runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-13:
Bare lige omkring fødevarekontrollen
: Altså, vi skriver jo i finanslovaftalen, at de initiativer, vi tog i sommer, hvor vi afsatte flere midler – for det var nødvendigt for at få en bedre fødevarekontrol – fortsættes i 2007.
Og så skriver vi videre, at når de to undersøgelser, der var iværksat, er tilendebragte og resultaterne foreligger, vil regeringen og Dansk Folkeparti tage stilling til, om der skal tilføres flere ressourcer.
Når vi skrev det i en finanslovaftale for ganske kort tid siden, er det jo dels af respekt for det arbejde, der laves med de to undersøgelser, at man afventer dem, dels selvfølgelig også en indikation af, at vi har haft den opfattelse, at det var meget muligt, der skulle tilføres flere midler.
Så det ligger der i det.
I forhold til det med sundhedsområdet og behandlingsgaranti er det vigtigt at huske på, at hvis ikke amterne har kunnet levere varen inden for fristen, så har de altså haft pligt til at gå til patienten og orientere patienten om det og give patienten andre valgmuligheder, så patienten får en mulighed for at forholde sig til det og blive behandlet et andet sted.
Det har amterne helt tydeligt ikke levet op til.
Hvis man skal forfægte det kommunale selvstyre og også det amtskommunale selvstyre, så længe vi har amter, vil jeg altså ikke være med til bare at fritage amterne for et ansvar for at leve op til de regler, vi har.
Samtidig er det også en socialdemokrat, Bent Hansen, der nu er formand for de kommende regioner, som vel også i et eller andet omfang har en forpligtelse til at være med til at sikre, at der bliver fulgt op på de krav, vi stiller herindefra.
Per Clausen (EL), 2006-12-13:
Jeg vil bare gentage spørgsmålet omkring behandlingsgarantien til hr. Kristian Thulesen Dahl.
Når man som minister i medierne og i regeringsgrundlag giver udtryk for, at der eksisterer en konkret behandlingsgaranti, og vi så kan konstatere 5 år senere, at den ikke eksisterer, er det så tilfredsstillende som folketingspolitiker at sige, at det er amternes skyld?
Altså, bærer ministeren ikke et vist ansvar?
Og bærer det parti, som har indgået den ene finanslovaftale efter den anden med regeringen, ikke også et vist ansvar?
Det andet spørgsmål omkring fødevarekontrollen: Skal jeg forstå hr. Kristian Thulesen Dahls svar sådan, at man i dag erkender, at man nok har skåret for dybt i fødevarekontrollen med de nedskæringer, man har medvirket til?
Tidligere i dag er der blevet talt om 112 mio. kr., og man har også tidligere i dag talt om 228 ansatte.
Er det derfor, man nu er i den situation, at Rigsrevisionen må sige: Der er ingen sammenhæng mellem de ressourcer, der er afsat, og de mål, man har?
Er det det, jeg skal forstå på hr. Kristian Thulesen Dahls svar?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-13:
Der er to ting i det.
Det er jo ikke godt nok, når man ikke lever op til de krav, der stilles.
Hvis ikke man kan leve op til de krav, der stilles med hensyn til, hvor lang tid patienten skal vente, så har man jo en orienteringspligt, man har en pligt til at gå til patienten og sige: Vi har de og de problemer, og som følge af det har du nogle valgmuligheder.
Det har man jo helt øjensynlig ikke gjort, og derfor har man et meget stort ansvar.
Og så må vi jo lægge ekstra pres på.
Vi har jo hele tiden sagt, at der er behov for større statslig styring for at sikre et ordentligt sundhedsvæsen, og vi er sådan set bare blevet bekræftet i det med det, vi har set.
Så bliver der spurgt til det med fødevarekontrollen og medarbejderne, og hvad de siger og den slags.
Når vi har skrevet det, er det jo lige præcis en anerkendelse af, at der kan være behov for flere ressourcer for at sikre en tilfredsstillende fødevarekontrol.
Så det har vi taget initiativer til, og det fortsætter vi med at tage initiativer i forhold til.
Per Clausen (EL), 2006-12-13:
Nu indledte hr. Kristian Thulesen Dahl jo med ligesom at sige, at nu kom vi til Dansk Folkeparti, og så kom vi til realiteterne.
