runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2016-01-12:
Jeg mener sådan set, at det at fremme vilkårene helt generelt for at være selvstændig erhvervsdrivende både kan få flere kvindelige iværksættere og flere mandlige iværksættere på banen.
Og jeg mener ikke, at vi skal lave en bestemt obligatorisk barselsudligningsordning og så tro, at det så er løsningen.
Jeg mener, at det at være selvstændig erhvervsdrivende sådan set er det, vores samfund skal bygge videre på – at nogle tager det valg.
Og det er et fravalg af andre ting, men det er jo også et tilvalg af, at man så er herre i eget hus.
Det synes vi er godt at nogle ønsker at være, og vi ønsker sådan set at skabe endnu bedre vilkår.
Og vi ser jo også meget gerne, at flere kvindelige iværksættere kommer på banen.
Yildiz Akdogan (S), 2016-01-12:
Bare at forbedre rammevilkårene vil jo ikke få flere kvinder til at droppe at få børn.
Altså, der er en periode i en kvindes liv, hvor hun vælger at få børn, og hvor hun måske også samtidig gerne vil være selvstændig.
Så kan man via en barselsfond netop have nogle rettigheder og muligheder.
De rettigheder og muligheder vil Venstre gerne fratage de her kommende selvstændige kvinder.
Der er forskellige aktører, der har været på banen og fremhævet, at det er vigtigt med den her indsats.
Håndværkerrådet har været det, Dansk Iværksætterforening har været det, og VIRKSOMME kvinder har også været fortalere for det her, men alligevel er der kun ét argument, som ordføreren refererer til, og det er fra fagforeningen Ase, og så siger han, at vi bare skal have forbedrede rammevilkår.
Får vi flere kvindelige iværksættere ved bare at forbedre rammevilkårene uden egentlig at forbedre kvindernes mulighed for også at kunne tage barsel med god samvittighed?
Hans Andersen (V), 2016-01-12:
Jo, og reglerne er jo allerede sådan i dag, at man også kan få barselsdagpenge, når man er kvindelig iværksætter
De regler er der jo, og de bliver også brugt.
Så er diskussionen: Hvordan kan vi få flere både kvindelige og mandlige iværksættere i Danmark?
Vi mener i Venstre, at det er de generelle rammevilkår, vi skal arbejde med der, og ikke lave en obligatorisk barselsudligningsordning, som jo, hvis man skulle gå ad den vej, ville betyde, at det her bidrag, som i øjeblikket ligger på omkring 300 kr. årligt, så skulle være 1.500-1.600 kr. årligt.
Og den regning synes vi ikke det er det rigtige tidspunkt at sende af sted på nu.
Jane Heitmann (V), 2016-01-12:
Hvis jeg lige skal præcisere, hvad jeg sagde i min tale, så var det, at det formentlig er det kønsopdelte arbejdsmarked, som er den vigtigste enkeltårsag.
Jeg er sikker på, at Enhedslistens ordfører deler det udgangspunkt, at det kønsopdelte arbejdsmarked er en del af forklaringen på, at vi har lønforskelle i Danmark.
Jeg er sikker på, at man på en god arbejdsplads med et godt klima med lethed ville kunne spørge ind til den statistik, som den tidligere regering jo i øvrigt foreslog skulle sendes ud til alle virksomheder, hvilket vi faktisk synes er en rigtig god idé.
Jeg er sikker på, at de på de enkelte virksomheder ikke vil opleve det som problematisk, hvis man kommer som lønmodtager og spørger ind til den fremsendte statistik.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-12:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg tror, det står for ordførerens helt egen regning, at det skulle være det kønsopdelte arbejdsmarked, der er hovedårsagen.
Som SFI netop har påpeget, er der jo 7 pct., som er uforklarlige lønforskelle.
Men jeg vil gerne stille det her spørgsmål, for jeg hæftede mig ved, at ordføreren sagde, at det giver god mening, at alle virksomheder skal modtage en lønstatistik.
Det tror jeg kun vi kan være enige om, men hvad er så den gode mening med, at man fratager lønmodtagerne nogle rettigheder, som de har i dag, i forhold til den gældende lovgivning?
Først skiver man lige en halv million lønmodtagere af, som ikke længere er omfattet af retten til overhovedet at få indsigt i en sådan lønstatistik, og for dem, der bliver tilbage, sker der jo også en række forringelser af deres rettigheder.
Det er retten til at blive informeret om, at de er omfattet af reglerne.
