runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
Det er, hvis det er således, at forslagene koster penge.
Klimarådet pegede jo tidligere på – da vi forventede at nå 37 pct. – at det ville koste 900 mio. kr. om året at nå en 40-procentsmålsætning.
Jeg finder jo ikke sådan bare lige fra det ene øjeblik til det næste så mange penge på en finanslov, og det tror jeg også at andre vil have svært ved.
Men hvis der er et politisk ønske om det, er det noget, som man må fremføre i den sammenhæng.
Jens Joel (S), 2015-12-17:
Jeg forstår, at »helt gratis« betyder »ikke en krone på statsfinanserne«.
Men hvorfor skal der så afsættes penge i finansloven?
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
Vi er bl.a. på basis af Klimarådets anbefalinger parate til at undersøge og se på de forslag, der er, og også drøfte dem med Folketingets partier, men vi siger samtidig, at vi ikke ønsker et nationalt mål.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Så vil jeg have en berettiget forventning om, at landbrugspakken, når den er færdigforhandlet, også indeholder, hvad den har af konsekvenser for vores klima, og, hvis den har negative konsekvenser, at regeringen så også kommer med et forslag til, hvordan man kompenserer for det.
Men jeg spurgte sådan set ikke om den endelige landbrugspakke, jeg spurgte ministeren om det udkast til landbrugspakke, der er lagt frem.
Jeg noterer mig, at der er regnet på økonomiske konsekvenser af den.
Jeg vil derfor spørge, om der også er regnet på klimamæssige konsekvenser af den i regeringen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
Jeg finder det ikke relevant at foretage beregninger på baggrund af en eventuel landbrugspakke, som endnu ikke er gennemført eller præsenteret.
Når pakken ligger færdig, står det jo frit for enhver at spørge ind til, hvad de klimamæssige konsekvenser eventuelt vil være af en sådan pakke.
Jens Joel (S), 2015-12-17:
Det bliver nok svært at bekræfte, at vi har nået 40 pct., al den stund at vi er i 2015 og derfor ikke kan have nået målet i 2020, og det tætteste, vi kan komme det, er med en prognose om, at vi måske kan være på vej til det.
Derfor siger jeg sådan set bare, at det glæder jeg mig over, og at det er rigtig godt.
Men jeg kan også se og har også hørt ministeren sige flere gange i dag, at vi til næste år vil få mål at se i den ikkekvotebelagte sektor, som ligger i den høje ende, og derfor kan vi lige så godt begynde at diskutere, hvad for nogle redskaber der så er de klogeste at tage op af værktøjskassen, hvis vi skal levere på de mål.
Jeg vil lade De Konservative selv svare på, hvorfor de er med i det her, men jeg opfatter det egentlig ikke som noget, der har med regeringen eller oppositionen at gøre.
Jeg opfatter det egentlig sådan, at vi før valget havde et flertal for at nå den her målsætning, og at vi efter valget stadig væk har det flertal.
Det er jo sådan set bare det, der gør det.
Jeg hører i øvrigt ministeren sige i dag, at han selvfølgelig også accepterer det som en del af den virkelighed, regeringen lever i, og derfor vil han gerne være med til at lave, om jeg så må sige, en plan for, hvordan vi så kan nå 40 pct. i 2020.
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Jamen jeg kan godt forstå hr. Jens Joels begejstring, når han holder Socialdemokratiets ordførertale, for det, som beslutningsforslaget her jo går ud på, er at tvære regeringen ud, og det er jo altid sjovt at gøre, når man er i opposition – det har jeg jo selv prøvet i en periode.
Det kan jeg godt forstå at Socialdemokraterne synes er sjovt.
Jeg undrer mig bare over, at De Konservative så deltager som et villigt redskab i venstrefløjens forsøg på at køre rundt med regeringen, men det er jo sjovt at gøre som opposition; det kan jeg godt forstå.
Men kan hr. Jens Joel over for mig bekræfte det, som beslutningsforslaget går ud på, nemlig at Danmarks udledning af drivhusgasser i 2020 skal være reduceret med 40 pct.?
Det mål er nået, så det her er et slag i luften.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
Det er jo et helt forkert signal.
Det er rent faktisk sådan, at der er meget faste rammer omkring det her.
