runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-05-20:
Tak, og tak til regeringen for at forbedre rettighederne for transkønnede.
Det er noget, vi har ønsket rigtig længe, og det er rigtig, rigtig positivt, at regeringen nu egentlig lægger op til, at man indfrier regeringsgrundlaget på det her punkt.
Det er i den grad en forbedring i forhold til den gældende lovgivning, hvor den transkønnede skal have diagnosen transseksuel fra Sexologisk Klinik og være kastreret for at kunne opnå juridisk kønsskifte.
Det giver den transkønnede råderum over sit eget liv og køn.
Jeg er utrolig glad for, at tilliden til de transkønnede i den grad er et omdrejningspunkt, altså hvad man føler sig som i forhold til det køn, man selv mener man er, og at man også kan få lov til at ændre sit cpr-nummer, så det passer til den måde, man opfatter sig selv.
Så var der ordføreren fra tidligere, der spurgte, om der overhovedet er nogen, der synes, at det er sådan et problem.
Det tror jeg der er.
Hvis man hedder Irene og står i bibliotekskøen og der på cpr-nummeret står, at man ikke er Irene, men en mand, eller hvis man står i lufthavnen og skal igennem sikkerhedstjekket og der ikke står på cpr-nummeret, at man er en kvinde, så giver det jo faktisk i den grad en ydmygelse at stå der og blive udstillet, som om man var mærkelig, syg eller rendte rundt og spillede dame.
Derfor tror jeg bare, at det her i den grad er en håndsrækning til de mennesker, der i al, al for lang tid er blevet stigmatiserede, og hvor deres egne følelser som voksne mennesker ikke er blevet taget alvorligt.
Jeg får lige lyst til bare at sige helt til sidst i forhold til høringssvarene, som generelt er positive, at Amnesty International noterer, at man kunne overveje at give unge under 18 år mulighed for at få juridisk kønsskifte med tilladelse fra en forælder.
Endnu en gang tak.
Stine Brix (EL), 2014-05-20:
Tak for det.
Jeg er rigtig glad for, at regeringen har fremsat det her lovforslag.
Lovforslaget gør op med, at det indtil nu kun har været muligt at skifte køn juridisk, f.eks. ved at få tildelt et nyt personnummer, hvis man først blev kastreret, og det er efter Enhedslistens mening meget vidtgående, at staten på den måde indtil videre har stillet et krav om et meget omfattende og irreversibelt kirurgisk indgreb, for at man som individ kan gøre noget så stilfærdigt som at få et andet cpr-nummer med et andet tal i slutningen af det.
Som flere har været inde på, har det længe været et dybfølt ønske iblandt transkønnede i Danmark.
Især LGBT Danmark har i mange år arbejdet for det her område.
Også blandt menneskerettighedsorganisationerne, Amnesty International og Institut for Menneskerettigheder, har det flere gange været fremhævet, at de regler, vi på nuværende tidspunkt har i Danmark, om et krav om kastration, er i konflikt med eller i hvert fald på kant med menneskerettighederne.
Det har taget lang tid at komme hertil.
Jeg var lige inde at tjekke, inden jeg kom herned, og det er faktisk 7 år siden, at vi første gang fremsatte et beslutningsforslag med det formål at gøre det muligt at skifte køn rent juridisk.
Siden fremsatte vi et forslag sammen med SF, Socialdemokraterne og Radikale Venstre, og nu har regeringen så været igennem et grundigt udvalgsarbejde, som gør, at vi nu står med det her lovforslag.
Jeg synes, at det har taget utrolig lang tid, men det er jo også godt at se, at tålmodighed nogle gange betaler sig i politik.
Det kan faktisk føre til nogle resultater, at man arbejder for nogle forandringer.
Regeringen lægger, som vi har været inde på i den her debat, op til at indføre den såkaldte erklæringsmodel, og den går ud på, at man som transkønnet selv skal erklære sig som tilhørende et andet køn end det biologiske køn, man er født med, og herefter er der så en refleksionsperiode på 6 måneder, før ansøgningen bliver godkendt endeligt.
Det synes vi er rigtig klogt.
er et personligt anliggende; det er ikke et anliggende for sundhedsmyndighederne.
Man har selvfølgelig altid ret til en samtale med sin læge.
