runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-04-11:
Det er jo et spørgsmål, som lidt afslører, hvorfor Liberal Alliance har placeret sig, som man har, i den her debat.
For det virker lidt, som om ordføreren i hvert fald, og måske hele partiet, ikke rigtigt har forstået, hvad den debat handler om.
Den her debat handler jo ikke om, hvem der tegner socialpolitikken.
Altså, hele diskussionen omkring vandrende arbejdstagere osv. har i øvrigt ikke noget med det her beslutningsforslag at gøre, skulle jeg forstå på ordføreren.
Det handler jo om, hvornår man er defineret som vandrende arbejdstager.
Det handler ikke om, hvem der definerer socialpolitikken; det gør vi i Danmark.
Og det kan da være, at den debat kan blive beriget af, at Liberal Alliance måske har en forståelse for, at det er sådan tingene hænger sammen.
Det vil jeg da håbe på.
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-11:
Der er jo emner, der den ene dag kan vise sig at løses bedst af nationalstaten, men som pludselig kan få grænseoverskridende og fælles karakter og derfor bedst løses i fællesskab.
Og derfor er der ikke en knivskarp grænse.
Det må man tage fra sag til sag.
Nu har de nationale parlamenter jo fået til opgave at trække det gule kort, hvis Kommissionen, hvis EU overskrider beføjelserne og træder ind over nærheds- og proportionalitetsprincipperne, og det er den rigtige mekanisme, det er her, det foregår.
Det er i dette Ting, vi skal holde øje med, om de her principper bliver brugt og anvendt fornuftigt.
Det er den rigtige måde at løse det på.
Der bliver aldrig en knivskarp grænse.
Det bliver en løbende dialog, og emner, der i dag ligger bedst i nationalstaten, kan det være at vi om få år bliver nødt til at behandle i fællesskab.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-04-11:
Tak for det.
Jeg vil bare høre Venstres ordfører, om det er kommet bag på Venstre, at EU kan blande sig i, hvordan vi indretter vores børnecheck, som der jo er en debat om, der kører meget lige nu.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-04-11:
Uden på nogen måde at anerkende den præmis, der ligger til grund for spørgsmålet, fordi jeg ikke er enig i den, vil jeg sige: Nej, det er ikke kommet bag på mig, og undskyld, men det er et lidt besynderligt spørgsmål, for det er jo ikke rigtigt.
Altså, det er jo ikke rigtigt, at man fra EU's side – og det er jo interessant med den her definition af EU som sådan en eller anden juridisk person, der kommer ind og blander sig – kan være med til at definere dansk børnecheck.
Det er os selv, der bestemmer den.
Det, som man diskuterer på europæisk plan, er, at der skal være lige rettigheder for vandrende arbejdstagere.
Vores diskussion her handler så om, hvornår man er det.
Det handler ikke om, hvorvidt vi må udbetale børnecheck, og under hvilke betingelser man gør det.
Det handler om, hvornår man er vandrende arbejdstager.
Det synes jeg egentlig også jeg svarede fru Mette Bock før.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-04-11:
Jeg synes egentlig, det er et ganske interessant svar.
Hvis det ikke er kommet bag på Venstre, hvad er så problemet?
Altså, situationen er jo den, at man i Folketinget har vedtaget at indrette børnechecken på én måde, EU kan ikke lide den retning, ergo blander EU sig.
Hvis Venstre hele tiden har vidst, at det ville ske, hvorfor er Venstre så i dag bekymret over det, hvorfor er Venstre så i dag kritiske over for regeringens linje?
Altså, situationen er vel den, at Venstre er uenig i, at EU blander sig i det her, eller er det mig, der fuldstændig har misforstået Venstres holdning?
Jeg synes ikke, EU bør have den her kompetence, og derfor synes jeg, der skal være sådan et kompetencekatalog, men det afviser Venstre jo i dag, og det undrer mig.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-04-11:
Til hr. Nikolaj Villumsen: Jamen det er jo ikke sådan, at man fra europæisk side går ind og blander sig i, hvordan vi indretter de sociale ydelser, som vi har en sørens masse af i Danmark.
Det, man blander sig i, er, hvem der kan påberåbe sig dem.
Selve indretningen af de her ydelser er jo ikke noget, som nogen kommer og blander sig i.
