runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Regeringen har ingen planer om at øge skattebyrden på virksomhederne, det har vi ikke.
Det er det korte svar på spørgsmålet.
Ellers vil jeg bare sige, at der heldigvis er mange ting i mit liv, der gør, at jeg kan være glad, selv om det er gået dårligt med økonomien i nogle år.
Men det skubber da alligevel lidt på humøret, at forbrugertilliden vokser.
BNP-tallene, som jeg sad i et tv-studie og kommenterede med samme Jacob Jensen, der selv virkede en smule ærgerlig over, at han ikke fik lejlighed til at slå hårdt til regeringen, fordi tallene var bedre, end han havde troet, er dog på vej frem.
Forhandlinger med Venstre vil vi prøve af.
Venstre vil som alle andre blive inviteret til forhandlinger.
Men bare et venligt ment råd: Når man laver udspil til finanslov og man ligesom skal kunne forholde sig til de forslag, der bliver lagt frem, er det jo en god idé at sørge for, at der er finansiering for dem.
Og Venstres finansiering i det forslag, der kom sidste år, den såkaldte youtubeplan, og i det, der kom igen i år, er fuld af huller, der er ikke de penge, som Venstre siger der er, og det gør det lidt sværere at forholde sig til, om man har råd til de ting, Venstre foreslår, når der nu ikke er de penge, som man skal bruge.
Jacob Jensen (V), 2013-09-10:
Hr. Torsten Schack Pedersen må gerne få ordet lige om lidt, men jeg vil bare lige endnu en gang spørge, for jeg synes, det er ret væsentligt, at vi nu får at vide fra regeringspartiet her, at man ikke havde nogen generel plan om at skulle gøre det dyrere at drive virksomhed.
Men den retorik synes jeg at have hørt før, nærmest fuldstændig identisk.
Jeg husker, det var statsministeren, der sidste år på det her tidspunkt på Dansk Industris topmøde sagde nogenlunde det samme.
Få uger efter indgik man en finanslovaftale med Enhedslisten, hvor det blev dyrere.
Derfor spørger jeg: Vil man indgå en finanslovaftale, hvor det ikke bliver dyrere at drive virksomhed i Danmark?
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Vi har også lavet en vækstplan i foråret, hvor man laver forskellige lempelser, og den får sin indfasning over de kommende år.
Det er den kurs, vi vil holde fast i.
Det er det, regeringen har gjort, og det har betydet, at der er kommet flere i arbejde, og det er vi meget tilfredse med.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-09-10:
Jeg tror måske, at ordførerens humør i højere grad følger Danmarks placering på World Economic Forums opgørelse af konkurrenceevne med den udvikling, der har været de seneste år, hvor vi er gået fra for få år siden at ligge i toptre til at ryge fra en 8. plads over en 12. plads til en 15. plads.
Det tror jeg måske er lidt mere beskrivende for hr. Jesper Petersens humør, og det står jo også i skærende kontrast til det, hr. Jesper Petersen sagde i sin ordførertale.
Jeg synes jo ikke, at hr. Jesper Petersen kom med et betryggende svar på det, hr. Jacob Jensen spurgte om, for løftet om, at der ikke ville komme nye skatter og afgifter, blev rigtigt nok nævnt af statsministeren for et års tid siden og brudt med finanslovsaftalen, men vi skal jo ikke længere tilbage end til foråret, hvor det tog regeringen, jeg tror det var 48 eller 72 timer fra at komme med et udspil til en vækstplan og sige, at der ikke kom stigende generelle afgifter og skatter for virksomhederne, til at komme med det alligevel.
Så jeg skal bare høre, om værdien af det løfte er lige så stor, som det har været de sidste to gange.
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Jeg kan forstå, at hr. Hans Kristian Skibby mener, det er en velfærdsmassakre næste år at foreslå 0,4 pct. i vækst og siden hen 0,6 pct. i gennemsnit.
Så må man jo finde et dækkende udtryk, der kan bruges om Venstres politik – de venner, man har, der foreslår noget, som ifølge Finansministeriet jo vil føre til 24.000 færre offentligt ansatte.
Jeg glæder mig til at høre, hvad det er for et begreb.
Jeg kloger mig ikke på de indre forhold i Dansk Folkeparti.
Jeg kommenterer bare, hvad der er lagt frem.
