runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Det er dristigt af Venstre at begynde at rulle sig ud om dagpengespørgsmålet, al den stund at vi jo ikke har fået et eneste svar fra partiet om, hvad det vil gøre.
Ja, det er imod, det kan jeg forstå.
Hvad vil det selv?
Hvad vil det selv gøre?
Nu nævner Venstremedlemmet så regeringsgrundlaget.
Og hvad står der der?
Ja, der står jo, at reformen står ved magt, men at man ændrer på indfasningen.
Og det, vi ændrede konkret på til at starte med, var, at vi udsatte indfasningen.
Så har vi lavet akutpakker.
Så har vi lavet uddannelsestiltaget.
Hvad er Venstres svar til dem?
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Hvis det er sådan, at der står ejendomme med boliger tomme igennem længere tid, mens der er mennesker, der ikke har et sted at bo, så synes vi da, at man fra samfundets side skal gribe ind og sørge for, at de lejligheder bliver udlejet, sådan at de mennesker kan få noget at bo i.
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Nej, det gør jeg ikke.
Det, jeg talte om, var jo indfasningen.
Og hvis man kunne høre det dernede på bagsæderne, var det altså indfasningen, jeg kritiserede.
Det var indfasningen, som var brutal.
Det var indfasningen, som var stik modsat af, hvordan det var, da vi havde ansvaret for at lave reformer i 90'erne.
Og det er indfasningen, vi nu gør noget ved.
Der er altså opbakning fra mig til ro i klasserne.
Det med kæp tror jeg ikke der er så voldsom opbakning til andre steder, så det tror jeg ikke vi skal have i fremtiden.
Men ro i klasserne er vigtigt.
Hvordan får man ro i klasserne?
Det er jo det afgørende.
Jeg tror ikke, at der sådan er nogen central opskrift på, hvordan man gør det.
Hvad der virker, tror jeg er meget afhængig af, hvor man er henne.
Jeg kan kun selv tale som far til en pige i folkeskolen.
Og noget af det, der sikrer ro i hendes klasse, er faktisk, at de af og til lige tager en løbetur rundt i skolegården.
Det er en fornøjelse at opleve det.
Det er det, de bruger i dag.
Det skal vi have mere af.
Mike Legarth (KF), 2013-05-29:
For det første kan jeg bekræfte, at hvis præmisserne for at lave en aftale er til stede, slår Det Konservative Folkeparti til lige på stedet.
Det har det jo knebet meget med for regeringen, men det kan være, at det står på dagsordenen lige foran os.
For det andet vil jeg sige, at årsagen til, at jeg bringer det her emne op om disciplin på skolerne, er, at der er nogle af regeringspartierne, der har meget stor berøringsangst over for det, og som jo henviser til, at så skal vi ind og have den sorte skole, hvor man slår med kæp, hvis eleverne ikke gør, som man siger.
Men det er jo ikke det, vi taler om.
Og det er jo vigtigt, at vi i fuld åbenhed står ved, at uden ordentlighed, uden ro i klasserne og disciplin, opnår vi ikke nogen af alle de resultater, vi vil nå.
Og vi ved, at vores studerende er udfordret af vores nabolande og af andre verdensdele, der går meget mere effektivt til værks og udviser stor sult.
Det skal vi også gøre, og det vil jeg gerne have bekræftelse på.
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Jeg lyttede meget efter, fordi der jo stadig væk er forhandlinger om folkeskolereformen.
Og jeg kan roligt sige, at man ikke har sådan været helt vildt ivrige fra oppositionens side for at gå ind og lave en aftale.
Men jeg håber, at når man tager spørgsmålet op her, er det, fordi man også er klar til at gå ind og gå på kompromis med nogle af de ting, man havde med.
Jeg er selv far til en pige, som er startet i 1. klasse her efter sommerferien.
I hendes klasse er der ro.
Og hvor er det en fornøjelse at besøge en helt almindelig dansk folkeskole, hvor der er ro i klasserne.
Og hvor betyder det meget for, at de lærer at læse og skrive og regne.
For vi ved jo, at hvis der er uro og det bare får lov at køre, er det de, som har det sværest hjemmefra, og de, som kommer i skole uden at være forberedte, uden at taskerne er pakket, uden at der er bind om bøgerne, uden at der er en madpakke i tasken, som så bliver taberne.
