Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-23:
Tak, formand.
Det beslutningsforslag, vi nu skal behandle, går ud på, at regeringen skal optage forhandlinger med Irland om at ophæve de dele af den dansk-irske dobbeltbeskatningsaftale, som betyder, at ansatte om bord på irske fly ikke kan beskattes af deres lønindkomst i Danmark, men kun i Irland.
Baggrunden for beslutningsforslaget er, at et irsk luftfartsselskab har etableret sig i Danmark.
Personskatten i Irland er lavere end i Danmark, og herved gøres det muligt for selskabet at aflønne ansatte med bopæl i Danmark på et lavere niveau, end der sædvanligvis gælder for et sådant arbejde.
Jeg vil gerne gøre det klart, at jeg på ingen måde sympatiserer med de metoder, som det pågældende luftfartsselskab ifølge pressen anvender, når det drejer sig om løn- og ansættelsesvilkår for selskabets ansatte.
Hvis det er rigtigt, hvad vi kan læse i avisen, er der tale om forhold, der ligger meget langt fra det, som vi her i Danmark ville finde rimeligt.
Der er jo nærmest tale om daglejervilkår, hvis ikke det, der er værre.
Der er flere lag i dette problem, og den dansk-irske dobbeltbeskatningsoverenskomst er for mig at se kun en del af problemet.
Det egentlige problem er, at nogle luftfartsselskaber indretter sig på en måde, hvor social dumping må være det mest dækkende udtryk for det.
Der er tale om kreative ansættelseskonstruktioner, hvor medarbejdere opretter enmandsselskaber på fjernt beliggende steder for derefter at blive lejet ud som løsarbejdere gennem vikarbureauer eller lignende.
Det giver også problemer vedrørende social sikring, ligesom en række faktorer på det luftfartspolitiske område spiller ind.
Der er i det hele taget tale om en meget kompliceret problemstilling, som rækker langt ud over det rent skattemæssige.
Det er næppe heller et særegent dansk problem, men derimod et problem, hvor der skal findes en fælles løsning.
Derfor har regeringen – og det vil konkret sige transportministeren – taget kontakt til Europa-Kommissionen for at finde en sådan løsning.
Lad os vende tilbage til det, som egentlig er emnet for beslutningsforslag B 102, nemlig den danske-irske dobbeltbeskatningsoverenskomst.
Det betyder i praksis, at en person, som er bosiddende i Danmark, og som arbejder om bord på et irsk fly, kun kan beskattes i Irland af lønindkomsten for dette arbejde.
Dette gælder også med modsat fortegn, sådan at en person, som er bosiddende i Irland, og som arbejder om bord på et dansk fly, kun kan beskattes i Danmark af en sådan lønindkomst.
Bestemmelsen vender med andre ord begge veje.
Der er flere ting, der gør sig gældende, når vi skal overveje, om en dobbeltbeskatningsoverenskomst skal søges genforhandlet.
Man må begynde med i det konkrete tilfælde at overveje, om det problem, som man har, også er af en sådan betydning, at det kan have en anmodning om en genforhandling.
Det siger formentlig sig selv, at landene kun retter henvendelse til hinanden om genforhandling af dobbeltbeskatningsoverenskomster, hvis der er tale om problemer med en vis substans og om bestemmelser, der forvrider de økonomiske relationer mellem de involverede lande.
Hvad kan vi så sige om problemets omfang?
Det kan vi desværre ikke sige noget præcist om endnu.
Jeg har hørt forskellige tal blive nævnt.
De var ikke så store, men da jeg ikke kender grundlaget for disse tal og jeg derfor heller ikke kan stå inde for dem, vil jeg ikke nævne konkrete talstørrelser her.
Men det er ikke nok kun at se på antallet af medarbejdere.
Der opstår en række spørgsmål af skattemæssig karakter, når man går ind i sindrige konstruktioner og kontraktrelationer mellem en arbejdstager og en arbejdsgiver, og det skal vi have styr på.
SKAT er gået i gang med at kortlægge hele dette område.
Men man kan desværre ikke trykke på en knap og hente oplysninger ud af SKATs systemer.
Der er jo ikke tale om traditionelle ansættelsesforhold mellem en dansk arbejdsgiver og en dansk arbejdstager.
Hvis vi kommer og beder et andet land om noget, må vi være forberedte på, at den anden part vil have noget til gengæld; sådan fungerer forhandlinger nu engang.
Vi kan selvfølgelig ikke vide det på forhånd, men det er et spørgsmål, som må med i overvejelserne.