Hvis man er i tvivl om noget, kan man booke en tid og søge rådgivning, men det at lægge selve afgørelsen i hænderne på sundhedsmyndighederne, er jo netop det, vi ønsker at gå væk fra nu ved at adskille sundhedsvæsenet fra den del, der handler om det juridiske.
Så vi synes, at den model, som regeringen har valgt, er meget, meget fornuftig.
I høringssvarene rejses spørgsmålet om de transkønnede, der er under 18 år, også.
Det var SF's ordfører også inde på for lidt siden.
Jeg synes også, at det er ærgerligt, at de ikke er med i lovforslaget.
Det burde de have været.
Men jeg lægger også mærke til i ministeriets kommentarer til høringssvarene, at man vil kigge på det område og iværksætte en undersøgelse af det, og det håber jeg kan ske relativt hurtigt.
Der skulle nødig igen gå 2 år med udvalgsarbejdet, og så risikerer vi jo, at der er en anden regering. Vi støtter altså forslaget her.
Det forbedrer rettighederne markant for transkønnede, og vi er rigtig, rigtig glade for, at det nu foreligger som lovtekst.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-20:
Så er jeg bare nødt til igen at sige, for nu er det blevet gentaget, at det er systemet, der vinder, men det er individualiteten, det er personen, det er den transkønnede voksne person, som har en identitetskonflikt i sin krop.
Der må jeg bare spørge ordføreren: Hvad er det, Liberal Alliance vil hjælpe med?
Altså, hvor er friheden – den frihed, som Liberal Alliance hylder i alle sammenhænge?
Hvilken frihed er det, Liberal Alliance tilbyder de transkønnede?
Hvor er Liberal Alliances hjælpende hånd til dem, når man vil konservere, bevare cpr-systemet og lade det gå forud for mennesket?
Merete Riisager (LA), 2014-05-20:
Jamen så lad os diskutere cpr-registeret.
Lad os diskutere det hensigtsmæssige i cpr-registeret.
Men hvis vi ønsker at beholde cpr-registeret, og hvis vi ønsker at beholde det på en måde, så det registrerer køn, må det også registrere de køn, der findes.
Vi ønsker ikke at sætte hindringer i vejen for, hvordan man lever sit liv.
Vi vil også gerne diskutere systemer.
Men det her med at have en inkongruens mellem det, man siger om et køn, og det, som kønnet er, mener jeg ikke giver ret meget mening.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-20:
Ja, jeg tager en dyb vejrtrækning, for jeg skal virkelig ændre mit billede af Liberal Alliance.
Jeg har gået og sagt til alle, at det, jeg har lært herinde på Christiansborg, er, at Liberal Alliance vil afregulere alt.
Det er systemhensynet.
Hvor er hensynet til individet?
Hvor er humanismen henne?
Ordføreren står og siger, at Liberal Alliance ingen hindringer lægger i vejen for, at transkønnede kan ændre køn.
Jamen for pokker, det, sagen drejer sig om, er, at mange ikke ønsker at få en kønsskifteoperation, men ønsker at ændre deres kønsidentitet, ved at de får et andet cpr-nummer!
Er det gået op for Liberal Alliance, at det er det, det drejer sig om?
Det drejer sig ikke om, at de skal have ændret køn – fysisk køn.
Merete Riisager (LA), 2014-05-20:
Altså, ordføreren får fuldstændig rodet tingene sammen, så nu vil jeg bede ordføreren om virkelig at spidse ører her.
Liberal Alliance ønsker ikke at sætte hindringer i vejen for, hvordan mennesker lever deres liv.
Man kan leve sit liv, præcis som man vil.
Man kan klæde sig, præcis som man vil.
Man kan også skifte køn, hvis man vil.
Det skal ordføreren eller resten af regeringen eller staten i øvrigt ikke blande sig i.
Det skal man have lov til at gøre, hvis man gerne vil det.
Det, vi her taler om i forhold til L 182, er, hvorvidt vi skal bruge cpr-registeret til at registrere virkeligheden anderledes, end den er for de fleste af os, nemlig fordi der faktisk findes et biologisk køn.
Og jeg kan ikke støtte forslaget.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-05-20:
Jeg er glad for, at ordføreren også bevæger sig hen i den virkelige verden.
Jeg ville ønske, at det også skete på andre politikområder end bare det her.
Det her drejer sig om frie voksne menneskers frie valg til at leve det liv, de har lyst til at leve.