Det, man kommer og blander sig i, er vilkårene for vandrende arbejdstagere.
Og det er den diskussion, vi har.
Men at sige, at man fra EU's side går ind og siger, at I ikke må indrette børnechecken på den her måde, er jo ikke rigtigt.
Det, man går ind og regulerer, er, hvem der skal have adgang til den og under hvilke betingelser.
Der har den tidligere regering så lavet et optjeningsprincip, som den siddende regering så har valgt at lade hånt om, og det er vi uenige i, men det har jo ikke noget med selve børnechecken som sådan at gøre.
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-11:
Jeg er også blevet en lille smule forvirret, for det er jo rigtigt, at VK-regeringen sammen med Dansk Folkeparti indførte et optjeningsprincip i forhold til børnechecken, og det burde jo være national kompetence, fordi vi kan indrette vores socialpolitik, som vi selv vil, og ergo kan vi også indføre et optjeningsprincip – burde man mene.
Men det, jeg forstår på ordføreren, er, at kompetencefordelingen egentlig er o.k.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-04-11:
Tak for det.
I Venstre synes vi, at det er rimeligt, at når man deltager på det danske arbejdsmarked, når man arbejder i Danmark, når man betaler sin skat i Danmark og man deltager i det danske samfund, man er en del af finansieringen af det danske velfærdssamfund, når man er det, skal man også være det på lige vilkår med andre indfødte danskere som fru Pia Adelsteen og mig selv.
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-11:
Her må jeg så bare konkludere, at i Venstre synes man, at hvis nogen er i Danmark, betaler skat – det kun eksempelvis er manden, der er her – så er det helt o.k., at de får en børnecheck, som de kan sende hjem til deres børn i et andet EU-land, at de kan tage dagpenge med ud af landet, vel vidende at de satser, vi har lavet i Danmark, er udregnet efter de udgiftsniveauer, vi har i Danmark.
Men der synes Venstre altså, at det er helt o.k., at det kan man godt tage med sig, selv om man flytter, eller selv om man har børn i eksempelvis Rumænien.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-04-11:
Nu kan man sige, at eksemplet med at tage dagpenge ud næppe er godt, for hvis man arbejder og betaler skat i Danmark, får man vel næppe dagpenge, men vi har jo netop foreslået en indeksering af de her ydelser.
Vi synes, det er rimeligt, at man arbejder på lige vilkår, men lige vilkår afspejler jo også de ulige udgifter, som man har i de forskellige lande.
Det er nu engang sådan, at mange ting er begrædelig dyrt i Danmark.
Det er noget billigere i udlandet, og derfor har vi foreslået en indeksering af f.eks. børnechecken, således at den er tilpasset det reelle omkostningsniveau.
Men vi synes, at det er rimeligt, at man i udgangspunktet har adgang til de samme ydelser, og at der så skal være en graduering af ydelserne, fordi man har forskellige udgifter.
Mette Bock (LA), 2014-04-11:
Tak for det.
Det er jo et klart svar: Socialdemokraterne er varme tilhængere af EU, og det involverer, at der ikke er grund til at forholde sig kritisk til noget som helst.
Vil ordføreren medgive, at der i hvert fald uden for Christiansborgs tykke mure er en del forvirring om, hvordan kompetencefordelingen mellem EU og Danmark er, og at der er en del forvirring om, hvad det her proportionalitetsprincip egentlig indebærer?
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-11:
Jeg blev lidt forvirret, fordi vi hele tiden får at vide, at kompetencefordelingen mellem EU og nationalstaterne står klokkeklart beskrevet i Lissabontraktaten.
Når jeg så hører ordføreren sige, at han kraftigt vil fraråde traktatændring, men at han godt vil se på, hvor det er, nogle ting er gået for vidt, og så se på, om man kan lave det om, så kan man vel ikke lave det om uden en traktatændring, hvis det er så klokkeklart, at kompetencefordelingen er, som den er?
Eller er ordføreren klogere, end jeg er?
Per Stig Møller (KF), 2014-04-11:
Jamen det forstår jeg slet ikke at den meget, meget lærde fru Pia Adelsteen, som er virkelig kyndig på de her områder, kan sige.
