runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2009-10-08:
Igen tak.
Jeg er også glad for, at det ikke var bekymring, men ægte interesse, der bar hr. Thulesen Dahl i hans spørgsmål.
Når hr. Thulesen Dahl siger, at vælgerne ikke ved, hvad de får, kunne intet jo være mere forkert.
Det er meget sjældent, at partier gør det, som Socialdemokratiet og SF gør i øjeblikket, nemlig i en konkretiseringsgrad, jeg ikke kan huske at have oplevet før, fremlægger deres politik i god tid før et valg, så vælgerne fantastisk præcist ved, hvad de får.
Det er den der med ministerbilen: Nej, det er ikke det, der driver os.
Det, der driver os, er det politiske indhold.
Det er at få lov til at gøre op med den ulighed, Dansk Folkeparti har været med til at skabe i Danmark de sidste 8 år.
Det er at være med til at sikre ordentlige vilkår for de fællesskaber, vi har rundtom i kommunerne for gamle og for børn på vores skoler.
Det er at sikre en ambitiøs miljøpolitik.
Og så er det at skabe en integrationsindsats, der lykkes.
Det er alt det, der driver os i det her værk.
Og jeg må sige, at jeg egentlig er fuld af fortrøstning, for når man kigger på virkeligheden selv som målestok for, hvordan VKO-flertallet har håndteret de sidste 8 år, så ser det bare ikke ret godt ud.
Karsten Lauritzen (V), 2009-10-08:
Nu ville min kollega ikke rose SF og Socialdemokratiet for deres oplæg.
Det vil jeg i hvert fald godt, jeg vil også rose opsætningen.
Men når man så nærlæser indholdet og sammenligner med, hvordan der bliver stemt i Folketingssalen, kniber det lidt.
Det vil jeg godt tage lidt fat på og spørge hr. Villy Søvndal om det fælles udlændinge- og integrationsoplæg, som SF og Socialdemokratiet var enige om i august måned.
Der står jo i det, at man, hvis man skulle komme i regering på et tidspunkt, vil fastholde 24-års-reglen og tilknytningskravet.
Men som jeg har forstået det på SF tidligere og på hr. Villy Søvndal i en tidligere debat her i salen, har hr. Villy Søvndal det sådan, at hvis der kommer en afstemning om et beslutningsforslag her i salen, som afskaffer 24-års-reglen, vil hr. Villy Søvndal og den samlede folketingsgruppe i Socialistisk Folkeparti stemme for det forslag.
Hvad er det præcis, hr. Villy Søvndal vil med 24-års-reglen?
Vil man afskaffe den, eller vil man fastholde den?
Villy Søvndal (SF), 2009-10-08:
Jeg er glad for al bekymringen og den interesse, der er for vores fælles udspil, det synes jeg lover rigtig godt.
Det er jo klart, at det, vi har fremlagt, er et gennemarbejdet oplæg, hvor vi sikrer, at de store samfundsudfordringer, vi står over for, bliver løst: Det er sundhedsudfordringen i forhold til overvægt, og i forhold til at vi dør for tidligt af rygning; for mange unge, der forlader folkeskolen uden at kunne nok; København, der er ved at blive fuldstændig kvalt af biler, der holder i kø.
De samfundsudfordringer vil vi løse, og vi vil selvfølgelig gå til valg på det oplæg, vi har lavet.
Mike Legarth (KF), 2009-10-08:
Jeg fik et svar, men ikke på det, jeg spurgte om, så nu prøver jeg at spørge hr. Villy Søvndal igen: Er det Socialistisk Folkeparti, der må bøje sig mod Det Radikale Venstre for at få en aftale om det udspil, man siger man ikke vil rokke ved?
Det er jeg nødt til at have et klart svar på.
Så henvises der til skatteoplægget.
Altså, sandheden er jo, at S og SF med deres skatteudspil vil ændre skattebelastningen for erhvervslivet i Danmark fra 25 pct. til 28 pct., i hvert fald svarende til det.
Det sker i den værst tænkelige tid, nemlig i en økonomisk krise, og det vil betyde, at danske virksomheder vil flage ud, at investeringer vil flyde til udlandet i stedet for at blive herhjemme osv.
Det kan jeg forstå at S og SF ikke vil give sig på.
Det næste er, at dem, der har taget en lang uddannelse, har dygtiggjort sig på den ene og den anden måde, nu bliver pålagt en ekstraskat, altså at der kommer skat på hjerner.
