runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2009-12-16:
Jeg skulle lige til at spørge, hvad spørgsmålet var.
Men det kom.
Og det var et eller andet med, at vi skulle være blevet ved bordet.
Forudsætning for, at man kan blive ved et bord, hvis det er et forhandlingsbord i hvert fald, er jo, at man bliver inviteret.
Og den her regering havde tilsyneladende en kurs under de forhandlinger.
Det fik vi jo sådan set også at vide, da vi kom ind til forhandlingerne, nemlig at kun de eksisterende forlig, som vi var en del af, var til forhandling.
Alt andet ordnede man med Dansk Folkeparti.
Jamen jeg har slet ikke forholdt mig til den eksportpakke.
Jeg ved bare, at vi har stemt for den.
Så jeg kan altså ikke se, hvad problemet egentlig er.
Det, jeg har peget på, er, at den her regering og Dansk Folkeparti har undladt at foretage de nødvendige investeringer i arbejdspladser, som gør, at ganske almindelige håndværkere kan beholde eller få sig et job frem for at gå på arbejdsløshedsdagpenge.
Og der har vi haft nogle vurderinger, der er forskellige.
Og der ser vi forskelligt på det.
Erling Bonnesen (V), 2009-12-16:
Nu har vi jo med VK-regeringen sammen med Dansk Folkeparti sikret historisk store samfundsinvesteringer.
Vi kan bare henvise til historisk høje kommunebudgetter, trafikaftaler, fremrykning af investeringer – der har faktisk aldrig før været så mange ansatte i den offentlige sektor, som der er nu.
Så hører vi jo, også fra SF, den sædvanlige linje, hvor man overbyder med et ukendt antal milliarder kroner – 36, har vi hørt fra flere.
Men så nærmer vi os måske lidt et problem, for hvis man gjorde det oven i alt det, der er gjort og er på vej, ville man jo suge endnu mere arbejdskraft væk fra den private sektor over i den offentlige sektor.
Ville det ikke give et problem, vil jeg gerne spørge SF's ordfører om, når det nu er, vi sådan langt ude i tunnellen kan se, at der begynder at komme gang i det igen.
Så skulle vi også gerne have gang i vores eksporterhverv og have arbejdskraften ind i eksportindustrien igen.
Vil det ikke give et problem, hvis man blot poster ekstra milliarder på?
Kristen Touborg (SF), 2009-12-17:
Jeg har to spørgsmål til ministeren.
Jeg vil gerne høre, om ministeren kan bekræfte, at de 75.000 ha ny natur indebærer, at der må gødes mere på den øvrige landbrugsjord.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål vedrører pesticider.
Ministeren undgår elegant at svare på mit spørgsmål om pesticider, men siger i øvrigt, at der bliver indført en ny regulering.
Det betyder vel i virkeligheden nærmest bare, at man skjuler det overforbrug, der er, for hvis man opgiver den gamle beregningsform, kan man ikke derefter direkte se, at regeringens og landbrugets frivillige aftale om, at vi skulle ned på en behandlingshyppighed på 1,7, ikke er nået.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren vil redegøre for, hvordan det er med forbruget af pesticider, med den forøgelse af pesticidforbruget, der er foregået, og i hvor stor udstrækning det er foregået i 2008.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-12-17:
Og det er der redegjort for.
Jeg tror, at hvis man så samler op på svarene på alle de spørgsmål, der er stillet, bl.a. af hr. Bjarne Laustsen, vil man også se, at man har fået en klar redegørelse af det fra regeringens side.
Bl.a. fremgår det jo klart af det svar, der er afgivet på spørgsmål nr. 13 i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag, hvordan kvælstofudledningen er håndteret, ligesom jeg også understreger, at der bliver udlagt 75.000 nye hektar natur og der bliver flere gødnings- og dyrkningsfri randzoner.
Der er gjort en masse tiltag, som langt mere end kompenserer i forhold til ibrugtagningen af de braklagte arealer, og som i den grad er udtryk for ambitiøse miljømål.
Bjarne Laustsen (S), 2009-12-17:
Det er simpelt hen noget sniksnak, for realiteterne er, at regeringen også her fra denne talerstol har lovet, at når man ophævede brakordningen, ville man sørge for, at det var miljøneutralt; det har man simpelt hen lovet.
