runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Kristensen (KF), 2009-05-29:
Det er jo egentlig fantastisk, at Socialdemokraterne er fuldstændig imod, at der skal ske noget på den almene sektors område.
Helt fra starten, da jeg blev valgt til Folketinget, har jeg hørt kritik af, at der ikke blev gjort noget.
Vi er i virkeligheden nu kommet med et lovprogram, der gør det muligt at etablere flere almene boliger ude i kommunerne.
Men det er ikke det, der løser hele problemet, det er jeg fuldstændig enig i, for der er et konkurrenceparameter, og det er, at hvis man i øjeblikket som privat bygger en bolig, kan man få den prioriteret så billigt, som man aldrig før har set det.
Det er klart, at der ligger et konkurrenceparameter heri, og det er fantastisk flot for det samlede boligudlejningsmarked.
Så derfor er det ærgerligt, at hr. Thomas Jensen også er negativ på den konto her.
Men det har vi jo hørt hele dagen og de seneste dage.
Thomas Jensen (S), 2009-05-29:
Når hr. Knud Kristensen påstår, at han har hørt det her fra Socialdemokraterne om, at vi gerne vil have gang i byggeriet, lige siden hr. Knud Kristensen kom i Folketinget i november 2007, så har han da fuldstændig ret.
Problemet er bare, at når Socialdemokraterne fremsætter beslutningsforslag her i Folketingssalen, som virkelig vil sætte gang i byggeriet, hvilket er rettidig omhu, når vi kan se, at beskæftigelsen begynder at gå nedad, så stemmer Det Konservative Folkeparti imod, så stemmer Venstre imod, så stemmer Dansk Folkeparti imod. Jeg ved ikke rigtig, hvad det er for en boligpolitik, som hr. Knud Kristensen gerne vil have vi skal føre i Danmark.
Jeg tror, det er i Aars Kommune, at man har opfundet en helt, helt særegen finansieringsmodel for opførelse af almene boliger.
Det er noget med, at der er nogle entreprenører, der skal lave nogle hurtige handler og sælge de her byggegrunde, sådan at kommunen får den højest mulige pris for grundene, sådan at man kan hjælpe med at finansiere selve grundkapitalen via den her lidt sjove karruselhandel.
Jeg ved ikke, om hr. Knud Kristensen her fra Folketingets talerstol eventuelt kunne redegøre for Aars Kommunes finansieringsmodel.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-29:
Jeg må så forstå det sådan, at Socialdemokraternes ordfører er af den opfattelse, at hvis man hæver maksimumsbeløbet, vil der ikke blive opført flere almene boliger.
Det kan hr. Thomas Jensen så bekræfte om er rigtigt eller forkert.
Så vil jeg bare sige, at det er underligt, for det er jo Socialdemokraternes udlændinge- og integrationspolitik fra før 2001, der har ført til, at vi har ghettoerne.
Det er den, der har ført til, at man har lukket udlændinge og indvandrere ind i Danmark, som ikke er blevet ordentligt integreret i det danske samfund, og som har etableret sig i ghettoer.
Det er jo et produkt af Socialdemokratiets fejlslagne udlændinge- og integrationspolitik fra før 2001, der gør, at vi står i den situation i dag med hensyn til ghettoer.
Nu fremsætter regeringen et lovforslag, som rent faktisk vil sikre, at man får en styrket indsats, og så vil Socialdemokraterne stemme imod.
Nu sagde hr. Thomas Jensen tidligere, at der var nogen her, der var Komiske Ali.
Jeg vil sige, at hvis der er nogen, der er komiske her, er det da hr. Thomas Jensen og Socialdemokraterne, som forsøger at bilde vælgerne ind, at det her lovforslag ikke virker, for det gør det.
