runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2010-12-15:
Jeg er helt enig med Venstres ordfører i, at det afgørende er, at der er en sammenhæng mellem indtægter og udgifter, og at der er styr på budgetterne.
Så kunne man godt fristes til at spørge Venstres ordfører, om Venstres ordfører sådan i en stille stund, og hvis vi nu lader det blive i det her lukkede rum, ikke inderst inde vil erkende, at det måske var uklogt at give ufinansierede skattelettelser i 2004 og 2007 og underfinansierede skattelettelser i 2010.
For nu kommer regningen jo, og den eneste måde, man kan betale regningen på, er ved at skære ned.
Det kan man gøre i velfærden, det har hr. Morten Bødskov påpeget, men det, der vel næsten er lige så slemt, og det er det, spørgsmålet handler om, er: Er det ikke lidt farligt, som regeringen og Dansk Folkeparti gør i genopretningsplanen, at spare 5 mia. kr. på uddannelse og forskning frem til 2013?
Altså, det, erhvervslivet efterspørger mere af, giver regeringen mindre af.
Jacob Jensen (V), 2010-12-15:
Så er vi bare lidt uenige om, hvordan det så skal ske, kan jeg forstå.
Bare for lige at vende den med skattereformen for 127. gang: Den er fuldt finansieret, og den bidrager til holdbarheden i dansk økonomi med omkring 5,5 mia. kr.
Uden skattereformen ville vi have haft 5,5 mia. kr. mindre til at betale de velfærdsydelser, som vi alle sammen efterspørger, og det skyldes selvfølgelig, at skattereformen er med til at øge arbejdsudbuddet, det, som vi skal leve af, nemlig at folk er aktive på arbejdsmarkedet.
I forhold til skoleområdet, uddannelsesområdet og forskningsområdet er det rigtigt, at vi også er inde at prioritere der, helt enig, men pointen er bare, at hvis vi kigger på folkeskoleområdet under et, kan vi se, at de samlede udgifter, også hvis man kigger på det i forhold til enhedsomkostning pr. elev, har været stigende med 5 pct. Med hensyn til forskningsområdet har vi heller aldrig før brugt så mange midler.
Det bliver så godt nok justeret igen i 2013, men også på det område har vi gjort mere, end nogen anden regering før os har gjort.
Ole Sohn (SF), 2010-12-15:
Når man hører Venstres ordfører argumentere for de fuldt finansierede skattereformer, er det ligesom at høre statsministeren argumentere for, at der ikke er foregået overbetaling af de private hospitaler.
Der er kun to – det er statsministeren og Venstres ordfører – suppleret med finansministeren, som har den opfattelse.
Ingen andre i samfundet har den opfattelse om nogen af de to spørgsmål.
Derfor giver det ikke meget mening at snakke om, at der skal være styr på indtægter og udgifter.
Er der noget, den her regering ikke har haft styr på, er det netop sammenhængen mellem indtægter og udgifter.
Mit spørgsmål var og er en gang til: Regeringen og Dansk Folkeparti har lavet en genopretningsplan, som rækker frem til 2013 – det er ikke noget med bagud, det er frem, det er det, man skal satse på – og vi har igennem 9 år konstateret, at eleverne, der kommer ud af folkeskolen, er dårligere rustet, end før den her regering kom til.
Nu er vi i en situation, hvor regeringen skærer yderligere ned i uddannelse og forskning, det, der er kernen i fundamentet for fremtidens vækst.
Hvad er begrundelsen for det?
Jacob Jensen (V), 2010-12-15:
Som jeg sagde før, er det jo rigtigt, at vi går ind og prioriterer.
Men i den prioritering friholder vi faktisk det, det handler om, altså uddannelsesdelen.
Vi friholder den del af det i forbindelse med de besparelser og den omprioritering, der skal ske.
Vi gør det også sådan, at det ikke går ud over undervisningen, og det er tilrettelagt sådan, at det friholder de kompetencegivende uddannelser.
Så man kan sige, at i forhold til den del af det er vi også gået ind og har lavet en intelligent prioritering.
Jeg synes bare, det er paradoksalt, at man siger, der ikke er styr på de offentlige udgifter.