Og ordføreren for Liberal Alliance vil ikke tillade de mennesker, det handler om, at gøre det, men vil stille krav om, at hvis de skal have lov til at skifte personnummer, skal de altså også have stillet en psykisk diagnose, på trods af at der ikke nødvendigvis er noget som helst galt med dem, og ordføreren vil også stille krav om, at de skal kastreres, på trods af at det kan være et farligt kirurgisk indgreb, som er umuligt at lave om, når man først har været under kniven.
Så hvad med alligevel at være lidt liberal og så sætte de her mennesker fri?
Merete Riisager (LA), 2014-05-20:
Jeg vil bestemt mene, at ordføreren er liberal.
Men ordføreren lever også i den virkelige verden, hvor der findes et biologisk køn.
Jeg og Liberal Alliance vil ikke stille hindringer i vejen for mennesker, som ønsker at ændre deres køn.
Det skal man kunne gøre frit, og vi skal ikke have en statslig overdommer, der sidder og bestemmer, hvordan man skal indrette sit liv, og hvilket køn man skal have.
Hvis man virkelig føler sig som det andet køn, jamen så skal man have mulighed for at ændre det.
Og det giver heller ikke mening, at danske borgere, som gerne vil ændre køn, bliver nødt til at tage til udlandet, fordi vi er så rigide herhjemme.
Det vil vi meget gerne ændre på og åbne op for.
Men det, som man her beder os om, er at registrere et køn anderledes, end det er biologisk i virkeligheden.
Det mener vi ikke giver mening.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-05-20:
Nu hedder partiet jo Liberal Alliance, og jeg er så gammeldags, at jeg troede, at det betød, at man så også havde sådan en liberal tilgang til tingene.
Altså, hvis den her ændring kan være med til at hjælpe nogle mennesker, som gudhjælpemig har behov for, at samfundet anerkender dem og deres valg her i livet, hvorfor så ikke gøre det?
Hvorfor så ikke sætte de mennesker fri og understøtte dem i deres eget frie valg som voksne frie mennesker?
Hvem er vi, der tror, at vi skal bestemme, at det skal de ikke have lov til?
Altså, hvis ordføreren er liberal, så vær det dog også i den her sag.
Merete Riisager (LA), 2014-05-20:
Lovforslaget L 182 har til formål at gøre det muligt, at personer, som oplever et misforhold mellem det biologiske køn og det køn, som de identificerer sig med, kan opnå juridisk kønsskifte ved skriftlig ansøgning om nyt personnummer.
Lovforslaget ophæver altså sammenhængen mellem det biologiske køn og det juridiske køn – det køn, man føler sig som.
I Liberal Alliance ser vi sådan her på sagen: Der skal være plads til alle typer af mennesker i det her land.
, enten ved blot at klæde sig anderledes eller ved at gennemgå behandling.
Vi bryder os ikke om, at staten skal være overdommer over, hvorvidt man som voksent menneske skal kunne gennemgå operationer eller anden behandling, der fører til, at man ændrer køn.
Det må være ens eget ansvar og frihed, der er afgørende for, hvad man gør ved sin krop.
Derfor stiller vi os også positivt over for lempelser af lovgivningen, der kan føre til, at transkønnede kan foretage ændringer af deres krop i Danmark.
Vi vil generelt arbejde for, at man i civilsamfundet mødes ligeværdigt, uanset hvilket køn eller hvilken seksualitet man har.
Når vi alligevel vælger at stille os tvivlende over for dette lovforslag, er det, fordi det er et forslag, der kræver, at man skal beskrive virkeligheden anderledes, end den er, altså at man kan lave en subjektiv vurdering af køn.
Kønnet er jo altså også biologi, og det er dette biologiske køn, der i dag afspejler sig i cpr-registeret.
Vi tager gerne en diskussion om samspillet mellem persondata, datasikkerhed og privatlivets fred.
Teknologiens udvikling betyder, at vi som mennesker konstant kan ses efter i sømmene, og som Berlingske for nylig har vist, er det ikke småting, der kan komme frem om vores personlige liv, hvis man ser stort på datasikkerhed.
Derfor må vi også løbende diskutere, om vi som borgere har god nok plads til at være os selv, sådan som vi gerne vil leve vores egne liv uden for de offentlige systemers omklamrende registrering.
Skal vi have færre systemer?
Skal der registreres mindre?
Skal data lettere kunne slettes igen?
Det er vigtige debatter, vi gerne kaster os ud i, og cpr-registeret er ikke specielt helligt.