Så ro i klassen synes jeg kun er godt.
Mike Legarth (KF), 2013-05-29:
Vi skal have en bedre folkeskole.
Det skal vi på grund af vores børn, den næste generation, som skal tage over efter os.
Der har det været vigtigt for os Konservative, at man får skabt en folkeskole, hvor der bliver givet flere timer, og der bliver bedre undervisning, hvor læreruddannelsen bliver styrket, hvor der bliver flere værktøjer og ro i klasserne.
Ro i klasserne er det, der tales mindst om, og der hersker en vis form for berøringsangst.
Her vil jeg gerne høre ordføreren for regeringspartiet, om der er massiv opbakning til, at vi får indført ordentlig disciplin i klasserne i vores uddannelser generelt, for uden det kan vi ikke få udbytte og gavn af alle de gode tiltag, vi tager.
Så jeg vil bare gerne have fuld opbakning til, at vi får indført ordentlig disciplin i skolerne og på uddannelserne.
Esben Lunde Larsen (V), 2013-05-29:
Tak for det.
Ser man bort fra, at hr. Magnus Heunickes tale var lige så tynd – sagt med et glimt i øjet – som hr. Magnus Heunicke er tynd i toppen, var det interessant, at hr. Magnus Heunicke omtalte tilblivelsen af dagpengereformen som brutal, og at det var en udansk måde at lave reformer på.
Mit spørgsmål er, om Det Radikale Venstre er med i den oprindelige aftale, og om hr. Magnus Heunicke i al almindelighed betegner Det Radikale Venstre som brutal og udansk?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Vi har ikke lagt os endeligt fast på, hvad en lavere udviklingsbistand skal bruges til.
I vores forslag til finanslov for 2013 havde vi en række ændringsforslag, og der angav vi nogle steder, hvor vi ville spare penge, og hvor vi så ville bruge nogle penge.
På tilsvarende vis vil vi arbejde med finansloven for 2014, når vi når dertil.
Der vil vi selvfølgelig også sige, at der, hvor vi ønsker at bruge flere penge end det, der kommer fra regeringens udspil, anviser vi selvfølgelig også, hvor vi finder pengene til det.
Jonas Dahl (SF), 2013-05-29:
Jamen sandheden er jo, at det ikke har skortet på ordførere fra formandens parti, som i det her tilfælde rask væk har været ude at melde ud, at når man havde et forslag, så skulle det finansieres af udviklingsbistanden.
Derfor kunne det være lidt interessant at høre helt konkret fra Dansk Folkepartis formand: Kunne vi ikke få et bud på, hvor mange penge der så skal bruges på de forskellige områder?
Sandheden er jo, at man bruger pengene flere gange.
Derfor kunne det være rart at få svar på: Hvad vil Dansk Folkeparti bruge de penge til, som de vil spare på udviklingsbistanden, og hvor meget vil de spare?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Det er, fordi fru Pernille Rosenkrantz-Theil vælger ikke at høre, hvad jeg siger, og det er sådan set fair nok – altså, sådan er politisk debat en gang imellem.
Det er derfor, vi siger, at når økonomi- og indenrigsministeren nu igen nedjusterer skønnene for Danmarks vækst, så har det en påvirkning – selvfølgelig har det det.
Danmarks økonomi skrumpede samlet set sidste år, vi havde minusvækst sidste år.
Hvis man vil påstå, at det ikke har en effekt i forhold til lediges mulighed for at komme ud at finde et job, så begynder man altså godt nok at føre en ny form for økonomisk debat her i Folketinget.
Det vil overraske mig noget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2013-05-29:
Så ledighedsskønnet er altså uforandret fra 2011 frem til 2014, og det vil altså sige, at Dansk Folkeparti har været fuldstændig pinligt klar over og har haft adgang til de her tal og har vidst, at ledighedsskønnet var uforandret frem til 2014, og alligevel vælger Dansk Folkeparti så at halvere dagpengeperioden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Jo, altså, vores forventning og manges forventning dengang var, at det ville komme hurtigere med økonomisk vækst i samfundet og selvfølgelig også, at den økonomiske aktivitet, det medfører, betyder flere arbejdspladser og dermed en påvirkning af de lediges mulighed for at finde et arbejde.