Det er retten til at få udleveret lønstatistikken – det har man heller ikke på de små virksomheder.
Det er retten til at få en drøftelse af den.
Og samtidig begrænser man muligheden for at dele lønstatistikken med andre, hvis den er afgivet under fortrolighed.
Hvad er den gode mening med at forringe lønmodtagernes rettigheder på den måde?
Bent Bøgsted (DF), 2016-01-12:
Hvis man har en virksomhed, hvor der er seks kvinder, og der er tre kvinder med den samme DISCO-kode, og de skal komme med deres løn, så kan alle de andre i virksomheden se, at det er de tre kvinder, der modsat de andre får den løn.
Det kan man se, men man kan ikke se det ud fra statistikkerne på selve navnet, men man kan se, der er tre kvinder i virksomheden, der har de DISCO-koder, og dem kender man derude, for det er dem, der indgår i beregningerne.
Men man kan selvfølgelig ikke se det lige direkte på navnet.
Kasper Roug (S), 2016-01-12:
Når ordføreren nu har sagt, at der ikke er den her anonymitet, har han vel på en eller anden måde sat sig ind i det.
Så mit spørgsmål er sådan set bare næsten det samme: Er der så anonymitet i de lønninger?
Hvad mener ordføreren på det område?
Bent Bøgsted (DF), 2016-01-12:
Det er igen det med, at hvis man kigger på den her statistik i forbindelse med en virksomhed, der har ti ansatte, hvoraf tre mænd og tre kvinder ifølge en udskrift får det samme, så må jeg indrømme, at jeg ikke helt er klar over – det kan være ministeren kan rette op på den manglende viden – om de tal, der er i statistikken, er en gennemsnitsløn af de tre kvinders løn, eller om det er en løn for hver enkelt.
Der har jeg ikke lige læst op på hvordan det er.
Hvis der kommer tre tal for tre kvinder, kan man jo også se hver enkelts løn.
Så kan man selvfølgelig begynde at diskutere, om det er Lise, Maria eller Kirsten, der får den ene eller anden løn, altså hvis det er tre forskellige lønninger.
Det er selvfølgelig rigtigt.
Men man kan hurtigt pinde de tre kvinder løn ud, der har de lønninger.
Eller også er det, fordi statistikken viser et gennemsnitstal.
Det kan vi måske spørge beskæftigelsesministeren om, altså hvordan de tal fremkommer.
Kasper Roug (S), 2016-01-12:
Jeg er lidt i tvivl, for i forhold til anonymitet i lønstatistikken synes jeg ikke rigtig ordføreren har udtalt sig særlig klart, altså om han mener, at der virkelig er anonymitet.
For den tidligere minister siger jo, at man skal kende alle lønninger for det modsatte køn og alle lønninger for ens eget køn, for at man skal kunne udregne ens egen løn, eller hvad de andre nu får i løn.
Vil det sige, at ministeren ikke har ret, når det bliver sagt, at der faktisk er anonymitet?
Man skal kende alle lønningerne først, og vi taler jo her om virksomheder på over 20 medarbejdere.
Bent Bøgsted (DF), 2016-01-12:
Nej, det mener jeg ikke jeg har sagt noget om.
Det kan selvfølgelig godt være, at fru Yildiz Akdogan har nogle tal, men jeg har ikke nogen tal, der viser, at en lønstatistik har givet en anderledes løn ude i en virksomhed.
Det har jeg altså ikke, men det kan godt være, at der ligger nogle tal, som jeg ikke set.
Yildiz Akdogan (S), 2016-01-12:
Tak for det.
Altså, der er jo et løngab på op til 17 pct. i Danmark.
HK's næstformand er ude at sige, at en tilbagerulning med det her lovforslag faktisk forringer forholdene.
Så det her redskab fungerer for HK, og så står ordføreren og siger: Jamen vi kan ikke bruge det til noget.
Så det vil sige, at Dansk Folkeparti ved bedre end et af de mennesker, der har med det her at gøre.
Er det egentlig det, ordføreren siger – altså at Dansk Folkeparti ved meget mere om ligeløn og lønstatistikker end HK's næstformand?
Bent Bøgsted (DF), 2016-01-12:
Jamen det er heller ikke, fordi vi ikke synes, at der skal være lige løn for lige arbejde.
Det har slet ikke noget med det at gøre.
For hvad så i de virksomheder, hvor der er, lad os sige otte mænd og to kvinder eller to mænd og otte kvinder?
Og hvordan bedømmer man det?
