runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2008-05-08:
Jeg må nok sige, at når jeg her hører hr. Jesper Langballe fra et af de partier, som jo altså har fremsat forslaget, sige, at det her udelukkende handler om at ramme fundamentalistisk islam - og det vil sige, at hvis man f.eks. er fundamentalistisk kristen, kan man godt gå fri ifølge hr. Jesper Langballe - og jeg så hører hr. Naser Khader sige, at der på sigt kan tilføjes flere elementer, er det da for alvor, at jeg bliver bekymret for, om det her forslag er en lang glidebane mod sindelagskontrol.
Vi har allerede i dag en række retningslinjer for, hvornår man kan godkende et trossamfund, og hvis vi nu skal til at tjekke hvert femte år, hvad forskellige medlemmer af de trossamfund har sagt, og vi så i øvrigt skal overveje, om vi skal påtvinge dem at have kvindelige imamer og vie homoseksuelle og andre ting, som vi i øvrigt ikke engang vil blande os i om folkekirken gør, synes jeg godt nok, at vi er langt ude.
Men det gør ikke, at vi revurderer i dag, hverken de anerkendte eller de godkendte.
Naser Khader (NY), 2008-05-08:
Grunden til, at vi koncentrerer os om de godkendte trossamfund, er, at der er nogle retningslinjer.
Det er der ikke i forhold til de anerkendte.
Jeg vil lige læse noget op, som formanden for Det Rådgivende Udvalg vedrørende Trossamfund har udtalt i Kristeligt Dagblad den 7. marts.
Der sagde han: »Vi mangler kontrol og overvågning af trossamfundene, og det kræver først og fremmest flere ressourcer til området.«
Er det sindelagskontrol?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-08:
Jeg tror, spørgeren kom til at kalde mig hr. Naser Khader, men jeg går ud fra, at jeg svarer på spørgsmålet alligevel.
Jeg har ikke set, hvor i det her forslag der står noget om sharialoven.
Det kan godt være, det er mig, der ikke har læst beslutningsforslaget grundigt nok, men det tror jeg nu ikke er tilfældet.
Der står intet som helst i det her forslag om sharialoven.
Men det er fuldstændig rigtigt, at fru Tina Petersens partikollega hr. Jesper Langballe var meget optaget af, at det her skulle handle om folk, der går ind for sharia, eller folk, der tror på islam, eller hvad ved jeg.
Men det er altså ikke det, forslaget handler om.
Tina Petersen (DF), 2008-05-08:
Jamen altså, forslaget, som det foreligger, drejer sig jo om at få mere kontrol bl.a. inden for området trosretninger, og som eksempel nævnte jeg sharia, som - bare sådan lige for en orienterings skyld - jo er et tillæg til koranen, som er skrevet langt senere, end koranen er.
Shariaen er også meget mere udtrykkende og meget mere bekræftende omkring nogle ting, som jeg i hvert fald er modstander af.
Så jeg vil høre, om bedre kontrol på området end det, der står beskrevet i grundloven, ikke lyder som en meget naturlig ting - at man altså fører kontrol.
Christine Antorini (S), 2008-05-08:
Det er for Socialdemokraterne helt afgørende, at vi har en fælles forståelse af fortolkningen af, hvad der sker fremadrettet.
Derfor vil jeg gerne bede undervisningsministeren om at uddybe, hvad det betyder for professionshøjskolernes og erhvervsakademiernes kommende driftsudgifter holdt op mod globaliseringspuljen.
Både hr. Kim Mortensen og fru Marianne Jelved sagde meget præcist, hvad dilemmaet har været i den her diskussion, nemlig at det aldrig har været tænkt sådan, at globaliseringspuljen skulle bruges til at udfylde driftshuller inden for forskellige dele af uddannelsessektoren.
Og vi ønsker at være sikre på, at vi med den her aftale har fået tilført 10 mio. kr. ekstra i forhold til i år, sådan at reformen kan starte, uden at den starter i minus.
Men vi er nødt til at være sikre på, at vi skal diskutere udmøntningen af globaliseringspuljen fremadrettet.
Og så vil vi ikke acceptere, at vi en gang til kommer til at være i en situation, hvor vi tror, at vi afsætter midler til et løft ud over det, der ligger i de planlagte driftsudgifter.