Det fandt hr. Kristian Jensen åbenbart også meget muntert, men jeg kommenterer bare, hvad der er lagt frem af Venstre selv, af Dansk Folkeparti og af Liberal Alliance og De Konservative, og der er for 80 milliarder kroners uenighed.
Det er lidt svært at få rede på, hvad det egentlig er, vi har at arbejde med.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-09-10:
Jamen der er jo ikke et øje tørt.
Hr. Jesper Petersen er åbenbart specialist i alt, hvad der foregår internt i både Venstre og Dansk Folkeparti.
Jeg synes, det er utrolig flot at have tilegnet sig så store kompetencer.
Men lad det nu ligge.
Men ordføreren må stå til ansvar for, at de to partier, som ordføreren repræsenterer – det ene er ordføreren valgt for, og det andet repræsenterer ordføreren i dag – gik til valg på, at der måtte være en stigning på 1,4 pct. for at sikre Danmark imod en velfærdsmassakre.
Det var det, man gik til valg på.
Nu kan vi se, at man fremlægger et finanslovsforslag, hvor der kun er plads til en stigning på 0,4 pct.
Det er et minus på ganske mange milliarder.
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Med den økonomiske politik, regeringen har ført, har vi ved at træffe forskellige ikke altid nemme beslutninger, lave reformer og andre ting
opnået, at vi på den ene side kan lave lempelser af personskatter og erhvervsskatter og på den anden side kan have råd til at forbedre velfærden og udvikle den fremover, ikke med meget store vækstrater, men de er der.
Det skal ske, i takt med at der bliver flere ældre, som jeg synes også skal have en god pleje, når de bliver gamle, at flere unge skal have en uddannelse, at det bliver dyrere at behandle folk på sygehusene med mere moderne behandlingsformer.
Venstre sagde selv, da de var ved magten, at alt det ikke kunne lade sig gøre med nulvækst.
Det skrev man selv ikke kunne lade sig gøre.
Det er ikke udtryk for, at min sindsstemning generelt ikke er god, men man kan godt blive sådan lidt småprovokeret over, at Venstre ikke tør være ærlige i den politiske debat.
Så jeg vil sige, at man skal komme med det, så vi kan diskutere det.
Erling Bonnesen (V), 2013-09-10:
Hvor mange flere offentligt ansatte vil Socialdemokraterne og regeringen acceptere?
Kristian Jensen (V), 2013-09-10:
Hvis hr. Jesper Petersens humør er udtryk for et stemningsskifte i dansk økonomi, så står det sløjt til.
Det må jeg sige.
Så tror jeg, at mange danskere holder for stramt på pengepungen, ligesom hr. Jesper Petersen holder for stramt på mundvigene.
Jeg vil sige, at man skal komme lidt ind i debatten her.
Jeg spurgte klart og tydeligt om, hvorfor Socialdemokraterne ønsker, at verdens største offentlige sektor skal være endnu større.
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Det, der er plads til med den økonomiske politik, vi har lagt frem, er ca. 9.000 flere offentligt ansatte frem til 2020.
Det skal så ses i modsætning til omkring 24.000 færre med Venstres politik, kan man læse i beregningerne fra Finansministeriet – jeg tror, det var i går, de kom.
Og det er, som jeg også nævnte før, jo en erkendelse, Venstre selv har nået, altså at med en nulvækstpolitik vil der ikke være råd til at opretholde kernevelfærden.
Det er jo det, vi egentlig forsøger at få nogle ærlige svar fra Venstre på, altså at det er sådan, det er – ligesom De Konservative.
Forskellen er altså de 33.000 mellem et plus på 9.000, som vi har råd til, og et minus på 24.000, som Venstre lægger op til.
Hr. Erling Bonnesen får ordet igen, og han har jo også en kommunal fortid, så måske hr. Erling Bonnesen vil løfte sløret for, om det er skolelærere eller pædagoger eller andre ansatte i kommunerne, som der skal være færre af.
Erling Bonnesen (V), 2013-09-10:
Ordføreren bekræfter jo så, at Socialdemokraterne og regeringen vil gøre den offentlige sektor endnu større.
Man nævner selv tallet 9.000 flere offentligt ansatte.
Er det så det, regeringen regner med at lave et forlig med Enhedslisten om?
Er 9.000 det antal, man regner med at lande på, sådan at man, kan man sige, får kvitteret for den udmelding og det krav, der er kommet fra Enhedslisten i dag?