Selvfølgelig er den da ikke så klart præciseret – det kan man da ikke.
Der opstår da hele tiden ting her i verden, hvor man siger, at det her skal man have en fælles holdning til, eller det skal man ikke have en fælles holdning til.
Jeg har ikke sagt, at man kan slå op i en logaritmetabel og sige: Det her er nærhed, det her er fællesskab.
Det kan man ikke.
Og det er da i øvrigt noget, de beslutter i ministerrådene, altså om de synes, at det her skal de arbejde med i fællesskab eller lade ligge.
Nu har jeg jo været med til at lave den traktat.
Jeg kæmpede faktisk for et rødt kort, som nationalstaterne kunne rejse – det lykkedes ikke.
Det blev så det gule kort.
De måtte jo så være i ond tro.
Så det har jeg nu aldrig sagt, for ellers ville jeg heller ikke have arbejdet for det røde kort.
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-11:
Tak for præciseringen.
Jeg har nu heller aldrig sagt, at det var hr. Per Stig Møller, der havde sagt det her med kompetencefordelingen.
Det er, hvad vi får at vide af nogle ministre i Europaudvalget, og de kan så ikke vide, hvad de taler om, kan jeg jo høre på det hele.
Jeg synes, at det er dejligt at få at vide fra en, der ovenikøbet har været med til at arbejde med traktaten, at det slet ikke er så klokkeklart, som nogle gerne vil give udtryk for.
Så tak for det.
Per Stig Møller (KF), 2014-04-11:
Det er derfor, man har domstole til f.eks. at vurdere, om det her går ud over traktaten eller det her går ud over grundloven.
Man kan ikke i en traktat eller i en grundlov definere alle ting, man kan definere principperne, og derfor er der åbent både for parlamenter, for ministre og for domstole.
Per Stig Møller (KF), 2014-04-11:
Jeg hørte jo her en kritik af De Konservative.
Vi sagde ikke, at vi er bange for forandringer.
Vi forandrer for at bevare, og vi er ikke utopikere, vi er realister.
Jeg går ud fra, at fru Mette Bock kan bekræfte, at det, jeg sagde, var, at det er en utopisk tanke, der medfører en masse spild af tid, hvis man går i gang med en traktatændring.
Det var altså en realistisk betragtning.
Vi Konservative er altså realister, vi går ikke ind i spekulative projekter.
Jeg synes, Liberal Alliance kaster sig ud i spekulationer her.
Mette Bock (LA), 2014-04-11:
Det er ikke spekulation.
Jeg er glad for, at ordføreren kan oplyse mig om, at De Konservative gerne vil forandringer, men det er åbenbart en ny form for konservatisme.
Så vidt jeg ved, var det David Hume, som på et tidspunkt skrev, at det, man skal sørge for, og det, man skal holde fast ved, er at beskæftige sig med det nære.
Og dermed skulle man jo egentlig umiddelbart tro, at De Konservative var meget optaget af, at vi i Danmark har kontrol over væsentlige beslutninger om vores eget land, mens det, vi skal lægge i EU, er det, som et fællesskab kan have fornøjelse af at være sammen om.
Per Stig Møller (KF), 2014-04-11:
Må jeg minde fru Mette Bock om Edmund Burke, når nu fru Mette Bock nævnte David Hume.
Edmund Burke sagde: Hvad hjælper det, at man har store ideer om, at man skal have menneskerettigheder og medicin frem til alle mennesker, hvis man er ude af stand til at få det frem?
Det vil sige, at det igen skal være realistisk.
Man skal altså sætte sig mål, som man kan nå.
Jeg mener, at vi faktisk kan forandre det, vi ønsker at forandre, ved at bevare den traktat, vi indgik med Lissabontraktaten.
For der er muligheder, både for at få styrket samarbejdet for mindre grupper, der vil gå foran, og også for at stå uden for mindre grupper, der går foran.
Der er mulighed for at få ændret opgavefordelingen, hvis man er enige om det i Ministerrådet.
Så jeg ser intet behov for den utopiske tanke om traktatændringer.
Det er bare det, jeg siger til fru Mette Bock.
Og som god konservativ – og som Edmund Burke – vil jeg sige: Hvad hjælper det at have nogle store ideer, hvis man ikke har nogen muligheder for at få dem frem?