Det vil jeg gerne bede ministeren om at uddybe, så vi ikke står i en situation, hvor vi skal diskutere det her en gang til.
Globaliseringspuljen skal ikke bruges til at redde regeringens og Dansk Folkepartis finanslov hen over hovedet på de forligspartnere, der er i forbindelse med globaliseringspuljen.
Naser Khader (NY), 2008-05-08:
I øjeblikket er det jo sådan, at hvis en præst i folkekirken siger noget, der er ulovligt, kan folkekirken ikke skærme præsten.
Man kan fyre ham, eller man kan rejse en sag imod ham via Kirkeministeriet.
Det er klart, at bekæmpelse af radikalisering, ekstremisme osv. kræver mange ting på én gang.
Men det, beslutningsforslaget går ud på, er at spørge: Hvorfor skal de, der helt åbenlyst taler imod demokratiet og henviser til islamister som deres åndelige vejledere, have økonomiske fordele?
Det vil vi ikke give dem.
Karen J. Klint (S), 2008-05-08:
Så vidt jeg forstår reglerne i dag, får man godkendelsen i Familiestyrelsen, og så kan man søge ligningsområdet i Skatteministeriet om at få sit gavecirkulære.
Det er ikke noget, man får automatisk, der er sådan en perlerække, hvor det ene kommer før det andet.
Men det ændrer jo ikke ved, at man kan sige, hvad man vil, også når man ikke er godkendt, så det, jeg er ude på, er at få en debat om, hvordan vi kan styre det, der er udemokratisk.
Det styrer vi jo ikke med en godkendelsesprocedure, det styrer vi med, hvordan vi holder øje med den daglige drift.
En præst har sin forkyndelsesfrihed, en imam har sin forkyndelsesfrihed, den kan vi ikke røre dem på, men vi kan røre dem på deres handlinger.
I udlændingeloven er der jo regler for, hvordan vi kan røre en imam på hans handlinger, og ellers ligger det i retsplejeloven, så vi har reglerne.
De ligger bare så mange forskellige steder, at det ikke er til at finde ud af.
Naser Khader (NY), 2008-05-08:
Vi skal holde øje med dem, holde øje med, at de ikke prædiker had og ekstremisme m.v.
Men nu har vi altså omkring 25 moskeer, og ved nogle af dem arbejder nogle af de mest fremtrædende godkendte islamister.
Efter min opfattelse har hele debatten om at se på godkendelse af trossamfund medført, at talspersonen for Islamisk Trossamfund, Ahmad Kasem, måttet træde tilbage.
Lige efter at han havde været ude at demonstrere med Hizb-ut-Tahrir, foreslog vi det, og det medførte, at han blev fjernet, så det har allerede haft en effekt at true med i hvert fald at revurdere godkendelsen.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-08:
Jeg var tidligere i debatten lidt hårdere over for De Konservative, end jeg måske egentlig nu bagefter bryder mig om, men jeg var simpelt hen himmelfalden over at høre den konservative ordfører kaste sig ud i et hadsk angreb på alt, der vil bekæmpe islamismen.
Jeg synes, det var meget mærkeligt at overvære.
Men jeg vil sige, at der var mange positive toner i den her debat, og jeg synes, at især fra ministerens og Socialdemokraternes side var der egentlig en vilje til at tage det her problem op og kigge nærmere på det. Så vil jeg godt spørge hr. Naser Khader, egentlig helt personligt: Synes hr. Naser Khader ikke, det er underligt, og specielt i den situation, hr. Naser Khader selv befinder sig i, at høre debatter om det største problem i Danmark og i de vestlige demokratier overhovedet, ikke bare i dag, men formentlig 100 år frem, blive drøftet i Folketinget på basis af en så tommetyk uvidenhed?
Synes hr. Naser Khader ikke somme tider, at det er lidt trist, at vi skal høre, at man godt kan være demokrat og shariatilhænger samtidig, og at det jo kan være, at man kun går ind for noget af sharia, og alt sådan noget, som altså tyder på, at den skov af litteratur, der er opstået om det her enorme problem, overhovedet ikke er blevet læst?