Men tak for bekræftelsen på, at det er regeringens politik, at den offentlige sektor skal være endnu større.
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Tak til hr. Erling Bonnesen for bekræftelsen på, at Venstre mener, at der skal være 24.000 færre ansatte i den offentlige sektor.
Det er glimrende, at der dukker et eller andet op undervejs i debatten.
Der vil være råd til 2.000 flere i 2014, 9.000 flere i 2020, og jeg tror, de fleste danskere lidt snusfornuftigt godt selv kan se, at når der bliver flere ældre og vi vil have, at flere unge skal have en uddannelse, og vi vil kunne give den mest moderne behandling på vores sygehuse, koster det lidt, og det er det, vi lægger op til at vi også kan afholde i årene der kommer.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-09-10:
Jeg noterede mig, at hr. Jesper Petersen i sin ordførertale nævnte, hvad han ville gøre, hvis han var formand for partiet Venstre.
Og nu skal jeg jo ikke blande mig i Venstres formandsvalg, men med den relativt korte erfaring, hr. Jesper Petersen har, er det da flot allerede både at have været politisk ordfører for SF og nu at være finansordfører for Socialdemokraterne.
Så der er da håb endnu, kan man sige.
Men jeg vil egentlig gerne spørge til det her med, at hr. Jesper Petersen i dag har været ude at sige, at det sejler i blå blok med hensyn til den økonomiske politik.
Og der henviser hr. Jesper Petersen så til den måde, som beregningerne er på fremover med nulvækst i den offentlige sektor.
Jeg har noteret mig, at både Socialdemokraterne og SF jo for 2 år siden gik til valg på, at der skulle være en stigning på 1,4 pct. til netop at sikre både pris- og lønfremskrivninger og også den demografiske udvikling, hvor vi kan se at der bliver et større ældrepres, og vi kan også se, at der kommer stigende sundhedsudgifter.
Nu er det sådan, at regeringen fremlægger en finanslov, hvor det hedder 0,4 pct., og fra S og SF's side sagde man i valgkampen for 2 år siden, at netop de 1,4 pct. var for at sikre Danmark imod en velfærdsmassakre.
Men hvad er så det her?
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Jeg takker for omsorgen for min personlige karriere.
Jeg havde på fornemmelsen, at det ikke var venligt ment.
Jo, jeg har udtalt mig om uenigheden i den borgerlige blok i dag, og om man så skal bruge udtrykket, at det sejler, eller at de bare er rygende uenige – ja, der er egentlig frit valg for hr. Hans Kristian Skibby.
Der er for 80 milliarder kroners uenighed mellem de borgerlige partier om, hvordan den offentlige sektor skal udvikle sig fremover.
Det er immer væk noget.
Det, der også fremgår af dagens aviser, er jo, at Dansk Folkeparti fører politik i sådan en fantasiverden, hvor man finansierer sine udspil med forslag, man ved aldrig bliver til noget, og som under ingen omstændigheder kan gennemføres med dem, man gerne vil støtte i at komme til magten.
Jamen det er jo noget gøgl.
Og der synes jeg, at Dansk Folkeparti ligesom må gøre det klart for folk, at det, man i virkeligheden vil få, er Venstres velfærdspolitik.
Dansk Folkeparti får ikke et ben til jorden, og man har allerede skrevet under på det i den kronik, der blev bragt i sidste weekend.
Jeg tror, at hr. Torsten Schack Pedersen kan regne med, at vi går til det her arbejde med den indstilling, at vi ikke vil øge beskatningen.
Jeg har sagt det et par gange, og det kan jeg jo gentage, lige så længe som der er medlemmer af Venstre, der spørger.
Så igen til spørgsmålet omkring konkurrenceevnen.
Hvis man ser på DI's barometer, vil man se, at de er mere tilfredse med erhvervsklimaet.
Hvis man ser på de tal, der kom for BNP for nylig, vil man se, at det går lidt bedre, end vi havde troet, og hvis man læser den økonomiske redegørelse, som andre også har henvist til, så kan man se, at konkurrenceevnen er forbedret med 10 pct. siden 2008, og at vi har brudt det fald i konkurrenceevnen, som Venstre stod for.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-09-10:
Jeg tror, at hvis vi tog hele opgørelsen, ville det vise sig at være lønkonkurrenceevnen, hr. Jesper Petersen står og taler om, men det, vi andre er optaget af, er landets samlede konkurrenceevne.
