runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Bock (LA), 2015-12-08:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad det er for en dokumentation, hr. Simon Kollerup har, for, at det her vil medføre en øget belastning.
Jeg kunne også godt tænke mig, at hr. Simon Kollerup og Socialdemokraterne sammen med Liberal Alliance kunne gøre en indsats for, at man satte ind der, hvor den virkelige forurening stammer fra.
Lad mig nævne et par ting: de millioner af ton urenset spildevand, som udledes fra den nordlige del af Østersøen, og byernes spildevand, som vi overhovedet ikke har kontrol med for øjeblikket.
Vi ser gang på gang, at der er et overløb, som også løber hen over landmændenes marker.
I kanten af det vil jeg også gerne have lov til at sige, at vi konstant nævner nitrat som kilden til belastning af vores vandløb i dag.
Den påstand vil vi også i Liberal Alliance meget gerne være med til at udfordre, for spørgsmålet er, om vi ikke i stedet bør se langt mere i retning af fosfor.
Simon Kollerup (S), 2015-12-08:
Men indtil vi er der, og indtil det her vældige måleprogram er indfaset og udrullet i hele landet, som Liberal Alliance foreslår, så har vi med et lovforslag at gøre, hvis formål er at regulere anvendelse af gødning i jordbruget med henblik på at begrænse udvaskningen af kvælstof, altså et lovforslag, som grundlæggende taler om, at der er en udvaskning af kvælstof, og at vi skal forsøge at begrænse den.
Det, jeg bare gerne vil vide, er, om Liberal Alliance vil modsætte sig, at man allerede nu i de forhandlinger, der skal være, går ind og tager miljøvenlige tiltag, som kompenserer for den merbelastning, der vil være, eller i alle fald den mertilførsel af kvælstof, der vil være med det her forslag.
Mette Bock (LA), 2015-12-08:
Lad mig tage fat i hr. Simon Kollerups sidste sætning.
Hr. Simon Kollerup aner ikke, om der kommer en belastning, som følge af at vi undlader at undergødske.
Vi taler jo ikke om at overgødske.
Det ligger der ikke noget som helst om i det her lovforslag.
Lovforslaget handler rent faktisk om, at vi skal kunne gødske efter planternes behov.
Der står ikke noget om, at der skal være en markant øget kvælstofudledning i de danske farvande.
Jeg synes, at vi burde have det som et fælles udgangspunkt og så få en konstruktiv dialog om det her, i stedet for at vi bygger på påstande, der ikke er fagligt belæg for.
Jesper Kiel (EL), 2015-12-08:
Nu kommer jeg ude fra en kommune, hvor vi bruger meget tid på at diskutere landbrug, men jeg forstod ikke rigtig, hvad ordførerens svar var på Søren Egge Rasmussens spørgsmål om, hvordan man skal lave de her målinger.
Jeg forstår ordføreren mener, at landmanden skal kunne komme med en kontrolmåling og sige: Se her, det virker ikke.
Er det på det enkelte drænrør, eller er det fra et år til et andet, man skal kunne dokumentere, at de krav, der er, ikke virker, eller hvordan skal det foregå?
Jeg forstod det simpelt hen ikke, og når man kommer ude fra den virkelige verden, er det lidt svært at se det for sig.
Mette Bock (LA), 2015-12-08:
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Punkt 2, vi skal kunne flytte rundt, afhængig af hvor der opstår problemer, hvis de måtte opstå, i de kommende år.
Det siger sig selv, at hvis vi kan komme igennem med den her udfordringsret, som jeg har præsenteret i dag, skal der være enighed om, hvad det så er for målemetoder, der skal anvendes ude hos recipienten.
Så det behøver altså ikke at være så kompliceret.
Jesper Kiel (EL), 2015-12-08:
Det er bare for at forstå det.
Hvis man skal kigge på, hvor meget der bliver udledt, skal man jo have med, at årene er meget forskellige, det er meget forskelligt, hvordan regnen falder osv. osv.
Forestiller ordføreren sig, det er noget, man lige kan måle fra det ene år til det andet, og så kan man lige ændre på kravene til gødskning, eller skal det ses over en 10-årig periode?
Det er bare for lige at forstå, hvordan man forestiller sig at der lige skal laves sådan et program, hvor man bare flytter rundt på målepunkter, og så stadig væk kan sikre f.eks. Det Sydfynske Øhav, hvor det ikke er så meget, der kommer udefra, men hvor det er de lokale landbrug, der forurener.