Vi mener, at vi kan forandre forholdene ved at bevare traktaten og arbejde på det grundlag.
Det andet ville være spild af tid, hvor der er meget væsentlige ting, som Europa skal tage sig af, vil jeg sige til fru Mette Bock, meget væsentlige ting.
Vi har finanskrisens efterspil, vi har institutionerne, der skulle laves bagefter, vi har hele den storpolitiske krise.
Jeg har siddet ved mange topmøder, som er gået i stykker, fordi man skulle diskutere petitesser i traktatforslag.
Mette Bock (LA), 2014-04-11:
Jeg vil gerne understrege, at vi jo netop ikke er interesseret i at diskutere petitesser med det her forslag.
Vi er faktisk interesseret i at få drøftet de store principielle, langsigtede pejlepunkter.
Og dermed taler jeg ikke om den utopi, som både Edmund Burke og hr. Per Stig Møller – de er jo i samme klasse åndsmæssigt, forstår vi; jeg har læst hr. Per Stig Møllers bog, en glimrende bog – taler om.
Det er ikke det, det handler om.
Det handler simpelt hen om, at i stedet for at sige, at alt er, som det er lavet, og at det ikke kan forandres, siger vi: Lad os få et oplyst grundlag, så vi kan lave nye pejlepunkter, uden at det skal være vidtløftige utopier, som naturligvis ikke kan realiseres.
Vi skal være realpolitiske, men vi skal også have mod til at forandre i tide, og ikke først når verden og EU er løbet fra os.
Per Stig Møller (KF), 2014-04-11:
Ja, det skal forstås sådan.
Det er udmærket at kunne føre en debat på et oplyst grundlag, og hvis man skal have Kommissionen til at blive lidt slankere, men til gengæld stærkere – altså, på de steder, hvor de skal være det, må de godt være stærkere, men så på færre områder – så er det da fuldstændig rigtigt, at man skal se på, på hvilke områder man så synes at de går for vidt.
Der er blevet nævnt et par stykker her i dag.
Der er sikkert også andre.
Men når nu briterne og hollænderne er i gang og der kommer et forslag om en lignende kortlægning, så synes jeg, at vi lige skal se, hvad den fører frem til – om den fører til andet, end at zoologiske haver skal tilbage til nationalstaterne en gang til, eller at de finder på mere.
Lad os nu se den an.
Men jeg vil da ikke udelukke, at hvis vi synes, det ser spændende ud, at det kan vi godt supplere, det bør vi bygge videre på, eller det bør vi kommunikere med dem om, så skal man gøre det, for selvfølgelig er det sådan i et demokrati med debat på et oplyst grundlag, men det skal ikke fra min side forstås sådan, at jeg derefter ønsker en traktatændring.
Det bliver spild af tid, og vi kan bruge den traktat.
Lissabontraktaten har også det der forstærkede samarbejde, så der er mange muligheder for, at vi kan levere forbedringer på det eksisterende traktatgrundlag.
Mette Bock (LA), 2014-04-11:
Tak for det.
Jeg må jo så konstatere, at ordføreren mener, at de traktater, der er, skal blive ved med at være der, og at vi skal koncentrere os om noget andet.
Jeg vil overhovedet ikke tage stilling til, om der skal genforhandles traktater, men jeg vil gerne have et grundlag, så jeg kan tage stilling, og det er derfor, at vi foreslår det, som vi gør.
Men skal jeg forstå ordføreren sådan, at ordføreren faktisk er åben over for muligheden for, at vi skal gennemføre sådan en undersøgelse, når hollænderne og briterne er færdige med deres?
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-11:
For 20 år siden eller for 30 år siden, hvor vi også havde et europæisk samarbejde, var klimaproblemerne jo ikke et emne, som stod højt på den internationale dagsorden.
Det har vist sig at være en massiv udfordring, som kun kan løses, hvis vi arbejder sammen på tværs af EU-landenes grænser.
Det er jo et godt eksempel på, at emner, som ikke tidligere har stået på Det Europæiske Fællesskabs dagsorden, kan komme op, når der er brug for et stærkt internationalt samarbejde for at løse udfordringerne.
