runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-11-06:
Jeg er glad for, at hr. Lilleholt siger, at han ikke har prøvet at være skarp.
Jeg hørte det sådan.
Men det har jeg så hørt på en forkert måde, det er fint.
Men jeg forstår hr. Lilleholt sådan, at det er Venstres holdning, at man siger: Ja, det er det, som Færøerne har sagt, de 20 pct., som vil være det, der vil være en del af en aftale med Danmark.
Og så håber vi selvfølgelig på, at Grønland også kommer med meget hurtigt.
Jeg ville bare sikre mig, at der ikke bag ved det her lå en eller anden formodning om, at hvis Danmark skal have et 30-procents-mål, så skal Færøerne også have et skrappere mål.
Per Stig Møller (KF), 2009-11-06:
Jeg vil kalde det forvarsel.
Vi har et godt gammelt dansk ord for det, der hedder forvarsel, så vi kan jo faktisk bare sige forvarsel.
Så vil jeg så bare oplyse hr. Steen Gade om, at forvarsel om klimaforandringerne faktisk indgår som en del af klimaforhandlingerne.
Så det er der.
Det, der er tale om her, er et forvarsel omkring de sikkerhedsmæssige uroområder, f.eks. fødevaremangel, hvor FAO så skal give os et forvarsel til at være klar, hvis f.eks. det sker i Afrika, og UNHCR i forbindelse med flygtningestrømmene.
Så det er der.
Det var om USA og Havretskommissionen.
USA har tilsluttet sig Ilulissaterklæringen.
Det betyder så også, at flag, uanset hvor det plantes, ikke spiller nogen som helst rolle, uanset hvad man måtte hævde.
Som Ruslands udenrigsminister sagde: Når folk bestiger Kilimanjaro, sætter de jo også et flag, men det betyder jo ikke, at de ejer Kilimanjaro.
Så det skal mere tages som en hyggelig spøg fra kaptajnens side.
Men USA har tilsluttet sig Ilulissaterklæringen.
Det ville jo gøre det noget lettere, og mit indtryk fra Amerika er altså også, der er stor vilje til det, men det er bare ikke sket endnu.
Men nu får vi se.
Per Dalgaard (DF), 2009-11-06:
Nu er det vel ikke at lade landene sejle deres egen sø, at vi konkret vil hjælpe med projekter, der virkelig kan beskytte dem mod de klimaforandringer, vi ser.
Og FN's styreform og dem, der rent faktisk udgør majoriteten i FN, er jo bekendt, også for hr. Jeppe Kofod, er jeg sikker på.
Det anser vi for at være lidt problematisk, men i forbindelse med den her konkrete sag, der handler om klima og sikkerhed – sikkerhed forstået ud fra, at det påvirker ulandene specielt meget negativt – er jeg sikker på, at FN vil kunne håndtere den uden at køre over på den model, der hedder, at alverdens problemer er de vestlige demokratiers skyld.
Jeppe Kofod (S), 2009-11-06:
Jeg blev på et tidspunkt helt i tvivl om, hvorvidt Dansk Folkeparti rent faktisk stod bag forslaget til vedtagelse, men det gør man.
Det er også, fordi FN jo er nævnt i forslaget.
Man vil støtte FN's arbejde med henblik på konfliktforebyggelse, og man kan undres over hr. Per Dalgaards tale, for hvis FN er styret af diktaturstater – jeg tror, det var det ord, der blev brugt – hvordan kan det så være, at Dansk Folkeparti går med til et forslag til vedtagelse, hvori FN skal have en helt central rolle i at forebygge de her nye sikkerhedsproblemer, som skyldes klimaforandringer.
Det spørgsmål kunne jeg godt tænke mig at hr. Per Dalgaard svarede på.
Så forstod jeg ikke helt hr. Per Dalgaards mere filosofiske betragtninger.
Mener hr. Per Dalgård ikke, at vi har et medansvar for nogle af de klimaproblemer, vi ser rundtomkring, fordi vi har udledt CO2 i store mængder og dermed også været med til at skabe problemerne?
Eller er det i virkeligheden bare en forkert betragtning, hvilket vil sige, at ulandene må sejle deres egen sø – vi vil godt hjælpe dem med nogle diger, men ud over det så vil vi ikke påtage os vores del af ansvaret for de problemer, de står i?
