runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lea Wermelin (S), 2016-03-02:
Tak for det.
Det har jeg gjort, fordi der er en række havne, som har fået stillet nogle midler i udsigt, som er rigtig vigtige for dem for at sikre en ordentlig infrastruktur.
Dengang fik vi at vide, at ministeren havde brug for noget økonomisk overblik.
Nu er der så blevet indgået en finanslov for i år.
Man må jo gå ud fra, at regeringen der har haft en form for økonomisk overblik.
Vi hørte jo den forrige spørger sige, at man i hvert fald har fundet penge til at gøre bl.a. de dyreste biler billigere, man har fundet penge til dem, der i forvejen har mest på kistebunden, når det handler om at have dyre boliger.
Derfor kan vi jo undre os over, at det lige præcis er her, man ikke kan finde penge til at udmønte det, som der rent faktisk blev opnået enighed om helt tilbage i 2013.
Det er sådan set derfor, jeg spørger, for nu har vi ventet på, at regeringen skulle have den her mulighed for at kigge på økonomien.
Man har så fundet alle mulige andre prioriteter, men vi bliver simpelt hen også nødt til at få en afklaring af, hvornår man har tænkt sig at udmønte de 112 mio. kr., som ligger i havnepakke III.
Det er sådan set det, vi ret simpelt spørger om.
Nu har vi ventet fra november sidste år til nu.
Venstre, da man var i opposition, rykkede jo selv for en havnepakke, og derfor kan det ikke komme som en overraskelse for ministeren, at vi sådan set er interesserede i at nå videre.
Så kan ministeren komme med et svar på, hvornår havnene kan forvente at de her penge kommer ud at arbejde?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-02:
Nu er det jo et spørgsmål, fru Lea Wermelin stillede mig allerede den 15. november, så jeg har sådan set fået det et par gange.
Men jeg gør det gerne.
Nu har jeg det så igen i dag, og det er igen om havnepakke III, som jeg er lidt varsom med at nævne, men nu er det altså nævnt i spørgsmålet, så jeg kan ikke gøre så meget ved det.
Der står her, og det vil jeg gerne læse op: Venstre er som bekendt med i aftalen om havnepakke III, og vi har derfor længe set frem til at få udmøntet pakken.
Derfor undrede vi os også over, at den tidligere regering ikke tog initiativ til dette tilbage i 2013, 2014 eller 2015, da man havde muligheden.
Nu er vi imidlertid havnet i en økonomisk situation, hvor vi står over for en investeringsudfordring, som desværre også påvirker muligheden for udmøntning af havnepakke III.
Som jeg oplyste i mit tidligere svar, vil regeringen derfor her i foråret fremlægge konkrete forslag til tilpasninger på investeringsområdet, som skal drøftes af partierne bag aftalen om finansloven for 2016 og i relevante forligskredse.
Men lad mig gerne sige det meget klart igen: Jeg synes altså først og fremmest, vi skulle se at blive færdige med den ene havnepakke, inden vi går i gang med en ny.
Det kræver altså, at man får de her investeringsudfordringer på plads.
Det kræver, at vi lægger det frem i foråret.
Så må vi se, om vi kan få hånd om det, så vi kan komme i gang.
Desværre er det ikke lykkedes, som jeg sagde i mit svar, at gøre det i 2013, 2014 eller 2015.
Nu må vi så prøve at se, om vi kan få en mulighed for at få det gjort.
Men det er ikke så nemt.
Og jeg kunne næsten få på fornemmelsen, at hvis der er nogle, der har nemt ved at forstå det, er det Socialdemokratiet, idet de jo selv sad med det og derfor selvfølgelig vidste, hvordan det er at arbejde med sådan noget.
Men igen vil jeg sige, at når vi lægger det frem, vil tiden også være til, at vi tager det igen, og jeg vil da håbe, at også Socialdemokratiets havneordfører deltager.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-02:
Når jeg hører finansministerens svar i dag om, at det offentlige ikke er støbt i beton og om behovet for effektiviseringer, lyder det jo, som om man aldrig har fået den idé før, altså at der ikke allerede er gennemført massive effektiviseringer ude i kommunerne, at det ikke allerede i dag er sådan, at kommunerne hvert år omprioriterer, altså gennemfører effektiviseringer.