Naser Khader (NY), 2008-05-08:
Jeg kan bekræfte, at De Konservatives ordførers, fru Charlotte Dyremoses, ordførertale var virkelig halalhippisk, jeg har ikke før oplevet noget lignende fra De Konservatives side.
Det var i hvert fald ikke en ordførertale, der var tæt på ministerens tale.
Med hensyn til at der bliver sat spørgsmålstegn ved, at man godt kan gå ind for sharia og samtidig være demokrat, vil jeg sige, at jeg ikke mener, at det kan lade sig gøre - det er to modsætninger.
Går man ind for sharia, kan man ikke være demokrat samtidig.
Så blev der også mellem linjerne sagt, at baggrunden for beslutningsforslaget er at pege på andre som antidemokratiske, og at man så gør sig selv til mere demokrat.
Det synes jeg egentlig er upassende.
Det handler ikke om at vise andre, at man er mere demokrat end dem, det handler altså om, at vi understøtter nogle økonomisk, selv om deres udgangspunkt er en intolerant islamisme.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-05-08:
Til det sidste kan jeg jo sige, at det, jeg tillod mig at mene, var, at man ikke på baggrund af, hvilken tro folk har, nødvendigvis også kan sige, hvad de mener om alt muligt andet, og det håber jeg sandelig at hr. Naser Khader kan vedkende sig.
Jeg vil godt gå ind i noget af det mere konkrete i det her forslag.
Der står f.eks., at man skal virke til gavn for samfundsmæssig integration af trossamfundets medlemmer.
Så spurgte jeg om i min ordførertale, hvad det vil sige.
Skal de skaffe arbejde til deres medlemmer?
Skal de holde danskkurser?
Hvad skal de konkret gøre?
Hvem skal undersøge, at de gør det?
Hvor mange af dem skal gøre det?
Hvad er konsekvensen, hvis blot én ikke gør det?
Skal der være en procentfordeling?
Hvordan vil man gøre det her?
Naser Khader (NY), 2008-05-08:
Det er altid nemt at komplicere simple ting.
Det, vi siger, er, at vi synes, at man som minimum også kan kræve af de religiøse forkyndere, at de taler for integration og ikke isolation.
Vi så Abu Laban, som nu er død, blive optaget med skjult kamera af B.T. på et tidspunkt, hvor han holdt en fredagsprædiken for nogle år siden, og hvor han opfordrede menigheden til ikke at få repareret deres biler hos danskere, og at de ikke skulle søge dansk læge, men finde sig en muslimsk læge.
Altså, man skulle holde sig helt væk fra det omgivende vantro samfund.
Det er i hvert fald nogle udsagn, der taler imod integration og for isolation.
Og hvis man har det udgangspunkt, hvorfor skal man så have økonomiske privilegier og godkendelsesprivilegier?
Der kunne man sige, at det synes vi ikke er i overensstemmelse med det at være et godkendt trossamfund.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-05-08:
Men hr. Naser Khader må da medgive mig, at der f.eks. også i den kristne bibel er forskellige passager, som ikke umiddelbart lyder særlig demokratiske i vore moderne ører.
Der er f.eks. det her med, som jeg nævnte tidligere, at kvinder skal tie i forsamlinger.
Der er jo også det her med, at de, der sætter sig op imod dem, der har myndighed, står derfor guds ordning imod, og de, der gør det, vil pådrage sig dom.
Så de, der er sat til at bestemme, skal altså bare have lov til det, dem må man ikke gøre oprør imod.
Det er jo heller ikke sådan umiddelbart den demokratiske tankegang, vi har i dag, men ikke desto mindre påstår jeg, at man godt kan bekende sig til den kristne bibel og de demokratiske principper samtidig, og jeg vil meget nødig slås i hartkorn med kristne, der måtte have en anden holdning til det end jeg.
Naser Khader (NY), 2008-05-08:
I forhold til det sidste vil jeg sige, at jeg ikke på noget tidspunkt har talt om, at man skulle tvinge dem til at acceptere kvindelige forkyndere, nej, tvang har jeg aldrig talt om.
Det, jeg har sagt, er, at man egentlig godt kunne opfordre dem til at acceptere kvindelige imamer.
Det er det ene.