Der er i hvert fald én realitet, som står fast, og det er, at en vigtig opgave for Dansk Folkeparti er at redde skandaleramte ministre.
Det, der så er spørgsmålet, er: Hvad får man så for det?
Der vil jeg fremhæve to ting, som jeg godt vil have hr. Kristian Thulesen Dahl til at kommentere på.
Den første er, at i 2001 meddelte indenrigs- og sundhedsministeren i medierne, at man havde en behandlingsgaranti for kræftramte.
Det har vi ikke i dag.
Synes hr. Kristian Thulesen Dahl, at det er godt nok?
Det andet er omkring fødevarerne, og der kan vi jo i dag konstatere, at medarbejderne enstemmigt siger, at kvaliteten af deres arbejde er for dårlig, og samtidig siger Rigsrevisionen, at der ikke er nogen sammenhæng mellem de ressourcer, der er afsat, og de mål, man har.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-13:
Nej, altså, man kan sige, at hr. Ole Sohn bare lægger sig i hælene på hr. Jan Petersen, og det er jo logisk nok, ikke?
Man siger bare, at alt er noget møg.
Det siger vi ikke, vi siger, at der er meget godt i det danske samfund; der er rigtig mange mennesker, der knokler hver eneste dag for at levere os alle sammen nogle velfærdsydelser, vi kan være glade for – og så er der nogle steder, hvor vi bør forbedre tingene og gøre tingene bedre.
De tal, som vi kan se, og som vi har – og det står så også i aftalen – om f.eks. de ældre og økonomien næste år, viser, at kommunerne vurderer, at de bruger 700-800 mio. kr. mere næste år på de ældre.
Hvis man siger, at der også kommer flere ældre, så er vurderingen, at det sluger ca. de 300 mio. kr.
Så udgangspunktet er altså, at vurderingen fra kommunerne selv er, at man bruger lidt flere penge pr. ældre.
Altså, ud over den der demografiske ændring bruger man også lidt flere penge.
Det må vi så tage for gode varer.
Det vurderer kommunerne altså selv.
Hvis vi tager børnepasningsområdet, er sandheden vel, at kommunerne vurderer, at det er nogenlunde status quo, altså, at de regner med at bruge nogenlunde de samme penge i hvert fald pr. barn næste år, som de bruger i år.
Det er kommunernes eget bud.
Så kan vi selvfølgelig godt herindefra sige: Jamen det tror vi ikke på.
Det vil hr. Ole Sohn jo sige.
Hr. Ole Sohn vil sige, at de der tal bryder vi os ikke om, de passer ikke ind i mit politiske kram, så kan vi ikke bare sige, at dem tror vi ikke på.
Jeg tager bare udgangspunkt i, at det tror kommunerne altså selv, og indtil andet er bevist, tror jeg så, at de har ret, for de sidder nok lidt tættere på det, end jeg gør.
Helle Sjelle (KF), 2006-12-14:
Jeg har indtryk af, at den her regering faktisk holder, hvad den lover, og derfor kæmper vi med næb og klør for, at det også sker på sundhedsområdet, også på kræftområdet, og naturligvis skal hr. og fru Jensen behandles inden for den fastsatte ramme i henhold til behandlingsgarantien.
Og nej, de livstruende sygdomme er ikke undtaget i forhold til det, som hr. Morten Østergaard læste op før, men vi kan selvfølgelig aldrig gardere os imod, at der sker fejl i vores sundhedsvæsen; at der sker fejl andre steder i det her samfund.
Den her sag er jo bl.a. udsprunget af, at der er sket fejl i bl.a. Sundhedsstyrelsen, men ikke mindst også hos amterne, der faktisk ikke har henvist de patienter på den rette måde, hvilket de burde have gjort.
Karen Hækkerup (S), 2006-12-14:
Jeg vil gerne spørge om noget helt andet.
For vi har jo nu fået konstateret, at der er lægemangel, og den konservative ordfører efterlyser gode ideer til, hvad man kan gøre for at optimere kræftbehandlingen og samtidig anerkende det faktum, at der mangler læger.
Noget af det, man kunne gøre, når nu vi diskuterer status på kræftbehandling, var jo at sørge for, at der kommer nogle færre kræftpatienter.
Et rigtig godt sted at starte ville være, hvis regeringen ville åbne op for gratis at give en vaccine til alle unge kvinder, som endnu ikke er blevet seksuelt aktive.