Man har bare aldrig nogen sinde dokumenteret, at man har gjort det
, og når vi spurgte: Hvordan har I så tænkt jer at udmønte det? svarede man, at det kunne vi vente og se, når man kom med planen om »Grøn Vækst«.
Vi er mange, der har været meget bekymrede, fordi Danmark havde en særordning på det her område, hvor man kunne lave fjernbrak.
Det betød, at det var nogle af de ringeste jorder i Danmark, der var braklagt; det var arealer i vådområder osv., som af mange betragtes som fuldstændig uden mening at give sig til at dyrke på, men man har alligevel taget dem ind i ordningen.
Og med hensyn til de første prognoser viste det sig jo efterfølgende, at der var taget meget, meget mere jord ind i ordningen, end man rent faktisk havde regnet med.
Derfor kan vi nu konkludere, her inden vi vedtager det her forslag, at miljøneutralt var det i hvert fald ikke, inden man startede på forhandlingerne om »Grøn Vækst«.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-12-17:
Det har ligget klart hele tiden, at vi ville kompensere for ibrugtagningen af de arealer, der har ligget brak.
Det har været linjen hele vejen igennem, og det har vi også sørget for at gøre.
Og det er ikke sådan, at vi nu ophæver noget af den braklægningsordning, som ellers er iværksat.
Altså, det, der er sket, er, at hvor vi før tog jord ud af produktion og braklagde den for at begrænse produktionen, er det nu permanent ophævet.
Det, vi så har mulighed for, er andre steder at tage jord ud af drift, og det kan være et virkemiddel, som er udmærket at tage i anvendelse i forhold til at nå de yderligere miljømål, vi har sat os.
Det, Fødevareudvalget var optaget af under samrådet forleden, var, hvordan vi havde neutraliseret i forhold til kvælstofudvaskningen, og der er det jo sådan, at det samlede kvælstofnormsystem sætter et loft over, hvor meget kvælstof der må anvendes, og det vil sige, at når der kommer mere jord ind i driften, er den samtidig omfattet af det generelle loft.
Bjarne Laustsen (S), 2009-12-17:
Jeg vil sige til fødevareministeren, at jeg skam har læst svarene på de spørgsmål, og jeg har også sørget for, at Venstres ordfører, hr. Henrik Høegh, kan sidde hernede og læse dem samtidig med, for vi har jo fået dem elektronisk, så den sag er klaret af.
Det, der var interessant i tirsdags, var jo spørgsmålet om, om der var et sted, hvor vi kunne se at regeringen havde sørget for at ophævelsen af brakordningen var miljøneutral, altså, de taler om før og efter.
Og det er der ikke nogen steder man kan se.
Det er rigtigt, at regeringen nu siger, at med ophævelsen vil man reducere nogle forskellige steder, men det er jo ikke det samme som at sørge for, at ophævelsen af brakordningen er miljøneutral, og det lovede man at man ville, inden man gik i gang med planerne om »Grøn Vækst«.
Hvor findes det dokument henne, der handler om, at man rent faktisk har sørget for, at det skete, inden man talte om eventuelle forbedringer i «Grøn Vækst«?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-12-17:
Ja, det vil jeg nemlig meget gerne svare på.
Jeg synes jo, det er interessant, at vi, efter at vi med stor hastighed har sørget for at oversende de besvarelser, som udvalgsmedlemmerne har efterlyst, så kan konstatere, at hr. Bjarne Laustsen i hvert fald slet ikke har nået at læse dem.
Det ville selvfølgelig også være generende, for det ville overflødiggøre hr. Bjarne Laustsens indlæg og kritik i dag, når vi netop har svaret på de rejste spørgsmål.
Den indgår i det samlede regnskab.
Dertil kommer jo, at vi nu udlægger ret så store arealer til en ny natur, ligesom der jo også kommer sprøjte-, gødnings- og dyrkningsfri randzoner langs vandløb og søer, altså en række initiativer, der også samlet vil betyde en ekstra indsats i forhold til natur og miljø.
Når alt det så er klaret, så spørger hr. Kristen Touborg: Hvad så med pesticiderne?
Og der er det jo hr. Kristen Touborg udmærket bekendt, at vi også der har måltal på, hvad der skal nås, og det er hr. Kristen Touborg bekendt, at der kommer en ny regulering, bl.a. en omlægning af hele afgiftssystemet på området.