Altså, hvis vi sammenligner – nu har jeg taget nogle af de her plancher med, som finansministeren fremlagde forleden; jeg skal gerne give hr. Ole Sohn en kopi af det efterfølgende, og de ligger også på Finansministeriets hjemmeside – kan vi jo se, at Danmark faktisk ligger i toppen af dem, som har bedst styr på de offentlige finanser.
Der er et par enkelte lande, som overgår os, Luxembourg tror jeg at det ene er.
Men ellers ligger samtlige andre lande inden for OECD-området og EU-området under os, når det handler om at have styr på både gæld og offentlige underskud.
Vi har et lille underskud, ja, og det skal vi håndtere, men hvis man sammenligner med, hvordan den danske regering har gjort det ud fra de konditioner, som vi har at operere med i Danmark, har vi gjort det bedre end de andre, og vi har haft bedre styr på de offentlige økonomier.
Og det vil vi selvfølgelig også have frem til 2013 med den finanslovaftale, som ligger.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-15:
Jeg vil godt kvittere for, at hr. Jacob Jensen helt rigtigt påpeger, at det er afgørende, at man også fra omverdenen kan have tillid til, at der er styr på økonomien i Danmark.
Men jeg synes også, at hr. Jacob Jensen må erkende, at regeringen og Venstre ikke har modet til rent faktisk at gøre noget aktivt ved problemerne.
I stedet har man en chancesejlads, der hver eneste gang, der kommer en ny økonomisk redegørelse, viser sig ikke at holde stik.
Med den seneste redegørelse, der kom i mandags, kan vi se, at nulvækstforudsætningen er bristet med 5 mia. kr.
Det er altså 5 mia. kr. ekstra, der skal findes, hvis man fastholder sit mål om at nå strukturel balance i 2015.
Hr. Jacob Jensen har så talt om, at der skal være nulvækst i de offentlige udgifter helt frem til 2020, og der kunne vi jo høre statsministeren i tv forleden aften love, at det ikke er på sundhedsområdet; der skal udgifterne fortsat vokse.
Derfor må jeg bede hr. Jacob Jensen om konkret at vise, hvad det så er, regeringens og Venstres politik er.
Hvor er det, man vil sikre holdbarheden i økonomien?
Jacob Jensen (V), 2010-12-15:
Det skal vi lige holde fast i.
Det er jo på grund af den prioritering og det overforbrug, der har fundet sted i kommunerne i forhold til det budget, som vi havde aftalt.
Det er så rigtigt, som hr. Morten Østergaard siger, at det giver en udfordring, det er klart.
Den prioritering skal selvfølgelig tages op, men det er jo også det, vi kan se allerede nu i de budgetter, som vi kan se kommunerne arbejder benhårdt for, og som for de fleste er lukket nu.
De har taget den opgave på sig, og i modsætning til hvad vi hører fra dem, som hr. Morten Østergaard gerne ønsker at samarbejde med herinde, og som siger, at forbruget bare skal vokse og galoppere derudad, uanset hvad konsekvensen så måtte være, har kommunerne jo sagt: Nej, vi skal selvfølgelig overholde den aftale.
Det, der er det helt centrale for den økonomiske politik og troværdigheden – som hr. Morten Østergaard også hentyder til, og som han er enig med mig i er sikker og vigtig bliver holdt – er, at hvis vi holder de budgetter, hvis kommunerne og regioner holder de budgetter, jamen så er problemet løst.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-15:
Det er jo præcis doktrinen fra Venstre i den økonomiske politik: ansvarsfralæggelse.
Man vil ikke træffe beslutninger på Christiansborg, som bringer orden i økonomien.
Men det, hr. Jacob Jensen siger, er, at regningen altså bliver placeret i kommunerne.
Nu er det jo så regeringen, der vurderer, at det er en overskridelse på 5 mia. kr.
Nationalbanken vurderer, at der bliver behov for at finde 10 mia. kr. – 10 mia. kr. – hvis man fastholder målet om at få balance i 2015.
Dertil skal så lægges den reformmangel, man i forvejen havde på vel omkring 5 mia. kr.
Det, hr. Jacob Jensen skylder svar på, hvis vi skal tage alle ordene for pålydende, er: Hvordan vil man inden 2015 finde de her mellem 10 og 15 mia. kr. for at få ens egen økonomiske plan til at hænge sammen, og hvor skal der skæres ned, så der bliver råd til statsministerens løfte fra i mandags om at brug flere penge på sundhedsområdet, mens man holder nulvækst?
