runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2008-03-25:
Helt i forlængelse af den tidligere førstebehandling af lovforslaget om bl.a. obligatorisk børnehaveklasse i folkeskolen støtter Socialdemokraterne selvfølgelig også, at den obligatoriske børnehaveklasse skal gælde for privat- og friskoler.
Nu, hvor Venstres ordfører, fru Britta Schall Holberg, var oppe og sætte et par ord på det, vil jeg gerne sige tak for den, kan man sige, beskrivelse, som Venstres ordfører gav af, hvad det egentlig er, en børnehaveklasse skal kunne, for det ligger også Socialdemokraterne meget på sinde, at den netop er en blanding af et pædagogisk tilbud og et sted, hvor der også er plads til leg.
Det står faktisk også meget udtrykkeligt i bemærkningerne til lovforslaget, at det selvfølgelig både vil komme til at gælde børnehaveklasserne i folkeskolen og i de frie og private grundskoler.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at man noterer sig, at der i forbindelse med beskrivelsen af den obligatoriske børnehaveklasse står, at det jo altid har været sådan, for det glemmer man måske lidt, og man har sådan lidt en forestilling om, at det bare er leg, der foregår i børnehaveklassen.
Men nej, det er faktisk nogle rigtig, rigtig dygtige børnehaveklassepædagoger, som længe har arbejdet med bl.a. sprogstimulering og nogle af de ting, som der så bliver sat ekstra fokus på.
Alt det her siger jeg, fordi jeg er glad for, at Venstre understreger det i sin ordførertale, for jeg må sige, at vi i Socialdemokratiet var rigtig bekymrede, da regeringen oprindelig lagde op til, at børnehaveklassen skulle laves om til en ny 1. klasse, for så bliver det noget andet.
Så bliver det ikke med den helt specielle og meget unikke indskolingspædagogik, vi i virkeligheden har en rigtig god tradition for i Danmark.
Men det er fastholdt med lovforslaget, det gælder også de frie skoler, og derfor støtter vi det selvfølgelig.
Martin Henriksen (DF), 2008-03-25:
Jeg vil starte med at sige, at vi fra Dansk Folkepartis side betragter den obligatoriske børnehaveklasse som et skridt i retning af en mere fagligt orienteret børnehaveklasse, og at det, i og med at den bliver obligatorisk, så også signalerer klart, at det er her, skolegangen begynder, og at det er her, folkeskolen begynder.
Det er bestemt et skridt i den rigtige retning, og derfor beklager vi også, at forligskredsen ikke kunne blive enig om at indføre obligatoriske dansktimer i børnehaveklassen.
Men jeg tror også, som ministeren siger, at der dels er meget af det i forvejen, og at det dels vil komme hen ad vejen, og det vil vi bestemt hilse velkommen.
Med hensyn til det her lovforslag er det jo sådan, at regeringen i forbindelse med, at Folketinget indfører den obligatoriske børnehaveklasse i folkeskolen, også ønsker at indføre de samme regler for de frie skoler, og det kan vi tilslutte os.
Derudover stiller forslaget også nye krav til antallet af elever i en fri- eller privatskole.
Normalt ville vi ikke stemme for nye og unødvendige krav til sektoren vi har desværre set eksempler på, at regeringen sammen med Kommunernes Landsforening og Socialdemokratiet har vanskeliggjort oprettelsen af nye friskoler, og det beklager vi - men vi mener dog, at de krav, som indføres med lovforslaget, umiddelbart virker som rimelige krav.
Fremover vil antallet af elever i børnehaveklassen tælle med, når en friskole skal vurderes, og dermed ligger der saglige argumenter bag.
Dog vil vi, inden vi stemmer for forslaget, gerne have ministeriets forklaring - også jævnfør friskolernes kritik i høringssvarene - på de nye krav til antallet af elever.
Hvorfor skal der lige være 32 elever på en friskole frem for 28 i dag, og hvorfor skal en nyoprettet friskole på sit andet år have 24 elever, når det i dag kun er 20 elever?
Er stigningen for stor, vil den i realiteten gøre det for besværligt at oprette og drive en friskole.
Man kan også spørge, om det overhovedet giver mening at hæve kravene til antallet af elever; vi kunne jo også fastholde de nuværende krav og dermed gøre det lettere at oprette en friskole - det er jo også en tiltrækkende tanke.
Så vi synes, at der er noget, der trækker i den ene retning, og noget, der trækker i den anden retning.
