runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2010-04-07:
Vi er jo fuldstændig enige om, at det er vigtigt på den lange række af områder, som bliver nævnt, at vi har nogle hurtige sagsbehandlingstider ved domstolene, så forbryderne hurtigt bliver domfældt, og ikke mindst af hensyn til ofrene er det vigtigt.
Hvad der måske er endnu mere vigtigt, er selvfølgelig, at vi får efterforsket forbrydelser og får forbryderne pågrebet og hurtigt indbragt for domstolene, for det tror jeg især er vigtigt for ofrene.
Det er jo også en af grundene til, at vi har aftalt både en politireform og domstolsreform, altså fordi vi gerne vil have, at disse sager bliver eksekveret så hurtigt som muligt.
Vi vil gerne have et effektivt politi, vi vil gerne have effektive domstole.
Jeg synes også, at tallene viser, at på trods af de begynderproblemer, man kan sige at der har været i forbindelse med politireformen, går alle tal stort set i den rigtige retning.
Politireformen synes jeg at alt tyder på er ved at komme på plads, og vi kan se, at politiet rejser flere og flere sigtelser, kommer hurtigere og hurtigere til stede, men der er jo ikke nogen garantier i denne verden for, at man på alle områder kan nå måltallene.
Der er desværre områder, hvor man endnu ikke har nået de måltal, som man gerne vil.
Og det må vi jo så arbejde på.
Vi skal snart have et møde i kredsen af forligspartier for at gøre status, og der må vi jo selvfølgelig så diskutere de steder, hvor tallene så at sige vender den forkerte vej: Hvad kan vi gøre der for at hjælpe politiet med at gøre tingene bedre og hurtigere?
Og det samme gælder naturligvis i forhold til domstolene.
Men jeg vil gerne understrege, at det er mit klare indtryk – og nu har jeg jo haft lejlighed til i min trods af korte tid som justitsminister at have samtaler med politiet – at alle i politiet gør en kæmpe indsats for at leve op til de målsætninger, vi har sat, og de krav, vi har stillet politisk.
Og det er lige fra ledelsen hos politiet til den enkelte politibetjent, der gør en enorm indsats for at leve op til de krav, vi har stillet, og de mål, der er med politireformen.
Karen Hækkerup (S), 2010-04-07:
Jo, jeg er ligesom justitsministeren overbevist om, at den enkelte mand på gulvet rundtomkring gør, hvad han kan, for at det her skal gå så rigtigt og så hurtigt som muligt.
Men tallene taler jo deres tydelige sprog, vil jeg sige til justitsministeren.
Tallene siger, at det nu kun er 39 pct. af de sager, vi har besluttet os for skal være afsluttet inden 37 dage, der overhovedet er gået i gang, når vi når til de 37 dage.
Det synes jeg ikke er rimeligt, og jeg synes ikke, det er i orden, at justitsministeren bare siger: Jamen vi er i gang, og vi kigger på det, og det skal have sin tid.
Her er tale om voldsofre.
Der er tale om mennesker, der har været udsat for voldtægt.
Der er tale om mennesker, som vi har lovet en ordentlig frist for, hvornår deres sag skal for en dommer, og så kan vi ikke holde den.
Vi kan ikke holde det på, at det er 10 pct., vi kan ikke holde det på 20 pct., der ikke får deres sag for til tiden, nej, det er faktisk helt op til, at det kun er 39 ud af 100, der får deres sag for.
Og det synes jeg er alt, alt for dårligt.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-07:
Nu har fru Karen Hækkerup det jo med altid at vælge de dårlige historier, de dårlige tal, de negative vinkler på tingene.
Der er jo også mange gode ting at sige, men det er som om, at det synes fru Karen Hækkerup aldrig er særlig interessant.
Men vi er jo fuldstændig enige om, at der, hvor tallene vender i den forkerte retning, skal vi se, hvad vi kan gøre for at hjælpe både domstolene og politiet med at gøre det bedre.
Men det er jo sager, der ofte også er komplicerede, man har ved domstolene, og derfor er det ikke altid, man på forhånd kan sige, hvor lang tid sagerne vil tage.
Det er jo ikke til at vide, hvor lang tid vidneførslen tager, hvor stor en kompleksitet der er i en sag, så fuldstændig sikre på at man altid kan nå måltallene, som de er fastlagt, kan vi jo ikke være, fordi det er sager, som ikke altid kan forudsiges.