Jeg vil sige til hr. Jacob Jensen, at hvis man ikke kan give de svar, så har man ikke nogen økonomisk politik, så har man ikke nogen plan, og så kan man ikke bryste sig af den troværdighed, hr. Jacob Jensen taler om.
Jacob Jensen (V), 2010-12-15:
Nu er det sådan, at de arbejdspladser og dermed den aktivitet, der er i det, nogle kalder Udkantsdanmark, er mere flygtige end dem, der er inde omkring de større bysamfund.
Jeg synes, Udkantsdanmark er sådan et lidt negativt ladet ord, men lad os nu bare blive ved det, for så ved vi, hvad vi taler om.
Det vil sige, at hvis ikke vi havde ført den økonomiske politik, som vi har ført både tidligere og nu med det, som ligger i finanslovaftalen for 2011 og frem, så ville det have betydet, at endnu flere havde været ledige i Udkantsdanmark, at endnu flere arbejdspladser var forsvundet fra det område, som hr. Henrik Dam Kristensen også kerer sig om.
Det er helt afgørende, at vi kan se, at den mest lempelige finanspolitik inden for OECD-området samtidig med de lave renter har betydet, at 133.000 færre er kommet ud i ledighed på grund af vores politik, og den ledighed ville i særdeleshed have ramt udkantsområderne, hvor arbejdspladserne og aktiviteterne er mere flygtige, end de er inde omkring de store bysamfund.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-12-15:
Jeg takker sådan set for det svar, for det var jo en tilståelsessag, idet der ikke er blevet fulgt op på de mange fine planer, som man fremlagde; der er ikke sket noget.
Det er den generelle udvikling, som den her regering argumenterer ud fra, og det argument skal også gælde for det, som vi så kunne kalde Yderdanmark.
Ikke et ord om, at 20 VUC’er så bliver nedlagt.
Hvis man kigger på kortet, kan man se, at det meget følger de tyndtbefolkede områder.
Jeg talte før om megastore butikker, som uomtvisteligt vil få en konsekvens for detailhandelsmulighederne og dermed generelt for de rammevilkår, der er for de mennesker, der bor i vores mest tyndtbefolkede områder.
Så jeg takker sådan set bare for den tilståelse, der kom her fra ministerens side.
Jacob Jensen (V), 2010-12-15:
Hvis vi kigger på – vi tager lige fat i det sidste først – hvor mange ekstra personer, personaler, på de offentlige sygehuse, der er blevet ansat, siden vi kom til, vil vi se, at der er blevet ansat omkring 12.000 ekstra personer på offentlige sygehuse siden 2001, heraf mindst 3.000 læger og 3.800 sygeplejersker.
Så er det da muligt, og det er jo rigtigt, at der er steder, hvor man har haft for mange ansatte i forhold til det antal operationer og det aktivitetsniveau, der har været.
Men det er jo ikke et regeringsansvar.
Det er et regionalt ansvar, vil jeg sige til hr. Jonas Dahl.
Det tror jeg også hr. Jonas Dahl udmærket godt er klar over.
Når vi taler om ekspansiv finanspolitik, også på sundhedsområdet, skyldes det jo, at vi har ført en ekspansiv finanspolitik, at vi har tilført sundhedsområdet over 33 mia. kr. mere om året.
Det har jo resulteret, ikke bare i, at vi har tilført flere midler, men i at resultaterne er blevet bedre.
Vi har fået flere operationer end nogen sinde før.
For os, vil jeg gerne understrege, er det ikke afgørende, om vi bruger 1 mia. kr. mere eller mindre.
Det afgørende er de resultater, der kommer ud af det.
Jonas Dahl (SF), 2010-12-15:
At det ikke er afgørende, at man bruger 1 mia. kr. mere eller mindre, hvis man skal være økonomisk ansvarlig, undrer mig jo lidt, men det er åbenbart gået lidt fløjten med Venstres politik.
Ekspansiv finanspolitik er jo ikke, når man tager fra en kasse og flytter over i en anden inden for samme sundhedsvæsen.
Det får man jo ikke ekspansiv finanspolitik af.
Det vil jeg bare høre om ordføreren ikke kan bekræfte, fordi det ellers kunne tyde på, at Venstre har nogle udfordringer på den økonomiske politik.
Men det, der også er interessant, er, hvem det er, der er blevet ansat virkelig mange af inden for sundhedsvæsenet.
