runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2016-03-29:
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvor Enhedslisten vil hen med de her ting.
Vi siger præcis det samme, som vi har sagt hele vejen igennem, nemlig hvad vores vurdering er af mulighederne for at få en parallelaftale, og hvad vi mener er nødvendigt, hvis ikke vi får den.
Dem, der har et problem, er jo de partier, der har lovet den danske befolkning fuldt medlemskab af Europol inden for det næste år, samtidig med at de anbefalede at stemme nej.
Der kan vi tale om et troværdighedsproblem, hvis ikke det lykkedes at få en parallelaftale hjem.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-03-29:
Jeg synes, at Alternativets ordfører havde nogle spændende og rigtige betragtninger om de manglende visioner i den her diskussion.
Det kunne sådan set være relevant at få en mere gennemgående debat om det – hvad vil vi med Europa og Europas fremtid?
Men det er jo desværre ikke sådan, debatten er lagt op.
Og jeg må sige, at sådan som debatten er lagt op, synes jeg den er dybt utidig og helt irrelevant.
Jeg er helt uforstående over for, at det skal diskuteres på den her måde denne sene aften, for det blev et nej ved folkeafstemningen – det var vi nogle der var kede af, men sådan er der jo så meget, og så må man arbejde ud fra det.
Det gør regeringen.
Den forhandler i Bruxelles for at få en dansk aftale med Europol, og det er det, den skal gøre, og ikke mere end det.
Det, der blev sagt før folkeafstemningen, var, at det er muligt ved et nej at få en aftale med Europol, som gør, at vi stadig væk er medlemmer af Europol, og det er det, regeringen arbejder for, og det er også det, der siges i det forslag til vedtagelse, som en række partier har fremsat her i dag, og så er den historie sådan set ikke meget længere.
Martin Lidegaard (RV), 2016-03-29:
Nu er det ikke mig, der skal forhandle det, men derimod regeringen, så Søren Søndergaard kan sove trygt.
Men det har jo ikke på noget tidspunkt været suverænitetsafgivelse, der var målet for os.
Vi tror, at vi vinder suverænitet over terroristerne, over de pædofile, over alle dem, vi kan bekæmpe sammen med de andre europæiske lande ved at stå sammen med dem.
Og hvis det er transparent at erkende det, gør jeg det gerne – ja, derfor tror jeg på det europæiske samarbejde på det område.
Jeg gentager gerne, hvad jeg har sagt.
Nu er det ikke bare noget, Det Radikale Venstre har fundet på, altså det med, at det kan blive svært med et fuldt Europol-medlemskab igennem en parallelaftale.
Det er der jo sådan set rigtig mange eksperter, jurister og i øvrigt politiet selv, der har givet udtryk for, så det er ikke noget, jeg kan tage æren for alene.
Det er også grunden til, at jeg ikke rigtig kan se for mig, at vi stemmer om det samme igen, hvis ikke vi kan få det gennem en parallelaftale – det kan jeg ikke se for mig.
Jeg kan måske godt se for mig, at vi stemmer om en anden pakke, hvor en stor del af de retsakter, som de nuværende nejpartier har været imod, bliver taget ud; men at i hvert fald Europol og de helt tilknyttede retsakter bliver inde for at sikre et fuldt medlemskab af Europol, sådan som Dansk Folkeparti har lovet, kan jeg da godt se for mig, hvis ikke parallelaftaleløsningen går.
Men det kan selvfølgelig ikke være det samme, som vi stemte om den 3. december – det giver ikke nogen mening.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-29:
Man får jo lyst til at spørge ordføreren, hvad det her skal bruges til.
Altså, sagen er den, at jeg har læst, at fru Mette Frederiksen og hr. Nick Hækkerup har tilkendegivet, at den socialdemokratiske EU-kurs nu er blevet tilrettet, bl.a. i forhold til østeuropæiske dagpengemodtagere, SU osv. osv.
Man har tilrettet kursen fra Socialdemokratiets side, men alligevel står ordføreren her og taler på vegne af den gamle SR-regering – det gamle SR-flertal,
var jeg lige ved at sige, men det er heldigvis mange år siden, om nogen sinde, at der har været et sådant – som om Socialdemokratiet og De Radikale står last og brast om EU-politikken.
