runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2007-02-22:
Dansk Folkeparti stemte i sin tid for oprettelsen af det fælles offentlige indkomstregister.
Nærværende lovforslag er en direkte konsekvens af beslutningen om at oprette dette indkomstregister, idet forslaget drejer sig om at skabe hjemmel til, at politiet, anklagemyndigheden og Direktoratet for Kriminalforsorgen kan få adgang til relevante oplysninger i indkomstregisteret.
Under debatten i salen i forbindelse med førstebehandlingen af forslaget om at oprette indkomstregisteret gav Dansk Folkeparti bl.a. udtryk for, at vi lagde vægt på, at ingen myndighed får adgang til oplysninger om en borger, ud over hvad der er relevant for den sagsbehandling, der foregår.
Så det er med stor tilfredshed, at vi noterer os, at ministeren i sin skriftlige fremstilling pointerer, at de relevante myndigheder med dette forslag ikke vil være berettiget til at få adgang til andre eller flere oplysninger end dem, der allerede i dag er adgang til i medfør af forvaltningsloven og persondatalovens almindelige videregivelsesregler.
Vi noterer os ligeledes med tilfredshed, at det i bemærkningerne til forslaget klart fremgår, at de relevante myndigheder alene vil få adgang til oplysninger i indkomstregisteret i det omfang, det efter en konkret vurdering er nødvendigt og sagligt.
Endvidere noterer vi os, at Datatilsynet i sit høringssvar ikke finder anledning til kritiske bemærkninger til forslaget.
Det ligger Dansk Folkeparti stærkt på sinde at sikre, at politiet og anklagemyndigheden har de bedst mulige redskaber til rådighed til at udføre deres arbejde.
I den sammenhæng er det med glæde, at vi noterer os, at bl.a. Rigsadvokaten finder, at adgangen til indkomstregisteret på en række punkter vil kunne effektivisere og forenkle behandlingen af straffesager.
Denne vurdering stemmer helt overens med Dansk Folkepartis, så på den baggrund kan Dansk Folkeparti støtte forslaget.
Karen Hækkerup (S), 2007-02-22:
Socialdemokraterne støtter også det her lovforslag.
Vi støtter altid gerne tiltag, der kan lette arbejdsbyrden for offentlige myndigheder.
Gode vilkår for ansatte i den offentlige sektor er jo som bekendt noget, der alle dage har ligget Socialdemokraterne på sinde, og det synes også lige præcis at være humlen i det her lovforslag, hvor man ønsker at sikre politi, anklagemyndighed og Kriminalforsorg en hurtig og effektiv adgang til de oplysninger, de har brug for, i indkomstregisteret, som er et register, der indeholder oplysninger om folks indtægt og arbejdsforhold.
Der er nogle, der i høringssvarene har bekymret sig om persondataloven, og der synes jeg gerne, jeg lige vil nævne, at Socialdemokraterne støtter det her forslag, og at vi hæfter os ved, at der i indkomstregisteret findes personfølsomme oplysninger, som er omfattet af persondatalovens § 7 og § 8, f.eks. oplysninger om folks helbred og om væsentlige sociale problemer.
Men i den forbindelse vil vi gerne påpege vigtigheden af, at der i aftalerne mellem politi, anklagemyndighed og Kriminalforsorg på den ene side og told- og skattemyndigheder på den anden side altid skal foretages en vurdering af, hvilke oplysninger det er nødvendigt at give adgang til.
Der er således ikke nogen bekymring fra vores side med hensyn til at lave den her lovændring, og vi støtter varmt, at den bliver vedtaget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2007-02-22:
Folketinget har sidste år ved lov oprettet et såkaldt indkomstregister inden for skatteministerens område.
Man kan derfor spørge, hvorfor vi nu skal til at ændre i retsplejeloven, for at politiet kan få lov at kigge i det indkomstregister for at få oplysninger, som politiet jo kunne få i forvejen og altid har fået på en mere besværlig måde.
Det er, fordi den form, man har valgt, er, at efter at loven om indkomstregisteret blev vedtaget sidste år, blev det pålagt alle ministeriers styrelser at få fremsat lovforslag for deres område.
Så det er derfor, vi står her i dag.
