runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2007-05-30:
Jeg vil ikke sige, at spørgsmålet om klyngebomber er det, der har fået hr. Naser Khader til at melde sig ud af Det Radikale Venstre.
Men den vedtagelse fra 2004 og hele den retorik, som Det Radikale Venstre også brugte i 2004, passer meget godt med den tale, som hr. Naser Khader fremførte på Ny Alliances vegne i dag.
Derfor synes jeg, at det er synd og skam, at vi bliver slået i hartkorn med Dansk Folkepartis synspunkt om, at klyngebomber er et fremragende militært våben, og at man stiller sig op herinde i Folketingssalen i dag og argumenterer for, at det er rimeligt, at man bruger det.
Jeg synes slet ikke, jeg kunne genkende nogen ord i hr. Naser Khaders tale, der var med til at retfærdiggøre det.
Problemet er jo, at når Dansk Folkeparti er med i sådan et forslag til vedtagelse, der siger, at det er helt fint, at det her foregår, og at vi ikke skal tage afstand fra alle klyngebomber, så bliver forvirringen jo total.
Naser Khader (UFG), 2007-05-30:
Jeg har hørt indvendingerne fra både Dansk Røde Kors' og Folkekirkens Nødhjælps side, og jeg anerkender indvendingerne, men jeg har også hørt, at man faktisk synes, at det er et skridt i den rigtige retning, og det accepterer jeg.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-05-30:
Hr. Naser Khader er formentlig klar over, at det forslag til vedtagelse, som han er medforslagsstiller til i dag, har Dansk Røde Kors og Folkekirkens Nødhjælp advaret kraftigt imod, fordi man netop har undtagelsesbestemmelser for en række af de klyngebomber, som bl.a. ligger i Libanon.
Dansk Røde Kors og Folkekirkens Nødhjælp ligger i den forbindelse i forlængelse af en række internationale ngo'er, som kraftigt har opfordret det danske Folketing til ikke at have den kattelem, som man i dag får gennemført, og som hr. Naser Khader er med til at gennemføre.
Naser Khader (UFG), 2007-05-30:
Det mener jeg ikke jeg gør.
Jeg kunne godt tænke mig en verden uden klyngebomber.
Men jeg er med i det forslag til vedtagelse, der er realistisk internationalt.
Hvad angår Danmark vil vi gå meget, meget langt, men hvad angår det internationale, synes jeg, vi skal stræbe efter at få vedtaget noget, der kan blive gennemført, samtidig med at jeg vil understrege, at jeg godt kunne tænke mig en verden uden klyngebomber, der rammer civile – det kunne jeg godt tænke mig.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-05-30:
Jeg vil godt lige have hr. Naser Khader til at bekræfte, at med det forslag til vedtagelse, som han er medforslagsstiller til i dag, legitimerer han brugen af en række af de klyngebomber, som i dag ligger i Libanon.
Naser Khader (UFG), 2007-05-30:
Uden at være militærmand vil jeg sige, at jeg mener, at man godt kan vinde en krig uden at bruge klyngebomber, der især rammer civile.
Søren Espersen (DF), 2007-05-30:
Jeg beklager, hvis jeg ikke hørte det, som blev sagt, det må jeg have overhørt.
Men jeg vil alligevel stadig væk gøre opmærksom på, at min holdning er, at uanset det ene eller det andet har det i forbindelse med Libanonkonflikten været forkert at anvende klyngebomber imod civile områder, som jo var så meget en del af den her sag, at der skulle man have afholdt sig fra at bruge dem fra israelsk side; det vil jeg gerne medgive.
Men samtidig må jeg så også sige – og det er så det, jeg vil bede hr. Naser Khader om at bekræfte – at det altså har været en utrolig vanskelig situation at være i for Israel, altså, at de – hvad skal vi sige? – skulle besvare ild fra Hizbollah, når ilden blev afsendt fra helt fuldstændig tæt bebyggede områder, som vi også desværre ser fra Gaza i dag.
Det synes jeg hr. Naser Khader må bekræfte.
Naser Khader (UFG), 2007-05-30:
Det var mange ting, hr. Søren Espersen var inde på.
Det, jeg refererede fra, var det jødiske dagblad Forward, som oplyser, at Hizbollah affyrede mere end 100 kinesisk producerede klyngebomber – at det var 160, gør det ikke bedre.
Søren Espersen (DF), 2007-05-30:
Jeg synes, at det er udmærket, at Ny Alliance er med i det forslag til vedtagelse.