Men der er et stort pres på vores domstole, det er der ingen tvivl om.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-07:
Det er nu engang sådan, at det er politiet, der fanger forbrydere her i landet, og det gør de faktisk rigtig godt.
De gør, som jeg sagde før, en kæmpe indsats.
Vi skal om kort tid gøre status på politireformen, og der tror jeg, at vi, når vi gør den status, vil se, at det på de fleste områder går i den rigtige retning.
Der kan vi se, at politiets responstid bliver kortere, politiet er hurtigere til stede, og politiet rejser flere sigtelser på en lang række områder.
Og så er der nogle områder, hvor vi kan se, at det kan gøres bedre.
Generelt set
er der stadig væk for mange områder, hvor tallene ikke er så gode nu, som de var, før vi gennemførte politireformen.
Men vi kan se, at sammenligner vi med sidste år, går det bedre.
Det tror jeg er det billede, der vil tegne sig, når vi nu om kort tid får lejlighed til at gøre status på det.
Mit indtryk er, at det går i den rigtige retning, men vi har jo alle sammen kunnet se, at det ikke gik så hurtigt med at få politireformen på plads, som det skulle have gjort.
Derfor har vi jo også under den tidligere justitsminister mødtes for at se, hvad vi kan gøre for at følge op på politireformen.
Der er afsat flere ressourcer, der er gjort en række tiltag, som også nu begynder at vise sig at hjælpe.
Peter Skaarup (DF), 2010-04-07:
Tak for det.
Af en af aviserne i dag – JydskeVestkysten – fremgår det, at det ser ud til, at der er partier i Folketinget, som vil rykke ved den aftale, der var og er i Folketinget om døgnbemandede politistationer.
Der er åbenbart et ønske fra De Konservatives og Socialistisk Folkepartis side om at ændre på det, sådan at der skal være en række byer, der ikke længere skal have døgnbemandet betjening.
Vi er fra Dansk Folkepartis side meget skeptiske over for det udspil.
Vi tror, det er utrolig vigtigt, at man i de større provinsbyer i den grad har lokal tilstedeværelse af politiet ikke mindst efter mørkets frembrud.
En fredag eller lørdag aften, hvor der er gang i byen, er der altså så et sted, hvor der er lys, og hvor man kan få hjælp, hvis man er i knibe: den lokale politistation.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge justitsministeren, om ministeren står ved den aftale, der er i Folketinget, om, at man fortsat har 12 hovedstationer med døgnbemanding, og at man har 10 andre steder i landet, eksempelvis Aabenraa, Vejle, Hillerød, hvor der er døgnbemandede politistationer ud over de 12, altså 22 steder over hele landet.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-07:
Det kan jeg bekræfte.
Vi har jo i forbindelse med opfølgningen på politireformen aftalt, at skal der ske ændringer i den aftale, der er om døgnbetjente stationer, er det noget, vi skal aftale i forligskredsen.
Det kan man ikke lave om på, uden at det er noget, forligspartierne er enige om at gøre.
Så det står fuldstændig ved magt.
Jeg synes, at vi skal have den indstilling til det, at hvis politiets ledelse kommer og siger, at de kan udnytte ressourcerne bedre, at vi hurtigere kan få politiet frem og få et mere synligt politi ved at justere på de aftaler, vi har lavet, skal vi selvfølgelig lytte til politiets ledelse.
Vi må tage det op i politireformforligskredsen og diskutere det der.
Er vi så enige, kan vi lave om på, er vi ikke enige, kan vi ikke lave om på det.
Sådan må det være.
Peter Skaarup (DF), 2010-04-07:
Jeg er glad for at høre, at regeringen ikke vil rykke ved forudsætningerne for det her område.
Det giver tryghed, og det giver vel at mærke det billede, der meget gerne skulle være af den politireform, som man roligt kan sige ikke er lykkedes på alle måder, at politiet i hvert fald nogle steder stadig væk er synlige og stadig væk er til stede i det ganske land, så den opfattelse af, at alt bliver centralt, ikke breder sig.
Det er i hvert fald vores opfattelse i Dansk Folkeparti, at vi skal sørge for, at vi også er til stede ude i yderområderne og kan hjælpe, når der er brug for det.