Vi kan også kalde det, hvad det ofte er, nemlig nedskæringer, besparelser, også over for borgerne på den borgernære velfærd, for at kunne bruge pengene på noget andet.
Det er der ikke noget nyt i.
Det nye med omprioriteringsbidraget er, at finansministeren kommer og tager pengene fra kommunerne, når de har effektiviseret.
Det er ikke, om det er støbt eller ikke er støbt i beton, for det har det aldrig været.
Det nye er, at finansministeren kommer og tager pengene op af kommunekassen og lægger dem på bordet, og Liberal Alliance, som finansministeren bl.a. skal forhandle med til efteråret, har jo, om jeg så må sige, trukket revolveren og har sagt, at hvis ikke der bliver leveret skatterabatter til velhaverne i Danmark gennem en lettelse på 5 pct. af topskatten, så falder regeringen.
Kan finansministeren garantere her i dag, at de penge, der skal tages op af kommunekassen og dermed jo kan gå fra ældrepleje og børnehaver og handicaphjælp, ikke kommer til at indgå i det her chicken game, det her trusselsspil, som man skal ind i med Liberal Alliance i efteråret, hvor Liberal Alliance vil kræve, at deres vælgergrupper i toppen af indkomstpyramiden skal have en ny skattesænkning?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Jeg er af den opfattelse, at kommunerne med en serviceramme på knap 240.000 mio. kr. også fremover vil kunne hente betydelige effektiviseringsgevinster ved smartere processer, ved digitalisering, via intelligente indkøb osv.
Og i den forbindelse kan jeg jo konstatere ligesom hr. Pelle Dragsted, at kommunerne også tidligere har angivet, at de siden 2007 gradvis har øget effektiviseringsarbejdet, så der i mange kommuner er effektiviseret for 2 pct. af udgifterne årligt.
Selvfølgelig skal kommunerne gøre, hvad de kan, for at udnytte skatteydernes penge
bedst muligt, selvfølgelig skal staten gøre, hvad staten kan, for at udnytte ressourcerne
bedst muligt.
Det, der er brug for med omprioriteringsbidraget, er, at vi ikke ser den offentlige sektor som støbt i beton, men at vi imellem sektorerne kan flytte pengene.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-02:
De effektiviseringer, der er gennemført, har også haft konsekvenser.
Vi har en lavere normering i daginstitutionerne, vi har omkring 5 millioner færre hjemmehjælpstimer ude hos de ældre i en periode, hvor der er blevet betydelig flere ældre.
Vi hører om ældre mennesker, der ikke kan få skiftet deres sengetøj, selv om de f.eks. har inkontinens, altså tisser i lagenerne, om jeg så må sige.
Det er jo ikke sådan, at det flyder med mælk og honning ude i kommunerne, der er tværtimod skåret rigtig skarpt ind på mange borgernære velfærdsområder, og det er jo derfor, jeg spørger, om ministeren kan garantere, at de her penge ikke skal bruges til skatterabatterne til Overdanmark, som Liberal Alliance truer at vælte regeringen med, hvis ikke det bliver gennemført i efteråret.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Hr. Pelle Dragsteds hukommelse svigter åbenbart på det groveste.
Kan hr. Pelle Dragsted huske, at han og hans parti var parlamentarisk grundlag for Helle Thorning-Schmidt, som gennemførte nulvækst, ja, direkte minusvækst, i kommunerne?
Kan hr. Pelle Dragsted huske, hvor mange tusinde offentligt ansatte, der blev fyret i den periode, hvor hr. Pelle Dragsted var parlamentarisk grundlag for Helle Thorning-Schmidts regering?
Det virker ikke sådan!
Rune Lund (EL), 2016-03-02:
Det er jo det, vi taler om.
I forhold til spørgsmålet om effektiviseringer er det jo sådan, at kommunerne i årevis har foretaget masser af effektiviseringer og også masser af besparelser.
Det er en proces, der kører hvert år i alle kommuner.
Når finansministeren så kommer med sit omprioriteringstyveri, er det jo ekstra penge, som skal tage fra kommunerne og gives til staten, så finansministeren så kan sidde og dele ud af dem, og det kan da ikke lade sig gøre uden at forringe velfærden.
Jeg mener, det er fuldstændig oplagt.
