runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-24:
Jeg synes, at ministeren siger rigtig mange ting.
Det er godt, at der er samarbejde.
Men jeg tillod mig bare at kvittere ved at sige, at ministeren sagde, at man havde reageret på en anmeldelse.
Men jeg havde jo direkte spurgt, hvad man havde foretaget sig inden.
Og man havde ikke foretaget sig noget, selv om der har været problemer tidligere år.
Det er det, der undrer mig.
I de afhøringsrapporter, som politiet har været så venlig at sende til os i den her anledning, skriver de bl.a.: Vi har været parate til at foretage efterforskning i udlandet.
Jamen flere medier har jo besøgt det pågældende firma i Polen, som ikke eksisterer andet end på papiret, og som en tysk fagmand har brugt.
Alle de ting har jo ikke forbigået regeringens opmærksomhed.
Jeg synes da, det er en skærpende omstændighed – det tror jeg også ministeren er enig i – at det er en statslig virksomhed, der er kommet ud i det her arrangement.
Det, det handler om for mig – også for regeringen, tror jeg – er, at det her ikke kommer til at ske igen.
Vi kan simpelt hen ikke holde til, at vi har et ureguleret arbejdsmarked, hvor der er et tagselvbord og foregår plat og svindel.
Hvis folk skal arbejde her, så skal det også være lovligt.
Det ved jeg man kræver i andre tilfælde.
Lene Espersen (KF), 2007-01-24:
Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg simpelt hen ikke i Folketingets spørgetid onsdag eftermiddag kan begynde at besvare spørgsmål om konkrete kontraktforhold for folk, der har arbejdet.
Det synes jeg også ligger langt ud over, hvad man kan kræve en minister skal kunne besvare inden for få minutter.
Jeg har redegjort for politiets behandling af sagen, og de bemærkninger, som hr. Bjarne Laustsen kommer med om Hobro Politi, står for Socialdemokraternes egen regning.
Jeg mener, at dansk politi har gjort en utrolig stor indsats for at komme den illegale arbejdskraft til livs.
Der er også mange andre opgaver, politiet skal tage sig af, og jeg mener, at bl.a. meget af det samarbejde, man har på tværs med andre typer organisationer, er noget af det, der hjælper til, at der bliver sat fokus på og øvet et pres mod de personer, der ønsker at benytte sig af illegal arbejdskraft.
Så jeg synes, det frem for at tale sig væk fra hinanden er bedre, at vi bliver enige om, at det er godt, at der er et fint samarbejde mellem bl.a. fagbevægelse og politi, og at det arbejde også bliver forstærket i forbindelse med politireformens gennemførelse.
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-24:
Jeg takker for det meget lange svar.
Jeg kan sige, at jeg er bekendt med, hvad forligspartierne blev orienteret om.
Jeg kan oplyse, at både Venstres ordfører og De Konservatives ordfører er af den opfattelse, at man har omgået reglerne, fordi det var østaftalen, der skulle have fundet anvendelse.
Derfor skulle de have haft arbejds- og opholdstilladelse.
Jeg kan også oplyse, at Skov- og Naturstyrelsen har ophævet kontrakten – det skrev de selv i en pressemeddelelse – fordi det pågældende firma i Polen ikke var i stand til at dokumentere, at de opholdt sig og arbejdede lovligt i Danmark.
Jeg er glad for, at ministeren kvitterer med at sige, at politiet i Hobro intet har gjort, før de fik en politianmeldelse.
Det har så ikke været et indsatsområde for Hobro Politi at gå ud og påse, at det, der foregår i de danske statsskove, ikke sker med ulovlig arbejdskraft.
Det er ikke noget, man har bekymret sig om i Hobro Politikreds.
Jeg kan af afhøringsrapporterne, hvor der optræder en skolelærer, en bager og en kontormedarbejder, se, at ingen i afhøringsrapporterne til Hobro Politi har oplyst andet, end at de aldrig nogen sinde har haft noget som helst med det der firma at gøre, og at de ikke er fastansatte, som ministeren selv siger de skal være.
Synes ministeren ikke selv, at det er underligt?
Lene Espersen (KF), 2007-01-24:
Nu vidste jeg jo, at det var hr. Bjarne Laustsen, jeg skulle besvare et spørgsmål fra i salen.
