runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-08:
Jeg vil gerne spørge fru Tina Nedergaard, om hun er hardcore på det her felt.
Der er jo mange, der har det sådan rent ideologisk, at vi selv har født børnene, og så skal vi også selv sørge for dem og betale det, det koster.
Det kan selvfølgelig være et synspunkt at have.
For at styrke det her område kunne der være grund til at kigge på det, altså at man prioriterer det og afsætter ressourcer til, at man kan lave nogle projekter, der gør, at vi får mad til børnene i vuggestuen, daginstitutionen og eksempelvis også i skolen.
For det er sundt, og det er godt for børnene.
De to ting strider lidt imod hinanden, men jeg spurgte også ministeren: Hvad vælger man, hvis man skal prioritere imellem skattelettelser og det her område?
Tina Nedergaard (V), 2008-05-08:
Jeg er faktisk rigtig glad for, at hr. Bjarne Laustsen også lige kommer ind på det med netop skattelettelserne over for mig, for det glædede jeg mig faktisk allerede til at svare på, da ministeren gjorde det.
For situationen er jo den, at med de skattelettelser, vi har givet til f.eks. en typisk LO-familie, så har de simpelt hen så mange flere tusinde kroner at gøre godt med om året, at det at finansiere kosten på ingen måde kan være et problem for en gennemsnitlig familie.
Hvor det imidlertid kan være et problem, giver vi så, hvilket ministeren er inde på, en mulighed for, at der stilles mad gratis til rådighed i børneinstitutionerne for de familier, der i forvejen har friplads på grund af dårlig økonomi.
Men det, der er situationen, er jo, at det er rigtigt, at der er forældre, der ikke prioriterer kosten tilstrækkeligt.
Det er fuldstændig rigtigt.
Men så må vi jo bidrage med mere oplysning; vi må bidrage med, at der er nogle ordninger til rådighed, således at de kan prioritere kosten.
Men det skal altså være privatfinansieret, for alternativet er, at vi trækker nogle ressourcer ud.
Jeg vil som tidligere uddannelsesordfører sige, at hvis jeg som uddannelsesordfører havde haft 3 mia. kr. at gøre godt med i den danske folkeskole, ville de gå til nogle ganske andre ting, bl.a. til bevægelse, motion og aktivitet.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-08:
Jeg er glad nok for, at Venstres ordfører erkender, at der er et problem med nogle børn, der ikke får den sunde og ernæringsrigtige kost - hvis de i det hele taget får mad.
Derfor synes vi jo, at det kan være godt at lave nogle projekter, hvor man netop giver mad.
Vi kunne jo starte nede i den lave ende.
For de er jo ikke blevet beriget med de store skattelettelser.
Vi får mange mails om, at den offentlige mad er meget dyr, og at den er meget dyr at få bragt ud.
Så kan vi diskutere kvaliteten og ernæringen osv.
Men jeg tror ikke, at Danmarks befolkning deler opfattelsen af, at alting er blevet meget bedre, fordi man har givet nogle skattelettelser.
Der er en lang række ting, der også er steget.
Men hvis vi vil have en ordentlig folkeskole og en ordentlig velfærd og nogle sunde børn, så tror jeg, at vi bliver nødt til at prioritere det.
Og det er ikke nok bare med pjecer.
Tina Nedergaard (V), 2008-05-08:
Nu er der ikke så mange i hvert fald blandt vores folkepensionister, som har børn i skolealderen.
Vi har imidlertid naturligvis førtidspensionister og andre, som er på overførselsindkomst, og som har børn.
Det er også derfor, at jeg prioriterer at bruge vores ekstra ressourcer - de ressourcer, vi jo hele tiden er i stand til og villige til at tilføre fra Venstres og fra regeringens side - målrettet på at skabe generel trivsel for børnene.
Der er det så, at vores pointe er, at hvis man skal bruge flere milliarder kroner på at give kost til velnærede, havde jeg nær sagt forældres rimeligt fungerende børn, så er der alt for få ressourcer til den massive indsats, vi har brug for på anden vis.
Det gælder i forhold til det sociale; det gælder, hvis vi har familier, hvor der rent faktisk ikke er føde nok.
Hvis der skal skabes mulighed for, at man kan indtage kost som barn, er det jo nogle andre værktøjer, vi skal have fat på.
