runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2014-04-10:
Jeg kan så konstatere, at hr. Villum Christensens opfattelse er, at en meget stor del af de mennesker, der beskæftiger sig naturvidenskabeligt med klimaudfordringer og CO2-udslip, er religiøse og tilhører en sekt.
Det synspunkt kan man jo godt have.
Hr. Villum Christensen nævnte en eller anden sproglig analyse af, hvor ofte ordene indgik i teksten, og så havde jeg bare det spørgsmål til hr. Villum Christensen, om han mente, at folk, der er naturvidenskabeligt uddannet, er dårligere til at beskæftige sig seriøst videnskabeligt med klimaproblemer, CO2-udslip osv. end mennesker, som, om jeg så må sige, er uddannet til at analysere sprog.
Christian Juhl (EL), 2014-04-10:
Tak for det.
Det var mærkeligt, at Dansk Folkeparti slet ikke ville være med til at stemme for det.
Jeg husker tydeligt dagen, jeg var dybt chokeret.
Det vil sige, at det er meget snak, man hører fra Dansk Folkepartis side.
Jeg vil gerne spørge hr. Bent Bøgsted: Hvad vil Dansk Folkeparti gøre for de 34.000, der sidste år mistede retten til dagpenge?
Hvad vil Dansk Folkeparti gøre for de 12.000-14.000, der i år mister retten til dagpenge?
Bent Bøgsted (DF), 2014-04-10:
I Dansk Folkeparti har vi tilbudt, at vi kunne se på at lave en helt ny dagpengereform, hvor det hele kunne indgå.
Jeg ved, at Enhedslisten har haft mange forslag til, hvad der kunne ændres, og der har jeg hver gang sagt, at det kunne indgå i en reform af dagpengesystemet.
Vi vil gerne se på, om vi kan lave et fleksibelt dagpengesystem, der er bygget op efter konjunkturerne, altså i forhold til hvad der er behov for.
Vi har også tilbudt at suspendere genoptjeningsretten, der er på 1 år nu, og gå tilbage til ½ halvt år i 2 år, indtil vi er ordentlig ude af krisen.
Det sagde regeringen nej til, det ville de ikke være med til.
Det var endda statsministeren selv, der sagde nej til det og sagde, at den 1-årige genoptjeningsperiode var kommet for at blive.
Det var vi klar til at hjælpe med i en 2-årig periode, indtil vi var ude af krisen, og så kunne vi komme i gang med at lave en reform af dagpengesystemet.
Det står vi stadig væk ved.
Christian Juhl (EL), 2014-04-10:
Jeg kan forstå på Dansk Folkeparti, at de ikke vil give arbejdsløse rettigheder.
Der skal ikke være ret til 6 ugers uddannelse, der skal heller ikke være ret til at få en faglært uddannelse; det skal være noget, andre bestemmer, f.eks. folk i jobcentrene.
Jeg vil gerne høre, om Dansk Folkeparti vil være med til at rette op på dagpengesystemet, som Dansk Folkeparti i 2010 ødelagde og smadrede fuldstændig sammen med de borgerlige, og som nu langsomt skal genopbygges.
Er Dansk Folkeparti med på banen, når systemet skal genopbygges, eller vil de bare gøre, ligesom de gjorde i 2010, og sige, at det må de arbejdsløse selv finde ud af?
Bent Bøgsted (DF), 2014-04-10:
Til det her med rettigheder og det, om man kan tage en uddannelse, mens man er på dagpenge, som hr. Finn Sørensen nævnte i det første spørgsmål: Jeg er ikke så vild med, at man skal kunne tage en uddannelse på dagpenge.
Vi har et system, hvor man kan få en voksenlærlingeplads, og det ser jeg gerne at vi udnytter noget mere og udbygger det.
Jeg tror, det er den vej, vi skal gå, i stedet for at sige, at man kan tage en uddannelse på dagpenge.
Men det kommer an på, hvordan det bliver bygget op, og hvilke muligheder der er for, at man kan give dem den opkvalificering, de har behov for.
Så har jeg ikke mere.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-10:
Så kan der lige blive lidt flere sekunder, hvor man ikke behøver at bruge taletid på, hvor mange konferencer man har deltaget i, men hvor man måske i stedet kunne prøve at svare på spørgsmålene.
Jeg vil nøjes med at stille to af dem: Vil Dansk Folkeparti give de ledige nogle flere rettigheder til en uddannelse, der kan give et job?
