Morten Marinus (DF), 2012-10-23:
Tak for det.
Jeg skal starte med at gøre opmærksom på, at jeg står her på vegne af Dansk Folkepartis trafikordfører, hr. Kim Christiansen, som ikke kunne være til stede i dag, og derfor skal jeg læse følgende op: Der er gode ting i det her lovforslag, men der er også elementer, som trænger til at blive set nærmere på under lup her i forbindelse med udvalgsarbejdet inden anden og tredje behandling.
Derfor har Dansk Folkepartis trafikordfører også stillet 13 konkrete spørgsmål til det her lovforslag, og vi forventer selvfølgelig, at svarene på dem vil indgå i udvalgsarbejdet.
Vi er alle enige om, at det kun kan blive bedre, når det gælder anskaffelse af nyt materiel.
Derfor kunne det også være en god idé at inddrage erfaringer fra andre togoperatører, som jo også sidder inde med en masse viden, når der nu skal anskaffes nyt elmateriel mellem København og Esbjerg.
De første indkøb af de her eltog vil jo også bestemme fremtidens køb af yderligere eltog.
Når det gælder om at forenkle processen for godkendelse af investeringer, er det ganske fornuftigt.
Det gælder også de mere fleksible regler om bestyrelsens sammensætning og udlugning af overflødige bestemmelser.
Så er der de udvidelser af statsgarantien, som også allerede er blevet omtalt af Venstres ordfører her, altså at de også skal til at omfatte driften.
Vi går i Dansk Folkeparti ud fra, at det, når man vil udvide statsgarantien til generelt både at gælde investeringer og løbende drift, er fordi, bankerne har smækket låget i.
I dag har DSB allerede en gæld på knap 18 mia. kr.
Dertil hører rentebetaling, som nærmer sig 600 mio. kr., og en voksende gæld er vel næppe det, der styrker DSB.
Nu er der så sat en effektiviseringsplan i gang, som skal reducere omkostningerne i DSB med omkring 1 mia. kr., og når økonomien ikke har det godt, er det vel også bedre at trimme omkostningerne end at øge gælden yderligere.
I sidste ende skal gælden jo tilbagebetales.
Så må vi jo have svar på, om den udvidede statsgaranti betyder, at DSB's gæld vokser yderligere, eller om det drejer sig om, at bankerne f.eks. nu kræver, at staten skal til at dække mere af DSB's gæld.
Lovforslaget vil også ophæve bestemmelser omkring DSB S-tog, så S-togene så at sige kan opsluges af DSB-koncernen.
I dag lever S-togene jo i deres eget lukkede system, og der er også særskilt kontrakt med Transportministeriet.
S-tog a/s er et selskab, der giver overskud, og det vil kunne sælges eller sættes i udbud, men dette gøres vel ikke muligt, hvis det infusioneres i DSB.
Til sidst er der de færre regnskabsoplysninger, som DSB fremover skal afgive om sine datterselskaber.
Selvfølgelig kan man argumentere for, at DSB fremover som koncern ikke behøver at udarbejde regnskaber for datterselskaberne, men det drejer sig jo om at give de relevante oplysninger i koncernregnskabet, noget, der også gælder for andre koncerner.
Men der er bare den forskel, at når det handler om DSB, er det skatteyderne, der i sidste ende kommer til at hænge på regningen, og i forhold til DSB's underskud de sidste år og gældens størrelse kan man altså vælge at sige, at det nok fortsat er klogt at få regnskaber for datterselskaberne udarbejdet for DSB, således at regnskaberne ikke bare bliver mere og mere lukkede og informationerne færre.
Med disse bemærkninger ser vi i Dansk Folkeparti frem til udvalgsbehandlingen.