Derfor vil jeg godt indlede med at sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg har tænkt mig at besvare det spørgsmål, som hr. Bjarne Laustsen har stillet, og ikke det noget udvidede spørgsmål, som hr. Bjarne Laustsen motiverede spørgsmålet med.
Spørgeren har faktisk spurgt mange andre af mine ministerkolleger om samme sag.
Men jeg vil gerne opsummere, hvad der allerede har været fremme om politiets håndtering af sagen, for det er det, hr. Bjarne Laustsen spørger til.
Ifølge anmeldelsen blev der i Buderupholm Statsskovdistrikt beskæftiget flere polske arbejdere, efter anmelderens opfattelse i strid med udlændingelovens regler om arbejds- og opholdstilladelse.
Politiet foretog i anledning af anmeldelsen afhøringer af både anmelderen, de polske arbejdere og den danske kontraktpart, det vil sige Skovog Naturstyrelsen.
Samtidig indhentede politiet relevant bilagsmateriale.
Disse undersøgelser godtgjorde, at flere polske arbejdere var beskæftiget med afskæring og pakning af pyntegrønt.
Som bekendt følger det af den danske overgangsordning i forbindelse med østudvidelsen, at arbejdstagere fra de nye østeuropæiske EUlande som hovedregel skal have arbejds- og opholdstilladelse for at være beskæftiget i Danmark.
Det gælder dog ikke personer, der er fastansat i et selskab, der er etableret i et andet EUland, og som indgår kontrakt med en dansk part.
I sådanne tilfælde er der tale om en udstationering, hvor der ikke er krav om arbejds- og opholdstilladelse.
I overensstemmelse med fast praksis i denne type sager forelagde politiet sagen for Udlændingeservice.
Udlændingeservice afgav den 22. december en udtalelse til politiet.
Af udtalelsen fremgår det bl.a., at Udlændingeservice på baggrund af de foreliggende oplysninger ikke fandt, at det arbejde, der blev udført af de polske arbejdere, var omfattet af den danske overgangsordning.
Udlændingeservice fandt derfor, at der ikke var grundlag for at stille krav om, at de polske arbejdere i den pågældende sag skulle have haft arbejds- og opholdstilladelse.
I lyset af udtalelsen fra Udlændingeservice skønnede politiet i sagens natur ikke, at videre efterforskning kunne føre til, at nogen her i landet kan straffes for overtrædelse af udlændingelovens regler om opholds- og arbejdstilladelse.
Og jeg kan tilføje, at politiet ikke fandt det nødvendigt at iværksætte nærmere efterforskning i Polen i forbindelse med sagens behandling.
Jeg vil sluttelig oplyse, at forligspartierne bag aftalen om østudvidelsen, som også omfatter Socialdemokraterne, blev orienteret om sagens forløb på det seneste møde i forligskredsen den 10. januar.
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-24:
Jeg har kaldt justitsministeren i samråd, for den her sag har strakt sig over et stykke tid.
Selv om arbejdet kun er foregået i kort tid, handler det jo om, at Skov- og Naturstyrelsen har solgt pyntegrønt på rod, som man kalder det, momsfrit, og det var så meningen, at der skulle komme nogle folk og klippe det pyntegrønt.
Er de udstationerede, eller er det efter østaftalen?
Jeg anerkender, at Skov- og Naturstyrelsen har gjort det rigtigt ved at skrive ind i kontrakten, at de skal have en ILO-løn, der svarer til 102 kr. i timen.
Det er i det hele taget svært, for hvis der er nogle, der vil snyde, er der muligheder for det.
Men det, der så er meningen her, er jo, at vi skal kontrollere.
»Vil ministeren oplyse, om der har været foretaget et opsøgende arbejde over for de polske skovarbejdere og deres reelle arbejdsgivere, som har stået bag firmaet ESL Lesne Produkty i Polen, samt hvad der er gjort for at efterforske sagen, da det er kommet frem, at arbejdskraften var underbetalt, og at Skov- og Naturstyrelsen har ophævet kontrakten, fordi den ikke kunne dokumentere, at skovarbejderne opholdt sig lovligt i Danmark? «
Lene Espersen (KF), 2007-01-24:
Nej, jeg mener ikke, at der er noget i den her sag, der viser, at der mangler et lovgivningsredskab.
Man kan sige, at sagen er nået så vidt nu, at den civile sag er slut og retten har talt.