Det kan der jo svares ja eller nej til, og så kan man måske komme med et par eksempler.
Vil Dansk Folkeparti sikre en ordentlig økonomisk tryghed for de mange tusinde ledige, der mister dagpengeretten?
Og hvad skulle sådan en tryghed bestå i?
Bent Bøgsted (DF), 2014-04-10:
Det var mange spørgsmål, når jeg kun har 1 minut til at svare, og hvis jeg skal besvare dem alle, når jeg det simpelt hen ikke.
Hvis hr. Finn Sørensen havde fulgt lidt med, ville han have bemærket, at jeg egentlig har været large med at fortælle, hvad Dansk Folkeparti vil, på alle de konferencer, vi har været ude til, som a-kasserne og fagforeningerne har indkaldt til.
Jeg tror nok, at jeg efterhånden har deltaget i de fleste og fortalt om, hvad vi gerne vil.
Vi vil gerne have en direkte indsats, hvor jobkonsulenterne kommer ud og snakker med arbejdsgiverne for at finde ud af, hvor mulighederne for job er, og at vi kan bygge et tillidsforhold op, sådan at når en arbejdsgiver siger, at vedkommende kommer til at mangle tre mand her og nu, så skal jobkonsulenten gerne kunne sige: Jeg har tre mand her, der passer lige ind i dit firma; det kan godt være, at de mangler noget uddannelse og opkvalificering, men det får de, og så er de klar til dig, når du skal bruge dem.
Det tillidsforhold skal man bygge op hen ad vejen.
Vi er ikke afvisende over for at se på de tilbud, a-kasserne kommer med, slet ikke, vi skal bare se det i forhold til de andre ting.
Jeg kan simpelt hen ikke nå det på så kort tid.
Jeg skulle have 10 minutter, men det får jeg altså ikke.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-10:
Tak til ordføreren.
Jeg er spændt på, hvad regeringen vil, men jeg er da også morderlig spændt på, hvad Dansk Folkeparti vil.
Derfor vil jeg da gerne høre, om ordføreren vil løfte sløret for Dansk Folkepartis ambitioner i forbindelse med de her forhandlinger, der skal være.
Det er ikke det samme, som at man er bundet op på noget, og at man ikke må forhandle.
Jeg vil bare gerne høre, hvad ordførerens ambitioner for, hvad der skal komme ud af det, er.
Jeg har lige et par spørgsmål, som kan hjælpe det lidt på vej: Vil Dansk Folkeparti f.eks. afskaffe alt det kontrolhysteri, der er over for de ledige, og bygge på tillid, sådan som ministeren var inde på?
Vil Dansk Folkeparti give de ledige nogle rettigheder, så ufaglærte kan uddanne sig på dagpenge til en uddannelse, der kan give et job, sådan som ordføreren selv sagde?
Det sidste spørgsmål er: Vil Dansk Folkeparti sikre en ordentlig økonomisk tryghed for de mange tusinde ledige, der i disse år mister dagpengeretten som følge af den reform, som Dansk Folkeparti selv stod fadder til?
Bent Bøgsted (DF), 2014-04-10:
Tak, formand.
Grunden til, at vi i Dansk Folkeparti har valgt at stille den her forespørgsel til beskæftigelsesministeren, er jo, at vi snart igennem det sidste år har hørt snak om, at Carsten Koch-udvalget skulle komme med en rapport.
Først var det i september, den skulle komme.
Så blev det oktober, november, december, januar og februar, og så kom udvalget med en rapport.
Den skulle vi så forholde os til.
Så er der det med, hvornår ministeren kommer med et udspil.
Der var sådan lagt op til, at det skulle komme inden påske, så blev det efter påske, og så er spørgsmålet, hvornår det bliver efter påske.
Der er langt fra påske til den 1. januar, så det er et vidt begreb.
Derfor synes vi, at det vil være på sin plads, at vi ligesom får taget hul på debatten om beskæftigelsesindsatsen.
Det er jo dagpengemodtagerne, vi skal til at snakke om i første omgang, vel vidende, at der så skulle komme noget fra Carsten Koch-udvalget om dem, der ikke er dagpengeberettigede, dvs. kontanthjælpsmodtagere, og dem, der ikke får nogen ydelse, hvor de nu end er placeret.
Det skulle så komme i et senere udspil.
På den baggrund synes vi, at det ville være godt, hvis vi kunne få en debat, hvor vi ikke låser os fast på noget, for vi regner jo med, at vi alle sammen skal til forhandlinger.