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-11-06:
Tak for det, og tak herfra til udenrigsministeren for besvarelsen.
Jeg vil også godt takke for den meget brede opbakning til forslaget til vedtagelse.
Det er meget flot, at Folketinget kan samles så bredt om det her meget, meget vigtige forslag til vedtagelse.
Der er en tæt sammenhæng mellem sikkerhedspolitik og klimaforandringer og klimapolitik i det hele taget.
Det er der to væsentlige grunde til.
Den første er, at det er sådan, at klimaforandringerne rammer ikke mindst udviklingslandene meget, meget hårdt.
Ikke mindst lande i Afrika og i Asien er meget hårdt ramt af klimaforandringerne.
Tørke, meget vand, lidt vand, i det hele taget er konsekvenserne af klimaforandringerne mangfoldige.
Der er risiko for flygtningestrømme, store bevægelser, lande, der næsten udslettes fra jordens overflade, ja, problemerne er rigtig, rigtig mange.
Der er også risiko for ny rivalisering mellem lande, som hidtil ikke har rivaliseret.
Der er risiko for krige og nye konflikter verden over.
Derfor er det helt afgørende, at det internationale samfund handler, og derfor er vi også meget tilfredse med den indsats, der gøres på alle internationale niveauer for at forhindre klimaforandringerne og for at imødegå konsekvenserne af klimaforandringerne.
Men der er også en dansk dagsorden i det her, og det er jo den anden del af det.
Det handler om, hvor Danmark i fremtiden skal få sine energiforsyninger fra, og her er vi jo også påvirket af klimaforandringerne.
I den sammenhæng er det vigtigt, at vi gør os mindre afhængige af energiforsyninger fra politisk ustabile områder.
Det er jo også sikkerhedspolitik.
Også i den sammenhæng er Danmark rigtig, rigtig langt fremme.
Danmark er førende med udbredelsen af vedvarende energi; vi er blandt de lande i verden, der har den højeste andel af vedvarende energi i vores energiforsyning, og derfor har vi også en pligt og en opgave i at udbrede vores fornuftige klima- og energiløsninger til den øvrige del af verden og bidrage til, at der skabes sikkerhed andre steder for forsyninger af energi.
Det er ganske centralt i den danske klima- og energipolitik, og det giver jo også danske virksomheder, som på det her område er rigtig langt fremme med at udbrede vedvarende energi i den øvrige del af verden, rigtig gode muligheder.
Det er afgørende, at vi satser internationalt gennem FN, gennem EU og andre internationale fora for at sætte den danske dagsorden højt på det her område.
Klima- og energiministeren og statsministeren gør en stor indsats for at få en aftale på det kommende COP15-møde, og her er det jo helt afgørende, at der bliver en bindende international aftale, men også at der bliver en aftale i forhold til at sikre udviklingslandene økonomi og teknologi til at udvikle nye teknologier og til at imødegå klimaforandringerne.
Alt det og meget mere er indeholdt i det meget brede forslag til vedtagelse, der er fremsat i dag, og som Venstre kan bakke helt op bag.
Steen Gade (SF), 2009-11-06:
Først en betragtning om COP15, for COP15 har selvfølgelig med det her at gøre i den forstand, at en vigtig del af løsningen er, at vi får nødvendige reduktioner, massive reduktioner, hvilket også de afrikanske lande har sagt i Barcelona i den her uge, og at der er penge i rimelig mængde til at sørge for, at det her kan finansieres.
Men det er jo ikke fokus, kan man sige, for den forespørgsel, som jeg har indkaldt til her, men derimod de temaer, som udenrigsministeren var inde på.
Jeg synes selv, at den rapport, der ligger fra FN, er et ganske godt udgangspunkt og tegn på, at der kom noget ud af det, da Tony Blair i sin tid tog initiativet i 2007 til for første gang i FN’s Sikkerhedsråd at få en debat på det her område.
En af de ting, man taler om her, er jo, at man får early warning – undskyld, det var på engelsk – at man får en tidlig advarsel om, at her kan komme en risiko.
Det vil ofte, næsten desværre alt for ofte, være i områder, der i forvejen er følsomme, og i sårbare stater.
