runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2010-06-10:
Jeg har heldigvis den fordel, at jeg ikke bliver skuffet.
Jeg bliver ligesom ikke skuffet over Dansk Folkeparti, for til det med at lade være med at svare, til det med at forsøge at starte en diskussion, som jo i øvrigt kunne være interessant nok, om S' og SF's økonomiske plan, vil jeg sige, at der har jeg ingen ambitioner om, at jeg er i stand til at forklare den for fru Marlene Harpsøe – i hvert fald ikke, så det bliver forstået.
Den her debat i dag handler om voksen- og efteruddannelse, og det kunne være interessant at høre, hvad Dansk Folkepartis hilsen er til de tusinder af kortuddannede, som i forvejen fik den mindste del af uddannelseskagen.
Hvad skal de mennesker gøre nu, hvor tydeligvis en masse ufaglærte job forsvinder ud af Danmark?
Nu skærer man ned med 1 mia. kr. for de mennesker i deres mulighed for at omstille sig, omstille sig til glæde for dem selv personligt, så de kan komme videre i deres liv, men også til glæde for det erhvervsliv, som i dag oplever, at jobbene forsvinder ud af landet, at produktiviteten er faldende, og vi har brug for et fleksibelt arbejdsmarked.
Hvad er Dansk Folkepartis bud til de mennesker og til de virksomheder?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-06-10:
Jeg har noget, jeg skal have opklaret, for når hr. Karsten Hønge siger, at man ikke kan få SVU, når man bliver fyret på Lindø, så vil jeg sige: Nej, og det må jo være, fordi hr. Karsten Hønge har misforstået det.
SVU er ikke et tilbud til nogen, der er ledige.
Det er et tilbud til voksne i job, som kan få en uddannelse suppleret på sit job, og man er i beskæftigelse.
Så vil jeg gerne have hr. Karsten Hønge til at forklare mig: Er vi enige om, at et 40-ugers-uddannelsestilbud med statsstøtte er lig med 1 år?
Jeg bliver nødt til at få hr. Karsten Hønge til at forklare mig, at det er korrekt.
Karsten Hønge (SF), 2010-06-10:
Det er jo heldigvis nogle ret begrænsede udfordringer, jeg får med de spørgsmål, der bliver stillet.
Nu bliver jeg bedt om at bekræfte, at 40 uger er lig med 1 år.
Det kan jeg godt bekræfte.
Så er den sveske klaret med det spørgsmål.
Men det interessante, synes jeg jo faktisk er, at Venstres ordfører her tager lidt fejl, for det gælder faktisk på Lindø.
Grunden til, at jeg nævnede Lindøarbejderne, er, at den mulighed, som rigtig mange Lindøarbejdere rent faktisk har i dag, fremtidig bliver frataget afskedigede på andre virksomheder.
Det glade budskab er faktisk, at rigtig mange Lindøarbejdere med SVU får mulighed for at komme videre og tage uddannelse.
Problemet er faktisk, at det gode, som vi her oplever med, at vi omskoler og får folk bragt videre, som vi faktisk gør med en række Lindøarbejdere, ikke er et tilbud, der bliver tilbudt de 300 fyrede, der er fra Wittenborgvirksomheden i Odense eksempelvis.
Sagen er nemlig, at det med de 2 år faktisk er helt afgørende for mange af de her kortuddannede for at kunne komme videre til en uddannelse, hvor de kan tage SU eller på andre vilkår.
Det er jo sådan, det er for mange af de her mennesker.
Tre er nævnt som lyslevende eksempler.
Et af dem er jo Michael, som vi har her på 35 år.
Hidtidig uddannelse: 7. klasse og stærkt ordblind, tidligere servicemedarbejder på Lindø, fyret her i januar 2010.
Han vil gerne være pædagogisk assistent.
Han får en uddannelsesplan bevilget på SVU.