Så er det jo ikke nok med en skolemadsordning, for hvad gør de så i weekenderne?
Skal de så der leve af de småpenge, de kan lirke ud af lommen på dem, der besøger mor og far?
Det duer jo ikke.
Så er det jo en social indsats, der er brug for.
Derudover kommer der yderligere børnepenge til gruppen med småbørn, og der kommer madordninger, som så er forældrebetalte for de velstillede familier, men som bliver gratis for de familier, der har et særligt behov, ligesom vi også har fripladsordninger.
Tina Nedergaard (V), 2008-05-08:
Når man hører Socialdemokraternes ordfører på forskellige områder, kan man næsten få det indtryk, at det egentlig er noget besværligt noget, at vi overhovedet har nogle forældre.
Det var sådan set lettere, hvis staten kunne overtage den fulde kontrol og det fulde ansvar for børnene fra morgen til aften og fra vugge til grav.
Men når det er sagt, så får noget mig til at tage ordet.
Jeg mener, at hr. Bjarne Laustsen faktisk miskrediterer den konventionelle produktion, når han vil fremhæve den økologiske.
Det mener jeg ikke er nødvendigt.
I Venstre anerkender vi fuldt og helt, at det er nødvendigt med økologisk produktion, og vi ser den også gerne fremmet.
Den er i øvrigt også øget fra 2006 til 2007, de seneste par år, så det går i den rigtige retning igen.
Jeg anerkender, at det ikke har været tilfældet i de foregående år, men det kan skyldes mange ting.
Men det, der kommer frem, er, at kødskandalerne i særlig grad skulle kunne fremme økologien, og dermed antyder hr. Bjarne Laustsen faktisk sådan noget med, at det er mere sandsynligt, at kød er 10 år gammelt, hvis det er konventionelt produceret, end hvis det er økologisk.
Det er jo ikke tilfældet.
Det andet er det om, at smitten burde være større i konventionelle brug, end den er i økologiske.
Det er jo heller ikke tilfældet, for smittepresset er ofte større i den økologiske produktion, hvor dyrene er udenfor, og derudover er de i kontakt med insekter osv.
Jeg synes, det er væsentligt, at vi, når vi fremhæver økologien, hvilke vi gerne bidrager til, ikke miskrediterer den konventionelle produktion i Danmark.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-08:
Det er altid underholdende at høre to EU-modstanderpartier debattere indbyrdes om, hvad man i givet fald kunne bruge EU til, og hvilke begrænsninger og sådan noget der er.
Ud over at det er spændende, flytter det jo så ikke så meget i forhold til det her, for vi kan jo selv gøre noget i Danmark.
Først ville det derfor være godt, hvis hr. Jørn Dohrmann ville tilslutte sig alle de ændringsforslag, Socialdemokratiet har stillet til økologiloven.
Vi tror på, at vi ved at være meget præcise vedrørende det her kan vi få en større økologisk produktion frem.
Deri har hr. Per Clausen jo fuldstændig ret, nemlig at det drejer sig om, at vi får omlagt mere produktion, og at vi ikke oplever den tilbagegang, som vi tidligere har set.
Derfor ville det være fint, hvis vi kunne lave et flertal - måske uden om regeringen, hvis ikke de vil være med - for at prioritere det her område højere, så der kommer mere frem.
Men det, jeg godt ville anholde, var de 30 mia. kr. ekstra, som hr. Jørn Dohrmann nævnte var kommet ud til kommunerne, så de svømmede i penge derude.
Det er sådan set ligegyldigt, hvis de skulle have haft 35 eller 40 mia. kr., for at de kunne have en ordentlig standard ude i vores skoler.
Jamen der er jo ikke noget i denne verden, der er fuldstændig perfekt.
Dansk landbrug er jo f.eks. ikke i stand til at levere en økologisk kylling.
Og så kan vi jo sige mange gode ting, men hvis ikke vi kan få produkterne frem, så hjælper det jo lige lidt.
Jeg vil selvfølgelig gerne kvittere for, at også vi som forældre har et ansvar, men jeg føler ikke, at der er noget problem.
Man er ikke dårligere forældre, fordi man siger, at man godt vil bruge en del af den velfærd, man har, til via sin skattebillet at betale til nogle gode ordninger, hvis man får et godt produkt ud af det.