Det, vi siger, er, at når væksten udebliver, når man nedjusterer skønnene for den vækst, der er i samfundet, så er det klart, at det jo også sætter sig i, at virksomheder investerer mindre, borgere forbruger mindre.
Der er en mindre sandsynlighed for, hvis man er i ledighedskøen, at man så kan finde sig et arbejde.
Der er selvfølgelig den sammenhæng, og derfor siger vi, at når man nedjusterer vækstskønnene, bliver man jo også nødt til at korrigere sin politik.
Vi siger, at når man nedjusterer vækstskønnene, bliver man da nødt til at sige, at en dagpengereform, som vi i hvert fald baserede på, at der kom større vækst i samfundet, end der havde været, så skal indfases på en blidere måde end det, der var udgangspunktet.
Det er sådan set for os logik.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2013-05-29:
Den kan vi så komme tilbage til med det samme, for Dansk Folkeparti sagde jo så som bekendt i maj, at dengang Dansk Folkeparti halverede dagpengeperioden, var forventningen, at der ville komme større vækst.
Men hvad der jo er mindst lige så interessant, er jo præcis det her med, hvad man havde af forventning til ledigheden, og derfor vil jeg gerne spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, om DF regnede med, at ledigheden ville falde, forud for at man halverede dagpengeperioden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Som jeg husker det fra dengang, men det vil jeg meget gerne tjekke efter – dagen er jo lang, så vi kan komme tilbage til det – så var det en udbredt opfattelse blandt rigtig mange, at der hurtigere ville komme en vækst i det danske samfund igen efter finanskrisen end det, vi har set.
Man behøver heller ikke gå så langt tilbage.
I løbet af de sidste par år har regeringen jo hele tiden nedjusteret vækstskønnene for dansk økonomi, så det er jo åbenbart noget, som alle og i hvert fald også den nuværende regering har troet, nemlig at væksten ville være højere end det, den rent faktisk er blevet.
Sidste år havde vi som bekendt minusvækst.
Så er spørgsmålet selvfølgelig, hvordan det påvirker ledigheden, det er jo en særskilt diskussion, og det vil jeg meget gerne komme tilbage til, for nu har desværre fået brugt mine 30 sekunder – beklager.
Karin Gaardsted (S), 2013-05-29:
Men var der andre partier end DF, der havde de samme tanker?
Det vil jeg gerne vide.
Og så vil jeg også gerne vide, om ordføreren kan oplyse, hvorvidt det vækstskøn havde betydning for forventningen til, hvordan ledigheden så ville udvikle sig.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Det beroede selvfølgelig i meget høj grad også på de diskussioner, vi havde med den daværende regering, hvor vurderingen var, at der ville komme en større vækst i det danske samfund hurtigere.
Det er derfor, at jeg også sagde i et tidligere svar her i Folketinget i debatten i dag, at på den måde er det lidt pudsigt at høre, når den nuværende regering f.eks. kommer til på en baggrund om, at man er bedre til at skønne vækst end den gamle, og så har måttet nedjustere vækstskønnene stort set uafbrudt siden, og det virker selvfølgelig lidt mærkeligt.
Karin Gaardsted (S), 2013-05-29:
Tak for det.
Jeg holder lige lidt fast i dagpengereformen.
Det er sådan, at ordføreren ligesom mange andre her i Tinget også udgiver et ugebrev, og i ordførerens ugebrev fra 21. maj står skrevet følgende, og jeg citerer: »Da dagpengereformen i sin tid blev besluttet, regnede vi med en større vækst i det danske samfund, end realiteten har været«.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Jeg er ikke enig i, at det, at man laver en midlertidig løsning i forhold til dem, der ellers står for at miste deres forsørgelsesgrundlag på grund af udløbet af dagpengeperioden, betyder, at så kommer der flere østeuropæere til Danmark og arbejder.
Jeg tror, at der er rigtig mange ting, man kan gøre for at forhindre, at der er så mange østeuropæere, der tager danskernes jobs.
Vi har allerede her under debatten peget på, at der faktisk er initiativer blandt andre EU-lande, der går på at sikre, at folk ikke flytter sig af hensyn til de sociale ydelser, altså forstået på den måde, at hvis nu østeuropæere især godt kunne tænke sig at komme til Danmark, fordi der er høje sociale ydelser, som de har mulighed for at få, hvis de kommer hertil, så er der andre lande, der siger, at sådan nogle problemer har de også og det må man gøre noget ved.