Så vi har ikke taget stilling endnu - det gør vi i udvalgsbehandlingen.
Bertel Haarder (V), 2008-03-25:
Jeg har en positiv holdning til heldagsskoler, især i områder med mange tosprogede, som har brug for at være i et dansksproget miljø en større del af dagen.
Jeg blev tilhænger af det i den periode, hvor jeg var integrationsminister, fordi jeg så, at det virkede.
Når jeg alligevel er enig med hr. Martin Henriksen i, at det ikke skal kunne gøres til en ordning, der gælder alle kommuneskoler, skyldes det, at man efter min mening også skal have lov at være imod heldagsskoler; man skal ikke være tvangsindlagt til at have sit barn i heldagsskole.
Derfor har vi bevaret den model, at det kræver ministeriel godkendelse at oprette en heldagsskole.
Martin Henriksen (DF), 2008-03-25:
Der bliver stillet spørgsmål om, hvorfor det her med heldagsskole ikke er kommet med i det endelige lovforslag, og det vil jeg da godt give et svar på: Det er bl.a., fordi vi ikke vil være med til det fra Dansk Folkepartis side.
Det er meget muligt, at der er nogle kloge folk, der er kommet med nogle anbefalinger, og at der også kommer nogle anbefalinger fra dele af forligskredsen, men fra Dansk Folkepartis side vil vi altså ikke anbefale, at man bare sådan uden videre begynder at oprette heldagsskoler.
Der er nogle bestemte grupper, hvor ideen med heldagsskoler kan være ganske fin, som jeg skitserede i min ordførertale.
Det kan f.eks. være med hensyn til indvandrerelever og andre - der synes jeg, det kan være helt fint.
Bare for at gøre det klart, så er det ikke en samlet forligskreds, der står bag en anbefaling om, at man bare sådan uden videre skal til at oprette heldagsskoler på alle skoler og i samtlige kommuner.
Britta Schall Holberg (V), 2008-03-25:
Det er rigtigt, at dette lovforslag, L 83, vedrører de frie grundskoler, og at lovforslaget skal ses i sammenhæng med det lovforslag, vi lige har behandlet her, altså L 82, der omhandler folkeskoleområdet.
Det her lovforslag følger altså som det tidligere lovforslag skolestartudvalgets anbefalinger til et forbedret og sammenhængende indskolingsforløb.
Jeg tror, at ikke alene medlemmerne af skolestartudvalget vil være glade for de her to lovforslag, men at også en række forældre vil være glade for dem, og jeg tror også, at mange børn vil være rigtig glade for, at de nu kan føle, at de næsten er kommet rigtigt i skole, når de begynder i børnehaveklassen.
Jeg er enig med fru Marianne Jelved, der sagde, at vi ikke skal strukturere børnenes tid fra vugge til jeg ved ikke hvornår - det er jeg helt enig i - men det er jo heller ikke det, der ligger i lovforslaget her.
Men jeg vil gerne sige, at vi bestemt også deler det synspunkt i Venstre; vi skal passe på, at vi ikke strukturerer det hele, men der er alligevel mange børn, som frygtelig gerne vil lære noget, når de nu kommer derhen, om jeg må så sige, og det er det, det her lovforslag sigter på.
Sigtet er altså, at forældrene kan se målene i denne anbefaling - altså en bedre indskoling og 1 år ekstra, om jeg så må sige - ført ud i livet, også på en fri grundskole.
Så skal jeg endelig for en god ordens skyld præcisere - for der har været noget usikkerhed om det, også i de frie skolers kredse - at også de frie skoler har ret til og mulighed for at benytte sig af den rullende skolestart, som lovforslag nr. L 82 giver mulighed for.
Alt i alt kan Venstre støtte lovforslaget.
Hanne Agersnap (SF), 2008-03-26:
Grunden til, at jeg fokuserer på det økonomiske - det er muligvis småpenge - er fornemmelsen af, at der ikke kan blive vurderet ordentlig proportionalitet.
I gamle dage kunne man aflytte telefonsamtaler, hvilket jeg går ud fra blev betalt over Justitsministeriets budget, over politiets budget på en eller anden måde, mens betalingen for det i dag bliver rullet over på forbrugerne.
Der er jeg så bange for at man skyder gråspurve med kanoner, eller at man ligesom siger: Det kan lade sig gøre teknisk, fordi forbrugerne får meget billig telefoni og alting bliver billigere nu om dage; så det er nemt nok at lægge en ekstra terrorbekæmpelsesskat på dér, det opdager de knap nok.