Thomas Jensen (S), 2009-05-29:
Så vil jeg da bede hr. Martin Henriksen om at lytte rigtig godt efter, for jeg svarede på de spørgsmål, jeg fik stillet omkring reguleringen, fra fru Anita Knakkergaard for lidt siden, og jeg vil også gerne besvare det spørgsmål, som hr. Martin Henriksen stiller, nemlig: Hvad er det gennemsnitlige antal opførte boliger under henholdsvis SR-regeringen og under VK-regeringen?
Jeg har stillet spørgsmål under behandlingen af det her lovforslag, og jeg må bare sige, at deraf kan vi se, at der er meget, meget stor forskel på antallet af boliger, der er blevet opført.
Det er faktisk sådan, at de boliger, der blev opført i 2002, kan VK-regeringen ikke tage ansvaret for, for det var nogle, der var besluttet, da SR-regeringen sad.
Hvis vi så går frem fra 2003, kan jeg sige, at med hensyn til familieboliger er antallet af boliger faldet fra 3.700 i 2003 til 451 familieboliger i 2008.
På ungdomsboligområdet er antallet faldet fra 534 boliger til sølle 110 boliger i 2008.
Og på ældreboligområdet, som jo ellers burde ligge Dansk Folkeparti meget nær, har Dansk Folkeparti bakket op om en politik, som betyder, at der i 2003 blev bygget 4.300 ældreboliger, mens der sidste år blev bygget – ja, gæt selv – meget færre, nemlig 2.193 ældreboliger.
Så det er den ældrepolitik og den boligpolitik, som Dansk Folkeparti åbenbart står for.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-05-29:
Jeg må bare slå fast, at Socialdemokratiet i hvert fald overhovedet ikke agter at gøre noget for beboerne i det almene byggeri.
Jeg vil godt have svar på nogle spørgsmål, som jeg stiller her.
Jeg vil have at vide, om det ikke er korrekt, at hverken Socialdemokratiet, Enhedslisten eller Socialistisk Folkeparti deltog i L 82, hvor der blev afsat 2,4 mia. kr. i Landsbyggefonden, heraf 150 mio. kr. årligt til tilgængelighed frem til 2005.
Foruden det foretog vi en social forebyggelsesindsats til 2010 til 400 mio. kr. årligt, heraf 200 mio. kr. årligt til huslejenedsættelser.
Samtidig gjorde vi noget ekstra ved nybyggeriet.
Det var man ikke interesseret i i Socialdemokratiet, og jeg vil godt have at vide, om det ikke er korrekt.
Når man siger, at der ikke er blevet bygget boliger, og at man ikke har gjort noget i den her regering, vil jeg samtidig godt lige have at vide, om hr. Thomas Jensen ikke kan bekræfte, at der er bygget 16.318 familieboliger, 4.375 ungdomsboliger og 27.721 ældreboliger.
Thomas Jensen (S), 2009-05-29:
Tak til fru Anita Knakkergaard.
Jeg vil lægge ud med at sige, at det her lovforslag jo er blevet til på baggrund af nogle forhandlinger, som Socialdemokraterne ikke på noget tidspunkt har været inviteret med til.
Det har den øvrige del af oppositionen heller ikke været, altså SF og Enhedslisten.
Så vi har ikke haft mulighed for at påvirke indholdet af forliget, og vi har ikke haft mulighed for at påvirke, hvordan det her lovforslag ligesom kom til at se ud.
Om renoveringerne, som fru Anita Knakkergaard jo fremhæver, vil jeg sige, at der for et par år siden, i 2006, kom en analyse fra bl.a. Landsbyggefonden, som viste, at over de næste 20 år var der et behov for at renovere for mellem 60 og 160 mia. kr. i den almene sektor.
Og med de 2,4 mia. kr., der for nuværende er afsat om året, er det slet, slet ikke nok, selv ikke hvis man tager de mest skrabede scenarier, som der er i den her analyse.
Så de her 2,4 mia. kr. er slet ikke nok.
