runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2013-03-14:
Tak for det.
Jeg vil godt fastholde fru Pernille Skipper på den dobbelthed, jeg synes der er i Enhedslistens tilgang til debatten her i dag.
Enhedslisten vil godt sige, at man går ind for mere retssikkerhed.
Man vil gerne gå ind for, at PET skal være der – politiet skal nu også være der, modsat hvad der står i partiprogrammet – men realiteten er bare, at den måde, Enhedslisten agerer på i det daglige, strider imod alt det.
Prøv bare tænke på, hvad et folketingsmedlem – i øvrigt fra Enhedslisten – sagde, da den pågældende blev spurgt om en ulovlig aktion, en ulovlig indtrængen, som den pågældende havde deltaget i.
Da sagde pågældende til metroXpress: Det er lidt svært at svare på, om jeg vil gøre noget ulovligt igen.
Det kommer an på sagen.
Hvis der er mennesker, der bliver uretfærdigt behandlet, f.eks. asylansøgere, kan det være nødvendigt at bryde loven.
Enhedslisten har på deres landsmøde støttet den terrordømte organisation Fighters+Lovers; altså, man balancerer simpelt hen på kanten af at ville sige sine egne politiske meninger, selv om det koster brud på loven.
Pernille Skipper (EL), 2013-03-14:
Det er rigtigt, at man ikke kan klage over Folketings afgørelser.
Man kan heller ikke klage over de vurderinger, som PET foretager, og som ligger til grund for Folketingets afgørelser, og man har ikke mulighed for at oplyse Folketinget om, hvis man mener, at PET har uret i de vurderinger, der ligger til grund derfor.
Det mener jeg ikke er en tilstrækkelig retssikkerhed for den enkelte borger, som ikke er dømt for noget kriminelt, men som i øvrigt opfylder alle de regler, vi ellers har opstillet, for at få statsborgerskab.
Det er selvfølgelig statsministerens prerogativ altid at udpege sine ministre.
Men det, vi har set i den forbindelse, var sagen med Socialdemokratiets gruppeformand, vi fik lov til at få indblik i, hvad der kan ligge til grund for sådan nogle vurderinger, og vi så, hvor lidt der egentlig skal til, for at PET synes, at der er tale om en problematisk person.
Ole Hækkerup (S), 2013-03-14:
Tak, hr. formand.
Og tak til fru Pernille Skipper for ordførertalen.
Jeg må være ærlig og sige, at der var en hel del af det, som jeg slet ikke var enig i, men lad nu det ligge.
Det, jeg gerne vil spørge lidt ind til, er, at som jeg forstod fru Pernille Skipper, synes hun i virkeligheden, at hvis man kigger på, hvordan retstilstanden er nu, og hvis man vedtager det, der ligger her i overensstemmelse med den aftale, som bl.a. mit eget parti har været med til at lave, så bliver det bedre, men det bliver ikke så meget bedre – og nu prøver jeg at sætte mig ind i fru Skippers verden – som fru Pernille Skipper havde ønsket sig.
Det tror jeg er en nogenlunde fair udlægning af fru Pernille Skippers synspunkt.
Betyder det så, at Enhedslisten har tænkt sig at stemme for det her ud fra en logik om, at det dog er et fremskridt i Enhedslistens forståelse, eller vil Enhedslisten lægge sig op ad en holdning om, at det gode er det bedstes værste fjende?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-03-14:
Jeg tror ikke, at jeg et hundrede procent vil offentliggøre, hvordan de enkelte partier har ageret i forhandlingerne, hvordan de er foregået osv.
Det hører en fortrolig forhandlingsproces til.
Men jeg vil sige, at jeg ikke tror, at man gennem medierne kan få den fulde sandhed om, hvordan forhandlingsforløbet har været.
Det er fuldstændig korrekt, som fru Pernille Skipper fremhæver, at jeg som Radikale Venstres ordfører flere gange har udtalt, at vi måske gerne havde set et skridt i retning af lidt mere kontrol.
Jeg har den holdning, at man ikke må gøre et kompromis til sin holdning, og det har jeg heller ikke tænkt mig at gøre her fra talerstolen.
Så det er jo rigtigt, at hvis jeg havde været justitsminister og jeg havde siddet med 90 mandater i ryggen og havde kunnet bestemme over dem, havde det nok set lidt anderledes ud.