Sådan et early warning-system
synes jeg vi skulle arbejde massivt på at få etableret i tilknytning til FN's Sikkerhedsråd, sådan at FN's Sikkerhedsråd løbende får drøftelser om klima og sikkerhed.
Det kan ikke gå, at Sikkerhedsrådet kun interesserer sig for krudt og kugler og den slags ting, som er de sidste skridt, vi skal tage i verden.
Men vi må have FN's Sikkerhedsråd meget mere ind på banen forebyggende.
Det er faktisk rigtig mange år siden, at kansler Kohl fra Tyskland på en FN-generalforsamling foreslog, at der simpelt hen skulle laves et klimasikkerhedsråd.
Og jeg mener faktisk, at vi med lidt snilde kunne være med til at finde ud af, hvordan en sådan konstruktion kunne laves.
Jeg vil spørge, om ministeren vil overveje sådan nogle ting i det videre arbejde.
Så vil jeg sige nogle ting om Arktis.
Det initiativ, som udenrigsministeren nævner, er jo et godt initiativ, Ilulissatprocessen.
Også FN-rapporten peger på, at her kunne det godt være, at der var brug for at få styrket det internationale samarbejde.
Og jeg vil spørge, om ministeren har nogle kommentarer til den konklusion i FN-rapporten.
Man kunne jo forestille sig, at man havde et moratorium for udnyttelse af området under isen, indtil man havde grænsedragning på plads.
Og jeg har et spørgsmål mere til udenrigsministeren.
USA har jo endnu ikke tilsluttet sig havretskonventionen, og det er vel et stort problem, og hvad gør vi i forhold til USA på det punkt?
Jeg er meget glad for, hvad der bliver sagt om trusselsmultiplikator og forebyggelse og katastrofeforebyggelse.
Jeg vil bare spørge til, om vi også fra dansk side tager en kraftig strategisk overvejelse om, hvordan vi kan medvirke til at få lavet et bedre system mellem nødhjælp og udvikling, for det er jo stadig, kan man sige, en mangel, at vi kommer med nødhjælp år efter år i de samme områder, men vi får ikke lavet en god kobling til udviklingsbistanden. Så vil jeg jo overordnet kvittere for, at vi får en rapport hurtigt, som ministeren sagde.
Steen Gade (SF), 2009-11-06:
Tak for det.
Når SF har taget initiativ til den her forespørgsel, er det jo, fordi klimaændringerne gør, at vi må se i øjnene, at det fører til massive risici for sikkerhedsproblemer mange steder i verden.
Det handler om, at vi får øget migration, altså kan vi få miljøflygtninge og problemer med, at der er lande, som simpelt hen vil forsvinde under havets overflade, og disse flygtninge vil sådan set blive statsløse, og vi må se i øjnene, at vi vil få store vandressourceproblemer, konflikter omkring udnyttelsen af flodernes vand, herefter fødevareproblemer, alt sammen noget, som kan føre til, at det ender med, at folk sætter sig i bevægelse, at der bliver kæmpe stridigheder om ressourcerne, hvilket i sidste instans kan føre til krige.
Man kan vel sige, at når vi ser på Afrikas Horn og f.eks. folkemordet i Darfur, kan vi godt se i dag, at en af grundene, selvfølgelig ikke den eneste, men en af grundene til, at det er gået så galt der, er klimaændringer.
Så det er noget, vi allerede kan se nu.
Når vi gerne vil have forespørgslen, er det, fordi vi fra Folketingets side gerne vil have en samlet politik, som bygger på nogle af de initiativer, der allerede er taget fra dansk side og af FN, og som bygger på den indledende diskussion, som startede for 2 år siden i EU, så vi får en vedtagelse, som satser massivt på forebyggende og tidlig advarsel, og så vi får en diskussion om at udvikle politikken på det her område.
Jeg opfatter det selv som måske den vigtigste sikkerhedspolitiske diskussion, hvis vi kigger 20 år frem.
Connie Hedegaard (KF), 2009-11-06:
Jeg kunne også se, at landsstyremedlem for udenrigsanliggender Jørgen Niclasen jo gav udtryk for præcis det, jeg gav udtryk for lige før, nemlig at der både er en grundlov, en fuldmagtslov og et klimasystem, der skal respekteres.