Når man lytter til den almene sektor, kan man høre, at det her jo også vidner om, at der ligger masser af ansøgninger på renoveringsprojekter, som man kunne gå i gang med.
Der ligger masser af ansøgninger, som, hvis man accepterede at udvide renoveringsrammen, ville kunne sætte gang i beskæftigelsen her og nu, og det er jo nu, vi har brug for at få gang i beskæftigelsen.
Vi ved jo, at det her forslag – det siger ministeren – ikke sætter gang i beskæftigelsen i 2009.
Det er først langt henne i 2010, der kommer gang i beskæftigelsen.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-05-29:
Jeg må kun konstatere, at hr. Thomas Jensen ikke svarede på mit spørgsmål.
Renovering har aldrig været Socialdemokratiets hofret.
Man gik simpelt hen fra forhandlingerne i 2006, hvor vi afsatte alle de midler til renovering og lavede rammerne.
Jeg vil godt have at vide, hvad det er for en renovering, altså hvor meget man selv vil have renoveret for inden for de næste 20 år.
Vi har altså vedtaget – og det tror jeg ikke at nogen af de unge boligordførere kan finde ud af, for de er nye – at afsætte 124 mia. kr. til renovering over de næste 20 år.
Det er det, vi går efter.
Thomas Jensen (S), 2009-05-29:
Jeg vil sige til Dansk Folkepartis ordfører, at jeg selvfølgelig har læst op på nogle af de tidligere boligaftaler, og jeg vil også sige, at Dansk Folkepartis ordfører måske ikke følger så meget med i, hvad der sker lige nu og her i dansk politik, for så sent som i marts måned spillede Socialdemokraterne ud med et forslag, hvor vi ville sætte 4 mia. kr. ekstra af til at renovere almene boliger for, hvoraf de 2 mia. kr. skulle være øremærket til energirigtige renoveringer af den almene sektor.
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-29:
Jeg var simpelt hen fuld af forundring, da jeg kunne læse, at Socialdemokraterne ikke var interesseret i at støtte det her lovforslag.
Lovforslaget er inspireret af to udvalgsarbejder i den almene boligsektor, nemlig en styringsrapport og en finansieringsrapport.
Derfor kan man også dele lovforslaget op i to dele, nemlig en styringsdel og en finansieringsdel.
I styringsdelen har vi lagt os utrolig meget op af de anbefalinger, som vi fik af det udvalg, der var nedsat, med bl.a. repræsentanter fra Boligselskabernes Landsforening.
I finansieringsdelen har vi også meget fulgt udvalgets anbefalinger.
Vi har hævet maksimumsbeløbet og sænket grundkapitalen og starthuslejen.
Derfor er jeg fuld af forundring over, at Socialdemokraterne ikke kan støtte det her.
Og jeg vil derfor gerne høre, om det er styringsdelen eller finansieringsdelen, som Socialdemokraterne har så meget imod.
Thomas Jensen (S), 2009-05-29:
Jeg kan sige til Venstres ordfører, at det her lovforslag egentlig ikke bygger på to rapporter, men på fire rapporter: »Den almene boligsektors fremtid«, »Den almene boligsektors styring«, Den almene boligsektors finansiering« og programstyrelsens ghettorapport.
Man må sige, at det, der er på ghettoområdet, er ganske tyndt – det har jeg allerede sagt til Venstres ordfører.
Det er slet, slet ikke nok.
Derudover vil jeg sige, at når Venstres ordfører henviser til finansieringsrapporten og siger, at BL er med på det, har ordføreren ikke læst rapporten.
BL kommer med en kradsbørstig mindretalsudtalelse.
Det samme gør KL.
Og de to organisationer har jo samstemmende sagt, at det her lovforslag ikke vil sætte gang i byggeriet.
Formanden for KL's teknik- og miljøudvalg, Venstres Niels Stenbæk fra Holbæk, har også sagt, at det her ikke vil sætte gang i byggeriet.