Hvordan forestiller man sig man skal kunne styre det?
Er det over lang tid, det skal undersøges, eller er det en kort periode, og så kan man få lov til at gøde noget mere?
Mette Bock (LA), 2015-12-08:
Jeg går ud fra, at fru Lisbeth Bech Poulsen er klar over, at vi gentagne gange har været udsat for, at spildevandsanlæggene er løbet over, og at landmændenes marker er blevet oversvømmet.
Det kan vel ikke komme bag på fru Lisbeth Bech Poulsen, at det sker, og at det sker gentagne gange, og at det bliver ved med at ske.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-08:
Okay, jeg troede, det var sådan et generelt problem, ordføreren var inde på.
Men når vi nu er ved det her med oversvømmede marker, vil ordføreren så anerkende, at når vi f.eks. taler vandløb – nu taler vi selvfølgelig gødskning i dag – har det en effekt også på oversvømmede marker, at man vil lave de her tilbageskridt i forhold til vandmiljøindsatsen?
Mette Bock (LA), 2015-12-08:
Altså, hvis vi taler om oversvømmede marker, må jeg helt ærligt sige, at så er det allerstørste problem, vi har, den manglende grødeskæring.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2015-12-08:
Mange tak.
Jeg vil gerne lægge ud med at rose hr. Søren Egge Rasmussen for en inspirerende og interessant og fagligt velfunderet ordførertale.
Mange tak.
I Alternativet er vi også kraftigt imod at forhøje kvælstofnormerne, uden at der foreligger en konkret teknisk løsning, som kan modsvare næringsstofudvaskningen.
Vi tror ikke på, at det kan lade sig gøre i et fremtidsperspektiv.
Der vil være betydelige og uacceptable miljømæssige skadevirkninger af forslaget her bl.a. på drikkevandet og biodiversiteten, og det kan give store omkostninger i fremtiden at neutralisere.
For biodiversitetens vedkommende kan skaderne jo faktisk være uoprettelige.
For at det skal kunne give mening både økonomisk og miljømæssigt, skal der altså laves nogle mere specifikke beregninger af merindtjeningen ved det højere udbytte og af, om det overgås af de omkostninger, der vil være forbundet med både den øgede drivhusgasudledning – her taler vi om lattergas – og kvælstofmængde i vandmiljøet.
Når disse omkostninger er fundet, bør det klargøres, hvem der skal betale disse.
Vi mener, at forureneren betaler-princippet også bør være gældende i forbindelse med udgifter til at gennemføre kompenserende miljøindsatser.
I Alternativet mener vi, at hvis der er behov for kompenserende miljømæssige foranstaltninger, bør den eksisterende regulering under ingen omstændigheder afvikles, før den ny regulering er udviklet og klar til implementering.
Og derfor kan vi heller ikke støtte forslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2015-12-08:
Radikale Venstre vil rigtig gerne deltage i at lave en stor reform af vores landbrug.
Vi ser for os, at landbruget kan gennemgå den samme omstilling, som vi har set energisektoren gøre.
Energisektoren er gået fra at bruge rigtig meget kul og olie til nu at bruge rigtig meget vedvarende energi og så samtidig tjene flere penge, eksportere for flere milliarder kroner, skabe flere job.
Den form for regulering, vi har af landbruget i dag, er det, der hedder kollektiv regulering.
Alle landmænd bliver mødt af de samme krav: Uanset hvor dygtig man er til at drive virksomhed, uanset hvor grøn man er, uanset hvilke investeringer man har foretaget, uanset hvilken jord man dyrker, bliver man mødt af den samme regulering.
Vi synes, det er helt oplagt at tage hul på det, som mange kalder målrettet regulering, altså at landmænd, der tager vare på dyrevelfærden, på klimaet, på miljøet og er gode til at tjene penge, får en anden form for regulering end nogle af dem, der skal gøre noget anderledes end det, de gør i dag.
Det her lovforslag giver sådan set i princippet ministeren mulighed for at kunne tillade forskellige muligheder for gødskning, alt efter hvad for noget jord landmanden dyrker.
Vi synes, det er oplagt at gå den vej og begynde at se på, om jorden kan holde til det eller ej.