Det andet handler om det der med at henvise til Paulus og kvinderne, der skal tie i forsamlinger osv. Ja, jeg har også hørt folk fortolke det på en moderne måde, men det handler ikke om at finde forskellige passager.
Sharia er et system, der er menneskeskabt med udgangspunkt i Koranen og de traditioner, der handler om Muhammed, og jeg mener godt, at man kan være muslim og gå ind for Koranen og samtidig tage afstand fra sharia.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-05-08:
Jeg vil gerne stille et meget, meget konkret spørgsmål til hr. Naser Khader, nemlig om hvem det er, hr. Naser Khader mener der skal kontrollere, om man er loyal over for Danmark og det, der i forslaget kaldes de fælles danske værdier eller noget i den stil.
Så vidt jeg kan forstå, er der tale om, at man skal være loyal både i tale og i handling.
Naser Khader (NY), 2008-05-08:
Jeg citerer ham: »Vi mangler kontrol og overvågning af trossamfundene, og det kræver først og fremmest flere ressourcer til området …
« implicit, at Det Rådgivende Udvalg gerne vil - sådan læser jeg det i hvert fald kontrollere trossamfundene, men det mangler ressourcer til det.
Vi har et udvalg, der behandler ansøgninger om godkendelse som trossamfund, og det vil måske gerne påtage sig opgaven.
Men det er ikke noget med, at man skal rejse rundt blandt de godkendte trossamfund og kontrollere, hvad der bliver sagt.
Men når en imam for Det Islamiske Trossamfund går ud og siger i offentligheden, at hans åndelige vejleder er al-Qardawi, og at det er det, der er hans udgangspunkt, så kan man godt sætte spørgsmålstegn ved godkendelsen og spørge, om ikke man skulle evaluere godkendelsen af det pågældende trossamfund.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-05-08:
Er hr. Naser Khader enig med mig i, at man kan forestille sig en lang række tilfælde, hvor f.eks. hr. Jesper Langballe og jeg vil være dybt, dybt uenige om, hvornår man er loyal over for Danmark, og hvornår man krænker eller ikke krænker, lever op til eller ikke lever op til de fælles værdier?
Altså, kan hr. Naser Khader se problemerne i overhovedet at tale om at være loyal over for Danmark?
Naser Khader (NY), 2008-05-08:
Udgangspunktet for beslutningsforslaget er de udtalelser, som imamen fra Det Islamiske Trossamfund kom med, og i den sammenhæng sagde formanden for det rådgivende udvalg: Ja, vi mangler nogle klarere retningslinjer, og de skal fastlægges af politikerne.
Det er ikke, fordi jeg vil lade formanden for udvalget legitimere hele beslutningsforslaget.
Men han bekræfter, at der mangler nogle klarere retningslinjer, og ud over det foreslår vi, at man som minimum skal forpligte sig til at gå ind for retsstaten og demokratiet.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-08:
Jeg er meget glad for, at hr. Naser Khader kan bekræfte, at det netop ikke er udvalgets formand, men hr. Naser Khader selv og andre, der har fundet på lige præcis de formuleringer og den model, som der lægges op til her.
Dermed forsvinder grundlaget for at bruge formanden for udvalget til at legitimere forslaget jo også.
Det her svarer til, at man skulle forestille sig, at Det Kriminalpræventive Råd siger, at vi er nødt til at gøre noget ved kriminaliteten i Danmark, hvorefter justitsministeren skulle fremsætte et forslag om at fordoble alle strafferammer og sige, at det har Det Kriminalpræventive Råd jo selv sagt.
Argumentationen hænger ikke sammen.
Jeg er ked af at sige det, men jeg vil dog medgive over for hr. Naser Khader, at på sigt er vi åbne over for at se på hele spektret af regler for både de godkendte og de anerkendte trossamfund.
Det er en helt anden diskussion, og her er vi åbne, men konkret handler det desværre ikke om det, hr. Naser Khader har talt om de seneste par timer.
Altså, lov er lov, og lov skal holdes.
Sådan er det, og det gælder i dag, lige meget om vi vedtager det her beslutningsforslag eller ej.
Mere er der sådan set ikke at sige om den sag.
Teologiske bekymringer i Dansk Folkeparti er og bliver ikke mit anliggende.
