Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-05-03:
Nu behandler vi et beslutningsforslag, som handler om, at der ikke skal hældes gift ud.
Jeg synes lige, jeg vil slå fast, at det, det drejer sig om, er pesticider.
Pesticider er plantebeskyttelsesmidler, og de gennemgår i Danmark verdens mest omfattende godkendelsesprocedure.
Miljøstyrelsen har ansvaret for, at kun stoffer, som ikke er miljøskadelige, bliver brugt i naturen, og derfor er det altså misvisende at kalde det gifte, for det er slet ikke det, der er tale om.
Der er tale om stoffer, som bruges til at bekæmpe plantesygdomme og insekter og ukrudt.
Hr. Torben Hansen blander også grundvandet ind i diskussionen, og det er da rigtigt, at pesticider tidligere har været årsag til grundvandsforureninger, men netop et af grundlagene for godkendelsesproceduren er jo, at disse stoffer ikke længere er farlige for grundvandet.
Det er jo også fremgået af de rundbordssamtaler, der har været i Miljøministeriet, at ikke engang vores grønne organisationer anser det længere for en risiko for grundvandet, men peger på, at det, vi taler om, er biodiversitet, altså det, at der er visse ukrudtsarter og insektarter, som forsvinder i forbindelse med sprøjtning, og det kan man så anse for at være uheldigt.
Vi har i øjeblikket ude i landskabet de meget flotte rapsmarker, og skal man nedbringe behandlingshyppigheden af en rapsmark til 1,7, så skal man undlade at bruge en fuld dosering af det, der hedder insekticider, altså besprøjtning mod insekter.
Insekterne kommer, umiddelbart før rapsen begynder at blomstre, og er årsag til ca. 30 pct. fald i udbyttet, men skal man nå ned på 1,7, skal man altså helt undlade disse insektsprøjtninger.
Det er en af måderne at nå målet på, men det sker ikke uden visse omkostninger.
Miljøministeren er i gang med et større arbejde for at reducere landbrugets brug af pesticider.
Man kan jo sige, at der har været en række samråd på det her område, og jeg føler egentlig, at der er nogenlunde enighed om, hvordan man vil gå videre.
Derfor kan man sige, at man kan undre sig over, at Socialdemokratiet har udarbejdet dette beslutningsforslag til behandling nu.
Der har været forhandlinger med Dansk Landbrug, og man er enige om at finde redskaber til at reducere pesticidforbrug.
Og man skal jo sige, at begge dele kommer miljøet til gode.
Målet er en behandlingshyppighed på 1,7, som det fremgår af pesticidhandlingsplanen.
Det er et mål, som jo blev fastlagt i forbindelse med Bicheludvalgets grundige analyse, og det mål ligger i og for sig fortsat fast.
Udregningsarbejdet er sat i gang, og der vil komme et resultat af det inden sommerferien.
Der er indledt en dialog med landbruget om forudsætningerne for målet på 1,7, og de siger, at meget har ændret sig.
Men det vil kræve nogen dokumentation og være meget vanskeligt at ændre på denne målsætning, fordi der jo er bred politisk enighed om, at det er 1,7, der er målsætningen.
Hvis tallene så skulle vise sig at udvikle sig uheldigt, hvad man kan frygte for 2006, når de offentliggøres, ja, så må man jo se på virkemidler, som tager sigte på at nedbringe forbruget af pesticider og dermed øge miljøbeskyttelsen.
For os er sporet mere rådgivning.
Det har vist sig, at de bedrifter, der har modtaget rådgivning, har været i stand til at nedsætte deres forbrug, og det er en trend, som gerne skulle brede sig i hele erhvervet.
Landbruget er jo et af vores betydelige erhverv, og en fornuftig og rimelig regulering opnås, hvor landbruget medvirker til at finde løsningerne.
Så vi synes altså, at der i ministeriet er fastlagt en fornuftig procedure, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget, som det foreligger.