Det viser sig, at hvis den ene procent, der tjener mest, og som nu skal brandskattes af S og SF, flytter til udlandet eller siger, at så kan det ikke betale sig at yde en ekstra indsats, så mister statskassen 27 mia. kr.
Synes hr. Villy Søvndal, at det er bæredygtig nationaløkonomi?
Ida Auken (SF), 2009-10-08:
For et kvarter siden blev der udsendt en pressemeddelelse fra Det Konservative Folkeparti, hvori der står: Fra konservativ side vil vi kæmpe hårdt for, at der bliver gjort alt, hvad der er politisk og menneskeligt muligt for at skabe ny vækst i det danske samfund.
Der bliver ikke sparet på de store ord, kan man sige.
Til gengæld bliver der sparet rigtig meget på investeringerne, for regeringen kom med sin længe varslede erhvervsklimastrategi i sidste uge, som jo fik nogle hårde ord med på vejen, og det kan man sådan set godt forstå, når regeringen har valgt kun at satse 200 mio. kr. på den grønne teknologi, som er det, der skal bære os frem i fremtiden.
200 mio. kr.
Det svarer til sådan ca. 1½ km motorvej.
Er det virkelig alt, hvad der er politisk og menneskeligt muligt for De Konservative, så synes jeg måske, de skal overveje at finde en anden metier.
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Det lyder ganske hult.
Og hvad er det så, man ender med at lave?
En vissengrøn skattereform, der i bedste fald kan være CO2-neutral og i værste fald ende med, at det betyder, at der udslippes mere CO2.
Og så står man her kritiserer regeringen for, at vi ikke gør nok for miljøet.
Vi har lige lavet den store plan »Grøn Vækst«.
Vi har nedsat et vækstforum, og jeg er helt overbevist om, at noget af det, de vil koncentrere sig om, er at prøve at se, hvordan vi kan skabe grønne job og forske i nye teknologier.
De penge, der er i den pulje, som partierne bag den har fundet det fornuftigt at være med til at etablere, skal netop bruges til forskning i nye miljørigtige tiltag.
Ida Auken (SF), 2009-10-08:
Ja, så kan jeg jo oplyse fru Henriette Kjær om, at SF har lavet et erhvervsudspil, som har fået meget stor ros med på vejen, fordi vi bl.a. sætter to en halv gang så meget af til at investere i klima- og energiteknologi, vi sætter 200 mio. kr. af oven i det til miljøteknologien, som regeringen jo fuldstændig har forsømt i sin tid.
Men lad os lige høre, hvad f.eks. Jørgen Mads Clausen, chef for Danfoss, siger om regeringens udspil: 600 mio. kr. over 3 år er langtfra nok til at skabe rammerne for en grøn vækstøkonomi.
Der skal mindst 100 eller 50 pct. oveni, hvis ambitionen med erhvervsklimastrategien skal lykkes.
Det er jo lige præcis det, som SF har gjort.
Vennerne i Dansk Industri er altså ikke længere tilfredse med De Konservative, men er til gengæld ude at rose SF's erhvervsudspil.
Det synes jeg da skal bekymre fru Henriette Kjær.
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Jeg vil sige, at bekymret så ikke lige er ordet.
Nu er det jo sådan, at Dansk Industri eller DI, som de jo hedder nu, er med i regeringens nye vækstforum, og der kan de jo fremføre alle deres gode tanker og ideer, og det er sådan set også det, der er meningen.
Det er jo ikke sådan, at vi nu har lavet et udspil og så har sat punktum for, hvad der i øvrigt skal ske.
Det er jo meningen, at der skal komme nogle ideer til, hvordan Danmark kan øge væksten og gerne inden for grøn og miljøvenlig teknologi.
Det er det, hele øvelsen går ud på, og jeg er da helt overbevist om, at DI vil komme med alle deres gode ideer, og at det kan lade sig gøre at føre dem ud i livet.
Margrethe Vestager (RV), 2009-10-08:
Jeg vil gerne trille det, men vist kalder for en sukkerbal, til den konservative ordfører.
Jeg hørte mest den konservative tale som et meget, meget langt reklameindslag for oppositionens politik, og derfor synes jeg, det er lidt ærgerligt, hvis den konservative ordfører slet ikke får lejlighed til at gøre rede for, hvad der er det konservative reformprogram.
Hvad er det, Konservative gerne vil for at sikre holdbarheden i dansk økonomi?