For det er jo næste generation, det handler om.
Jeg misunder slet ikke dem, der får et godt måltid mad hver dag, hvorimod jeg er ked af, at der er en lang række steder både på private og offentlige arbejdspladser, hvor der ikke er adgang til et sundt måltid mad, uanset hvem der måtte betale for det.
Det må være et mål, at man kan købe sig et måltid mad, også når man går på arbejde.
Tina Nedergaard (V), 2008-05-08:
Jeg finder det altid interessant, når Socialdemokraterne siger, at de gerne vil være med til at prioritere vores velfærd, også til fordel for dette og hint og noget tredje og noget fjerde.
For det er faktisk ofte tilfældet.
Jeg vil stille et spørgsmål til hr. Bjarne Laustsen.
Hvis Socialdemokraterne sidder med 1 mia. kr. og vi alle sammen kunne blive enige om, at den frit kunne stilles til rådighed for den danske folkeskole, ville man så benytte 1 mia. kr. til alene at fremme økologisk, gratis mad til 1., 2., 3. og 4. klasse, må det nogenlunde være, eller ville man eventuelt være mere nuanceret og sige, at vi faktisk ved, at det, der koster allermest på den negative fedmekurve for børnene, er manglende bevægelse, manglende aktivitet; ganske enkelt det, at de ikke rører sig nok?
Ville man eventuelt fra Socialdemokraternes side være villig til at prioritere mellem midlerne, for når man prioriterer vores fælles velfærd, gælder det vel også i forhold til de behov, som de små børn har?
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-08:
Nu er det jo desværre en faktuel kendsgerning, at man igennem de senere år, siden 2001, har trukket midler ud af den offentlige sektor, fordi man har givet skattelettelser og den slags ting.
Det gør, at der, når vi om føje tid overtager regeringsmagten, simpelt hen er behov for renovering af vores skoler.
Der er toiletter og ting og sager, der skal ordnes.
Derfor bliver vi jo selvfølgelig også nødt til at prioritere, nemlig at vi starter fra et lavere niveau.
Vi kunne have stået i en helt anden situation, hvor udgangspunktet havde været totalt anderledes.
Det her handler selvfølgelig om politik og om prioriteringer.
Så vi vil gerne putte nogle flere penge i folkeskolen, men vi vil også gerne reservere nogle flere penge til, at børnene kan få et sundt måltid mad, og det må gerne være økologisk.
Hele den diskussion igennem de senere måneder om, hvad der belaster mest - konventionelt brug eller økologisk - er jo en diskussion, vi kan tage på et andet tidspunkt.
Der er også spørgsmålet om, hvordan vi får økologiske kyllinger, der ikke har salmonella og den slags ting.
Det er en vældig interessant diskussion.
Per Clausen (EL), 2008-05-08:
Men det, jeg godt kunne tænke mig at høre, er, om hr. Dohrmann kunne støtte andre initiativer, der kunne forbedre folks muligheder for at vælge økologisk.
Hr. Dohrmann nævnte selv fødevarepriserne, og det er jo rigtigt, at de stigende fødevarepriser også har ramt økologiske produkter.
Jeg vil godt spørge hr. Dohrmann, om en diskussion om differentieret moms, lavere moms på økologiske fødevarer eller lavere moms på nogle af de - hvad skal man sige - basale fødevarer, var noget af det, som Dansk Folkeparti kunne være indstillet på at arbejde med som et grundlæggende princip.
Jeg ved selvfølgelig godt, at det er på betingelse af, at vi kan finde finansiering og den slags.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-05-08:
Den diskussion har der jo også før været i Folketinget.
Man er kommet frem til, at man lige skal se på, om det overhovedet f.eks. er tilladt i EU at indføre sådan nogle ting.
Den diskussion ved jeg i hvert fald har været der.
Jeg synes bare, at hr. Per Clausen helt glemmer at anerkende, at Dansk Folkeparti jo er et af de partier, der har gjort utrolig meget for, at netop økologien har fået en kickstart - kan man sige - bl.a. med den økologipakke, hvor man lægger op til rådgivning.
Der er i den pakke afsat penge til at rådgive netop for at få de her økologiske varer og budskabet bragt ud, og det er bare ét tiltag.
