runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Petersen (S), 2007-03-29:
Jamen jeg vil gerne rejse rundt, i hvert fald på den egn, hvor jeg for det meste kommer, og vise det her forslag til vedtagelse frem, som et flertal formentlig snart stemmer for.
Jeg er sikker på, at ikke bare folkeskolelærere, men også folk, der arbejder i ældresektoren og i daginstitutionerne, vil grine og sige: Hvor kommer de mennesker fra, hvilken planet opholder de sig på?
For det er i hvert fald ikke en, der har øje for, hvordan vi ser på verden her, hvor vi er.
Men lad det nu være.
At undervise børn handler om ganske mange flere ting end at stå der i selve timen.
Det handler også om at tilrettelægge et samspil med forældre, så forældreansvaret fungerer, og det handler om at få undervisningen til at fungere ved at beskæftige sig med de andre grupper, der fagligt hjælper børn, der f.eks. har vanskeligheder.
Men finansministeren får det til at lyde, som om jeg ikke vil have, at læger, der kan operere, skal operere.
Hvad er det for en forkert måde at tage det på?
Finansministeren sagde, at lærere skal undervise, og alle de andre vigtige funktioner, der er i lærergerningen, afskrev finansministeren med det samme.
Thor Pedersen (V), 2007-03-29:
Jeg synes bare, at det er meget sigende, hvis det, man er uddannet til, ikke er det, man bruger det meste af sin tid til.
Hvis hjemmehjælperen ikke er ude som hjemmehjælper i den største del af arbejdstiden, er det så den rigtige måde, vi har gjort det på?
Hvis kirurgen ikke, om jeg så må sige, bruger den kirurgi, han har lært, i den største del af arbejdstiden, er der så ikke et eller andet galt?
Jeg synes i hvert fald, det er bedre, at det er kirurgen, der opererer, og sygeplejersken, der laver sygepleje, og skolelæreren, der underviser.
Jeg synes, det er et meget godt synspunkt at have, at den primære uddannelse, man har, også er den, der er med til at løfte ens primære dagligdag.
Jan Petersen (S), 2007-03-29:
Jeg ved ikke, om jeg hørte rigtigt, men sagde finansministeren ikke lige for et øjeblik siden, at han foretrak, lærerne underviste hele tiden?
Må jeg ikke stilfærdigt sige, for at finansministeren ikke skal få for mange ubehageligheder fra den virkelighed, som vi måske også skulle besøge lidt oftere sammen, så vi får samme billede af den, at det faktisk er en god idé at have velforberedte lærere.
Det er faktisk en god idé, at lærere har tid til at tale individuelt med forældre, at lærere har tid til at tilrettelægge et fornuftigt samspil med sociale myndigheder, hvis der er børn, der har vanskeligheder, så vi også kan få brudt den sociale arv.
Det indebærer, at lærere ikke skal undervise hele tiden.
Jeg synes, jeg vil give finansministeren anledning til at korrigere en efter min opfattelse alt for hurtig og kvik bemærkning.
Så tager vi næste runde bagefter.
Thor Pedersen (V), 2007-03-29:
Jo, men jeg går ud fra, at det, der i givet fald er ændret, når der er tale om udligning, ikke har noget at gøre med udgiftssiden, de udgifter, der har været.
Det kan være spørgsmålet om, om man har fået de indtægter, de tilskud, som man har regnet med.
Så det er ikke udgiftssiden, vi taler om, det er indtægtssiden.
Og det er jo den, man i virkeligheden selv regulerer i forbindelse med skattestoppet.
Det er jo muligt at regulere den, fordi vi har sikret, at alle pengene er der, alle pengene er i det kommunale landskab til de udgifter, der er aftalt.
Så er spørgsmålet, hvordan de penge er fordelt inden for det kommunale landskab, og der er der jo frihed til, at man kan sætte skatten op og man kan sætte skatten ned.
Det var virkelig et ideelt sigte, og sådan er det også blevet opfattet de fleste steder.
Man kunne godt se problemet ved at have en fri skattefastsættelse i 2007.
Men den genindtræder i 2008, og da pengene er der, er det et spørgsmål om, hvordan skatten skal nivelleres landsdækkende set med forskellige kommunale briller, således at det under et går op.
Den frihed er der, og den genskabes i 2008.
Arne Toft (S), 2007-03-29:
Jeg vil godt spørge ministeren: Kommer der en straffeekspedition?