Tilsvarende eksempler vil ikke være muligt fremover, og det er det, der er problemet.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-06-10:
Det med de 40 uger er et uddannelsesår.
Jeg er nemlig glad for, at jeg er blevet enig med SF om, at 40 uger er 1 uddannelsesår, og det er ikke lidt.
Det bliver jeg så altså nødt til lige at forklare.
Det er ikke lidt.
Der er mulighed for at få et rigtig godt efteruddannelsesforløb, som gør, at man er opkvalificeret, og at man fungerer i et helt andet level af sin faglige viden efter 1 år med efteruddannelse på SVU.
Skulle man så mene, at man havde brug for 1 år mere, er der mulighed for SU, og ja, det er helt i orden, fordi det jo stadig væk er folk, som er i beskæftigelse.
De, som er blevet fyret fra arbejdspladser, har en helt anden mulighed, som ligger i andre regier.
Det er ikke under SVU-systemet at de får deres uddannelse.
Kan jeg få SF til at bekræfte, at for at få løst den økonomiske krise er vi nødt til at tage et fælles træk alle sammen, og her er en vej, vi kan gå: Vi siger, at det er 40 uger, man får støtte?
Karsten Hønge (SF), 2010-06-10:
Jeg accepterer helt formandens bekymring om, hvad der var ved at ske, om det nu også lå i nedskæringsplanen, at vi gjorde årene kortere.
Så kan jeg godt se, at det griber om sig.
Det her er jo et uddannelsesår.
Venstres ordfører kan jo selvfølgelig ikke få mig til at bekræfte andet, end at 1 år selvfølgelig er bedre end ingenting.
Men 1 år er bare ikke nok.
Sagen er, at man må gøre op med sig selv, hvad det er for en udfordring, man mener at det her samfund står over for.
Hvis man virkelig alvorligt mener, at der i fremtiden bliver brug for mange flere ufaglærte og færre faglærte, så er det den rigtige vej at gå.
Hvis man mener, at produktiviteten er for høj i Danmark, så er det den rigtige vej at gå.
Hvis man synes, at det ikke er et problem, at jobbene forsvinder ud af landet, og at det er dejligt med et stivfrossent arbejdsmarked, hvor det er svært at få lovning på medarbejdere, så er det den rigtige vej at gå.
Vi tror på, at der bliver brug for flere med uddannelse.
Vi tror på, at det er godt at have et fleksibelt arbejdsmarked.
Vi tror på, at det er godt at få banket produktiviteten opad.
De ting kan man ikke opnå uden en massiv satsning på uddannelse.
Derfor er vi glade for hver eneste, der tager en uddannelse.
Vi er meget optaget af at få så mange som muligt igennem ungdomsuddannelserne, hvor vi i dag er banket 14 år tilbage, i forhold til hvor mange der gennemfører en ungdomsuddannelse.
Vi er meget optaget af, at når man er kommet igennem en ungdomsuddannelse, men har en forældet uddannelse eller på anden vis ikke fik de kompetencer med, som man skulle have haft med sig fra grunduddannelsen og fra ungdomsuddannelsen, så er det godt at have et udbygget voksen- og efteruddannelsessystem.
Det er faktisk fremtidens Danmark.
Det er en investering, det er ikke en udgift.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-06-10:
Jeg vil gerne høre, om ordføreren for Dansk Folkeparti mener, at der i fremtiden i Danmark vil blive brug for færre eller flere ufaglærte danskere.
Eller har vi brug for, at der er færre, der er ufaglærte?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-10:
Vi har brug for, at der er flere, der er faglærte i fremtiden.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-06-10:
Tak for det.
Så kan det jo undre, at man stemmer for det her forslag.
For det her forslag rammer præcis de ufaglærte – de mennesker i Danmark, som har allermindst uddannelse.
Deres muligheder for videreuddannelse bliver forringet betydeligt med det her forslag.
Hvordan hænger det sammen?