Så jeg synes, at fru Louise Schack Elholm skulle lytte til sine egne kollegaer fra Venstre, som har fingeren på pulsen ude i det kommunale bagland.
De siger, at der ikke vil blive bygget på baggrund af det her.
Og så er der også dem fra BL, der siger, at der skulle være nogle meget mere fleksible finansieringstiltag, for at man for alvor kan få sat gang i byggeriet og også få fremmet energirigtige investeringer.
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-29:
Det er da besynderligt, at det falder Socialdemokraterne så meget for brystet, at de ligefrem stemmer imod.
Hvad er det i finansieringsdelen, som man decideret er imod?
Er man imod at hæve maksimumsbeløbet?
Er man imod at sænke grundkapitalen?
Eller er man imod at nedsætte starthuslejen?
Martin Henriksen (DF), 2009-05-29:
Måske kunne hr. Thomas Jensen også komme ind på nogle af de spørgsmål, som Dansk Folkepartis boligordfører, fru Anita Knakkergaard, stillede fra talerstolen, og som hr. Thomas Jensen måske, når han får forøget taletid, så kan svare på.
Ud over at hr. Thomas Jensen kan forsøge på det, vil jeg spørge, om ikke hr. Thomas Jensen kan bekræfte, at der rent faktisk i perioden 2002-2008 bl.a. er bygget ca. 16.000 familieboliger, lidt over 4.000 ungdomsboliger og omkring 27.000 ældreboliger, altså i alt cirka 48.000 boliger, og det er jo vel at mærke sket under VKO-flertallet.
Jeg vil høre, om hr. Thomas Jensen kan bekræfte det, og så ellers vil bruge sin taletid til at svare på alle de spørgsmål, hr. Thomas Jensen ikke har svaret på endnu.
Thomas Jensen (S), 2009-05-29:
Jeg ved ikke rigtig, om ministeren kan blive enig med sig selv.
På den ene side siger ministeren, at Socialdemokraterne ingenting vil, og på den anden side siger ministeren, at Socialdemokraterne fører overbudspolitik.
Ja, jeg ved ikke rigtig, hvor ministeren var henne der.
Men jeg vil bare gøre det klart for ministeren, at Socialdemokraterne har været konstruktive og spillet ud med et konkret boligpolitisk udspil, hvor vi omkring finansieringen har lagt op til, at der skal være en bedre fleksibilitet, som vil sikre os, at der kommer gang i byggeriet, for det kan ministeren jo ikke engang sikre med det her forslag.
Vi har jo svaret på spørgsmål nr. 49, hvor ministeren erkender, at ministeren ikke kan være sikker på, at der bliver bygget de der 4.000-5.000 boliger.
Vi har også et svar omkring det energibesparende byggeri, hvor ministeren erkender, at man simpelt hen ikke kan bygge totalt økonomisk rentabelt inden for de rammer, som er blevet stillet op i lovforslaget.
Derfor bliver der heller ikke bygget energibesparende byggeri som følge af det her lovforslag.
Sådan er der en lang række ting, som er blevet solgt som flot tale – ja, ministeren nævnte selv skåltaler.
Dem har ministeren i hvert fald også holdt mange af omkring det her.
Det er jo også det, vi får at vide fra både BL, KL og Dansk Byggeri.
Karen Ellemann (V), 2009-05-29:
Jamen jeg vil da gerne starte med at takke ordføreren for at indrømme, at man ganske enkelt ikke har vist vilje til at komme med konstruktive forslag til det her.
Man har ganske enkelt ikke stillet nogen ændringsforslag, der skulle sætte gang i byggeriet.
Man har sådan set brugt masser af tid på stille en masse udvalgsspørgsmål og fået en masse konstruktive svar, men man melder sig bare fuldstændig ud.
Jeg mener, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti og De Radikale har indgået en rigtig god aftale, som skaber de rigtige rammer for, at der kan komme gang i nybyggeriet igen.