De har nemlig nu fået mulighed for at få en vaccine mod livmoderhalskræft.
Livmoderhalskræft er den sygdom, som rammer fleste yngre kvinder, og den er også skyld i, at helt unge kvinder dør af kræft, fordi det ikke blev opdaget, at de havde den her sygdom.
I dag har man et screeningsprogram, hvor alle over 23 år bliver screenet, og det skal så forsøge at finde nogle af de her kræftformer, men livmoderhalskræft er en virusbåret kræftform, som man kan vaccinere imod.
Kunne det ikke være en idé, at man åbnede op for en vaccination?
Hvad siger De Konservative til det?
Helle Sjelle (KF), 2006-12-14:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at lige så snart resultatet af den vurdering, som vaccinen er til på nuværende tidspunkt, foreligger, så vil vi se på det.
Den er netop ved at blive videnskabeligt vurderet endnu en gang, og den skulle være klar i løbet af foråret.
Så vil vi meget gerne se på, om ikke der er mulighed for at indføre en gratis vaccine.
Vi må så se, om det kan lade sig gøre.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi selvfølgelig gerne vil være med til at se på det.
Per Clausen (EL), 2006-12-14:
Jeg forstod på fru Helle Sjelle, at man fremover vil bestræbe sig på at overholde behandlingsgarantien.
Det er vel nogenlunde det, man har gjort indtil nu bare med begrænset held.
Men det andet spørgsmål, som jeg godt vil rejse over for fru Helle Sjelle, er i forbindelse med, at fru Helle Sjelle med sikkerhed i stemmen sagde, at ansvaret for, at det her var gået galt, lå i Sundhedsstyrelsen og i amterne.
Er hun også vidende om, hvorvidt det er sket i H:S?
Helle Sjelle (KF), 2006-12-14:
Det er jo også derfor, at den nu bliver undersøgt nærmere.
Vi mener selvfølgelig i udgangspunktet, at det her er noget, der skal tilbydes unge kvinder.
Morten Østergaard (RV), 2006-12-14:
Jo, men det, der er så interessant, er jo, at vi har en sundhedsminister, der siger, at det er almen viden, at man ikke kan blive behandlet inden for 4 uger for de her sygdomme.
Alligevel har man et regeringsgrundlag – som man ikke vil tage afstand fra – hvor der står, at borgerne kan regne med en reel og konkret garanti for behandling for alle sygdomme inden for en fastsat periode.
Er konsekvensen af det, som fru Helle Sjelle siger her i dag, ikke, at borgerne ikke kan regne med det inden for livstruende sygdomme?
Sundhedsministeren siger, at det er almen viden, og tilbage står jo bare, at det er almen viden, at det, der stod i regeringsgrundlaget 2001, ikke kunne lade sig gøre.
Derfor er det løgn og latin, som man fyldte befolkningen med.
Helle Sjelle (KF), 2006-12-14:
Det, jeg sagde, var, at der både hos amterne og hos Sundhedsstyrelsen er sket fejl i den her sag.
Det, vi jo først og fremmest har måttet konstatere, er i hvert fald, at det er sket på Herlev Sygehus, og det vil sige i Københavns Amt, og det er primært det, som den her sag er gået ud på.
Jeg kan jo ikke afvise, at det også er sket andre steder, og derfor siger jeg amterne.
Karen Hækkerup (S), 2006-12-14:
Lige for tiden er det jo sådan, at hvis man vil have den her vaccination, skal man selv betale.
Man kan også få et tilskud til den, men der er stadig væk en egenbetaling tilbage.
Det gør altså, at der er nogle kvinder og nogle piger, som ikke får den her vaccine, selv om den er opfundet.
Er det her ikke alle tiders sted at sige, at vi faktisk godt vil begynde at give den her vaccination, ligesom vi også er begyndt at vaccinere mod meningitis?
Dengang den vaccination kom, kan jeg ikke huske, at den skulle igennem sådan nogle vurderinger som dem, der er foregået her.
Hvorfor har Lægemiddelstyrelsen i første omgang afvist den her vaccination?
Hvorfor siger man ikke bare: Vi sparer både menneskeliv og penge?
Er det ikke et tegn på, at man tænker i kasser?
For lige nu bruger man lige så mange penge på at screene og behandle unge kvinder, som man ville bruge på bare at give en vaccination og forhindre, at unge piger faktisk får kræft.