Så vidt jeg husker tallene fra 2005 til 2008, er der blevet ansat 4 pct. flere læger.
Ja, det er rigtigt.
Produktiviteten er øget med 8 pct. Det er jo flot.
Men samtidig har man ansat 13 pct. flere djøf'ere, og det kunne jo tyde på, at regeringen har haft et mål med at booste hele sundhedsindustrien, ikke bare med en masse administrative medarbejdere, men nogle, som skulle sidde og flytte rundt på de her patienter og sende dem ud til privathospitalerne.
Der må man jo bare spørge: Får den enkelte dansker mere eller mindre sundhed for pengene, når man nu skal ud at afskedige sundhedspersonale på de enkelte sygehuse?
Det vil jeg gerne have et konkret svar på fra ordføreren, for nu har vi hørt, at hver gang man skal placere et ansvar, er det kommunerne og regionerne, der har ansvaret.
Når man skal høste succeserne, er det regeringens.
Kunne man ikke også bare tage en lille smule ansvar for de afskedigelser, der sker i regionerne i de her dage?
Jacob Jensen (V), 2010-12-15:
Jeg vil gerne give ansvaret bl.a. til regionerne for den indsats, der bliver gjort ude blandt personalet.
Min egen kone er sygeplejerske, så jeg ved, hvor hårdt de arbejder hver eneste dag.
Så det ansvar vil jeg gerne give, men jeg vil også gerne tage ansvaret i forhold til de rammer, som vi stiller op for den udvikling, der kan ske inden for sundhedsområdet, bl.a. i forhold til tilførte midler, som jeg har nævnt: godt og vel 33 mia. kr. ekstra, 12.000 ekstra personaler, heraf 3.000 læger og 3.800 sygeplejersker.
Der bliver opereret som aldrig før.
Der blev sidste år opereret 188.000 flere personer, end der blev gjort i 2001.
Når man så kigger på tilfredsheden blandt de mennesker, som er inde over sundhedsvæsenet, altså kunderne i butikken, er det sådan, at ni ud af ti patienter faktisk er tilfredse med deres indlæggelse.
Det danske sundhedsvæsen er nummer to i Europa i 2009 ifølge den årlige undersøgelse, som Euro Health Consumer Index laver.
Det er bare lige for at give et par eksempler på, hvor vi ligger henne.
Jeg står ikke her og siger, at det er fuldstændig lysegrønt og lyserødt, eller hvad man nu bruger af udtryk.
Jeg siger, at der er nogle markante forbedringer, men der selvfølgelig er mulighed for at gøre ting endnu bedre, men det kræver bl.a. innovativ tænkning og nytænkning på alle områder.
Line Barfod (EL), 2010-12-15:
Venstres ordfører siger, det er usandt, at der bliver skåret ned i kommuner og regioner.
Betyder det, at de mange mennesker, der lige er blevet fyret på Aalborg Sygehus, godt kan se bort fra fyresedlen, for den passer slet ikke?
De mange tusinde skolelærere, pædagoger, pædagogmedhjælpere, HK’er, SOSU’er og mange andre, der er blevet fyret i de senere måneder, skal ikke tænke over det, for det passer slet ikke ifølge Venstre; de er slet ikke blevet fyret, det er bare noget, de tror.
De mange skoleelever, der er blevet proppet ind i klasserne, og de mange børn, der oplever, at der er færre voksne til at tage sig af dem i børnehaverne, skal ikke tænke over det; det passer slet ikke, det er bare noget, de tror.
Den virkelighed, folk oplever, passer slet ikke, for ifølge Venstres er der slet ikke skåret ned nogen steder.
Jacob Jensen (V), 2010-12-15:
Jeg tror, at vi taler lidt forbi hinanden, men det er sikkert også med vilje.
Når jeg siger, der ikke er skåret ned, er det jo, fordi jeg kan dokumentere, at de ressourcer, vi har tildelt til offentlig velfærd år efter år, er blevet flere og flere.
Fra 2001 til 2010 er der blevet tildelte flere offentlige ressourcer hvert eneste år.
Det er så rigtigt, at der kan ske nogle prioriteringer, med hensyn til hvor der skal opprioriteres og hvor man har mindre behov.