Og hvis der gør: Hvornår kommer den?
Jeg er egentlig glad for at høre, at ministeren godt kan forstå, at man ikke er så tilfreds på Mors og i det nordlige Jylland – og måske også Lolland-Falster – fordi der kan være en ulighed.
Det kan være, at de mange penge, der er fordelt, ikke er fordelt på den mest retfærdige måde.
Så jeg vil godt spørge ministeren: Når nu man kan se det i dag, vil man så fra regeringens side gå ind og prøve at analysere det her, så vi kan få gjort det så retfærdigt som overhovedet muligt?
Nu vil jeg ikke ret gerne, at ministeren siger, at det kan KL gøre, for KL vil jo ikke tage sådan en sag op, fordi de repræsenterer 98 kommuner.
Derfor synes jeg, det er noget, som regeringen og vi herinde i Folketinget må rette, hvis der, som ministeren siger, er en uretfærdighed.
Det håber jeg ministeren er enig med mig i.
Thor Pedersen (V), 2007-03-29:
Altså, hvis vi kommer fra hver sin verden, så skyldes det folk nordenfjords, for mig bekendt er det dem, der siger, at det godt kan være, de ikke vil prale, men de er meget taknemmelige for, at de er født nordenfjords.
Jeg ved, at thyboer i hvert fald siger, at de hver dag takker deres Gud for, at de blev født i Thy.
Så hvis vores verdener er forskellige, er det, fordi der er nogen, der mener, at det er bedre at være nordenfjordsfra.
Det skal jeg ikke bestride.
Ingen tvivl om det.
Må jeg lige sige, at det, loven om 2006 vedrører, hvis det er den, der er tale om, jo er udgiftssiden, ikke indtægtssiden.
Det er de revurderede budgetter.
Det har ikke noget at gøre med, om de har fået de indtægter ind, som de havde forventet, det har noget at gøre med, om de har haft de udgifter, som de selv har besluttet at ville afholde.
Den kritik, der har været, hvis man lytter til hr. Ole Stavad,
handler om indtægtssiden.
Men det andet er jo et projekt, der hviler i det, som man selv styrer.
Kritikken fra hr. Ole Stavad går klart på, at udligningen har gjort det svært for folk i Thy og nordenfjords i øvrigt.
Det er det, der tager livsglæden fra folk deroppe, og jeg kan godt forstå, at nogle kan føle, at det ikke var det, som man måske havde troet, når man ser på tallene.
Men det har jo ikke noget at gøre med udgifterne, som man selv har lagt fast i de reviderede budgetter.
Arne Toft (S), 2007-03-29:
Når man sidder og lytter til debatten, og når man lytter til finansministeren, fornemmer jeg, at vi kommer fra to helt forskellige verdener, finansministeren fra det nordlige Sjælland, og jeg kommer fra det nordlige Jylland.
Det er ikke helt de samme ting, vi oplever.
Jeg oplever f.eks. mange tilfredse ældre og også mange tilfredse medarbejdere.
Men de klager alle sammen over, at der er alt for meget, der skal skrives ned, altså bureaukrati.
Jeg vil godt stille et spørgsmål om noget, jeg tror bliver vigtigt for alle, der har oplevet det her.
Statsministeren siger tit, at der er indgået aftaler under et.
Det ser ud til, at der bliver overskredet med 1 mia. kr.
Hvordan vil statsministeren så foretage de her straffeekspeditioner, der er varslet?
Hvordan vil man gøre det?
Thor Pedersen (V), 2007-03-29:
Det hedder også, at al begyndelse er svær, og jobcentre er i sig selv en stor udfordring.
Der er nogle kulturer, der skal brydes ned.
Der skal ændres nogle regelsæt, der har været i det kommunale system for folk, der har været på overførselsindkomst eller i dagpengesystemet.
Det er en kæmpe udfordring, og det må altså tage noget tid.
Men også her tror jeg at hr. Ole Sohn kommer til at sande, at det var rigtigt tænkt, at man har et sted, hvor man i virkeligheden servicerer de danskere, som af en eller anden grund ikke har et job, hvad enten de har været på arbejdsmarkedet før eller er på vej ind og kommer fra et overførselssystem.
Så der kan være mange problemer, men jeg tror, man vil se, at når det er kørt ind, vil det vise sig at være en stor succes.
