runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Hr. Johs. Poulsen forholder sig til de sidste 3 år i den kommunale økonomi, men sandheden er jo, at hvis man også går meget længere tilbage - altså ikke bare de sidste 3 år, men mange år - så er hovedreglen, at kommunerne ikke har overholdt de aftaler, de har indgået med staten.
Det er hovedreglen.
Nu har vi så prøvet at finde et instrument, der skal sikre overholdelsen af de aftaler, kommunerne frivilligt laver med staten, og som har baggrund i, hvad den samlede danske økonomi kan holde til, når vi skal sikre, at vi har en sund økonomi ikke bare i år og næste år, men også om 5, 10 og 15 år.
Det var egentlig dér, jeg troede vi havde noget fælles gods, men det har vi åbenbart ikke.
Nu laver vi så et sæt regler, der skal sikre, at de aftaler kan holde i den praktiske virkelighed, hvad de altså ikke har gjort, når man kigger på fortiden.
Det siger hr. Johs. Poulsens så at man overhovedet ikke kan bruge.
Det har han brugt meget taletid på her i dag at prøve at mane i jorden.
Han siger, at det skal vi ikke gøre, vi skal revurdere finanslovaftalen.
Så bliver jeg nødt til at spørge hr. Johs. Poulsen: Hvilke andre redskaber kan Det Radikale Venstre så foreslå at vi tager i brug for at sikre, at de aftaler, kommunerne selv indgår med staten, rent faktisk også bliver overholdt?
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-16:
Den er fuldstændig sammenhængende.
Inden for de sidste 3 år har man gennemført de største forandringer i den kommunale verden i de sidste 30-40 år, den største udligningsreform nogen sinde, den største strukturreform, den største opgaveflytning og den største flytning af penge samlet set.
I to af årene har der været et centralt dikteret skattestop - vi har selv deltaget i det det ene år.
Så er det vel ikke så mærkeligt, at der efter sådan en opgaveflytning, efter sådan en gennemregning og så mange opgaver, kan være nogle afvigelser i forhold til det, man sætter sig ned og aftaler, lang tid før budgetterne skal laves.
Det, man gør nu, er sådan set det modsatte.
Jeg synes måske, hr. Kristian Thulesen Dahl skulle have hørt efter hele indlægget, for så ville han jo have hørt, at der er en fuldstændig stringens i forhold til den økonomiske ansvarlighed, vi her taler om.
Hr. Kristian Thulesen Dahl mener ikke, det er et problem at bruge et beløb til børnechecks og ældrechecks som det, man rent faktisk konstaterede, og som finansministeren her fra talerstolen sagde at de overskred driftsbevillingerne med, nemlig ca. 1 mia. kr.
Det kunne man jo have valgt at lade være med; så havde der været plads til den del af det på den kommunale side.
Det interessante er samtidig ...
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-04-16:
Ja, men er det ikke korrekt, at der i Folketingets Europaudvalg har været et flertal for, at midlerne også skulle være til stede i årene fremover?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-16:
Jo, det er korrekt, og begge regeringspartierne er også en del af det flertal, og derfor har begge regeringspartier jo også fortsat det politiske ønske, at der skal være 20 mio. kr. også i 2009 og 2010.
Og det politiske ønske vil jo i første omgang blive materialiseret, når regeringen fremsætter et finanslovforslag for 2009, for der vil jeg selvfølgelig i det finanslovforslag indbygge et forslag om en bevilling på 20 mio. kr. i 2009 og 20 mio. kr. i overslagsårene.
Om jeg så er i stand til at komme igennem med det, beror jo på den politiske debat, der skal være om finansloven til efteråret.
Line Barfod (EL), 2008-04-16:
Ministeren sagde før, at FOA skulle have fået tilbudt 13,9 pct. og ikke de 12,8 pct., som alle andre har fået.
Jeg går ud fra, at det, ministeren hentyder til, er, at KL tilbød, at nogle få inden for socialog sundhedsområdet kunne få en større lønstigning, mod at andre inden for social- og sundhedsområdet så fik en mindre lønstigning.