Så hørte jeg ordføreren sige på talerstolen – det er jo nærmest en joke – at Dansk Folkeparti ville sikre social balance.
Hvordan er der social balance i, at mulighederne for videreuddannelse for voksne mennesker, der enten ikke har gennemført folkeskolen eller har maks. en folkeskoleeksamen, bliver forringet så betydeligt, som de gør med det her forslag?
Hvordan er der social balance i det? vil jeg spørge fru Marlene Harpsøe.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-10:
Hvis det stod til Enhedslisten, ville man jo bare bruge og bruge og bruge penge i læssevis, i massevis, uden egentlig at tage hensyn til, at man ikke kan bruge penge, medmindre man sådan set har dem.
Altså, det synes jeg bare at man fra Enhedslistens side skal erkende over for alle Folketingets partier, altså at man gerne vil forbruge en masse, men at man i øvrigt ikke har særlig stor lyst til at betale regningen.
Sådan hænger det jo ikke sammen.
Altså, selvfølgelig skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at få flere faglærte, men vi står altså også i en økonomisk krise, hvor der er en regning for krisen, der skal betales.
Det er en ting.
En anden ting er også – og det vil jeg gerne nævne igen – at det jo ikke er, fordi man ikke nu har mulighed for at tage folkeskolefag og gymnasiefag på SVU'en.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-06-10:
Jeg har en bemærkning til Dansk Folkepartis ordfører, og det er, om man virkelig mener, at ledighedstruede, som netop er læse- og staveretarderede, skal leve på en SU for at gøre deres uddannelse færdig.
For det er jo konsekvensen af det her.
Hvis det ikke er sådan, at de skal leve på en SU,
så vil det jo, som det er blevet fremført af hr. Karsten Hønge, være sådan, at det vil være arbejdsløshedsunderstøttelse, og hvad er der så opnået økonomisk med den her aftale?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Line Barfod (EL), 2010-06-10:
Nu ved jeg ikke helt, hvad det er for en måde at se økonomien på, sådan som fru Sophie Løhde gør, når fru Sophie Løhde mener, at det, at man har givet milliarder i skattelettelser til de rigeste igennem mange år ikke har nogen betydning for dansk økonomi.
Det er da i høj grad det, der gør, at der er et kæmpe hul i statskassen, nemlig at man lader milliarderne fosse ud og man fortsætter med at lade milliarderne fosse ud i de kommende år.
Man tager ikke de skattelettelser tilbage.
Nogle har fået skattelettelser for flere hundrede tusinde kroner.
Det rører man ikke.
Vi har både foreslået, hvor der skal komme flere penge fra, og også, hvor der kommer flere arbejdspladser fra.
Vi mener, at det er afgørende, at vi sikrer, at der kommer arbejdspladser i det her land.
Vi mener, at det er afgørende at se på, hvad det er for nogle job, folk fremover skal have.
Vi mener, at det er afgørende også at sikre job i velfærden.
Sophie Løhde (V), 2010-06-10:
Fru Line Barfods sidste bemærkning var vist i den grad også uden for emnet, for mig bekendt plejer vi ikke at diskutere ting, som faktuelt er forkerte.
Derfor må fru Line Barfod jo også korrigere sin opfattelse af, at vi her aktuelt står i en svær økonomisk situation i Danmark qua nogle skattelettelser.
Det er jo simpelt hen ikke korrekt.
Fru Line Barfod har jo nok heller ikke kunnet undgå at bemærke den debat, der var – vist for en uge siden – hvor vi jo fik et meget klart svar på, at regningen for det, vi står og skal betale nu, jo er et resultat af, at vi i Danmark har ført den mest ekspansive finanspolitik af alle lande i Europa.
Det har været dyrt, men det har heldigvis virket.
Jeg er jo ikke overrasket over, at Enhedslistens evindelige svar altid er et spørgsmål om flere penge, så jeg vil sådan set bare spørge fru Line Barfod: Er der i forhold til kommunerne med de områder, de så varetager, en entydig sammenhæng på alle områder imellem forbruget af penge og tilfredsheden og kvaliteten med opgaverne?