Og det bliver så en ændring i retsplejeloven, som altså siger, at politiet, anklagemyndigheden og Kriminalforsorgen kan få adgang til dette indkomstregister.
Jeg er jo så gammel som anklager, at jeg kan huske, at folk skulle stille med skatteattester og den slags; ellers skulle vi selv have fat i dem, og det kunne være ret besværligt.
Nu foregår alt jo med moderne teknologi, og det er så også meningen her, at man sparer en masse led, og at politiet, anklagemyndigheden og Kriminalforsorgen, der har brug for disse oplysninger til brug for bødeberegning, forvandlingsstraf osv., kan gå direkte ind på en terminal.
Det har vi ingen problemer med.
Men det skal så også understreges, at når jeg ikke er sindet at lægge op til en større principiel diskussion om oplysninger mellem myndigheder, skyldes det alene, at de oplysninger, som politiet her får, er oplysninger, man fik i forvejen.
Så der er altså ikke tale om, at man med dette register giver politiet mulighed for at få flere oplysninger, end de hidtil har kunnet få, og persondataloven gælder selvfølgelig fremdeles.
Så vi kan støtte forslaget uden betænkeligheder.
Lene Espersen (KF), 2007-02-22:
Jeg vil da gerne indlede med at takke for den varme og helhjertede støtte, der er kommet fra samtlige Folketingets partier til det her lovforslag.
Jeg vil sige, at det ikke overrasker mig, fordi det jo er et lovforslag, som jeg også forventede at der ville være meget stor opbakning til fra Folketingets partier, ud fra den betragtning, at vi jo har diskuteret mange gange, hvordan vi kunne skabe en bedre beskyttelse for ofre for forbrydelser.
Mange har været inde på det i dag, men jeg vil alligevel gerne her afslutningsvis understrege, at det har været meget vigtigt for regeringen, at en ting er, at man er udsat for en forbrydelse, og at det skaber store problemer for det offer, der har været udsat for forbrydelsen, men hvad der nogle gange næsten er lige så slemt, er, hvis offeret bliver ladt tilbage i uvished om, hvad der sker med gerningsmanden.
Bliver den pågældende varetægtsfængslet?
Bliver der rejst tiltale?
Bliver der en dom?
Hvad er dommen i sagen?
Hvornår bliver den pågældende igen løsladt fra fængsel?
En lang række spørgsmål, der gør, at offeret måske går rundt uberettiget og er meget bekymret for fremtiden, fordi vedkommende ikke har kendskab til, hvordan den pågældende sag bliver håndteret af politi og anklagemyndighed.
Det her lovforslag lægger så op til at sikre, at offeret igennem hele forløbet får den nødvendige vejledning og information og har mulighed for at følge sagen på allertætteste hold igennem hele forløbet.
Fru Line Barfod rejste i sin ordførertale spørgsmålet om muligheden for på et tidligt tidspunkt at få adgang til en bistandsadvokat, og det er selvfølgelig noget, jeg gerne vil være med til at drøfte og besvare spørgsmål om under udvalgsbehandlingen.
Det er korrekt, som fru Line Barfod var inde på, at vi jo sidste år i Folketinget behandlede et forslag, der målrettede beskyttelsen af voldtægtsofre, og her gav vi mulighed for, at offeret altid kunne få adgang til en bistandsadvokat forud for en afhøring hos politiet, så man ligesom havde en anden uvildig person at afklare tingene med på forhånd.
Fru Line Barfod rejser så nu spørgsmålet, om der er andre grupper, hvor en lignende beskyttelse kunne komme på tale, og jeg vil sige, at det vil jeg gerne medvirke til at vi drøfter under udvalgsbehandlingen.
Men derudover vil jeg ikke forlænge debatten her i dag.
Der er blevet sagt mange gode og rigtige ting fra talerstolen fra samtlige Folketingets partier, så jeg vil bare takke for støtten og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Line Barfod (EL), 2007-02-22:
Også Enhedslisten støtter varmt forslaget.
Vi synes, det er væsentligt at fremhæve den indsats, der er gjort igennem flere år for at forbedre ofres retsstilling, hvor man kan sige, at det jo især er kvindebevægelsen, der i forhold til voldtægtsofre har arbejdet for at få med, at det er utrolig vigtigt, at man også tænker på offeret.