Derfor kommer der heller ikke noget forslag til vedtagelse fra Dansk Folkeparti.
Jeg håber på, at vi får en lidt mere åben debat om, hvad beskæftigelsesindsatsen for dagpengemodtagerne skal gå ud på og måske også noget om de andre områder.
Jeg ved ikke, hvor langt vi kan komme omkring.
Den taletid, vi har, er begrænset.
Det er egentlig det, der er baggrunden.
Jeg har forstået på mine kollegaer herinde, at de også er indstillet på, at vi skal have en debat, hvor vi ikke låser os fast på noget.
Det skulle gerne være sådan, at vi står rimelig frit, når vi kommer til forhandlingerne med ministeren.
Jeg håber også, at ministeren er indstillet på, at det er den slags debat, vi skal have, hvor vi kan komme lidt vidt omkring og snakke om, hvor problemerne er.
Det er jo ikke sådan, at vi skal til at forhandle under den her forespørgselsdebat.
Villum Christensen (LA), 2014-04-10:
Naturligvis ikke, men pointen i, at jeg trækker det her synspunkt frem, er jo netop, at man bærer ved til bålet i forhold til de her elementer af skræk og rædsel, når man bruger nogle ganske bestemte ord frem for nogle andre.
Jeg har dermed ikke taget stilling til substansen og til det videnskabelige, men til den måde, man præsenterer tingene på.
For det er jo selvfølgelig meget komplekst at forholde sig til naturvidenskaben på klimaområdet.
Når man så vælger så bevidst og så entydigt at bruge ordet risiko, at det er 139 gange – også selv om der nogle gange er tale om, at det kan være en mulighed, og hvor det, som jeg nævnte i min tale, faktisk er bedre for antallet af menneskeliv, når man kigger på en opvarmning, altså at der er flere, der må lade livet på grund af kulde end på grund af varme – så er det tankevækkende, og det er derfor, jeg har taget det med, at man bruger et ordvalg, som hele tiden bærer ved til bålet i forhold til skræk og rædsel-siden, hvis man kan sige sådan.
Bent Bøgsted (DF), 2014-04-10:
Det er sådan en lidt mærkelig debat, for vi har faktisk tilbudt at lave den løsning, at vi kunne suspendere genoptjeningsretten i 2 år og gå tilbage til ½ år.
Det ville kunne hjælpe mange, indtil vi er ude over krisen, og så kunne vi gå i gang med at lave en reform af dagpengesystemet.
Men det, der er endnu mere mærkeligt, og det, der kan undre mig, er, at når nu Enhedslisten sidder som støtteparti for regeringen, hvorfor har Enhedslisten så ikke har sagt til regeringen: Det her skal vi have igennem, ellers mister I os som støtteparti?
Men det gjorde Enhedslisten jo ikke, det havde man ikke hår nok på brystet til.
Christian Juhl (EL), 2014-04-10:
Tak for det, og tak for oplægget fra SF.
Jeg synes, det er befriende, da den her debat er den første, vi har om arbejdsmarkedet, efter at SF har gjort sig fri af regeringens snærende bånd.
Det er meget lettere at forstå SF's politik nu, synes jeg, og det er rigtig, rigtig positivt.
Der var en ting, jeg gerne ville høre lidt mere om, nemlig at der blev sagt, at de arbejdsløse skulle have nye rettigheder og muligheder.
Kan ordføreren sige lidt om, hvilke rettigheder og muligheder det er?
Er det f.eks. kun de ufaglærte, der skal have uddannelse, sådan at de bliver faglærte, eller skal vi tage arbejdsministerens forslag i fuld armslængde og sige, at vi vælger det dobbelte uddannelsesløft, at vi også giver nogle muligheder for, at en faglært smed kan få f.eks. 6 eller 12 ugers uddannelse, eller at akademikeren, som er blevet fanget i en fælde og ikke kan finde noget inden for sit område, også har mulighed for at tage noget uddannelse?
Eller drejer det sig kun om de ufaglærte arbejdsløse for SF's vedkommende?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-04-10:
Det er helt afgørende for SF, at hvis man effektiviserer systemet eller ændrer på systemet – og jeg tror, at Enhedslisten og SF er enige om, at systemet godt kan gøres langt bedre, end det er i dag – for at få den arbejdsløse i arbejde, så kan det godt være, at man kan spare nogle penge i beskæftigelsesindsatsen.