Helle Sjelle (KF), 2006-12-14:
Vi kan jo godt køre rundt i regeringsgrundlaget fra 2001.
Det, jeg hæfter mig ved, er selvfølgelig, at når mennesker i det her land er syge, skal de naturligvis også have en ordentlig behandling, og det er det, vi gør alt, hvad vi overhovedet kan for at få styr på.
Med hensyn til den konkrete sag, som er omtalt i den pågældende artikel, må jeg jo gå ud fra, at når der ikke har været mulighed for behandling det pågældende sted, er de stakkels kvinder så blevet henvist til et andet sygehus i landet, hvor der er mulighed for behandling.
Det må jo være den måde, man skal gøre det på; det er netop det, der ligger i behandlingsgarantien.
Og med hensyn til, om der er lægemangel eller ej, er det jo allerede noget af det, som man er ved at se på; det er noget af det, som man allerede har sat skibe i søen for at få kål på.
Det, jeg har forstået på sundhedsministeren, er, at man nu over en bred kam ser på det her område med hensyn til personalemangel, og det er sat i søen med henblik på at se på, hvordan og hvorledes man kan få gjort noget ved den lægemangel m.m., der faktisk findes.
Lene Hansen (S), 2006-12-14:
Ja, det kan godt være, der er sat nogle skibe i søen med hensyn til at uddanne nogle flere læger, men vi mangler jo i allerhøjeste grad f.eks. også sygeplejersker og andre med en specialuddannelse inden for behandling.
Den 6. december kunne man i Berlingske Tidende læse, at kun 25 pct. af kvinderne med brystkræft kunne blive opereret inden for tidsgrænsen på 14 dage i Århus, og det var, fordi der simpelt hen ikke var kapacitet til at gøre en større indsats.
Er ordføreren enig i den betragtning, at det store, grundlæggende problem på det her område i virkeligheden er personalemangel, hvad angår både sygeplejersker og læger?
Helle Sjelle (KF), 2006-12-14:
Så vidt jeg har forstået, fremlægger Socialdemokratiet og andre partier hvert år et forslag til finanslov, uanset om man er i opposition eller man er i regering; det har oppositionen jo altså også mulighed for at gøre.
Der har man også mulighed for f.eks. at komme med indspark, input, til, hvordan og hvorledes det her område kunne prioriteres, hvordan det kunne gøres bedre.
Og det må jeg bare konstatere at man ikke har gjort.
Karen J. Klint (S), 2006-12-14:
Ja, men der skal også være nogle forummer, hvor vi kan komme med dem, og vi skal også kunne finde nogle informationsveje, så vi bliver vidende om, at der er nogle problemer.
Vi kan selvfølgelig alle sammen læse aviser, og det gør vi også; andre gange bliver vi jo netop beskyldt for at stille alt for mange spørgsmål.
Så det, jeg efterlyser her, er mere: Hvordan kan vi samarbejde om noget, som kan overraske os så meget?
For når selv ministeren bliver overrasket over, at der er nogle problemer, han ikke kendte til før, så synes jeg, det lyder lidt hult, at man kritiserer oppositionen så voldsomt for, at vi ikke opfangede signalerne før.
Vi vil gerne være med til at løse problemerne, men det handler jo ikke om, at vi bare sidder og gerne vil være med.
Det handler jo også om, at nogen så vil lege med os.
Helle Sjelle (KF), 2006-12-14:
Jamen jeg vil ikke stå her og give gode råd om, hvordan og hvorledes Sundhedsudvalget skal inddrages nærmere i det her.
Jeg hæfter mig ved, at det handler om, at patienterne får en ordentlig behandling, også når det handler om kræftbehandling; det er det, vi sætter alle sejl til for kan ske på nuværende tidspunkt.
Så synes jeg som sagt, at Socialdemokratiet – oppositionen – skulle komme ud af busken og komme med nogle forslag til, hvordan og hvorledes man kan gøre det her område bedre.
Det er jo den måde, man arbejder på herinde.
Karen J. Klint (S), 2006-12-14:
Nu har vi fået et par henstillinger her for lidt siden om, at vi måske skulle snakke lidt mere fremtid i debatten i dag og lidt mindre fortid, selv om det selvfølgelig ville være interessant at få afdækket, hvordan De Konservative mener at vi alle sammen kollektivt kunne have opført os lidt bedre i Sundhedsudvalget.