Jo, man kan gøre det med den sekscifrede DISCO-kode.
Men der kan sagtens være stor forskel på, hvordan og hvorledes det er.
Lad os sige, at vi har en virksomhed, hvor der er fire kvinder ansat og de to kvinder har to DISCO-koder og de to andre kvinder har to andre DISCO-koder, og hvor der så er fire mænd, der har den samme DISCO-kode som de to kvinder.
Så er de jo ikke er omfattet af statistikken.
En statistik giver ingenting.
Det gør det kun, hvis man forhandler lønnen på plads ude i den enkelte virksomhed.
Så skulle man gå ud og sige, at det var os inde i Folketinget, der skulle lovgive om løn.
Så kunne man få den samme løn.
Men det gør vi ikke.
Yildiz Akdogan (S), 2016-01-12:
Tak for det.
Det er, som flere af spørgerne har været inde på, sådan, at når man har et redskab, som man kan se en effekt af, så er det måske meget godt at bruge det.
Jeg vil bare høre: Hvordan kan det være, at Dansk Folkeparti lægger stemmer til, at man egentlig ikke vil have reel ligestilling og forbedringer, hvad angår mere lige lønforhold for mænd og kvinder?
Bent Bøgsted (DF), 2016-01-12:
Tallene siger jo helt klart, at der er forskel.
Det er helt klart, at der er forskel.
Spørgsmålet er bare, hvordan man løser det, og det gør man ikke ved at indføre lønstatistik.
Det er jo ikke sådan, at det altid er kvinderne, der får mindre i løn.
Men jo, der er forskel.
Det er helt klart, og det viser tallene også.
Trine Torp (SF), 2016-01-12:
Så vil jeg bare stille et sidste meget kort spørgsmål: Mener ordføreren, at der finder forskelsbehandling og diskrimination sted med hensyn til lønnen for mænd og kvinder?
Finn Sørensen (EL), 2016-01-12:
Så er vi enige om en god formulering i forhold til det kønsopdelte arbejdsmarked og dets indvirkning på lønforskellene.
Men alle regler laves jo for at tage højde for de situationer, hvor der ikke er en flink og sød og rar arbejdsgiver, der gerne vil udlevere de her ting.
Så jeg må gentage spørgsmålet: Hvorfor vil man forringe lønmodtagernes rettigheder i den her sammenhæng, dels ved at begrænse antallet af virksomheder, der skal være omfattet af reglerne, dels ved direkte at fratage lønmodtagerne nogle konkrete rettigheder, som de har i dag?
Hvordan skulle det kunne gavne ligestillingen?
Det er det, jeg gerne vil have et svar på.
Hvad er den gode mening med det?
Jane Heitmann (V), 2016-01-12:
Når vi begrænser antallet af virksomheder, som skal fremsende en kønsopdelt lønstatistik, så er det jo, fordi vi i Venstre gerne ser en mere balanceret tilgang til det at lave en kønsopdelt ligelønsstatistik.
Fuldstændig som jeg sagde i min ordførertale, handler det for os om at have en god balance og gøre det lettere at drive virksomhed.
Og pålægger vi de små virksomheder mange administrative byrder, er det rigtig svært for dem at holde fokus på det, de skal, nemlig at skabe vækst og omsætning.
Nej, jeg synes ikke, at man kan sige, at det er et enten-eller.
Vi prioriterer vækst og udvikling i Danmark; vi prioriterer især med det her lovforslag, at de små og mellemstore virksomheder skal have nemmere ved at komme godt fra start.
Samtidig holder vi jo fast i, at det er de store virksomheder, altså dem, som har over 35 fuldtidsansatte, som skal løse opgaven med at lave en kønsopdelt lønstatistik.
Jeg mener, det er meget vigtigt, at det er et både-og og ikke et enten-eller.
Jeg sagde i min ordførertale, at vi har en ambition om at udviske de lønforskelle, som vi alle sammen er enige om der er, og det synes jeg vi skal arbejde på.
Kasper Roug (S), 2016-01-12:
Jeg synes et eller andet sted, at det er ærgerligt, at ordføreren ikke har læst op på, hvad det er for et lovforslag, der er blevet fremsat, fordi lige præcis kønsstatistik eller statistik på, hvem der er i ens butik, er det jo Danmarks Statistik, der laver.
Det nævnte ordfører Rasmus Horn Langhoff også.
Så det er jo ikke rigtigt, hvad ordføreren siger.