Til sidst skal jeg lige sige, at jeg beklager den forvirring, der var omkring det med navnene.
Det var ikke for hverken at være morsom eller skabe yderligere forværring omkring tingene.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-08:
Det er lidt skæbnens ironi, at hr. Ammitzbøll var på vej væk, for jeg må sige, at jeg har overvejet, om jeg overhovedet gider svare et folketingsmedlem, som tilsyneladende ikke interesserer sig for sagen, men bare ønsker at spille brillant retoriker.
Jeg vil sige som Søren Kierkegaard, og som hr. Søren Krarup citerede under en debat forleden: Vær pjat, og du vil se alle problemer opløse sig.
Det samme vil jeg sige her.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll er ikke klar over - eller ser bort fra - at Vesten står i en overlevelseskamp.
Det her er ikke et spørgsmål om teologiske finesser, men om terrororganisationer og muslimske foreninger - Det Muslimske Broderskab - som systematisk undergraver Vestens forfatninger og frihedsidealer.
Og det forsøger vi at beskytte os imod.
Og så vil jeg i øvrigt sige, at når hr. Simon Emil Ammitzbøll siger, at han og De Konservative i sjælden grad er enige, så er det såmænd ikke så sjældent.
De Konservative og De Radikale er partier, der minder meget om hinanden og kommer mere og mere til det, fordi De Radikale bliver mere og mere radikale - og det gør De Konservative også.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-08:
Det sidste vil jeg undlade at gå ind i.
Til gengæld må jeg sige, at da hr. Jesper Langballe talte om et folketingsmedlem, som var en brillant retoriker og gled hen over det indholdsmæssige, blev jeg pludselig i tvivl om, at hr. Jesper Langballe i virkeligheden talte om sig selv.
For sådan har det jo været i den her debat, er jeg nødt til at sige.
Det kan jo ikke være rigtigt, at ifølge hr. Naser Khader, er det centrale, at man skal opdatere regler, og ifølge hr. Jesper Langballe er det centrale Vestens kamp for overlevelse.
De her ting hænger altså ikke sammen, og det kan ikke være det samme, som indeholdes i det her forslag.
Så derfor kan jeg ikke svare hr. Jesper Langballe på anden måde end ved at sige, at man jo må stille forslag om sin politik skriftligt og ikke kun mundtligt i salen.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-08:
Det er da klart, at man er uhyre svag i det saglige, fordi man her kaster sig ud i en diskussion om islam, og det gælder både hr. Simon Emil Ammitzbøll og fru Charlotte Dyremose, uden at vide det mest elementære om islam, og når man tror på, at man på en gang kan være demokrat og shariatilhænger osv. osv., må man benytte sig af sådan nogle retoriske kneb for at få tiden til at gå.
Når jeg taler om en vestlig overlevelseskamp, er det ikke en kamp, der nogen sinde vil ramme hr. Simon Emil Ammitzbøll, for det er han alt for ufarlig til.
Den rammer hr. Naser Khader, den rammer fru Pia Kjærsgaard, og den rammer andre, som i vores retssamfund ikke kan gå rundt uden bodyguards.
Det er dybt bekymrende, og det burde også bekymre hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Når jeg nævner den vestlige overlevelseskamp, er det hele baggrunden for det her.
Når vi begynder at diskutere et beslutningsforslag i dets tekniske detaljer, er det noget ganske andet.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-08:
Jeg må starte med at sige til hr. Jesper Langballe, at kampen for, at man kan udtrykke sine politiske holdninger, hvad enten det drejer sig om hr. Naser Khader eller fru Pia Kjærsgaard, deltager jeg utrolig gerne i.
Jeg synes bestemt ikke, at det er retfærdigt at sige, at Det Radikale Venstre ikke er interesseret i at sikre både fru Pia Kjærsgaards og hr. Naser Khaders ytringsfrihed og mulighed for at deltage i demokratiet.
Jeg har ikke ønsket at diskutere sharia, fordi det her ikke handler om sharia.
Jeg kan i øvrigt oplyse om, at dengang, hr. Naser Khader stadig væk var medlem af Det Radikale Venstre, stillede hr. Naser Khader og undertegnede et resolutionsforslag på Det Radikale Venstres landsmøde
jeg tror, at det er 4-5 år siden - om et nej til sharialovgivning.