Er det tilfældet?
Hvis det er tilfældet, hvad skal der så lægges i den der tilretning, som hr. Nick Hækkerup og fru Mette Frederiksen har talt om er Socialdemokratiets EU-politik?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-29:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg ikke har talt på vegne af De Radikale.
Jeg har læst et forslag til vedtagelse op, som De Radikale bakker op om, og så har jeg lovet på vegne af den radikale ordfører at sige fra talerstolen, at han ikke kunne være her under den her del af forhandlingen.
Men jeg skal ikke – heldigvis, havde jeg nær sagt – tages til indtægt for, hvad De Radikale mener og ikke mener.
Hvad angår den socialdemokratiske EU-politik, vil jeg – som jeg bl.a. sagde i min ordførertale, og som jeg også gav udtryk for under den foregående forespørgselsdebat – sige ja til, at vi lige nu er i en, kald det en evalueringsfase, kald det en tilretningsfase, hvor vi dels vurderer, præcis hvad det er, folkeafstemningsresultatet skal være udtryk for, dels mere anlægger et syn på udviklingen af EU, som ikke kun går i retning af, at alting skal være tættere. Men som jeg også lige gav udtryk for i min ordførertale, er der en række punkter, hvor vi til gengæld gerne vil et tættere samarbejde.
Det handler om reguleringen af finanssektoren.
Det handler om en fælles kamp mod skattely og en lang række andre ting, som kun fælles EU-løsninger kan løse.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-29:
Det ved vi ikke.
Altså, det ved vi ikke.
Men vi er villige til gøre forsøget.
Vi siger jo netop, at den model, man har valgt i England, jo rent faktisk kan være en mulighed, forstået på den måde, at man forsøger at komme så langt, man kan, og så giver man befolkningen et valg.
Det, vi måske nok synes, når det nu er Dansk Folkepartis ordfører, der spørger, er jo, at det er lidt underligt, at Dansk Folkeparti ikke helhjertet bakker op om den mulighed for at få en dansk folkeafstemning.
Altså, det synes vi jo at Dansk Folkeparti burde gøre helhjertet – bakke op om befolkningens mulighed for at stemme om EU-medlemskabet.
Og det vil vi give befolkningen mulighed for.
Christina Egelund (LA), 2016-03-29:
Tak for det.
I Liberal Alliance er vi glade for den reformdagsorden, som Storbritanniens premierminister har sat for EU.
På den baggrund har vi f.eks. her i dag anledning til en politisk debat om EU og nødvendigheden af reformer.
Det synes jeg er godt, og derfor vil jeg også gerne kvittere til Dansk Folkeparti for at have taget initiativet til forespørgselsdebatten.
Det eneste ærgerlige ved situationen omkring Storbritanniens genforhandling af sin tilknytning til EU er, at et stort medlemsland har følt det nødvendigt at sætte sit medlemskab af Unionen på højkant, før der for alvor kom skub i reformdagsordenen.
Vi er i Liberal Alliance tilhængere af et stærkt europæisk samarbejde, der bygger på frivillighed; et samarbejde, der rummer de særaftaler, der skal til, for at 28 forskellige medlemslande kan se sig selv i fællesskabet.
De reformdagsordener, den britiske regering har sat, er også relevante for os.
Spørgsmålet om ikke at stille medlemslandene uden for euroen dårligere end landene i eurozonen er relevant for Danmark.
Muligheden for at kunne fravige visionen om en stadig snævrere union er relevant for Danmark.
Muligheden for, at nationale parlamenter kan trække et såkaldt rødt kort over for EU-lovgivning, der ikke respekterer nærhedsprincippet, er relevant for alle medlemslande.
I Liberal Alliance støtter vi altså varmt gennemførelsen af de reformer, som den britiske premierminister har forhandlet på plads, og vi opfordrer regeringen til at forfølge den reformdagsorden i EU, også selv om det virkelig kedelige skulle ske, at Storbritannien måtte stemme for at forlade Unionen.
Indtil da opfordrer vi til, at man bakker op om den britiske premierministers indsats frem mod folkeafstemningen, og vi håber som sagt inderligt, at et flertal at briterne den 23. juni vil stemme for at forblive i Den Europæiske Union.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-03-29:
Det er jo altid vigtigt at have debatter her i Folketingssalen, og der er bestemt også blevet sagt mange væsentlige ting i de indlæg, der har været indtil nu.