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-10:
Jeg kan sige, at jeg for så vidt synes, at det er lidt underligt, at hr. Bent Bøgsted rejser den her diskussion om at rulle tingene tilbage.
Det hele kommer til at gå hånd i hånd, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted.
Det er meget mere sympatisk end det, regeringen har gang i her.
Det, der er i det, er, at hr. Bent Bøgsted ikke ved, hvad han siger ja til.
Det var jo heller ikke hans idé med hensyn til de supplerende dagpenge.
Nu halvandet år efter eller noget i den stil har vi et resultat, hvor der er en dame, der må opsige sit arbejde.
Derfor synes jeg, at hr. Bent Bøgsted skulle tænke sig rigtig godt om både her ved andenbehandlingen og også ved tredjebehandlingen om at få ændringer i det her og få det udskudt til efter et valg, for så har folk en reel mulighed.
Det her er ikke en reel mulighed, for hr. Bent Bøgsted træffer beslutningen, inden vælgerne bliver spurgt, og det er i strid med alt det, både han og regeringen tidligere har sagt om, at folk skulle have god tid til at forholde sig til de ændringer, der måtte komme.
Ulla Tørnæs (V), 2010-06-10:
Jeg troede, da hr. Bjarne Laustsen bad om ordet som privatist, at det var, fordi hr. Bjarne Laustsen ville kaste lys over, hvad »En Fair Løsning« egentlig handler om.
Vi har jo diskuteret »En Fair Løsning« her i dag, fordi »En Fair Løsning« er totalt gennemhullet.
Det hænger ikke sammen økonomisk, det har de økonomiske vismænd påpeget, og det har Finansministeriet og mange andre gennemregnet.
Det, vi drøfter i relation til L 222, er det, som den socialdemokratiske ordfører og SF's ordfører flere gange i løbet af dagen i dag har henvist til, nemlig at der skal være trepartsforhandlinger med arbejdsmarkedets parter med henblik på at finde 15 mia. kr.
Så er det da ikke underligt, at vi spørger ind til, hvordan det så lige er, Socialdemokraterne vil finde de 15 mia. kr., og der er et kernespørgsmål jo lige præcis det, som hr. Bent Bøgsted var inde på: Vil Socialdemokraterne rulle dagpengereformen tilbage – ja eller nej?
Det må hr. Bjarne Laustsen som mangeårigt medlem af Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg da kunne svare på.
Det er et ganske enkelt spørgsmål.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-10:
Jeg vil spørge fru Ulla Tørnæs, om hun kan komme i tanker om et program, som Socialdemokratiet har fremlagt, og hvor Venstre er gået ud og har sagt: Det var dog fantastisk.
Hvad sagde man dengang i 1990'erne?
Hvad sagde man til kickstarten først i 1990’erne?
Hvad sagde man til pinsepakken?
Sandheden er, at det har været geniale konstruktioner, der blev udsat for massiv kritik, og derfor vil fru Ulla Tørnæs også se, at det nok skal gå med »En Fair Løsning«.
Der er rigtig mange gode ting heri, som vil give arbejde til folk.
Bevares, der er også et spørgsmål om at arbejde noget mere, men vi sender ikke folk ude i kulden.
Vi bliver selvfølgelig nødt til, som vi har gjort efter Schlüter og en række andre, at rydde op, og der tager vi altså hånd om de svageste.
Vi vil hellere tage noget fra bankdirektørerne og sørge for, at der ikke er nogen, der ryger ud af dagpengesystemet.
Derfor vil vi selvfølgelig også rulle dagpengereformen tilbage, men jeg vil sige til ordføreren, at den måde, vi vil gøre det på, er – det vil jeg da foreslå – at vi laver en trepartsaftale, og så finder vi ud af det – sammen med alle de andre ting, vi beder arbejdsmarkedets parter om.