Så siger vi, at det jo er en af vejene frem, at vi støtter de initiativer, og at vi i EU sikrer, at Danmark har mulighed for at undgå, at folk kommer hertil for at få andel i høje sociale ydelser.
Merete Riisager (LA), 2013-05-29:
Men det, at man nu indfører den her arbejdsmarkedsydelse, som jo kan gå hen og blive noget helt andet end et midlertidigt instrument – det ved vi jo, for historien viser os, at vi holder fast ved den slags, når først det er der – vil betyde, at der er flere danskere, der bliver betalt af de andre danskere over skatten til ikke at lave noget, imens der er flere udlændinge, der vil komme til Danmark og arbejde.
Mener hr. Thulesen Dahl, at det alt i alt giver mere tryghed, at vi betaler nogle for ikke at lave noget, og betaler nogle udlændinge for at komme hertil og udføre det arbejde, de andre skulle have udført?
Thomas Jensen (S), 2013-05-29:
Jeg har jo bemærket, at der i medierne her de sidste par dage har været et ønske fra nogle af de borgerlige partier om, at man skal fjerne topskatten.
Der vil jeg gerne have et kort og klart svar: Kan Dansk Folkeparti støtte en fjernelse af topskatten eller en ændring i den 15-procentsats, der er for topskattebetalingen i Danmark – ja eller nej?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Jeg tror, at lige som jeg før kom til at sige 2011, men mente 2010, kom hr. Thomas Jensen her til at give et svar, hvor han egentlig ville stille et spørgsmål.
Sagen er klar i forhold til topskatten: Nej, vi har ingen ønsker om at sætte topskatten ned.
Så hvis man spørger, om Dansk Folkepartis politik går ud på, at vi skal ændre på skattereglerne, så topskatten bliver mindre, er svaret nej.
Den politik har vi ikke.
Jeg har sagt flere gange, at det er afgørende for os, om der skabes økonomisk vækst i samfundet, for økonomisk vækst er altså det, der gør, at virksomhederne tør investere mere og tør skabe flere arbejdspladser; at forbrugerne forbruger mere, og at der dermed skabes flere job f.eks. i detailsektoren, i servicesektoren og andre steder.
Hvis ikke den økonomiske vækst er der, er muligheden for, at der bliver skabt arbejdspladser, mindre.
Derfor er det lidt afgørende, at der er økonomisk vækst i et samfund, realvækst i et samfund.
Regeringen med økonomi- og indenrigsministeren i spidsen har nu i de her halvandet år, den her regering har siddet, vedblivende nedjusteret vurderingen af økonomisk aktivitet i det her samfund.
Sidste år havde vi, som jeg siger, direkte minusvækst.
I år har man skruet det ned – efter efterkommelse – fra 2,3 pct. til 0,5 pct., og vismændene tror, at det kun bliver det halve.
Så det her samfund er på den måde økonomisk gået i stå, og det skal vi reagere på i forhold til tidligere beslutninger ved at indfase dagpengereformen blidere end det, der var lagt op til oprindeligt.
Lotte Rod (RV), 2013-05-29:
Men det her er jo helt centralt.
Det var derfor, at Radikale Venstre kritiserede de blå partier for at ville lave sådan en brutal indførelse af dagpengereformen.
Og nu står hr. Kristian Thulesen Dahl her og siger, at man ikke vidste, at ledigheden ville falde.
Dermed falder Dansk Folkepartis argumentation jo fuldstændig fra hinanden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Om vi vidste, at ledigheden ville falde, altså fra 2010 til 2012?
Alt, der handler om at se frem i tiden, handler jo om, hvad det er, man lægger til grund, og hvad man tror vil ske i fremtiden.
Det, jeg har sagt nu op til flere gange her i Folketingssalen, er, at for os at se er der en sammenhæng mellem økonomisk vækst i samfundet, skabelsen af arbejdspladser og derfor en realistisk mulighed for, at ledige kan bringe sig ud af ledighedskøen og finde et job.
Hvis ikke der er vækst i samfundet, bliver mulighederne for, at ledige kan finde et job, mindre.