Det, der så selvfølgelig bare er udfordringen, som mange andre ordførere har nævnt, er, at der intet i lovforslaget står om, hvad der skal ske med de jorder, hvor man måske i dag dyrker for meget.
Det står der ikke noget om.
Til allersidst i bemærkningerne står der, at regeringen vil komme med en samlet pakke for, hvordan man skal håndtere den forurening, der følger af det her lovforslag.
Det mangler vi stadig væk at se, og det glæder vi os til at se – og det er vi også nødt til at se og have en forhandling om, inden vi kan støtte lovforslaget, som det ligger.
Mette Bock (LA), 2015-12-08:
Punkt 1, jeg forestiller mig, at vi udvikler de målemetoder, vi rent faktisk bruger i dag.
Der er en grundig faglig diskussion i gang om, hvilke målemetoder man skal anvende.
Punkt 2, så må det bero på en forhandling over, hvor lange perioder der skal måles, for at landmanden kan komme igennem med sin udfordringsret.
Det håber jeg da i hvert fald.
Simon Kollerup (S), 2015-12-08:
Tak for det, og tak for en befriende ordførertale, hvor der virkelig var smæk for skillingen og man sådan kunne mærke, hvor partiet Liberal Alliance står.
Noget, som jeg savnede lidt i ordførertalen, var måske det her hensyn, som en række af de blå partier og også nogle af de røde partier, bl.a. Socialdemokratiet, har været inde på, nemlig ønsket om, at regningen for den merbelastning af miljøet, som det her forslag vil give, bliver samlet op.
Jeg taler om balancehensynet, altså at man samler regningen for merbelastningen af miljøet op, også under hensyntagen til direktiver, vi er forpligtet af osv.
Hvordan stiller Liberal Alliance sig i forhold til at samle den der miljøregning op?
For man kan jo få den fulde effekt af forslaget ved at lade være, men omvendt kan man også tage hensyn til miljøet ved at samle miljøregningen op med nogle miljøvenlige initiativer.
Hvordan ser Liberal Alliance på det forhold?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-08:
Først vil jeg lige sige noget i forhold til ministerens kommentar om, hvad det økonomisk kan betyde for landbruget.
Jeg må bare sige, at det at give en blankocheck til ministeren i forhold til kvælstofnormer, altså noget, der vil batte 0,5 pct. i den samlede gældsbyrde i dansk landbrug, er jeg ikke villig til.
Men når der nu er så bred enighed om en målrettet regulering, kan jeg ikke forstå, at ministeren ikke fremlægger noget.
Det kunne være noget, som Enhedslisten, Alternativet og SF også kunne være med til, hvor vi siger, at vi har den her sikkerhed for, at der i den samlede model også bliver taget hensyn til de sarte, sårbare jorder, og så er der andre steder, hvor vi ved, at der kan gødskes mere.
Så ville man jo have lavet en meget, meget bred aftale, som ville være meget mere fornuftig end status quo, og som ville vare ved, fordi den måske ville involvere hele Folketinget.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-12-08:
Jeg må ærligt sige, at efter debatten i dag får jeg ikke indtryk af, at fru Lisbeth Bech Poulsen er interesseret i at balancere det i forhold til en hensyntagen til både landbrugsproduktionen og miljøreguleringen i Danmark.
Det er jo vigtigt, at man er indstillet på, at det er begge de hensyn, der skal indgå, f.eks. i fødevare- og landbrugspakken.
Og det her er netop, når man er optaget af de økonomiske problemer i landbruget, et element, der faktisk giver nogle bedre vilkår, og jeg har jo understreget i alle mulige sammenhænge, at vi samtidig vil tage hånd om den miljømæssige udfordring.
Men det at lave et regimeskifte, så at sige, og gå fra den generelle miljøregulering og over til en mere målrettet miljøregulering, er jo ikke noget, vi gør over night.
Det er noget, der tager tid at få udviklet mere konkret.
Men landbruget kræver, netop på grund af de økonomiske problemer, som fru Lisbeth Bech Poulsen selv fremhævede i sit indlæg i dag, at vi handler nu, og det er derfor, vi har så travlt med at få nogle konkrete resultater.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-08:
Jamen der er også en lang række samfundsøkonomiske omkostninger ved det her, og så må man bare spørge sig selv: Er det skatteyderne, der skal betale for tiltag, som ud af den samlede landbrugsgæld vil have betydning for omkring 0,5 pct.?