Vi diskuterer også gerne det og den rolle, det spiller.
Men i det tilfælde, at vi har systemer, der registrerer data på den enkelte, som cpr-registeret gør i Danmark, og dette system også siger noget om køn, så giver det for mig at se ikke mening at lave en undtagelse, altså at sige, at for en enkelt gruppe siger det ikke noget om det biologiske køn.
Vi vil gerne kæmpe for transseksuelles rettigheder og sørge for, at de får præcis de samme rettigheder som alle andre, men i det pågældende tilfælde mener jeg ikke, at det giver mening at skabe en uoverensstemmelse mellem det biologiske køn og det køn, der registreres gennem cpr-registeret.
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-20:
Altså, nu ved jeg ikke, hvor mange borgere der mener at det er et problem at have cpr-nummer med et lige eller et ulige nummer i enden.
Min pointe er, at cpr-registeret er lavet, så man får tildelt enten et lige eller et ulige nummer, afhængigt af det biologiske køn, man har.
Det synes jeg er helt fint.
Det er i hvert fald den måde, vi har kørt det på.
Det har jeg ikke noget problem med.
Hvis man ønsker at ændre det for nogle få, som har en følelse af at være et andet køn, og det er et problem at have det nummerregister, burde det så ikke være sådan i stedet, at hele cpr-nummerregisteret skulle laves om, sådan at det måske bare er fortløbende numre – hvad ved jeg? – eller et eller andet, sådan at det i hvert fald ikke har noget med det biologiske køn at gøre?
For det er ud fra det, vores cpr-register viser kønnet på p.t. Og det synes jeg egentlig er i orden.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-20:
Det vil jeg gerne holde fast i: Cpr-nummeret skal anerkende noget – for hvem?
Altså, det, der er baggrunden for det her lovforslag, er, at der er nogle personer, som til stadighed bliver konfronteret med deres anderledeshed, og det føler de er stigmatiserende.
Det tror jeg faktisk godt jeg kan sætte mig ind i.
De ønsker en anden identitet end den, de bliver konfronteret med i et pokkers cpr-nummer, som Dansk Folkeparti forsvarer, mens de samtidig siger, at det egentlig ikke giver nogen mening, for så kunne vi jo bare lave hele systemet om.
Her synes jeg at vi har muligheden for at lave det om for nogle enkelte personer, som anser det som et problem.
Og for alle andre, for hvem det ikke er et problem, bibeholder vi det bare.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-05-20:
Så lad mig spørge på en anden måde.
Deler fru Pia Adelsteen fru Liselott Blixts vurdering af, at det kommer til at blive et problem, at de kvinder, som gerne vil have mandearbejde, nu kommer til at skifte køn, altså at det er de mennesker, de kvinder, der kommer til at bruge den nye lovgivning, og ikke de transpersoner, som går og føler sig som det modsatte køn, der vil benytte sig af lovgivningen?
Altså, vil der blive spekuleret og finde misbrug sted med den her nye lov?
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-20:
Det er jo lidt svært for mig at svare på, hvor fru Liselott Blixt har hørt den sætning.
Det kan jeg ganske enkelt ikke svare på.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-05-20:
Jeg fandt et citat fra Dansk Folkepartis sundhedsordfører, fru Liselott Blixt, som siger, at ja, man hører f.eks. om kvinder, der synes, at det hele er uretfærdigt, og at alting var nemmere, hvis de var mænd.
Hvis de virkelig ønsker et mandearbejde, kan de nu skifte køn.
Det bliver altså brugt som argumentation for, hvorfor Dansk Folkeparti ikke vil stemme for det her lovforslag.
Mit spørgsmål til fru Pia Adelsteen er: Hvor hører I de her ting henne?
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-20:
Tak for det, og tak til den socialdemokratiske ordfører for at fortælle, hvad jeg mener, inden jeg er kommet herop.
Det er jeg altid glad for.
Så er man ligesom forberedt, kan man sige.
Må jeg ikke blot sige i forhold til det her forslag om juridisk kønsskifte, at det, at man kan sende en ansøgning, lade gå 6 måneder, bekræfte, at man ønsker at skifte køn efter 6 måneder og så dermed opnå juridisk kønsskifte, anser vi i Dansk Folkeparti for at være forkert.