Derfor var vi meget optaget af, om det så ud til, at der kunne komme vækst i det danske samfund igen, nøjagtig ligesom den her regering påstår, at den har været optaget af at skabe økonomisk vækst.
Den har bare ikke gjort det.
Sidste år havde vi minusvækst.
Så har det også en afsmittende effekt i forhold til, hvordan vi mener dagpengereformen bør indfases.
Det er jo derfor, at vi har valgt at støtte det initiativ, der handler om at indfase dagpengereformen blidere end det, der oprindelig var lagt op til.
Lotte Rod (RV), 2013-05-29:
Jeg vil meget gerne have et helt klart svar fra Dansk Folkeparti.
Vidste Dansk Folkeparti, at ledigheden ville falde – ja eller nej?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Altså, det, vi gerne ville føre pengene over i, var noget, der ville have en effekt hurtigere end det, regeringen havde lagt op til.
Hvis det har, er det i hvert fald – og det er jo også erkendt bredt – på meget lang sigt.
Vi tror, at sådan noget som boligjobordningen for ejere og lejere har en større effekt på kort sigt.
Det var regeringen jo ved at afskaffe med finanslovaftalen for 2013 med Enhedslisten.
Det er så blevet genindført med den aftale, vi er med i, og det tror vi har en bedre beskæftigelsesmæssig effekt end at nedsætte selskabsskatten.
Det, vi syntes var usympatisk, var, at man sparede på kontanthjælpen for at give lettelser i selskabsskatten.
For den regering, som Enhedslisten støtter, har valgt at bruge mellem 4 og 5 mia. kr. om året på at sænke selskabsskatten.
Vi synes ikke, det er særlig fornuftigt.
Derfor arbejdede vi også imod det, og vi arbejdede imod, at man sparede penge på kontanthjælpssystemet for at bruge dem på at sænke selskabsskatten.
Så det var der, hvor vi syntes det var usympatisk.
Vi har brugt vores forhandlingskraft i forhold til kontanthjælpsforhandlingerne til at lave resultatet bedre end det, der var udgangspunktet.
Vi har selvfølgelig også været i et politisk klima, hvor der var et meget, meget stort flertal her i Folketinget, som ønskede at spare mere – var vi nervøse for – hvis vi ikke var med ved bordet.
Sådan var det i hvert fald på SU-området.
Der var i hvert fald partier, der ønskede markant større besparelser end det, der blev tale om.
Og da vi så samtidig fik indflydelse på, hvad pengene skulle bruges til, og de ikke blev brugt på selskabsskattelettelser, så valgte vi at gå med.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-29:
Det er uintelligent og usympatisk – rolig nu, det er ikke ordføreren, jeg står og karakteriserer.
Jeg refererer til ordførerens bemærkninger, da beskæftigelsesministeren fremlagde sit forslag til en kontanthjælpsreform.
Hr. Kristian Thulesen Dahl kaldte det en usympatisk spareøvelse.
Ikke desto mindre var Dansk Folkeparti med til at fjerne kontanthjælpen for alle unge under 30 år.
De skal nu leve for 5.700 kr. før skat, hvis man er enlig, cirka det halve af, hvad man har i dag.
Hvis kontanthjælpsmodtagere over 25 år lever i et såkaldt ægteskabslignende forhold, vil de blive modregnet.
Besparelsen blev 1,2 mia. kr., der blev brugt på billigere øl og sodavand, flere carporte og samtalekøkkener hos boligejerne.
Nu spørger jeg bare ordføreren: Synes ordføreren, det er en sympatisk og intelligent løsning, ordføreren har været med til at lave der?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Det pudseløjerlige her er jo, at hvis man mener, at den skattepolitik frem til regeringsskiftet i efteråret 2011 var for ulighedsskabende – det er jo det billede, man forsøger at give – hvorfor har man så lavet en mere ulighedsskabende skattepolitik oven på den?
Hvorfor har man så ikke forsøgt at lave den om, så den blev mindre ulighedsskabende?
Hvorfor har man så bare sagt, at den ulighedsskabende skattepolitik, som man mener der var indtil valget 2011, vil man bygge noget mere ulighed oven på med skattereformen fra sidste år?
Det synes jeg da er et interessant spørgsmål at stille, men nu er jeg jo ikke i en position til at kunne stille spørgsmål.