I øvrigt må jeg også sige, at det for så vidt er en succes med det system, vi allerede har, når man ser på, hvad der sker i dag med hensyn til at få folk i arbejde, hvad enten de har været i dagpengesystemet eller de har været på overførsel.
Så det er en succes.
Det kan da godt være, vi kommer frem til, at der er områder, også på folkeskoleområdet, hvor der er noget, der kan laves på en anden måde, og så er det noget, man må tage op.
Men det, der er besluttet, er i virkeligheden ikke besluttet for regeringens skyld.
Ole Sohn (SF), 2007-03-29:
Det er da grotesk.
De borgerrettigheder – hvis man tager folkeskolen som eksempel –
har da været der hele tiden.
Brugerne – forældrene – har da haft både ret og pligt og mulighed for at stille krav til lærerne, og lærerne har haft pligt til at fortælle forældrene, hvad der blev undervist i.
Det nye er, at nu vil regeringen også have det at vide i form af elevplaner og skemaer, og det hele skal sendes herind.
Det er jo ikke noget, som styrker borgernes tillid eller borgernes forventning.
Derfor er der en stor forskel på, hvad regeringen siger at den ønsker at gøre, og hvad man så i virkeligheden gør.
Hvad jobcentrene angår, er det enorme bureaukrati, der er lavet af Arbejdsmarkedsstyrelsen, ikke noget, kommunerne har sat i gang, det er da noget, regeringen har sat i gang.
Nu nævnte jeg jobcentrene som et eksempel, fordi regeringen partout har villet have arbejdsformidlingen, altså jobcentrene, over i kommunerne, så det er sådan set en kommunal opgave.
Men man kunne også have taget folkeskolen, som jeg nævnte i mit oplæg, og man kunne have taget social- og sundhedsassistenterne og det minuttyranni, deres arbejde er præget af.
Jeg tror sådan set ikke, man kan finde et eneste sted i den offentlige sektor, der har med omsorg at gøre, som ikke i den grad bliver overdynget af den ene bureaukratiske foranstaltning efter den anden fra denne regerings side – ikke et eneste sted.
Det er jo klart, at regeringen ønsker at konkurrenceudsætte, og derfor skal alt måles, alt skal gøres millimeterretfærdigt op, og det gør, at folk ikke kan tage vare på den primære opgave, som er at tage vare på de ældre, som har behov for omsorg, og tage vare på børnene, som har behov for undervisning, fordi der skal laves de kontrolforanstaltninger.
Det er lidt fantastisk, at regeringen tror, at den i længden kan blive ved med at snakke om det lokale selvstyre, tillid til kommunerne, frihed og rummelighed, for medarbejderne i og brugerne af den offentlige sektor mærker jo resultaterne og konsekvenserne af regeringens politik.
Peter Christensen (V), 2007-03-29:
Jobcentrene hører hjemme på beskæftigelsesområdet, men det er jo kommuneøkonomiforhandlingerne, der er omdrejningspunktet i dag, og hvilke kontrolforanstaltninger kan vi afskaffe i kommunerne?
Karen J. Klint (S), 2007-03-29:
Det er lidt ærgerligt, for så kunne det være, ministeren var nået frem til at svare på det, jeg spurgte om, nemlig om pengene var lige så smukke og fulgte lige så godt med som de smukke ord.
For det var det, jeg spurgte om, det var om pengestrømme og ikke om dokumentation for det.
Vi er jo sådan set enige om, at der er behov for noget dokumentation, men det hjælper ikke noget, man beder folk om at lave merarbejde, hvis der ikke er tid til merarbejde.
Et godt eksempel på, hvordan tingene ikke hænger sammen efter kommunalreformen, er lønposeprincippet.
Det kan være fint at sige til en institution
: Her er de penge, du har at gøre godt med.
Så skal du få det til at hænge sammen.
Jeg ved, at der i den tidligere Jelling Kommune ligger en centerklasse, hvor man har lavet et rigtig godt arbejde, men fordi lærerne der får lidt mere i løn end den almindelige folkeskolelærer, bliver de straffet nu, fordi de skal til at sammenligne lønsumspengeposer.
Men det er jo forskellige ting, man gør.
Så de skal lave mindre, fordi de nu skal have en gennemsnitslønsum, altså det gennemsnit, der svarer til folkeskolen.
De er blevet tvunget til at få en centerklasse, men den må ikke koste lidt mere, selv om det er lidt dyrere at drive den.
Det er da ikke forbedringer, at de skal betale for et princip, de ikke har indflydelse på.