Men igen er det en lidt underlig debat, vi har, for vi kender jo ikke resultatet af den britiske folkeafstemning.
Det er jo svært at diskutere ud fra spørgsmålet: Hvis det ene eller det andet sker – hvad så?
Det bliver nødvendigvis en meget hypotetisk diskussion, vi kommer ind i, og den giver jo faktisk først rigtig mening efter den 23. juni – så tror jeg, der virkelig vil være grund til at diskutere konsekvenserne, specielt hvis briterne siger nej.
Så har vi grund til at tage fat i en stor diskussion.
Men indtil da er det her en sag for den britiske befolkning, og vi kan godt gå ind som individuelle politikere og deltage i debatten derovre, men jeg synes ikke, at det danske Folketing på den måde skal gå ind og forholde sig så meget til det, bortset fra at vi kan udtrykke et samlet ønske om, at Storbritannien bliver i EU.
Og det er vi jo sådan set meget enige om vil være en fordel at de gør.
Men den aftale, som Cameron har forhandlet, skal jeg ikke sige så meget om.
Han har vel forhandlet ud fra, hvad han mente ville være bedst for Storbritannien, og det er jo den aftale, som er grundlaget for den britiske folkeafstemning.
Der må vi så have tillid til, at det vil være nok til, at briterne siger ja til at blive i EU.
Det afgørende, synes jeg, er jo, at Storbritannien ikke melder sig ud af EU, og det er det, som er udgangspunktet for vores tilgang til hele diskussionen og også vores tilgang til den aftale, som Cameron har forhandlet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-29:
Jeg tror, hr. Holger K. Nielsen har misforstået, hvad det er, Dansk Folkeparti gerne vil med det her.
Det, vi gerne vil, er at se på, hvilke muligheder det her giver.
Giver det her nogle nye muligheder for i virkeligheden at redde EU, redde det projekt, som jeg ved hr. Holger K. Nielsen er dybt fascineret af og forelsket i?
For alternativet til ikke at gøre noget og alternativet til at fortsætte den kurs, som man har udstukket indtil nu, er ganske enkelt, at så bryder det sammen.
Og det synes vi ikke at vi er tjent med.
Vi er tjent med at have et samarbejde på europæisk plan, og der må jeg bare sige, at jeg ikke er i tvivl om, hvad det er, Holger K. Nielsen gerne vil.
Hr. Holger K. Nielsen vil gerne mere af det samme, det er jeg ikke i tvivl om.
Så det her var sådan set mest til oplysning for hr. Holger K. Nielsen om, hvordan de faktiske forhold er.
Altså, det her handler om perspektiverne i en britisk afstemning, i et ja eller et nej, ikke om de faktiske forhold.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-03-29:
Nej, jeg tror ikke, jeg har misforstået, hvad Dansk Folkeparti vil.
Det er simpelt hen ikke til at forstå, hvad det er.
Så kommer der en masse tirader om, hvad der vil ske, hvis det og det sker, og jeg ved ikke hvad.
Skal vi ikke lige tage det meget konkret og tage det så jordbundet, som det her nu bør tages: Storbritannien har en folkeafstemning den 23. juni, og der håber vi at briterne siger ja til at blive i EU.
Så lad det blive ved det.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-29:
Det kan godt være, hr. Holger K. Nielsen ikke har forstået, hvad Dansk Folkeparti vil, men det er der så 21 pct. af vælgerne der har, og det er jo også meget godt.
Det vælger jeg så at have tillid til.
Jeg må bare sige til hr. Holger K. Nielsen, at det er perspektivet, at det er ideen om, hvad det er for EU, vi vil hen imod.
Der var engang, hvor hr. Holger K. Nielsen gerne ville have mere magt til nationalstaterne.
Så blev han bange for nogle partier som Dansk Folkeparti, og pludselig blev han fuldtonet europæer.
Det er en lidt besynderlig udvikling, men den må hr. Holger K. Nielsen jo selv om.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-03-29:
Jamen hør her: Jeg har altså beskæftiget mig med europæiske visioner, siden hr. Kenneth Kristensen Berth gik med ble og gik i vuggestue.