Vi mangler stadig væk at implementere dele af energiaftalen fra 2012 omkring nogle energibesparelser, omkring kystnære vindmøller og yderligere en havvindmøllepark.
Der er faktisk rigtig, rigtig mange ting i pipelinen.
Christian Poll (ALT), 2015-12-17:
Men det er jo nogle af de vilkår, som så er blevet svækket, eller der er sat spørgsmålstegn ved, som jo gør, at vi ser branchen og enkelte virksomheder melde ud i dagspressen: Hvad kan vi regne med her?
Kan vi fortsat investere i Danmark?
De har åbenbart oplevet et andet signal.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
Tak til hr. Christian Poll.
Heldigvis er det også sådan, at vi rent faktisk har meget klare rammer omkring vores klima- og energipolitik i Danmark.
Vi vedtog tilbage i 2012 en ret omfattende energiaftale, som frem mod 2020 betyder samlede investeringer i Danmark inden for det her område på ikke mindre end op mod 100 mia. kr.
Så jeg må sige, at virksomheder og aktører på området helt igennem kender, hvad det er for rammevilkår, der er frem mod 2020.
Christian Poll (ALT), 2015-12-17:
Tak for det.
Jeg vil bare høre ministeren, om ikke det gør indtryk på ministeren, når energibranchen, når E.ON og andre store aktører går ud og siger, at de gerne vil have mål, og de gerne vil have nogle klare signaler, for så kan de fortsat investere og føle en tryg forvisning om, at der fortsat er et marked i Danmark.
Den grønne teknologi har især på energiområdet et kæmpe potentiale.
Gør det ikke indtryk på ministeren?
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Nu er der jo ingen garanti for, at de her virksomheder vil få noget som helst ud af det, og man kan også vælge at bruge andre teknologier.
Men anerkender ordføreren ikke, at al forskning peger på, at det bliver en billigere løsning at sætte ind allerede nu, frem for at vi skal håndtere de klimaforandringer, som vi ved kommer, i sidste øjeblik, og at det rent samfundsøkonomisk giver bedre mening med en kontinuerlig, langvarig indsats?
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Jeg anerkender det virksomhedssynspunkt, der siger, at hvis man er sikker på at kunne få penge i kassen, altså borgernes penge, i et bestemt antal bestemte år, 10-20 år frem i tiden, så gør man det.
Jeg tror da også, jeg ville anbefale sådan nogle delmål til energipolitikere, hvis jeg var sikker på det.
Der er da ikke noget underligt i, at man, hvis man har snabelen langt nede i statskassen, synes, det er en rigtig god idé at have sikkerhed for det i rigtig mange år.
Sådan ville jeg da også tænke som virksomhed, men det kan de altså ikke i rigtig mange andre brancher.
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Jeg fornemmer hos ordføreren en modvilje mod det at sætte sig mål og arbejde hen imod dem.
Altså, der er i hvert fald ikke en anerkendelse af det som et arbejdsredskab, og det kan jo undre lidt, når Liberal Alliance eksempelvis har den her store, forkromede 2020-plan, som man sådan har gjort meget ud af at profilere.
Og jeg tænker jo, at den har man lagt, fordi man også har nogle delmål i den, hvor man siger, at hvis man skal nå det, der for Liberal Alliance er drømmesamfundet i 2020, så er det den gameplan – hvis vi kan sige det på den måde – man skal følge, og den logik synes jeg jo også gør sig gældende på det her område.
Jeg vil spørge ordføreren om noget.
Vi har for et par måneder siden fået et brev fra bl.a. direktørerne fra Grundfos, Danfoss, Niras, Kamstrup, Krüger og andre store danske virksomheder – og jeg kan desværre ikke sige, fra hvilken dato det er, for de har ikke dateret det – som alle sammen betoner, at de her delmål altså giver en stabilitet.
Det er virksomheder, som skal ud at lave store investeringer, og for at de kan have en sikkerhed for de investeringer, er delmål vigtige.
Anerkender ordføreren det?
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Jeg tror, at den enkelte borger – eller i hvert fald rigtig mange borgere – er temmelig ligeglad med, hvordan energimikset er, hvis der kommer strøm gennem ledningen i stikkontakten.