Det er selvfølgelig der, hvor jeg igen prøver at understrege, at vi går ind for, at det er regionerne, der tager sig af den daglige drift, det er kommunerne, der tager sig af den daglige drift i de opgaver, som vi har lagt udeomkring i regioner og kommuner, og den prioritering ønsker jeg sådan set ikke at gå ind og blande mig i.
Det er selvfølgelig et ansvar, de har.
Men vi har ansvaret for den økonomiske ramme og de lovgivningsmæssige rammer, der bliver stillet til rådighed omkring frit valg og andre ting, sådan at man får mest ud af de midler, der nu en gang er til rådighed.
Det ansvar tager jeg gerne på mig, men jeg tager ikke på mig, at det skal være en nedskæringsregering, når faktum er lige præcis det modsatte.
Line Barfod (EL), 2010-12-15:
Jeg tror, det bliver meget svært for Venstre at finde nogen, der vil sige, at de har fået bedre vilkår i deres kommune.
Jeg tror, der er rigtig mange, som oplever, at der bliver fyret og skåret ned, og det er der blevet igennem lang tid.
Hr. Jacob Jensen siger, det er et spørgsmål om prioriteringer, og derfor vil jeg gerne bare høre helt kort: Hvorfor er det, at Venstre mener, at det er vigtigere, at vi, der har rigeligt i forvejen, skal have et stærkt stigende privatforbrug – vi skal sådan set over de kommende år have et dobbelt så stort privatforbrug, vi skal have mange flere fjernsyn, computere og biler, og vi skal udskifte vores køkkener og badeværelser dobbelt så hurtigt osv. – samtidig med at man altså vil proppe flere børn ind i klasserne, man vil have, at der skal være færre voksne til at tage sig af vores børn i vuggestuer og børnehaver, og der skal være færre til at tage sig af de ældre, de må vænne sig til robotter fremover i stedet for mennesker osv.?
Hvorfor har Venstre den prioritering?
Mette Frederiksen (S), 2010-12-15:
Nu beskæftiger jeg mig en del med det socialpolitiske område, og der hører man stort set altid både fra V og K, at folk må tage mere ansvar for deres eget liv, for deres egne gerninger og dermed også for deres fremtid.
Derfor kan det jo undre, at en regering, der taler så meget om det personlige ansvar, har så svært ved selv at påtage sig ansvaret.
Nu har vi været i gang med debatten i dag i en times tid, der har været nævnt en række eksempler på besparelser ude omkring i landets kommuner, der har været talt om fyringer på vores hospitaler, om klassekvotienter, der er høje, om aflyste undervisningstimer, om ringere normeringer i dagtilbud, om en ringere ældrepleje, og hver eneste gang svarer ordføreren, at det intet som helst har med den førte politik at gøre, at det ikke er regeringens ansvar.
Kan det virkelig hænge sammen sådan, at det, der foregår rundtomkring i Danmark, intet som helst har at gøre med den førte politik her fra Christiansborg og dermed fra regeringens side?
Jacob Jensen (V), 2010-12-15:
Nej, jeg håber ikke, at fru Mette Frederiksen har opfattet det sådan.
Jeg har prøvet at give udtryk for de ting, som vi gør her på Christiansborg, altså at lave de økonomiske rammer og lave de lovgivningsmæssige rammer.
Men der er altså forskel på det, vi foretager os herinde, og det ansvar, vi har, og så den lokale prioritering og tilrettelæggelse af arbejdet ude lokalt.
Og der må man jo sige, også på det sociale område og måske ikke mindst i særdeleshed på det sociale område, hvor vi har udsatte grupper og andre, som netop har behov for fællesskabets hjælp, at de mennesker jo kun får den hjælp, hvis der er indtægter i vores samfund til at give den hjælp, og indtægterne i samfundet kommer altså kun, hvis der er styr på de offentlige udgifter.
Og når vi i forvejen har verdens største offentlige sektor, når vi i forvejen har verdens højeste skattetryk, så er det altså fattigt at komme med det svar, som jeg kan forstå at fru Mette Frederiksen gør, nemlig at sige, at disse ting skal gøres endnu større, at der skal være endnu mere skat, at der skal være endnu mere gæld.
Det vil gå lige præcis modsat, for vi kommer til at bruge flere af vores indtægter på renter i stedet for på velfærdsydelser, og det vil netop ramme de udsatte grupper, som fru Mette Frederiksen arbejder for.