Pernille Skipper (EL), 2013-03-14:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge De Radikales ordfører om, hvordan det kan være, at forliget mellem regeringen, Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti er endt der, hvor det er, og med de lovforslag, vi sidder med i dag.
Hvis man kigger ned over de kommentarer, der efterfølgende bredt har været i medielandskabet, har De Radikales ordfører selv sagt, at De Radikale godt kunne tænke sig, at man var gået en lille smule videre, SF's ordfører har sagt det, og Venstres ordførere har sagt det.
Så hvis man sådan tæller op, er der egentlig ikke et flertal for, at man holder det på det her kontrolniveau, men et flertal for, at man går lidt videre.
Så jeg kunne godt tænke mig, at hr. Jeppe Mikkelsen ville svare på, hvordan det kan være, at vi er endt med en så dårlig kontrol, når der øjensynligt er flertal for, at vi går et skridt videre – som jeg mener at hr. Jeppe Mikkelsen selv har formuleret det.
Peter Skaarup (DF), 2013-03-14:
Altså, hr. Per Clausen kan forsøge at stille den slags spørgsmål på mange forskellige måder.
Jeg vil svare på den måde: Dansk Folkeparti er grundlæggende tilhængere af vores retsstat, af vores demokrati, og vi er villige til – fornemmer jeg – at gå længere, end hr. Per Clausen vil, for at beskytte den retsstat og det demokrati, nemlig ved at bekæmpe terrorgrupper rundtomkring i verden.
Enhedslisten har jo ikke på noget tidspunkt været med på at ville stoppe al-Qaeda-netværket afgørende.
Jeg husker tiden efter den 11. september – terroraktionerne mod New York og Washington – hvor verden stod sammen for at ville bekæmpe al-Qaeda-netværket, rense ud i det område, hvor de havde sat sig, i Afghanistan.
Hvad var Enhedslistens svar, dengang vi skulle tage stilling til, om Danmark skulle deltage i Afghanistan sammen med USA og andre lande?
Enhedslistens svar dengang var, at vi skulle finde en international politistyrke, der kunne tage ind i Afghanistan og få fat i bin Laden; så kunne vi nok løse problemet.
Altså, det viser bare, hvor fuldstændig verdensfjernt Enhedslisten bevæger sig på det her område.
Per Clausen (EL), 2013-03-14:
Det er naturligvis hr. Peter Skaarups ret at benytte sin ytringsfrihed til at anklage andre for at begå kriminelle handlinger uden at ville melde det til politiet.
Det har han selvfølgelig lov til, det skal jeg ikke forhindre ham i at gøre.
Er det ikke bare det, hr. Peter Skaarup mener: at international lov og menneskerettigheder er noget, man følger, når det er bekvemt, men når det ikke er bekvemt, så må man gøre noget andet?
Peter Skaarup (DF), 2013-03-14:
Til det sidstnævnte vil jeg sige: Nej, det mener jeg ikke.
Det er ikke det, jeg siger.
Det kan være, det er det, hr. Per Clausen gerne vil have at jeg siger, men det siger jeg ikke.
Jeg siger, at vi skal gøre os klart, at vi har en terrortrussel i verden, der også kan ramme Danmark, og når der er stor kritik af f.eks. den såkaldte Morten Storm-sag, hvor en efterretningsagent måske har været med til at hjælpe amerikanerne med henblik på at eliminere en hårdhændet terrorist, der står bag mange terroraktioner, ja, så synes jeg, det er et udtryk for en vis form for dobbeltmoral.
For vi har en interesse i at beskytte vores befolkning og beskytte vestlige lande mod terror – også når det så fører med sig, at vi eventuelt er med til at kunne eliminere den slags terrortrusler.
Når det gælder politianmeldelser, er det ikke noget, jeg begiver mig ud i; det må andre vurdere.
Jeg hæfter mig bare ved og synes, det er uheldigt, at Enhedslisten har givet støtte til Antifascistisk Aktion, som jo står bag voldelige aktioner – man vil ikke vige tilbage fra at bruge vold for at opnå sine politiske mål.
Per Clausen (EL), 2013-03-14:
Jeg forstår hr. Peter Skaarup sådan, at han er vidende om, at der i Enhedslistens lokalafdelinger er begået kriminelle handlinger.
Jeg forventer, at hr. Peter Skaarup politianmelder disse afdelinger, så vi kan den sag afklaret dér, hvor den skal afklares.