Vi så det med prisen på solceller, der er faldet, tror jeg, med 80 pct. inden for ganske få år.
Derfor skal det ikke være os politikere, der gør det
Vi er rigtig dårlige til det.
Jeg tror ikke, vi nogensinde får 100 pct. biogas.
Det er mikset, der giver den bedste forsyningssikkerhed, også i forhold til udlandsforbindelser osv.
Jeg tror ikke på nogen bestemt teknologi, men et bredt miks tror jeg man samfundsmæssigt vil have mest fordel af.
Jens Joel (S), 2015-12-17:
Lad os nu lade være med at gøre det mere karikeret, end det er.
Jeg mener det faktisk meget alvorligt, for det er jo ikke lige meget, om der kun bliver bygget vindmøller.
Det er et problem, hvis man bare siger, at nu vil man have mest mulig megawatt for pengene, for så ville der, hvis vi gjorde det i morgen, kun blive bygget landvindmøller i Danmark.
Men det er smadderbøvlet, for vi har jo brug for noget, vi kan gemme til i morgen.
Derfor er det godt, hvis der kommer noget biogas.
For vindmøllerne virker som sagt bedst, når der er vind.
Det er ikke, fordi jeg ønsker at være planøkonom, men det er jo ekstremt vanskeligt at forestille sig et system uden planlægning.
Det svarer til at sige, at folk selv kan købe et tog og begynde at køre, uden at der er nogen, der har lagt skinnerne.
Altså, vi er jo nødt til at have et system, som det her skal passe ind i, og så er det ikke lige meget, om alle leverer vindenergi, eller om vi faktisk får en differentiering.
Det er det, jeg godt kunne tænke mig at vi gik ind i en seriøs diskussion om i stedet for bare at have sådan et eller andet økonomisk, teoretisk paradigme, der lyder flot, om, at nu skal vi bare have mest mulig VE for pengene.
Jeg vil gerne forstå den logik i forhold til en planlægningshorisont, som ikke er villet, men som jeg tror er nødvendig på energiområdet.
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Det er jo ikke nødvendigvis os, der skal planlægge det.
Nu prøver jeg at forstå ordførerens tankegang, og den er jo på en eller anden måde sat ind i et planøkonomisk kodeks.
I erhvervslivet – jern- og metalbranchen, slagteribranchen, hvad ved jeg – er der masser af brancher, der fungerer, uden at de har statslige planlægningshorisonter.
Det her kan jo kun betyde, at man har en branche, der skal vide, hvor mange penge de kan hive op af borgernes lommer i de forskellige år.
Nu kan jeg godt huske spørgsmålet fra før: Vi har heller ikke noget imod, at man sætter en omkostning på CO2-udledningen.
Den skal bare være generel for alle.
Jens Joel (S), 2015-12-17:
Det er næppe nogen hemmelighed, at Socialdemokratiet og Liberal Alliance ikke er så enige om klimapolitikken, men jeg prøver nu at lægge alt det til side og prøver at forstå, hvad det er, Liberal Alliance mener med det her med at lave et udbud.
Man siger: Vi vil bare gerne have noget energi, og vi er – i gåseøjne – ligeglade med, om det er biogas eller vind f.eks., for nu betaler vi bare, og så lader vi dem konkurrere.
Så kan jeg jo godt forstå, at det ud fra en økonomisk lærebogsargumentation kan være meget fornuftigt.
Og det vil hr. Villum Christensen sikkert gerne være.
Men det kan bare være lidt bøvlet som energipolitiker, for mener hr. Villum Christensen, at det er lige meget, hvis vi udbyder nogle megawatttimer eller nogle joule, eller hvad det er, om markedet leverer 100 pct. biogas, eller om det leverer 100 pct. vind?
Hvordan skal vi planlægge med det?
Hvordan skal det passe sammen i systemet?
Det er det, jeg ikke er sikker på at jeg forstår.
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Til det første om delmål må jeg bare sige, at jeg ikke er enig i, at man skal tænke lineært og sætte delmål op successivt derudaf for at få den fremdrift, som jeg har hørt at der har været argumenteret for.
For det bliver absurd; det bliver alt for dyrt, fordi teknologierne altid overrasker os.