Jeg vil bare lige for balancens skyld også fremhæve en artikel i Berlingske Tidende af 24. oktober 2006, hvor Human Rights Watch dokumenterer, at også Hizbollah brugte klyngebomber mod Israel, og oplyser, at der blev affyret 113 klyngebomber mod Israel, hvilket kostede en israeler livet og sårede 12.
Jeg forlanger ikke, at hr. Naser Khader skal bekræfte det, det er sådan set bare en oplysning, jeg vil give ham.
Så vil jeg også spørge, om han ikke vil bekræfte, at der har været et problem i Libanonkrigen, specielt at der har været utrolig svært at sondre mellem militære og civile områder, idet Hizbollah jo ofte opererer fra private huse og landsbyer.
Naser Khader (UFG), 2007-05-30:
Alle dræbervåben er forfærdelige, men der er nogle, der er mere forfærdelige end andre.
Blandt dem er de klyngebomber og andre våben, som ligger ueksploderede og aktive tilbage, efter at kamphandlingerne er overstået.
De forårsager død og lemlæstelse blandt civilbefolkningen i årevis.
Det har vi mange eksempler på bl.a. fra Laos, Irak og Libanon.
Internationalt Røde Kors oplyser i en rapport fra 2004, at der i Laos ligger mere end 9 millioner ueksploderede små klyngebomber spredt ud over landbrugsarealer m.v., og at ca. 11.000 mennesker er blevet dræbt eller såret af en sådan ammunition, siden krigshandlingerne i landet ophørte.
Ifølge organisationen Handicap International er omkring 3.000 civile blevet dræbt eller såret af klyngebomber i Irak efter Golfkrigen i 1991, hvoraf 60 pct. var børn.
Det seneste eksempel, som flere har nævnt, er som bekendt Libanon, hvor Folkekirkens Nødhjælp har opgjort tabene frem til midten af april i år til 22 dræbte og 168 sårede civile.
Israel nedkastede omkring 4 millioner småbomber i klynger, hvoraf ca. 25 pct. var forsagere, som nu dækker et område på ca. 220 km2.
Israel har endnu ikke offentligt kommenteret dette forhold.
Jeg har oplysningen fra det amerikansk-jødiske dagblad Forward, som også oplyser, at Hizbollah affyrede mere end 100 kinesisk producerede klyngebomber ind i Nordisrael.
Jeg tror ikke, at vi behøver at argumentere yderligere.
Det er en kendsgerning, at disse våben er specielt forfærdelige for civilbefolkningen i efterkrigsperioder.
I den amerikanske kongres, som nu heldigvis er domineret af demokraterne, er der fremsat forslag i de to kamre om skrappe begrænsninger i USA's salg, brug og overdragelse af klyngeammunition.
Det er naturligvis meget glædeligt, hvis USA vil tilslutte sig de internationale bestræbelser på at forbyde eller effektivt begrænse brugen af disse våben.
Udenrigsministeren fortalte om det nye internationale initiativ på dette område, den såkaldte Osloproces, som allerede omfatter næsten 70 lande.
Det synes vi i Ny Alliance er uhørt positivt; det er et lille skridt på vejen, men det er et positivt skridt, og derfor er vi med i regeringens forslag til vedtagelse i dag sammen med De Radikale og Dansk Folkeparti.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-05-30:
Jamen her leverer hr. Søren Espersen netop sine kronargumenter og sit næsten lidenskabelige forsvar for klyngebomber.
Det er jo udmærkede våben, siger han, hvis de bliver brugt på den rigtige måde.
Det er netop det, som har undret mig noget, altså at både hr. Søren Espersen og andre af de borgerlige ordførere i deres argumentation de facto går ind og leverer et forsvar for klyngebomber.
Derfor er der jo heller ikke ret langt til, at man så kan nøjes med at arbejde for et internationalt moratorium vedrørende de klyngebomber, der ikke har de her selvdestruktionsmekanismer, også selv om selvdestruktionsmekanismerne ikke virker.
Søren Espersen (DF), 2007-05-30:
Jeg mener også, det er en tilkendegivelse af, at alle våben på Guds grønne jord kan være til skade for civilbefolkningen, hvis de bliver anvendt forkert, og hvis de bliver anvendt i de forkerte områder.
Hvis man anvender klyngebomber midt ude i en ørken mod et fremrykkende panserværn og infanteri, så er klyngevåben et fortræffeligt våben.
