runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (LA), 2015-05-19:
Først vil jeg lige til det om smileyer og sygehuse sige, at jeg da også synes, det er værd at fremhæve f.eks. Vejle Sygehus, som har fået en smiley med krone på, samtidig med at de har effektiviseret for 2, 3, 4 pct. om året, altså at arbejdsmiljøet er blevet betragtelig bedre.
Så det er jo ikke bare et spørgsmål om, at hvis man effektiviserer og gør det smartere, bliver arbejdsmiljøet ringere.
Vejle Sygehus er et godt eksempel på, at man går i den modsatte retning, og det skal vi da bare have mere af.
Jeg havde håbet på, at der blev udskrevet valg – egentlig ikke fordi jeg selv synes, det er på tide, for vi kan egentlig godt vente i Liberal Alliance, men stemningen er jo ligesom til, at vi skal have det her valg.
På den anden side har jeg hele tiden selv forudsagt, at vi skulle have det her valg efter sommerferien, og jeg kan se, at der er en række besserwissere til stede oppe på tilhørerpladserne, og det ender jo med, at man kan få lov at udkonkurrere nogle af dem, om ikke andet i det her tilfælde.
Men normalt tager jeg altid fejl, og statsministeren har jo stadig væk muligheden for at overraske og udskrive valget før sommerferien.
Jamen jeg erkender det fuldt ud – jeg tager altid fejl i forhold til udskrivningen af valg, og jeg håber også, at jeg tager fejl den her gang.
Nå, men lad os gå tilbage til spørgetimen.
Kan vi ikke få nogle bud fra statsministeren på, hvad statsministeren har af planer for Danmark?
Nu har vi jo fået en diskussion om, hvad der er sket under statsministerens ledelse, altså at der er færre offentligt ansatte.
Det, vi ved, er, at med de planer, der er lagt frem, de ting, der er vedtaget, har Danmark udsigt til den sjettelaveste vækst i OECD frem til 2030.
Vi har haft den fjerdelaveste vækst fra 1995 og frem til i dag, og vi har nu udsigt til at have den sjettelaveste vækst frem til 2030.
Er det ikke på tide at få lagt en reformplan, som får os væk fra at være et lavvækstområde, et lavvækstland og til at komme op i en superliga?
Hvad har regeringen af bud?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-19:
Det var et dejligt spørgsmål om, hvad regeringens planer er fremadrettet.
For det første ønsker vi jo mere vækst, og det er også derfor, vi har lagt en plan for, hvordan vi år for år kan få mere vækst og flere private arbejdspladser i Danmark.
Og den følger vi jo op på – det har vi gjort med to vækstplaner.
Nu har vi senest lagt lidt over 50 vækstforslag frem, som skal følge op på vores konkrete vækstplaner.
Og det har virket – det går meget bedre med beskæftigelsen, så på den måde er vores vækst jo inde i et rigtig fornuftigt spor.
Men regeringens holdning er også, at der skal være balance i tingene, og det vil sige, at der også skal være råd til at udvikle velfærden i de kommende år, og der har vi jo lagt en ramme, hvor vi uden at overskride budgetterne, som man gjorde før i tiden, kan bruge 3 mia. kr. i gennemsnit årligt på at udvikle vores velfærd.
Det er ikke mange penge, men det er nok til, at vi kan klare den demografiske udfordring, og til, at vores velfærd på prioriterede områder kan blive bedre i årene, der kommer.
Så det er kort fortalt – jeg har jo ikke så lang tid – regeringens plan.
Det, der ville være spændende på en dag som denne, i den sidste spørgetime i folketingsåret, var at få at vide – ikke fra Liberal Alliance, for jeg kender godt Liberal Alliances planer – hvad andre partiers planer egentlig er, for regeringens plan ligger fuldstændig fast.
Anders Samuelsen (LA), 2015-05-19:
Men problemet er jo, at da der blev regnet på regeringens planer, og vi fik jo 50 vækstinitiativer forrige uge, svarede finansministeren så, at det ville give en vækst på yderligere ca. 1 mia. kr. – 1 mia. kr. – frem mod 2020.
Det er jo ikke noget, som overhovedet kan mærkes.
Det er jo også derfor, at tallene fra OECD viser, at på trods af de regeringsinitiativer, der har været indtil nu, som man må sige har været rimelig blodfattige, er vi ikke mere end i en situation, hvor vi har udsigt til sjettelaveste vækst.