Det er vistnok et konservativt slogan, at man ikke må efterlade regningen i børneværelset.
Nu bliver statens underskud forværret dag for dag, ledigheden vokser, beskæftigelsen falder, statens gæld øges og 2015-planen sejler, ikke bare totalt, men fuldstændig.
Hvad er det konservative bud på en genopretning af dansk økonomi – altså ikke regeringens bud, men det konservative bud?
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Først må jeg sige, at jeg på ingen måde accepterer præmissen, for dansk økonomi sejler ikke.
Det ville den jo gøre, hvis man havde den regering, som De Radikale ønsker at støtte, nemlig en S-SF-regering; så ville dansk økonomi sejle.
Vi kan jo se, at de synes, at der skal pumpes penge ud til forskellige vækstpakker, og havde vi lyttet til dem, inden krisen begyndte, havde vi slet ikke haft de midler, som vi har nu til at afbøde krisen med; så var de penge blevet fyret af.
Det er det, De Radikale ønsker at støtte.
De Radikale appellerer til S og SF om at se det her bæst i øjnene, som jeg kan forstå er reformer, der skal laves.
De vil ikke se det i øjnene.
Så vil jeg sige, at Det Konservative Folkeparti gerne vil have reformer.
Vi har meldt fuldstændig klart ud, at så snart vi kan se, at den her krise er ved at være overstået, skal der selvfølgelig reformer til i det danske samfund, for det er nødvendigt.
Margrethe Vestager (RV), 2009-10-08:
Jeg må meget beklage, at jeg ikke kan følge med, men så vidt jeg forstod, var vinklen i ordførerens tale, at der ligesom ikke var samspil i oppositionen, og at det var noget frygteligt noget.
Er det noget, som er koordineret med Dansk Folkeparti og med partiet Venstre?
Og er det sådan, at den konservative ordfører kan svare klart på, om vi får en genopretningsplan inden næste valg?
Det er jo sådan set ikke noget særlig tricky spørgsmål, det er bare at svare ja eller nej.
Får vi en genopretningsplan, og kommer den til at indeholde de reformer, som ordføreren mener at der er basis for at gennemføre i den samarbejdskonstellation, som De Konservative er i nu?
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Der er fru Margrethe Vestager så lige et nummer for demagogisk.
Jeg siger, at vi Konservative ønsker reformer, men dem kan vi ikke lave selv, dem skal vi samarbejde om at lave med resten af Folketingets partier.
Og indtil nu er de eneste reformer, der er blevet lavet, stort set blevet lavet af regeringen.
Hvis vi ser på den seneste store reform, nemlig skattereformen, var de eneste, der ville være med til det, Dansk Folkeparti.
Og derfor lyder det så hult, når man prøver at udfordre regeringen på, at den er reformangst, og at det ikke kan lade sig gøre.
Der, hvor der er et problem, er jo i S og SF, og derfor er det ufatteligt, at man fra radikal side har kastet alle sine lodder over i det projekt.
Det kommer der ikke noget godt ud af.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-10-08:
Er den konservative ordfører enig med Venstres ordfører, hr. Peter Christensen, som har sagt, at hvis bare man arbejder hårdt nok for det, er der plads på livets solside?
Er den konservative ordfører enig med Venstres ordfører, hr. Peter Christensen, i, at de mere end 100.000 mennesker, der er arbejdsløse i det her land, bare ikke har arbejdet hårdt for det?
Altså: Er De Konservative enige i den besked, vi i dag har hørt Venstre give til de mange, der har været så uheldige, at deres arbejdsplads er blevet nedlagt på grund af en økonomisk krise, om, at de bare kunne have arbejdet hårdere, at det er deres egen skyld?
Er de arbejdsløse selv skyld i deres ledighed?
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Det er jo en helt vanvittig tolkning, fru Johanne Schmidt-Nielsen lægger i det, hr. Peter Christensen sagde tidligere på dagen.
Det er jo overhovedet ikke noget med, at hvis man er arbejdsløs, har man selv ansvaret for det, og at man så dybest set er et skvat.
Det var jo ikke det, hr. Peter Christensen sagde.
Det, der er muligheder for i Danmark, er, at man kan tage sig en uddannelse, man kan få et arbejde, og man kan også blive arbejdsløs, uden at det er ens egen skyld.
Der er muligheder i Danmark for alle.