Jeg vil bare gerne have hr. Holger K. Nielsen til at erkende, at der ikke findes nogen våben, uden at der er en fare for civile, hvis man anvender våbnene på det forkerte sted.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-05-30:
At inddrage finsk forsvarspolitik i en diskussion om brug af klyngebomber og i en diskussion om et internationalt forbud mod klyngebomber synes jeg er fuldstændig irrelevant.
Det er jo udtryk for, at hr. Søren Espersen stadig væk lever i en tid, som var for 20 år siden.
Men det gør han jo, når han bruger det som et eller andet kronargument for at sige, at klyngebomber kunne være udmærkede.
Er der våben, der ikke kan komme til at skade civile?
Det er da igen en ting, der tyder på, at Dansk Folkeparti egentlig synes, at klyngebomber er som alle andre bomber; der er ingen grund til at tage den her diskussion, vi kunne også godt diskutere et forbud mod rifler og mod alle mulige andre former for våben.
Jeg vil tilføje: For mig ingen alarm, hvad angår missiler.
Men der har jo rejst sig en diskussion om klyngebomber, fordi de har de her voldsomme effekter på civile, fordi de ikke er særlig effektive, og fordi man netop af den grund godt vil have et forbud imod dem.
Søren Espersen (DF), 2007-05-30:
Det er nærmest det, hr. Holger K. Nielsen antyder jeg skulle have sagt.
Jeg er tværtimod med i et forslag til vedtagelse, som sandsynligvis ender med et internationalt forbud mod klyngebomber – eller i hvert fald en del af dem.
Det gør da indtryk, og det forstår jeg ikke hr. Holger K. Nielsen ikke vil acceptere.
Jeg vil i øvrigt spørge hr. Holger K. Nielsen, om han ikke lige kan nævne de våbentyper, som vi har nu i Danmark, der aldrig nogen sinde vil kunne skade civile.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-05-30:
Men det ville regeringen formentlig have indført under alle omstændigheder.
I 2004 gik Det Radikale Venstre ind for et forbud mod alle klyngebomber.
Da havde man ikke den her kattelem, som regeringen har i øjeblikket.
Det undrer mig da fantastisk meget, at Det Radikale Venstre nu accepterer den her kattelem, ikke mindst i betragtning af det brev, vi har fået fra Folkekirkens Nødhjælp og Dansk Røde Kors, hvor de notorisk og direkte advarer imod at gennemføre den her kattelem.
Det undrer mig dybt, at Det Radikale Venstre er hoppet med på regeringens politik på det område.
Det, der er sket, er, at Det Radikale Venstre i 2004 stod sammen med Socialdemokraterne, SF, og også dengang med Kristendemokraterne og med Enhedslisten, men i dag står De Radikale sammen med regeringen.
Det er realiteten, og det er jeg dybt, dybt forundret over.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-05-30:
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan hr. Holger K. Nielsen kan nå frem til, at det skulle være et tilbageskridt, for det, der sker nu, er, at vi får iværksat en analyse, som ikke findes.
Mig bekendt findes den ikke, men det kan være, at nogle andre kan belære mig om, at den findes.
Men mig bekendt findes den i hvert fald ikke.
Hvis hr. Holger K. Nielsen er vidende om, at den findes, så lad os dog endelig få den på bordet.
Det korte af det lange er, at vi nu fastholder den her dagsorden om klyngebomber.
Jeg kan bare ikke se andet, end at det forhold, at vi fastholder det med udgangspunkt i den her analyse, der så kan gøde jorden for et dansk moratorium, er en fordel for sagen.
Det er da et konkret fremskridt i sagen, vil jeg sige til hr. Holger K. Nielsen.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-05-30:
Det er klart, at man jo altid kan vurdere ting som værende små fremskridt, men jeg vil egentlig tro, at der er analyser i øjeblikket, altså at forskellige forskere har lavet de analyser, men for mig ingen alarm.
Det er jo det, som Norge har besluttet sig for.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor det skal afvente den her analyse, som jeg da vil tro man har i forvejen, så jeg har svært ved at se, at det skulle være et kæmpe fremskridt, at man får den analyse.
Når man så samtidig legitimerer regeringens holdning til det her, som jo netop er den her kattelem, hvormed klyngebomber med selvdestruktionsmekanismer skal tillades, er der samlet set tale om et tilbageskridt i forhold til, hvad Det Radikale Venstre i hvert fald mente i 2004.