Og derfor er der ikke en knivskarp grænse, man kan trække i dag, som vil gælde i de næste 100 år, og det er det, der er min pointe.
Men vi skal stå vagt om det.
Det er en politisk opgave at stå vagt om nærheds- og proportionalitetsprincippet.
Det skal vi gøre i dette Folketing og i Folketingets udvalg, og den opgave vil vi meget gerne løse i fællesskab med Liberal Alliance.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-04-11:
Jeg skal gøre opmærksom på, at jeg taler på vegne af SF's europaordfører, fru Lisbeth Bech Poulsen, som desværre ikke kunne være her i dag.
SF er ikke interesseret i at igangsætte et så massivt og omfattende arbejde, som Liberal Alliance lægger op til.
Det centrale er, at vi påvirker EU-samarbejdet i den rigtige retning og på den måde bruger vores indflydelse til at skabe en stærk venstreorienteret politik i EU, som kan sætte en anden dagsorden, hvor vi bekæmper social dumping og velfærdsturisme, skaber en bedre regulering af vores finanssektor og passer bedre på vores fælles klima og miljø.
Der er som bekendt tale om grænseoverskridende udfordringer, som kun kan løses i et internationalt samarbejde som EU.
I SF tror vi ikke på, at løsningen er at lukke sig mere inde og melde sig ud af flere dele af EU-samarbejdet.
Tværtimod skal vi mere offensivt sætte en anden dagsorden i forhold til de problemer, som kun kan løses i samarbejde med vores europæiske naboer.
Vi har en klar kompetencefordeling herhjemme mellem stat, regioner og kommuner, og sådan skal det være.
I forhold til EU er der en række traktater og direktiver, som fastlægger rammerne for vores EU-medlemskab.
Som bekendt afgiver vi vores mandat til vores ministre i Europaudvalget.
Det giver Folketinget stor indflydelse på EU-politikken, en indflydelse, som mange parlamenter rundtom i Europa misunder os.
Samtidig har vi et europaparlamentsvalg i maj, som understreger, at der er demokratiske muligheder for løbende at påvirke EU-samarbejdet i en mere venstreorienteret retning, hvor den sociale retfærdighed og den grønne miljø- og klimapolitik skal prioriteres.
SF kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Mette Bock (LA), 2014-04-11:
Tak for det.
Jeg er sådan set helt enig med ordføreren i, og det er Liberal Alliance også, at Danmark ikke skal lukke sig inde.
Vi lever i en åben verden, og vi skal være med i EU.
Vi skal deltage og engagere os i det internationale samarbejde både i EU og andre steder.
Men jeg vil godt høre, om der for ordføreren ikke er nogen som helst problemer i, at EU i dag jo beskæftiger sig med alt fra bankunion i den ene ende til skolefrugtordninger og kvindekvoter i den anden ende.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-04-11:
Jeg synes, at EU er en demokratisk platform, som skal beskæftige sig med rigtig mange ting.
Jeg kan f.eks. nævne sådan noget som ligestillingspolitikken.
Hvis det ikke var for EU, havde vi aldrig fået lov om ligeløn i Danmark tilbage i 1970'erne.
På det stræk er der rent faktisk rigtig mange områder, hvor EU er med til at sparke en udvikling i gang i medlemslandene, som medlemslandene åbenbart ikke selv kan sparke i gang.
Jeg forholder mig ikke fuldstændig ukritisk til, hvad EU blander sig i, bestemt ikke, og det gør SF heller ikke.
Vi må konstatere, at det ikke kun er skidt.
Det er også rigtig godt, at EU beskæftiger sig bredt med politik på en lang række områder.
Mette Bock (LA), 2014-04-11:
Tak for det.
Jeg synes, det er interessant at høre, at EU skal sparke udviklingen i gang.
Det viser jo faktisk noget om den udvikling, der har været.
Altså, i gamle dage, det vil sige omkring 1973, var venstrefløjen skarpe modstandere af EU, mens de borgerlige partier var varme tilhængere.
Der har man simpelt hen bare byttet plads nu.
Jeg kan forstå nu, at ordføreren mener, at det er godt, vi har EU, for EU skal sparke os i gang med at gøre ting, som vi ikke selv kan finde ud af.
Er det korrekt forstået?