De penge ser vi gerne brugt i beskæftigelsesindsatsen til bl.a. at kunne løfte ufaglærte til faglærte, men også til mange andre af de elementer, som kan gøre, at folk kommer hurtigt i arbejde igen.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-10:
Jeg havde så åbenbart misforstået det og troet, at det skulle med i de her forhandlinger.
Jeg har et andet spørgsmål: Ordføreren siger, at de her forhandlinger om beskæftigelsessystemet ikke skal være en spareøvelse.
Det er vi meget enige i i Enhedslisten.
Betyder det så, at SF i forhandlingerne vil afvise, at der skal trækkes penge ud af beskæftigelsessystemet – og også holde fast i det – men at der skal ske en omfordeling inden for systemet, sådan at vi forbedrer indsatsen i forhold til de arbejdsløses muligheder for at få job og uddannelse?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-04-10:
Så er jeg samtidig også enig med Enhedslisten i, at vi er nødt til at kigge på dagpengespørgsmålet.
Det er ingen hemmelighed.
Men jeg ser det sådan set som to ting, der ikke nødvendigvis hænger sammen.
Vi har sagt tydeligt, at vi gerne ser, at der i forbindelse med finansloven sættes penge af til at halvere genoptjeningsretten, fordi vi ved, at der er rigtig mange arbejdsløse, som jo ikke vælger at tage et barselsvikariat eller andet, mens de er arbejdsløse, fordi de så ikke har mulighed for at have økonomisk sikkerhed efterfølgende.
Og derfor har vi sådan set sagt tydeligt til regeringen, at det ser vi meget gerne som en del af finanslovsforhandlingerne.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-10:
Jeg hørte ordføreren sige, at den arbejdsløse skal have økonomisk tryghed imellem jobbene, og jeg opfattede også, at det er noget, SF vil tage med i de kommende forhandlinger om beskæftigelsessystemet.
Hvad består den økonomiske tryghed i efter SF's opfattelse?
Hans Andersen (V), 2014-04-10:
Det fører til det næste spørgsmål, der sådan set handler om, at vi skal gøre brug af dem, der kan hjælpe ledige hurtigere i job.
Det handlede om at få de ledige hurtigere i job.
Er De Radikale enige i, at det er en mulighed at give de ledige et frit valg til at vælge den bedste blandt godkendte aktører, uanset om vi snakker en a-kasse, en virksomhed eller en privat aktør?
Nadeem Farooq (RV), 2014-04-10:
Jeg mener, at hr. Hans Andersen er inde på noget væsentligt, fordi der må i en eller anden udstrækning være kongruens, altså sammenfald, mellem de to ting, nemlig hvor opgaven ligger, og hvem der betaler.
Men det er kun én balance.
Der er også en anden balance, i forhold til hvem der kan gøre tingene bedst.
Hvordan det samlet set lander, kan jeg ikke svare på her, men jeg mener, det er noget, vi skal have med i overvejelserne – helt bestemt.
Hans Andersen (V), 2014-04-10:
Tak for det.
Jeg vil spørge til ordførerens vurdering af, hvor vigtigt det er, at der er sammenhæng mellem den, der bestiller musikken, og den, der har ansvaret for at betale.
Når kommunerne i dag har ansvaret for beskæftigelsesindsatsen, er det sådan set også, mener vi, afgørende, at de har det, vi kalder rådighedsvurderingen, og også kan agere i forhold til de ledige.
Sådan er det ikke i dag i forhold til de forsikrede ledige.
Sådan er det i forhold til kontanthjælpsmodtagerne.
Er der ikke her er et problem, som vi bliver nødt til se på?
Nadeem Farooq (RV), 2014-04-10:
Nu er der mange, der kan spille en rolle i forhold til fremtidens beskæftigelsessystem – jobcentrene, a-kasserne, som også skal spille en rolle, og der kan også være andre aktører.
Det, der er vigtigt for os, er, at der er en fornuftig og gedigen arbejdsdeling mellem de forskellige.
Jobcentrene kan noget, som a-kasserne i mindre grad kan, og så kan a-kasserne noget, som spørgeren også er inde på, nemlig at have de her fagligt funderede tilgange til det, og det er jo a-kassernes styrke.
Så jeg mener da bestemt, at a-kasserne skal have en væsentlig rolle.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-04-10:
Det er jeg rigtig glad for at høre fra Det Radikale Venstres side.
Jeg har været lidt i tvivl om, om man var villig til at spare i beskæftigelsesindsatsen for at kanalisere nogle af pengene over i vækstplanen, og der siger ordføreren så, at det har Det Radikale Venstre ingen intentioner om.