En anden ting er sådan set også, at der ikke er så mange administrative byrder, altså vi har jo ikke hørt om nogen nu.
De eneste administrative byrder, som ordføreren kan komme på, er så ikke rigtige.
Så spørgsmålet er jo sådan set: Prioriterer Venstre lavere eller færre byrder, kan man sige, for virksomheder højere end ligestilling?
Jane Heitmann (V), 2016-01-12:
Jeg synes, at jeg har sagt det helt tydeligt, nemlig at jeg ikke mener, at det er rimeligt at pålægge de små virksomheder med indtil ti ansatte at skulle lave en kønsopdelt lønstatistik.
Det, der er vigtigt, er, at det er de store virksomheder, altså dem med over 35 ansatte, som har musklerne, som er mere robuste, og som har nogle fora, hvor det vil være nemt for virksomhederne at arbejde, bl.a. med en kønsopdelt lønstatistik.
Jeg mener ikke, at en kønsopdelt lønstatistik i sig selv løser den løngabsudfordring, som vi jo alle sammen er enige om der er.
Kasper Roug (S), 2016-01-12:
Jamen Socialdemokraterne vil altså gerne have vækst og udvikling, men jeg synes bare stadig væk, at vi mangler at få svar.
Nu er jeg så åbenbart den tredje, der kan få lov til at stille et spørgsmål om, hvilke administrative byrder det er, virksomhederne slipper for, ved at man gennemfører den her lovgivning.
Jane Heitmann (V), 2016-01-12:
Jamen det vil da glæde mig meget, hvis en hvilken som helst virksomhed vil bidrage til at udviske det løngab, der er.
Det var jo i øvrigt også det, jeg sagde i min ordførertale, altså at vi også i Venstre har en ambition om at udviske det løngab.
Men som jeg også sagde i min ordførertale, gør statistik det jo ikke alene.
Det her er et lille hjørne, som vi nu beder de store virksomheder om at arbejde med, og så har jeg da meget store forventninger til den rapport, som SFI kommer med, og der håber jeg, at vi også i Ligestillingsudvalget kommer til at drøfte, hvordan vi kan håndtere udfordringerne med det kønsopdelte arbejdsmarked.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-01-12:
Jeg kan kun tale for Alternativet, og jeg kan sige, at vi både er på virksomhedernes og samfundets side.
Og der vil jeg netop spørge ordføreren: Hvad er det, der er til hinder for, at man bidrager til det, vi kan kalde den sociale bæredygtighed, den sociale bundlinje, i form af at bidrage til hele ligestillingsudfordringen og altså udjævne den ligestillingsforskel, der er i lønnen i dag, samtidig med at man – hvad jeg er fuldstændig enig i – mener, at en virksomhed skal have et godt afsæt for vækst?
Hvorfor vælger man ikke at satse på begge dele på samme tid?
Jane Heitmann (V), 2016-01-12:
Jeg tror, at lige præcis det forhold, at der nu skal være 35 fuldtidsansatte, gør, at det bliver de store virksomheder, som skal pålægges det ansvar, som det er at lave en kønsopdelt lønstatistik.
De store virksomheder har musklerne i de samarbejdsfora, som de lovgivningsmæssigt jo er forpligtet til at have, og i de fora vil man have meget, meget lettere ved at løfte den udfordring, end man vil have i en lille, nystartet virksomhed.
Det undrer mig egentlig, at både Socialdemokraterne og Alternativet ikke er på virksomhedernes side her, men tilsyneladende har en anden dagsorden.
Det undrer mig virkelig, at vi ikke deler ambitionen om at skabe vækst og udvikling i Danmark.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-01-12:
Jeg tror, jeg vil følge op der, hvor hr. Rasmus Horn Langhoff sluttede.
Jeg har stillet mig selv det samme spørgsmål og vil gerne stille det til ordføreren: Hvad er det lige præcis de små virksomheder gør, som de ikke skal gøre, hvis det her lovforslag, som ruller den gamle lov tilbage, bliver vedtaget?
Jane Heitmann (V), 2016-01-12:
Nu er det sådan, at bare fordi man bliver ved med at spørge om det samme, betyder det jo ikke, at man får et andet svar.
Det, som er mit udgangspunkt her, er, at hver gang vi pålægger en virksomhed en administrativ byrde – det kunne f.eks. være en kønsopdelt lønstatistik – så skal vi sørge for, at vi gør det balanceret.
Og det forslag, som den tidligere regering vedtog, netop at det var ned til ti fuldtidsansatte, mener jeg ikke var balanceret.