Og derfor synes jeg ikke, jeg rigtig gider høre på, at han skal belære mig om, hvordan man diskuterer europæisk politik.
Der er stadig væk virkelig grund til at debattere, hvordan Europa skal udvikle sig – da vi jo også adskillige gange har foreslået, at man får et mere fleksibelt europæisk samarbejde.
Det er der, hvor Dansk Folkeparti ligesom tager patent på at vide alt om, hvad den britiske folkeafstemning vil give grundlag for, hvad den betyder, og hvad man kan drage af konklusioner.
Det er jo helt, helt både utidigt og usagligt, og der er ikke noget grundlag for det.
Skal vi ikke lige afvente den britiske folkeafstemning; skal vi ikke afvente, hvad resultatet bliver; og skal vi ikke afvente, hvad reaktionerne bliver i andre lande?
Det ved vi faktisk ikke noget som helst om.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-29:
Altså, Enhedslisten går ind for udmeldelse af EU – det gør vi stadig væk.
Men vi er villige til at hjælpe de partier, som fremfører det synspunkt, at man kan få alt muligt godt igennem EU, med at få afprøvet den teori – altså, det er klart.
Det er jo klart, at de her ting under alle omstændigheder vil gøre, at det EU, vi så står med, vil være bedre end det EU, der er i dag.
Nu kan man måske så overveje, om der kommer noget ud af de forhandlinger – jeg tvivler selv.
Men vi er villige til at give det et forsøg, prøve det af, give det en chance, og så sætte de to ting over for hinanden.
Så vil det også for os være en win-win-situation.
Hvis befolkningen følger os omkring en udmeldelse, vil vi have vundet.
Hvis den følger os omkring et lidt forbedret EU, ja, så er det ikke godt, men det er i hvert fald et skridt i den rigtige retning.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-29:
Det lyder faktisk nærmest som noget, Alternativet kunne finde på, altså det der med at sidde og evaluere sin egen indsats og sådan noget.
Det, jeg bare gerne vil høre, er: Hvad er det i det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti og Liberal Alliance har fremsat, man er uenig i, altså det forslag, hvor vi skriver, at nationalstaterne skal have større indflydelse; at vi skal have en reform af bestemmelserne om vandrende arbejdstagere; og at der skal tilbageføres magt fra EU til nationalstaterne?
Hvilke af de tre pinde er Socialdemokratiet uenige i?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-29:
Vi støtter, at Storbritannien skal blive i EU, og det er det, den her forespørgselsdebat handler om, og det er derfor, vi er blevet enige om den vedtagelsestekst.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-29:
Det er bare, fordi hr. Peter Hummelgaard Thomsen omtalte nogle fagforeningsfolk, der angiveligt skulle støtte det, hr. Peter Hummelgaard Thomsen står for.
Det er jeg fuldstændig sikker på er rigtigt.
Men det er bare lige for at få klarlagt, at vi er enige om, at den aftale, som Socialdemokraterne i Danmark og som hr. Peter Hummelgaard Thomsen står her og roser, er en aftale, som den engelske socialdemokratiske leder har talt lodret imod.
Han har sagt, at det er en rigtig dårlig aftale, og han har opfordret Europa-Parlamentet til at stemme imod en del af den aftale og forhindre, at den nogen sinde bliver til noget.
Han opfordrer så til at stemme ja, fordi han ønsker, at Storbritannien skal blive i EU, men udgangspunktet er, at han siger, at det er en rigtig dårlig aftale.
Det er bare for ligesom at være klar over, hvor Socialdemokratiet placerer sig i det internationale socialdemokratiske billede.
Det er altså langt væk fra Jeremy Corbyn og det engelske Labourparti, og det er meget tæt på De Konservative og Venstre i Danmark.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-29:
Jeg får faktisk et deja-vu, for jeg tror, at jeg har fået præcis samme spørgsmål fra hr. Søren Søndergaard før, nemlig for en måneds tid siden, og jeg synes også, at jeg svarede relativt klart på det på det tidspunkt.
Jeg skal ikke gøre mig klog på, hvad Jeremy Corbyn har af motiver for det ene eller det andet, men jeg noterer mig, at det britiske Labourparti og Jeremy Corbyn entydigt går ind for, at Storbritannien skal blive i EU.