Og det giver ikke mening at sige, at kommunerne kan effektivisere sig ud af det her, hvis de skal gøre det oven i de effektiviseringer, som de i forvejen foretager.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Jeg synes stadig, det er miserabelt at høre Enhedslisten.
Hvad skete der i 2016 i kommunerne?
Blev der skåret ned i 2016?
Så spørgsmålet er jo altså, om hr. Rune Lund har glemt, at der, da han støttede den socialdemokratiske regering, var minusvækst i kommunerne, der blev fyret offentligt ansatte.
Det er da en meget vigtig ting lige at huske på, og måske skulle hr. Rune Lund reflektere lidt over det heltemodige bidrag, han leverede til Thorning-regeringen dengang.
Rune Lund (EL), 2016-03-02:
Jeg kan sige til finansministeren, at vi har reflekteret meget over den regeringsperiode, der var med Helle Thorning-Schmidt som statsminister.
Men jeg kan også bare sige, at vi jo nu må se, hvordan 2016 ender, og vi må også sige, at de millioner, som er blevet tilført i 2016, jo f.eks. ikke er nok til at dække de stigende udgifter til ældre, som Enhedslisten ser det.
Det er bare for at tage det ene punkt.
Og vi må også se, når året er slut, hvor mange penge kommunerne så i sidste ende har brugt, og om det i virkeligheden, når regnskabet for 2016 foreligger, ikke også viser sig, at der bliver minusvækst i 2016.
Det sidste, jeg bare godt kunne tænke mig at sige, er, at et omprioriteringsbidrag, som man tager fra kommunerne – og jeg beklager, formand, men vi kalder det altså omprioriteringstyveri i Enhedslisten – tager man så og giver til staten.
Det er jo en mærkelig ordning, for man har jo f.eks. ikke et omprioriteringsbidrag i staten, som man giver til kommunerne.
Nej, ikke et, som man giver til kommunerne.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Det er jo lige præcis der, hr. Rune Lund tager fejl.
Staten tilførte kommunerne 500 mio. kr. i 2016.
Altså blev der ført penge fra den ene sektor til den anden sektor, og det er jo lige præcis det, der er meningen med omprioriteringen.
Jeg hører spørgsmålet sådan, at hr. Pelle Dragsted spørger, om jeg mener, at det er realistisk, at kommunerne kan effektivisere deres økonomi med 1 pct. i 2017 svarende til størrelsen af omprioriteringsbidraget.
Det kan jeg bekræfte.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-02:
Jeg vil læse hurtigt op: Vil ministeren redegøre for, om ministeren mener, at det er realistisk, at kommunerne for at undgå milliardnedskæringer i velfærden samlet set kan levere effektiviseringer svarende til størrelsen på omprioriteringsbidraget i 2017?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Jeg kan bekræfte, at vi hvert år vil have forhandlinger med kommunerne, hvor vi vil drøfte de her ting.
Morten Bødskov (S), 2016-03-02:
Jeg tror, at kommunerne er rigtig glade for det svar, nemlig at finansministeren bekræfter, at man vil have forhandlinger med kommunerne hvert eneste år, og at man i de forhandlinger – hvis kommunerne vil, det er klart, for med den finansminister kan man godt være lidt bekymret for det, men sådan er det jo – selvfølgelig vil drøfte fordelingen af omprioriteringsbidraget.
Det er jo det, der er hele humlen i det her.
Kan finansministeren her forsikre Folketinget om, at pengene krone for krone går til den borgernære velfærd?
Eller er det sådan, som mange frygter, nemlig at man, samtidig med at der kommer tusindvis af asylansøgere, som vi skal sikre en ordentlig integration, og samtidig med at kravene til velfærden stiger, hiver 1,9 mia. kr. op af kassen, og man sender så måske 0,5 mia. kr. tilbage, fordi man har set sig lun på den sidste milliard kroner til skattelettelser?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Meningen med omprioriteringsbidraget er jo, at vi i den offentlige sektor forstået bredt som regioner, kommuner og stat kan have den fleksibilitet, at vi kan dirigere pengene derhen, hvor behovet er størst.
Det er en helt nødvendig forudsætning i et moderne samfund, hvor der hele tiden opstår problemer, at vi kan have den fleksibilitet.
Jeg må sige til hr. Morten Bødskov, at så god er verden ikke.
Morten Bødskov (S), 2016-03-02:
Heldigvis er den ikke det.