Naser Khader (UFG), 2007-05-30:
Jeg mener også, at vi på længere sigt skal gå videre, men på nuværende tidspunkt accepterer jeg, at det er realistisk at nå så langt, og så bakker jeg op om, at det er det, vi kan nå på nuværende tidspunkt.
Men på længere sigt vil jeg igen sige, at jeg gerne vil have en verden uden klyngebomber.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-05-30:
Jeg må sige, at også jeg er noget forundret over tonen i hr. Holger K. Nielsens indlæg, og jeg synes ikke, at det er muligt at finde belæg for den argumentation, som hr. Holger K. Nielsen skyder alle mulige andre i skoene.
Jeg synes, at det er en lidt underlig form at diskutere det her meget alvorlige emne i.
Jeg skal bare ganske kort spørge hr. Holger K. Nielsen: Det forhold, at der nu iværksættes en analyse af muligheden for et dansk moratorium, er det ikke et fremskridt i den her utrolig vigtige sag?
Rune Lund (EL), 2007-05-30:
Det må man så bare tage til efterretning.
Naser Khader (UFG), 2007-05-30:
Jeg ved godt, at man ikke må stille spørgsmål fra talerstolen, men jeg vil gerne have, at hr. Morten Messerschmidt dokumenterer, at alle angreb, der kommer fra Palæstina, udelukkende er rettet mod civile, og at alle angreb, der kommer fra Israel, udelukkende er rettet mod militære mål.
Det vil jeg gerne have at hr. Morten Messerschmidt dokumenterer.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-05-30:
Jeg skal kvittere for den engagerede debat, men må sige, at med det engagement er det vist kun godt, at vi får hyppige diskussioner af klyngebomber og deres uvæsen.
Så i den forstand synes jeg debatten har været positiv.
Vi havde sidst, som det er blevet refereret flittigt i dag, debatten tilbage i 2004.
Noget kunne tyde på, at vi må have den lidt oftere.
Man vil gerne gøre noget i forbindelse med det her uvæsen.
Derfor synes jeg, at der har været nogle forløb i debatten, der har været lidt mystiske med hensyn til sådan at beklikke hinanden på motiver og begrundelser og den slags.
Jeg har egentlig fornemmet, at der på tværs af partierne har været en stor vilje til at kigge på, hvordan man kan gøre noget for at komme det her uvæsen til livs.
Og det synes jeg er en vigtig konklusion, ifald man kan kalde det en konklusion, på debatten i dag.
Så er der en uenighed, der er til at tage og føle på i forbindelse med det videre forløb og tempoet i alt det her.
Går det hurtigt nok?
Er forslaget til vedtagelse vidtgående nok?
Og det kan man sagtens have en diskussion af, og det har vi så også haft her i dag.
Jeg vil gerne sige for Det Radikale Venstres vedkommende, at vi betragter det som et klart fremskridt, at der nu iværksættes denne analyse af eventuel indførelse af et nationalt dansk moratorium, en analyse af fordele og ulemper.
Og jeg vil også gerne sige, at det er min forhåbning, at den her analyse kan føre frem til, at vi så har et beslutningsgrundlag, der gør, at vi kan træffe den beslutning.
Jeg synes, at styrken i forslaget til vedtagelse i dag er, at vi fastholder diskussionen om klyngebomber.
Vi får nu en analyse, der kan give os et beslutningsgrundlag, der så gerne efter min mening skal føre til, at vi kan træffe beslutningen.
Nu kan vi ikke skrive og skal ikke skrive konklusionen i analysen på forhånd, den må vi selvfølgelig afvente, men jeg vil gerne sige til udenrigsministeren her fra talerstolen, at jeg håber på og i hvert fald vil læse analysen meget grundigt og se, om der skulle være forhindringer, der gør, at man ikke kan indføre det her danske moratorium.
Jeg vil godt sige, at det i hvert fald er min og Det Radikale Venstres forhåbning om resultatet af diskussionen her i dag.
Så alt i alt synes jeg, at det har været positivt, i den forstand at der er et stort engagement i sagen.
Alle Folketingets partier er optaget af det her.
Nu får vi så en analyse, og det betyder, at vi kan fastholde emnet på den politiske dagsorden så vidt muligt inden udgangen af november 2007, som der står i det forslag til vedtagelse, som Det Radikale Venstre er medforslagsstiller af.
Hermed sluttede forhandlingen.