Så hvis man endelig vil have en debat om sharia eller en debat om islam, kan vi da godt tage den oppe på hr. Jesper Langballes kontor.
Det er bare ikke det, forslaget går ud på.
Forslaget går ud på at lave nogle nye regler for godkendelse af trossamfund og en løbende meningskontrol med disse.
Søren Krarup (DF), 2008-05-08:
Jeg er kommet meget sent ind i debatten, men når jeg hører hr. Simon Emil Ammitzbøll sige, at der er en modsætning imellem at tale om, at Vesten står i en overlevelseskamp over for islamismen, og så det at ville have faste regler, må jeg sige, at jeg ikke forstår meningen.
Hvis det ikke i en overlevelseskamp - det er det jo, hvis hr. Simon Emil Ammitzbøll ville lukke sine øjne op og se på vores historiske situation - hvor vi står over for en ekspanderende islamisme, som på alle måder sætter sine spor, er opgaven at understrege regler, eller lad os bare sige love, lad os bare sige grundloven, som den, der er sat til at beskytte friheden, den frihed, der selvfølgelig ikke accepteres, hvor sharia hersker.
Jeg synes, at det, hr. Simon Emil Ammitzbøll siger, er så elementært meningsløst, at jeg er for gammelt venskabs skyld vil foretrække at tro at han ikke mener det.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-08:
Det her lovforslag handler for mig at se om religionsfrihed.
Det er en meget vigtig frihed, ligesom ytringsfriheden er en meget vigtig frihed.
Jeg kæmper for, at vi ikke skal lave særlig skrappe regler for religiøse mindretal, men så lige undtager vores egen folkekirke og 11 anerkendte trossamfund.
Der er jo alene tale om regler for de godkendte trossamfund.
Det har vi fået bekræftet af begge de herrer ordførere fra Dansk Folkeparti og Ny Alliance.
Jeg har simpelt hen utrolig svært ved at se, hvorfor selv medlemmer af Folketinget fra et af forslagsstillernes parti ikke vil diskutere det relevante, nemlig at vi her i Danmark skal sikre religionsfriheden og skal sikre lige muligheder for de forskellige trossamfund.
Søren Krarup (DF), 2008-05-08:
Det forekommer mig at være et udtryk for et fuldstændig intellektuelt sammenbrud hos hr. Ammitzbøll.
Med religionsfriheden kommer der en lærer her til landet, som siger, at man har ret til at hugge hovedet af dem, der mener noget andet, frafalde det, du kalder din religion, og stene de kvinder, der ikke lever, som det forlanges, som kort sagt gør alt det, som er forbudt i vores grundlov, som vil sikre den enkelte borgers frihed.
Er det dog ikke en opgave også over for det, som kalder sig religion, men som simpelt hen er et terrorregime, at sige nej?
En religion, som vi respekterer og accepterer i dette land, må i hvert fald overholde den grundlov, der gælder i landet.
Det er da ikke religionsfrihed, hr. Ammitzbøll taler for.
Det er jo en ret til terror.
Jeg hører til min store forbavselse, at De Konservative har støttet de tanker, som hr. Ammitzbøll kommer med.
Det er mig en gåde, at det kan forholde sig sådan.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-08:
Man må sige, at der efterhånden ikke er nogen grænse for, hvad man skal høre af udsagn.
Man kan jo glæde sig over, at ytringsfriheden bliver brugt til det yderste.
Men man bliver nødt til at overveje med sig selv: Er terrorismen forbudt i Danmark?
Det er det.
Jeg kan endda høre, at det bliver bekræftet nede fra salen.
Bliver der grebet ind over for potentielle terrorister og terrorister i Danmark?
Jeg tror sådan set ikke, at der er særlig store problemer med redskaberne i forhold til terrorister.
Det eneste, der kan være problemet i forhold til de redskaber, som vi har til terrorbekæmpelse, er, at vi er gået alt for langt i forhold til at overskride retsstatens rammer.
Retsstaten er truet af dem, der bruger terror og mistanke om terror til at indskrænke friheden for mennesket.