den kollektive trafik steg med hele 54 pct., mens den almindelige pris- og lønudvikling i samme periode kun var 23 pct.?
Kan Venstres ordfører bekræfte de tal fra Transportministeriet?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2013-02-19:
Jeg må afvise, at Venstre har udstedt urealistiske løfter med hensyn til investeringer i den trafikale infrastruktur.
Det er formentlig korrekt, at priserne steg med 54 pct. i den første del af VK-regeringens regeringsår, men hvis hr. Rasmus Prehn går 2-3 år tilbage, vil han se, at prisstigningerne i den sidste del af Nyrupregeringens tid var endnu større.
Derfor tog vi bestik af situationen på et tidspunkt omkring 2006-07 og indførte et takstloft, som netop gjorde, at priserne ikke fortsatte deres himmelflugt år for år.
Det takstloft har faktisk været en succes, og det holder vi fast i, det var det, vi gik til valg på.