Jeg synes simpelt hen, at det princip om, at bestiller betaler for, hvad der bliver bestilt, bliver brudt i den her sag.
Hanne Agersnap (SF), 2008-03-26:
Den blev vedtaget i september sidste år og trådte i kraft i januar i år, og den har altså gjort, at teleselskaberne har investeret for cirka 200 mio. kr., dertil kommer hoteller og campingpladser og en hel masse andre investeringer.
Så i første omgang vil jeg egentlig spørge: Hvordan synes du, det går?
Lene Espersen (KF), 2008-03-26:
Det synes jeg bestemt ikke.
Man skal huske på, at mange af teleselskaberne i dag opbevarer en del af oplysningerne i forvejen - ja, nogle af dem opbevarer faktisk oplysningerne i langt flere år, end det, logningsbekendtgørelsen faktisk kræver af selskaberne.
Så jeg synes, det er en forkert måde at udlægge det på at sige, at det her skulle være et stort økonomisk problem.
Vi har drøftet det her meget i EU-regi.
I Irland har man haft de her logningsregler i langt længere tid end i Danmark, det har man også i Storbritannien.
Og i Irland har man endda skullet logge dem i 3 år og ikke i 1 år, og der har altså overhovedet ikke været nogen ballade med teleselskaberne eller en problematisering af, at det skulle være en uoverskuelig økonomisk byrde.
Man skal jo altså huske på, at også de kriminelle benytter sig af teleselskaberne og betaler penge til dem, så det, at teleselskaberne også er med til at skabe tryghed i samfundet, synes jeg måske at man skal passe på med at gøre til en helt uoverskuelig byrde for dem.
Jeg synes, at vi har forsøgt at holde et rigtig, rigtig fint snit i forhold til på den ene side at sikre, at politiet har mest muligt brugbart materiale, og på den anden side ikke gå så meget ned i petitesser, at det bliver urimeligt og en for stor detailstyring.
Vi har fra dansk side jo altså så valgt at sige, at der er nogle bagatelgrænser, og at der er nogle, der er undtaget fra den her logningsbekendtgørelse, og dermed mener jeg altså også, at vi har vist de hensyn, som man bør tage, når man kommer med en ny lovgivning, der er temmelig omfattende.
Hanne Agersnap (SF), 2008-03-26:
Jeg ved godt, den var længe undervejs, og at bekendtgørelsen først blev besluttet i september 2007.
Det var måske, fordi man ventede på en EU-beslutning, men man har jo ikke fulgt den; man er jo gået langt videre end EU's beslutning, som også først skal implementeres i 2009, har jeg forstået.
Ministeren siger, at det er en succes, at vi har de oplysninger logget, og jeg vil tro, at politiets terrorbekæmpelsesenhed nogle gange kan gå ind og få nogle informationer der.
Det er jo desværre umuligt at finde ud af, hvordan gavnen egentlig står mål med midlerne.
Hvor tit bliver de oplysninger brugt?
Jeg kan godt forestille mig, at det er forholdsvis lettere for en justitsminister at bede om at få logget, fordi det ikke betales af Justitsministeriets eget budget; det betales jo i virkeligheden af teleforbrugerne.
Der er et teleselskab, A+, der skriver det særskilt på deres regninger, og så vidt jeg husker, er det 6 kr. om måneden, muligvis i kvartalet, jeg er ikke helt sikker.
Jeg vil spørge, hvordan ministeren synes at proportionalitetsbegrebet kan forklare det her.
Lene Espersen (KF), 2008-03-26:
Jeg vil sige til fru Marlene Harpsøe, at jeg synes, det var en lidt surrealistisk debat, der kørte hen over scenen i går, fordi det blev udstillet, som om at overtrædelse af våbenloven ikke kunne medføre udvisning.
Det er ingenlunde rigtigt, så jeg betragtede sådan set lidt debatten som netop at sparke en åben dør ind.
Det fremgår meget klart af udlændingeloven - hvad man ville kunne se, hvis man tog sig tid til at sætte sig ned og læse den - at en overtrædelse af våbenloven allerede i dag kan medføre, at man bliver udvist af landet.
Hvis der f.eks. ligger en gammel kniv bag i ens bil, vil det typisk ikke - i overensstemmelse med menneskerettighedskonventionen - være tilstrækkeligt til, at man kan udvises af den grund.
