Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
På mange måder går det jo godt i Danmark.
Millionærskat, betalingsring, kvindekvoter og øremærket barsel til mænd ligger nu trygt i skuffen igen og samler støv til næste gang, Socialdemokraterne kommer i opposition.
Jeg vil gerne indlede med at takke statsministeren for åbningstalen.
Og jeg vil også takke statsministeren for endelig at lægge op til en afstemning om retsforbeholdet.
Bedre sent end aldrig.
Jeg vil faktisk også gerne rose statsministeren for nu endelig at gå skridtet videre end at annoncere, at der kommer en god løsning i morgen.
Nu er svaret, at der kommer en god løsning efter et valg.
Om det så er klogt at lade Danmark stå uden for kampen mod menneskesmugling og uden for bekæmpelse af narkokriminalitet og børneporno, er så en anden sag.
Det tror jeg ikke.
De kriminelle venter nemlig ikke til efter valget.
Regeringen har i store træk fulgt de reformspor, vi lagde i den tidligere regering, VK-regeringen.
Det er godt nok ikke reformer, der kan måle sig med dem, vi gennemførte.
Vi sikrede finansiel holdbarhed for knap 50 mia. kr.
Regeringens reformer har forbedret vores fælles kasse med knap 5 mia. kr. Statsministeren sagde i sin tale, at Danmark blev ramt af krisen, fordi VK ikke handlede i 00'erne.
I Lukasevangeliet siger Jesus: »Hvorfor ser du splinten i din broders øje, men lægger ikke mærke til bjælken i dit eget øje?«
Ifølge statsministerens egen finansminister leverede VK-regeringen 90 øre og statsministerens egen regering blot 10 øre for hver reformkrone, der går til vores velfærdssamfunds holdbarhed.
Jeg vil gerne rose statsministerens regering for udmærkede reformer, vi har lavet sammen.
De har trukket Danmark i en lidt bedre retning.
Vi topper år efter år listen over verdens lykkeligste folk, og de store økonomiske kriser har ikke ramt Danmark lige så hårdt som mange andre lande, men vi er stadig væk langt fra vores mål.
Mere end 800.000 personer i den arbejdsdygtige alder lever i dag af offentlig forsørgelse, og konkret ville 260.000 færre danskere leve af offentlige overførsler, hvis danskerne var lige så selvforsørgende som svenskerne.
Uanset om venstrefløjen ikke gider høre om det, skyldes problemet bl.a. de relativt høje overførselsindkomster, vi har herhjemme.
I dag er det sådan, at en typisk dansk familie med to børn, hvor far og mor begge er på kontanthjælp, får færre penge mellem hænderne, hvis den ene tager et lavtlønsjob frem for at være på kontanthjælp.
Børn har brug for at opleve en normal hverdag med forældre, der arbejder for at forsørge sig og sine.
Det viser sig også ved, at risikoen for, at børnene selv havner på offentlig forsørgelse, er særlig høj, hvis forældrene har været uden for arbejdsmarkedet.
Når man så sammenholder det med, at hver tredje arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtager kun vil takke ja til et job, hvis gevinsten er på over 3.000 kr. om måneden, er det tydeligt, at vi står med et problem.
Derfor ønsker vi at genindføre kontanthjælpsloftet, så der kommer en rimelig grænse for, hvor meget man samlet kan modtage fra det offentlige.
Vi har også tidligere foreslået, at par, hvor begge er på kontanthjælp, skal have et nedslag i deres ydelse på præcis samme måde, som vi gør det på for førtidspensionister og folkepensionister, fordi der er to til at betale.
Endelig mener vi, at der er behov for et moderne dagpengesystem; et system, der ikke er dyrere end det, vi har i dag, men et system, der i langt højere grad sikrer, at ledige er motiverede til at søge job tidligere, og som samtidig giver mennesker en anstændig forsikring ved ledighed.
På godt jysk er det jo lidt mærkeligt, at det eneste, den offentlige debat og også meget af debatten i dag har handlet om, er de 40.000 danskere, der har opbrugt deres ret til dagpenge. Heraf er 8.000 personer kommet i arbejde, og 4.600 er kommet i uddannelse, og hovedparten af de andre er på andre ydelser.
Det kræver altså ikke langhåret kommissionsarbejde at se mulighederne for, at vi kan gøre det lidt bedre.
Hvorfor taler vi ikke om behovet for at sikre vækst og udvikling i hele Danmark?
Jeg synes, det er dejligt, at statsministeren glæder sig over, at der er vækst i resten af rigsfællesskabet.
Men tilbage står, at vi har brug for vækst i Danmark, hele Danmark, og derfor ønsker vi at fastholde og styrke boligjobordningen.
Håndværkerfradraget her sikret danske familier en direkte håndsrækning i en ellers travl hverdag og samtidig styrket ordrebøgerne hos håndværksmestrene. Vi vil også gerne starte forfra med planloven og i langt højere grad lade det være op til kommunerne at vurdere, hvordan man udvikler et bæredygtigt og driftigt lokalt erhvervsliv.
Vi vil gerne fjerne en række tossede danske afgifter på en række dagligvarer, der gør indkøb dyrere for danskerne og hverdagen besværlig for virksomhederne.
Endelig vil vi gerne på næste års finanslov prioritere 2 mia. kr. til at hæve beskæftigelsesfradraget med, samtidig med at vi også ønsker, at den øverste marginalskat kommer ned på 50 pct.
Hermed får alle danskere i arbejde en ekstra tilskyndelse til at gøre en ekstra indsats, og samtidig mener Det Konservative Folkeparti jo, at vi politikere kan se os selv lidt bedre i spejlet om morgenen, fordi vi lader danskerne beholde flere af de penge, de selv tjener, i egen lomme.