Så hvad er De Konservatives bud på, hvordan hele Sundhedsudvalget bliver inddraget i tilrettelæggelsen af den fremtidige sikkerhed i behandlingen af kræftsyge mennesker i Danmark?
Helle Sjelle (KF), 2006-12-14:
Det, vi taler om her, er behandlingsgarantien på kræftområdet.
Det er en behandlingsgaranti, som også SR-regeringen var med til at indføre i sin tid.
Og når det handler om den, må jeg sige, at jeg selvfølgelig synes, det er ærgerligt, det er beklageligt, det er skræmmende, at der faktisk kan ske fejl, men vi lever jo i et samfund, som vi må indrømme ikke er fejlfrit.
Vi har set, at der faktisk er patienter, der burde have været henvist til behandling i udlandet, men som ikke er blevet henvist til den rette behandling.
Det burde de naturligvis have været, og det synes jeg er forfærdeligt at de ikke er blevet.
Morten Østergaard (RV), 2006-12-14:
Det, der er vigtigt i den her sag, er jo at få forventningsafstemt: Hvad er det, man kan regne med, og hvad er det, man ikke kan regne med?
I et tidligere svar til fru Charlotte Fischer henviser fru Helle Sjelle til, at behandlingsgarantien er noget, man har arvet fra SR-regeringen.
Skal jeg så forstå det sådan, at når man i 2001 i regeringsgrundlaget skrev, at borgerne skal have en reel og konkret garanti for behandling for alle sygdomme inden for en fastsat periode, betyder det, at man vil undtage de sygdomme, som var dækket af en behandlingsgaranti i SR-perioden; at det ikke er alle sygdomme?
Per Clausen (EL), 2006-12-14:
Synes fru Helle Sjelle så ikke, at det kunne være uhyre interessant at få undersøgt, hvad der er sket, og hvor det er sket, med henblik på naturligvis først og fremmest at gøre det bedre fremover?
Hvis det er sådan, som ministeren jo gentagne gange har sagt, at der er foregået ulovligheder i amterne og i Sundhedsstyrelsen og måske i H:S – det burde han jo vide – så må vi få det undersøgt og afklaret.
Det plejer da at være et godt konservativt standpunkt, at man skal undersøge, hvis der er foregået noget, der kunne ligne ulovligheder.
Charlotte Antonsen (V), 2006-12-14:
Forslaget her har intet med BST-tilslutning at gøre.
Det, der er ideen med Forebyggelsesfonden, er, at det er et supplement til nogle yderligere tiltag, netop til at man skal gøre noget ud over, hvad man ellers ville have gjort.
Ellers er det da svært at sige præcis, hvor mange penge der bruges i det danske samfund på arbejdsmiljø.
Det, hr. Arbo-Bæhr peger på i forbindelse med BST, er jo kun en meget lille del af det, der bliver benyttet.
Dels bruger vi mange penge i den offentlige sektor på arbejdsmiljø, dels bruger private virksomheder også meget, meget store beløb, så der er ikke nogen grund til bekymringer.
Jeg synes roligt, hr. Arbo-Bæhr og Enhedslisten kan støtte det her forslag, det er en glimrende supplerende fond, som er med til at løfte arbejdsmiljøet yderligere i Danmark.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-12-14:
Jeg har intet problem med at støtte det her forslag.
Jeg forsøger bare at illustrere, at regeringen har et problem med forebyggelse.
Jeg vil sætte pris på, at fru Charlotte Antonsen i det mindste kan bekræfte mig i, at BST-indsatsen i arbejdsmiljøarbejdet har været en væsentlig del af den forebyggende arbejdsmiljøindsats, og at regeringen har sløjfet BST-tilslutningen for alle virksomheder i det her land og dermed skåret ned på det forebyggende arbejde.
Charlotte Fischer (RV), 2006-12-14:
Jeg synes bare, den konservative ordfører skal svare på, hvad jeg spørger om.
Jeg spørger, om den reelle, konkrete behandlingsgaranti, som er omtalt i regeringsgrundlaget for 2001, er gennemført.
Opfatter den konservative ordfører det sådan, at den i dag er gennemført?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-12-14:
Jeg kan kun bakke Venstres ordfører op i, at en forebyggelsesfond er en god ting, i det hele taget er enhver indsats, som kan forebygge nedslidning, en god ting.