Og som jeg klart gjorde rede for under samrådet, vil det være sådan, at de virkemidler, der kan tages i anvendelse, går vi ind og vurderer i forhold til alle de forskellige områder, også med hensyn til klima og pesticidforbrug osv., og ser på, hvordan den samlede belastning så er.
Og der er ingen tvivl om, som jeg også understregede i samrådet, at måltallene skal nås.
Og inden for de rammer vil vi give en maksimal fleksibilitet. Så vil jeg i øvrigt kvittere over for ordførerne for den store interesse for de her elementer.
Det er jo interessant.
Når man på forhånd har besluttet sig for, at man vil undlade at stemme både til ændringsforslaget og til lovforslaget, så er det alligevel godt at se, at der er interesse for, om vi når de måltal, vi har sat os.
Som jeg allerede har redegjort for, har vi en samlet overordnet ramme for kvælstofudledningen, som vi holder fast i. Med hensyn til tallene for pesticidforbruget må jeg beklage og sige, at dem har jeg ikke med mig, for lige nu behandler vi et helt andet lovforslag, nemlig gødningsloven, og derfor har jeg ikke de aktuelle tal med mig.
Jeg kan selvfølgelig senere skriftligt oversende dem til Fødevareudvalget, hvis der er interesse for det.
Men det, der jo er vigtigt, er, at vi holder fast i måltallet for pesticidforbruget.
Vi laver så nu en ny beregning, så det bliver en mere reel beregning, og samtidig laver vi incitamenter til at få pesticidforbruget yderligere ned i Danmark set i forhold til, hvad det er i dag.
Kristen Touborg (SF), 2009-12-17:
Nu er der det ved det, at regeringen jo har lovet, at braklægningsordningens ophævelse skulle være miljøneutral, og derfor er det ikke kun et spørgsmål om kvælstof, det er faktisk også et spørgsmål både om klimaeffekten og ikke mindst om pesticider.
Og jeg må så notere mig, at hr. Henrik Høegh, Venstres ordfører, elegant undgår at spørge til eller svare på det omkring merforbruget af pesticider.
Det kan være, at ministeren kan fortælle Folketinget, hvor mange procent pesticidforbruget er gået op, i modsætning til at det sådan set var lovet, og at der var en aftale om, at det skulle sættes væsentligt ned.
Det kunne da være interessant at høre, om regeringen virkelig synes, at vi har fået styr på den del af det også, altså om brakordningen er miljøneutral.
På den måde, som ministeren svarer på mit spørgsmål om kvælstof og de 75.000 ha ny natur, går jeg ud fra, at det er et udsagn om, at det, jeg siger, er rigtigt; altså at den nye natur betyder, at der kan gødes mere på den øvrige landbrugsjord.
Vedrørende pesticiderne har jeg forståelse for, at ministeren ikke umiddelbart kan redegøre for det, og jeg vil gerne have det skriftligt, men vi ved jo alle sammen, at pesticidforbruget er steget væsentligt.
Jeg vil her kun spørge ministeren, om jeg kan være sikker på, at man også viderefører den gamle beregningsmetode, så man ikke løber fra de oprindelige løfter med hensyn til størrelsen af pesticidforbruget, forstået på den måde, at hvis man ikke viderefører den nuværende beregningsmetode, er det jo meget vanskeligt at sammenholde løfterne med den udvikling, der sker.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-12-17:
Vi løber ikke fra nogen som helst løfter i forhold til pesticidforbruget.
Tværtimod indbygger vi nu incitamenter til at få pesticidforbruget yderligere ned og til at få det omlagt til fordel for mere miljøvenlige pesticider, ved at vi ændrer på afgiftssystemet.
Det skulle man jo tro at selv hr. Kristen Touborg ville bakke op om, fordi det faktisk er en god, motiverende model.
Hr. Kristen Touborg er jo også vel vidende om, at vi holder fast i, at vi skal kunne følge, hvordan udviklingen er på området, og at vi får en mere reel beregningsmodel fremover.
Så er det jo, som om hr. Kristen Touborg fuldstændig har glemt, hvad det her lovforslag egentlig handler om.
Det handler om, at regeringen som målsætning har, at vi yderligere skal reducere kvælstofudvaskningen med 19.000 t.
Og det ville faktisk klæde hr. Kristen Touborg, selv om han synes, det skulle være det dobbelte eller måske det tredobbelte, hvis det overhovedet var muligt, at anerkende en lille smule, at vi faktisk gør en massiv indsats i forhold til at få kvælstofudvaskningen ned.