Peter Christensen (V), 2007-03-29:
Nu har vi jo i løbet af debatten i dag sådan haft en duel på ord, der er blevet slået lidt til hinanden mellem partierne, men vi skal jo også have noget konstruktivt med herfra i dag.
Og når hr. Ole Sohn bliver ved med at tale om alle de her kontrolforanstaltninger, der er derude i kommunerne, og bureaukratiet og sådan, så kunne jeg godt tænke mig at høre sådan for det videre forløb, og måske kunne vi få en god idé med herfra: Hvad er det egentlig konkret for ting, som vi skal have afskaffet?
Ole Glahn (RV), 2007-03-29:
Jeg kan da glæde mig over, at ordføreren sagde, at Det Konservative Folkeparti går ind for decentralisering.
Så vil jeg spørge i den forbindelse: Decentralisering rækker åbenbart ikke så langt i Det Konservative Folkeparti, for i det øjeblik vi taler om dokumentation og konkurrenceudsættelse, og at man skal bruge mange kræfter på det i kommunerne, så mener ordføreren, at det er noget, vi skal bestemme her i Folketinget, og jeg går ud fra, at ordføreren også støtter, at det er noget, regeringen kommer med i de forhandlinger, der skal være med KL, idet jeg ikke går ud fra, at KL kommer med det, for KL kender jo kommunerne og ved, at kommunerne selv kan finde ud af, at selvfølgelig vil de dokumentere over for borgerne, hvordan man bruger pengene; det er et led i den lokale politiske agenda og et led i den debat, der finder sted lokalt, og det er vigtigt, at den finder sted lokalt.
Mener hr. Christian Wedell-Neergaard, at det er nødvendigt, at vi gør det her fra Folketingets side?
Er der sådan en kvalitetsforskel på os herinde og dem ude i kommunerne?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-03-29:
Det er sådan, at dokumentation er vejen til frihed, forstået på den måde, at hvis man kan dokumentere, at man løser opgaven tilfredsstillende, kan man også dermed få mulighed for at øge det ansvar, man selv påtager sig i forbindelse med løsning af en opgave.
Det er jo i sig selv et signal til borgeren om, at opgaven løses tilfredsstillende, men også et signal til bevillingsgiveren om, at man sikrer sig, at pengene bliver brugt hensigtsmæssigt.
Line Barfod (EL), 2007-03-29:
Jeg ved ikke helt, hvor det er, hr. Christian Wedell-Neergaard påstår at man har fået bedre mulighed for at lave nogle bedre job, når regeringen har gennemført en politik, som går ud på, at skolelærere, pædagoger, hjemmehjælpere og sygeplejersker osv. skal bruge en stor del af deres arbejdstid på at måle og veje, fordi regeringen og Dansk Folkeparti ønsker, at man skal konkurrenceudsætte, at man skal spørge til prisen, som hr. Thulesen Dahl sagde før, at man, ligesom man tegner, hvordan trappen skal se ud, og beskriver alle de forskellige dele af trappen, så også skal fortælle, hvordan det tager sig ud at tage sig af børn og syge og ældre, hvad det er for en opgave, det består i, måle tiden osv., for at kunne konkurrenceudsætte det.
Jeg kan ikke se, hvordan det hænger sammen med, at hr. Christian Wedell-Neergaard siger, at man skal have større mulighed for selv at tilrettelægge arbejdet, når han samtidig holder fast i, at man skal bruge sin tid på at måle og veje.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-03-29:
For det første vil jeg sige, at jeg ikke sagde, vi skulle spare på forebyggelse.
Jeg siger, at forebyggelse er et af de nye indsatsområder, og jeg støtter varmt, at kommunerne får betydelig større budgetter på forebyggelsesområdet.
Jeg synes, det er et vigtigt område, og jeg er sikker på, at kampen mod bl.a. fedme og deraf følgende sygdomme er en af de væsentligste indsatsfaktorer.
Omkring nedslidning på arbejdspladsen har vi i forbindelse med velfærdsforliget afsat 1 mia. kr., som kan modsvares af en tilsvarende milliard fra arbejdsmarkedets parter, og som kan være medvirkende til at skabe en bedre forebyggelse og undgå nedslidning.
Og det er jo medvirkende til, at der bliver, om man så må sige, taget hånd om nogle af de problemer, der er.