Nu er det jo altså som bekendt kommunerne, som giver tilsagnene til det almene byggeri, og der forventer jeg da helt klart, at vi inden for de her og nu meget forbedrede rammer kommer til at få en stigning i tilsagnsgivningen.
Der er det som nævnt, jeg forventer, at der vil blive bygget op imod 5.000 nye boliger om året.
Det her er jo en forventning, det er fuldstændig korrekt, en forventning, fordi man skaber nogle rammer, som skal gøre det attraktivt at bygge nyt.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-29:
Nu er vi jo ikke født i går og tørret på radiatoren i nat, så derfor skal man længere ud med de der forklaringer på, hvad det er for en politik.
Det er jo ingen skam at blive væk, når man ikke er inviteret.
Så kan man da ikke sidde i nogen forhandlinger og komme med bud på, hvordan man skal gøre et eller andet.
Vi har igennem de sidste mange år fremlagt vores forslag om, at der skulle bygges.
Og vi har fremsat beslutningsforslag.
Alt sammen er blevet stemt ned af regeringen og af Dansk Folkeparti.
Men vedrørende det med løfterne – for jeg tror jo ikke på, at der bliver bygget 5.000 boliger – så blev der givet et meget klart løfte af den daværende statsminister, Anders Fogh Rasmussen, der i 2001 sagde, at huslejerne ikke må stige.
Nu kommer regeringen med et forslag her, som i øvrigt er vedtaget, at der nu lige pludselig skal lægges moms på boligadministration.
Det har der ikke været før.
Kan ministeren i den forbindelse bekræfte, at det har en konsekvens, at man stort set spiser den lettelse op, som beboere i den almene sektor får, fordi man nu skal til at betale op mod 500 kr. mere om måneden i husleje?
Karen Ellemann (V), 2009-05-29:
Der må jeg straks korrigere hr. Bjarne Laustsen.
Nej, der er ikke tale om 500 kr. mere om måneden.
Det er ganske fejlagtigt.
Der er lavet beregninger, der viser omkring 20 kr. om måneden, og selv personer i lavindkomstgruppen får væsentlig mere ud af den skattepakke, der er vedtaget.
Med hensyn til det her tårevædede udsagn om, at man ikke var inviteret med til forhandlingerne, vil jeg sige, at det dog ikke forhindrer, at man stiller konstruktive ændringsforslag.
Dem har vi bare ikke set nogen af, og det undrer mig.
Når man så ikke er inviteret med til forhandlingerne, må jeg sige: Hvorfor er man ikke det?
Det er, fordi man ikke er en del af forligskredsen, fordi man valgte at forlade forhandlingerne ved den sidste boligaftale i 2006.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-29:
Jeg kan forstå, at det er i orden at begå et løftebrud, når det bare ikke er så meget, som oppositionen påstår at det er.
Aldrig så snart havde man vundet valget i 2007, før man gik i gang med at planlægge en skattereform, der betyder, at beboerne i den almene sektor lige pludselig skal til at betale mere i husleje for noget, som de ikke har været vant til at betale for tidligere.
Det har den konsekvens, at nogle af dem, der er allermest udsat – det kan være pensionisterne, der er oppe imod loftet for, hvor meget man kan få i boligstøtte – jo ingen glæde får ud af det her.
Der slår prisen maksimalt igennem.
Tallene, som BL har regnet med, og det kommer til at koste rigtig mange penge, vil jo være fuldt gældende for de her folk, så hvad enten det er lidt eller meget, er det et løftebrud.
Samtidig ved vi, at det her ikke er nogen som helst garanti for, at boligerne bliver bygget, således som man står og lover her i dag.
Karen Ellemann (V), 2009-05-29:
Jeg kan naturligvis kun beklage spørgerens bekymring for, hvorvidt vi når op på det her antal af 5.000 boliger.