Det er også det, det danske Socialdemokrati entydigt går ind for.
Vi kan så samtidig mene, at den aftale, som David Cameron og Storbritannien har lavet med EU, også kan bruges til noget i en dansk kontekst, og det kan vi jo godt udtrykke tilfredshed med.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-29:
Det var vel, når alt kommer til alt, mest et nej.
Altså, jeg må bare stille ordføreren det spørgsmål: Mener ordføreren sådan helt grundlæggende, at når vi skal i gang med en ny traktat – og det skal vi jo inden for en overskuelig periode – skal den danske regering i forbindelse med den traktat trække i retning af, at flere beføjelser overlades til Bruxelles, eller skal den danske regering som udgangspunkt følge den linje, som David Cameron har tilkendegivet, nemlig at flere beføjelser skal tilgå medlemsstaterne?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-03-29:
Så simpelt mener jeg altså ikke at man kan stille det op.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-29:
Der er jo faktisk rigtig meget af det, som ordføreren her har tilkendegivet, som Dansk Folkeparti sagtens kan tilslutte sig, herunder i virkeligheden også ønsket om på et tidspunkt, hvis det måtte blive aktuelt, at afholde sådan en folkeafstemning, som ordføreren her tilkendegiver.
Det ligger ikke nødvendigvis så fjernt.
Jeg skal bare lige forstå det selv: Altså, forudsat at man nu fik puttet de her ting ind i EU-rammen, som ordføreren efterspørger, og kom igennem med de her ting, ville Enhedslistens så i sådan et tænkt scenario gå ud at anbefale et ja til fortsat medlemskab af EU?
Jeg føler mig på baggrund af ordførerens oplæg lidt foranlediget til at stille et meget enkelt spørgsmål til ordføreren: Føler ordføreren, at Venstre forud for folketingsvalget sidste år forpligtede sig til en mere EU-skeptisk kurs?
Når vi nu er ude i historikken, må vi jo huske på, at hvis vi går tilbage til marts 1992, havde vi faktisk heller ikke muligheden på daværende tidspunkt for at blive europamestre, for det var jo først i kraft af, at Jugoslavien måtte melde fra, og det skete på et noget senere tidspunkt.
Så det kan godt være, vi har muligheden for at blive europamestre i fodbold – men jeg håber ikke, det så i givet fald bliver på samme baggrund, som det var dengang, selv om vi jo nok alle er glade for triumfen i 1992.
Jeg konstaterer bare, at da man skulle ned og forhandle efter nejet i 1992, som hr. Holger K. Nielsen jo selv – det anerkender jeg fuldt ud – var en stor del af årsagen til, så var det med en anderledes optimistisk og positiv tilgang end den, som jeg synes regeringen har lagt for dagen indtil nu.
Det er bare efter min mening meget klart, at hvis man kommer med sådan lidt tristesse over sig, når man heller ikke særlig langt, i forhold til hvis man kommer med friskt gåpåmod og et i øvrigt samlet Folketing bag sig.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-03-29:
Hvis Dansk Folkeparti har sådan de samme forventninger til den nuværende regering, som man havde til den måde, som den daværende Venstreregering håndterede det på, så har vi ingen problemer.
Det kan jeg garantere for.
For det var sandelig ikke nemt at få Uffe Ellemann pisket til at forhandle de der ting.
Men han gjorde det jo altså, han gjorde det.
Og hvis hr. Kenneth Kristensen Berth mener, det var så fremragende, så er jeg helt overbevist om, at den nuværende udenrigsminister kan gøre det fuldt ud lige så godt, som Uffe Ellemann gjorde det dengang.
Det er jeg helt overbevist om.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-29:
Tak til ordføreren.
Jeg er enig i, at udenrigsministeren virker træg, opgivende, ja, det er, som om han på forhånd har opgivet at få en mellemstatslig aftale.
Han havde jo travlt med at fortælle os, sådan mellem linjerne, hørte jeg, at det nok ikke kunne lade sig gøre.
Så kan han vende tilbage og sige: Det går ikke, venner, I er nødt til at stemme en gang mere om den overstatslige løsning, som I ganske vist har forkastet en gang, men der er ingen vej uden om.