Og en gang imellem løber man ind i nogle problemer, som for de fleste mennesker heldigvis er midlertidige, og det er de, fordi vi har en meget vågen regering og generelt også et meget vågent Folketing, der vil gøre alt for at minimere arbejdsløsheden, sørge for, at folk får en uddannelse.
Det er vi sådan set ret enige om herinde.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-10-08:
Det er altid irriterende, når man ikke får svar på det, man spørger om.
Det er et forholdsvis udbredt fænomen i den her sal, det er det også i dag i forhold til fru Henriette Kjær.
Er de arbejdsløse selv skyld i deres ledighed, eller er de ikke selv skyld i deres ledighed?
Jeg fik et svar, som var sådan: Man kan blive arbejdsløs, uden at det er ens egen skyld.
Hvis man kan blive arbejdsløs, uden at det er ens egen skyld,
hvorfor er det så, at de unge, der bliver arbejdsløse, skal straffes ekstra?
Der har man nemlig valgt at beslutte sig for, at man vil tage børnepengene fra familierne, hvis ikke de unge er under uddannelse eller i arbejde.
Kunne man forestille sig, at ansvaret for ungdomsarbejdsløsheden, som vokser – og den vokser hurtigt – ikke ligger på de unge?
Altså: Hvis arbejdsløshed er noget, der kan opstå, uden man selv er skyld i det, hvorfor så straffe de unge økonomisk, som står uden for uddannelsessektoren, uden for arbejdsmarkedet?
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Der er overhovedet ikke tale om, at nogen skal straffes.
Der er tale om, at der er nogen, der skal hjælpes, og det er der, Enhedslisten fuldstændig misforstår, hvad det er, regeringen vil.
Vi skal have flere til at tage en ungdomsuddannelse, og der er nogen, der ikke får opbakning til det derhjemme; der er nogen, der ikke får opbakning til den ungdomsuddannelse, de er droppet ud af.
Derfor skal kommunerne have en større forpligtelse til at følge op på de unge, der falder ud af alting – ud af uddannelse, ud af job, ud af anden form for aktivering.
Så kommunen har bestemt et ansvar for at sørge for, at det her unge menneske kommer i gang med noget, og det er sådan set det, der ligger i det.
Og hvis den unge og familien slet ikke vil samarbejde, er det sidste kort at trække i den her kommende ungeydelse, og sådan er det.
Jeg synes, det er ærgerligt, at Enhedslisten ikke kan se fordelen ved det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-10-08:
Jeg vil gerne bore lidt i det med reformer.
Jeg har jo set, at partiformanden for De Konservative har sagt, at hvis der ikke er besluttet reformer inden et valg, vil De Konservative gå til valg på reformer.
Det er der ingen tvivl om, siger vicestatsministeren.
Jeg synes, at statsministeren holdt en god tale.
Jeg synes også, at fru Henriette Kjær holdt en fin tale.
Men statsministeren sagde bl.a.: »Vil en ekstra erhvervsbeskatning øge eller svække vores muligheder i den globale konkurrence? Svaret er klart: Ekstra byrder på virksomhederne vil flytte endnu flere arbejdspladser ud af landet.
Jeg kunne ikke være mere enig.
Der er 11 EU-lande, der har lavere selskabsskatter end Danmark, inden de røde har fået deres vilje.
Kunne vi ikke sammen gøre noget ved det, så Danmark kan skaffe de kloge hoveder i fremtiden, så Danmark kan få den velstand, det kræver at have et ordentligt samfund?
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Vi Konservative er meget glade for, at Liberal Alliance bakker op om regeringen, og at der er en masse ting, vi kan blive enige om.
Jeg synes, det er positivt, at vi kan få et bredt samarbejde, og jeg mener, at man, inden man gennemfører store reformer, skal have en god debat, og befolkningen skal vide, hvad det er, man taler om, hvad det er, der er i vente, hvilke ændringer de kan blive ramt af i deres hverdag – positivt eller negativt.
Det kræver en lang debat.
Nu har vi meldt ud, at vi ønsker reformer.
Vi synes, der er mange spændende ting i Arbejdsmarkedskommissionens rapport.
Så snart krisen, som jeg også sagde før, er ved at forlade Danmark, synes jeg, at vi skal rejse en mere konkret diskussion om, præcis hvilke områder vi skal reformere.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-10-08:
Jeg takker for velvilligheden og for chancen for endnu en gang at slå fast, at der slet ikke er nogen tvivl om, at Liberal Alliance støtter den nuværende statsminister og den nuværende regering, alt andet ville jo være fuldstændig ude i hampen.