Det er jo blevet vældig populært at sige, at når man skal tænke på offeret, handler det om at forhøje straffene.
Vi synes, det har været mindst lige så væsentligt at sige, at når man skal forbedre forholdene for ofrene, handler det om at se på, hvad det er, der har direkte betydning for ofrene, hvad det er, man kan gøre for at hjælpe dem i den situation, de står i.
Derfor synes vi også, det er nogle fornuftige forbedringer, man har valgt at tage med her.
Jeg er også fuldstændig enig med bl.a. Venstres ordfører i, at vi ikke skal give offeret partstatus, det skal ikke være en sag mellem offeret og gerningsmanden.
Det er vigtigt at holde fast i, at det er samfundet som sådant og staten, der fører sagen mod gerningsmanden, og at det er dem, der er part i sagen, men at offeret omvendt også har en særlig status i sagen, som man skal gøre meget for at støtte dem i.
Det er spørgsmålet om at udvide den regel, der er om, at man skal have mulighed for at tale med sin bistandsadvokat, inden man skal til afhøring hos politiet – og hvor Justitsministeriets Strafferetsplejeudvalg ifølge bemærkningerne ikke mener, der er behov for på nuværende tidspunkt at udvide ordningen.
Jeg mener, at noget af det, vi skal se på, er, at når der er situationer, hvor man især kan sige, at gerningsmanden og offeret har en eller anden nærmere tilknytning, altså familiesager, og hvor der har været voldsforbrydelse, sædelighedsforbrydelse osv., så kan det være fornuftigt, at man får snakket tingene igennem med sin bistandsadvokat, inden man kommer til afhøring hos politiet.
Jeg mener, vi må se på under udvalgsarbejdet, om ikke det var fornuftigt også at tage det med nu, for jeg tror, det vil kunne hjælpe ofrene, at de har den samtale.
Hvis vi snakker voldtægt, er det klart, at offeret ofte har været på Center for Voldtægtsofre osv., men hvis vi snakker ofre for vold eller vi snakker ofre for mindre sædelighedsforbrydelser, er det ikke sikkert, at de har været i kontakt med nogen, de kan snakke sagen igennem med, og som har et professionelt forhold til den, og det kunne derfor være fornuftigt at udvide ordningen.
Det synes vi man skal se på.
Og så håber vi, at vi også på et tidspunkt får taget fat på hele det sociale spørgsmål i forhold til ofrene, for noget af det, der ofte har stor betydning, er, at man kan få afklaret sin sociale situation, kan få styr på, hvordan økonomien er, hvordan det ser ud med det, og derfor kan komme videre i livet.
For det, jeg synes må være det næste skridt i forhold til ofrene, er, at man skal videre fra at være offer.
Man skal holde op med at blive ved med at være offer, man skal ud af den rolle, og jeg tror, det er væsentligt, at vi snart begynder at diskutere, hvordan vi får ofrene ud af offerrollen, så de kan komme ud og blive mennesker med en anden identitet end den at være offer.
Anne Baastrup (SF), 2007-02-22:
Jeg husker stadig væk den ballade, der var, dengang vi oprindelig forsøgte at få sat ofre for kriminelle handlinger i centrum i retssagsforløbet osv.
Der var mange argumenter imod, jeg forstod dem ikke, og nu er jeg glad for, at justitsministeren også har forstået, at de argumenter, der var imod dengang, var indholdsløse.
Det gode er, at vi nu får sikret, at ofrene er deltagere i og kan vide alt, hvad der foregår i hele det forløb, som sker, efter at forbrydelsen er begået.
Så der er fuld, varm støtte fra SF.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-02-22:
Der er ingen tvivl om, at det er meget slemt at blive offer for en forbrydelse, også at være efterladt til nogen, som har været offer for en forbrydelse, der er endt med, at offeret ikke længere lever.
Derfor er Det Radikale Venstre meget tilfreds med, at regeringen med det her lovforslag vil styrke både ofrenes stilling og eventuelt også de efterladtes stilling.
Der bliver bedre vejledning af ofre og efterladte, der bliver løbende information til ofre og efterladte, og endelig er man alt i alt opmærksom på, at det skal blive en bedre oplevelse at komme igennem retssystemet, også når man har været offer for en forbrydelse.