Charlotte Antonsen (V), 2006-12-14:
Det går forrygende med beskæftigelsen i Danmark i øjeblikket.
Antallet af arbejdsløse er nede på et historisk lavt niveau.
Der er endda mangel på arbejdskraft i en række brancher – byggebranchen, sundhedssektoren – visse steder er der også problemer med at skaffe pædagoger og skolelærere.
Derfor er det timet særdeles vel, når regeringen nu ønsker at etablere en såkaldt forebyggelsesfond.
Forebyggelsesfonden er et led i den velfærdsreform, som alle partier undtagen Enhedslisten og SF enedes om i sommer.
Og fonden er også knyttet til de initiativer, som var velfærdsforhandlingernes hovedformål, nemlig at fremtidssikre Danmark.
I de kommende år bliver vi færre i den arbejdsdygtige alder og flere ældre.
Derfor er det utrolig vigtigt, at vi gør, hvad vi kan ad politisk vej for at forøge antallet af mennesker, der ønsker at fortsætte med at arbejde.
De penge skal gå til arbejdsmiljøforskning.
Der er tale om en ekstraordinær målrettet indsats, der skal hjælpe såvel private virksomheder som offentlige virksomheder til at give et løft til de mennesker, der er i særlig fare for at ryge ud af arbejdsmarkedet, fordi de arbejder på arbejdspladser med store problemer med nedslidning fysisk såvel som psykisk.
Det er ikke politikere, der hvert år skal uddele pengene.
For Venstre er der ingen tvivl.
Forslaget om en ny forebyggelsesfond er et glimrende forslag, som vi varmt giver vores opbakning til.
Lene Hansen (S), 2006-12-14:
Det er jo noget, som Aalborg Sygehus med stor succes har fået foretaget.
Så det er der jo ikke noget overraskende i.
Det overraskende er måske, at oppositionen har været så tilfreds med den måde, regeringen har håndteret det område på igennem 5 år, at man aldrig selv har haft et forslag, der gik videre end regeringens forslag sammen med Dansk Folkeparti.
Hvad angår det andet spørgsmål med tidsstudierne, vil jeg sige: Ja, vi har både inspireret og afsat ressourcer, for vi har i den politiske opfølgning på Kræftplan II sammen med Dansk Folkeparti afsat puljer – efter min hukommelse var det 100 mio. kr. – som man kunne søge af netop for at få, kan man sige, mere behandling med det produktionsapparat, hedder det jo med et frygteligt ord, som man har, altså med det apparatur og med det personale, som man har, ved at indrette sig anderledes, f.eks. inspireret af Vejle eller af de leanprojekter, der har kørt i Helsingør.
Så ikke nok med, at vi har sagt, at det er en god idé, vi har sådan set også sat penge af, selv om man kan sige, at det vel egentlig ikke burde være nødvendigt, fordi der sådan set er god økonomi i at indrette sig på en hensigtsmæssig måde.
Men vi har altså understøttet amterne i det, ja.
Hermed sluttede forhandlingen.
Punktet, vi er i gang med at diskutere, skulle jo bl.a. indeholde en beskrivelse af status på den danske kræftbehandling.
Jeg synes, det har været lidt svært at udlede præcis, hvordan den aktuelle situation og status egentlig ser ud.
Kunne ministeren oplyse lidt mere konkret, hvilke sygehuse i Danmark der egentlig opfylder regeringens forventninger til fulde?
Min hukommelse er bare ikke god nok til, at jeg kan stå og liste så mange sygehuse op efter hukommelsen.
Men jeg har jo både afgivet et skriftligt svar til Sundhedsudvalget og har været i samråd i Sundhedsudvalget.
Det var i øvrigt – jeg siger det for erindringens skyld – før den her historie kom i Politiken.
Det siger jeg til dem, der eventuelt først skulle have opdaget problemstillingen, efter at historien kom i avisen.
Før den avisartikel kom, var der et samråd i Sundhedsudvalget, der præcis handlede om det her tema, og hvor jeg også meget præcist sagde, at hvad angår det og det operative indgreb, kan man på 17 ud af 19 sygehuse overholde de aktuelle tidsfrister, og hvad angår den og den operation, kan man på 15 ud af 17 osv. – det kan jeg ikke stå og huske i hovedet, men jeg kan henvise til de skriftlige svar, der er afgivet.