Også i finansloven går man ind og siger, at de børn, der ikke er begyndt i skole endnu, ligesom skal have nogle muligheder på det her område.
Jeg synes jo, det er den rigtige vej at gå.
Og jeg synes, at vi har gjort meget, og vi vil fortsat gå videre ad den linje.
Per Clausen (EL), 2008-05-08:
Jeg har ikke noget imod at give hr. Dohrmann æren for, at Dansk Folkeparti på nogle områder går noget videre end Venstre og Konservative, når det handler om økologi.
Nu har fødevareministeren godt nok taget æren for det, som hr. Dohrmann nu tager æren for, men det må man jo klare blandt venner.
Det, som var mit spørgsmål, var, om hr. Dohrmann og Dansk Folkeparti var indstillet på at tage nogle initiativer, der kunne medføre, at det blev nemmere for mennesker, som måske havde en dårlig økonomisk situation, at vælge økologi, hvilket igen ville kunne sænke priserne på økologiske produkter i forhold til andre produkter.
Det er rigtigt nok, at der har været en snak om momsen, hvor det også er rigtigt, at nogle har sagt, at det må man ikke af hensyn til EU.
Men det er alligevel lidt nyt for mig, hvis hr. Dohrmann nu skulle løbe skrigende væk bare ved tanken om, at EU kunne finde på at kigge lidt misbilligende på Dansk Folkeparti.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-05-08:
Jeg kunne aldrig finde på at løbe skrigende væk, bare fordi EU skulle kigge lidt skævt til os.
Det, jeg bare ganske klart siger til hr. Per Clausen, er, at vi vil undersøge alle muligheder for, om det kan lade sig gøre at skaffe billigere fødevarer, fordi vi mener, at det er vigtigt, uanset om vi taler økologiske varer - som vi også gerne ser meget billigere, end de er i dag - eller traditionelt producerede varer, så skal de helst også være billigere for forbrugerne, for at man kan få nok af sunde fødevarer.
Vi mener i hvert fald, at der er sket en drastisk prisstigning på det her område, og vi skal prøve at se på, hvordan vi kan holde det lidt i ave.
Jeg vil også bare sige til hr. Per Clausen, at de, der virkelig er dårligt stillet i Danmark, f.eks. de børn, der har friplads, også får gratis mad, og det er altså vigtigt for os at understrege, at vi allerede har taget hånd om dem.
Vi kan sagtens gøre det bedre, og det vil vi også arbejde for.
Søren Krarup (DF), 2008-05-08:
Jeg hørte med den største forbløffelse den konservative kirkeordfører henvise til, at der i Bibelen i det Ny Testamente tales om, at kvinder skal tie i forsamlinger, og så blev det ligestillet med sharia.
Hr. Naser Khader ved naturligvis - det er jeg klar over - at når Paulus taler om, at kvinder skal tie i forsamlinger, er det afslag og aftryk af en moralsk kodeks, der herskede på den tid, men som jo selvfølgelig ikke havde nogen som helst bindende betydning, og som derfor også totalt er blevet tilsidesat i den kristne kirkes udvikling - karakteriseret ved, at vi i dag har flere kvindelige end mandlige præster i Danmark - sådan at der netop ikke dér er tale om nogen parallel overhovedet, lige så lidt som når den konservative kirkeordfører henviser til ord i Bibelen om, at der skulle være noget, der står Guds ordning imod.
Som bekendt er kristendommens forkyndelse jo netop, at der intet er, der i sig selv er Guds ordning.
Det er det, der er indholdet af at skille mellem Guds og kejserens rige.
Og jeg vil kun sige: Er hr. Naser Khader ikke ud fra sin teologiske viden enig med mig i, at den opfattelse af det Ny Testamente jo er fuldstændig hul i hovedet?
Naser Khader (NY), 2008-05-08:
Det er jo sådan, at der ikke bliver lagt op til, at man får trukket godkendelsen tilbage, hvis man ikke udviser loyalitet over for Danmark.
Det er jo ikke det.
Man skal se på helheden.
Man skal se på, hvad det er for et udgangspunkt, hvad det er for et fundament, det pågældende trossamfund bygger på.