Det skal altså være en mere alvorlig overtrædelse af våbenloven, der skal til, hvis vi ellers fortsat vil holde os inden for konventionens rammer.
Jeg vil sige, at det, jeg har tænkt mig at gøre, og som jeg også har redegjort for i påsken, er at komme med et lovforslag, der gør det nemmere at udvise folk.
Det er den stramning af våbenloven, som jeg er på vej med.
Den vil medføre, at det bliver nemmere straks at udvise folk af landet, når de overtræder våbenloven.
Det er min klare holdning, at i det omfang vi overhovedet kan få folk udvist for overtrædelse af våbenloven, skal vi gøre det, så længe vi holder os inden for konventionens rammer.
Det er naturligvis klart, at lovforslaget også fuldt ud vil tage sigte på at udnytte alle muligheder for det.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-03-26:
Det er meget fint at nævne, at man skal tage sig tid til at læse lovgivningen, og det har jeg jo sådan set også.
Det vil jeg gerne nævne over for justitsministeren.
Men det, der er problemet i dag, er jo, at domstolene ikke udnytter de paragraffer, der netop er i den her lovgivning, sådan at hvis en person har båret et våben, jamen så skal vedkommende selvfølgelig udvises af Danmark.
Det er jo fint, at ministeren vil komme med en stramning af lovgivningen, men jeg vil gerne fra Dansk Folkepartis side spørge ministeren, om det i det hele taget er nok, og hvad ministeren egentlig vil gøre for, at domstolene så selvfølgelig også lever op til den her skærpelse, som ministeren lægger op til, for det er jo også vigtigt.
Det vigtige i den her sag er jo, at vi reagerer prompte, at vi ikke reagerer sløvt, men vi reagerer prompte over for de kriminelle handlinger, som foregår i det danske samfund.
Vi mener i Dansk Folkeparti parti, at der skal ske noget, der medfører konsekvens nu, fordi det netop er liv, det handler om.
Det handler jo ikke om, hvorvidt man kan gøre noget ulovligt.
Det ønsker vi fra Dansk Folkeparti side at der gør.
Lene Espersen (KF), 2008-03-26:
Nu tror jeg med hensyn til det sidste, som fru Marlene Harpsøes sagde, at der vist var tale om danske statsborgere, så der er udvisning jo knappest relevant.
Jeg vil sige, at min første bemærkning heller ikke var møntet på Dansk Folkeparti.
Det undrer mig bare, at der er diskussioner i pressen, hvor man i hvert fald ikke som udgangspunkt lige har undersøgt, hvordan lovgivningen allerede i dag er.
Men fred være med det.
Jeg vil i hvert fald sige - og det er muligt, at Dansk Folkeparti og fru Marlene Harpsøe allerede har det materiale - at jeg ikke har kendskab til, at domstolene ikke skulle udnytte paragrafferne.
Jeg ved, at der er blevet bedt om en redegørelse fra integrationsministeren om, hvorvidt paragrafferne er blevet brugt effektivt nok.
Jeg ved i hvert fald, at der kommer en redegørelse om det, og så må vi jo se på, om det er hos domstolene eller anklagemyndigheden, der har været et problem, eller om det simpelt hen skyldes, at der ikke har været nogen sager, der kunne holdes inden for menneskerettighedskonventionens regler.
Det, jeg vil garantere fru Marlene Harpsøe, er, at jeg vil lade det fremgå af mit lovforslag, så det fremgår krystalklart, at i tilfælde, der holder sig inden for konventionens rammer, vil vi meget gerne have, at man søger påstand om udvisning, så vi ligesom får det med i lovgivningen allerede fra starten.
Der er jeg helt enig med Dansk Folkeparti.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-03-26:
Det er jo fint at have en paragraf og have en lovgivning, men det nytter jo ikke noget at have det, hvis det bare er til pynt, altså som en slags konfekt som toppen på kransekagen.
Man er jo nødt til at bruge den.
Det er vel også derfor, vi som lovgivere sidder her i det danske Folketing og træffer nogle afgørelser, tager nogle beslutninger.
Nu nævner ministeren, at ministeren vil tage initiativ til den her redegørelse.
Der er det så, at jeg på Dansk Folkepartis vegne også gerne vil høre, hvad den redegørelse går ud på.
Går det ud på, at vi simpelt hen får at vide, hvor mange der egentlig er blevet udvist ifølge den her paragraf, hvor mange vi egentlig har slået ned på, så vi kan få skabt noget ro i det danske samfund?