Når jeg siger det, er det ikke, fordi man ikke kan føle sig som et andet køn eller føle, at man er født i en forkert krop – for det anerkender jeg fuldt ud at man kan – men når vi har et cpr-register, hvor cpr-numrene bliver tildelt efter et biologisk køn, så har jeg altså svært ved at se, at vi her ligesom tilsidesætter biologien for at sige, at afhængigt af, hvordan folk føler sig, kan man altså opnå det, vi kalder juridisk kønsskifte.
Jeg har nogle gange brugt det eksempel, at når jeg kigger i mit pas, så står der, at jeg er 1,63 m.
Jeg føler mig ofte lavere, jeg føler mig også ofte højere.
Det står ikke i mit pas, for jeg er altså 1,63 m, og så er den jo ikke længere.
Nu har vi jo to forslag efter det her.
Jeg medgiver gerne, at når man har en følelse af at være i den forkerte krop, så er det jo nogle vidtgående indgreb, der skal til for at få et nyt cpr-nummer i dag.
Men hvis vi, hver gang vi lovgiver, skal sige, at det kan man få lov til, for det føler man at man gerne vil, eller det føler man sig som, så mener jeg, det giver nogle helt andre problemer.
Jeg synes, der i høringssvarene – ganske vist fra et mindretal i Det Etiske Råd – ligger nogle ting, som i hvert fald gør, at hvis man ikke anerkender definitionen af køn, så får vi nogle andre problemer.
I Dansk Folkeparti støtter vi ikke forslaget.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-05-20:
Tak for det.
Jeg er glad for, at vi med lovforslaget i dag kan være med til at løse et problem, som lgbt-miljøet i Danmark længe har peget på, og som de længe har ønsket at få løst, nemlig at vi får opdateret vores lovgivning, så det fremover er muligt for dem, som føler sig fanget i den forkerte krop, at få et juridisk kønsskifte.
I Socialdemokratiet mener vi, det er godt, at man har retten til at bestemme over sin egen krop og sit eget liv, og med lovforslaget her lægger regeringen op til en model, hvor man efter en refleksionsperiode på ½ år, som man kan reflektere i, og på baggrund af en ansøgning kan skifte juridisk køn.
Det synes vi fra socialdemokratisk side er en rigtig fornuftig model.
Jeg kan så forstå, at flere partier, bl.a. Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti, frygter, at mange nu vil kaste sig over den her mulighed og ligefrem vil udnytte systemet.
Der må jeg altså indrømme, at jeg har meget svært ved at se, at den bekymring ikke er grebet ud af den blå luft.
For Socialdemokratiet handler det om, at lovændringen kan gøre en konkret forskel for en gruppe mennesker, som i dag er i en vanskelig situation.
Derfor støtter vi forslaget.
Fatma Øktem (V), 2014-05-20:
At det er lægen, der skal afgøre det, er ikke det, vi lægger op til.
Som sagt er det en mulighed, vi gerne vil gå ind og kigge på.
Vi vil også gerne tale mere om det og have en grundig drøftelse under udvalgsbehandlingen.
Men fra at man i dag skal igennem en del operationer, kastreres og opgive sit biologiske køn for at kunne ændre sit juridiske køn, er det her at gå til den anden yderlighed, at man kan sidde foran en computer og lave en ansøgning.
Man behøver ikke at vente på nogen, og det kan i princippet lade sig gøre.
Jeg ved så godt, at der er mange, der vil gøre det her til et problem om et menneskesyn, nemlig at jeg opfatter det på den måde, men det kan jo i princippet lade sig gøre.
Det, vi synes, er, at man går fra den ene yderlighed til den anden yderlighed.
Det er så der, vi ikke er enige.
Vi synes godt, at vi kan lægge noget ind imellem, og at man eventuelt kunne drøfte det med sin egen læge.
Stine Brix (EL), 2014-05-20:
Hun taler om, at lægen skal afgive en erklæring, for at man kan få tilladelse til et juridisk kønsskifte; at man altså skal overlade magten til sin læge, for at man overhovedet kan få det her juridiske kønsskifte.
Hvad skal man så gøre, hvis ens læge siger: Nej, jeg tror ikke på, at du er transkønnet?
Hvad skal man så gøre som transperson?
Det er der jo faktisk også lagt op til at man får information om.
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-20:
Det tror jeg ikke.
Jeg tror heller ikke, at det er det, fru Liselott Blixt har ment.