Der er ingen tvivl om, hvem der har retten til det hus.
Det har de ejere, der er af huset, og de unge, der er der i dag, er der ulovligt, og de skal ud.
Det er så fogedretten, der sammen med Københavns Politi skal vurdere, hvornår det tidspunkt er det bedste set gennem politifaglige briller.
Men jeg vil sige til fru Louise Frevert, at der, hvor der er meget stor enighed mellem os, er, at det er meget uforståeligt for alle andre i det her samfund, at der fortsat er unge, der sidder ude i ungdomshuset.
Nogle af dem må da have forældre.
Det er for mig at se fuldstændig ubegribeligt, at forældre til disse unge mennesker ikke sørger for at få trukket dem hjem, for de er der uretmæssigt.
Og den dag, huset skal ryddes, er der jo ingen, der kan sige, hvordan forløbet vil være.
Jeg forstår ikke, at der er nogen forældre, der vil have det på samvittigheden at lade deres små børn, nogle af dem er mindreårige, sidde i Ungdomshuset frem for at sørge for at sikre sig, at de i hvert fald ikke medvirker til at besætte et hus yderligere.
Jeg mener, at politiet har to primære opgaver.
Det er selvfølgelig retshåndhævelse, at sørge for at opretholde lov og orden, men også at sikre sig, at man, når man så skal gennemføre ting, også med magt, gør det på en måde, så man er til mindst mulig ulempe, ikke mindst for alle de borgere, der bor i nærheden, og de personer, der er involveret i den slags sager.
Jeg synes ikke, der er en finger at sætte på den måde, som Københavns Politi har håndteret de problemstillinger på, der har været omkring Ungdomshuset.
Det er ikke nogen hemmelighed – de skilter jo med det ude i Ungdomshuset – at nogle af de typer, der er derude, ønsker konfrontation med politiet.
Det tror jeg sådan set også der var nogle der havde sat næsen op efter, for så vidt angår besættelsen af huset på Dortheavej.
Det var vel for at forsøge at fremprovokere en eller anden form for konfrontation.
Det lykkedes altså med et, synes jeg, utrolig intelligent stykke politiarbejde at få gennemført det, der skulle ordnes i forhold til huset derude på en sådan måde, at det foregik i al fordragelighed, fred og orden.
Det er efter min mening da langt den bedste måde at håndtere den slags konflikter på.
Louise Frevert (DF), 2007-01-24:
Nu må ministeren endelig ikke misforstå mig, for jeg mener selvfølgelig også, at politiet gør et fantastisk stykke arbejde, også fordi det er en meget prekær situation, som man er ude i, og der er jo ikke nogen grund til, at man skal sætte liv og lemmer på spil for en flok autonome, der kun er ude på slagsmål og ballade.
Men der, hvor jeg tror problemet for borgernes retssikkerhed opstår, er, at man måske ikke, som jeg også tidligere sagde, gør nok opmærksom på, hvordan proceduren egentlig kan være.
Borgerne føler, at de kan komme ud for denne situation på et andet tidspunkt.
Vi så jo, hvad der skete, da de unge besatte huset ude på Dortheavej, hvor der også gik et stykke tid, inden politiet til sidst fik de unge ud.
Mener ministeren, at en situation som den, vi er ude for nu med Ungdomshuset i København, kan danne præcedens for senere tiltag, hvor man vil stramme op på reglerne for, hvordan man kan få de unge ud af sådan nogle besættelseshuse på en mere hurtig og mere gelinde måde?
Lene Espersen (KF), 2007-01-24:
Jeg synes, at Københavns Politi har gjort en fremragende indsats indtil videre, ikke mindst i forhold til de store uroligheder og problemer, der har været omkring Ungdomshuset.
Udsættelsesforretningen er ikke påbegyndt endnu, men der har bl.a. været demonstrationer og andet, som jeg synes politiet har tacklet på en utrolig flot måde, når man tager den situation i betragtning, som politiet stod i.
Jeg kan såmænd godt forstå, at der er mange almindelige mennesker, ikke kun i Københavnsområdet, men også i resten af Danmark, der synes, det er højst besynderligt, at der er personer, der ikke ønsker at efterleve en retslig afgørelse.