For det, hr. Peter Skaarup anklagede Enhedslistens afdelinger for, er jo kriminelt, så det går jeg ud fra at der vil blive grebet ind over for fra den lovlydige hr. Peter Skaarups side.
Den mulighed skal man have, og det skal der helst ikke være nogen offentlig debat om.
Det er sådan set det, hr. Peter Skaarup mener.
Peter Skaarup (DF), 2013-03-14:
Vi får jo nok aldrig nogen til at sige, at de på grund af nogle kontrolmæssige ting i forskellige lande ikke vil samarbejde med de pågældende lande.
Jeg tror ikke, at det er noget man siger; det er bare noget man gør – eller ikke gør, kan man sige.
Det er det indtryk, vi får, når vi lytter til dem, der ved, hvor skoen trykker, dem, der samarbejder med andre lande, og jeg fik det samme indtryk, eksempelvis på den studietur til Oslo, vi var på.
Der var tale om, at der var et ret stort bureaukrati, som i en svær grad kunne være et handicap for efterretningstjenesten i Norge, og jeg måtte på den baggrund konkludere, at det ikke var den vej, vi skulle gå.
Vi skulle gå en anden vej, og det er så den vej, vi er gået.
Når jeg siger, at Enhedslisten måske ikke har haft den helt store interesse i det, er det jo, fordi der fra nogle af Enhedslistens lokalafdelinger indirekte bliver ydet støtte til voldelige aktioner.
Man støtter Antifascistisk Aktion med penge.
Det synes jeg er kritisabelt, fordi et af formålene med at have en retsstat jo netop er, at det kun er politiet, der skal håndhæve lov og orden og bruge de midler, der skal til for at gøre det.
Pernille Skipper (EL), 2013-03-14:
Selvfølgelig kan man regne med Enhedslisten i forsøget på at stoppe terrorisme.
Vi vil bl.a. gerne forsvare det demokrati, der er i Danmark, og derfor nytter det jo ikke noget, at vi går på kompromis med det demokrati, når vi bekæmper terrorisme, det kan der vel være enighed om.
Altså, hr. Peter Skaarup har jo selv været med på studietur med Retsudvalget og set, at andre efterretningstjenester faktisk kan fungere, selv om man kontrollerer en større del af deres arbejde ud over behandlingen af personoplysninger.
Så jeg er forvirret over, at hr. Peter Skaarup siger, at det er en påstand, at man kontrollerer mere i andre lande.
Hr. Peter Skaarup har jo selv været med til at se det i to andre lande.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge en gang til: Hvordan kan det være, at hr. Peter Skaarup mener, at andre efterretningstjenester ikke vil samarbejde med PET , hvis PET bliver kontrolleret på samme niveau, som de selv gør?
Det er da en lidt mystisk argumentation.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-03-14:
Jeg skal ikke gøre mig klog på fru Pernille Skippers matematiske kundskaber.
Jeg vil sige, at jeg naturligvis ikke kan løfte sløret for fortrolige forhandlinger, og at jeg kun kan tale på Radikale Venstres vegne.
Jeg har selvfølgelig i forhandlingerne fremført de synspunkter, som jeg har gjort i medierne, og som jeg i øvrigt også står med her i salen i dag.
Med hensyn til det videre forløb konkluderede jeg sådan set bare i al stilfærdighed, at det jo er nemmere at fremsætte beslutningsforslag og lignende, når der er noget at fremsætte et beslutningsforslag om, altså f.eks. en konkret lovgivning.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-03-14:
Jeg synes jo netop, at vi der er landet på et fornuftigt kompromis.
Vi er landet på det forslag, at det nu er sådan, at det skal drøftes med Kontroludvalget.
Og det er jo netop parlamentarikere, der sidder i Kontroludvalget.
Så der synes jeg sådan set at der er fundet en god løsning på den problematik.
Per Clausen (EL), 2013-03-14:
Men hvad var det, der overbeviste SF om, at det var en rigtig god idé, at chefen for dem, der skal kontrollere PET, skal udpeges af PET's øverste chef, justitsministeren?
Hvornår var det, at det gik op for SF, at det var rigtig, rigtig godt at lave den sammenblanding?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-03-14:
Det er sådan, at SF tidligere har sagt, at vi gerne ville have, at det var parlamentarikere, der sad i selve tilsynet.