Så lad os vende det om og sige, at statsministeren åbenbart ikke vil være konkret i forhold til nye tiltag, altså om der skal røres ved efterlønnen, om vi skal gøre noget ved førtidspensionen, så vi ikke har så mange mennesker på førtidspension, men kan få dem ind på arbejdsmarkedet.
Så kan vi jo vende det rundt og tage udgangspunkt i Liberal Alliances bud, for det er jo rigtigt, som statsministeren siger, at vi har lagt et forslag frem, og finansministeren har regnet på det og konkluderede, at det vil øge beskæftigelsen med 250.000 i den private sektor.
Hvorfor har statsministeren noget imod det forslag?
Hvad er det konkret, der er så ubehageligt ved at øge beskæftigelsen i den private sektor med ifølge finansministeren 250.000?
Det er jo et meget, meget substantielt tal, et højt tal.
Til sammenligning har forudsigelserne været efter vækstpakkerne, at det vil give et øget bidrag på omkring 1.000-2.000 i øget beskæftigelse i 2020.
250.000 ekstra i den private sektor
– hvorfor er statsministeren imod det?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-19:
Som sagt synes jeg, at det er fint, at Liberal Alliance har fremlagt sin økonomiske politik.
Det ville være utrolig dejligt, hvis de andre partier ville gøre det samme.
Så bliver jeg så spurgt, hvad jeg synes om den økonomiske politik, og det synes jeg så ikke er så fint, for det, der er sagen ved Liberal Alliances økonomiske politik, er, at den vil skabe mere ulighed i Danmark.
Man lægger jo op til at give meget, meget store skattelettelser til de allerhøjeste indkomster, og den anden del af det er jo, at det vil betyde drastiske nedskæringer i den offentlige sektor.
I beregningerne fremgår det jo også, at der vil være 90.000 færre ansatte i den offentlige sektor.
Det vil altså sige, at man skal fjerne hver tiende i den offentlige sektor, og jeg tror, at de fleste, som modtager service fra den offentlige sektor eller selv er ansat i den offentlige sektor, godt kan se, at det kan blive rigtig vanskeligt at undvære hver tiende kollega, og det er jo dybest set det, Liberal Alliance lægger op til.
Fair nok, hvis man vil indrømme over for danskerne, at det giver dårligere service, men det vil man jo så desværre ikke.
Men det siger sig selv, og det tror jeg de fleste kan regne ud, at færre ansatte i så stort et tal, som Liberal Alliance lægger op til, også vil medføre dårligere service.
Anders Samuelsen (LA), 2015-05-19:
Men jeg indledte jo med lige at rose statsministeren for, at der under hendes regeringsførelse har været et sygehus i Danmark, hvor man har effektiviseret fra 2 til 4 pct. om året og fået en arbejdssmiley med krone på, altså, at man har gjort det, som vi peger på at man skal gøre i resten af den offentlige sektor.
Vi vil så brede det ud over resten af den offentlige sektor, følge regeringens egen Produktivitetskommission, som siger, at bare ved at lave best practice, altså netop blive inspireret af f.eks. Vejle Sygehus, så kan man hente den effektivitetsforbedring, som svarer til 90.000 i den offentlige sektor.
Det kan man klare uden at fyre en eneste.
Hvert år forlader 60.000 jo den offentlige sektor, så vi skal bare genansætte ca. 51.000 og fokusere dem i den varme sektor.
Det er regeringens egne tal, det er regeringens egen kommission, der har sagt det her.
Det er ikke mig, der går og påstår det.
Men pointen er jo så stadig væk til sidst, at det vil statsministeren så ikke være med til.
90.000 færre i den offentlige sektor via naturlig afgang, selv om gaven er 250.000 flere i den private sektor i øget beskæftigelse, altså en nettoforøgelse samlet på over 100.000 – netto øget beskæftigelse i Danmark.
Og stadig væk mangler jeg – og det kommer selvfølgelig heller ikke; det regner jeg jo heller ikke med – regeringens eget bud på, hvad man selv konkret vil gøre for at øge væksten.
Der bliver noget snak om, at man har nogle ambitioner, men der aldrig noget konkret, desværre.
Prøv lige at forklare, hvorfor man er så meget imod de 250.000 i øget beskæftigelse.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-19:
Altså, det konkrete er jo to meget, meget store vækstpakker og netop 50 nye forslag, som vil øge væksten i Danmark.