Men jeg har fuld tillid til, at fogedretten nok skal sørge for at få den udsættelsesforretning gennemført i samråd med Københavns Politi på det tidspunkt, hvor det ud fra en politimæssig betragtning er klogest, altså på det tidspunkt, hvor der er færrest civile, betjente og beboere i Ungdomshuset, der kommer til skade.
Jeg har stor tillid til, at de vil foretage en god vurdering af det.
Louise Frevert (DF), 2007-01-24:
Men det er jo ensbetydende med, at det er lidt uforståeligt for borgerne, og det er egentlig årsagen til det her spørgsmål.
Man kan se, at politiet adskillige gange har prøvet på at få de unge til at komme ud, men politiet er blevet slået tilbage af brosten og andre ting, der rammer midt på gaden, og det er jo der, at beboerne – specielt også de i området – synes, at de står magtesløse over for en situation og føler, at politiet har spillet fallit i en situation som denne.
Det er klart, de føler, at deres retsbevidsthed bliver krænket, idet de føler, at der ikke bliver gjort det, der skal gøres for simpelt hen at få de unge ud.
Mener ministeren ikke, at det derved giver et måske lidt blakket indtryk af politiet som sådant, og at man ikke rigtig gør opmærksom på – måske heller ikke fra justitsministerens side – hvor ansvaret egentlig ligger i forhold til, at de unge kan komme ud af det hus?
René Skau Björnsson (S), 2007-01-24:
Det her er jo en af de sager, hvor alle løber fra ansvaret, kan man sige.
Der var masser af eksempler i tv-udsendelsen på, at ingen rigtig vil tage ansvar for, at de her ulovlige boliger bliver brugt som bolig; alle løber fra ansvaret.
Jeg håber meget, at der nu sker noget meget hurtigt i den her sag, at det ikke bliver endnu en af de sager, vi kender alt for godt fra regeringen, hvor der ikke sker noget; der er mange pæne ord, men der mangler handling.
Kan ministeren sige noget om, hvornår hun vil være færdig med den undersøgelse, hun nu vil sætte i gang, og hvornår vi kan forvente initiativer, der gør, at kommunerne får indskærpet deres pligt, og at lovgivningen bliver ændret, hvis det er det, der er brug for, for at stramme reglerne over for udlejere?
Louise Frevert (DF), 2007-01-24:
Der har jo været en del furore omkring Ungdomshuset specielt her i det sidste halve år.
Man kan også sige, at Ungdomshuset har haft en lang vej på omkring 25 år, men efter salget for ca. 6 år siden har tilværelsen været meget omtumlet.
Nogle vil betragte det som et decideret københavnerfænomen, men eftersom politiet har været involveret i det her, mener jeg ikke, at det skal betragtes som et sådant, selv om bølgerne har skvulpet højest i København og man har hørt mest om Ungdomshuset i København, fordi det selvfølgelig ligger der.
Men når det er sagt, mener jeg også, at borgerne har en ret til egentlig at få at vide, hvordan det kan være – det er spørgsmål, mange af os har fået – at man ikke har fået ryddet Ungdomshuset, selv om det er privatejet.
Tak for det fine svar.
Vi er helt enige om, at politiet i det her tilfælde gør et fint stykke arbejde.
Men der kan være et område, hvor jeg tror man også som borger kan blive lidt uenig, og det var det, mit spørgsmål konkret gik ud på.
Vi har at gøre med en flok unge, som decideret opfordrer til vold.
Mit spørgsmål går på, om ikke ministeren på grund af den situation, der har været, mener, at man på baggrund af det her bør stramme op på lovgivningen, så man kan dæmme op for, at der er opfordring til tiltag af voldelig karakter på den her måde, og så politiet kan gribe ind på et tidligere tidspunkt og måske lidt mere håndfast.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-01-24:
Ministeren kan ikke komme udenom, at der er foregået plat og svindel.
Er det ikke det, man har politiet til at efterforske?
Situationen er den, at der er danske private skovejere, der er blevet undergravet, og situationen er den, at der er tale om en række lønmodtagere.
Man har jo snakket om, at det er vældig værdifuldt, at vi har den danske model, men her har man altså haft nogle, som har været i stand til at kunne udbetale lavere lønninger, fordi det var et firma af tvivlsom karakter.