Det er sådan set en idé, vi har lagt bag os, og jeg tror, at også fru Pernille Skipper godt ved, at der faktisk har været nogle møder i Retsudvalget – dels med Norge, dels med Tyskland.
I de lande har man set eksempler på noget, der har fungeret, og noget, som ikke har fungeret.
Det har vi sådan set foretaget en afvejning af i SF.
Jeg synes, det er fint, at vi nu får et tilsyn, hvor der sidder nogle videnspersoner, som ved noget om, hvordan man kan føre tilsyn med en efterretningstjeneste.
Det har været en nøjere afvejning for SF, og det er sådan set et fornuftigt sted at ændre holdning.
Det er ikke sådan, at der ligger et eller andet spændende gemt, og at fru Pernille Skipper triumferende kan holde det frem og sige, at her er SF blevet klemt.
Nej, vi har sådan set foretaget en afvejning efter at have deltaget i de møder, som fru Pernille Skipper også har deltaget i, og som fru Pernille Skipper også har konkret viden om.
Pernille Skipper (EL), 2013-03-14:
sådan helt af mig selv.
Men jeg kan da læse aviser, og jeg ved, at SF tidligere har været fortalere for, at udpegningen af tilsynets medlemmer skulle ligge hos Folketinget og ikke hos justitsministeren.
Jeg tror sågar, at SF var enige i argumentationen om, at det ikke gik, at efterretningstjenestens egen chef, justitsministeren, også skulle være chef for den uafhængige myndighed, der skulle føre tilsyn med efterretningstjenesten.
Det gik simpelt hen ikke, at den myndighed ikke havde sin egen chef, for ellers ville den ikke være uafhængig nok.
Det mener jeg at SF tidligere har udtalt.
Det har De Radikale tidligere udtalt.
Det har Venstre tidligere udtalt.
Er det ikke sådan, at man ikke har siddet og interesseret jer for hver sit hjørne, men at der faktisk er en specifik ting – hvor der har været et klart flertal – som så vupti er pist væk, efter man har siddet og drukket kaffe ovre i Justitsministeriet?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-03-14:
Jeg vil sige, at jeg som SF'er er stærkt tilfreds med, at vi har fået den her aftale.
Jeg mener sådan set, det er historisk, og der kommer kontrol på en lang række punkter, hvor der ikke har været kontrol før.
Det synes jeg faktisk godt at vi uden blusel kan være stolte over.
Men det er da klart – som den radikale ordfører var inde på – at der måske er nogle ting, som havde set anderledes ud, hvis SF havde haft 90 mandater alene.
Men det har SF jo ikke, og jeg vil bare sige – inden fru Pernille Skipper kommer på den idé, at der skulle være et alternativt flertal for at gøre noget andet – at ja, partierne bag forslaget har måske interesseret sig for hver deres hjørne i den aftale, der er indgået her, men det er jo ikke sikkert, at man kan lægge dem sammen og sige, at der var flertal for at gøre noget andet.
Jeg synes, vi har fået en god aftale.
Jeg står ved den.
Jeg bakker den fuldt ud op, og jeg er sikker på, at det vil blive rigtig godt.
Per Clausen (EL), 2013-03-14:
Men vi er enige om, at man er endt med den løsning, at det er justitsministeren, der udpeger chefen, og det betyder altså, at der er den sammenblanding.
Det andet spørgsmål, jeg godt kunne tænke mig at stille fru Karina Lorentzen, er: Det er jo klart, at når man indleder forhandlinger, indleder man forhandlinger med dem, man føler sig tættest på og er mest enig med, for så kan man nemmest nå frem til et resultat, og det er derfor, regeringen forhandler med Venstre, når der skal laves økonomisk politik, men er det også derfor, regeringen i den her sag har valgt at prioritere det som meget vigtigt at lave en aftale med Dansk Folkeparti – så vigtigt, at man jo i realitetens verden har udelukket Enhedslisten?
Pernille Skipper (EL), 2013-03-14:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge SF's ordfører om noget, for det var ikke helt tydeligt for mig – beklager.
Er SF fuldt ud tilfreds nu?
Er det her al den kontrol af efterretningstjenesterne, vi har behov for?
Vi kan godt se, hvad fru Karina Lorentzen Dehnhardt og andre SF'ere udtalte, før SF kom i regering, men det kan selvfølgelig ændre sig.