Jeg forstår altså bare ikke, at påstanden er, at der sker en så kraftig nedslidning, når der er betydelige muligheder for at skabe bedre job, mere fleksible job, hvor der er taget højde for et bedre arbejdsmiljø.
Line Barfod (EL), 2007-03-29:
Nu talte ordføreren jo selv om forebyggelse som noget vigtigt og et område, hvor man kunne spare penge på længere sigt.
Noget af det, der i dag er et kæmpe problem, er, at flere og flere offentligt ansatte bliver nedslidte, fordi de simpelt hen skal løbe alt for hurtigt.
Derfor kan jeg simpelt hen ikke få ordførerens pæne ord om forebyggelse til at hænge sammen med, at ordføreren samtidig snakker om, at man skal effektivisere og konkurrenceudsætte, for ud over at man bliver nedslidt af at løbe for hurtigt, er der også rigtig mange skolelærere, pædagoger, sygeplejersker osv., der i de her dage fortæller om, hvordan de bliver nedslidt af, at de skal bruge deres tid på at dokumentere og måle og veje, fordi man laver det offentlige om til at skulle være et marked, i stedet for at de kan bruge deres tid på at tage sig af børn og syge og ældre.
Derfor vil jeg gerne høre, hvordan det for ordføreren hænger sammen med, at han siger, man skal forebygge, og om det så også betyder, at ordføreren reelt mener, at vi skal begynde at ændre på den politik, regeringen hidtil har ført over for den offentlige sektor.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-03-29:
Altså, nu er det jo os, der har godkendt en aftale mellem staten og kommunerne, hvor der står, at man skal have mindst mulig administrativ belastning af kommunerne.
Det var ikke SF, SF stemte imod.
Det er bare lige for at understrege, at det jo virkelig er vendt på hovedet her.
Det er os, der godkender en aftale, der handler om, at man skal have mindst muligt administrativt bøvl, hvorefter hr. Ole Sohn anklager mig for at være årsagen til bøvlet, det er jo fantastisk.
Så forsøgte jeg før også at sætte fokus på, at nogle af de reguleringer eller krav, der er til dele af den offentlige sektor, typisk er krav, der kommer som følge af nogle situationer, hvor de fleste i Folketinget efterspørger en sikkerhed for, at tingene sker ordentligt.
Og der nævnte jeg så specifikt det med arbejdsmiljø og sygehusene, for der tror jeg nok at SF også har været i førerposition med hensyn til at kræve regler, der sikrer et ordentligt arbejdsmiljø, og kræve regler, der f.eks. sikrer en ordentlig standard for patienterne på vores sygehuse.
Det gør man nu, fordi det lyder godt.
Og så må jeg bare erindre om, at vi faktisk godkendte den aftale, der handler om mindst muligt bøvl for kommunerne.
Ole Sohn (SF), 2007-03-29:
Det helt afgørende, når man overdænger kommunale medarbejdere med det ene kontrolskema efter det andet, er jo, at man også tilfører sektoren øgede ressourcer i form af personale, så sektoren er i stand til at varetage de primære opgaver, som er at passe børn, som er at undervise i folkeskolen, og som er at give en ordentlig hjemmehjælp til de ældre.
Men når man skal bruge en stadig stigende del af arbejdstiden på at udfylde skemaer til gavn for Dansk Folkeparti og kollegerne i regeringen, så bliver der en dårligere service, og det er derfor, at Dansk Folkeparti er nødt til at sige – det gør man jo også – at de er enige i det.
Men man kan ikke påstå, at man arbejder på at få en bedre offentlig sektor, når man samtidig i handling bevidst gør det modsatte, nedlægger de »varme hænder«s job og flytter dem over til administrativt papirarbejde til gavn for ministeriers og styrelsers kontrol af den kommunale sektor.
For første gang, i hvert fald første gang jeg kan erindre det,
har hr. Kristian Thulesen Dahl udtalt det, som vi andre har haft på fornemmelsen længe og har kunnet konstatere i virkelighedens verden: at Dansk Folkeparti betragter sig som en del af regeringen.
For i den allerførste besvarelse til fru Line Barfod svarede hr. Kristian Thulesen Dahl i vi-sprog: Vi er jo nødt til at lave en masse skemaer, vi er jo nødt til at kunne kontrollere for at kunne besvare spørgsmål fra fru Line Barfod.
Den ene regel med øget administrativt bøvl efter den anden har Dansk Folkeparti lagt stemmer til med det resultat, at kvaliteten af det arbejde, man udfører i den offentlige sektor, hvor man har med mennesker at gøre, bliver dårligere.