En anden ting er, at det jo er fint med redegørelser, men samtidig mener jeg, at det også er en form for sløvhed.
Vi er nødt til at reagere prompte, vi kan ikke fra det danske Folketings side lade stå til, så den her bandekriminalitet florerer i det danske samfund.
Der må ske noget nu.
Lene Espersen (KF), 2008-03-26:
Jeg er fuldstændig enig i, at der ikke skal være nogen som helst formildende omstændigheder.
Man skal gå lige til stålet og barskt på i forhold til dem, der overtræder lovgivningen.
Nu har jeg jo det problem, at det ikke er mig, der har udlændingelovgivningen og dermed ikke har udvisningsreglerne.
Men jeg ved, der er stillet spørgsmål til integrationsministeren om, hvordan de regler bliver brugt i dag, herunder de regler, der vedrører våbenlovgivning.
For jeg er helt enig med fru Marlene Harpsøe i, at der ikke er noget, der skal være til pynt her.
Man skal bruge de regler, der er.
Det, jeg blot kan sige, er: Jeg vil ikke finde mig i mere.
Jeg synes, vores tolerance over for de organiserede bander for længst må være løbet ud.
Og derfor kommer der et nyt, skrapt lovforslag med stramninger af våbenloven, hvoraf det også kommer til at fremgå, at vi ønsker, at de muligheder, der er for at bruge udvisningsbestemmelserne, når det gælder ikkedanske statsborgere, skal bruges i de tilfælde, hvor der er mulighed for det.
Rasmus Prehn (S), 2008-03-26:
Vi har i de seneste dage oplevet en række rigtig triste episoder med vold med døden til følge.
Her har helt unge mennesker været involveret utilpassede unge, som ikke oplevede, at der blev grebet ind, eller at de fik en chance i deres liv.
Det er dybt tragisk.
Jeg er sikker på, at ministeren deler mit syn på, at det er en ulykkelig situation.
Der, hvor jeg har noteret mig, at ministeren ikke er enig med mig, er i forhold til, hvem der har ansvaret for de her ting.
Jeg synes, vi har oplevet en minister, der i høj grad har talt om, at det er kommunerne, der har svigtet.
Det er også forældrene, der har svigtet.
Men ministeren er ikke i ret stor grad fokuseret på, at regeringen har et ansvar, eller at ministeren selv har et ansvar.
Der synes jeg det er interessant at se, at der på forsiden af dagbladet Politiken i går var en historie om, at socialrådgiverne simpelt hen drukner i papirarbejde og drukner i bureaukrati.
Tilbage i december 2007 havde vi i Kommunaludvalget et åbent samråd, hvori ministeren deltog, og hvor vi netop spurgte ind til den her meget, meget store bureaukratimængde og det meget store dokumentationskrav, der er.
Det er jo noget af det, der ifølge socialrådgiverne selv er medvirkende til, at man simpelt hen drukner i alt det her papirarbejde, så man ikke får lavet sagsbehandling over for de her borgere.
Kunne ministeren ikke se, at ministeren havde et ansvar selv i den sammenhæng?
Og hvordan går det i øvrigt?
For sådan som jeg husker det samråd, blevet der sagt fra ministerens side, at der nu skulle ryddes op i det her.
Men hvordan er status på det?
For nu, adskillige måneder efter, er der ikke rigtig sket noget, og socialrådgiverne ser stadig væk problemet, og ikke desto mindre er ministeren stadig væk ude og skyde skylden på kommunerne og på socialrådgiverne frem for selv at tage et ansvar.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-03-26:
I Dansk Folkeparti synes vi jo selvfølgelig, at det er et udmærket og rigtig godt forslag.
Man kan sige, det jo var på tide, at et regeringsparti åbnede øjnene for det, som vi i Dansk Folkeparti i rigtig lang tid har kæmpet for, nemlig at begår man en uacceptabel kriminel handling, såsom at bære et våben, skal det selvfølgelig medføre, at man bliver udvist af Danmark.
Der er det så at jeg vil høre, om det er noget, som justitsministeren nu vil følge op på med et initiativ, sådan at alle brud på våbenloven vil medføre udvisning af Danmark.
Altså, det, jeg hentyder til, er, om ministeren nu vil fremsætte et forslag, så vi kan få skærpet lovgivningen på det her område.