Men det går også ganske udmærket, når man en gang imellem tænker sig lidt om.
Det er bare derfor, at vi forsøger at få klarhed over, hvad det dér omprioriteringsbidrag skal gå til.
Jeg synes jo, at finansministeren bare kan sige, at det er rigtigt, at vi hvert år fremadrettet diskuterer omprioriteringsbidraget med kommunerne, og at pengene krone for krone går til borgernær velfærd, og afvise alle tanker fra Liberal Alliance og Konservative og alle mulige gode ideer, man kan få i ly af nattens mulm og mørke ovre i Finansministeriet, om, at de skal bruges til skattelettelser, fordi Porscheejerne skal have 100.000 kr. oven i den kæmperabat, de allerede har fået.
Det kan jo ikke afvises, at der er nogle blandt finansministerens parlamentariske grundlag, der kan finde på det.
Kan omprioriteringsbidraget gå til det, eller går det til velfærd?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Jeg kan bekræfte over for hr. Morten Bødskov, at vi, som det hele tiden har været meningen, hvert år forhandler med kommunerne omkring de her spørgsmål.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-02:
Afslutningsvis vil jeg så blot bede finansministeren om at bekræfte noget i forhold til, hvorvidt omprioriteringsbidraget er en udligningsreform.
Det har hr. Kristian Thulesen Dahl udlagt det som, men vil ministeren bekræfte, at omprioriteringsbidraget ikke er en udligningsreform kommunerne imellem?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Omprioriteringsbidraget er tænkt som et bidrag til, at ressourcerne kan dirigeres derhen, hvor der er størst behov for det.
Og det diskuterer vi jo år for år.
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-02:
Ungdomsuddannelse for unge med særlige behov, kaldet stu, er målrettet unge med så svære fysiske og psykiske handicap, at de end ikke med specialpædagogisk støtte vil kunne gennemføre en ordinær ungdomsuddannelse.
Der kan f.eks. være tale om multihandicappede unge, unge med autisme, unge med svære bevægelseshandicap eller unge med erhvervet hjerneskade.
En meget stor del af denne gruppe vil ikke have glæde af et Ungdomskort, da de har helt særlige og individuelle befordringsbehov.
Stu er en kommunalt finansieret uddannelse, og kommunerne har efter reglerne i dag pligt til at sørge for transport mellem skole og hjem for stu-elever med særlige befordringsbehov.
Det kan eksempelvis gøres ved at hente og bringe eleven eller ved at dække elevens udgifter til særlige hjælpemidler.
Det kan også besluttes, at eleven kører med offentlig transport sammen med en ledsager.
Når der vælges transportform til unge med særlige befordringsbehov, skal kommunen naturligvis vælge den mest hensigtsmæssige måde, der tager hensyn til den enkelte unges individuelle begrænsninger.
Godtgørelsen kan enten dække de faktiske udgifter til rejsen med offentlig transport eller gives som kilometerpenge, hvis eleven vælger at benytte eget transportmiddel.
Elever på andre ungdomsuddannelser skal betale 353 kr. om måneden i egenbetaling for deres Ungdomskort.
Elever på stu, der bliver befordret eller modtager befordringsgodtgørelse, har ingen egenbetaling.
Jeg mener, at man har valgt en løsning for elever på stu, der tager udgangspunkt i den enkeltes særlige situation og individuelle behov.
På den baggrund mener jeg, at de eksisterende regler for stu-elever er bedre og mere fordelagtige for den enkelte, end hvis man tilbød denne gruppe ret til Ungdomskort.
Rasmus Prehn (S), 2016-03-02:
Jeg er kolossalt glad for, at det lige præcis er nu, jeg kommer ind i talerrækken, for jeg har sådan over de seneste måneder, hvor jeg har fulgt ministerens arbejde, set et mønster i den måde, der bliver svaret på.
For det første bliver der altid refereret tilbage til, hvad den tidligere regering ikke fik gjort, så det er underforstået, at uanset, hvad man spørger om, er det altid den tidligere regering, der er skyld i det.
For det andet sås der tvivl om spørgeren for at få det til at virke, som om det, man spørger om, er helt fjollet.
Jeg bliver helt forvirret, siger ministeren.
Det er også et kendt trick.
Og så som det sidste plejer ministeren at slå ud med armene og sige: Skal vi ikke tage en kop kaffe, skal vi ikke holde et møde, skal vi ikke finde ud af det?