Jeg brugte tidligere eksemplet med Hizb-ut-Tahrir, og det er faktisk en organisation, der er et godt eksempel på, at det da, hvis de en dag skulle finde på at søge om at blive godkendt som trossamfund, vil være åbenlyst for de fleste, at de ikke kan blive godkendt, for vi kender alle deres holdninger og deres udgangspunkt.
De er ikke loyale hverken over for Danmark, demokratiet eller noget som helst her i landet.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-08:
Jeg kan bekræfte, at jeg meget nødig vil kaldes idealist, og at det, jeg her går ud fra, er den fuldstændig pragmatisk erfarede virkelighed.
Jeg har faktisk også selv engang gået til eksamen.
Det kan godt være, at man i skolen eller i undervisningen på læreanstalten skal lære at samarbejde, men man lærer jo ikke at samarbejde med henblik på eksamen.
Man lærer faktisk ikke noget som helst med henblik på eksamen.
Det er som sagt bare en stikprøvekontrol.
Man lærer det jo med henblik på det liv, der kommer efter eksamen.
Der er ting, en eksamen ikke kan afsløre.
Det har hr. Per Clausen selv sagt, og det er fuldstændig rigtigt.
Den kan ikke afsløre, om man er i stand til at samarbejde.
Den kan ikke afsløre, om man er sød og rar, men der er nogle ting, som den i hvert fald tilnærmelsesvis kan afsløre, nemlig om man kan noget, om man ved noget, om man duer til noget i øverste etage.
Per Clausen (EL), 2008-05-08:
Nu viser det sig så, at det ikke er idealisme, der får Dansk Folkeparti til at indtage den holdning, man gør.
Det er hr. Jesper Langballes erindringer om, hvordan det var at gå til eksamen.
Til det vil jeg sige, at det er muligt, at det, dengang hr. Langballe tog sin uddannelse, var sådan, at man aldrig nogen sinde i uddannelsesforløbet tog hensyn til den eksamen, man skulle til, fordi man lærte for livet og eksamen bare var noget, der sådan var midtimellem.
Jeg kan forsikre hr. Jesper Langballe om - både som tidligere studerende og tidligere underviser at sådan er det ikke mere.
Eksamensform og eksamensindhold indgår som et særdeles vigtigt styrende element i den uddannelse, man tager.
Det gør man klogt i at tage udgangspunkt i, når man laver regler for eksamen, og det er meget, meget alvorligt for uddannelsesinstitutionerne, når staten centralt fastlægger eksamensformer, fordi det også får konsekvenser for den måde, man organiserer uddannelserne på, og for uddannelsernes indhold.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-08:
Livet er ikke eksamen.
Eksamen er en udmærket ting, det er en god stikprøvekontrol, men det er altså ikke livet selv.
Livet selv er det, der kommer bagefter.
Det var måske lidt letsindigt af mig at henvise til mine eksamenserfaringer for en menneskealder siden.
Så udsætter man sig jo for både det ene og det andet.
Men der er den her tagen patent på progressivitet; man siger, at alting i gamle dage var tåbeligt, men at det nu er helt anderledes, at vi går mod en helt ny verden, og at virkeligheden er lavet fuldkommen om.
Jeg tror, det var fru Marianne Jelved, der sagde, at man i en global verden er nødt til at have gruppeeksamener.
Altså, hvad er det for en floskel at sige »i en global verden«.
Jeg havde en globus i mit børneværelse, da jeg var barn.
Den var faktisk også rund, ligesom en globus er det i dag.
De her fraser om, at globaliseringen fordrer gruppeeksamener er jo latterlige.
Altså, lad os holde os til de rent praktiske, kontante ting ved eksamensbordet, før eksamensbordet og efter eksamensbordet.
Christine Antorini (S), 2008-05-08:
Jeg vil på forslagsstillernes vegne gerne takke fru Pia Christmas-Møller for argumentationen for nødvendigheden af at genindføre gruppeeksamen og vil også kvittere for fru Pia Christmas-Møllers ønske om nogle præciseringer, som vi er fuldstændig enige i blandt forslagsstillerne, nemlig at man i løbet af et uddannelsesforløb ikke skal kunne være i et forløb, hvor man kun går igennem gruppeeksamener, men at der netop er blandede eksamensformer, herunder også, at der skal være individuelle eksamener.