Det har historien lært os, og hvorfor skulle de ikke gøre det de næste 50 år?
Så det er jeg ikke enig i, for det er en planøkonomisk tankegang.
Og så kan jeg ikke huske det sidste spørgsmål.
Nej, jeg anerkender bestemt ikke en argumentation om, at man skal gøre noget nu, hvor det er meget omkostningsfyldt.
For jeg tror, som jeg sagde før, ikke, at vi har fantasi til at forestille os udviklingen.
Jeg ser meget positivt på teknologiudviklingen: Hvorfor skulle der ikke ske et meget stort spring på det her område, som det sker på alle mulige andre teknologiområder?
Og så er det jo spild af gode offentlige penge, at vi har bosset en bestemt udvikling igennem for at nå et bestemt delmål.
Det er jo så vel at mærke en meget lang horisont, vi har med at gøre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-17:
Det er utroligt, at Liberal Alliance har så meget mod planlægning på en dag, hvor der er vedtaget en finanslov for næste år, og hvor man også har forholdt sig til, hvordan økonomien skal se ud i de kommende 3 år.
Og der er som en del af finansloven blevet vedtaget bl.a. en indfasning af afgift på elbiler, som Liberal Alliance har været med i.
Det er da i høj grad en flerårig planlægning, som kører der.
Det, som jeg hører ordføreren komme tilbage til, er sådan set, at ordføreren er positiv over for den her CO2-skat, som kunne være et virkemiddel til at kunne agere på det frie marked, som ordføreren er tilhænger af.
Det vil sige, at ordføreren jo der er inde på en tankebane med, at hvis vi skal nå nogle bestemte mål, skal der være nogle virkemidler.
Det kunne være en form for CO2-skat, som så skulle være generel for alle.
Det kan vi hurtigt blive enige om at vi kunne finde et middel til, så vi også fik CO2-skat på biobrændsel.
Det kunne være rigtig spændende at få det indfaset.
Så jeg vil godt høre, om det er rigtigt forstået, at de her frie markedskræfter altså skal korrigeres med en CO2-skat for at komme frem til et eller andet loop, hvor man fremmer en bæredygtig omstilling.
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Hvis man kunne tage hinanden i hånden på tværs af landene og sige, at der ingen støtte skal være til landbrug nogen steder, så tror jeg faktisk, at dansk landbrug ville have det rigtig godt.
Og jeg ved også, at de helst så, at man kom helt ud af hele det her støtteregime.
Så mit generelle synspunkt er: Lad os få styret så lidt som muligt – det tror jeg er gået op for de fleste – også inden for landbruget.
Jeg har ikke noget særligt ønske om, at erhvervet skal støttes på kryds og tværs.
Jeg synes, vi har en fælles opgave i at få så effektiv en økonomi som muligt, og det er ved at holde fingrene væk fra erhvervene.
Andreas Steenberg (RV), 2015-12-17:
Men dobbeltmoralen driver jo ned af hr. Villum Christensen.
Der er åbenbart nogle særlige vilkår i landbruget, der gør, at det skal statsstøttes en masse; det er jo milliarder af kroner.
Men når man taler om at gøre noget ved klimaforandringerne, må det offentlige ikke bruge nogen penge.
Er hr. Villum Christensen ikke enig i, at Liberal Alliances støtte til massiv statsstøtte af landbruget står i rimelig stor og dobbeltmoralsk kontrast til det, hr. Villum Christensen har stået og sagt her om klimaforandringerne?
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Det kan da godt være, at der er nogle særlige forhold i landbruget i øjeblikket, som kan godtgøre, at man indretter de rammevilkår, landbruget har, på en særlig måde.
Vi ved jo, at landbruget i forvejen er hårdt ramt af den miljøpolitik, vi fører, og at man skævvrider det system, alene ved at vi stiller langt større krav i Danmark, end de gør i andre lande.
Så rent konkurrencemæssigt står man svagere på en række parametre.
Det har sådan set ikke noget at gøre med, at vi står og diskuterer energipolitik i dag, hvor jeg spørger, hvordan vi får vi indrettet det her mest fornuftigt – det gør vi på en mere markedskonform måde, og det tror jeg også den radikale ordfører er enig i.