Nu ved jeg jo, at finansministeren - på trods af at han har en langt højere løn end mange af de mennesker, der er ude i en strejke nu - ved, at det kan være svært at få pengene til at slå til i forhold til at dække alle ens udgifter, så derfor vil jeg spørge, om finansministeren virkelig mener, det er rimeligt, at nogle af de lavestlønnede her i landet skal betale for, at nogle af deres kollegaer får en lidt højere lønstigning.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-16:
Jeg forholder mig sådan set bare til det, som kommunerne, der jo sidder på den ene side af forhandlingsbordet, har kommunikeret offentligt, og det er måske også bare en appel om, at man så søger det yderligere oplyst.
For hele den politiske pointe bag den øvelse, jeg selv tager ansvaret for, og som fandt sted i december, var at sige: Vi ønsker, at de offentligt ansatte skal have den samme lønfremgang, som andre i det danske samfund har, og vi kan se, at der er en lønudvikling på det private arbejdsmarked, som gør, at de lønskøn, vi har for det offentlige arbejdsmarked, alt andet lige er for små.
Så er det sådan set en fordel at få pengene ned på bordet frem for at have dem hængende oppe på taget i en reguleringsordning, for fordelen ved at have pengene på bordet er, at man kan se dem, og så kan man arbejde med dem.
Og hvis man f.eks. har et ønske om at skævdele, at tilgodese særlige områder med rekrutteringsproblemer eller problemer i forbindelse med, at der er en lønstruktur, der er blevet skæv, eller andet, er det altså nemmere med penge på bordet end med penge på taget.
Jeg forstår, at der i den forhandling, der har fundet sted, og i den aftale, der er lavet for størstedelen af KTO-området, sådan set er fundet en løsning, hvor man via en solidaritetspulje målretter penge specifikt til særlige områder.
Af den offentlige kommunikation, Ritzaus Bureau, har jeg forstået på forhandleren for KL, at det sådan set medførte, at FOA-området stod til en ramme på 13,9 pct. og ikke 12,8 pct.
Men det er jo ikke mig, der forhandler på området, så det er bare en serviceoplysning.
Det er jo sådan et spørgsmål i kategorien, om jeg er holdt op med at slå min kone.
Altså, jeg spiller jo ikke nogen rolle i den her debat.
Der er en dansk model, som betyder, at to parter forhandler løn- og ansættelsesvilkår med hinanden hvert tredje år.
De forhandlinger har været ført mellem Kommunernes Landsforening på den ene side og KTO på den anden side.
På langt den største del af KTO-området er det endt lykkeligt med aftaler, og så udestår der en del, og det samme gælder på det regionale område i forhold til sygeplejerskerne.
Så har lønmodtagersiden varslet strejke, og det er helt i overensstemmelse med modellen.
Så strejkes der, og det har jo sådan set det formål, at de to parter lægger arm med hinanden, og så vil de forhåbentlig og forventelig på et tidspunkt finde hinanden.
Det er jo mit fromme ønske.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Ja, så fik vi jo så sådan en KL-udtalelse fra Folketingets talerstol, sådan en rigtig lobbyistudtalelse fra hr. Johs. Poulsen som privatist.
Men mage til omgang sludder skal man da lede længe efter.
Altså, at tvinge kommunerne til at gennemføre besparelser med det udgangspunkt, at der er lagt budgetter, der gør, at man i 2008 skal bruge flere penge, end man gjorde i 2007!
Man har også lagt budgetter, der betyder, at man skulle bruge endnu flere penge end det, man havde fået lov til i den aftale, man selv havde indgået med staten.
Og så siger vi: Gider I godt overholde de budgetter, som der nu ligger med de forøgede udgifter.
At sige, at det er, at man skal gennemføre besparelser, er jo en omgang rent sludder.
Jeg må spørge hr. Johs. Poulsen: Hvor er - men det er måske derfor, det er som privatist, han tager ordet - linjen imellem det, hr. Johs. Poulsen siger, og så det, hr. Morten Helveg Petersen sagde tidligere om, at Det Radikale Venstre er et parti, som står for en økonomisk ansvarlig kurs, som vil sikre, at den samlede samfundsøkonomi kan holdes inden for de rammer, der er plads til?