Så på den måde er der jo meget konkrete svar.
Men jeg vil godt svare på det med effektiviseringer, for det er klart, at hvis man effektiviserer, som Liberal Alliance lægger op til, hvis man effektiviserer for 80 mia. kr., vil der komme flere ansatte i den private sektor.
Det siger sig selv, at det er sådan, det vil være.
Man kan også fyre halvdelen af de offentligt ansatte, og så kommer der også flere ansatte i den private sektor.
Det siger jo sig selv.
Men man skal også passe på, hvor hårdt man går i gang med effektiviseringer i den offentlige sektor.
Til sammenligning kan jeg sige, at regeringen har en plan om at effektivisere for 12 mia. kr.
Det er et stort tal – vi skal nok komme derop, men det er et stort tal – og det betyder, at man på mange områder i den offentlige sektor skal vende hver krone.
Til sammenligning vil Liberal Alliance effektivisere for 80 mia. kr., og det er jo i en helt anden størrelsesorden.
Det, Liberal Alliance stadig mangler at svare på, er, hvordan man kan levere den samme service til borgerne, når man mangler hver tiende ansatte i den offentlige sektor.
Jeg tror, at de fleste andre ud over hr. Anders Samuelsen kan se, at det ganske enkelt ikke kan lade sig gøre.
Mai Mercado (KF), 2015-05-19:
Det her er jo også min sidste time, altså spørgetime, i den her omgang, og jeg må sige, at det har været en oplevelse.
Det har også været udfordrende, fordi statsministeren jo tager ordet spørgetime meget bogstaveligt; alle spørger og spørger, men der er jo ikke rigtig nogen, der får svar.
Meningen var jo, at man skulle slå gækken lidt løs.
Hvis jeg skal være ærlig, så tror jeg faktisk ikke, at statsministeren synes, at det har været specielt sjovt.
Jeg tror, at man efter næste valg skal have et koncept, så også statsministeren synes, at det er sjovt at være i spørgetimen.
Jeg vil spørge lidt ind til kampen mod terror, for det er jo ikke nogen hemmelighed, at kampen mod terror er vigtig for Det Konservative Folkeparti.
I går kunne vi læse, at man indtil videre har fundet 32 hjemvendte syrienskrigere, som har fået kontanthjælp, mens de har været nede og kæmpe for Islamisk Stat.
Det må jo forarge rigtig mange, herunder også mig selv, at de ud over at vælge Islamisk Stat og kæmpe imod danskere og imod danske og vestlige værdier samtidig får kontanthjælp.
Det er jo så heller ikke noget nyt, for allerede i november sidste år kunne vi læse i Jyllands-Posten, at PET havde fundet frem til 28 hellige krigere med danske overførselsindkomster i ryggen.
Det fik så os i den borgerlige lejr til at fremsætte et beslutningsforslag i februar om at indføre forbud mod, at danske statsborgere rejser ind i de her terrorog krigshærgede områder i Syrien og Nordirak.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-19:
Jeg er helt enig i, at det er fuldstændig uacceptabelt, at mennesker, der er født og opvokset i Danmark, tager ned og kæmper sammen med IS og dybest set kæmper imod os og vores allierede.
Det er også derfor, vi har indført mulighed for, at man kan tage passet fra de unge mennesker, som er på vej af sted.
Og vi har gjort rigtig meget for at stoppe, at mennesker får den vanvittige idé at tage ned og kæmpe sammen med IS.
Det er vanvittigt, og vi skal gøre, hvad vi kan, for at stoppe det.
Hvis man så samtidig får sociale ydelser, gør det det endnu mere absurd, at det finder sted, og det tror jeg at alle er helt enige i.
Hvis den slags sker, altså at man får sociale ydelser og tager ned i en eller anden form for hellig krig,
skal det naturligvis stoppes omgående.
Det tror jeg at alle er enige i er noget, der skal stoppes omgående.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-05-19:
For det første vil jeg sige, at jeg er helt med på – det tror jeg alle er – at man hele tiden skal forsøge at løse opgaverne så smart, så klogt og så hurtigt som muligt.
Men jeg tror også, der er en grænse for, hvor effektiv en sygeplejerske kan være, om jeg så må sige.
Jeg tror, der er en grænse for, hvor mange patienter man kan tage sig af.
