Tina Nedergaard (V), 2008-06-10:
Langt de fleste danskere er optaget af de stigende fødevarepriser.
Det er helt naturligt.
Det giver imidlertid også sig selv, at fødevarerne i nogle menneskers økonomi fylder mere end i andres.
Lavindkomstgrupperne oplever således stigningerne i fødevarepriserne som mere belastende end os, som bruger en mindre andel af vores indkomst på mad.
Som velfærdsministeren grundigt har redegjort for, er situationen dog mindre kritisk, end man kunne frygte, særlig når man måler over flere år.
Satsreguleringen af overførselsindkomsterne betyder nemlig, at modtagerne af overførselsindkomster får deres andel af den generelle velstandsstigning.
Endvidere vil jeg gerne understrege, at den tårnhøje beskæftigelse og den lave ledighed har medført, at andelen af voksne, arbejdsdygtige personer, som har en arbejdsindtægt, er steget kraftigt gennem de senere år.
Dette nævnes ikke for at bagatellisere problemet, men for at fremhæve, at familierne som helhed har fået bedre muligheder for at opnå den højere indtægt, der skal være, når man arbejder.
Erhvervsministeren har ligeledes på glimrende vis gennemgået de tiltag, Konkurrencestyrelsen har taget for at sikre mod kunstigt høje priser i detailhandelen, og også garanteret, at der vil blive fulgt op med andre undersøgelser, for så vidt det skønnes nødvendigt.
Jeg tror ikke, at oplevelsen i dansk landbrug nødvendigvis er, at priserne ude hos producenterne er alt for høje.
Der er en række årsager til de stigende fødevarepriser, som ministeren også har påvist, herunder spekulation, eksportrestriktioner i visse lande, øget anvendelse af biobrændsel, fejlslagen høst og øget forbrug i f.eks. Asien m.v., alt sammen noget, som arbejder i retning af øget efterspørgsel og mindre udbud.
Uden at gå på kompromis med hverken miljø eller dyrevelfærd er det vigtigt, at vi intensiverer verdensproduktionen af fødevarer.
Eksemplerne på, hvorledes ny teknologi kan modificere problemerne, er mangfoldige.
Således vil fremme af f.eks. tørkeresistente planter i tørkeramte områder i verden medvirke hertil, ligesom forbedrede politiske forhold i ustabile dele af verden og forbedret infrastruktur, så fødevarerne kan komme friske frem til forbrugerne, er afgørende for, at vi kan øge udbuddet af fødevarer og dermed skabe ro om prisstigningerne.
Regeringen har da også som konsekvens af disse overvejelser allerede øget bidraget til WFP's humanitære indsats oven i det, vi allerede har bevilget tidligere på året, samt givet de 50 mio. kr., som er afsat på finansloven for 2008 til en ernæringsindsats med fokus på børn i Afrika. Vi har også gennem de senere år løftet de laveste satser for bl.a. førtidspensionen.
Vi har også indført ældrecheck, som går målrettet til de dårligst stillede pensionister.
Som ministeren også har påvist, er der ikke umiddelbart behov for ændring af den økonomiske politik som følge af prisstigningerne, men der er et åbenlyst behov for at følge udviklingen.
Der er også behov for, at vi nationalt bidrager til at skabe bedre balance mellem udbud og efterspørgsel af fødevarer, da udviklingen alternativ vil være et problem for de dårligst stillede, primært i verdens fattige lande, men altså også på hjemlig grund.
Jeg skal på den baggrund på vegne af Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer, at fødevarerne er steget kraftigt gennem det seneste år.
Samtidig konstaterer Folketinget, at realindkomsten for modtagere af overførselsindkomst over tid ikke udhules, da satserne reguleres med udgangspunkt i årslønnen, hvilket sikrer, at modtagerne får del i den generelle velstandsfremgang.
Folketinget har desuden gennemført en række forbedringer for de dårligst stillede, bl.a. gennem tillæg til førtidspensionister og ældrecheck.
Folketinget vil følge udviklingen tæt, ligesom konkurrencemyndighederne også løbende undersøger prisudviklingen.
Folketinget finder i øvrigt, at det er væsentligt, at fødevareproduktionen øges på globalt plan, i takt med at efterspørgslen efter fødevarer øges.«