Det er også derfor, der er god grund til at støtte ændringsforslaget, som giver en øget fleksibilitet for landmanden til at leve op til de meget høje ambitioner, vi har i forhold til kvælstofudledningen.
Henrik Høegh (V), 2009-12-17:
Til klimaeffekten, som jo i øvrigt ikke var en del af braklægningsordningen, hverken da den blev indført, eller da den blev ophævet, er der jo kun at sige, at ekstra efterafgrøder tæller positivt på den her klimaeffekt, og den største del af det her vil blive klaret efter »Grøn Vækst«, så får vi væsentlig flere efterafgrøder, end vi har i dag.
Og så er det således, at det her samlet set har en positiv klimaeffekt.
Kristen Touborg (SF), 2009-12-17:
Men det, jeg jo også sagde, var: Hvad med det merforbrug, der er af pesticider, hvad med klimaeffekten, den påvirkning, der er af brakordningens ophævelse?
Og når hr. Henrik Høegh siger, at vi skal holde os til det, lovforslaget omhandler, må jeg jo sige, at jeg sådan set mener, at lovforslaget omhandler noget mere.
Jeg tror også, hr. Henrik Høegh var med til samrådet nu her i forgårs, og som det også fremgik af de spørgsmål, der blev stillet der, handler det her jo om mere end bare kvælstofudledning, og med hensyn til brakordningen har regeringen lovet, at miljøeffekterne er neutraliseret.
Så det omhandler altså noget mere end det om kvælstof.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-12-17:
Tak for det.
Efter vi havde afstemningerne i går, har Finansudvalget holdt møde – det gjorde vi i aftes – hvor vi gennemgik, om vi syntes, afstemningerne var forløbet, som vi havde forventet.
Det syntes vi de gjorde, og derfor kan jeg på et enigt Finansudvalgs vegne meddele, at gennemgangen ikke har givet anledning til bemærkninger.
Vi indstiller til fortsat behandling af finanslovforslaget.
Tillad mig også lige at benytte lejligheden, når jeg nu er her, til at sige, at vi også havde anledning til at glæde os over det dygtige arbejde, der er udført, specielt af Finansudvalgets sekretariats folk, i forbindelse med det arbejde, der jo er med mange ændringsforslag til finanslovforslaget.
Vi vil også udtrykke en glæde over det samarbejde, der er med Finansministeriets embedsfolk i forbindelse med arbejdet med finanslovforslaget.
Så tak til de dygtige folk, der har medvirket til, at alt det praktiske omkring finanslovbehandlingen har kunnet finde sted, så vi nu kan stå her ved den endelige afstemning om finansloven for 2010.
Henrik Høegh (V), 2009-12-17:
Hvis vi nu holder os til det, som lovforslaget her indeholder, er der kun det at sige, at de alternativer, der er foreslået her, og som ministeren får bemyndigelse til at gennemføre, selvfølgelig skal have den samme miljøeffekt som de efterafgrøder, de eventuelt afløser.
Så totalsummen der går lige op; der er ingen ændring i det.
Det er også sådan, at vi har én samlet mængde kvælstof herhjemme, så når vi dyrker et større areal, udspredes den i et tyndere lag.
Så der bruges totalt set ikke mere kvælstof.
Der blev sagt, at det betyder et øget forbrug af gødning, når man opdyrker mere jord.
Det er ikke rigtigt: Der er én total mængde, som så bliver spredt i et tyndere lag.
Kristen Touborg (SF), 2009-12-17:
Som hr. Bjarne Laustsen lige har anført, har vi haft sagen tilbage i udvalget, og her har vi ikke mindst beskæftiget os med det forhold, at regeringen ophævede brakordningen, og at det har nogle miljømæssige og naturmæssige konsekvenser.
Dernæst gør man et års tid senere så det, at man indfører noget braklægning igen som en beregningsmetode for, at nu har man altså forbedret miljøet.
Det, der bliver svaret på spørgsmålet om brak, er jo ikke helt forkert, altså det svar, der foreligger nu her til morgen, nemlig at vi har en landskvote på kvælstof, som indebærer, at det modvirkes, når man ophæver brakordningen.
Men når det så samtidig anføres, at der skal etableres 75.000 ha ny natur, må det vel virke den forkerte vej, altså forstået på den måde, at det alligevel står temmelig uklart, hvor vi er henne i forbindelse med udsivning af kvælstof.
