Thomas Jensen (S), 2015-02-19:
I dag behandler vi lovforslag nr. L 117, som handler om årsregnskabsloven.
Formålet med lovforslaget er at lette de administrative byrder for virksomhederne i forbindelse med udarbejdelsen af regnskaber, samtidig med at der tages hensyn til regnskabsbrugernes behov for væsentlige oplysninger.
Samtidig tilpasser lovforslaget den danske lovgivning til den internationale udvikling på regnskabsområdet.
Lovforslaget er dels en implementering af EU's nye regnskabsdirektiv, dels en opfølgning på de gode forslag, som det af regeringen nedsatte Virksomhedsforum for enklere regler er kommet med.
Et firmas årsregnskab har to formål, nemlig dels at vise, hvordan firmaets midler er blevet brugt, dels at vise, hvordan firmaets økonomi ser ud.
En virksomheds reviderede årsregnskab er den mest troværdige kilde til den information, som man kan få om virksomheden.
Derfor gør særligt private investorer, banker, aktieanalytikere og professionelle investorer god brug af årsregnskabet.
Men kravene til årsregnskaberne er i de seneste år blevet mere komplekse, og det er særlig til gene for de mindre og mellemstore virksomheder, som bliver mødt af krav til deres regnskaber, som ikke matcher behovene hos de brugere, som de her firmaer har.
Det er vigtigt, at vi i lovgivningen både letter virksomhedernes arbejdsbyrde og samtidig sørger for gennemsigtighed i dansk erhvervsliv.
For nylig udnævnte Forbes Magazine Danmark til at være et af de bedste lande i verden at drive virksomhed i, og det er vi bl.a. – der er mange årsager – fordi vi lytter til alle parter og søger at skabe rammebetingelser, der afbalancerer virksomhedernes behov med resten af samfundet.
Dele af lovforslaget er således blevet til efter anbefalinger fra regeringens Virksomhedsforum for enklere regler, og det er et forum, som regeringen nedsatte i 2012 netop med henblik på at høre fra virksomhederne selv, hvor der er behov for forenkling af reglerne.
Med de konkrete ændringer i lovforslaget er det sådan, at de betyder, at op imod 80.000 mindre virksomheder nu skal afgive færre noteoplysninger end tidligere, og størrelsesgrænsen for mindre og mellemstore virksomheder sættes op, så færre virksomheder falder ind under de tungere kategorier for krav om regnskabsaflæggelse.
Forslaget har derudover også en grøn og en social profil, idet det pålægger de 1.100 største firmaer at forholde sig til miljø- og medarbejderrelaterede forhold.
Og med lovforslaget kan vi forvente en erhvervsøkonomisk besparelse på omkring 300 mio. kr.
Regeringen har gjort det til en mærkesag at lytte til virksomhedernes ønsker til, hvordan man optimerer forretningsforholdene i Danmark, og vi har fundet en afbalanceret model, hvor vi også har lyttet til Virksomhedsforum for enklere regler.
Med lovforslaget gør vi livet lettere for en stor del af de danske virksomheder, samtidig med at vi sikrer, at der ikke sker væsentlige tab af relevant regnskabsinformation.
Samlet set kan Socialdemokraterne selvfølgelig støtte forslaget.
Men jeg har også hørt på Venstres ordfører her i dag, og jeg har også talt med andre ordførere her i Folketinget i løbet af dagen, og jeg kan forstå, at der er et behov for, at vi får en opklaring af flere dele af og elementer i forslaget.
Jeg er grundlæggende tilhænger af, at vi her i Folketinget laver lovgivning på et oplyst grundlag, så jeg vil selvfølgelig bakke op om, at vi i udvalget tager en god drøftelse om et program for en konstruktiv høring, sådan at alle partier og alle ordførere kan deltage, og så vi kan komme i Folketingssalen til en anden- og tredjebehandling, hvor partierne på det oplyste grundlag kan tage stilling til lovforslaget.
Så vi har en konstruktiv tilgang til samarbejdet om det her lovforslag.