Og jeg tror, statsministeren ved lige så godt som jeg, at man de sidste mange år, når man har forhandlet om økonomi med regionerne, der jo står for sygehusene, har krævet, at der skulle løbes 2 pct. hurtigere på sygehusene hvert eneste år, altså sådan en produktivitetsstigning.
Det vil sige, at der er blevet flere operationer for lægerne.
Der er blevet flere patienter til sygeplejerskerne.
11 sygehuse bare i hovedstadsområdet har fået tildelt en sur smiley af Arbejdstilsynet på grund af dårligt psykisk arbejdsmiljø.
I Nordjylland har Arbejdstilsynet givet 37 påbud for dårligt psykisk arbejdsmiljø.
Halvdelen af sygeplejerskerne mener ifølge en ny undersøgelse, at arbejdspresset går ud over patientsikkerheden.
Altså: Arbejdspresset går ud over patientsikkerheden.
Danske Patienter råber også op.
Jeg vil gerne spørge statsministeren meget konkret: Vil man i de forhandlinger, der er med regionerne lige nu, om, hvor mange penge vi skal bruge på sundhed, da igen kræve, at vores sundhedspersonale skal løbe stærkere?
Eller vil man sige: Nej, der er altså en grænse for, hvor meget vi kan kræve at sundhedspersonalet effektiviseres?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-19:
Jeg er glad for, at fru Johanne Schmidt-Nielsen henviser til det samråd, der er – jeg tror, det er fastsat til den 2. juni – hvor finansministeren jo så også får mulighed for at fortælle om sit syn på den her sag.
Men jeg vil godt understrege, at regeringen har den dybeste respekt for Folketinget og fuld respekt for det, som Præsidiet har udtalt, hvor Præsidiet jo også siger, at der kan være undtagelser fra det generelle billede.
I forhold til sundhed vil jeg sige, at det er fuldstændig rigtigt, at der er mange patienter, heldigvis, i dagens Danmark, som vil have orientering om deres sygdom, som har brug for at tale med sundhedspersoner, uanset hvilket stadie de er på i deres sygdom.
Og derfor duer det selvfølgelig ikke, hvis der er en generel følelse af, at patienterne ikke kan komme i kontakt med sundhedspersonalet, hvad enten de er indlagt på et sygehus eller befinder sig et andet sted i sundhedssystemet.
Og hvis man kigger på det her område sådan samlet, er det svært at få øje på, at der skulle være færre til at løse de samme opgaver, for bundlinjen er jo netop, at der er blevet flere til at løse opgaverne i sundhedsvæsenet.
Der er rent faktisk blevet 7.000 flere til at løse opgaver i sundhedsvæsenet.
Jeg synes, det er godt at tage en debat om, hvordan vi skal komme frem mod den grønne omstilling, og vi er jo enige om, at vi ønsker en grøn omstilling – det tror jeg både regeringen og SF er enige i.
Som led i den omstilling er der ikke nogen tvivl om at olie og gas kommer til at spille en central rolle i årene, der kommer, og det, vi ved, er, at naturgas er mere miljøvenligt, end kul er, og derfor synes jeg ikke, det er mærkeligt, at vi i øjeblikket undersøger, om der er skifergas til stede i den danske undergrund.
Det er selvfølgelig en grundlæggende forudsætning for det her.
Der har været nogle diskussioner om, hvem der skulle foretage de her miljøvurderinger, og der er der ikke nogen tvivl om, at den delte kompetence, der har været på det her område, har skabt lidt uklarhed og usikkerhed, og sagen er nu så kompleks, at Miljøministeriet har overtaget ansvaret for de miljøvurderinger, der skal være, og det tror jeg er rigtigt, hvis man skal sikre, at det foregår på en miljømæssigt bæredygtig måde.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-05-19:
Jeg synes bestemt, det var et skridt i den rigtige retning, at statsministeren også er optaget af, hvordan vi håndterer spørgsmålet om skifergas, og at vi kigger på miljøkravene til det.
For det, man skal være opmærksom på, er, at da den oprindelige tilladelse blev givet tilbage i 2010, blev den givet af Venstre og Konservative, da de dannede regering, uden at Folketinget vidste, at der var tale om skifergas, men troede, at der var tale om gas.
I virkeligheden handlede tilladelsen altså om skifergas.
Det blev så klart, da den her regering trådte til i 2011.