Ulla Tørnæs (V), 2010-06-10:
Sniksnak, sniksnak, sniksnak er jeg nødt til at sige til hr. Bjarne Laustsen.
Det er jo ikke andet end varm luft, vi hører her.
Der er ingen som helst konkret forholden sig til, hvordan hr. Bjarne Laustsen vil skaffe de 15 mia. kr., som skal skaffes inden for arbejdsmarkedsområdet, og jeg er godt nok skuffet over, at hr. Bjarne Laustsen ikke kan pege på én eneste konkret ting – én eneste konkret ting, hvor Socialdemokraterne vil bidrage til at finde de 15 mia. kr.
Men jeg forstår, som også fru Sophie Løhde tidligere var inde på, at det første, Socialdemokraterne vil gøre, naturligvis er at stemme for Enhedslistens forslag om ændring af dagpengesystemet efter et folketingsvalg.
Er det korrekt forstået?
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-10:
Jeg har noteret mig tidligere i dag, at Venstres ordfører anerkendte det synspunkt, at vi får brug for flere hænder, at der er behov for mere arbejdskraft.
Forslaget er, som det ligger her, jo dybest set kommet fra regeringens egen Arbejdsmarkedskommission.
Jeg tror, fru Ulla Tørnæs godt er klar over, at et af de elementer, man pegede på, var, at man kunne få folk til at arbejde noget mere, og derfor er der jo ikke tale om varm luft.
Det er jo ganske sundt, og jeg forstod tidligere på dagen, at man også tilsluttede sig det princip.
Vi vil bare sørge for, at det ikke er de svageste, der kommer til at betale regningen her.
Det er vigtigt, og det er afgørende for os.
Jeg vil gerne se på, om det ikke er muligt at ændre alle de regler, og jeg kan forstå, at vi har et flertal.
En af de rigtig gode ting i dag, er jo, at hr. Bent Bøgsted vil være med til at ændre reglerne for de supplerende dagpenge, for det har han fortrudt, siger han til Avisen.dk, men regeringen vil ikke bløde op.
Der er altså et flertal uden om regeringen, og det vil vi selvfølgelig teste hr. Bent Bøgsted på, når vi kommer tilbage efter sommerferien, for vi må jo ikke fremsætte flere forslag i dag.
Peter Madsen (V), 2010-06-10:
Enhedslistens ordfører annoncerede før, at Enhedslisten efter næste valg vil fremsætte forslag om at rulle det her forslag tilbage til en 4-årig dagpengeperiode.
Vil hr. Bjarne Laustsen stemme for det forslag – ja eller nej?
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-10:
Jeg er ikke født i går og tørret på radiatoren i nat, skal jeg sige til hr. Peter Madsen.
Hr. Peter Madsens parti, Venstre, har sagt tusind gange, at de ikke ville røre ved dagpengene, hverken størrelsen eller perioden.
Man har ladet sig overtale af Dansk Folkeparti, og hvad var formålet?
Det er det, vi diskuterer.
Hvor mange kommer ud i kulden, hvor mange kan ikke få dagpenge, hvor mange kan ikke få kontanthjælp?
Det er det, vi diskuterer.
Så er det så afgørende vigtigt, om vi vil sige ja til et forslag sammen med Enhedslisten.
Det er det her såmænd, men nu har vi sagt, at vi gerne vil have en trepartsaftale om det her, og det kan sagtens være, at både LO og DA kommer og siger, at det er fornuftigt med en dagpengeperiode på 4 år.
Så har jeg da ingen problemer med at stemme for det, det ville da være ganske klogt.
Så vil jeg også tro, at man samtidig tager hånd om alle de mennesker, der er blevet presset i systemet – alle de mennesker, der ikke kan blive omskolet, alle de folk, der bliver udstødt.