Karen J. Klint (S), 2010-04-07:
Og det er så til oplæsning af spørgsmålet: Mener ministeren, at besparelser i psykiatrien på Odense Universitetshospital er foreneligt med en øget efterspørgsel på psykiatrisk behandling?
Bertel Haarder (V), 2010-04-07:
Som jeg nævnte under tidligere spørgsmål, har der været meget store bevillingsstigninger på sundhedsområdet.
Vi har ikke råd til dårlig styring af økonomien, og det har vi heller ikke på sundhedsområdet, så derfor er det ikke kun et spørgsmål om ekstra penge, det er også et spørgsmål om at bruge pengene bedst muligt.
Regionerne står over for en svær opgave, det er en kæmpe udfordring at få organiseret og styret sundhedsvæsenet, så indsatsen matcher den økonomiske situation.
Det ændrer bare ikke ved, at regionerne har fået langt flere midler i dag, end de tidligere har haft, også målt i personale, målt i antal læger, målt i antal sygeplejersker; bevillingerne er steget hvert eneste år, og de er steget ganske kraftigt.
For mig at se
handler det derfor i høj grad om, at vi nu skal tænke nyt og gøre pengene bedre for de midler, der er til rådighed, for det er ikke nok at have store bevillinger, vi skal også have høj kvalitet.
Meldingen fra Region Syddanmark er, at regionen selv mener, at den grundlæggende har en sund økonomi, som er sikret gennem en stram og konsekvent økonomistyring.
Regionen har tilkendegivet, at man arbejder på at sikre god anvendelse af ressourcerne og på at sikre en hensigtsmæssig økonomistyring, og det er så det, der i min verden betyder, at regionen vil leve op til det ansvar at løse de opgaver, der her i landet er decentraliseret, nemlig henlagt til regionerne, og også at de vil leve op til behovet for og efterspørgslen efter behandling inden for den økonomi, der er til rådighed.
Det gælder også psykiatriområdet.
Karen J. Klint (S), 2010-04-07:
Jeg kan jo godt høre, at jeg ikke får ret meget medhold i, at pengene ikke hænger sammen med behandlingsbehovet, så jeg vil da lige tillade mig at gøre ministeren opmærksom på, at vi jo faktisk i kraft af satspuljeaftalerne og dermed ændret lovgivning på psykiatriområdet har indført både en udredningsret og en behandlingsret for børn og unge og også en behandlingsret for voksne, hvor Danske Regioner hver gang har sagt til os her på Christiansborg, at vi ikke har fuldt finansieret den efterspørgsel, det så vil give.
Så mit spørgsmål er til ministeren: Mener ministeren, at der er total balance mellem antallet af patienter i psykiatrien og de for staten og regionerne til rådighed værende økonomiske midler?
Bertel Haarder (V), 2010-04-07:
Som vi blev enige om under det sidste spørgsmål, har der været et efterslæb, og det erkendte jeg jo blankt.
Men så er det, jeg tillader mig at glæde mig over, at vi med meget store bevillinger er ved at indhente det efterslæb, så det altså er forbedringer, vi kan se tilbage på og se frem til inden for psykiatriområdet.
Og det gælder helt generelt.
Karen J. Klint (S), 2010-04-07:
Jeg tror, jeg vil spørge sådan: Hørte jeg rigtigt, når jeg hørte, at ministeren sagde, at der har været et efterslæb?
Når der opstår et efterslæb, kommer man bagud, og når man så er ved at indhente efterslæbet, er man jo ikke kommet på niveau med andre.
Er det ikke sådan rimeligt og rigtigt i forhold til regning og matematik, at efterslæb er et underskud, man har, og at man først er på niveau, når man er kommet på den anden side af efterslæbet?
Bertel Haarder (V), 2010-04-07:
Jeg forstod ordet efterslæb på den måde, at der var ting, man kunne ønske forbedret, og fordi der var nogle mangler, har et bredt flertal i Folketinget ekstraordinært givet nye midler til psykiatriområdet.
Med efterslæb mente jeg blot, at der altså var noget, der trængte til at blive forbedret, og nu er det så heldigvis forbedret.
At det så fortsat kan forbedres selv med de midler, der nu er afsat, kan enhver regne ud, for sådan er det i hele sundhedssektoren; der kan altid bruges flere penge.
Men lad os også glædes over, at netop psykiatriområdet, som havde så hårdt behov for det, er blevet ekstraordinært tilgodeset.