Er det ikke normalt, at der, når sådanne oplysninger kommer frem, foretages en efterforskning, også på arnestedet, så man kan undersøge, om det, der er tilgået i henhold til udstationeringsregler, er lovligt, eller om det er i overensstemmelse med, som det også er blevet nævnt, østaftalen?
Det er jo sådan, at hvis der skal være tillid i befolkningen, skal der også være tillid til, at man søger at få opklaret de sager, hvor man kan se, at der er tale om et forhold.
Lene Espersen (KF), 2007-01-24:
Jeg vil gerne indlede med at sige til fru Louise Frevert, at jeg kort før jul i et åbent samråd i Folketingets Retsudvalg redegjorde for en række spørgsmål i relation til Ungdomshuset.
Som det fremgik af min redegørelse til Retsudvalget, er situationen den, at ejerne af Ungdomshuset ved en civil retssag har fået dom for, at brugerne af Ungdomshuset skal ophøre med at bruge huset.
Ejerne af Ungdomshuset har efterfølgende anmodet fogedretten om at gennemføre en såkaldt udsættelsesforretning, med henblik på at ejerne fysisk kan blive sat i besiddelse af huset.
Som jeg også understregede i det nævnte samråd, er det fogedretten, som fastsætter tidspunktet for den fysiske gennemførelse af udsættelsesforretningen.
Hvis det er nødvendigt med politiets bistand i forbindelse med en udsættelsesforretning, kan politiet naturligvis udøve et vist konkret skøn i forhold til den praktiske tilrettelæggelse af udsættelsesforretningen.
Det gælder ikke mindst i forhold til fastlæggelsen af, hvornår det ud fra sikkerhedsmæssige og polititaktiske hensyn vurderes at være mest hensigtsmæssigt at gennemføre den fysiske udsættelse.
Men det er altså i sidste ende op til fogedretten at beslutte, hvornår en udsættelsesforretning skal finde sted.
Jeg har fuld tillid til, at fogedretten i samarbejde med Københavns Politi vil sikre, at udsættelsen bliver gennemført på et passende tidspunkt.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-01-24:
Det er faktisk det modsatte.
Det er jo det, at vi burde kunne tro på de aftaler, der bliver indgået, altså østaftalen og også omkring udstationering.
Det er jo det, det handler om, nemlig at der skal være respekt for disse ting, og at det danske samfund kan foretage den nødvendige kontrol af, at man også, når der sker en anmeldelse, forfølger sagen, også helt ned til arnestedet, og finder ud af følgende: Er der her tale om en ulovlighed, der er foregået?
Så kan vi bagefter finde ud af, hvor det så er, ansvaret skal placeres over for dem, der har lidt skade i den her situation.
Det bliver en anden sag.
Det kan ikke være rigtigt, at man selv skal rejse derned, som vi har set i avisen, og kan komme hjem og sige, at her foregår noget, for der eksisterer overhovedet ikke et firma.
Og de er kommet ind.
Det har jeg lidt svært ved at se.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-01-24:
Der har vi jo netop også taget flere initiativer, bl.a. har vi lagt loft over, hvad maksimumsudgiften må være, for netop at sikre, at huslejen bliver holdt på et rimeligt niveau, og jeg tog jo også initiativ til en forsøgsordning, hvor man gennem det, at man effektiviserede hele processen, simpelt hen gjorde det billigere.
Desværre var der så ikke nogen, der ville være med i det forsøg, og derfor er det jo så at sige stillet i bero.
Men jeg takker meget for anerkendelsen af, at regeringen gør en stor indsats på det her område.
Rasmus Prehn (S), 2007-01-24:
Jeg takker selvfølgelig for, at ministeren er meget fokuseret på at følge det her og stramme op, hvis det bliver nødvendigt.
Det er også sådan, at vi fra socialdemokratisk side vil følge det her tæt, for vi kan ikke leve med den situation, der er i øjeblikket.
Med hensyn til udbuddet af almene boliger synes jeg også, det er vældig fint, at man fra regeringens side prøver at øge udbuddet af almene boliger.
Men kunne man forestille sig, at prisen også spillede ind, at almene boliger simpelt hen er blevet for dyre i dag, så der er et behov for mere prisbillige almene boliger?
Ville folk, der i dag vælger at bo i kælderlejligheder, i stedet for vælge en god og fornuftig almen bolig, hvis den var til at betale?