Hvor er al den tale
, når man hører hr. Johs. Poulsen?
Line Barfod (EL), 2008-04-16:
Jeg går ud fra, at finansministeren kan finde dokumentation for de påstande, han kommer med her, om, at der skulle være en større ramme til det her område.
Men ministeren forholder sig stadig væk ikke til problemet med, at den samlede ramme - pengene på bordet, som ministeren siger - jo fastlægges af ministeren.
Det er finansministeren, der reelt sidder for bordenden og bestemmer, hvor meget der er at forhandle om.
Jeg er helt enig i, at det er forhandlerne, der skal fordele pengene mellem de forskellige grupper, men det er finansministeren, der bestemmer, hvor mange penge der er på bordet, og derfor bliver ministeren nødt til at forholde sig til, at hvis ikke han sørger for, at der er flere penge på bordet, bliver konsekvensen, at hvis kommunerne ønsker at give de lønstigninger, der skal til for at fastholde nogle gode medarbejdere fremover, skal de ud at skære i antallet af stillinger, så arbejdsforholdene bliver endnu værre og velfærden bliver forringet.
Så ministeren bliver nødt til at svare på, om han vil sikre, at der kommer penge til de lønstigninger, der er nødvendige for at fastholde medarbejderne, eller om ministeren mener, at man skal ud at skære i antallet af ansatte.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-16:
Jo, men det er jo interessant, at ministeren står og beskylder Socialdemokraterne for noget i forbindelse med nogle tekniske detaljer i finansloven, og at ministeren så selv gør sig skyldig i det samme
Det korte af det lange er jo, at den her regering ikke har afsat ekstra penge på denne finanslov til indførelse af akut kræftbehandling i Danmark, og så står man så og siger, at det er, fordi det skal forhandles med regionerne og det ene og det andet.
Desuden må jeg sige, at finansministeren må have en utrolig dårlig hukommelse.
Socialdemokratiet gik jo allerede i 2005 til valg på bedre kræftbehandling i Danmark, og vi tog det også op gentagne gange før.
Men det laver vel ikke om på, at ministeren jo vel er enig i, at man for 225 mio. kr. ikke får meget akut kræftbehandling i Danmark.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-16:
Det er jo rigtigt, at 2007 var et bemærkelsesværdigt år i relation til kræft og politik, for det var det år, hvor Socialdemokratiet begyndte at interessere sig for kræftsagen.
For i alle tidligere år under den borgerlig-liberale regering var der jo ikke nogen bidrag fra Socialdemokratiet til den her sag, der var ikke et eneste finanslovforslag fra partiets side, hvor man foreslog at øge bevillingerne eller andet; man kerede sig sådan set ikke nævneværdigt om emnet.
Og det sker så i første række ved nogle målrettede penge og i anden række jo ved de aktivitetsbevillinger, der er ude i sundhedsvæsenet, som jo år for år er blevet større.
Altså, det danske sundhedsvæsen har i år fået et bevillingsløft, som er historisk, og det er jo inden for den aktivitetsramme, at også kræftområdet skal finansieres.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Jeg takker egentlig blot for svaret, for det kører jo også videre på den melding, som fru Margrethe Vestager har givet.
Jeg står her med et citat fra Jyllands-Posten: »Vi arbejder for en midterregering, der kan gennemføre de nødvendige reformer og føre en økonomisk ansvarlig politik, og det ser vi ikke SF som del af.« En ting er, at vi selvfølgelig ikke kæmper for en SR-regering, men vi kæmper under alle omstændigheder for, at man holder vort land på en økonomisk, fornuftig ansvarlig kurs.
Der ser vi os selv som en del af en kreds af partier, som, selv om vi har forskellige prioriteringer, så på en eller anden måde føler sig forpligtet til - vi har jo også aftalt en velfærdsreform sammen - at vi holder Danmark på en støt økonomisk kurs med de prioriteringer, det så giver mulighed for.