Jeg ved ikke, om Socialdemokraternes ordfører vil gøre sig den ulejlighed at lytte til, hvad jeg svarer.
Ja, men det er dejligt.
Det er meget høfligt, når man bliver spurgt om noget, at der så også lyttes til svaret.
Jeg vil gerne holde fast i, at for os i Venstre er det vigtigt, at der er en balanceret tilgang.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-01-12:
Det lyder da godt med en balanceret tilgang.
Altså, jeg fik en masse snak, men jeg fik ikke helt svar på, hvad det var for nogle mange administrative byrder, som virksomhederne bliver lettet for.
Jeg hørte ordføreren for Venstre sige, at det var noget med, at der var meget besvær med at udfærdige en lønstatistik.
Det kan jeg så sige at der ikke er, for det gør Danmarks Statistik for virksomhederne.
Det, som virksomhederne skal gøre, også med det her lovforslag, er, at de skal indberette.
Det har jeg ordførerens egen ministers ord for.
Ministeren skriver i sit svar til mig: »Jeg kan oplyse, at lovforslaget ikke ændrer på virksomhedernes pligt til at indberette lønoplysninger til Danmarks Statistik.«
Det vil sige, at alt arbejdet med at lave lønstatistikken skal de stadig væk gøre.
Så hvad er det for nogle byrdelettelser, virksomhederne får?
Vær gerne konkret i besvarelsen, ordfører.
Jane Heitmann (V), 2016-01-12:
Vi har jo i virkeligheden fremlagt en lang række forslag til, hvordan man kan gøre det lettere at drive virksomhed, og hvordan man kan skabe vækst i Danmark.
Det her er en, hvad skal man sige, lille flig af det, at vi netop gerne vil lette de små virksomheder for en af de administrative byrder, nemlig at udfærdige en lønstatistik.
Jeg tror faktisk, der er rigtig meget på paletten, og derfor er det vigtigt at sige, at for os i Venstre er det vigtigt, at der er en balanceret tilgang.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-01-12:
Det er jo sådan, man må forstå det.
Vil ordføreren ikke være lidt mere konkret: Hvad er det for nogle administrative byrder, regeringen med Venstre i spidsen letter vores virksomheder for?
Vær gerne konkret i svaret.
Der er jo mange af dem, så ordføreren kan bare tage nogle af dem.
Bent Bøgsted (DF), 2016-01-12:
Der er rigtig mange af de virksomheder, der ikke er omfattet af en overenskomst, og derfor vil det ikke have nogen virkning dér alligevel.
Så er der de steder, hvor der er en overenskomst, og hvor det er indeholdt i overenskomsten.
De har jo deres lønstatistik, selv om de har helt ned til nogle ganske få medarbejdere.
Så kunne man sige, at der, hvor der er en overenskomst – hvis det er de overenskomstmæssige krav til lønstatistik, det drejer sig om – kunne fagforeningen så sige, at det skulle indgå i de næste overenskomstforhandlinger, som de har.
Så kunne de jo løse det ad den vej.
Men i Dansk Folkeparti mener vi stadig væk, at man ikke skal ned på et så lavt antal medarbejdere.
Det er svært at bedømme, hvad lige løn for lige arbejde er, og i det hele taget hvad lige arbejde er.
Trine Torp (SF), 2016-01-12:
Jeg er faktisk fuldstændig enig med ordføreren i, at statistikker ikke løser problemet.
Men nu er det jo også sådan, at viden er magt, så jeg vil gerne spørge ordføreren, hvorfor arbejdsgivere og lønmodtagere ikke skal have den samme adgang til de samme informationer.
Anni Matthiesen (V), 2016-01-12:
Tak for det.
I forbindelse med behandling af lovforslag nr. L 81 om ændring af lov om Sydslesvigudvalget og tilskudsordninger på undervisningsministerens område for det danske mindretal i Sydslesvig kan jeg starte med at sige, at Venstre naturligvis stemmer for forslaget.
Lovforslaget er blevet fremsat på baggrund af, at der er blevet lavet en redegørelse om lovovervågning af lov om Sydslesvigudvalget og tilskudsordninger på undervisningsministerens område for det danske mindretal i Sydslesvig.
I redegørelsen blev det konkluderet, at loven har haft den ønskede virkning, idet den har skabt nogle klare rammer for ansøgning om og tildeling af tilskud.