Jeg går ud fra, at dem, der siger ja til den her lov, holder øje med, om der er et misbrug.
Det går jeg sådan set ud fra at man gør i forbindelse med at alle love.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-05-20:
Nu har formanden udtalt mit navn forkert flere gange, og nu bliver jeg nødt til at rette det.
Det udtales Cekic.
Jeg bliver lidt i tvivl i forhold til det der med, at nu skulle vi til at lave lovgivningen om, fordi folk føler sig som et eller andet.
Undskyld, jeg siger det, men det lyder faktisk lidt nedladende.
Men jeg skal lige høre: Mener Dansk Folkeparti, at det at være transkønnet er en sindslidelse, det vil sige, at man er psykisk syg?
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-20:
Det første spørgsmål går på, om Dansk Folkeparti anser det for at være et problem, at vi har et cpr-nummerregister, der deler det op i køn.
Det mener jeg ikke at det er.
Bagefter spørger Enhedslistens ordfører: Hvad er så problemet, ved at man lige bytter rundt på det?
Jeg siger, at vi i Dansk Folkeparti faktisk anser det der med den biologiske kønsdefinition som rigtig i forhold til vores cpr-register.
I forhold til biologien: Hvis man er en mand og føler sig som kvinde, er man altså biologisk stadig væk en mand, og det er det, cpr-registeret afspejler.
Det er jo det, vi anerkender i Dansk Folkeparti.
Jeg forstår ikke helt, hvad Enhedslisten anerkender.
Stine Brix (EL), 2014-05-20:
Hvad er problemet egentlig?
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-20:
Det er det for så vidt heller ikke, men så skal vi jo lave det om for alle.
Stine Brix (EL), 2014-05-20:
Jeg kan forstå på ordføreren, at Dansk Folkeparti synes, at det er et problem, hvis man laver om på, at det sidste ciffer i cpr-nummeret afspejler det køn, man oprindelig er født med.
Men hvorfor er det egentlig et problem?
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-20:
Jeg ved ikke, om det skal være Dansk Folkeparti, der bestemmer, hvad man skal gøre med mennesker, der føler, at de er et forkert køn.
Men i forhold til forslaget vil jeg sige, hvad vi i hvert fald mener om den måde, cpr-registeret fungerer på i dag.
Der får man et cpr-nummer afhængigt af det biologiske køn, man har.
Det er den måde, det er opdelt på i dag, og det synes vi faktisk er rigtigt.
Så det er ikke et spørgsmål om, hvordan man føler sig.
Tro mig, jeg mener det ikke nedladende, så jeg håber heller ikke, at det lyder sådan; jeg mener det ikke nedladende.
Det står desværre bare ikke i mit pas, og det må jeg leve med.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-05-20:
Det er simpelt hen for at forstå det, for Venstre sagde, at grunden til, at de måske siger nej til det her, og at de ikke vil lægge sig fast, er, at de gerne vil have en vurdering.
Det kan godt være, at jeg simpelt hen ikke har hørt ordentligt efter, men siger Dansk Folkeparti grundlæggende, at de ikke vil give lov til, at man kan lave en ændring af cpr-nummeret?
For hvis man ikke mener, det er en psykisk sygdom, og man heller ikke mener, at folk skal diagnosticeres, hvad vil man så gøre med de her mennesker, som ikke føler sig som det køn, som de er blevet født med?
Jeg spørger bare af ren interesse.
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-20:
Nej, det mener vi ikke.
Det er også det, der er det gode ved noget af det, der bliver ændret, nemlig at man ikke skal have den diagnose, at man er psykisk syg, for at få et eventuelt kønsskifte.
Så svaret er nej, det mener vi ikke.
Merete Riisager (LA), 2014-05-20:
Jeg vil gerne gentage mig selv, og det kan jeg ligesom fornemme at jeg nok kommer til at gøre nogle gange: Vi vil ikke stille hindringer i vejen for, at transkønnede lever deres liv, præcis som de ønsker det.
Det er vi meget åbne over for.
Vi er et parti, som mener, at folk skal indrette deres liv, præcis som de vil.
Vi har heller ikke noget mod at diskutere, hvordan systemer indrettes.
Men hvis vi beslutter at beholde cpr-registeret, og hvis vi beslutter, at cpr-registeret siger noget om køn, giver det ikke ret meget mening at ophæve det, at det så faktisk siger noget om køn, med hensyn til at det også er biologisk.