Karen Jespersen (V), 2008-03-26:
Status på - undskyld min stemme - afbureaukratiseringsindsatsen er, at der bliver holdt en konference i morgen i Vejle om børn og unge-området, den 2. april bliver der holdt en om handicappede og den 4. april en om ældreområdet.
De tre konferencer bygger på eksempler sendt ind af sagsbehandlere og andre kommunalt ansatte.
Det er eksempler på regler, som de mener at man godt kunne undvære, hvis man skal have en mere smidig arbejdsgang.
På baggrund af de konferencer kommer der så et udspil om muligheder for at luge ud i nogle af de regler, der er.
Og regeringen har jo samlet set lavet en afbureaukratiseringsplan.
Men det ene, man oplever, når man læser socialrådgivernes rapport - som jeg ikke ved om hr. Rasmus Prehn har haft mulighed for at læse - er jo, at de regler, der stammer fra staten, kun er en lille del af det, som socialrådgiverne er utilfredse med.
De peger også på, at en meget stor del af reglerne, som de er utilfredse med, kommer fra kommunerne selv nogle kommer fra jobcentrene, andre kommer fra uhensigtsmæssig tilrettelæggelse af arbejdet i det hele taget - så det er kun en lille del af det.
Det andet er jo, at de regler, der er vedtaget, jo ikke er det rene galimatias.
Det er jo nogle, som hr. Rasmus Prehns parti i meget vidt omfang har været med til at vedtage, fordi vi mente, at det var godt for enten børnene, de ældre eller de handicappede.
Nogle af de regler, som socialrådgiverne er utilfredse med, er faktisk nogle af de regler, vi havde vedtaget i fællesskab om anbringelsesreformen.
Det betyder ikke, at der ikke er et problem, men det er altså ikke så enkelt som bare at sige: Der er nogle regler, der er hul i hovedet, se at få dem fjernet.
Vi skal jo sikre, at de børn ikke bliver svigtet.
Klaus Hækkerup (S), 2008-03-26:
Skriftlig begrundelse
Ved besvarelsen den 15. juni 2006 af spørgsmål nr. S 5321 om, hvornår arbejdsgruppen forventes at afslutte sit arbejde, oplyste forsvarsministeren, at arbejdsgruppen stilede mod et resultat inden udgangen af 2006.
Ved besvarelsen den 18. maj 2007 af spørgsmål nr. S 4620 om, hvorvidt arbejdsgruppen vedrørende den fremtidige anvendelse af Auderødlejren og af Sjælsmark Kaserne havde afsluttet sit arbejde, og hvad resultatet var blevet, oplyste ministeren, at hun havde forstået, at arbejdsgruppen »i løbet af meget nær fremtid« ville »være færdige med deres arbejde«, samt at arbejdet »meget gerne skulle være færdigt i løbet af et par måneder«.
I juli 2007 udsendte regeringen Landsplandirektiv for hovedstadsområdets planlægning.
Det fremgår heraf bl.a., at der for det ydre storbyområde gælder »at ny byudvikling tilrettelægges, således at der skabes sammenhæng med de eksisterende byområder« og at der i områderne i det øvrige hovedstadsområde gælder, at »der kan således placeres pladskrævende fritidsanlæg, men ikke inddrages ny byzone«.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-03-26:
Jeg vil starte med at glæde mig over, at arbejdet i de to arbejdsgrupper om den fremtidige anvendelse af henholdsvis Forsvarskommandoens ejendom i Vedbæk og den fremtidige brug af arealerne på Flyvestation Værløse er afsluttet i enighed.
Jeg er selvfølgelig ligesom hr. Klaus Hækkerup klar over, at drøftelserne om den fremtidige anvendelse af Auderødlejren og Sjælsmark Kaserne længe har været i gang og stadig væk ikke er afsluttet.
Opgaven er jo at vægte forsvarets legitime interesse i at finde en løsning med en fornuftig økonomi indbygget og derudover selvfølgelig også vægte det over for ønsket om at sikre, at den fremtidige brug af området sker i overensstemmelse med de retningslinjer, der er i fingerplanen, og på en måde, så vi også tager hensyn til de naturværdier, der er i områderne.
Jeg forstår godt kommunernes og hr. Klaus Hækkerups utålmodighed, men jeg er sikker på, at de to ministerier nok skal finde frem til en løsning, der kan danne grundlag for landsplandirektiverne, der fastlægger rammerne for den kommende kommune- og lokalplanlægning for arealerne.