Der må vi bare konstatere, at når vi sammenligner os med andre lande, går det den forkerte vej.
Vi taber konkurrenceevne i forhold til de lande, vi skal konkurrere med, og det kan man jo så vælge at forholde sig til eller lade være.
Jeg kan så forstå, at regeringen har fundet nogle tal, som beroliger den.
Det kan danske virksomheder bare ikke bruge til noget.
Jeg mangler svar på, om tredje gang er lykkens gang i forhold til løftet om, at der ikke kommer stigende skatter og afgifter, eller har det samme værdi som de sidste to gange, regeringen har sagt, at nu kom der ikke stigende skatter og afgifter?
Camilla Hersom (RV), 2013-09-10:
Jeg vil gerne holde lidt fast i svaret på det seneste spørgsmål.
Betyder det så, at Dansk Folkeparti ikke er enig med Venstre i, at man kan have nulvækst, uden at det fører til færre offentligt ansatte?
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Dansk Folkeparti holder fuldstændig fast ved det, vi hele tiden har gjort.
Vi har sagt, der er behov for en vækst i det offentlige.
Og hvorfor er der det?
Er det, fordi vi bare vil have flere hænder?
Vi kan også se, der er en udvikling på sundhedsområdet.
Vi kan så sent som i dag læse på forsiden af Jyllands-Posten, at der er kræftlæger, der siger: Vi bliver nægtet at bruge noget ny medicin, som der er på området, og vi har en fornemmelse af, at det er på grund af økonomien.
Den vej vil Dansk Folkeparti ikke.
Og den demografiske udvikling og det, at vi bliver dygtigere og dygtigere på sundhedsområdet, kræver mere økonomi.
Camilla Hersom (RV), 2013-09-10:
Så vi har altså på den ene side et Dansk Folkeparti, som vil øge de offentlige udgifter, hæve skattetrykket, og på den anden side et Venstre – som man peger på som dem, man gerne vil støtte i regering – som vil have nulvækst.
Hvordan skal man på nogen som helst rimelig måde kunne føre en samlet politik, hvis man vil to vidt forskellige ting?
Dansk Folkeparti vil hæve; Venstre vil sænke.
De siger, at nulvækst sagtens kan lade sig gøre; Dansk Folkeparti siger, det ikke kan lade sig gøre.
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Nu er analysen ikke helt korrekt, for vi ønsker faktisk ikke at hæve noget i forhold til skatterne.
Det er faktisk ikke den måde, vi lægger op til at gøre det på.
I forhold til selskabsskattelettelsen er vi ikke enige i, at det er en del af finansieringen.
Det er korrekt, hvis det er det, ordføreren lægger an til at sige.
Men i forhold til det andet må man sige, at vi gik til valg på 0,8 pct. sammen med Venstre og De Konservative – og det står vi fast på – ligesom regeringen gik til valg på de 1,4 pct., som det jo også viste sig at der bestemt ikke var råd til.
Vi blev bakket op i foråret af de økonomiske vismænd, som sagde, at der faktisk er plads til de 0,8 pct. Så det er jo ikke et tal, Dansk Folkeparti sådan har fundet på.
Det er faktisk et tal, som er underbygget.
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Det lyder jo meget godt, at man kan det på samme tid, men er Dansk Folkeparti enig i det, altså at man kan reducere de offentlige udgifter på nogle områder og i stedet forbedre f.eks. sundhedsvæsenet og ældreomsorgen, samtidig med at man reducerer skattetrykket?
Vil det kunne lade sig gøre?
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Vi er sådan set enige i, at der er nogle muligheder inden for rammen, kan man sige, at der er nogle ting, man kan gøre bedre og billigere end i dag og derved få frigivet nogle midler, man kan bruge inden for rammen et andet sted.
Det er jo den udvikling, som der hele tiden løber foran os.
Vi ser også for os, at der i fremtiden vil være ældre, som vælger noget teknologi til, selv om de ikke er påduttet det.
Vi kender bl.a. det her med de automatiserede toiletter.
Den dagsorden er vi sådan set enige i.
Men sundhedsudgifterne er jo der, hvor vi kan se, at det bliver dyrere og dyrere, i forbindelse med at vi også bliver dygtigere og dygtigere.