Der er så mange af ordførerne før mig, der på glimrende vis har gennemgået lovforslagets detaljer, så det vil jeg ikke gøre igen, men bare oplyse om, at Det Radikale Venstre tilslutter sig forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2007-02-22:
I forbindelse med Dansk Folkepartis og regeringens aftale om kommunalreformen blev det aftalt at samle inddrivelsen af det offentliges restancer hos borgerne i én myndighed, og det var så pr. 1. november 2005, at den samling trådte i kraft.
Med lovforslaget her ønsker skatteministeren at indhente hjemmel til at foretage de nødvendige ting til at systematisere den her proces omkring inddrivelse af borgernes restancer til det offentlige, simpelt hen ved at mange af de procedurer, som i dag foregår manuelt, fremover skal foregå mere systematisk.
På den måde kan man mere effektivt få inddrevet de penge, som folk skylder det offentlige.
I Dansk Folkeparti synes vi, det er fornuftigt, at man tager de midler i brug, som skatteministeren her foreslår, netop for at de, som skylder og kan betale, også kommer til at gøre det, så det ikke mere beror på tilfældigheder, hvem der kommer til at betale sin gæld, og hvem der ikke gør.
Vi ser lovforslaget her som et rationelt og fornuftigt forslag, så jeg skal sige, at Dansk Folkeparti støtter det.
Tom Behnke (KF), 2007-02-22:
Flere ordførere har allerede været inde på, hvad forslaget indeholder, og teknisk set er der jo sådan set blot tale om, at man viderefører den mulighed, som myndighederne har allerede i dag, nemlig at politiet og Kriminalforsorgen i forbindelse med behandlingen af straffesager eller til fuldbyrdelse af straf har mulighed for at gå ind og se, hvad indkomstforholdene er for den person, det drejer sig om.
De muligheder har myndighederne allerede i dag.
Nu samles de samme oplysninger et andet sted, og dermed skal man blot korrigere teknisk, således at myndighederne fremover fortsat har den mulighed, som de allerede har i forvejen.
Det er et lovforslag, som vi fra konservativ side kan støtte.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-02-22:
Vi taler tit om forenklinger, men her er der virkelig tale om en rigtig god forenkling.
Det kan undre mig, at man ikke langt tidligere har fremsat et lovforslag som det her.
Når man skal modregne, skal kravene med et lidt fint ord være konnekse i forhold til hinanden.
Det vil sige, at det skal være samme parter, der har et krav mod hinanden.
Hvis ikke kravene er konnekse, så kan man selvfølgelig ikke modregne ting.
Her gør vi det, at hvis en skatteborger har penge til gode i overskydende skat, men skylder moms eller andre ting til det offentlige, så sikrer vi bredt, at der er den her konneksitet, så vi ikke udbetaler overskydende skat til nogen, der skylder penge til det offentlige på anden vis.
Derfor er jeg helt enig med hr. Mikkel Dencker, når han siger, at man støtter, at det ikke baseres på tilfældigheder, om nogle slipper for at betale en restance, som andre kommer til at betale for.
Der bliver sat system i tingene, det bliver enkelt.
Staten bliver som den ene enhed, den er, én part i forhold til borgeren, sådan at man altid kan bringe krav til modregning, og restancer til det offentlige må dermed forventes at falde.
Eyvind Vesselbo (V), 2007-02-22:
Jo, men nu har jeg ikke lige den opfattelse, at folk, der bor i et lokalområde, ønsker at ødelægge eller ikke at passe og pleje naturen i det område, de selv bor i
Derfor kunne jeg aldrig forestille mig, at nogen i lokalområdet vil være med til at forhindre, at man passer og plejer og gør noget ud af den natur, som man selv bor i, og vil forhindre, at der her bliver en nationalpark.
Derfor: Hvis der er lokal modstand mod en nationalpark, mener jeg, at det er, fordi projektet ikke er godt nok.
Torben Hansen (S), 2007-02-22:
Der er nok ikke den store uenighed om det her lovforslag, bl.a. fordi det jo langt hen ad vejen bygger på arbejdet i den nationale følgegruppe, som vi alle synes har gjort et stort og et godt stykke arbejde.
Men nu siger hr. Eyvind Vesselbo så, at hvis der er lokal modstand osv., kan man ikke lave en nationalpark.