Peter Madsen (V), 2010-06-10:
Jeg mener ikke, det er mig, der snakker uden om sagen, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
I 2008 prøvede regeringen sådan set at lave en dagpengereform og prøvede at forhandle om det, så det er jo ikke noget helt nyt.
Enhedslistens ordfører annoncerede, at man efter næste folketingsvalg vil fremsætte forslag om at rulle dagpengeperioden tilbage til 4 år.
Er det et forslag, hr. Bjarne Laustsen vil stemme for – ja eller nej?
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-10:
Det er simpelt hen fantastisk.
Nu kommer hr. Peter Madsen op som forholdsvis nyt medlem af Folketinget, og det er al ære og respekt værd.
Men så siger han, at vi har søgt at forringe forholdene tidligere, som om det var noget.
I 2008 forsøgte man også at komme igennem med det – ja, det forsøgte man også i 2004, 2005, 2006, 2007, 2009 og 2010, og hver eneste gang, man er gået til valg, har man forsøgt at bilde vælgerne ind, at vi altså har en kontraktpolitik her i landet, der betyder, at det, vi siger før et valg, mener vi også efter et valg, og hvis vi endelig skulle komme med nogle ændringer, får folk det at vide i så god tid, at de kan nå at indrette sig på det.
Nej, det har de ikke.
Vi har ikke engang set det sidste lovforslag i pakken.
Så er det så vigtigt for Venstre at afkræve andre partier, hvordan de vil stemme til andre partiers forslag, som er blevet annonceret.
Her har man annonceret et forslag, men har vi set det?
Næh, det har vi ikke.
Vi har ikke engang førstebehandlet det andet forslag i pakken, selv om der er fuld identitet, så prøv da at få lidt saglighed ind i debatten.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-06-10:
Men alting ville jo blive så meget lettere, hvis man kunne få et klart svar fra hr. Bjarne Laustsen – det er jo bare at krybe udenom.
Spørgsmålet er meget simpelt: Hvis Enhedslisten fremsætter et lovforslag eller et beslutningsforslag om at forlænge dagpengeperioden til 4 år, vil hr. Bjarne Laustsen så stemme for?
Ja eller nej?
Men det tør man åbenbart ikke give en klar melding om, og det er jo sådan set meget sigende, for det er det, vi konstant er vidne til, når det gælder Socialdemokratiet og det gælder økonomisk ansvarlighed.
Vi har i dag fra Socialdemokratiets næstformand, hr. Nick Hækkerup, fået en klar indrømmelse af, at den såkaldte »En Fair Løsning«, som hr. Bjarne Laustsen er så stolt over, ikke løser de økonomiske udfordringer i 2011, 2012 og 2013.
Så det er da meget svært at undgå med rette at påstå, at det, som hr. Bjarne Laustsen, Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti, fremlægger, er varm luft.
Vi kan jo ikke engang få et ærligt svar på, hvad man vil gøre – når man nu er imod et forslag – hvis det er et forslag om at rulle det tilbage.
Hvordan vil man så håndtere det?
Det er da for tyndt.
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-10:
Nu er det sådan, at »En Fair Løsning« aldrig kommer op på tavlen, fordi inden det kommer så langt, er det blevet gennemskuet, hvad det er.
Og inden det kommer så langt, har LO fundet ud af, at de der trepartsforhandlinger, hvor de skal finde 15 mia. kr., måske ikke er så nemme alligevel.
Der er somme tider, at man skal tage en beslutning.
Så vi får nok aldrig lejlighed til at diskutere med »En Fair Løsning« på tavlen.
Men lad det nu ligge.
Hr. Bjarne Laustsen forholdt sig jo ikke til det, vi kom ind på, og hr. Bjarne Laustsen snakkede fint uden om de forskellige ting.