Det var det, ministeren sagde med de 1,8 mia. kr.
Og der mener jeg bare at der er nogle langt større ting på spil.
Man har på få år haft en fordobling af gælden på grund af jordboblen i 00'erne.
Og der kunne man jo prøve at gå ind og se på det.
Vi lavede nogle meget, meget store tiltag i forhold til bankerne, da vi havde en boligboble, og man kunne måske gå ind og se, om der var nogle ting, man kunne kigge på der.
Det her batter altså ikke rigtig noget økonomisk.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-12-08:
Jeg kan sige til fru Lisbeth Bech Poulsen, at vi jo faktisk bruger milliarder af kroner i forvejen på at beskytte natur og miljø, og det mener jeg er i vores fælles interesse at gøre, fordi det er en af de styrker, vi har i Danmark.
Og jeg mener, at der er en samfundsøkonomisk interesse i at sikre nogle ordentlige rammevilkår for landbrugsproduktionen.
Hvis vi tager fødevarebranchen som sådan, beskæftiger den omkring 150.000 personer.
René Christensen (DF), 2015-12-08:
Tak for det.
Først tak til ministeren for talen.
Men når vi nu hører SF sige her, at man skal gøre en særlig indsats for de sårbare jorder – en særlig indsats vil SF gerne arbejde for – kan ministeren så bekræfte, at hvis man fastholder det regime, der er i dag, så har man nøjagtig den samme indsats på de sårbare jorder som på de robuste jorder, netop fordi man ikke har en målrettet regulering?
Man har netop en regulering, der gør, at alt bliver behandlet ens.
Man har en normreduktion på 18-20 pct., og det er det, man kører med både på sårbare jorder og på robuste jorder.
Så man tager netop ikke et særligt hensyn til sårbare jorder.
Kan ministeren ikke bekræfte det?
Eva Kjer Hansen (V), 2015-12-08:
Jeg deler fru Mette Bocks ønske om, at vi får flere målinger og mere kendskab til, hvordan det reelt ser ud ude omkring.
Derfor vil en del af mine forslag i landbrugs- og fødevarepakken også være at få styrket målingerne, så vi diskuterer de reelle tal.
Det er jeg ganske enig i.
Jeg mener så også, at der er en øget kvælstofudfordring qua det her lovforslag, altså qua det, at vi ændrer på de reducerede gødskningsnormer.
Men hvad effekten er, er jo så det, vi får bedre kendskab til, når vi får nogle tal fra kvælstofsudvalget her i den kommende tid.
Jo, ministeren kan bekræfte hr. René Christensens spørgsmål om de sårbare og de robuste arealer.
Og igen vil jeg sige, at hvis man skal tænke på, hvad det er for nogle miljøtiltag, man skal sætte ind med, og hvad prisen er på de forskellige miljøtiltag, så har vi jo set med den nyeste vurdering af randzoner, at det gør en meget stor forskel, om man har gjort det arbejde at finde ud af, hvor det er, de har den optimale effekt.
For vi kan se af de randzoner, vi kender, at der er det meget spredt, hvilken effekt de overhovedet har.
Nogle har en meget stor effekt, andre har en forholdsvis lille effekt.
Og der giver det jo mere mening, at vi så bruger de tiltag der, hvor de har en optimal effekt, og det kræver kendskab til de sårbare områder.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-12-08:
Tak for det, formand.
Og undskyld, at jeg var lidt ivrig efter at komme herop, men nu har jeg siddet og ventet et stykke tid, så det er rart at komme herop og komme i gang.
For jeg vil gerne sige, at for Socialdemokratiet er et velfungerende arbejdsmarked rigtig vigtigt.
Vi ønsker for alle danskere, at de kan blive en del af det fællesskab, som en arbejdsplads udgør.
En arbejdsplads giver gode kolleger, faglig identitet og ikke mindst et forsørgelsesgrundlag, som gør, at den enkelte kan følge sine egne drømme.
For Socialdemokratiet er det gode arbejde nøglen til en meningsfuld tilværelse – et arbejde giver den enkelte noget at stå op til om morgenen.
Desværre er det ikke alle mennesker, som har et arbejde at stå op til.