Dertil kommer, at der er nogle afledte konsekvenser af det at ophæve brakordningen, nemlig anvendelsen af pesticider og spørgsmålet om klimaeffekter.
Og der kunne jeg da godt tænke mig, vil jeg sige til ministeren, at få en redegørelse for her og nu, inden vi vedtager lovforslaget, om, hvordan det så er på de to områder med de tiltag, som regeringen tager her, og som det jo af svaret på spørgsmålet fremgår at regeringen så mener er neutrale i forhold til natur og miljø, og at de løfter, regeringen har givet, er på plads.
Det mener SF altså ikke det er.
Anne Baastrup (SF), 2009-12-17:
Det er jeg fuldstændig enig i, men når Danske Døves Landsforbund kommer med et forslag, der går på, at man skal have 5 timers tolkning med mulighed for dispensation opad, må det også være tegn på, at 5 timers tolkning for døve i princippet er tilstrækkeligt.
Og så er der enkelte, der har brug for mere.
Vi ser det i højere grad som et ønske om at sikre alle nogle minimumsrettigheder, og så må vi se på, hvad det er for nogle aktiviteter, folk har brug for tolkning til derudover.
Line Barfod (EL), 2009-12-17:
14 timer er selvfølgelig bedre end 7 timer, men hvor mange her ville nøjes med 14 timer på 1 år?
Jeg håber, at man så hurtigt som muligt får ophævet overhovedet at have en sådan timerestriktion på, hvor meget man kan deltage i.
Anne Baastrup (SF), 2009-12-17:
Jeg er fuldstændig enig med fru Line Barfod i, at 7 timers tolkning til sociale aktiviteter er meget lidt.
Det er jo også derfor, loven er konstrueret på en sådan måde, at vi hen ad vejen kan forøge det, når vi kan se, at der er penge nok.
Der er enighed i forligskredsen om, at de 7 timer ikke er godt nok, og derfor er jeg glad for, at der også er enighed i forligskredsen om, at døvblinde kommer op på 14 timer.
Men vi bliver jo nødt til at handle inden for de muligheder, der rent faktisk er der, og vi aner ikke, hvor mange penge der bliver brugt til de rettigheder, som døve og døvblinde i øvrigt får ved den her lovgivning.
Line Barfod (EL), 2009-12-17:
Tak for, at jeg i anledning af julen får lov at få ordet, det er meget fornemt.
Jeg vil bare gentage min appel til de mange tilstedeværende fra det store flertal af partier, der har tænkt sig at vedtage det her lovforslag, som på mange måder rummer forbedringer, men som jo også rummer – hvilket jeg sagde ved andenbehandlingen, og det blev også diskuteret ved førstebehandlingen – det meget alvorlige problem, at man til sociale aktiviteter får 7 timers tolkning om året.
Det er konstateret, at de penge, der er sat af til tolkning i år, langtfra er brugt, og derfor vil jeg meget appellere til, at man går ind så hurtigt som overhovedet muligt og får ændret på den grænse.
Det kan simpelt hen ikke være rigtigt, at de få hundrede mennesker, som det her handler om, og som har brug for tolkning, kun kan have 7 timer om året, hvor de kan være med til familiefester, kan være med til at deltage i alle mulige former for fritidsliv osv.
Og jeg håber altså meget, at man, selv om man stemmer for det her, vil gå ind og ændre på de regler.
Marion Pedersen (V), 2009-12-17:
Jeg vil også som fru Anne Baastrup kvittere for, at vi jo i forligskredsen er blevet enige om, at vi kigger på det og evaluerer det lynhurtigt, og at der i øvrigt er ubegrænset tolkning til alt andet, man vil deltage i i samfundet.
Lone Dybkjær (RV), 2009-12-18:
Også for Det Radikale Venstres vedkommende er der dele af det her lovforslag, som vi er mere begejstret for, og andre dele, som vi er mindre begejstret for.
Mere som præcision, fordi der somme tider sættes spørgsmålstegn ved det, skal jeg sige, at Det Radikale Venstre intet ideologisk har imod privathospitaler, men vi mener ikke, at de bør overkompenseres, sådan som det har fundet sted.
Men når vi går ind for det her lovforslag, er det, fordi Det Radikale Venstre hele tiden har ment, at udredning for patienternes vedkommende sådan set var kernen.
