Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-15:
Tak for det.
Med kontanthjælpsloftet sætter vi en overligger for, hvor meget man samlet set kan modtage i kontanthjælp, særlig støtte og boligstøtte.
Hvis de samlede ydelser til personen overstiger loftet, reduceres særlig støtte og boligstøtte.
Loftet indebærer ikke, at der skæres i selve kontanthjælpen.
Med kontanthjælpsloftet sikrer vi, at det bedre kan betale sig at arbejde på fuldtid, på deltid eller blot nogle få timer om ugen.
Det er sund fornuft, at der skal være en forskel på at være på offentlig forsørgelse og at forsørge sig selv, og det vil bidrage til, at færre forsørges af det offentlige, og at flere bliver en del af det arbejdende fællesskab.
Den gennemsnitlige ydelsesreduktion vil være på ca. 1.450 kr. pr. måned for personer berørt af kontanthjælpsloftet.
Med loftet vil det være sådan, at et typisk kontanthjælpsægtepar med tre børn fortsat vil have ca. 15.000 kr. til rådighed om måneden, efter at skatten og huslejen er betalt, eller 406.000 kr. om året i samlede offentlige ydelser, når der tages udgangspunkt i de almindelige familietypeberegninger.
Kontanthjælpsloftet ændrer ikke på satserne i kontanthjælpssystemet.
Det vil sige, at borgerne fortsat modtager den samme forsørgelsesydelse som hidtil.
Derudover vil den enkelte borger ved at arbejde selv få timer om ugen kunne skabe plads under loftet til igen at modtage hele eller dele af den særlige støtte eller boligstøtte, som vedkommende måtte have mistet retten til på grund af loftet.
Aftalepartierne har samtidig lagt vægt på, at kontanthjælpsmodtagere skal have den rette hjælp til at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Derfor skal kommunerne systematisk via rehabiliteringsteams følge op på, om en borger skal visiteres til f.eks. et ressourceforløb eller fleksjob, og hvis en kontanthjælpsmodtager mere permanent ikke kan arbejde, skal vedkommende slet ikke være i kontanthjælpssystemet.
Endelig vil regeringen sikre, at handicappede, der har et særligt boligbehov, undtages fra loftet.
Det vedrører helt konkret særlig støtte og boligstøtte til stærkt bevægelseshæmmede og døgnhjælpsmodtagere i særlige boliger samt boligstøtte til personer med psykisk eller fysisk handicap, som er visiteret til og anvist en særlig bolig.
Med lovforslaget indføres også et krav om, at dem, der kan, skal arbejde 225 timer om året for at fastholde den fulde kontanthjælp.
De 225 timers beskæftigelse inden for 12 måneder kan opnås med 5-6 timers arbejde pr. uge eller ca. halvanden måneds fuldtidsbeskæftigelse.
Reglen skal sikre, at kontanthjælpsmodtagere reelt står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Hvis en kontanthjælpsmodtager, som vurderes at kunne opnå beskæftigelse svarende til 225 timer inden for 1 år, ikke lever op til beskæftigelseskravet, vil personen bliver reduceret i ydelsen.
Hvis en ugift person ikke lever op til beskæftigelseskravet, vil ydelsesreduktionen være på enten 500 eller 1.000 kr. pr. måned, afhængigt af hvilken kontanthjælpssats den pågældende person modtager.
Et kontanthjælpsægtepar, hvor den ene eller begge ikke lever op til kravet, vil kunne blive reduceret med et beløb svarende til en kontanthjælp på voksensats.
Jeg mener, at vi med lovforslaget har fundet en rimelig balance i tingene, hvor vi på den ene side styrker det økonomiske incitament til at arbejde, samtidig med at vi på den anden side sikrer, at alle fortsat har et rimeligt forsørgelsesgrundlag.
Både reglen om loftet og 225-timersreglen indeholder de nødvendige undtagelser, sådan at det sikres, at f.eks. handicappede, der har nødvendige højere udgifter til en bolig, ikke rammes uhensigtsmæssigt, og sådan at personer, der aktuelt ikke kan opnå beskæftigelse på 225 timer inden for 1 år, ikke reduceres i deres hjælp på grund af det skærpede rådighedskrav.
Jeg synes, det er godt, at vi nu skaber et øget incitament til at tage et arbejde med den kapacitet, et menneske nu har, og at flere bliver en del af det arbejdende fællesskab. Og så vil jeg gerne takke for debatten i dag.