Karen J. Klint (S), 2010-04-07:
Jeg vil næsten komme med den påstand, at det eneste ekstraordinære, der ligger i den måde, vi har tilgodeset psykiatrien på de sidste 8 år, har været, at det alene har været via satspuljeforhandlingerne og ikke over finansloven.
Derimod er hjerteplaner og kræftplaner blevet tilgodeset via selvstændige bevillinger, der er blevet fulgt op på.
Vi har faktisk ikke fået adgang til at få en fælles national handlingsplan på samme måde inden for psykiatrien.
Så mit sidste spørgsmål i denne runde vil være dette til ministeren: Vil ministeren være med til at se på, hvordan vi kan skabe en øget lighed i respekt for folk med psykiatriske lidelser, ligesom vi har stor respekt for folk med somatiske lidelser?
Bertel Haarder (V), 2010-04-07:
Hvis ikke de tal, jeg står med, bedrager mig, er der også til psykiatriområdet tilført midler via bloktilskud.
Og tilsammen er det altså rigtig, rigtig store beløb.
Det, vi selvfølgelig skal være sikre på, er, at vi ikke pludselig går baglæns, ved at der er nogle midler, der falder væk, men det mener jeg heller ikke der er nogen risiko for.
Jeppe Kofod (S), 2010-04-07:
Er statsministeren enig i, at spørgsmål af vital dansk interesse var til drøftelse på det arktiske topmøde, og at Danmark derfor burde have været repræsenteret med udenrigsministeren på linje med de andre topmødedeltagende lande?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-04-07:
Jeg kan ikke genkalde mig, at jeg har brugt udtrykket snakkemøde.
Det konkrete møde var et møde i kredsen af kyststater .
Selvfølgelig var det ikke et ligegyldigt møde, og det er også derfor, at Danmark naturligvis har deltaget.
Og ud fra en konkret vurdering er det altså sket ved justitsministerens deltagelse, og det har jeg intet grundlag for at kritisere.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-07:
Jeg synes, de her udgiftsforskelle og de meget store udgiftsforskelle skal frem i lyset, ikke for at jeg skal pege fingre af nogen, men for at vi kan få en positiv benchmarking, hvor kommunerne lærer af hinanden og udveksler nogle erfaringer.
Man kunne jo f.eks. på folkeskoleområdet sætte fokus på anvendelsen af lærerressourcerne, hvor vi kan se, at der er store forskelle på, hvor stor en andel af arbejdstiden der anvendes til undervisning.
Man kunne se på, hvordan de administrative opgaver placeres, herunder om der kan være fornuft i at samle det administrative på nogle færre enheder.
Man kunne se på organiseringen af folkeskoleområdet både i lyset af det faglige og det pædagogiske udbytte og i forhold til økonomien.
Jeg tror, det er sådan, at der ikke er en klar sammenhæng mellem omkostninger og resultater, sådan at de dyreste kommuner også opnår de bedste resultater.
Men også her er det jo forbløffende, at Socialdemokraterne mener, at der ikke er noget at komme efter, at der ikke er noget, man kan hente ind, og at alting har fundet sin ideelle tilstand.
Det er en forbløffende indstilling.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-07:
Jeg kan høre af finansministerens mange gentagelser, at ministeren har same forhold til sandheden, som han har til millioner og milliarder, altså går den, så går den.
Hvis man bare sige milliarder i stedet for millioner, skal det hele nok passe.
Jeg vil gerne minde ministeren om det, som Erik Fabrin, den afgåede formand for KL, sagde på KL’s topmøde.
Han sluttede af med følgende smæk til regeringen – og det er altså en Venstremand, vi taler om her: Regeringen skal sige sandheden, og den er, at borgerne kommer til at mærke sparekravene.
Det er altså underforstået, at al den snak, som ministeren kommer med her om positiv benchmarking og andet, jo er noget, man allerede gør for fuld udblæsning ude i kommunerne.
Der er ikke et eneste kommunalbestyrelsesmedlem med respekt for sig selv, der ikke knokler for at gøre det mere effektivt.
Men sagen er, at skal man spare de penge, som ministeren lægger op til her, i millioner og milliarder, ja, så kommer det til at gøre ondt i forbindelse med kernevelfærden.