Det er set før med regeringspartier – i hvert fald i den her periode.
Er SF enig med f.eks. De Radikales ordfører i, at man godt kunne være gået et skridt videre?
Per Clausen (EL), 2013-03-14:
Jeg kan forstå på hr. Jeppe Mikkelsen, at det her er blevet, som det er blevet, fordi man skulle indgå et bredt forlig.
Det betyder, at Dansk Folkeparti er med, og vi har hørt, hvad Dansk Folkepartis holdning er.
Jeg vil bare spørge hr. Jeppe Mikkelsen, om det ikke også er rigtigt forstået, at hvis det her skal videreudvikles af Det Radikale Venstre, altså at man skal forbedre kontrollen, så forudsætter det, at man kan blive enig med forligspartierne.
Så man har ikke alene valgt en rigtig dårlig lov, man har også valgt nogle partnere, som man er sikker på aldrig vil være med til at gøre kontrollen bedre.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-03-14:
Det er jo korrekt, at vi er gået efter en bred aftale, for vi ønsker ikke, at det svinger frem og tilbage fra valg til valg.
Forlig kan jo også ophæves i sidste ende, hvis man ønsker det som parti.
Per Clausen (EL), 2013-03-14:
Ja, det er rigtigt, det skal ikke svinge fra side til side.
Men er hr. Jeppe Mikkelsen ikke enig med mig i, at den her lovgivning nok kunne overleve næste valg, også selv om man havde valgt at indgå en aftale, som gav så meget kontrol af efterretningstjenesten, at Dansk Folkeparti ikke kunne have været med, og at der derfor ikke er nogen grund til også at give Dansk Folkeparti meget, meget stor indflydelse på, hvordan tingene skal være i fremtiden i sådan en aftale?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-03-14:
Jeg har ingen kommentar til forhandlingsforløbet.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-03-14:
Jeg tror, at jeg må sige, at jeg sådan set er godt og grundigt tilfreds med det kompromis, der er landet, og jeg synes faktisk, at det er en fin aftale, der er opnået.
Jeg synes, der er nogle rigtig, rigtig store fremskridt på det her punkt.
Jeg glæder mig meget til at høre Enhedslistens ordfører om lidt på talerstolen for at høre, om Enhedslisten ikke bakker op om det her samlet set.
Det kan godt være, at man ville have haft endnu mere, men jeg glæder mig faktisk til at høre, om ikke der er opbakning til og anerkendelse af nogle af de ting, som et udvalg trods alt sad 14 år og arbejdede på.
Karen Hækkerup (S), 2013-03-15:
Det kan du sådan set ikke få mig til, for den holdning, jeg altid har haft, er, at børn og unge, som begår kriminalitet, skal betragtes som sociale sager.
Derfor mener jeg, at det er vigtigt, at der bliver sat ind med en social indsats.
Jeg synes også godt, at vi kan være enige og se hinanden i øjnene og konstatere, at det ikke sker godt nok i dag.
Derfor skal vi forbedre indsatsen på det her område.
Derfor er jeg glad for, at vi bl.a. sætter penge af til, at den her indsats kan blive forlænget.
Men ligesom da vi startede med at rydde op på børneområdet og kiggede ud over et landskab, hvor ikke alle kommuner havde et beredskab for, hvordan de skulle håndtere det, hvis der var børn eller unge, som man havde mistanke om blev udsat for overgreb eller vold, så kan man jo også nu kigge ud over landskabet og sige, at vi stadig væk sætter penge af til, at kommunalbestyrelserne skal udarbejde en plan for en sammenhængende indsats mod ungdomskriminalitet som led i en sammenhængende børnepolitik.
Jeg vil gerne her i Folketingssalen give håndslag på, at det her skal vi følge op, for den indsats, der bliver leveret i kommunerne, skal forbedres, og der må vi i fællesskab finde ud af, hvordan vi kan understøtte den indsats i kommunerne, hvordan vi kan hjælpe dem til at levere bedre og til at sørge for, at der bliver mere systematik, og at den indsats, de leverer, faktisk hjælper de børn.
Det drejer sig om den indsats, man tilbyder både børnene og familierne, og der vil jeg gerne give håndslag på, at vi skal lave noget.
Karin Nødgaard (DF), 2013-03-15:
Vi er jo sammen, de fleste af os i hvert fald, om satspuljen, og det er glædeligt, men jeg kan ikke lade være med lige at kommentere overskriften på det her lovforslag.