Der synes jeg selvfølgelig, det er vigtigt, når et parti som SF stormer frem, og det ser ud, som om det kan det hele og foreslår milliarder her og milliarder der, at der så også er nogle af dem, der er tættere på det parti med hensyn til et eventuelt samarbejde, der siger fra og siger, at det vil man ikke.
Man kunne næsten bruge betegnelsen: Nok er nok.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-04-16:
Det er jo lige ved, at det ender i den store forbrødring her.
Nej, vi er selvfølgelig optaget af ansvarlighed.
Vi har heller ikke fået modargumenter med hensyn til alt det her med finanseffekt, og hvad ved jeg.
Det korte af det lange er altså, at vi har en lang historie for i Det Radikale Venstre at være økonomisk ansvarlige helt tilbage fra tidernes morgen med 1980'ernes genopretningspolitik, og det, der skete i 1990'erne med hensyn til reformerne der.
Det er klart, at det da er et utrolig vigtigt punkt for os at fastholde den økonomiske ansvarlighed.
Jeg kan betrygge spørgeren med, at vi da også holder fast i det i årene fremover, selvfølgelig.
Morten Bødskov (S), 2008-04-16:
Jeg vil gerne vende lidt tilbage til kvalitetsreformen, og jeg tror, at vi fra Socialdemokraternes side i hvert fald kan sige, at vi er ganske trygge ved at overlade til befolkningen og dens vurdering, om der er sammenhæng mellem det, regeringen sagde før valget, og det, der så er i finansloven.
Lidt populært sagt kan man sige, at før valget var retorikken spækket med gyldne løfter om mere og bedre velfærd, århundredets reform af den offentlige sektor og en kvalitetsreform, som jo nærmest skulle bære folk ind i sådan et gyldent univers af mere velfærd, og det, man står med i dag, må man jo sige er et katalog af brudte løfter.
Det gælder ikke mindst over for børnefamilierne.
Jeg forsøgte før, som finansministeren overhørte, at spørge den konservative finansordfører, om man fra regeringens side mener, at man har overholdt de løfter, man har givet til børnefamilierne, når man nu hæver den gennemsnitlige forældrebetaling i daginstitutionerne, gør det muligt for kommunerne at indføre brugerbetaling for den mad, børnene gratis får i vuggestuerne i dag, og ikke indfrier løftet om at begrænse lukkedage.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-04-16:
Kritikken stikker da dybt, det gør den da.
Vi er jo enormt optaget af den økonomiske ansvarlighed generelt, og derfor synes vi også, det er helt på sin plads at have den her diskussion også med SF'erne om ansvarlighed, og om hvad der er op og ned på den økonomiske diskussion.
Men jeg kan ikke stå her og give et endegyldigt og fasttømret svar på, hvad det så kan føre til.
Men pointen er, at vi vil have den her diskussion frem i lyset, og det er faktisk det initiativ, vi har taget, så man netop får det på banen, som man så opfatter som ansvarlighed her.
Vi stemmer for finansloven, for det synes vi også er udtryk for ansvarlighed.
Så ja, og det ved jeg ikke kommer som nogen overraskelse for spørgeren: Vi er optaget af den økonomiske ansvarlighed.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-16:
Se, da regeringen overtog efter Socialdemokratiet i 2001, tror jeg, der var et forældrebetalingsloft på 33 pct., hvis jeg ikke husker helt galt - eller var det 32 pct.?
33 eller 32 pct., man husker det ikke helt.
Jeg vælger at tro og huske, at det var 33 pct., at forældrene altså skulle betale en tredjedel af regningen for at få passet deres børn.
Det har regeringen så stille og roligt barberet ned til 25 pct.
Derfor er det måske lidt tankevækkende, at angrebet på en meget, meget lille forhøjelse af muligheden for at kræve forældrebetaling kommer netop fra den kant.
Når hr. Morten Bødskov taler om en gennemsnitlig forældrebetalingsprocent på 25, må jeg sige, at det, der rent faktisk sker, er, at vi øger forældrebetalingsloftet.
Det vil sige, at en kommune kan opkræve op til ca. 28 pct., når det her er regnet mere præcist ud.
Det er jo ikke en pligt til at gøre det.