Hvordan forholder finansministeren sig til udsagnet fra den afgåede formand for KL, Venstremanden Erik Fabrin?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-07:
Jeg fatter simpelt hen ikke, at hr. Rasmus Prehn kan få sig selv til at stille sig op her og sige det, når regeringen påpeger, at der er store forskelle, at der kan effektiviseres, at der kan rationaliseres, at vi ved at omlægge tingene kan få mere ud af skattekronerne, og samtidig siger, at det er det, man gør i kommunerne.
Hvad er det for en bebrejdelse mod regeringen?
Det er da kun glædeligt, at kommunerne har samme opfattelse som regeringen, nemlig at vi skylder skatteyderne, som jo betaler det, vi taler om her, at vi får mest muligt for de penge, som de betaler i skat.
Jeg vil sige til hr. Rasmus Prehn, at jeg ikke deler den opfattelse.
Jeg mener, at vi skylder skatteyderne at være meget kritiske og hele tiden undersøge, om vi kan få mere for pengene.
Det er det, jeg har påpeget, og kan vi få mere for pengene, kan vi udbygge velfærden.
Det er jo en måde, vi kan sikre at der bliver flere penge til velfærd på.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-07:
Sagen er jo her, at det ikke er et spørgsmål om, hvorvidt man skal lave positiv benchmarking, for naturligvis skal man det.
Man skal stramme sig an, man skal blive bedre, man skal knokle hver eneste dag for at gøre det bedre, ingen tvivl om det, og det er alle jo enige om.
Sagen er bare den, at de borgmestre og de byrådsmedlemmer, der sidder ude i kommunerne med virkelighedens kommunale budgetter, siger: Selv om vi gør alt det her, kommer vi altså til at skulle spare på en række områder, hvor det virkelig kan mærkes, og hvor det er kernevelfærden, der er under pres.
Og der synes jeg, at landets finansminister skulle være ærlig og leve op til det, som finansministerens partikollega Erik Fabrin giver udtryk for, og sige sandheden, som den er: Det her kommer til at mærkes.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-07:
Sandheden, vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn
, er, at der er uforklarlige forskelle, at ting kan løses bedre, og at vi kan frigøre ressourcer til fortsat udbygning af velfærden.
Det er jo klart, at med den internationale økonomiske krise, der er i år, bliver det en opgave at holde de offentlige udgifter i ro, og det, som jeg har set som min opgave, er at påpege de steder, hvor vi ved at løse tingene bedre kan frigøre penge, så vi, selv om vi skal holde udgifterne i ro, fortsat kan udbygge velfærden.
Men jeg kan forstå, at hr. Rasmus Prehn er fuldstændig uimodtagelig for de her ting og kun ønsker at lægge ovenpå og sige, at alting løses på den bedst mulige måde.
Det er selvfølgelig meget smigrende for regeringen, at hr. Rasmus Prehn mener, at alting i dag løses på den bedst mulige måde, men det stiller nu altså ikke mig tilfreds, for jeg vil gerne videre, jeg vil gerne have mere ud af pengene, jeg vil gerne vise skatteyderne, som betaler de her penge, at vi udnytter pengene forsvarligt.
Morten Bødskov (S), 2010-04-07:
Det, vi spørger om, er sådan set meget simpelt.
Og der er det, at vi nu har stillet, jeg ved snart ikke hvor mange spørgsmål, bare for at få regeringen til at sige det, som det er, altså at der vil kunne mærkes nedskæringer som følge af regeringens politik.
Og så må man da svare børnefamilierne, man må da svare folkeskoleeleverne, man må svare forældrene til børn i folkeskolerne på spørgsmålet: Hvor er det, man vil hente 1,3 mia. kr. på folkeskoleområdet?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-07:
Jeg vil jo glæde mig over, at de offentligt ansatte og kommunaldirektørerne erkender, at tingene kan løses smartere, at vi kan få mere ud af pengene.
Det er jo en underlig tilgang til tingene.
Jeg mener da, at vi som politikere, som regering, som opposition må have det fornemme formål at sørge for, at man får mest muligt for de penge, som betales i skat.
Og det er jo det, jeg har prøvet at påpege, altså at der er de store forskelle, og jeg tror ikke, at man kan påvise, at de kommuner, der bruger dobbelt så meget som andre, har elever, der klarer sig bedre.