Der blev henvist til dagpenge, ja, og i den forbindelse blev der sagt til hr. Bjarne Laustsen, at vi får et folketingsvalg, inden der er nogle, der kommer til at mærke effekten af en forkortet dagpengeperiode, fordi den træder i kraft den 1. juli, og så har alle nyledige og alle, der har haft mindre end 2 års ledighed, 2 års dagpenge, og så er vi henne ved 1. juli 2012.
Så er spørgsmålet: Vil hr. Bjarne Laustsens parti så skrue det hele tilbage, hvis det bliver en S-SF-regering efter næste valg – ja eller nej?
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-10:
Jeg vil sige til hr. Bent Bøgsted: Vi to har ikke gået for lang tid i skole.
Men hvis hr. Bøgsted prøver at kigge op på tavlen bagved, vil han se, at der står det, vi har til forhandling, nemlig en nedsættelse af dagpengeperioden.
Hvem er det lige, der har foreslået det?
Hvem er det lige, der har været ude at fortælle alle vælgere i Nordjylland og alle mulige andre steder, at man ikke rører dagpengeperioden, hverken dagpengenes størrelse eller dagpengeperiodens længde?
Det er det, jeg forholder mig til.
Det jo ikke mig, der har foreslået det. Jeg holder mig til dagsordenen og konstaterer, at selv om man er gået ud og sagt til vælgerne, at man ikke vil nedsætte dagpengeperioden, gør man det alligevel.
Jeg prøver at koncentrere mig om at kigge lidt på, hvilke konsekvenser det kan have for de her 2.200 mennesker, som regeringen selv mener falder ud.
Hvor mange af dem kan få dagpenge?
Hvor mange er overladt til anden forsørgelse?
Hvad koster det i det hele taget?
Det er nogle ting, jeg gerne vil have noget at vide om i dag.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at regeringen og Dansk Folkeparti ikke laver en forespørgsel om at få »En Fair Løsning« op på tavlen her.
Jeg takker for alle de pæne ord om »En Fair Løsning«.
Det er jo det mest omtalte program overhovedet.
Det er ikke nedskæringspolitik.
Det er ikke afviklingspolitik.
Det er et svar på de udfordringer, vi også møder i morgen.
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-10:
Tak, hr. formand.
Det er sådan et forholdsvis kort spørgsmål til fru Margrethe Vestager.
Jeg vil gerne spørge: Hvis nu der kommer en S-SF-regering efter næste valg, tror fru Margrethe Vestager så, at den regering vil rulle det her med dagpengene tilbage til det, vi kender i dag, eller tror fru Margrethe Vestager, at det bare får lov til at køre videre, at man ikke vil rulle det tilbage?
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-10:
Jeg tror, man kan gøre meget mere, at man kan være meget mere vidtgående i sin afbureaukratisering for at sætte jobkonsulenterne fri til at finde den indsats, der er den rigtige, og jeg tror sådan set, det er meget godt, at vi bygger videre på et system, hvor dagpengeperioden er det halve af, hvad den er i dag.
Sophie Løhde (V), 2010-06-10:
At det ligefrem skulle være uartigt, at man forsøger at afkræve en ordfører fra et andet parti en holdning til den sag, vi diskuterer her i Folketingssalen, har jeg godt nok ikke oplevet før, men der sker selvfølgelig også nye ting hver eneste dag, også her på Christiansborg.
Jeg vil godt takke hr. Bjarne Laustsen for en klar tilkendegivelse af, at hvis der skulle komme et andet flertal, har hr. Bjarne Laustsen i dag lovet, ikke mindst sine vælgere i Nordjylland, at så bliver dagpengene fuldstændig rullet tilbage.
Det har vælgerne, om ikke garanti for – for sådan nogle ord bruger man ikke længere i Socialdemokratiet – men hr. Bjarne Laustsen har lovet, at det her forslag om dagpengeperioden vil blive rullet tilbage, og at der ingen ændringer vil ske.
Dermed vil man stemme for Enhedslistens forslag i Folketingssalen.
Jeg vil godt takke for det konkrete svar, vi har fået her i dag.