Mette Frederiksen (S), 2010-12-15:
Nu er det jo nok altid en fordel, hvis Venstre udlægger Venstres politik og vi Socialdemokrater udlægger vores politik.
Vi taler ikke om, at det er enkelte kommuner, der skal spare, eller det er enkelte skoleelever, der oplever en forringet undervisning, vi taler om, at samtlige landets kommuner skal spare, at landets samtlige regioner oplever besparelser og dermed, at alle vi, der bruger velfærdssamfundet, oplever ringere tilbud i vores respektive kommuner.
Det, jeg konkret spørger ordføreren om, er, om der er en sammenhæng mellem de overordnede økonomiske rammer, som jeg kan forstå at Venstre gerne påtager sig ansvaret for, og den virkelighed, som danskerne oplever.
Jeg noterede mig i ordførerens indlæg, at der blev brugt alle mulige tillægsord i forbindelse med venstrefløjen og Socialdemokratiet og alt det, som vi måtte have sagt.
Det er jo sådan set underordnet, hvad vores oplevelse er, det, der er afgørende, er jo, hvordan den enkelte borger oplever forholdene i Danmark.
Og det, vi hører alle steder fra, er, at eksempelvis forældre til børn i skoler oplever en ringere undervisning, og at mange ældre oplever en ringere ældrepleje.
Vil Venstre tage ansvar eller ej?
Jacob Jensen (V), 2010-12-15:
Vi vil gerne tage ansvar, og vi vil også gerne tage ansvaret for, at de ting, der sker i det danske samfund, udvikler sig i en positiv retning.
Jeg nævnte også i min ordførertale, at der er positive eksempler, og at der er gode eksempler på, hvordan man kan gøre tingene bedre og mere kvalificeret.
Jeg nævnte eksempelvis plejehjemmet Lotte.
Det er et, som jeg tror de fleste kender.
Det er jo et eksempel på, hvordan en leder går ind stærkt, engageret, dynamisk og tilrettelægger nogle ting på en måde, som gør, at man kan få tingene til at fungere på en hensigtsmæssig måde.
De får ikke flere penge, end man gør alle mulige andre steder.
Vi så til gengæld i hjemmehjælpersagen fra Københavns Kommune, at der var mangel på ledelse, der var mangel på ansvar, men det var jo ikke et spørgsmål om ressourcer.
De fik præcis de samme penge, som man gør alle mulige andre steder rundtomkring i landet, på det område.
Det er derfor, jeg blot siger, at det jo ikke er et spørgsmål om alene at stille ressourcer til rådighed, for hvis det var det, så skulle vi jo være verdensmestre, for vi er dem, der bruger flest penge.
Det kritiserede hr. Anders Samuelsen os så for, men vi er dem, der bruger flest penge, og hvis det virkelig udelukkende var et spørgsmål om at bruge ressourcer, skulle vi jo have verdens bedste offentlige sektor.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-12-15:
Jeg synes, det er ganske nydeligt, som hr. Jacob Jensen har redegjort for politikken på det her område.
Noget af det, jeg hæfter mig ved, er, når de fra Socialdemokratiets side, bl.a. hr. Rasmus Prehn var inde på det, siger, at man nærmest fra regeringens side sylter skolerne.
Der er flere skoler, der ikke lever op til minimumstimetallet.
Der var en lang svada af ting, som bare var regeringens skyld.
Men kan hr. Jacob Jensen fra Venstre ikke bekræfte, at Socialdemokratiet rent faktisk selv sidder med i den forligskreds bag folkeskolen og dermed også er ansvarlig for den førte politik, der er på folkeskoleområdet?
Jacob Jensen (V), 2010-12-15:
Jeg nævnte sundhedsområdet i mit svar til hr. Jonas Dahl, og jeg kunne også nævne de andre områder.
Det er så rigtigt, som fru Line Barfod henviser til, at der er steder, hvor man af forskellige prioriteringsmæssige årsager bliver nødt til at indrette sig i forhold til den virkelighed, som også findes.
Men prioriteringerne og tilrettelæggelsen ude lokalt og regionalt skal jo finde sted der og ikke her.
Den vej rundt kan vi jo nævne eksempel efter eksempel på ledelse, tilpasninger, omorganiseringer og struktureringer, som gør, at man kan få mere for sine penge.
Jeg har nævnt et par eksempler fra nogle kommuner, og jeg kunne også tage et par regioner.