Det, der måske ærgrer, er den her holdning, at krisen ligesom skal overstås, og så kan vi tage fat på reformerne.
Før krisen gik det så godt, så det med reformerne kunne vi se på en anden dag.
Det er lidt, som om man helst vil udsætte reformer, for de gør jo lidt ondt på nogle, og det, jeg bare er utrolig bange eller bekymret for, er, at hvis vi ikke får lavet de reformer, der får gang i væksten og dermed giver grundlag for velstand i det danske samfund, så ryger vi endnu længere ned på listen over verdens rigeste lande.
Vi er røget ned på en 12. plads hos OECD nu, og vi er nogle af dem, som OECD spår den laveste vækstrate.
Vi står altså over for nogle rigtige dystre fremtidsudsigter, hvis ikke vi tager fat.
Bør vi så ikke gøre noget måske også før næste valg, selv om det kan gøre lidt ondt på nogle?
Louise Schack Elholm (V), 2009-10-08:
Det lyder så flot med alle disse oplæg, som SF lægger frem sammen med Socialdemokraterne, men faktum er, at det er med SF som med en snurretop: SF rykker sig ikke ud ad stedet, selv om SF kører rundt med en masse oplæg.
Et eksempel er udlændingepolitikken.
SF og Socialdemokraterne har meldt ud, at der ikke kan rokkes ved udlændingepolitikken, men De Radikale er åbenbart af en anden opfattelse.
Fru Margrethe Vestager udtaler i P1 den 12. september 2009, og jeg citerer: Altså, den måde, som VKO i øjeblikket fører asylpolitikken på, har vi jo allerede aftalt at der skal ændres på.
Citat slut.
Fru Margrethe Vestager er af den klare opfattelse, hvilket fremgår tydeligt, at der er en aftale med SF og Socialdemokraterne om en anden udlændingepolitik.
Så jeg vil gerne høre hr. Villy Søvndal: Hvordan vil SF og Socialdemokraterne ændre VKO's udlændingepolitik?
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Jeg synes, at det her lyder, som om Socialdemokraterne gør alt, hvad de kan, for at finde hår i suppen.
Igen må jeg simpelt hen sige, at der er tale om et ikke før set nybyggeri af sygehuse , og det kommer rigtig mange patienter til gavn.
Så kan man altid finde noget, der ikke er så godt, som det kunne være, og vi arbejder naturligvis også på, at det skal blive bedre.
Når den socialdemokratiske ordfører siger, at hun synes, det er vigtigt, at man gør opmærksom på, at der også er nogle problemstillinger, så vil jeg da også sige, at det skal man være velkommen til at komme med, men i regeringen er vi bare selv helt opmærksomme på de udfordringer, vi står over for i sygehusvæsenet.
Derfor foretager vi hele tiden nye investeringer, nye specialeplanlægninger, nye forebyggelsesplaner osv., og der synes jeg at Socialdemokraterne halter kraftigt bagefter.
Og så er det måske sådan lidt surhed, der giver sig udtryk i det her spørgsmål – så finder man lige noget, der ikke er godt nok.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-10-08:
Jamen jeg er da glad for, at fru Henriette Kjær bruger ordene alle patienterne, for faktum er jo, at det ikke bliver for alle patienterne.
Faktum er jo, at de to- og tremandsstuer, man har inde på Rigshospitalet til folk, der virkelig fejler noget specielt, vil der ikke blive gjort noget ved i den her regerings tid.
Faktum er, at de rygmarvsskadede patienter oppe i Hornbæk, som har brug for et bedre tilbud, der skulle være på Glostrup Hospital, ikke får det at se under den her regering.
Faktum er, at de mange medicinske patienter rundtomkring i landet, der ikke ligger på store flotte akutsygehuse, hvor man samler behandlingen, men ligger nær ved, hvor familien er og har den nære relation, ikke får nogen enestuer at se i den her samling.
De kan stadig få en seng ude på en gang under den her regering.
Så jeg synes, at det er helt på sin plads at gøre opmærksom på det, og det er helt på sin plads at gøre opmærksom på, at ambitionerne er blevet droslet meget kraftigt ned under den her regering i forhold til det, man meldte ud i 2007.
Villy Søvndal (SF), 2009-10-08:
Jeg så en interessant undersøgelse den anden dag om, hvorfor folk flytter til udlandet.