Det her var simpelt hen en del af den færøske debat forleden dag.
Det er bare en realitet, at der er forskellige slags ting, vi skal tage hensyn til, og når det gælder den hidtidige måde, som det internationale klimasystem har fungeret på, har Danmark altså ligesom skullet forhandle på rigsfællesskabets vegne.
Vi har så sørget for, at de forskellige dele af riget kan være med i delegationen, kan præge det, kan påvirke det, men i sidste ende skal vi altså melde ind i en eller anden samlet form, og der er det, jeg siger, at der så kan være en særlig mulighed med hensyn til det her med de oversøiske territorier, som kunne gøre, at man kunne markere det – også synligt – i en aftale, f.eks. det færøske mål.
Høgni Hoydal (T), 2009-11-06:
Jeg deler nu ikke helt den opfattelse, at det skal være så svært at kunne indgå en aftale, der også specifikt nævner Færøerne og Grønland.
Det kan vi vende tilbage til.
Jeg vil lige drage Grønland frem igen.
Som jeg har hørt den danske debat, tror jeg, at man lidt har misforstået noget vedrørende den grønlandske holdning til klimamålene, for det lyder, som om Grønland godt vil have mulighed for at forurene langt mere.
Det, de egentlig siger fra Grønlands side, er bare, at de gerne vil sætte mål for deres nuværende sektorer i samfundet, men på grund af klimaændringerne er der også en utrolig stor interesse for at have øget aktivitet i det enorme område, som Grønland og Arktis er.
Så siger Grønland: Det kan vi da ikke tage af vores kvote, for så kan man slet ikke leve i Grønland, for hvis man laver to store multinationale virksomheder, er der ikke noget tilbage til dem, der skal leve der.
Så er Socialdemokraterne også med på det, nemlig at man selvfølgelig må have det perspektiv in mente, når man laver en aftale?
Jeppe Kofod (S), 2009-11-06:
Jamen jeg er glad for, at der blev modificeret lidt her i svaret.
I forhold til ordførertalen er jeg enig i, at FN kan blive reformeret.
Men jeg synes bare, det er lidt selvmodsigende, at man støtter et forslag til vedtagelse, hvor FN er så centralt, og samtidig påstår, at FN er styret af diktaturstater.
Men det kan man tage en debat om i en anden sammenhæng.
Det, som jeg synes er interessant, er jo altså også, om Dansk Folkeparti deler det, som jeg opfordrer til, nemlig ønsket om at få en samlet dansk foregangsindsats i forhold til klima og sikkerhed.
Vi har et godt forslag til vedtagelse i dag, men Danmark skal også fremover arbejde på at få det her emne på dagsordenen, og Danmark skal tage førerskab for at se på det her problem og komme med forslag til løsninger internationalt.
Er det arbejde noget, som Dansk Folkeparti støtter, for det ville være rigtig godt, så kunne vi have et bredt flertal her i Folketinget, eller vil man bare, som hr. Per Dalgaard nævnte i ordførertalen, sige: Jamen det her er ikke noget, vi interesserer os så meget for?
Per Dalgaard (DF), 2009-11-06:
Selvfølgelig går vi ind for en samlet indsats for at få klimaændringerne gjort mindre der, hvor de virkelig har en uheldig effekt, betydelig mindre.
Og der er, finder vi, nogle konkrete projekter, man kan gå ind med.
Det synes jeg vi har set eksempler på at det faktisk ikke gør.
Vi vil gerne have konkrete projekter.
Vi vil gerne sige, at vi vil støtte, at vi vil bygge, at vi vil undervise i, hvordan man forholder sig i forbindelse med f.eks. flodbølger og andre problemer, f.eks. regn, som fjerner al muld, så der ikke kan gro noget osv. osv.
Det kan man undervise dem rigtig meget i, og det er vi selvfølgelig indstillet på.
Steen Gade (SF), 2009-11-06:
Først til udenrigsministerens sidste besvarelse af mine spørgsmål om early warning – og jeg forstår på formanden, at de to engelske ord lige går an i dag, når vi nu har så mange svære danske ord i forslaget til vedtagelse – vil jeg sige: Når jeg har lagt vægt på early warning, er det jo selvfølgelig for at gå et skridt videre måske i forhold til det, udenrigsministeren svarede.