Jeg tror, der generelt er mange danskere, der ikke føler, at deres hverdag og dagligdag for alvor bliver taget alvorligt her på Christiansborg.
Det gælder f.eks. i forhold til de mange indbrud, der dagligt rammer danske hjem.
Selv om det drejer sig om mere end 40.000 indbrud på et enkelt år – og vi ligger faktisk lige nu i et tvivlsomt parløb med Grækenland om førstepladsen – så virker det ikke som noget, som regeringen tager synderlig alvorligt.
Vi gennemførte i VK-regeringens tid en massiv indbrudspakke, og den begynder nu at vise sin effekt.
Men efter det er der ikke sket synderligt på området.
Alle, der har oplevet et indbrud, kender den ubehagelige følelse af, at der har været en ubuden fremmed i ens hjem.
Jeg vil bare sige, at konsekvenserne for at være udsat for indbrud i ens eget hjem er langt mere alvorlige end bare at miste sine ejendele.
Man mister sin tryghed såvel som tillid til omverdenen.
Det afspejles i dag slet ikke i lovgivningen.
I dag straffes indbrud typisk med betinget fængsel eller ubetinget fængsel i op til 30 dage.
Vi mener, at straffen for indbrud grundlæggende skal afspejle det menneskelige overgreb og ikke bare det, at man har mistet ejendele.
Derfor har vi foreslået, at man laver en særlig indbrudsparagraf, som sikrer, at indbrud som minimum udløser en ubetinget fængselsstraf.
Vi ønsker også, at strafrabatten begrænses, og endelig ønsker vi, at udenlandske forbrydere skal afsone i hjemlandet.
Grænsen for, hvornår de kriminelle udlændinge skal sendes hjem, skal også sættes ned fra 6 måneder til 1 måned – så er der flere af de udenlandske lovovertrædere, der kommer hurtigt hjem.
Vi levere helt konkrete forslag, for vi ønsker at gøre en konkret forskel for danskerne, og vi ønsker, at danskerne skal føle sig trygge i deres eget hjem.
Vi er meget glade for, at statsministeren i sin tale tog de frivillige med.
Vi er meget glade for, at regeringen er kommet på andre tanker.
For 2 år siden foreslog vi i Det Konservative Folkeparti faktisk i et beslutningsforslag, at det skulle gøres nemmere at være frivillig.
Da blev det afvist af regeringen, men vi er rigtig glade for, at man nu er kommet på andre tanker.
Nu må vi jo så bare håbe, at der er nogle at gøre noget frivilligt for.
Vi vil gerne her tilkendegive, at vi er bekymrede over det stigende fravalg af fritidsaktiviteter, som vi ser blandt landets skoleelever på grund af den lange skoledag, herunder lektiecafeerne.
At vi ser den her tendens, også før lektiecafeerne bliver tvungne, viser jo, hvilken trussel tvangscafeerne kan komme til at udgøre for det frie foreningsliv i Danmark.
Vi frygter, at udmeldingerne vil fortsætte i vores fritidsog sportsklubber, hvis der fyldes endnu flere timer på skolebørnene om eftermiddagen.
I må ikke misforstå mig – vi ønsker mere faglighed i folkeskolen, og vi er faktisk på alle hovedområderne meget glade for den reform, vi har lavet sammen, men det må ikke ske på bekostning af foreningslivet.
Også tak til statsministeren for at tage udfordringerne med de gymnasiale uddannelser op.
Vi har lavet en rigtig god reform af erhvervsuddannelserne, og nu er turen kommet til gymnasierne.
Vi er enige i, at antallet af studieretninger skal ned.
Vi er også enige i, at der skal stilles øgede krav i matematik, og at det faglige niveau skal op.
Men desværre mangler regeringen at tage fat der, hvor de gymnasiale uddannelser har deres største problem.
Der bliver simpelt hen lukket for mange ind med for ringe boglige kvalifikationer.
Ifølge Undervisningsministeriets eget tal er frafaldet på eksempelvis htx, hvis man tager unge, der har en karakter på under 4 fra folkeskolen, eller som har mangelfulde karakterer, på 87 pct., og det er 82 pct. på stx, og for de få, der får hutlet sig igennem uddannelsen, er der 43 pct. af dem, der er tilbage, der slet ikke kommer videre i uddannelsessystemet.
De oplever nederlag på nederlag, og det koster samfundet rigtig mange penge at dobbeltuddanne unge, vi skulle have ledt i den rigtige retning fra starten af.
Vi ønsker et karakterkrav på 4, så når man starter på en studieforberedende uddannelse, er der også en chance for, at man gennemfører den.
Vi vil her afslutningsvis gerne takke regeringen for den nye og lidt hårdere kurs, man har sat over for IS.
Tænk, hvis det internationale samfund havde handlet for 3 år siden i Syrienspørgsmålet.
Havde IS så overhovedet eksisteret?
Vi er rigtig glade for, at F-16-flyene sættes ind, men vi håber også, at regeringen vil overveje det, som vi har foreslået, nemlig at udvide vores tilstedeværelse geografisk til Syrien og også meget gerne styrke vores tilstedeværelse med f.eks. specialoperationsstyrker.
Endelig vil jeg sige, at vi også er meget glade for, at regeringen har valgt som opfølgning på krisen i Rusland at optrappe vores tilstedeværelse i ikke mindst Baltikum og de østeuropæiske lande.
Det er altid dejligt for en politiker og et parti at få sin politik igennem, og jeg er rigtig glad for, at regeringen har lyttet til de 8 mandater, som Det Konservative Folkeparti udgør.