Det har Dansk Folkeparti haft 5 år til at ændre på.
Man har sagt, at man gerne vil gøre det, og her siger man alle de pæne ord.
Men hvorfor har man handlet stik modsat?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-03-29:
Dansk Folkeparti støtter ikke et ideologisk felttog mod den offentlige sektor.
Vi finder, at den offentlige sektor er utrolig afgørende for, at vi har et velfungerende samfund.
Vi har ikke noget ønske om at minimere den offentlige sektor.
Jævnfør det, jeg sagde før, tror vi på, at der inden for dele af den offentlige sektor vil blive behov for flere mennesker, der kan yde en god service eksempelvis over for vores ældre, eksempelvis inden for sundhedssektoren.
Det, vi siger, er ikke, at en opgave skal løses af private.
Hvorfor er det sådan, at når man skal bygge et hus i kommunen, har Socialdemokratiet syntes, det var helt logisk, at man spurgte til prisen?
Vi har i årevis haft regler om, at man konkurrenceudsætter det at skulle bygge et hus.
Men man skal ikke gøre det i forhold til den mad, der leveres til vores ældre medborgere.
Altså, hvad er logikken i det?
Lene Hansen (S), 2007-03-29:
Det er da godt nok en negligering af fakta, vi hører her: at benægte, at der ligger et enormt stykke administrativt arbejde forud for enhver udlicitering.
Ordføreren siger i det hele taget alle de rigtige ord, men derfor er det jo så meget mere underligt, at Dansk Folkeparti vil lægge stemmer til et projekt, et ideologisk felttog mod den offentlige sektor, som går ud på at privatisere, udlicitere til 25 pct. – i hvert fald som et højst sandsynligt minimum – et felttog, som har til formål at minimere den offentlige sektor og dermed fundamentet for hele vores velfærdssamfund.
Hvordan kan Dansk Folkeparti stå og sige alle de rigtige ord om omsorg, og at vi skal tage os af den enkelte, og at kommunerne skal gøre det bedre, og samtidig lægge stemmer til det ideologiske felttog, der er på fremmarch?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-03-29:
To ting: Det ene er, at i 2005 blev 20 pct. af opgaverne i kommunerne udsat for konkurrence.
Målet, som regeringen og KL er enige om, og som vi støtter, er, at andelen skal øges til 25 pct. i 2010, altså 25 pct. Så 75 pct. af de kommunale opgaver vil ikke være konkurrenceudsatte.
Det er bare lige, så vi ved, hvad vi taler om.
Det lyder næsten, som om man nu massivt konkurrenceudsætter alt.
Den anden del af mit svar skal gå på, at jeg da håber, at man i kommunerne har været klar over, hvad det er for en mad, man har leveret til de ældre medborgere, der skal have mad fra kommunen.
Det håber jeg da man har været klar over, for man kunne næsten lægge til grund ud fra spørgsmålet, at man i kommunen ikke aner, hvad det er for en mad, man leverer til de ældre.
For når man nu skal spørge nogle andre, om de vil producere den på de samme vilkår, så kan man ikke spørge, medmindre man laver et kæmpemæssigt stykke arbejde for at finde ud af, hvad det egentlig er for noget mad, der er leveret.
Så jeg vil sige, at det jo så har været en god ting, at man ude i kommunerne er begyndt at finde ud af, hvad det egentlig er for en service, man går ud og leverer til vores ældre medborgere.
Lene Hansen (S), 2007-03-29:
Det lyder så let.
Man skal bare spørge til prisen, siger ordføreren.
Men ordføreren må jo også som lokalpolitiker vide, at når man spørger til prisen, så går der et kæmpemæssigt og meget detaljeret arbejde forud med at beskrive den enkelte ydelse.
Hvordan skal man nu forstå ordførerens holdning til det spørgsmål?
Hvis man går ud fra, at en beskrivelse af kommunernes omsorgstilbud vil tage sin tid, hvor skal den tid så tages henne?
For jeg går ud fra, at ordføreren er enig i, at det tager tid at beskrive de enkelte ydelser.
Er det sådan, at man i den forestående aftale med kommunerne vil gå ind og regulere lidt på økonomien, fordi man anerkender, at det her projekt, som regeringen har gang i med større udlicitering og mere privatisering, vil blive underfinansieret som på så mange andre områder?