Og jeg mener på en måde, at det er på næsten de samme områder, som vi i forvejen godt kunne se det på, og hvor vi jo heller ikke har et ordentligt, systematisk institutionelt early warning-system.
For jeg mener, at det sådan set er en forudsætning for, at man kan gribe forebyggende ind i tide.
: Jeg hører nu, at udenrigsministeren siger, at det moratorium, som jeg spurgte om, findes i virkeligheden, i den forstand at man ikke må udnytte de steder, hvor man ikke har lavet en grænsedragning, og så kommer der jo i hvert fald det problem ind, at der er nogen, der leger lidt med tanken om at placere forskellige ting andre steder: flag og hvad det nu kan være på havbunden.
Så det er jo i hvert fald vigtigt at have fokus på den del.
Vi er jo ikke altid kæmpestore, vi er oftere meget mindre, end vi selv tror.
Så har jeg lige et par svar til nogle ordførere og i øvrigt tak til ordførerne.
Må jeg godt sige til hr. Lars Christian Lilleholt, at jeg er enig i, at vi er gode til vedvarende energi, men vi skal jo passe på, at vi ikke sådan går og overpraler, også ude i verden.
Vi har en fordel lige nu, men vi er godt på vej til at blive overhalet, og det er, fordi vi måske godt kunne gøre os lidt mere umage, end vi faktisk gør; vi hviler jo på laurbærrene, gamle laurbær.
Hr. Jeppe Kofod snakker om, at Danmark burde være med i den flok, der tager lederskab, og det er jeg enig i, og jeg håber og tror egentlig også, at det er det, udenrigsministeren mener, altså at vi skal tage lederskab på det her punkt.
Hr. Per Dalgaard har jeg snakket med om FN-sporet, og det ved jeg at der er kommet lidt mere klarhed over, men nok ikke nogen total klarhed.
Til hr. Niels Helveg Petersen vil jeg svare på det spørgsmål, han rejser om ressourcer, at jeg er helt enig.
I SF er vi enige i, at der ud over ulandsbistanden er brug for en klima/miljøpulje .
Vi havde jo faktisk sådan en pulje i 1990’erne, og derfor falder jeg ikke i svime over, at den her regering er forsigtigt i gang med at lave noget, der måske bare er 5-10 pct. af det, vi havde i 1990'erne.
Det falder jeg ikke i svime over, men det er jo godt, at vi er en lille smule på vej.
Vi havde det her på plads, da Anders Fogh Rasmussen tog over i 2001, og vi havde, kan man sige, lederskabet på det her område, og det er ikke, fordi jeg egentlig skal have sådan en slags efterkritik i den her debat, men jeg synes alligevel det skal siges, når der nu er pænt med selvros: Vi havde stået langt bedre også i den her diskussion, hvis vi havde fortsat med den miljøstøtte, som vi havde før til udviklingslandene.
Til hr. Per Clausen: Tak for tilslutningen.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-11-06:
Klimaændringerne er asociale, asociale forstået på den måde, at der, hvor klimaændringerne rammer hårdest, er i de fattigste egne, og det er de steder, hvor forudsætningerne for at imødegå klimaændringerne er vanskeligst.
Det påkalder sig et ansvar, et ansvar i de vestlige demokratier, et ansvar i vores del af verden.
Det er måske somme tider svært, også i forhold til befolkningen, at skabe forståelse for det ansvar, vi har, men der påhviler vore ledere og der påhviler verdens ledere i de rige lande et kæmpe ansvar.
Det er nødvendigt at handle i tide, så vi har egentlig ikke nogen bortforklaringer i forhold til det ansvar, vi har i forhold til de fattigste lande.
Her i december måned er der klimatopmøde her i København i Bellacenteret, og netop sikkerhedsspørgsmålet er måske ikke så direkte formuleret, når vi taler klimatopmøde, men de ting, som der gerne skulle indgå i en international aftale i FN-regi, er jo noget, som absolut har meget med det her at gøre: hele spørgsmålet omkring finansiering af indsatsen, spørgsmålet om at sikre, at der bliver midler til klimatilpasning, så man kan imødegå udfordringen, i forhold til udveksling af teknologi, i forhold til at vi gennem FN yder det bidrag, der skal til for at sikre tålelige levevilkår for folk i bl.a. udviklingslandene.
