Julie Skovsby (S), 2011-03-03:
Jeg er rigtig glad for, at det er sådan, det forholder sig, for jeg kunne ikke forstå, hvis Venstre skulle være uenig med justitsministeren.
Så det er jeg bare rigtig glad for, og jeg vil også godt takke for, at ordføreren udtrykkelig sagde, at det skal forbi en dommer.
Tak for det.
Forslaget, som vi behandler i dag, omhandler en forenkling af bødesagsprocessen.
Helt konkret vedrører forslaget de bødesager, som kan betegnes som simple bødeforelæg, i hvilke der ikke medvirker lægdommere.
Lovforslaget vil uden tvivl føre til en hurtigere bødesagsproces i de sager, hvor der i dag afsiges en udeblivelsesdom ved et møde i retten, idet lovforslaget giver domstolene mulighed for at afsige udeblivelsesdomme i sager, hvor der er udstedt et bødeforelæg, uden afholdelse af et retsmøde, hvis tiltalte ikke udtrykkeligt har anmodet om at få sagen behandlet i netop et retsmøde.
Ligeledes vil forslaget endvidere medføre en bedre og mere fleksibel udnyttelse af ressourcerne hos anklagemyndigheden og domstolene, særlig fordi den foreslåede ordning betyder, at der fremover ikke skal reserveres retslokaler og afholdes retsmøder med tilstedeværelse af både en dommer og en anklager i sager, hvor tiltalte ikke ønsker at møde op.
For os Socialdemokrater er det altafgørende for vores støtte til forslaget, at princippet om, at alene domstolene kan pålægge strafansvar i sager, hvor den pågældende ikke erklærer sig skyldig, fastholdes – eller som Dommerfuldmægtigforeningen skriver i deres høringssvar, at det af retssikkerhedsmæssige årsager er afgørende, at det altid er domstolene, der træffer afgørelse i bødesager, herunder afgørelse på baggrund af, at der er indtrådt udeblivelsesvirkning, og uafhængigt af om det er sket efter manglende reaktion på et brev eller efter manglende fremmøde til et retsmøde.
I bemærkningerne til forslaget bliver vi præsenteret for tre forskellige modeller, og her er det vigtigt for mig at understrege, at model et og model tre er fuldstændig uacceptable.
Jeg er meget enig i Justitsministeriets argumentation for, hvorfor disse modeller ikke er brugbare.
Ligeledes er jeg tilfreds med, at det med lovforslaget forudsættes, at der på samme måde, som tilfældet er i dag, for så vidt angår indkaldelse til retsmøder, vil blive anlagt en meget lempelig vurdering, hvis tiltalte oplyser ikke at have modtaget bødeforelægget.
Det er især vigtigt af hensyn til den bekymring, som blandt andre Landsforeningen af Forsvarsadvokater rejser i deres høringssvar, nemlig at mange sigtede lever under boligforhold med mindre faste adresser, og at der selv med korrekt adressering kan være problemer, idet postvæsenet jævnligt fejlafleverer breve.
Med hensyn til en revisionsklausul i lovforslaget har jeg bemærket, at Justitsministeriet har tilkendegivet at følge området og virkningen af lovændringen.
Endelig vil jeg nævne, at Dansk Industri i deres høringssvar skriver, at vi bør overveje at udvide fristperioden fra de foreslåede 2 uger til 4 uger.
Da forslaget indebærer en frist på mindst 14 dage fra den dato, hvor bødeforlægget er sendt til den pågældende, kan vi jo tage den overvejelse med i det videre udvalgsarbejde.
Med de ord ser jeg frem til det videre udvalgsarbejde.