Jeg skal høre, om der er et eller andet i ministerens sekretariat eller noget andet, der går galt, siden ministeren inviterer til mange flere møder, end der rent faktisk bliver afholdt.
Hvad er det, der går galt, siden de møder, ministeren lover, aldrig bliver til noget?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-02:
Men hvad var svaret?
Jeg står og spørger om noget, og man ved ikke engang selv, om den havnepakke III er en, man vil stå ved.
Om et lille øjeblik skal jeg igen svare på et spørgsmål om havnepakke III – det står udtrykkeligt – og hvis jeg så tillader mig at spørge om, hvad Socialdemokratiet i grunden mener, så er det fornærmende eller andet.
Nej, jeg forsøger bare at finde et svar i det.
Og jeg må bare sige, at spørgeren da selv deltog i mødet den 3. februar.
Der kunne spørgeren da bringe alt op om det.
Spørgeren må da vide, at han var til møde den 3. februar.
Det var det møde, som vi havde snakket om.
Hvad er det, spørgeren ønsker mere end at komme til mødet?
Rasmus Prehn (S), 2016-03-02:
Vi bakker selvfølgelig op om havnepakke III, ligesom vi også gerne arbejder videre med nye havnepakker.
Det har vi også givet til kende i det møde.
Nu bliver der spurgt specifikt til et møde om havnepakker, og det er jo sådan set det, vi prøver at tage op nu her.
Hvornår skal vi have de her møder?
Det vil vi gerne vide, i stedet for at ministeren bare slår ud med armene og siger: Kom over, og så snakker vi om det.
Hvornår sker der noget på det her område, frem for at vi bare får stillet i udsigt, at nu holder vi et møde?
Hvornår kommer vi til at udmønte det her, og hvornår kommer vi til at arbejde videre med nye initiativer på havneområdet, som ministeren tilsyneladende er så ivrig efter?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-02:
Nu bliver jeg en smule forvirret.
Altså, så vil det betyde, at det, jeg forstår nu, er, at Socialdemokratiet melder sig ud af havnepakke III.
Den er jo ikke engang gennemført.
Nu bliver det svært at forstå det her.
Ja, jeg må jo ikke stille spørgsmål, men jeg bliver bare forvirret nu, for det lyder næsten, som om vi skal have en ny forhandling, og at havnepakke III så må glide ud.
Jeg tror med al respekt, vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn, at jeg ikke kan være den eneste, der er forvirret.
Altså, hr. Rasmus Prehn deltager i et møde den 3. februar, og nu spørger han mig så hernede i salen: Hvornår skal vi til møde?
Jeg holder gerne flere møder, men vi havde altså mødet den 3. februar, og det deltog hr. Rasmus Prehn da selv i.
Og havnepakke III blev forhandlet af hr. Rasmus Prehns kollega, tidligere minister Magnus Heunicke.
Og nu står jeg så bare her og siger, at jeg troede, at det var den, vi skulle prøve at få gjort færdig, for den er jo ikke kommet i spil endnu.
Altså, jeg synes ikke, at jeg er meget uretfærdig.
Jeg er ked af det, hvis hr. Rasmus Prehn opfatter det sådan, men vi var til møde sammen den 3. februar, og det varer ikke længe, før vi kommer det igen – og vi har også været det i dag, men om noget helt andet.
Lea Wermelin (S), 2016-03-02:
Jeg kan ikke forstå, at ministeren er forvirret.
Jeg kan godt forstå, hvis man derhjemme i stuerne er endog meget forvirret, fordi ministeren får det her til at handle om alt muligt andet end betingelserne for danske havne.
Det er ærgerligt, for vi har sådan set brug for nogle gode rammer for vores havne, så de kan levere arbejdspladser, så de kan sørge for, at vi får mere gods ud på vandvejen, og det troede jeg sådan set også ministeren var interesseret i.
Men nu får ministeren det til at handle om alt muligt andet.
Men så sent som i mandags var både ministeren og jeg til en havnedag, hvor det ikke bare handlede om havnepakke III, men om, hvordan vi sikrer de her betingelser.
Så jeg skal bare høre, hvornår ministeren indkalder til det møde.
Det er sådan set et meget simpelt spørgsmål, og jeg håber, ministeren vil svare på det i sidste runde.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-02:
Jeg har indkaldt til et møde.