Jeg kan så forstå – det var jo ret interessant, hvad ordføreren sagde her til sidst – at der om nogle år kan være nogle ting, vi bliver nødt til at løse.
Det må jo betyde, at ordføreren mener, at der faktisk er nogle problemer.
Derfor vil jeg spørge, om ordføreren vil medgive, at der er en del forvirring blandt befolkningen i Danmark om, hvor den kompetencefordeling går, og hvad det her nærheds- og proportionalitetsprincip egentlig betyder for vores daglige politik.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-04-11:
Tak for det.
Jeg er født i 1983, så jeg er da glad for, at der endelig er nogle politikere, også borgerlige politikere, der støtter op om Enhedslistens kritik af, at EU bestemmer alt, alt for meget.
Jeg kan på Enhedslistens vegne sige, at vi støtter det her forslag.
Enhedslisten er jo ofte meget uenige med Liberal Alliance, og det synes jeg vi er med god grund.
Jeg synes generelt, at Liberal Alliance har en asocial og ulighedsskabende politik, som er til skade for de mange og kun til fordel for de ganske få.
Men fra Enhedslistens side er vi enige i, at EU er gået for vidt.
Og vi er også enige i, at det bør undersøges, hvor vidt EU's magt faktisk rækker i dag.
Det lidt specielle i den her sag er jo, at det ikke rigtig er blevet fortalt befolkningen, hvad EU faktisk kan blande sig i.
Vi må jo sågar konstatere, at EU i dag også blander sig i vores grundlæggende økonomiske politik gennem finanspagten.
Jeg synes, det er skidt, og nu står vi med problemet til langt op over ørerne.
Jeg mener grundlæggende, at vi har brug for at klarlægge, hvad EU faktisk bestemmer, og jeg tror grundlæggende, at vi har brug for at få en diskussion af, om EU skal have lov til at bestemme alt det.
Vi er jo et par stykker, faktisk ganske mange, der eksempelvis mener, at EU ikke skal blande sig i indretningen af de danske dagpengeregler.
Jeg synes, det er positivt, at regeringen også har sat foden ned på dette område, og jeg ville da ønske, at man sætte foden ned på langt, langt flere områder for at forsvare det danske solidariske velfærdssystem.
Men hvis vi skal tage stilling til, hvad EU faktisk bestemmer, kræver det jo også, at vi ved, hvad det faktisk er, de bestemmer i dag.
Og det udvikler sig desværre hele tiden, særlig på grund af den aktivistiske EU-domstol.
Jeg tror, vi er rigtig mange danskere, som er enige om, at det bør være Folketinget, og at det bør være de vælgere, der vælger Folketinget, som skal bestemme over vores velfærd, og som skal bestemme over vores økonomi i Danmark.
Men sådan er det desværre bare ikke helt i dag.
Lige nu har vi en situation, hvor EU's liberalistisk indrettede indre marked skaber social dumping, det skaber pres på velfærden.
Enhedslisten ønsker internationalt samarbejde, både i Europa og i resten af verden, men vi er uenige i indretningen af EU's asociale politik, hvor beslutninger ikke bare træffes af de forkerte, men også træffes hen over hovedet på Europas befolkninger.
Jeg synes, EU bestemmer alt, alt for meget.
Derfor stemmer Enhedslisten for dette beslutningsforslag og håber, det kan lede til debat om EU's kompetencer.
Mette Bock (LA), 2014-04-11:
Barroso har sagt, at EU skal være store på de store spørgsmål og små på de små spørgsmål, men jeg tror, at man kan konstatere, at det i dag desværre forholder sig sådan, at EU er store på de små spørgsmål og små på de store spørgsmål.
Det er det, vi skal have gjort noget ved.
Forudsætningen for at kunne gøre noget ved det er jo, at vi har et klart, oplyst og fælles fundament at tage diskussionen ud fra.
Nu ved jeg godt, at ordføreren er konservativ, men skal jeg forstå det sådan, at ordføreren mener, at det overhovedet ikke nogen sinde kan komme på tale at genforhandle traktater og kompetencefordeling?
For så har jeg simpelt hen misforstået, hvad det handler om i politik: hvis alt, hvad der en gang er gennemført, skal man aldrig ændre på.
Så konservativ troede jeg alligevel ikke ordføreren var.