Det er selvfølgelig o.k., at den ikke lægges oven i et langt forløb, men det afgørende er selvfølgelig, at man kan få en hurtig udredning.
Vi stemmer for det.
Vi er selvfølgelig betænkelige ved, at regeringen ikke har afsat en krone til det her, men vi har trods alt tillid til, at man vil tage en diskussion om, hvordan man kan få det her udredningssystem til at køre, uden at man absolut igen skal støtte private arrangementer.
Så vi håber, at regeringen vil kigge på tillægsbetænkningen, og vi håber på, at vi kan få en diskussion med udgangspunkt i den tillægsbetænkning, der er skrevet.
Så vil jeg sige, at jeg også synes, at det er meget naturligt at koble denne udredningsgaranti til det nye udspil fra regionerne.
Her vil vi også indkalde ministeren til en diskussion af det, sådan at vi kan komme til at se, at man får det her udspil kørt sammen med, at der laves en bedre udredning for patienterne.
Jeg skal så i øvrigt ikke gentage alt det, som SF's og S's ordførere har sagt her – også i betragtning af at det er sidste arbejdsdag herinde.
Så tak, hr. formand.
Jonas Dahl (SF), 2009-12-18:
Vi har været imod den overbetaling, som regeringen har gennemført i forhold til privathospitalerne.
Derfor stiller vi os også skeptiske over for den udvidelse, man i dag bringer på banen i forhold til diagnostiske undersøgelser, ikke mindst, som fru Sophie Hæstorp Andersen også nævnte, fordi regeringen ikke har afsat en krone til det.
Det er bemærkelsesværdigt, at regeringen oven på en rigsrevisionsrapport, som klart antyder, at der er foregået overbetaling, ikke vil sætte så meget som en krone af til at udvide det udvidede frie sygehusvalg for.
Derfor har vi sådan set også fra SF's side bedt ministeren om at dele forslaget.
Det har ministeren blankt afvist.
Når det er sagt, vil vi fra SF's side gerne stemme for dele af forslaget, fordi vi synes, der er mange positive ting ved forslaget.
Det kunne imidlertid også være lykkedes, ved at man havde fokuseret på nye diagnostiske centre, men nej, det afviste ministeren også.
Når vi i dag fra SF's side stemmer for lovforslaget, gør vi det, fordi det rummer nogle overordnede forbedringer i forhold til den generelle sundhedslov.
Vi ærgrer os over, at ministeren har været så tilbageholdende og så snævert fokuseret på at skabe et flertal med Dansk Folkeparti for at sikre en fortsat betaling af privathospitalerne uden at sikre en god og åben dialog med oppositionen.
Fra SF's side glæder vi os også over, at der i går kom et udspil fra Danske Regioner på akutområdet.
Vi glæder os over, at Danske Regioner nu kommer på banen i forhold til hele diskussionen om akutområdet, men vi må også i dag konstatere, at det er skuffende, at regeringen slet ikke har villet tage den dialog og slet ikke er kommet med nogen konkrete forslag på det her område.
Vi vil også godt her i dag sige, at vi stemmer for lovforslaget, men at det sker med en skepsis og i protest mod de dele af lovforslaget, som ministeren ikke har været åben for at diskutere.
Men omvendt vil vi også sige, at der er forbedringer, ikke mindst på det psykiatriske område, i det her lovforslag.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-12-18:
Det Radikale Venstre agter at stemme imod dette forslag.
Regeringen har indrettet en lovgivning for den kommunale økonomi, som vi absolut ikke kan tilslutte os.
Nu var der nogle kommuner, der satte skatten op.
Den bliver så ganske vist inddraget til statskassen for 75 pct.s vedkommende det første år og for lidt mindres vedkommende de næste år.
Men som følge af at nogle kommuner altså sætter skatten op, skal vi alle sammen nu have en skattenedsættelse i forbindelse med bundskatten.
Det er et absurd system, man her indfører.
Jeg skal have en skattelettelse, fordi jeg bor på Frederiksberg, og fordi der er nogle kommuner ude i landet, der har brug for at inddrive flere penge.
Det system, man her har indrettet til kommunerne, er simpelt hen helt forkert, og derfor stemmer vi imod denne kompensation for øgede kommunale skatter.
Og jeg fatter ikke, at S og SF ikke indtager samme holdning.
Godkender man fra de partiers side virkelig hele den måde, staten har indrettet sig på i forhold til de danske kommuner?