Og det er korrekt, som fru Pia Christmas-Møller siger, at det ikke fremgår tydeligt af beslutningsforslaget, og derfor vil jeg på forslagsstillernes vegne bede om, at forslaget kommer tilbage i udvalget, så det er muligt at lave en tillægsbetænkning, hvori vi helt præcis kan fortolke, hvad det er, der ligger i fortolkningen af genindførelse af gruppeeksamen, fordi vi anser det som meget vigtigt, at der er fuld enighed om, hvad det betyder, når gruppeeksamen bliver genindført.
Jeg vil også anbefale, at det kommer tilbage til udvalget, fordi det jo rent faktisk ser ud til, at såfremt alle de folketingsmedlemmer, der har tilkendegivet, at de støtter genindførelse af gruppeeksamen, stemmer for, så vil der faktisk være et flertal for, at det bliver gennemført, og også af den grund vil det være fornuftigt, at forslaget kommer tilbage til udvalget, så vi er helt sikre på fortolkningen, når der så i givet fald skal stemmes om det.
Sophie Løhde (V), 2008-05-08:
Det kan vi i Venstre klart afvise, og jeg synes også, man skal huske på, at forslaget har været til behandling ikke bare én gang her i salen, men adskillige gange.
Der er blevet stillet masser af spørgsmål til undervisningsministeren, der er blevet givet masser af svar.
Derfor synes vi, at nu må det her have en ende, og derfor afviser vi forslaget om fornyet udvalgsbehandling.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-05-08:
Det undrer mig meget, at fru Sophie Løhde og regeringen ikke ønsker at lade forslaget gå tilbage til udvalget.
Jeg synes, det er udtryk for arrogance.
Der er kommet nye ting frem, vi har en ordfører, som ønsker at få præciseret en række ting.
Nu er jeg selvfølgelig ny herinde, men så vidt jeg ved, er der forholdsvis præcedens for, at man da lader et forslag gå tilbage til udvalget, hvis det er det, der er ønsker om.
Jeg kan ikke se nogen saglige argumenter for, at det her forslag ikke skulle have lov til at komme tilbage til udvalget og blive behandlet ordentligt med de nye indvendinger, der er kommet i dag.
Jeg mener, at det er et udtryk for en meget, meget arrogant regering, hvis man rent proceduremæssigt ikke ønsker at lade forslaget gå tilbage til udvalget, hvilket der jo er præcedens for herinde.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-05-08:
Det er altså ganske utroligt, hvad vi er vidne til her.
Når et folketingsmedlem begærer et forslag tilbage i udvalget, er det da almindelig procedure, at man går med på det forslag.
Jeg vil da bare have lov til at sige til fru Sophie Løhde, at ja, der er rigtig god grund til at arbejde det her forslag igennem, eftersom der er medlemmer af fru Sophie Løhdes eget parti, der tidligere har stemt for det her forslag, og som nu vender på en tallerken.
Der er rigtig god grund til at vende alle argumenter og lave et udvalgsarbejde på baggrund af den opfordring, der er kommet fra fru Pia Christmas-Møller.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-05-08:
Fra konservativ side kan vi heller ikke støtte, at det endnu en gang kommer tilbage.
Man kunne have gået ind i det her på et langt tidligere tidspunkt og stillet endnu flere uddybende spørgsmål.
Lad os nu se at få den her afstemning klaret.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-08:
Vi afviser naturligvis også forslaget om at trække det tilbage til udvalget.
Lad mig sige meget klart, hvorfor vi gør det.
Vi gør det, fordi hr. Rasmus Prehn tidligere i debatten i dag bad mig om at bekræfte, at det beslutningsforslag, som Socialdemokraterne er medforslagsstiller på, netop giver mulighed for, at man kan have gruppeprøver, og at man kan have individuelle prøver.
Så jeg forstår ikke rigtig, hvad det er, der er behov for at præcisere, når Socialdemokraterne selv tidligere i debatten i dag har bedt mig bekræfte det, som man ønsker at trække forslaget tilbage i udvalget for at bekræfte.
Hvis Socialdemokraterne beder mig om at bekræfte noget fra talerstolen, går jeg ud fra, at det er sådan, det hænger sammen.
Så det her er en pseudodiskussion, og lad os få afstemningen, så vi kan afvise forslaget og køre videre med de individuelle prøver.