Det har vi en formodning om.
Vi mener, at vi med det her lovforslag skaber de rigtige rammer for at gøre det muligt for kommunerne at få bygget de almene boliger, som vi jo sådan set er enige om skal bygges.
Så langt, så godt.
Hvorfor vil Socialdemokraterne ikke være med?
Det kan jeg ikke forstå.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-05-29:
Vi Socialdemokrater kan jo så kun formode, at regeringens formodning ikke vil holde stik.
Vi lytter bl.a. til Dansk Byggeri, der vurderer, at der i år bliver påbegyndt byggeri af 1.700 almene boliger fordelt på 300 almene familieboliger, 100 ungdomsboliger og 1.300 ældreboliger, hvilket i historisk perspektiv er rekordlavt.
Sidste år var vi som sagt helt nede på det laveste niveau i 38 år.
Vi har bare ikke nogen tiltro til, at de her initiativer vil virke, fordi Dansk Byggeri siger, at det ikke vil virke, KL siger, at det ikke vil virke, og BL siger, at det ikke vil virke.
Så har vi altså et problem, vil jeg sige til ministeren, fordi det også betyder, at hvis Socialdemokratiet ukritisk stemmer for i dag, står folk om få år og siger til os: Hvorfor stemte I for det makværk?
Det er jo også en begrundelse for at lade være med at stemme for det, hvis man kort og godt mener, at det er makværk.
Karen Ellemann (V), 2009-05-29:
Det ændrer stadig væk ikke ved, at det kan undre, at Socialdemokraterne så ikke bare bruger en smule energi på at stille nogle konstruktive ændringsforslag.
Der har intet været.
Man vælger blot at feje det af brættet.
Vi tror simpelt hen på, at der bliver bygget op mod 5.000 nye boliger.
Det er jo altså stadig væk ude i kommunerne.
Det er kommunerne, der giver tilsagnet til det almene boligbyggeri.
Vi tror på, at det her kommer til at virke.
Socialdemokraterne tror på ingen måde på det og vælger blot at hælde det af brættet uden at stille konstruktive ændringsforslag.
Det er forunderligt.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-05-29:
Til gengæld har vores ordfører så valgt at komme med et meget langt og fyldigt betænkningsbidrag til lovforslaget, hvor vi sammen med Enhedslisten og SF forklarer vores stillingtagen.
Jeg vil godt til sidst have ministeren til at bekræfte, at den nedsættelse af startlejen, som man nu foreslår, bliver ædt op af de andre tiltag, som regeringen foretager.
Man giver med den ene hånd en lavere startleje i nybyggeri, men desværre tager man med den anden hånd ved at komme med skattepakken, ved at indføre moms på byggegrunde, moms på ekstern ejendomsadministration, og i sidste ende finansierer man den lavere startleje med beboernes egne midler, ved at man forlænger deres lån.
Karen Ellemann (V), 2009-05-29:
Igen må jeg konstatere, at jeg har vanskeligt ved at se, at de her fire vigtige forslag, som det samlede lovforslag indeholder, ikke skulle skabe alt det, som lige præcis er hele forudsætningen for at få gang i det almene byggeri.
Og når vi samtidig også sænker starthuslejen med op mod 1.000 kr., er det sådan set meget, meget vanskeligt at forstå, at Socialdemokraterne stemmer imod.
Thomas Jensen (S), 2009-05-29:
Jeg vil gøre det klart for den nye indenrigs- og socialminister, at det her lovforslag jo er blevet hastebehandlet i Folketingssalen.
Det har også haft en konsekvens for, hvad vi har kunnet nå at lave, så den vurdering, vi i oppositionen har lavet, var jo, at vi skrev et fyldigt – meget fyldigt, må man sige – betænkningsbidrag på fem-seks sider og kun nåede at få formuleret et enkelt ændringsforslag.
Vi kunne simpelt hen ikke nå det.