Per Stig Møller (KF), 2007-05-30:
Jamen den danske regering går ud og forhandler det her og arbejder i de internationale forsamlinger for, at de ikke anvendes, hvor der er risiko for, at de rammer civile.
Det er jo, som hr. Søren Espersen sagde, beregnet til f.eks. store kampvognsslag eller situationer, hvor der er en stor ansamling af militær opmarch, og hvor man ved at bruge klyngebomberne kan lade være med at bruge nogle meget store, tonstunge bomber og derved ødelægge endnu mere.
Det vil sige, at det er et våben, der kun skal bruges mod stærkt militære mål, hvor det er bedre end tungere bomber og altså mindre skadelige end tungere, tonstunge bomber.
F.eks. kan diger jo overleve klyngebomber.
Det vil sige, at man kan bruge landet igen, hvis man har fået hæren væk, men så skal det også være nogle bomber, der er selvdestruerende, ellers er det jo ligegyldigt.
Så pointen i det her er simpelt hen, at de ikke må bruges, hvor man kan blande civile ind i det.
Rune Lund (EL), 2007-05-30:
Jeg takker meget.
Det er den mest præcise udlægning, der er kommet af, hvad det betyder, at klyngebomber forvolder uacceptabel skade på civile.
Jeg har så et spørgsmål til.
Jeg har nærmest desperat prøvet at få at vide fra de andre ordførere, som står bag forslaget til vedtagelse, hvad acceptabel skade på civile, er, når man ser på, hvem det går ud over, når bomberne bliver kastet.
Det viser sig jo, at 98 pct. af ofrene er civile.
Har udenrigsministeren sådan en mere præcis definition af, hvad uacceptable skader på civile er?
Jeg kan godt regne ud, at det ikke er 98 pct.
Det er logisk for alle og enhver, at 98 pct. er totalt uacceptabelt.
Men hvad kunne være acceptabelt, hvis man skulle indgå en international aftale?
Det er lidt vigtigt at vide, fordi det jo siger noget om, hvordan den danske regering går ud og forhandler de her ting.
Per Stig Møller (KF), 2007-05-30:
Jeg kommer også gerne ned på 1 pct., men vi skal nå frem til det realistiske.
Rune Lund (EL), 2007-05-30:
Se, det sidste var jo lidt interessant, for det er noget af det mest præcise, der er blevet sagt i dag, med hensyn til hvad det betyder, når man siger, at et klyngevåben forvolder uacceptabel skade på civile.
Det vil sige, at med hensyn til den fejlmargen, som hr. Holger K. lige nævnte, må man forstå det sådan, at den danske regering ikke kan godkende en aftale, hvor bomber indgår, og som har en større fejlmargen end den, som hr. Holger K. Nielsen lige har nævnt.
Det vil jeg gerne have udenrigsministerens bekræftelse på.
Per Stig Møller (KF), 2007-05-30:
Der er jo den væsentlige forskel, vil jeg sige til hr. Holger K. Nielsen, at verden har bevæget sig.
Jeg synes, at ordføreren skal prøve at bevæge sig lidt med.
Verden har bevæget sig således, at vi nu har fået større forståelse for det danske synspunkt om, at klyngevåben, som er upræcise og upålidelige, og som ikke har disse selvdestruktionsmekanismer, skal forbydes.
Det var der ingen lydhørhed for for 2 år siden.
Derfor er det klogt at give det her mandat videre.
Men jeg er enig med Røde Kors i en anden ting, og det er, at den fejlmargen er for stor.
Og hvis en våbentype har den fejlmargen, så må den høre til de upræcise og upålidelige, som skal forbydes.
Sådan er det.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-05-30:
Man forholder sig da ikke til et mandat fra den 29. maj.
Det var det, man vedtog i 2004, og som Det Radikale Venstre dengang var imod.
Per Stig Møller (KF), 2007-05-30:
Når jeg spørger til datoen, er det, fordi vi faktisk først lavede mandatet i går aftes, og der var det altså den 29. maj, så jeg synes, at det er fantastisk, at Folkekirkens Nødhjælp kendte mandatet den 25. maj.
Vi lavede forslaget til vedtagelse i går aftes om anden del af moratoriet og undersøgelse af fordele og ulemper.