Endelig er der en overvejelse, som er af helt generel og også af principiel karakter, og som ikke direkte har noget at gøre med den dobbeltbeskatningsoverenskomst, som man aktuelt gerne vil have genforhandlet, og det er overvejelsen om, hvorvidt det nu også er fornuftigt at indvie alle og enhver i, hvad vi har tænkt os at gøre på dette område.
Både jeg og min forgænger som skatteminister har tidligere besvaret spørgsmål fra Skatteudvalget om dette.
Jeg kan i denne forbindelse især henvise til besvarelsen af Skatteudvalgets spørgsmål nr. 754 på almindelig del i folketingsåret 2011-12.
Jeg er af den opfattelse, at de eksisterende samarbejdsrelationer mellem regeringen og Folketinget i spørgsmålet om indgåelse af dobbeltbeskatningsaftaler fungerer tilfredsstillende.
Folketinget har fuld kontrol over, hvorvidt en dobbeltbeskatningsoverenskomst kan tiltrædes eller ej, i og med at Folketinget i hvert enkelt tilfælde bliver bedt om at tage stilling til en lov, der bemyndiger regeringen til at tiltræde dobbeltbeskatningsoverenskomsten.
Dobbeltbeskatningsområdet har hidtil ikke været noget politisk stridspunkt i Folketinget.
Tværtimod har området været præget af konsensus, og jeg håber da meget, at det vil kunne fortsætte.
Faktisk er det kun sket en enkelt gang i løbet af de 20 år, vi har haft den gældende ordning, at et lovforslag om tiltrædelse af en dobbeltbeskatningsoverenskomst er blevet forkastet, og så vidt jeg ved, skyldtes det en afstemningsfejl.
Forhandlinger med andre lande må kunne foregå på et grundlag af fortrolighed og diskretion.
Det gælder på alle områder i det internationale samarbejde, og det gælder også på dobbeltbeskatningsområdet.
Det forventer vi af modparten, og det forventer modparten af os.
Det er det, som er begrundelsen for, at regeringen holder kortene tæt til kroppen på dette område.
Som jeg tidligere nævnte, sympatiserer jeg på ingen måde med de løn- og ansættelsesvilkår, som det pågældende irske luftfartsselskab ifølge de foreliggende oplysninger tilbyder sine ansatte.
Jeg mener også, at en person med bopæl i Danmark skal kunne beskattes i Danmark af i sin lønindkomst, også når den er indtjent ved at arbejde om bord på et irsk fly.
Faktisk er den dansk-irske dobbeltbeskatningsoverenskomst ret usædvanlig, hvad dette angår.
Jeg er helt enig i, at vi skal have løst de problemer, som vi her står over for.
Vi skal ikke acceptere social dumping, og som jeg tidligere nævnte, har regeringen taget kontakt til Kommissionen for at finde en fælles løsning.
Men det får mig ikke til at ryste på hånden i det generelle spørgsmål om, hvorvidt dobbeltbeskatningsoverenskomster mere eller mindre skal forhandles i fuld offentlighed, for det mener jeg ikke at de skal.
Det er sådan
– og det skal efter min mening også være sådan – at regeringen kan gå ud og forhandle i fortrolighed med andre lande, som man finder det relevant at forhandle med, og at Folketinget derefter tager stilling til det resultat, der kommer ud af forhandlingerne.
Lad mig i den forbindelse også i al stilfærdighed minde om, at grundlovens § 19 faktisk fastsætter en arbejdsdeling mellem regeringen og Folketinget på dette område.
Grundlovens § 19 siger, at »kongen« – og det vil sige regeringen – »handler på rigets vegne i mellemfolkelige anliggender«.
Og det skal vi naturligvis holde fast i.
Regeringen kan således ikke støtte det foreliggende beslutningsforslag.
Det er ikke af sympati for de løn- og arbejdsvilkår, som det pågældende irske luftfartsselskab efter de foreliggende oplysninger tilbyder sine ansatte, tværtimod, det er heller ikke af hensyn til den omstridte bestemmelse i den dansk-irske dobbeltbeskatningsoverenskomst, for den har jeg heller ingen større sympati for, men det er af hensyn til den for mig at se yderst fornuftige arbejdsdeling, der nu igennem 20 år har eksisteret mellem regeringen og Folketinget på dette område.
Og så vil jeg gerne afvente resultatet af det arbejde, som SKAT har sat i gang på dette område.
Viser det sig at være en god idé at søge den dansk-irske dobbeltbeskatningsoverenskomst genforhandlet, ja, så prøver vi det.
Men dobbeltbeskatningsoverenskomstens udformning er for mig at se kun en del af den problemstilling, som skal løses, og som ikke blot skal løses i en dansk sammenhæng.