Det, som vi døde af for 10-15 år siden, kan vi jo leve med nu – heldigvis for det.
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Jeg tror bare, at jeg er nødt til at spørge helt ind for at forstå helt korrekt, hvad det er, hr. René Christensen mener.
Er hr. René Christensen enig i, at det ved at reducere de offentlige udgifter på nogle områder vil være muligt at forbedre sundhedsvæsenet, retsvæsenet, politiet, ældreomsorgen og samtidig undgå at forhøje skattetrykket og gerne over tid reducere skattetrykket?
Kan det lade sig gøre?
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Det, jeg tror at der bliver spurgt ind til, er, hvordan vi vil finansiere det her fremadrettet, nu når vi gerne vil have en vækst, og der har vi jo også fremlagt de områder, hvor vi mener at man kan gøre det bedre og hvor man også kan have nogle udgifter, vi har i dag, men ikke skal have i fremtiden.
Bl.a. på udviklingsbistanden har vi jo sagt, at vi skal tilbage på et niveau, vi kan forsvare.
Vi bruger over 16 mia. kr. i dag, faktisk penge, som vi låner til det, fordi vi har et underskud.
Der mener vi altså at vi bliver nødt til at skære på det beløb.
Vi har også kunnet se det i forhold til konsulenter i staten.
Så vi kan godt finansiere det uden en skattestigning.
Finn Sørensen (EL), 2013-09-10:
Tak, og tak til ordføreren.
Ordføreren gav sådan et kort rids af dem i sin ordførertale.
Der er jo nogle positive ting, en samlet velfærdspakke på 2,7 mia. kr. og også andre positive forslag.
Men så er der et enkelt positivt forslag til finansiering, og det er, at man vil annullere selskabsskattelettelsen i 2014.
Det giver 500 mio. kr., som aktionærerne så må sige farvel til.
Så spørger ordføreren: Hvorfor er disse velfærdsinitiativer og den her tilbagerulning af en lovet skattelettelse til aktionærerne ikke med i den her fælles aftale, som man har lavet med de andre borgerlige partier, hvor det handlede om at få sat Enhedslisten uden for døren i finanslovsforhandlingerne?
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Med hensyn til det her med færre hænder eller flere hænder kunne det næste spørgsmål blive: Hvor mange hænder skal der så være i den offentlige sektor?
Det, der er vigtigt for os, er, at borgerne får den ydelse, som borgerne forventer at få, og det er sådan, at der selvfølgelig kommer ny teknologi på området, hvor man kan frigøre hænder – også til andet.
Der er ingen tvivl om, at en nulvækst på den lange bane vil gøre, at der vil være nogle ydelser, man ikke kan give borgerne, som borgerne faktisk forventer.
Om det giver sig udslag i hænder eller ydelser, er sådan set ikke det, der betyder noget for os.
Det, der betyder noget for os, er, at borgerne har en opfattelse af, at der er kvalitet i velfærdssamfundet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-09-10:
Hvis man gennemfører en nulvækst, som Venstre ønsker, mener DF så, at det vil give færre offentligt ansatte i den offentlige sektor – ja eller nej?
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Jeg ved ikke, om hr. Torsten Schack Pedersen kan huske så langt tilbage, men vi skal jo ikke længere tilbage end april-maj måned, hvor vi lavede en endog ret stor vækstpakke med ret mærkbare lettelser af skatter og afgifter for virksomhederne.
Det gjorde vi faktisk, og den er begyndt at blive indfaset nu, og det vil fortsætte over de kommende år.
Hvis man virkelig skal gå lidt ind i den diskussion omkring World Economic Forums liste, kan man se på tallene for lønkonkurrenceevnen, de hårde tal, at den er forbedret.
Jeg tror, at Venstre skal nærlæse, hvad det så egentlig er, der giver Danmark stor konkurrenceevne der, nemlig nogle af de ting, der ikke vil være råd til, og som man vil gøre op med, hvis man fører Venstres nulvækstpolitik i mange år fremover.
Hans Andersen (V), 2013-09-10:
Tak for det.
Beskæftigelsesindsatsen debatterer vi jo rigtig meget i øjeblikket, og Venstre er kommet med et udspil, der hedder »Hurtigere i arbejde«, og ugen efter kom Socialistisk Folkeparti med et udspil.