Det var sådan, at vi var blevet lovet det her lovforslag allerede i februar II, men vi fik det i april II, så det her er blevet jappet igennem Folketinget, desværre.
Sådan er det.
Nu står vi her med et lovforslag, der i dag skal vedtages af højrefløjen, og jeg vil bare bede ministeren over for Folketinget her i dag fortælle, hvilket indtryk de mange kommentarer gør på ministeren.
Vi har her Dansk Byggeri, der siger: Ny boligpakke er ingen garanti for flere boliger, Kommunernes Landsforening siger – og det er en Venstremand, der siger det: Regeringens lovforslag sætter ikke gang i byggeriet af de almene boliger, og Boligselskabernes Landsforening siger, og det er også understøttet af deres mindretalsudtalelse i finansieringsrapporten, at boligaftalen ikke løser de reelle problemer.
Hvad har ministeren af kommentarer til de udsagn fra dem, der ved noget om boligpolitik i Danmark, nemlig KL, BL og Dansk Byggeri?
Karen Ellemann (V), 2009-05-29:
Se, det er jo så tydeligt, at der bare ikke er stillet et eneste ændringsforslag, som kan sætte gang i byggeriet igen.
Man er kommet med et forslag om at lade kommunerne sælge byggegrunde til alment boligbyggeri til under markedsprisen.
Det har været præsenteret nogle gange efterhånden, og det er altså min og flertallets vurdering, at det bare ikke er en god fremgangsmåde.
Det, vi taler om, er jo offentligt støttet byggeri med meget faste rammer for finansiering, huslejefastsættelse osv.
Det her med f.eks. at skulle sælge til under markedspris vil bare ganske enkelt indebære en uhensigtsmæssig konkurrence på grundpriserne kommunerne imellem.
Mere principielt kan man også undre sig over, at Socialdemokraterne på den ene side ikke mener, at kommunerne har råd til at betale den halverede grundkapital, når man så på den anden side synes, at det er en god idé, at kommunerne skal sælge grundene for mindre end markedsprisen.
Hvordan hænger det egentlig sammen?
Det kan være, man skal være socialdemokrat for at forstå det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-05-29:
Hvis jeg ikke husker helt galt, var det vist i 2005, vi forlod en boligforhandling, og ikke i 2002, så der var vist en smutter.
Derudover vil jeg nu sige, at jeg da synes, det er helt o.k. at blive væk, når man ikke er inviteret.
Socialdemokratiet – og det kan Dansk Folkeparti jo bekræfte – har ikke været inviteret til forhandlinger om denne boligpakke.
Det har SF heller ikke, og det har Enhedslisten heller ikke.
Men jeg vil godt have ordføreren til at bekræfte følgende ordlyd: KL udsendte en pressemeddelelse den 23. april, hvor man sagde, at man satte et stort spørgsmålstegn ved, om starthuslejen kommer så meget ned, at det reelt vil få betydning for de mennesker, der skal bo i de nye almene boliger.
Man siger i dag, at problemet med det her forslag, specielt hvad angår ældre boliger, simpelt hen vil være, at folk fortsat ikke vil kunne betale huslejen i nyopførte ældreboliger.
Så hvad angår forliget om finansieringsdelen, må vi sige, at det er en ommer, siger Jens Stenbæk fra KL.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-05-29:
Det kan godt være, at Jens Stenbæk fra KL siger det.
Men vi tror på det, vi laver, og vi tror også på, at det er blevet billigere at bygge, end det var i tidernes morgen, hvor det hele løb løbsk med hensyn til boligboblen.
Så vi tror faktisk på, at det kan lade sig gøre at bygge betydelig billigere.
Med hensyn til det med 2002 sagde jeg ikke, at det var i 2002.
Jeg ved udmærket godt, at Socialdemokratiet var med der.
Det var faktisk under det, at hr. Carsten Hansen sagde, at han ikke ville være med.