Det hedder jo kriminalpræventive indsatser.
Der kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre ministeren i den her anledning, også ud fra de nyheder, vi har fået i pressen i dag om, at der er mange 14-årige, der begår kriminalitet gentagne gange – vi har et stort antal 14-årige, som er kriminelle –
Benedikte Kiær (KF), 2013-03-15:
Lovforslaget er en udmøntning af satspuljeaftalen fra efteråret, og da vi er en del af den aftale, ja, så er vi selvfølgelig positive over for indholdet i forslaget.
Jeg vil dog lige knytte nogle ord til forslagets væsentligste dele og dermed også en udmærket satspuljeaftale.
Det er ekstremt vigtigt, at kommunerne gør alt, hvad de overhovedet kan og må, for at forebygge, at børn og unge kommer ind på en kriminel løbebane, både fordi der så er færre, der bliver ofre for kriminalitet, og fordi det undgås, at de unge dermed spilder deres chancer og går glip af de mange muligheder, der er i vores samfund, altså kort sagt spilder deres liv og i stedet for kommer ind at ruske tremmer.
Derfor er det godt, at forslaget forlænger kommunernes adgang til at hente rådgivning til deres forebyggende arbejde hos VISO.
Det er også godt, at kommunalbestyrelsen fortsat skal udarbejde en plan for en sammenhængende indsats over for ungdomskriminalitet.
Det er også rigtig godt, at politiet fortsat hvert år skriftligt skal orientere Ankestyrelsen om i alt 300 repræsentativt udvalgte underretninger til kommunerne om børn og unge, hvor der er mistanke om, at de er på vej ind på en fast kriminel løbebane.
Det har vist sig, at det kan være svært for kommunerne at fylde pladserne ud på en hel delvis lukket institution, døgninstitution, men ved at give mulighed for, at man også kan oprette sådanne afdelinger på en åben institution i stedet for , ja, så tror jeg faktisk, at vi vil se nogle flere af de her delvis lukkede pladser, hvor der er den helt rigtige faglighed og kvalitet, og vi har brug for det, hvis vi skal hindre, at de unge fortsætter deres kriminelle løbebane, så de i stedet for kommer ind på rette kurs.
Derudover er vi også tilfredse med, at kommunerne fremover uden retskendelse kan træffe afgørelse om, at den anbragtes brug af telefon og internet skal påhøres eller overvåges, samt at der er mulighed for at afbryde eller forhindre adgangen, hvis det vurderes, at det er nødvendigt – og kun hvis det vurderes, at det er nødvendigt – ud fra ordens- og sikkerhedsmæssige hensyn, f.eks. hvis man skal forebygge og forhindre kriminalitet.
Et godt eksempel er, at kommunerne dermed kan undgå, at en pædofil går på nettet og kontakter børn.
Dermed kan kommunerne sikre, at der sker en fuldbyrdelse af de strafferetlige afgørelser, som kommunerne skal udmønte på det sociale område, f.eks. i boformer, der ikke er sikrede.
Så samlet set kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
Thyra Frank (LA), 2013-03-15:
Lovforslaget er jo en udmøntning af satspuljeaftalen for 2013-2016 og skal bidrage til en mere effektiv kriminalitetsforebyggelse over for børn og unge.
Liberal Alliance kan støtte alle fire hovedelementer i lovforslaget.
Karen Hækkerup (S), 2013-03-15:
Det er lige ved, at jeg fornemmer, at det kun er en mulighed og ikke en pligt.
Jeg vil selvfølgelig rigtig gerne gå på talerstolen og sige tak for alle de positive tilkendegivelser.
Og til Enhedslisten vil jeg sige, at jeg jo faktisk synes, at vi har rettet op på mange af de ting og de bekymringer, vi havde oprindelig i forbindelse med Udbetaling Danmark.
Det drejede sig bl.a. om, om sårbare borgere ville få mulighed for at få personlig betjening og få den rigtige hjælp.
Jeg vil gerne takke alle i den her sammenhæng for de mange forskellige kommentarer og opgaver og så bare sige – som sløjfe – at jeg synes, at det giver rigtig god mening, at de sager, som vedrører international social pension forbliver samlet, og det er det, de gør, når man laver den her ændring.
Tak for ordet.