Det er der to hovedgrunde til, og den ene af dem tror jeg i hvert fald ikke at politikerne kan påvirke, for det er, at mennesker forelsker sig.
Det er faktisk hovedgrunden til, at folk flytter.
Den anden grund er, at man søger uddannelse i udlandet, og det synes jeg at vi skal være glade for.
Så var spørgsmålet, om vi ikke er bange for hjerneflugt, når vi laver en skat for dem, der tjener mere end 1 mio. kr. Jeg vil advare mod den tankegang, som jeg forstår har sneget sig ind hos både De Konservative og Venstre og Dansk Folkeparti, nemlig at hovedhjernekapaciteten ligger hos mennesker i det her samfund, der tjener over 1 mio. kr.
Det er altså en forkert fremstilling.
Der er rigtig meget hjernekapacitet hos mennesker, der også tjener en lav løn.
Jeg vil også advare imod den undervurdering af, hvem der bærer det her samfund oppe i virkelighedens verden.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-10-08:
Hr. Villy Søvndal har garanteret, at 24-års-reglen står fast med en S-SF-regering.
Kan hr. Villy Søvndal garantere, at 24-års-reglen også står fast, hvis det er en S-SF-R-regering?
Villy Søvndal (SF), 2009-10-08:
Vi har sagt i det oplæg, vi har lavet, at for os er det helt afgørende, at vi skaber ro og sikkerhed om, hvilken politik der bliver ført på det her område efter et valg.
Det vil sige, at vi vil gå til valg på det oplæg, vi har lavet, som hedder »Plads til alle, der vil«, som er et integrationsudspil.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-10-08:
Jeg prøver igen: Kan hr. Villy Søvndal garantere, at en regering bestående af Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti og Det Radikale Venstre vil være garant for, at 24-års-reglen består – og i givet fald, om det er noget, der er officielt konfirmeret med Det Radikale Venstre, eller om det også er hemmeligt?
Villy Søvndal (SF), 2009-10-08:
Jeg er meget spændt på, om vi i løbet af dagen får opklaret det der med det hemmelige papir, også fordi jeg, om jeg så må sige, på SF's vegne har en interesse i det hemmelige papir.
Så det ser jeg rigtig meget frem til at vi måske kan få afklaret.
Det kan være, at vi måske endda bør lave et pressemøde om det, så vi er sikre på, at vi får afsløret det.
Men så er det jo ikke længere noget hemmeligt papir i øvrigt, hvis vi træder frem med det, så det taler selvfølgelig imod, men ellers tror jeg, at vi har et behov for at få det afklaret.
Jeg har svaret på det ret mange gange, at S og SF går til valg på det integrationsoplæg, vi har lavet i fællesskab, og det er vi rigtig glade for.
Peter Skaarup (DF), 2009-10-08:
Jeg vil gerne, ligesom hr. Kristian Thulesen Dahl var inde på lidt tidligere, prøve at finde ud af, hvad det egentlig er, man får, hvis man nu vælger at stemme på SF.
Det, jeg har forstået, er så, at man har indgået et kompromis om 24-års-reglen, hvor SF accepterer, kan man sige, det socialdemokratiske synspunkt på det.
Men hvad får man i øvrigt på udlændingepolitikken?
Det synes jeg er meget interessant.
Nu har vi jo haft en situation her i foråret, hvor det lykkedes at få en aftale med Irak om hjemsendelse af afviste asylansøgere.
Da de pågældende ikke ønskede at tage hjem alligevel, besatte de så først Vor Frue Kirke og så Brorsons Kirke, og på et tidspunkt måtte politiet rydde kirken.
Det, man kan sige var det politiske verdensbillede på det tidspunkt, var så, at Enhedslisten og De Radikale var meget kede af den situation – de mente, det var helt galt, at det var foregået om natten, og der var ingen opbakning til politiet.
Hr. Villy Søvndal mente nok lidt det samme, og en række socialdemokrater mente også, at det var helt galt.
Men Socialdemokraterne syntes faktisk, at det var i orden, ligesom i øvrigt Dansk Folkeparti og regeringen gjorde.
Det, jeg interesserer mig lidt for, er: Hvis den situation på et tidspunkt måtte opstå, hvor hr. Villy Søvndal har noget at skulle have sagt efter et valg, hvordan vil man så reagere?
Hvor står SF henne, hvis en situation som den i Brorsons Kirke opstår igen?