Andreas Steenberg (RV), 2015-12-17:
Jeg kan forstå på hr. Villum Christensen, at Liberal Alliance er meget forarget over, at man pusher penge ud, tror jeg der blev sagt, for at understøtte at nå et eller andet mål, og at det var en helt forkert erhvervspolitik.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Villum Christensen, hvorfor Liberal Alliance støtter op om at give så meget statsstøtte til landbruget, og at man også støtter op om den her finanslov, hvor landbruget jo skal have 1,5 mia. kr. mere i statsstøtte.
Det er vel dobbeltmoral i forhold til det, hr. Villum Christensen lige har stået og sagt.
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Bestemt.
Det er helt håbløst, at vi har sat så mange vindmøller op, og når så vinden blæser, kan vi ikke bruge energien.
Så hælder vi PSO-støtte ned i vindmøllerne og forærer det væk til nordmændene for derefter at købe dyr energi tilbage, når vindmøllerne står stille.
Jo, vi har mange paradokser i vores afgiftssystem.
Det har jeg været ude at sige rigtig mange gange.
Jeg er også enig i, at vi skal have den vindenergi, vi nu har til rådighed, over i varmesystemet, og det får vi ikke, før vi får sat elafgifterne ned.
Det er jeg et hundrede procent enig med ordføreren i.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-17:
Det er de jo bl.a. omkring, hvordan vi bruger den vedvarende energi, der produceres i Danmark.
Vi står jo i den situation, at vindmøllestrøm i nogle ganske få timer har en negativ pris.
I nogle ganske få procent af tiden har den en ekstremt lav pris, og så er der ca. en fjerdedel af tiden, hvor den har en for lav pris, til at vi bare skal sælge den til udlandet, og hvor vi kunne bruge den herhjemme i vores fjernvarmesystem ved at putte den ind i nogle store varmepumper.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ordføreren ikke kan se, at der er nogle rammevilkår, som kunne blive bedre, så vi fik mere ud af vores vedvarende energi, som er produceret i Danmark?
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Det er måske meget godt formuleret, især hvis vi kan blive enige om, at det er retningen, der er det afgørende, ikke at nå et bestemt tal på et bestemt tidspunkt.
Det har jeg aldrig kunnet se det fornuftige i.
Men det må gerne være retningsgivende, og det er det jo også, hvis vi siger, at der er noget, vi hellere vil have end noget andet, bare vi sikrer den frie konkurrence.
Det er altid det, der vil give den bedste økonomi, frem for at velmenende politikere går ud og udpeger nogle ganske bestemte teknologier.
Vi skal jo ikke længere end nogle få år tilbage for at se, at folk spildte i hundredvis af millioner kroner på solceller.
Så vi har jo eksemplerne liggende i en perlerække, så vi kan forstå det her synspunkt, men sådan er det jo ikke herinde i Folketinget.
Her vil politikerne bestemme langt mere, end deres evner rækker til.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Jeg synes, ordføreren her blander tingene lidt sammen.
Den ene ting er at sige, at hvis vi skal have et langsigtet mål, er det klogt at have delmål på vejen derhen.
Det er uheldigt at nå til 2040 og så pludselig finde ud af, at nu skal vi altså reducere CO2-udledningen ganske markant på 10 år.
Det bliver meget, meget dyrt for hele samfundet.
Det tror jeg at ordføreren også vil anerkende.
Så er der den anden debat, som ordføreren ligesom rejser som kritikken mod klimamål, og det er, at vi har indrettet energipolitikken forkert.
Jeg skal bare forstå det.
Er det, ordføreren argumenterer for, en eller anden form for skat på CO2?
For det kunne jo være en måde at korrigere markedet på.
Og man kan sige, at de kæmpe skader, som klimaforandringerne forårsager globalt alle mulige steder, også i Danmark, jo ikke er indregnet i den pris, man betaler for de fossile brændsler.
Er det det, som ordføreren argumenterer for?
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
Der er jo ikke nogen sammenhæng mellem, hvad registreringsafgiften er, og hvor meget der bliver udledt, i hvert fald ikke en en til en-sammenhæng.
For vi kan jo se, at selv nyere og større biler rent faktisk forurener mindre, end de gamle biler, vi kører rundt i, og vi kører rundt i en gammel vognpark herhjemme.