Det vil jeg gerne lige sådan understrege, for det synes jeg er helt centralt.
Så vil jeg gerne spørge om et andet element i den her beskæftigelsesreform, hvor vi glæder os og ser frem til forhandlingerne.
Men jeg vil egentlig gerne spørge om Det Radikale Venstres syn på a-kassernes rolle.
Er Det Radikale Venstre enig med SF i, at a-kasserne ofte er dem, der er tættest på branchen, altså ved, hvad det vil kræve af uddannelsesløft hos den enkelte ledige, for at vedkommende kan komme i arbejde igen?
Det kan f.eks. være sygeplejersken – jeg nævnte det før – som har brug for et sårbehandlingskursus; det kan være smeden, der har brug for et certifikat; det kan være den ufaglærte, der har brug for et truckkursus; eller det kan være noget andet.
Er Det Radikale Venstre enig i, at a-kassen skal spille en afgørende rolle?
Nadeem Farooq (RV), 2014-04-10:
Jeg mener, at vi har et arbejdsmarked, som fungerer godt.
Vi har et system, som fungerer lidt mindre godt, og det er vigtigt, at vi får et system, som afspejler et moderne arbejdsmarked, hvor man gerne vil have en individuel tilgang.
På den måde synes jeg det har en intuitiv appel, at man også tænker valgmuligheder ind i det her.
Om det så er frit valg – om man skal strække sig så langt – kan jeg ikke sige, men i hvert fald at tænke valgmuligheder ind synes jeg er væsentligt.
Ja, Radikale Venstre er enige i, at det, som er hovedformålet med beskæftigelsesreformen, er at gøre det bedre, at rydde op efter den tidligere, borgerlige regering og at investere i de ledige.
Og så er det vigtigt parallelt med det at gennemføre en vækstplan, som har sin egen berettigelse, og som sigter på at skabe flere job.
Mikkel Dencker (DF), 2014-04-10:
Jeg må bare sige, at jeg ikke tror, at vi i Dansk Folkeparti deler den præmis, som Enhedslisten har, nemlig at hvis vi bare hjælper nogle tredjeverdenslande med at indføre vedvarende energi i stedet for fossil energi, kan vi redde hele klimaet.
Det tror jeg bare ikke på kan lade sig gøre.
Jeg tror ikke på, at dansk enegang, at vi spurter 10 km foran alle andre lande i det her, overhovedet er noget, der rykker noget globalt, for Danmarks størrelse er alt for lille til, at det kan regnes med ind i et globalt CO2-regnskab, hvis man synes, at det er vigtigt at opstille sådan et.
Så nej, vi går ikke ind for dansk enegang.
Bent Bøgsted (DF), 2014-04-10:
Jeg skal ikke trække det her ud i lang tid, men jeg syntes bare, at det var på sin plads at sige tak til mine kollegaer her for en god forespørgselsdebat.
Og så må vi jo se, hvornår beskæftigelsesministeren kommer med et udspil.
Beskæftigelsesministeren har lovet, at det kommer efter påske, men ikke sagt, hvornår efter påske.
Så det må vi så vente på og se frem til med spænding.
Men tak for en god debat.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-04-10:
Jamen så prøver jeg også igen, sagt til hr. Christian Juhl: Det er rigtigt, at rigtig mange danske virksomheder klarer sig godt, og derfor er det tankevækkende, at de i højere grad vælger at lægge deres investeringer i udlandet i stedet for i Danmark.
Det var det, jeg sagde.
Det er ikke udtryk for, at de ikke har lyst til at investere i Danmark.
Det er et udtryk for, at rammevilkårene i Danmark ikke er til det.
Og det er det, vi skal gøre noget ved.
Hr. Christian Juhl ser sådan på det, at folk er i nogle kasser.
Erhvervslivet er i en kasse.
Arbejdstagerne er i en anden kasse.
Sådan er det ikke.
De er gensidigt afhængige af hinanden.
Det her er et sammenspil.
Når danske virksomheder klarer sig godt, klarer danske lønmodtagere sig godt.
Christian Juhl (EL), 2014-04-10:
Jeg prøver en gang til: Danske virksomheder har store fortjenester trods krisen.
Alligevel sikrer de ikke flere arbejdspladser.
Og så er det, jeg spørger: Hvad skal der til?