Det kendte Dansk Røde Kors jo altså intet til, og det er værd at bemærke, at erklæringen fra Oslomødet, som Folkekirkens Nødhjælp og Dansk Røde Kors henviser til, ikke taler om et totalt forbud mod klyngevåben, men om et forbud mod de typer, som notorisk har vist sig som upræcise og upålidelige og dermed i særlig grad skadelige for civilbefolkningen.
Det vil sige, at hr. Holger K. Nielsen misbruger det, eller Dansk Røde Kors misbruger det.
Jeg kan kun konstatere, at hvis Dansk Røde Kors vidste, at regeringen og Det Radikale Venstre og Ny Alliance ville blive enige om at lave denne undersøgelse den 25. maj, så er det usandt, for det var vi ikke enige om den 25. maj.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-05-30:
Jeg går også gerne op på talerstolen, hvis det er – det gør jeg gerne.
Så kan ministeren gå herned på min plads og spørge mig herfra; jeg svarer gerne.
Der er kommet en skrivelse af 25. maj 2007.
Det er ikke 2004, vil jeg sige ministeren, det er 2007!
Der er kommet en skrivelse fra Dansk Røde Kors og Folkekirkens Nødhjælp, som vender sig imod den strategi, som regeringen har fremlagt her i dag.
Så kan man da ikke stå og sige, at man har medløb fra de her to organisationer.
Per Stig Møller (KF), 2007-05-30:
Ja, jeg går ud fra, at jeg får et svar.
Han har jo en taletid til.
Han kan jo prøve at svare ordentligt i stedet for at sidde her og være sur.
vil jeg spørge hr. Holger K. Nielsen om.
Nu synes jeg, at hr. Holger K. Nielsen, som tidligere i dag har dummet sig med sit sprogbrug, skulle dæmpe sig lidt.
Hvornår er den henvendelse fra?
Holger K. Nielsen (SF), 2007-05-30:
Jeg må altså sige, at det undrer mig, at regeringspartierne vedvarende bliver ved med at hævde, at Dansk Røde Kors og Folkekirkens Nødhjælp er enige med dem i det spørgsmål, vi diskuterer her, nemlig om selvdestruktionsmekanismerne skal give anledning til en kattelem.
Så lad mig citere fra det notat af 25. maj 2007, som vi har fået tilsendt.
Der skriver de to organisationer følgende – og jeg citerer: Disse mekanismer, der skal forhindre, at klyngebomber ikke ender som de facto-landminer, fordi de tilintetgør sig selv eller bliver inaktive, er meget upålidelige og har ifølge FN's minerydningsorgan i Libanon en høj fejlprocent.
I praksis betyder det, at 85 klyngebomber udstyret med selvdestruktionsmekanismer, sidst anvendt i Libanon 2006, fortsat kan anvendes ifølge dansk lovgivning.
Dette er ikke hensigtsmæssigt, da der er en 5-10 pct. fejlmargen på selvdestruktionsmekanismen.
Det danske mandat vil dermed betyde, at man i kommende krige kunne tage billeder som nedenstående fra Libanon.
Og så vises der et billede derfra.
Det er jo det rene nonsens.
Per Stig Møller (KF), 2007-05-30:
Det er jo en påstand, jeg egentlig ikke behøver at kommentere.
Jeg synes, at det bare igen viser, at hr. Bjarne Laustsen jo ikke har forstået, hvad hr. Søren Espersen sagde.
Hr. Søren Espersen sagde jo præcis det samme som jeg.
Der er to dele af det.
Der er den første del, som er international.
Det drejer sig om uacceptable skader.
Og der er den anden del, der er national.
Det drejer sig om en undersøgelse af alle former for klyngeammunition.
Bjarne Laustsen (S), 2007-05-30:
Det er en kendsgerning, at udenrigsministeren ønsker at bibeholde brugen af klyngebomber.
Han har ikke udtrykt sig så kategorisk som Dansk Folkepartis ordfører, der forherliger brugen af klyngebomber – det vil jeg gerne medgive.
Men det er jo problematisk, når vi står med et forslag til vedtagelse, hvor der er så meget tvivl om, hvad det er, der skal laves.
Dansk Folkeparti sagde direkte: Vi skal finde ud af, hvad for nogle typer der er farligst.
Det, det lægger op til, er, om det er fornuftigt at indføre et moratorium.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at regeringen vil komme og sige, at det ikke er fornuftigt af hensyn til vores partnere, eventuelt USA.
Når man arbejder sammen i internationale operationer, vil man ikke genere USA.
Det falder godt i tråd med den linje, der er i en lang række andre spørgsmål.