Det, vi så er optaget af, er, hvordan vi kan stille nogle miljøkrav til det, så vi har styr på konsekvenserne.
For det første skal vi have styr på konsekvenserne i forhold til vores grundvand, som jo ikke – i modsætning til mange af vores nabolande – er noget, vi bare har i undergrunden, men er noget, vi drikker.
Alt vand i Danmark kommer nærmest fra vores grundvand.
Derudover har vi et problem med at håndtere det radioaktive affald, og derfor vil jeg gerne i forbindelse med statsministerens lille åbning spørge, om det er en åbning for, at vi kan kigge på, hvordan vi kan stille nogle miljøkrav, så vi får styr på både det radioaktive affald, de farlige kemikalier og beskytter ikke alene nordjyderne og nordsjællænderne, men i virkeligheden vores alle sammens grundvand, så vi derfor kan komme i mål med at få styr på skifergas i Danmark.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-19:
Men selvfølgelig er det da centralt, at boringen efter skifergas foregår sikkerhedsmæssigt og miljømæssigt fuldt forsvarligt.
Men jeg tror så også, at man skal anerkende, at vi måske har en lidt anderledes holdning til, at man laver de her forsøgsboringer efter skifergas, for skifergas, hvis man kan optage det af jorden fuldstændig miljømæssigt og sikkerhedsmæssigt forsvarligt, kan jo være en vej hen til den grønne omstilling, fordi gassen som sagt forurener mindre, end olie og kul gør.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-05-19:
Men vi har også en fælles beslutning i Folketinget om, at naturgas i Danmark langsomt skal afvikles, og man kan jo sige, at skifergas bare er et bidrag til den naturgas, som skal afvikles, og at vi i virkeligheden skal hen i nærheden af biogas.
Det giver god mening.
Der er et værk bl.a. i nærheden af Holstebro, som i den grad leverer biogas.
Der er mange landmænd rundtomkring i landet, bl.a. på Fyn, hvor jeg tror det efterhånden er næsten 30 pct. af deres energiforsyning, der kommer fra biogas.
Så det er jo ikke, fordi vi har noget imod, at man kigger på nye eventyr og i virkeligheden hele tiden undersøger, hvordan vi leverer til vores energiforsyning, både olie, kul og gas, men det handler også om, at vi kommer over i et regime, der ikke forurener vores undergrund.
Derfor blev jeg rigtig glad for statsministerens melding i dag, for vi vil selvfølgelig fluks indkalde miljøministeren i samråd, men sådan set også gerne til forhandling om, hvad det er for nogle miljøkrav, vi skal stille i forbindelse med fracking.
For indtil videre er udfordringen jo, at vi ikke har stillet nogen miljøkrav, ikke særligt i forhold til håndtering af kemikalier og især ikke i forhold til håndtering af det radioaktive affald.
Jeg tror, statsministeren lige så vel som jeg er opmærksom på, at det radioaktive affald, vi har i forbindelse med Risø, jo ikke har været nemt at anbringe nogen som helst steder rundtom i Danmark.
Og jeg vil sige, at udfordringen bliver lige så stor, for ved fracking med skifergas, altså når man bryder det i undergrunden, kommer der radioaktivt affald.
Jeg vil gerne se den regering, der sidder med den regning og det radioaktive affald og f.eks. siger til borgerne i Dybvad: Det er søreme noget, der skal deponeres i jeres baghave.
Det bliver ikke nogen simpel løsning.
Hvis vi kan håndtere det her i Folketinget, bliver jeg glad.
Så viser det sig jo, at spørgetimen ikke bare er for sjov, men faktisk også kan levere resultater.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-19:
Nu vil jeg nødig dæmpe fru Pia Olsen Dyhrs glæde, men blot sige, at der ikke er noget nyt i det, jeg siger, for jeg tror faktisk, regeringen har haft den her holdning til skifergas, lige siden SF selv var med i regeringen, nemlig at vi gerne vil tillade de her boringer, men at det skal foregå miljømæssigt forsvarligt.
Men jeg vil så også sige, at hvis der er yderligere ting, man ønsker at diskutere i forbindelse med det miljømæssige ved boring efter skifergas, så er miljøministeren jo den rigtige person at stille de spørgsmål til.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-05-19:
Den seneste udvikling er jo, at Folketingets Præsidium, som repræsenterer et flertal i Folketinget, i meget klare vendinger har kritiseret finansministeren for at udvise manglende tillid til Folketinget.