Man kan levende se det for sig, når man hører udenrigsministeren.
Jeg ved ikke, om ordføreren er enig i, at vi skal tillægge ham så negative intentioner.
Vi må håbe, at debatten i dag kan fyre lidt op under udenrigsministeren, men det er jo vigtigt at vide, hvilken vej flertallet her i Folketinget vil, og derfor skal jeg bare spørge til opklaring: Hvad betyder det forslag til vedtagelse, som ordføreren har fremlagt på vegne af en række partier?
Nu har jeg den ikke skriftligt, så jeg må jo lige spørge.
Betyder det, at de partier, der står bag den, er enige om, at det, udenrigsministeren skal gå efter, udelukkende er en mellemstatslig – nogle kalder det en parallelaftale – aftale om Europol, og at udenrigsministeren derfor godt kan glemme alle de der følerier, han har, om, at den også skal omfatte en hel masse andre retsakter?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-29:
Det, jeg tager det forslag til vedtagelse som udtryk for, er, at den opgave, der er bundet, er opgaven i forhold til Europol.
Men jeg har også sagt, at vi fra Dansk Folkepartis side er åbne over for de gode argumenters kraft, sådan at forstå at hvis regeringen har et ønske om, at andre retssager skal tilknyttes, og kan komme med gode argumenter herfor, vil vi ikke på forhånd afvise det.
Det, vi har savnet, er jo en klar udmelding fra regeringen om, hvad det er, regeringen vil.
Og den synes jeg heller ikke helt at vi fik i dag.
Udenrigsministeren skal jo på lidt senere, og så kan det være, at den kommer der, men vi har behov for at vide, hvor det er, regeringen gerne vil hen.
Det synes vi faktisk er et rimeligt krav at stille.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-29:
Jo, jeg er enig i, at det er rimeligt at stille det krav, men det er vel også rimeligt, at vi som partier i Folketinget melder klart ud.
Og der vil jeg bare spørge ordføreren – jeg kan selvfølgelig godt forstå det der med, at man skal være åben og sådan noget, det skal man jo altid, også over for en udenrigsminister – om ordføreren er enig i, at jo flere ting man inddrager i den debat, jo mere kompliceret bliver det.
Og er det derfor særlig klogt at opmuntre udenrigsministeren til at dynge en hel masse andre emner ind, som kun kan komme til at komplicere det og gøre det sværere at nå det, som jeg tror vi fornemmer at alle er enige om, nemlig at vi skal have en aftale om Europol?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-29:
Jeg er ikke ganske sikker på, at jeg deler hr. Finn Sørensens analyse, for så vidt angår, at noget bliver sværere, fordi vi eventuelt ønsker parallelaftaler på flere områder.
Det kunne jo også tænkes, at det i virkeligheden bliver nemmere, fordi nogle ting hører bedre sammen og kan virke bedre, hvis det er sådan, at man beder om parallelaftaler om mere end en retsakt eller alene om Europol.
Så jeg tror ikke nødvendigvis, at man kan drage den konklusion, at det bliver sværere.
Det er jo også derfor, at vi har ønsket at høre fra regeringen med argumentets kraft, hvor det er, regeringen gerne vil hen.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-29:
Nu fremsatte ordføreren jo et forslag til vedtagelse på vegne af en række partier her i Folketinget, inklusive SF og Det Radikale Venstre.
Derfor er det selvfølgelig interessant at høre, hvad ordførerne for de partier siger, fordi det ligesom giver en forståelse af den tekst, der ligger foran os.
Jeg kan ikke lade være med at spørge ordføreren til den udtalelse, der kom fra Det Radikale Venstres ordfører, hr. Martin Lidegaard, hvor det næsten lød, som om hr. Martin Lidegaard allerede var henne i den situation, hvor det ikke kunne lade sig gøre at gennemføre en parallelaftale, og nærmest så frem til, at man kunne få en ny folkeafstemning om en aftale om overnational tilslutning til Europol.
Forstår ordføreren hr. Martin Lidegaards udtalelser på samme måde, eller ligger der nogen forhåndsaftaler og underhåndsaftaler i forbindelse med vedtagelsen af det her papir, som betyder, at det ikke er det, der skal fremgå af den tekst?