Jeg har også sagt, at jeg gerne holder et mere.
Jeg har endda holdt en havnedag, som jeg synes var fin.
Fru Lea Wermelin var med til den.
Det var rigtig godt, men jeg er bare nødt til at sige, at jeg synes, man skal gøre arbejdet færdigt først, inden man begynder at sætte noget nyt i gang.
Vi kan da rolig tage en snak om havnepakke IV, men det virker da lidt useriøst over for de mennesker, som så vil møde os med at sige, at nu begynder I at snakke om havnepakke IV, og I har ikke engang fået havnepakke III implementeret.
Nu sørger vi først for at få det arbejde gjort færdigt, og så kan vi altid gå videre.
Lea Wermelin (S), 2016-03-02:
Deler ministeren Kristian Pihl Lorentzens holdning om, at det er på høje tid at indkalde til forhandlinger om havnepakke III?
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-02:
Jeg deler sådan set spørgerens beskrivelse af, hvad stu er for en uddannelse.
Her er vi fuldstændig enige, men enigheden ophører, når spørgeren, sådan som jeg hører det, efterlyser, at vi skal have to befordringsgodtgørelsesmodeller.
Jeg mener, at det vil være uhensigtsmæssigt, at man på den måde, som jeg hører spørgeren sige det, lægger op til at tilbyde to forskellige transportordninger til den samme uddannelse.
Jeg mener faktisk, at de regler, der jo i dag administreres kommunalt, giver stor fleksibilitet i forhold til den enkelte unges særlige behov, og at en sådan fleksibilitet til netop den her gruppe af unge opnås gennem stu'en.
Derfor mener jeg ikke, at der skal gives adgang til ungdomskort for den her gruppe af unge.
Som nævnt mener jeg, at det er uhensigtsmæssigt.
Jeg hører spørgeren lægge op til, at vi skal have to forskellige transportmuligheder for den her gruppe af unge mennesker.
Der er i lovgivningen, synes jeg, allerede den fleksibilitet, som der er brug for, og da det er en kommunalt finansieret uddannelse, mener jeg også, at vi her skal respektere det kommunale selvstyre.
Men summa summarum: Jeg mener, at det ville være uhensigtsmæssigt at tilbyde to transportmuligheder, så man skal afgøre, om den enkelte unge tilhører den ene gruppe eller den anden gruppe.
Jeg deler fuldt ud spørgerens opfattelse af, hvad stu er for en uddannelse, og også af, hvilken gruppe det er, stu'en er målrettet.
Den dækker et meget vigtigt uddannelsesbehov hos en gruppe af unge mennesker, som for år tilbage ikke havde de muligheder.
Men jeg vil gerne understrege, at når der er tale om transporten, og det er det, vi diskuterer her, så mener jeg, at det vil være uhensigtsmæssigt, at nogle havner i den ene gruppe og er underlagt det ene regelsæt, mens andre, der går på den samme uddannelse, vil være underlagt nogle andre regler.
Det er den situation, jeg hører spørgeren gerne vil have vi skal havne i.
Det er jeg ikke enig i.
Lea Wermelin (S), 2016-03-02:
Jeg kan jo høre, at ministeren sådan set fortsætter, hvor ministeren slap i forhold til forrige spørger, nemlig ved at tale rigtig meget om tiden inden regeringen kom til.
Nu spurgte jeg faktisk ikke her specifikt til havnepakke III, men til, hvordan vi sikrer nogle ordentlige betingelser for vores havne.
Og jeg hørte på havnedagen her i mandags, hvor ministeren jo også selv var til stede, at de danske havne er rigtig interesseret i, at vi politisk set får taget fat på det her; at vi sikrer nogle bedre betingelser; at vi sikrer, at der er den støtte i forhold til infrastrukturprojekter på havnene, som gør, at de faktisk kan levere den vækst og de arbejdspladser, som vi ved de kan.
Så må jeg ikke bare spørge ministeren igen: Hvornår er det, at ministeren så vil indkalde til konkrete forhandlinger i forhold til at sikre de rammer for danske havne?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvornår indkalder ministeren partierne til drøftelse af støtte til danske havne, som ministeren sagde den 19. november 2015 i et åbent samråd i Udvalget for Landdistrikter og Øer?