Eva Kjer Hansen (V), 2007-01-24:
Jeg har allerede til hr. René Skau Björnsson gjort opmærksom på, at jeg er indstillet på at se på, om man kan skærpe lovgivningen yderligere, sådan at det her forhold også kan indgå i forbindelse med en frakendelsessag.
Det er allerede i dag sådan, at der er eksempler på overtrædelser af nogle af byggelovsbestemmelserne, hvilket kan føre til en frakendelse, og jeg synes, det er oplagt at se på, om en sådan overtrædelse som den, der her er tale om, også kan indgå i forbindelse med det.
Jeg tror, at det er velkendt, hvad byggelovsbestemmelserne giver af muligheder for kommunerne for at reagere på ulovlig brug af kælderværelser, og jeg er fuldstændig enig med begge spørgere i, at det skal stoppes, og at man netop skal bruge de muligheder, der gør sig gældende.
Så kan jeg til hr. Rasmus Prehn også sige, at vi jo i regeringen gør rigtig meget for netop at øge udbuddet af almene boliger.
Vi har netop indgået en meget stor boligaftale, som jeg mener fremtidssikrer den almene sektor, fordi vi tager fat på de problemer, der er, og bl.a. jo også har skabt gode rammer for nybyggeri på området.
Vi har jo gennem de senere år markant øget udbuddet af almene boliger netop for at kunne imødekomme den efterspørgsel, der er.
Rasmus Prehn (S), 2007-01-24:
Nu har ministeren nået at svare lidt på det spørgsmål, som hr. René Skau stillede tidligere.
Jeg vil gerne yderligere have ministeren til at give udtryk for, at ministeren er parat til at indskærpe over for de her kommuner, at den her lov skal overholdes.
Vi kan ikke have, at der er lejere, som kommer til at bo under de her vilkår.
Derudover vil jeg gerne høre, om ministeren ville være parat til at skærpe loven yderligere og eventuelt sikre, at der blev taget initiativ til, at man kunne få flere billige almene lejeboliger, så man på den måde kunne undgå, at folk var tvunget ud i at tage en meget skummel kælderlejlighed som et alternativ.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-01-24:
Når spørgeren spørger til, hvad der skal til, vil jeg svare, at der skal det til, at kommunen udnytter de muligheder, man har for at få det stoppet og for eventuelt at idømme bøde, hvis det finder sted.
Handlemulighederne er der i dag, og så gælder det om, at kommunerne også benytter sig af dem.
Og som sagt vil jeg yderligere se på, om vi også kan bruge de her forhold i forbindelse med en frakendelsessag.
René Skau Björnsson (S), 2007-01-24:
Problemet er så, at der stadig væk bliver lejet ulovlige kælderværelser ud.
Vi kender til det.
Man kan jo bare slå op på hjemmesiderne for ledige boliger, og vi kan se listen.
Ministeren kan også bare gå ind på nettet, hun behøver ikke engang at spørge ovre i styrelsen.
Man kan bare gå på internettet og søge på boliger i København og Århus, og man vil finde også en liste med kælderværelser, der formentlig er ulovlige, og som bliver lejet ud.
Så den erkendelse håber jeg ministeren er nået til, og jeg håber også, at vi kunne få nogle flere konkrete bud fra ministeren på, hvad der skal til.
Nu siger ministeren, at man kunne forestille sig, at udlejere blev frataget retten til at udleje boliger.
Kunne man også forestille sig, at bødeniveauet simpelt hen er for lavt, sådan som det er i dag?
Man slipper alt, alt for billigt og gør det gang på gang, uanset hvad der er sagt i huslejenævn og andre steder.
Vil det sige, at ministeren kan bekræfte, at fakta er, at sådan som reglerne er i dag, er der hjemmel til, at kommuner kan gribe ind, forbyde de her lejligheder, men lovgivningen virker ikke? Der er brug for, at der sker noget.
Der er alt, alt for mange kælderværelser, der lejes ulovligt ud.
Vi kunne jo se, at Danmarks Radio ingen problemer havde med at finde et hav af lejligheder i Kolding, i Århus, i København, i Odense, i Aalborg, hvor der var masser af ledige kælderværelser, der blev lejet ud, selv om det var ulovligt.
Men jeg hører, og det vil jeg gerne have ministeren til at bekræfte, at ministeren erkender, at sådan som reglerne er i dag, så virker de ikke.