Det drejer sig f.eks. om de mange mennesker, som bliver fanget i kontanthjælpssystemet.
Der har desværre over tid udviklet sig en kultur, hvor mennesker på kontanthjælp er blevet overladt helt til sig selv.
Efter vores opfattelse skal kontanthjælpen være en midlertidig forsørgelse, og for os er det afgørende, at kontanthjælpsmodtagere som alle andre ledige skal have den rette hjælp til at komme tilbage i arbejde.
Vi skal som samfund altid stå med en udstrakt hånd, når mennesker af den ene eller den anden grund står udenfor.
Et godt eksempel er den mentorordning, som der er forslag om her i dag, og som en bred kreds af partier fik med i kontanthjælpsreformen i 2013.
Personer på kanten af arbejdsmarkedet skal via en mentor komme tættere på arbejdsmarkedet – det var alle parter enige om i foråret 2013.
I dag, 2½ år senere,
behandler vi så et lovforslag, som lægger op til at amputere den udstrakte hånd, som vi ellers gav kontanthjælpsmodtagerne i 2013.
Her ser vi så også, at den blå blok viser sit sande ansigt.
Mentorindsatsen får en rundbarbering, så det batter.
Den statslige refusion af kommunernes udgifter i forbindelse med mentorordningen beskæres, ligesom den statslige refusion af udgifter i øvrigt, til øvrig vejledning og opkvalificering af ledige, også afskaffes.
Herudover lægger lovforslaget op til, at minimumskravet for mentorindsatsen ændres fra hver uge til hveranden uge, så den arbejdsløse får mindre tid med sin mentor.
Herudover undrer det os også meget, at Dansk Folkeparti åbenlyst vælger at spare 400 mio. kr. på de arbejdsløse og på kontanthjælpsmodtagere for at finansiere skattelettelser til de rigeste i vores samfund.
Det er simpelt hen pivskævt.
Vi ønsker i Socialdemokratiet at give udsatte ledige en hjælpende hånd, så de kan komme tilbage på arbejdsmarkedet, og til det hører en ordentlig mentorindsats for de arbejdsløse.
Det her lovforslag, som regeringen fremsætter sammen med Dansk Folkeparti, trækker samfundets udstrakte hånd til de arbejdsløse tilbage, samtidig med at det baner vejen for skattelettelser til de rigeste.
Derfor stemmer vi nej.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-08:
Jeg vil gerne takke ordføreren for en dejligt skarp, præcis og engageret ordførertale.
Jeg var enig i hvert eneste ord, for her drejer det sig jo om, at man fjerner et af de rigtig gode elementer i kontanthjælpsreformen, som vi to ikke var enige om som helhed – men vi var da i hvert fald enige om, at her var en rigtig god ting.
Og nu fjerner man den.
Så er mit spørgsmål bare: Hvad tænker ordføreren så egentlig om det?
For et af argumenterne for kontanthjælpsreformen, og at man absolut skulle lave den sammen med Venstre, var, at så havde man noget snor i de borgerlige partier.
Men hvor meget snor har man egentlig i det, når der nu bare er gået 1½ år og man ikke engang har opsummeret erfaringerne og vi så ser, at de borgerlige partier er i fuld gang med at klippe de gode elementer ud af kontanthjælpsreformen?
Hvordan opleves det?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-12-08:
Nu tror jeg ikke, at vi på noget tidspunkt har haft en opfattelse af det, som spørgeren siger her, om at have snor i højrefløjen her i Folketinget.
Den kontanthjælpsreform, som vi aftalte, var netop en aftale og ikke et forlig, og det betyder også, at så kan den regering, der sidder nu, gøre, som den vil i forhold til den aftale, som der blev lavet dengang.
Det, jeg synes er rigtig, rigtig ærgerligt – det er jo rigtigt nok – er, at i sådan en aftale er der noget, der er surt, og noget, der er sødt, og det, man gør her fra den nuværende regerings side sammen med, ikke mindst, Dansk Folkeparti, er, at man sørger for at tage det, der er det søde, og så må det sure formentlig stå tilbage.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-08:
Vi får jo altid at vide, at det er meget vigtigt for Socialdemokraterne at lave arbejdsmarkedspolitik hen over midten, for så er man sikker på, at så har vi noget stabilt, der holder i lang tid.
Det her er så et eksempel på, at det jo ikke holder.