I det foreslår Socialistisk Folkeparti at spare op til 1 mia. kr. på at give mere valgfrihed til de ledige.
Der vil jeg spørge hr. Jesper Petersen, om hr. Jesper Petersen er enig i, at man kan gøre det.
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Jeg er faktisk ikke i tvivl om, at det vil lykkes for regeringen at lave en forbedring af beskæftigelsesindsatsen.
Der er nedsat forskellige ekspertudvalg, der arbejder med forskellige aspekter af uddannelses- og beskæftigelsesindsatsen.
Jeg er overbevist om, at det vil føre til, at vi kan lave en indsats for pengene, der giver bedre hjælp til de ledige til at komme i arbejde.
Det tror jeg.
Men i modsætning til Venstre vil jeg ikke stå og sætte et eller andet beløb på, for det er man jo også kommet lidt galt af sted med.
Og det er egentlig udmærket at have hr. Hans Andersen i salen i dag, for så kan jeg sende ham hjem med lidt lektier, nemlig en gang mere at regne på det der forslag, Venstre kom med.
Arbejdsmarkedsstyrelsen har jo regnet på det, og det viser sig, at der kun er en brøkdel af de penge, som Venstre påstår at der er.
Så skal man jo passe på med at dele pengene ud i form af skattelettelser på forhånd, hvis der faktisk ikke er penge til at betale for det.
Man får sådan lidt et flashback til tidligere tider i dansk politik.
Hans Andersen (V), 2013-09-10:
Hr. Jesper Petersen svarede så lige præcis ikke på mit spørgsmål om SF's forslag om at spare 1 mia. kr. på at give de ledige større valgfrihed.
Det kan være, fordi hr. Jesper Petersen er imod at give de ledige større valgfrihed, når de skal vælge, hvem der skal hjælpe dem i job, eller fordi hr. Jesper Petersen er imod og voldsomt uenig med Socialistisk Folkeparti, og det kan man jo godt være.
Det er jo årsagen til, at hr. Jesper Petersen står på talerstolen i dag.
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Jeg vil ikke sætte beløb på, men jo, jeg er overbevist om, at man kan gøre den indsats bedre.
Der er spørgsmålet jo så, om man på forhånd vil indregne de penge og dele dem ud i form af skattelettelser, love dem væk, inden man egentlig har dem, og mens man har lagt et forslag frem, som er hullet som en si, eller om man vil se pengene, før man bruger dem, og så har tænkt sig at forbedre indsatsen for de ledige og faktisk hjælpe dem mere med at komme i arbejde igen, give dem et bedre tilbud, give dem bedre hjælp.
Var det ikke det, beskæftigelsesindsatsen skulle gå ud på?
Den konkrete diskussion om frit valg må tages i forbindelse med de forhandlinger, der skal være der.
Jeg kan bare konstatere, at det, der er Venstres hede ønske, nemlig at man skal rykke alt muligt væk fra jobcentre og a-kasser og lægge det over til private aktører, jo i en foreløbig gennemgang har vist sig ikke ligefrem at være det, der er mest effektivt.
Så også dér synes jeg at hr. Hans Andersen bør se lidt på Venstres forslag en gang til.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-09-10:
Det er jo ingen hemmelighed, at de borgerlige partier har vidt forskellig forståelse af den vækst, der skal være i det offentlige forbrug, og Venstre har sagt klokkeklart, at der skal være nulvækst.
Dansk Folkeparti har tidligere sagt – og igen i dag, har jeg set i et telegram – at der skal være en vækst i det offentlige på 0,8 procent.
Når der nu har været den her fælles kronik, hvor der var fælles fodslag, vil jeg bare være helt klar på, om det er helt korrekt, at DF ikke er enig med Venstre i, at der skal være nulvækst inden for den offentlige sektor.
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Jamen det kan jeg bekræfte at vi sådan set ikke er enige i.
Det var heller ikke det, kronikken gik ud på.
Den gik jo ud på at fortælle om de ting, vi var enige om.
Og der er vi enige – bl.a. også med ordførerens parti – om, at vi burde fremrykke de ting, vi lavede i vækstpakken i foråret.
Jeg tror ikke, ordførerens parti er uenig i, at man skal fremrykke det, men det er i hvert fald initiativer, som er med til at styrke beskæftigelsen.
Det vil vi gerne være med til at fremrykke – også sammen med Venstre.