Kan hr. Vesselbo ikke godt se, at når man taler om nationalpark, taler man om noget, som både har national og international interesse og vigtighed, fordi der er tale om noget særegent både i dansk natur, og måske i international natur?
Virker det ikke på den lange bane lidt paradoksalt, hvis man giver enkeltpersoner eller enkeltinteresser vetoret over noget, som har internationale eller nationale naturbeskyttelsesmæssige interesser?
Virker det ikke lidt voldsomt at give vetoret til enkeltpersoner eller enkeltinteresser?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-02-22:
Jeg skal med det samme afsløre, at SF overordnet kan støtte dette lovforslag.
Et hovedpunkt og en hovedanledning til forslaget er de terrorhandlinger, vi har set i Europa, og det er klart, at det også er en anledning til at gøre noget i Danmark, hvad angår et forhøjet beredskab.
Der er i forslaget også et forhøjet beredskab ved ulykker eller store katastrofer og ved specielle vejrsituationer.
Med den klimasituation, vi bevæger os ind i, kan man faktisk godt forestille sig, at det bliver et større emne, så det er også fornuftigt at have det med.
Det, der virkelig er udsat, er knudepunkter.
Hvis man kigger på de steder, hvor den slags sker, jamen så er det i forbindelse med de store knudepunkter, og der skal man have et højt beredskab.
Vi skal vide, at der aldrig vil være hundrede procent sikkerhed, det findes ikke.
Der er nogle tilpasninger til den række af privatiseringer, der sker på området.
Det er ikke sådan, at SF jubler over de privatiseringer.
Der er nogle ting, vi kan gå med på, men de fleste ting er vi kritiske over for.
Men når det nu er vejen, og når det nu indføres, er det fornuftigt at lave nogle tilpasninger til det.
Det er meget fornuftigt at sige, at opgaven med f.eks. at få uddannet lokoførere også skal fordeles mellem dem, der løfter transportopgaverne.
Overordnet kan SF som sagt gå ind for forslaget med de bemærkninger, jeg er kommet med her.
Martin Lidegaard (RV), 2007-02-22:
Dette er jo det, som man i folkemunde nok vil kalde et kludetæppe af et lovforslag med en lang række forskellige punkter, der er samlet i ét lovforslag.
Det ser meget fornuftigt ud.
Men for så vidt angår hele bemyndigelsesopgaven i Trafikstyrelsen, slår det mig, at det jo er ved at være nogle år siden, vi i dette Ting behandlede det lovforslag, der fik Jernbanetilsynet over i Trafikstyrelsen.
Der havde vi en diskussion om det med at have, kan man sige, både den ene og den anden side af bordet, altså både dem, der havde driftsansvaret, og dem, der havde tilsynsansvaret, i den samme styrelse.
Og nu overfører vi så yderligere til Trafikstyrelsen.
Dengang var vi jo enige om, at når der var gået et stykke tid, skulle vi måske kigge på, hvordan det egentlig gik, og hvad erfaringerne var med at have tilsynet under samme tag som resten af Trafikstyrelsen.
Og det siger jeg egentlig ikke, fordi jeg har en mistanke om, at det er gået dårligt, for jeg tror sådan set, at det fungerer udmærket, men måske er det på tide, at vi får den evaluering, vi dengang var enige om, at man skulle have.
Det kan vi høre ministeren om: Hvornår har man tænkt sig, at vi skal kigge på det?
Der var måske en god anledning nu, hvor vi har dette lovforslag fremme.
Den anden ting, som jeg lige vil dvæle lidt ved, er betalingsordningen for lokoføreruddannelsen.
Jeg deler sådan set opfattelsen af, at vi har behov for en offentlig lokoføreruddannelse i landet, men jeg er også ligesom Socialdemokraternes ordfører lidt interesseret i, hvilke omkostninger vi egentlig pålægger DSB ved at beslutte det her.
Nogle gange er det jo sådan med DSB, at det er lidt mere en offentlig end en selvstændig virksomhed, hvis man kigger på, hvordan politikerne behandler den.
Og her vil vi altså trække nogle udgifter ned over DSB via en lov; udgifter, som DSB i dag afholder i forbindelse med deres egen uddannelse af lokoførere.
Derfor synes jeg måske, at vi lige i rimelighedens navn skylder vores egen virksomhed at undersøge, hvilke omkostninger det her vil påføre den.