Hvis der er en kommune, der allerede i dag giver børnene et sundt måltid mad, som er inkluderet i daginstitutionstilbuddet og forældrebetalingen, kan det også være finansieret, og så behøver man jo ikke i den kommune at hæve forældrebetalingen.
Det tager man jo selv stilling til.
Men i alle de kommuner, hvor tilbuddet ikke findes, og alle de dagpasningsformer, hvor tilbuddet ikke findes, er det her en let og praktisk måde at få et sundt måltid mad på, hvor de, der kan betale, selv betaler børnenes mad, hvilket de også gør i dag, og hvor de, der ikke selv kan betale, får betalingen via en friplads.
Peter Christensen (V), 2008-04-16:
Vi har flere gange i løbet af i dag været lidt inde på det her notat, som Det Radikale Venstre har udarbejdet om den økonomiske uansvarlighed hos SF.
Det er det papir, hvori det understreges fra jeres side, at der mangler mindst en 15-17 milliarder i SF's finanslovudspil.
Et af de sidste punkter, I har, er, at I slår fast, at I også synes, at der mangler en rød tråd i SF's skattepolitik, og der står, at den er kendetegnet ved forskellige og modstridende meldinger om især boligskatten.
Hvad er det, I er utilfredse med der?
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-04-16:
Tak for den indskærpelse, formand.
Jeg tror, at vores papirer vel er udtryk for, at vi forsøger at spore os ind på, hvad det er, SF mener i skattediskussionen og om boligbeskatningen mere specifikt, og det har vi måske ikke sådan helt kunnet blive så kloge på, at vi - i hvert fald i det notat - har kunnet beskrive det endegyldigt.
Jeg synes også, vi får sådan lidt forskellige indtryk og svar, når vi spørger omkring det, så det er det, som papiret vel er udtryk for.
Peter Christensen (V), 2008-04-16:
Ja, uanset tiltaleform så forstod jeg ikke meget af det svar.
Det er egentlig bare sådan, at Det Radikale Venstre synes, det godt kunne være lidt mere præcist, hvad SF skrev.
Det er sådan det.
Det synes jeg måske er et lidt mærkeligt svar.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-04-16:
Jo, men nu er jo svært for mig at redegøre for SF's politik på feltet, hvad notatet jo også er udtryk for, forstået på den led at vi synes, at boligbeskatningen jo må indgå som et tema i det, som en Skattekommission beskæftiger sig med, og som en kommende skattereform selvfølgelig også må forholde sig til
Og derfor så må det her med beskatning af boliger selvfølgelig indgå som en skattekilde, som man må forholde sig til, og der kan vi ikke helt blive kloge på, hvad det er, SF mener på det felt, og det er det, som papiret er udtryk for.
Lars Barfoed (KF), 2008-04-16:
Nu er vi jo flere partier, der på det seneste har været ude for sådan lidt vandring ud og ind af folketingsgrupperne, og der er jo også markante fortalere for skattelettelser, som har bevæget sig lidt rundt.
Derfor kunne det være interessant at vide, hvordan Det Radikale Venstre nu står på skattepolitikken.
Altså, er Det Radikale Venstre enig med Det Konservative Folkeparti i, at der er behov for at sænke skatten på den sidst tjente krone markant, og at det også gælder om at sænke skattetrykket, fordi vi har verdens højeste skattetryk?
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-04-16:
Vi har beskrevet vores tanker om skattereform i vores finanslovudspil.
Der har vi vores samlede forslag præsenteret med forskellige skattesatser og -procenter og den slags, så det kan den konservative ordfører konstatere ved at læse forslaget.
Det korte af det lange og svaret på spørgsmålet er, at ja, der skal være en sænkning af skatten på arbejdsindkomst.
Det er det, der giver en effekt, med hensyn til at flere mennesker kommer ud på arbejdsmarkedet, så det går vi klart ind for.
Hvor det så efterlader os i forhold til skattetrykket, synes jeg er en anden diskussion, i og med at skattetrykket er et ret vilkårligt begreb.
Som den konservative ordfører udmærket ved, er skattetrykket jo noget, der kan svinge og svinger i takt med statens indtægter i forhold til forskellige former for skattekilder, så skattetrykket synes jeg er en sværere diskussion at forholde sig til.