Med hensyn til hvad vi gør efter næste valg, kan jeg bare sige, hvad Dansk Folkeparti mener, hvad vi går til valg på, og hvad vi ønsker, og så diskuterer vi det på baggrund af, hvad vælgerne giver os af opbakning.
Jeg har sagt det før: Jeg er meget imponeret over de mennesker, som allerede nu, hvor vi ikke engang er halvvejs igennem valgperioden, er i gang med at tale om, hvad der sker efter et kommende folketingsvalg.
Men det gør vi ikke, for vi venter på vælgernes dom.
Thomas Jensen (S), 2013-05-29:
Der er jo en grund til, at man kan være mistænksom over for, hvad Dansk Folkepartis skattepolitik er.
Tilbage i 2009, hvor der kom en forårspakke 2.0, var det jo sådan, at mellemskatten blev fjernet.
Det betød, at folk med meget høje indkomster fik meget store skattelettelser.
Derfor er jeg lidt i tvivl om, om man kan stole på det, hr. Kristian Thulesen Dahl siger her i dag.
Så mit opfølgende spørgsmål går på: Hvis vi skulle komme i den situation, at der en dag om mange år bliver dannet en ny borgerlig regering i Danmark, og det her topskattespørgsmål kommer op, er det så sådan, at Dansk Folkeparti også på det tidspunkt igen vil begynde at sige, at man alligevel godt kan gå med til at lette lidt på topskatten – ja eller nej?
Finn Sørensen (EL), 2013-05-29:
Nu blev besparelsen jo faktisk større med Dansk Folkepartis medvirken, nemlig 1,2 mia. kr., hvor regeringen havde sat et lidt mindre mål.
Men det, jeg efterlyser, er et svar på, hvorfor det er sympatisk at skære ned over for de grupper, der har mindst, hvis bare besparelsen går til billigere øl og sodavand og flere carporte til boligejerne.
Det var det, jeg spurgte om, og hvis jeg ikke kan få et svar på det, er det vel rimeligt nok, at jeg konkluderer, at det er mundsvejr og falsk varebetegnelse, når hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti fører sig frem som nogle, der vil beskytte dem i samfundet, der har mindst.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Vi synes ikke, det er en god idé, hvis der fyres folk og aktiviteter flytter til udlandet og danskere bliver arbejdsløse.
Vi synes heller ikke, det er godt, hvis der kommer for mange østeuropæere her til landet og tager de jobs, som ellers skulle være besat af danskere, eller østeuropæere, der presser lønningsniveauet ned, og sådan noget.
Altså, når vi taler tryghed, er det jo en bred vifte af tryghed, der skal etableres.
Men den tryghed handler selvfølgelig også om, hvad det er for nogle vilkår, der er, hvis væksten i samfundet så udebliver og man har en større risiko for at blive arbejdsløs.
Hvad er det så for nogle vilkår, man har at dække sig ind under?
Og det er jo også en tryghed for mange danskere.
Så for os handler det her med, at vi gerne vil sikre et trygt samfund, om rigtig mange ting.
Det handler både om, at man har en god chance for at få et job, men det handler altså også om, hvis ikke man kan det, hvad det så er for nogle vilkår, der gælder.
Og der har vi i forhold til det her med en arbejdsmarkedsydelse bare vurderet, at det, at man laver en dagpengereform, som nok er god for dansk økonomi på lang sigt, altså ikke gør, at man ikke kan indfase den på en måde, der tager hensyn til den økonomiske situation, landet er i.
Merete Riisager (LA), 2013-05-29:
Ordføreren vil gerne sikre tryghed for danskerne, kan jeg forstå, i forhold til at sætte reformtempoet et par takker ned.
Jeg kan også forstå, at ordføreren er glad for, at regeringen nu har indført en arbejdsmarkedsydelse, der betyder, at danskere kan være på passiv forsørgelse i længere tid.
Vismændene kom i går med en rapport, der viste, at den dagpengereform, som DF var med til at gennemføre sammen med V og K, virker, på den måde at flere danskere med den reform kommer ud af den passive forsørgelse og ud i arbejde.
Mener ordføreren, at det vil føre til mere tryghed i Danmark, at vi betaler flere danskere for at forblive i passiv forsørgelse og samtidig hyre flere udlændinge til at udføre arbejde i eksempelvis landbrug, gartneri, rengøring og i hotelbranchen?