Med disse to bemærkninger vil Det Radikale Venstre i øvrigt gå positivt ind i behandlingen af lovforslaget.
Henriette Kjær (KF), 2007-02-22:
Dette lovforslag indeholder jo lidt af hvert, og vi kan i den konservative folketingsgruppe støtte de enkelte dele af lovforslaget.
Det er naturligvis på en lidt kedelig baggrund, vi skal behandle det her forslag, for det skyldes jo dels den grusomme terrorhandling i Madrid, der ligger til grund for forslaget her, dels det, der skete i London
Men når den slags kan ske i udlandet, kan den slags også ske i Danmark.
Desværre, må vi sige, og derfor må vi jo tage vores forholdsregler.
Så vi skal have det nødvendige beredskab på plads til at kunne håndtere så store terrorhandlinger, men vi skal naturligvis også kunne håndtere andre større jernbaneulykker forårsaget af tekniske uheld eller vejrforhold.
Det er naturligvis meget hensigtsmæssigt at få planlagt de nødvendige foranstaltninger, så alle mand ved, hvad der skal ske, og hvad der skal gøres, hvis vi skulle komme i den ulykkelige situation, at der finder en terrorhandling sted eller noget andet voldsomt.
Et af de andre elementer i lovforslaget er en indførelse af en betalingsordning efter objektive kriterier for uddannelse af lokomotivførere, og der synes vi Konservative, det er nødvendigt, at vi får uddannet lokomotivførere nok, så vi undgår aflysninger og forsinkelser, og derfor skal alle, der kører tog i Danmark, eller, som det hedder i lovforslaget, udfører offentlig servicetrafik, være med til at betale for den uddannelse, der skal finde sted.
Derudover er der jo en række mindre ændringer i lovforslaget, som jeg ikke her vil kommentere, men alle ændringer ser fornuftige ud.
Derfor støtter vi Konservative forslaget.
Walter Christophersen (DF), 2007-02-22:
Lovforslaget indeholder for det første bestemmelser om beredskab, herunder jernbanesikring på jernbaneområdet.
I dag ligger myndighedsansvaret for beredskabet på jernbaneområdet i Transport- og Energiministeriets departement.
Det er hensigten, at Trafikstyrelsen fremover skal forestå tilsynet og den overordnede koordinering af beredskabsområdet, herunder også vedrørende jernbanesikring.
For det andet indeholder lovforslaget bestemmelser om markeds- og konkurrenceovervågning m.v. i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af rådsdirektiv om udvikling af Fællesskabets jernbaner og om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering.
Direktiverne indeholder bl.a. krav om, at der føres et tilsyn, hvor hovedopgaven er at sikre en fair og ikkediskriminerende adgang til jernbanenettet og ydelser forbundet hermed.
For det tredje tilpasses jernbanelovens bestemmelser jernbanesikkerhedsdirektivet, der er gennemført i dansk ret i 2006.
Endelig for det femte indebærer lovforslaget, at transport- og energiministeren bemyndiges til at fastsætte regler med henblik på, at jernbanevirksomheder, der udfører offentlig servicetrafik, forpligtes til at indgå i en betalingsordning i forbindelse med lokomotivføreruddannelsens praktiske del.
Dansk Folkeparti finder lovforslagets ændringer i forhold til gældende lov såsom forhold vedrørende jernbanesikring og beredskab, markedsovervågning i forbindelse med liberaliseringen af jernbanenettet, operatørernes solidariske finansiering af lokomotivføreruddannelsen m.v. overordentlig væsentlige for jernbanesektorens videreudvikling.
Dansk Folkeparti har noteret sig Transportog Energiministeriets kommentarer, for så vidt angår høringssvarene om beredskab.
Proportionalitetsprincippet vil holdes for øje ved udarbejdelsen af de administrative
bestemmelser.
Der skal være tale om en rimelig og forsvarlig regulering og ikke om en unødvendig overregulering.
Definitionen af, hvad der er nødvendigt, er på den baggrund op til myndighederne at afgøre.
Foruden ministeriet og Trafikstyrelsen vil især politiet have indflydelse på denne sondring, idet de berørte organisationer og parter selvfølgelig vil blive taget med på råd.
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.