Men ja, skatten på arbejdsindkomst skal ned.
Lars Barfoed (KF), 2008-04-16:
Jeg er klar over, at hvis vi sådan skal være meget tekniske, er skattetrykket en vanskelig sag at forholde sig til.
Men derfor kan man jo godt sådan i almindelig tale sige, at ja, man ønsker, at skatterne skal ned, for samlet set er der for høje skatter i det her land, eller man kan mene, at det offentlige udgiftstryk og dermed de skatter, der er brug for, er det egentlig fint nok med.
Nu spørger jeg også, for hr. Morten Helveg Petersen var lidt optaget af det her med skattestoppet, og at det måske stod i vejen for nogle reformer.
Der skal jeg jo gøre opmærksom på, at det netop er holdningen, at når Skattekommissionen er færdig, og vi skal forhandle en skattereform på det grundlag, som Skattekommissionen måtte komme med, så er der åbnet et vindue, hvor vi kan flytte rundt på skatter og afgifter og sådan noget, uden at vi tager hensyn til skattestoppet.
Det er derfor, jeg undrer mig lidt over, at hr. Morten Helveg Petersen ikke kunne svare hr. Anders Samuelsen klarere før, for det er jo netop De Konservative og Venstre, regeringen, som ønsker lavere skatter, hvorimod jeg har meget vanskeligt ved at se, at de holdninger, som jeg nok mente Det Radikale Venstre har, er forenelige med de synspunkter, der bliver udtrykt fra Socialdemokratiets og SF's side.
Derfor vil jeg i virkeligheden godt gentage hr. Anders Samuelsens spørgsmål: Er ikke sådan, at det er mere nærliggende for Det Radikale Venstre at samarbejde med de konservative og liberale kræfter her i Folketinget om at sænke skatterne, især når vi nu siger, at der er et vindue åbent for, at vi ikke har et skattestop på den måde, det normalt er forstået i reformtiden?
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-04-16:
Det må jo bero på de forhandlinger, vi så forhåbentlig får til den tid, når Skattekommissionen har barslet med sin rapport, hvem der er villig til at lave noget og lave noget reelt.
Altså, det er jo interessant at følge området.
Nu har jeg noteret mig, at selv SF begynder at snakke om, at man skulle kunne kigge på topskatten under nogle forudsætninger, så jeg håber da virkelig, at alle typer diskussioner, alle typer emner inden for området kommer i spil her, herunder også boligbeskatningen, som vi også finder er en rimelig diskussion, når man skal kigge på fremtidens skattesystem.
Hvor det lander i forhold til det samlede skattetryk, er vi nok ikke så optaget af som Det Konservative Folkeparti.
Vi er optaget af at sænke skatten på arbejdsindkomst.
Vi mener, det er et problem, at den er så høj, som tilfældet er.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Mit spørgsmål går på at finde ud af, hvor dybt den her kritik fra radikal side af SF's økonomiske kurs egentlig stikker.
Fru Margrethe Vestager, leder af Det Radikale Venstre, har været meget kraftigt på banen.
Det har også tidligere været nævnt, det her med de 15-17 mia. kr. i underfinansiering årligt, hvis man skulle gennemføre de løfter, som det fremadstormende SF ønsker.
Men jeg har også bl.a. fra SF's side hørt røster om, at det bare skulle være, fordi man egentlig er lidt misundelig på SF's fremgang, og det måske er udtryk for et taktisk spil for at prøve at få nogle vælgere tilbage.
Det, jeg gerne vil spørge hr. Morten Helveg Petersen om, er: Hvor dybt stikker den kritik, man har af SF's økonomiske politik?
Altså, stikker den så dybt, at man vil stå fast på, at så længe SF har sådan en økonomisk politik, som de har, er alt det med regeringssamarbejde f.eks. mellem Det Radikale Venstre og SF, som også fru Margrethe Vestager har været inde på, udelukket?
Eller er det noget, man i givet fald er klar til at gå i forhandling om, fordi det i virkeligheden måske mere er et taktisk spørgsmål?