For når de borgerlige kommer til og får magt, som de har agt, så klipper de de gode ting ud af det, og tilbage bliver alt det, der ikke er særlig godt, for nu at sige det pænt.
Så er min pointe bare, at så kunne man jo lige så godt have lavet en rigtig god kontanthjælpsreform sammen med Enhedslisten.
Hvad tænker ordføreren om det?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-12-08:
Nu tror jeg nok, at det var sådan, at det ikke var muligt at have et flertal bare med Enhedslisten alene.
Det var i hvert fald sådan i den her situation, at hvis vi ville nå de ting, som der var lagt op til, havde vi ikke nået det med Enhedslisten alene.
Det er jeg helt sikker på.
Men så tror vi i øvrigt på det bedste, også når vi laver aftaler sammen med den blå fløj her i Folketinget.
Vi kan også se i en lang række andre tilfælde, at det normalt fungerer sådan, at en aftale er en aftale, og at det bliver den ved med at være.
Men desværre har det ikke holdt i den her omgang.
Man kan sige, at vi jo kommer tilbage igen senere, og så må vi, måske sammen med Enhedslisten, sørge for at rette op på det her.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-08:
Nu vil Konservative gerne være det borgerlige grønne parti, og jeg synes også, at vi har hørt nogle fine ting.
Det vil jeg da gerne kvittere for.
Men jeg vil spørge helt konkret i dag: I forhold til at den samlede 16-punktsplan kommer til at udlede op til 1 mio. t ekstra drivhusgasser, i forhold til at det her kommer til at betyde mere gødskning, i forhold til at professor Kaj Sand-Jensen fra KU – jeg ved ikke, om ordføreren har læst indlægget i Politiken – skriver, at der bliver spillet højt spil med 30 års vandmiljøindsats, som vi har brugt milliarder på, og som måske bliver til spildte penge, hvad vil ordføreren så sige er det, der retfærdiggør at gøre det her?
Og opfølgende må ordføreren, hvis ordføreren har tid, også gerne kommentere gældsproblematikken.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-12-08:
Jeg vil starte med det sidste om gældsproblematikken.
Altså, det er, som jeg også sagde til fru Lisbeth Bech Poulsen før, lidt svært for mig at se, hvordan man skulle kunne gøre noget ved den gæld.
Altså, vi har ikke 350 mia. kr., som vi kan bruge til at fjerne landbrugets gæld, og man kan ikke omstrukturere sig ud af, at man skylder en hel masse penge væk.
Man kan heller ikke bede bankerne om at tage regningen.
Det vil simpelt hen være dybt urimeligt at sige, at de mennesker, der har skudt penge ind i og lånt penge ud til landbruget, ikke skal have dem tilbage.
Så det er meget svært at se andre løsninger – i hvert fald for os, ellers vil vi gerne høre konkrete forslag fra SF.
Så skal jeg blankt indrømme, at det her lovforslag, som vi behandler i dag, ikke i sig selv er et lovforslag, der gør miljøet bedre – nok snarere tværtimod.
Men vi har nogle supplerende tiltag, som gør, at vi stadig væk er forpligtet til at bevare et vandmiljø på samme niveau, som vi har i dag.
Det regner vi så også med at der bliver levet op til; at regeringen iværksætter tiltag, som sikrer, at vandmiljøet samlet ikke bliver dårligere.
Det er det ikke.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-08:
Jeg vil gerne spørge ind til det her om den målrettede regulering.
Det er jo det, vi alle sammen taler om, og hvis vi talte om det samme, kunne vi måske også blive mere enige om, at netop de sårbare jorde måske skal tages ud eller i hvert fald gødskes mindre, mens man kan give lidt mere los for dem, der kan holde til noget mere.
Det er jo det, Natur- og Landbrugskommissionen anbefaler, at man altså kigger på det samlede billede.
Men er ordføreren ikke enig i, at det egentlig ikke er det, vi debatterer i dag?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-12-08:
Nej, det er jeg nu ikke helt enig i, for tingene hænger sammen.
Altså, vi var ikke gået med til det her lovforslag i dag, hvis det ikke var, fordi det hænger sammen med et løfte om at indføre målrettet regulering.
Det er rigtigt, at det ikke i sig selv er det, vi vedtager i dag, men det er jo en klar forudsætning for, at vi kan vedtage lovforslaget.