Det er derfor, vi er nødt til hele tiden at udforske, hvordan vi kan tilrettelægge tingene anderledes, og jeg er ked af, at Socialdemokratiet ikke vil medvirke i den proces, men bare synes, at alting er, som det skal være, og at ingenting kan laves om.
Morten Bødskov (S), 2010-04-07:
Jamen så er konsekvensen af det, finansministeren siger, at der jo så skal spares på folkeskolen i Høje-Taastrup Kommune.
Det er det, der er konsekvensen af regeringens politik, for man har jo meldt det her ud som en del af den chokkur, man har tænkt sig at sætte dansk økonomi på, hvor man har sagt, at man inden for de næste 3 år vil reducere de offentlige udgifter med samlet set 24 mia. kr.
Der forstår vi, at de her 10 mia. kr. er en del af den her øvelse, og så må der jo være tale om besparelser, som skal rulles ud inden for de næste 3 år.
Uagtet mange af de ting, finansministeren står og taler om her, og hvad man ellers har lanceret af it-investeringsprojekter – ingen kan velsagtens pege på særlig mange succesfulde projekter, den her regering har sat i gang på den bane – og andre ting, så er det her jo besparelser, det er nedskæringer. Kan vi så ikke bare få finansministeren til at indrømme, at hvis de her 10 mia. kr. skal hentes ind som en del af regeringens chokkur og nedskæringsplan for dansk økonomi, så betyder det forringelse af serviceniveauet i folkeskolen i Høje-Taastrup?
Det er meget enkelt: ja eller nej?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-07:
Disse udgiftsforskelle afspejler naturligvis nogle forskelle i rammevilkår og i valg af serviceniveau, men de betydelige forskelle giver også anledning til at spørge, om folkeskolen i Høje Taastrup og i Langeland kommuner vitterligt er så meget bedre end Syddjurs og Allerød kommuner, hvor udgiften pr. elev er ca. 30.000 kr. lavere pr. år.
Pointen er, at de betydelige udgiftsforskelle mellem kommunerne også afspejler, at nogle kommuner har indrettet deres opgaveløsning mere effektivt end andre kommuner.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-07:
Ministeren ved jo udmærket godt, at hver eneste dag gennem mange år har kommunerne arbejdet stenhårdt for at effektivisere, for at afbureaukratisere og for at fjerne regler.
Der er da ingen kommune, der har lyst til at bruge unødige ressourcer på regler og bureaukrati, naturligvis er der ikke det.
Der er sociale forskelle, der er geografiske forskelle, og det er det, der gør, at man har forskellige behov og dermed også forskellige udgifter.
Sådan er det.
Ministeren er nødt til at forholde sig til, at op til flere Venstreborgmestre giver udtryk for, at det her med, at man bare kan spare, uden at det kommer til at gå ud over velfærden, simpelt hen ikke passer.
Det vil jeg gerne have en kommentar til.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-07:
Det er jo rigtigt, at der gøres et stort arbejde i kommunerne for at løse opgaven bedre.
Men det bekræfter også, at der er et potentiale, og derfor er det jo himmelråbende forbløffende, at hr. Rasmus Prehn står her i Folketingssalen og siger, at der ikke er noget at hente.
Når Glostrup betaler 61.000 kr., er det en gudgiven ting, at det skal være sådan.
Glostrup kan ikke løse tingene på en bedre, på en smartere og på en mere effektiv måde.
Man kan ikke samle de administrative opgaver i daginstitutionerne, men det skal være lige nøjagtig, som det er.
Det er jo forbløffende, at hr. Rasmus Prehn stiller sig op her i Folketingssalen og siger, at alting er, som det er, og at ingenting kan laves om.
Morten Bødskov (S), 2010-04-07:
Der er jo ingen tvivl om, at Glostrup Kommune hver eneste dag arbejder med at bruge skatteborgernes penge på den rigtige måde.
Det er da der ingen tvivl om, og det kan da også godt være, at finansministeren er totalt blind for, at der måske kan være nogle særlige problemer på den københavnske vestegn, som man tager sig af i Glostrup Kommune.
Det må man da sige ganske præcist, for det er da en alvorlig anklage mod de offentligt ansatte og mod børnefamilierne at sige: Jamen der ligger 2,3 mia. kr. og flyder et eller andet sted, og dem kan man spare.
Hver eneste dag sidder der da borgmestre rundtomkring og forsøger at tilrettelægge servicen på den mest effektive måde; det gør man da.