Og det er jo, fordi finansministeren nægter Folketinget at se afgørende dokumenter, som kunne kaste lys over den her DONG-skandale.
Det drejer sig helt konkret om alternative købstilbud.
Venstres medlem af Præsidiet, hr. Bertel Haarder, synes jeg sagde det meget godt, og jeg citerer: Folketinget skal ikke behandles som børn, der ikke kan forelægges fortroligt materiale.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Bertel Haarder.
Det her handler om noget meget grundlæggende.
Det handler om forholdet mellem regeringen og Folketinget.
Det handler om Folketingets mulighed for at kontrollere og føre tilsyn med regeringens arbejde.
Vi er altså inde ved hele grundlaget for folkestyret.
Jeg synes ganske enkelt ikke, det er acceptabelt, hvis der skabes en præcedens, hvor en minister kan afvise indsigt i afgørende dokumenter, med henvisning til at han ikke stoler på Folketingets medlemmer.
Jeg vil gerne spørge statsministeren: Mener statsministeren ikke, at man kan stole på Folketinget?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-19:
Jeg mener absolut, man kan stole på Folketinget, ligesom Folketinget kan stole på regeringen.
Det er klart, at Folketinget skal have de oplysninger, de har brug for.
Det tror jeg ikke der er to holdninger til.
Men der kan også godt være bestemte oplysninger, der fører til, at staten stilles dårligere i lignende situationer fremover.
Og jeg synes, man skal have respekt for det, Folketingets Præsidium skriver, nemlig at der selvfølgelig lægges vægt på, at Folketinget får sandfærdige oplysninger, og at Folketinget får de oplysninger, de har brug for.
Samtidig skriver Præsidiet i sit svar, at der kan være forhold, der fører til, at bestemte oplysninger ikke bliver videregivet til Folketinget.
Og der har finansministeren jo så argumenteret for, at det er der netop i den her sag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-05-19:
Jeg synes faktisk, Præsidiet er meget klare i deres kritik af Finansministeriet i den her DONG-sag.
Jeg synes, de er meget klare i deres kritik af, at relevante dokumenter ikke forelægges – selvfølgelig i fortrolig form – for Finansudvalget.
Jeg må sige, at jeg faktisk synes, det er et ret stort problem, at der udvises manglende tillid til Folketinget fra regeringens side.
På et kommende samråd, som Enhedslisten har indkaldt til om den her sag og om Præsidiets kritik, forventer jeg da at vi kan samle et flertal i Finansudvalget for, at regeringen selvfølgelig skal fremlægge de her dokumenter, som finansministeren på nuværende tidspunkt holder hemmeligt.
Det forventer jeg, fordi Præsidiet entydigt er kommet med en kritik.
Præsidiet repræsenterer et flertal i Folketinget.
Og jeg forventer naturligvis også, at finansministeren følger de pålæg, der kommer fra Finansudvalget.
Nå, men jeg vil spørge til sundhed.
Jeg vil spørge til det faktum, at vores sundhedspersonale hvert eneste år bliver sat til at løbe stærkere og stærkere.
Det gør de i de her økonomiaftaler, der laves med regionerne.
Både sundhedspersonalet og patienterne er begyndt at råbe vagt i gevær.
Hvad mener statsministeren?
Kan vi være bekendt over for danskerne, at vi hvert eneste år beder vores sundhedspersonale, vores sygeplejersker, vores læger, vores SOSU'er osv., om at løbe stærkere og stærkere?
Er der ikke en grænse for, hvor meget man kan effektivisere behandlingen af syge mennesker?
Eva Kjer Hansen (V), 2015-05-19:
Jeg er glad for tilsagnet om at gå positivt ind i at se på, hvilke muligheder man kan give.
Jeg er optaget af, at vi tænker moderne, i forhold til hvilke muligheder man kan gøre brug af i grænselandet.
Og jeg synes, det er rigtig ærgerligt, når ministeren hænger fast i et 10 år gammelt regelsæt på området frem for at se på, hvordan man kan gøre det endnu mere attraktivt at studere, bosætte sig og finde arbejde i den region.
Så jeg vil bare kvittere positivt for, at det her måske kan give anledning til, at vi kan gå ind i en mere konkret drøftelse af, hvad det er for initiativer, som grænseregionen kunne have brug for.