Mit simple svar er jo, at den arbejdsløse og kontanthjælpsmodtageren skal have nogle penge at bruge, så de kan efterspørge nogle af de varer, som virksomhederne kunne producere, men det vil Liberal Alliance jo ikke være med til.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-04-10:
For det første vil jeg gerne anholde den retorik, som hr. Christian Juhl bruger.
Det at spare nogle penge på det offentlige forbrug og bruge dem til at sænke skatter og afgifter er ikke at forære erhvervslivet noget som helst.
Det er at lade erhvervslivet beholde lidt flere af de penge, som de sådan set har tjent.
Det er jo sådan, at det er staten, der konfiskerer nogle penge og bruger dem.
Og nogle gange bruger staten dem også til nogle ganske fornuftige formål.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Men det er ikke sådan, at når man bruger lidt færre penge i den offentlige sektor og lader erhvervslivet beholde nogle af dem, eller lader borgerne beholde nogle af dem, så forærer man dem nogle penge.
Det er en helt vanvittig retorik efter min opfattelse.
Så er det rigtigt, at der er et investeringsproblem i Danmark.
Det er rigtigt; der er rigtig mange danske virksomheder, der klarer sig rigtig fint, og det bør vi glæde os over.
Men det er jo tankevækkende, at de vælger at lægge deres investeringer i udlandet.
Det kan jeg garantere for de ikke gør, fordi de synes, det er sjovt.
De vil gerne investere i Danmark.
Men der må man bare erkende, at rammevilkårene for at investere i Danmark ikke er til det.
Og det er jo det, vi skal gøre noget ved.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-04-10:
Jeg synes, der kommer mange gode toner fra Dansk Folkeparti i forbindelse med diskussionen om beskæftigelsesreformen.
Jeg er helt sikker på, at Dansk Folkeparti og SF kunne være med til at skaffe regeringen en ganske god reform.
Desværre er der så også andre partier, der indimellem skal have noget indflydelse.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi kigger på kurserne og kursernes indhold og så måske i virkeligheden også overlader det lidt til arbejdsmarkedets parter at vurdere, hvad det er, der er brug for på det pågældende område.
Da jeg var transportminister og forhandlede Togfonden DK, også med Dansk Folkeparti, lagde vi jo en præmis ind om, at man skal kigge lokalt på: Hvad er det for noget arbejdskraft, man kommer til at mangle i fremtiden, og hvordan kan vi allerede nu uddanne folk til det?
Det var både med Dansk Folkeparti og Enhedslisten.
Det er ikke for at forklejne det, men for at sige, at hvis man gør det i god tid, kan vi også sørge for, at det er danske arbejdspladser, vi skaber, og at man ikke nødvendigvis behøver at hive alle mulige ind for det, men at vi faktisk selv kan levere det.
Bent Bøgsted (DF), 2014-04-10:
Der har jo også været en hel del om, at hvis man ser på, hvad arbejdsgiverne efterspørger af arbejdskraft, er det sådan, at de siger, at de ikke kan få folk, der er opkvalificeret; de kan ikke få dem med den rigtige uddannelse.
Og det er der, hvor vi skal sætte ind med at give dem de rigtige kurser.
Det er derfor, at vi i Dansk Folkeparti gerne vil væk fra 6 ugers selvvalgt uddannelse og så over til at se på et system, hvor vi skal give dem de kurser, som kan føre til et job.
Og jeg går ikke ud fra, at det er noget, der afskrækker SF i den grad, at man siger: Jamen vi skal simpelt hen give dem de kurser, der kan give dem et job, så vi kan få arbejdsgiverne til at holde op med at sige, at de ikke kan få nogen, der har de rigtige kvalifikationer.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-04-10:
Fra SF's side vil vi være meget åbne over for at kigge på forskellige modeller.
Altså, det, der er vigtigt for os, er, at man får folk i arbejde, og noget af det, der er udfordringen, er, at når folk f.eks. blive fyret, har de den der periode, hvor de i virkeligheden stadig går på deres arbejdsplads, og der er jeg også meget optaget af, om man kan bruge den periode til at sørge for, at folk bliver opkvalificeret, så de kan komme i arbejde igen, i stedet for at det skal være sådan en såkaldt død periode.
Alle former for uddannelse, hvor vi kigger på alternative veje, vil vi være åbne over for i forhandlingerne, og jeg tror sådan set, det vigtigste er, at vi kigger på det, der har mest effekt for de arbejdsløse, og som gør, at de kommer i arbejde igen – varigt arbejde – og det kommer også til at være vores fokus.