Derfor ønsker vi nu at tydeliggøre den eksisterende praksis ved at præcisere loven, så støtte til bygge- og anlægsprojekter kommer til at blive ydet som tilskud og sikres ved pant i henhold til tysk lov.
Samtidig bortfalder muligheden for lån til bygge- og anlægsprojekter.
Det fastsættes i loven, at tilskud kun ydes, så længe formålet, hvormed tilskuddet er ydet, fortsat eksisterer, og dermed sikres det, at tilskudsmidlerne anvendes hensigtsmæssigt.
Det foreslås, som også nogle af de andre ordførere har fortalt, at man med det her lovforslag øger antallet af medlemmer i Sydslesvigudvalget fra 5 til 7 medlemmer, når udvalget nedsættes igen efter det første nyvalg til Folketinget.
Dette lovforslag kan bidrage til at styrke forbindelsen mellem det danske mindretal i Sydslesvig og Folketinget, da det er med til at sikre de fysiske rammer for mindretallets institutioner og foreninger.
Det danske mindretal i Sydslesvig omfatter jo omkring 50.000 mennesker, som er organiseret i et rigt foreningsliv.
Foreningslivet er vigtigt, for det er med til at skabe en sammenhængskraft og øge livskvaliteten for det danske mindretal. Der findes omkring 50 skoler og næsten lige så mange børnehaver.
Endvidere er der kirker, biblioteker, fritidshjem og et væld af foreninger og endog en dansk avis.
Alle disse institutioner og foreninger skal vi naturligvis understøtte på den bedst mulige måde, for de giver sydslesvigerne mulighed for at holde fast i deres danske sindelag, og de sørger for, at vore danske værdier ikke går tabt.
Det danske mindretal i Sydslesvig er med til at forene sprog og kultur og slår bro hen over grænsen, og det er der i den grad brug for.
Jeg ved jo, at rigtig mange gode kræfter glæder sig over, at vi i dag har fremsat dette lovforslag til første behandling i salen; bl.a. ved jeg jo, at formanden for Sydslesvigudvalget, Kim Andersen, har arbejdet hårdt igennem den senere tid og glæder sig meget til, at lovforslaget bliver vedtaget.
Som tidligere nævnt kan jeg runde af med at sige, at Venstre naturligvis stemmer for lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2016-01-12:
Der er ét klart krav, som man kan tillade sig at stille til SSV i forhold til økonomisk støtte, og det er, at de politisk arbejder for at varetage mindretallets interesser.
Det er klart.
Det krav kan man godt tillade sig at stille, og det krav har vi også fra Dansk Folkepartis side.
Benny Engelbrecht (S), 2016-01-12:
Nu har vi slået fast, at hr. Martin Henriksen mener, at det er i orden, at man kan være uenige.
Martin Henriksen (DF), 2016-01-12:
Det kan godt være, at vi har forskellige opfattelser af, hvad det vil sige at være loyal – det er så muligt, at vi har det – men jeg siger jo ikke, at Sydslesvigsk Vælgerforening, altså SSV, ikke må være uenig med Danmark.
Det er jo ikke det, jeg siger.
Det må de da gerne være.
Jeg er da helt med på, at de er modstandere af grænsekontrol, det er jeg helt med på.
Jeg er også helt med på, at mange tyske politikere er modstandere af grænsekontrol, selv om de selv har indført det ved den tysk-østrigske grænse, men fred være med det.
Det, jeg bare siger, er, at i en situation, hvor Danmark er udsat for hårdt pres og hård international kritik, og hvor Danmark er under pres, så behøver man som dansksindet jo ikke at stille sig i spidsen for den kritik.
Det har man i øvrigt gjort gentagne gange, og det synes jeg sådan set man skal holde sig for god til, og det fastholder jeg.
Christian Juhl (EL), 2016-01-12:
Jeg er meget uenig med ordføreren i det her spørgsmål.
Jeg mener, at hvis vi skal snakke om loyalitet, drejer det sig om, at hvis man er gode venner, siger man sin ærlige mening til hinanden.
Og når mindretallet mener, at der kan være problemer med den måde, vi håndterer grænsespørgsmålene på i øjeblikket, mener jeg faktisk, at det er at vise en meget høj grad af loyalitet over for det at være dansk, at man faktisk siger sin mening.
Tænk, hvis de ligesom under enevælden bare bukkede, sagde tak og sagde: Vi er nødt til at holde vores kæft her, fordi det er regeringen, der bestemmer i Danmark.
Så er vi efter min mening langt ude.