Karina Adsbøl (DF), 2012-12-19:
Tak for det.
Der kommer nok lidt gentagelser, men Dansk Folkeparti kan ikke støtte lovforslaget, men har hele tiden været åbne over for at se på en anden model.
Begrundelsen for ikke at støtte lovforslaget er, at regeringen har skønnet, at ca. 7.000 vil gå fra privat regi til offentligt regi, hvilket vil medføre flere offentlige ventelister og ramme hørehæmmede.
Regeringen har med det her lovforslag ikke sikret, at borgerne kan få hurtig hjælp, og dette lovforslag hører ikke under det udvidede frie sygehusvalg.
Med dette lovforslag vil det ikke længere være muligt for borgerne at opnå befordringsgodtgørelse, og Dansk Folkeparti kan frygte for det, for ude i vore skønne landdistrikter sidder der nogle borgere, som vil få umådelig langt at køre, eftersom vi har fået at vide, at mange private klinikker vil lukke.
Da regeringens store ændringer på høreapparatområdet kommer til at berøre omkring 800.000 mennesker med et høretab og ca. 350.000 hørehæmmede, der behøver høreapparat, er der grund til at lave et grundigt lovarbejde, og da regeringen har nedsat en arbejdsgruppe på dette område, virker det lidt besynderligt, at regeringen ikke laver loven fyldestgørende.
Dansk Folkeparti bemærker, at behandling på privat klinik med offentligt tilskud i dag giver anledning til mindre offentlige udgifter – både ved behandling af et øre og to ører.
På den baggrund undrer Dansk Folkeparti sig over, at regeringen vil gennemføre en model, som resulterer i øget udlevering i offentlig regi, hvilket må formodes at give anledning til større offentlige udgifter.
Efter Dansk Folkepartis opfattelse har udvalget ikke fået tilstrækkeligt belyst, om regeringen har sikret, at implementeringen af reformen er på plads, heriblandt om regionerne er gearet til den her opgave, som skal virke den fra 1. januar 2013.
Vi har heller ikke fået tilstrækkeligt belyst, om der er konkurrenceforvridning i dette lovforslag, og der ligger i øjeblikket en klage ved EU.
Vi har ikke fået tilstrækkeligt belyst, hvad strammere tilkendelseskriterier betyder i lovforslaget, og om de medfører, at nogle ikke kan få et høreapparat.
Vi har heller ikke fået tilstrækkeligt belyst, hvor præcis snitfladen går mellem opgaver, der skal varetages af regionerne, og opgaver, der skal varetages og eventuelt betales af kommunerne, i hvor høj grad lovforslaget kommer til at medføre øgede ventelister, hvor mange borgere der bliver ramt af øget brugerbetaling, herunder transportgodtgørelse, eller hvorvidt ministeren for forebyggelse og sundhed vil tage initiativer til forebyggelse af det stigende antal personer med høretab i befolkningen.
Vi har heller ikke fået belyst, hvor mange arbejdspladser dette vil komme til at koste i privat regi.
Regeringen har ingen konkrete bud på ændringer i forhold til speciallægernes mulige dobbeltrolle i forbindelse med det her lovforslag.
Rigsrevisionen og kulegravningsrapporten påpeger heriblandt problemstillingen, at speciallægerne i dag både kan fungere som henviser og som sælger af høreapparater på én og samme tid.
Det undrer Dansk Folkeparti, at regeringen ikke har taget dette i betragtning, da de begrunder dette lovforslag med kulegravningsrapporten.
Dansk Folkeparti anerkender, at lovforslaget samles i sundhedsloven, men Dansk Folkeparti hæfter sig også ved svaret på Leverandørforeningens henvendelse, der omhandler leverandørernes holdning til det af Amgros udførte udbud.
Helt overordnet mener Leverandørforeningen, at Amgros' nye sortiment indeholder apparater af ringere kvalitet end tidligere.
Dansk Folkeparti finder det problematisk, idet Dansk Folkeparti har forstået svaret således, at det er ældre modeller, der anvendes, og at høreapparatprisen er udregnet efter dette.
Derfor undrer vi os over, at regeringen vil give landets borgere ringere kvalitet i forhold til teknologien.
Det er jo sådan i dag, at der er forskel på, om man får en god benprotese, eller om man får et træben.
Derfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte dette lovforslag.