Det er et helt centralt tema, og jeg er faktisk lidt ked af, at man måske i den offentlige debat ikke har mere fokus på netop dette tema, når det gælder diskussionen om klimatopmødet, for det er det helt centrale.
Men det er en vanskelig diskussion, fordi vi skal bevæge os ud over vores egen andedam, vores egne egoisme og have et syn, der rækker videre, et syn, som har fokus på de udfordringer, som man har i udviklingslandene.
Der er en bred forståelse for, at sikkerhedspolitik, udviklingspolitik og klimapolitik hænger sammen.
Det er helt centralt, at der er en flerstrenget indsats, og på den baggrund er der også grund til at anerkende udenrigsministerens svar på denne forespørgsel i dag, hvor man jo netop illustrerer, at vi fra dansk side i de relevante fora yder en flerstrenget indsats på det her felt.
Klimaforandringerne er allerede nu konkrete og vil i stigende grad blive mere konkrete.
Det påkalder sig selvfølgelig handling, for de fører til konflikter, de kan føre til øgede flygtningestrømme, og derfor er der nye diskussioner.
Løsningen er bl.a. tilpasning, men også at vi mere fordomsfrit tager en diskussion omkring f.eks. gmo, og hvordan vi i højere grad kan udvikle tørkeresistente afgrøder, for et af de store problemer er, at folk må flygte fra deres hjemby, hvor de har til huse, fordi det ganske enkelt ikke er muligt at fortsætte med landbrugsproduktion og man derved vil få fødevaremangel.
Det sammensat med en ret voldsom befolkningstilvækst de kommende år
giver os den her problemstilling, hvor vi har et ansvar, men vi kan løse det, og det er mit håb, at der også i forbindelse med den aftale, vi forhåbentlig ser i København her om en måned, vil komme nogle klare bud, og at der vil komme finansiering til, at også de rige nationer, herunder Danmark, tager det ansvar, som ligger på os.
Per Dalgaard (DF), 2009-11-06:
Lige omkring FN's Sikkerhedsråd, og hvad de har foretaget sig med hensyn til konflikter ude i verden,
er det jo ikke altid – hvad skal vi sige?
Men jeg er enig i, at vi selvfølgelig skal have FN inddraget i hele den her problematik; det er klart nok.
Men igen: Danmarks reelle sikkerhed er jo baseret på NATO.
Steen Gade (SF), 2009-11-06:
Jeg er da glad for det sidste svar om, at vi skal have FN på banen, og det er jo også det, der er tanken her.
Men det er vel lidt en forkert analyse, at dansk sikkerhed kun handler om NATO og sådan noget og om Danmark, for det er jo trods alt FN's Sikkerhedsråd, der bestemmer ret meget om krig og fred mange steder her på kloden.
Per Dalgaard (DF), 2009-11-06:
Det sikkerhedsmæssige aspekt omtalte jeg, altså, når vi taler sikker sikkerhed.
Når det handler om militær sikkerhed, er det jo NATO, vi knytter os til, og det, jeg måske har haft et lille problem med, er, at hvis det sådan ligesom overgår til FN at holde Danmarks sikkerhed sikker, synes jeg, det er lidt problematisk, men i forbindelse med det, hr. Steen Gade nævner om konsekvenserne af klimaændringerne i lande, hvor det påvirker os sikkerhedsmæssigt, er jeg helt enig i, at der skal vi selvfølgelig have FN på banen.
Ingen problemer i det.
Steen Gade (SF), 2009-11-06:
Jeg blev også lidt i tvivl om, hvor Dansk Folkeparti stod her, men jeg er glad for, at man er medforslagsstiller på forslaget til vedtagelse.
Jeg forstod, at hr. Per Dalgaard syntes, det var mig, der blandede for meget sikkerhedspolitik ind i det her.
Men er hr. Per Dalgaard egentlig utilfreds med, at vi tager det ind?
For en af de største trusler, vi står over for i de kommende år, er jo netop sikkerhedsproblemer, der kan opstå, fordi vi får alle de her problemer med migration, med ødelæggelse af livsvilkår osv.