Så der er ikke nogen sammenhæng sådan en til en mellem udledningen og så registreringsafgiften.
Torsten Gejl (ALT), 2015-12-17:
Det kan godt være, afgifterne ikke hjælper hele vejen, men at fjerne dem hjælper jo slet ingenting.
Hvordan harmonerer det med regeringens ambitioner på transportområdet, at man så ligesom dobler op ved også at sænke registreringsafgiften for de dyre benzinbiler?
Christian Poll (ALT), 2015-12-17:
Tak for det.
Ordføreren nævner, at der er behov for lige vilkår.
Så allerede her har vi jo en skævvridning, som vi ikke kan tage højde for direkte i vores eget system.
Så det her med de lige vilkår er jo sådan lidt en drøm, som jeg tænker er meget langt væk.
Men det, jeg egentlig gerne ville spørge om, var det med de nye teknologier.
Det er jo sådan, at når nye teknologier er på vej ind på markedet, skal de op imod store kræfter, nemlig alle de eksisterende teknologier, som jo har markedet, og som har erfaring, og som har mulighed for at stille garanti for drift.
Der var en artikel for nylig i New York Times om en dansker, som har sådan en ny teknologi.
Han har kæmpet meget, han har haft brug for støtte; det havde ikke kunnet lade sig gøre uden støtte.
Er der ikke brug for støtte til den type nye grønne teknologier, som hans teknologi er et eksempel på?
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
Vi har jo haft en total afgiftsfritagelse for elbiler, og det, som den totale afgiftsfritagelse viste, var, at det ikke var den rigtige måde at gøre det på.
Vi fik ikke de elbiler ud på vejene, som vi havde håbet og troet på, og derfor viser det bare, at det ikke er nok bare at fjerne afgiften på elbiler.
Alle partier håber da, at det bliver en succes.
Nu er der så lavet en ny elbilsaftale med en trappemodel, men jeg må bare sige, at alene afgifter er ikke nok for, at elbilerne kommer på vejene.
Vi har i høj grad brug for at se på kommunerne, og hvordan de håndterer elbilerne i kommunerne.
Vi kan se bl.a. i Københavns Kommune, at man har meget store udfordringer med at behandle elbilerne på ordentlig vis, og det er en af de største barrierer, tror jeg, og så tror jeg, at man fremadrettet skal kigge lidt mere fordomsfrit på, hvordan man kan gøre det mere attraktivt at køre i elbil.
Det kunne være noget med elbiler i busbaner eller andre ting, men altså det er ikke nødvendigvis alene et spørgsmål om afgiftsfritagelse eller ej.
Torsten Gejl (ALT), 2015-12-17:
Når ordføreren nu anerkender, at man skal i gang med klimamålene i forhold til transportsektoren,
hvordan hænger det så sammen med, at man udfaser tilskuddet til elbiler, så elmarkedet, det store elmarked, kommer til at gå uden om Danmark?
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
Jeg er enig med Dansk Industri og Dansk Energi, som fru Pia Olsen Dyhr refererede til, i, at det er vigtigt, at vi har nogle langsigtede mål.
Det er også derfor, vi i Venstre siger, at det med at have den her slingrekurs efter diverse delmål skaber et usikkert investeringsklima, og det er ikke hensigtsmæssigt.
Derfor er det vigtigt, at vi forfølger de langsigtede mål, og at vi gør det bredt i hele energiforligskredsen, sådan at vi står skulder ved skulder i det her spørgsmål.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Er ordføreren enig i det, og hvis ordføreren er enig i det, hvad er det så for nogle mål, vi taler om?
Altså, det, man har forpligtet sig til i Paris, og som EU jo også kommer til at stille Danmark over for, er et mål i 2020, et i 2025 og et i 2030.
Hvad er ambitionsniveauet for regeringen, når man ikke vil lægge sig fast på 40 pct. i 2020?
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Jeg har ikke kendskab til, at der skulle have været nogen forhandlinger, før det her beslutningsforslag blev fremsat.
Vi har heller ikke hørt noget fra De Konservative om, hvorvidt vi kunne tænkes at hjælpe de her ting på vej.