Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Som jeg ser det lige nu, kan hr. Jacob Jensen godt nå det.
Når jeg møder unge mennesker under uddannelse, som ingen praktikplads har, så ved jeg, at vi ikke har gjort det godt nok endnu i Danmark, og når jeg møder unge, der ikke kan få et arbejde, selv om de har gjort alt for at få sig en uddannelse, så bliver jeg forstemt, fordi jeg tager mig selv i at tænke: Godt man ikke er ung i dag.
I Danmark i dag er der unge, der ønsker at skabe sig et meningsfuldt liv, men er meget langt fra at realisere deres drømme på grund af en krise, som de ikke har skabt.
Jeg føler mig dybt, dybt forpligtet på at forandre deres situation og sætte deres kræfter fri til gavn for hele Danmark.
Jeg er sikker på, at det gælder de fleste af os.
Den økonomiske krise kan Danmark ikke forandre alene, men selvfølgelig skal vi tænke os om.
Kunne vi have gjort noget anderledes for at undgå at blive ramt så hårdt?
Nej, det er ikke Danmarks skyld, at der er krise i verdensøkonomien og Europa har været plaget af en langvarig gældskrise.
Til gengæld bærer VK-regeringen et stort ansvar for ikke at udvise rettidig omhu og for, at krisen ramte så hårdt, som den gjorde.
Lad mig citere Nationalbankens direktør: Det gode spørgsmål er, om vi her i landet forinden havde gjort os sårbare over for det hårde stød, som kom til os udefra.
Svaret er et ubetinget ja.
Også uden en finanskrise ville dansk økonomi have været under pres.
Ja, der var tilstrækkeligt med advarsler allerede i 2006.
Det kom så vidt, at Nationalbanken direkte opfordrede VK-regeringen til at stramme finanspolitikken med 8 mia. kr., men VK-regeringen gav endnu mere los for forbrugsfesten, og konsekvensen af den her uansvarlige finanspolitik blev helt som forudsagt en overophedning af økonomien og boligboblen.
VK-regeringen turde ikke gennemføre de nødvendige reformer, og lønningerne steg uforholdsmæssigt meget, og det forringede vores konkurrenceevne.
Det betød, at mindst 130.000 arbejdspladser forsvandt, da krisen ramte os, og det er på den baggrund, at vi i dag debatterer finansloven for 2013 – en finanslov, der skal bringe Danmark sikkert og trygt igennem krisen, en finanslov, hvor vi prioriterer de knappe ressourcer, vi har til fællesskabet, benhårdt.
Lad mig kort nævne hovedprioriteterne i finansloven.
Den første hovedprioritet er at holde hånden under beskæftigelsen og bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden.
Vi har fremrykket offentlige investeringer for knap 18 mia. kr., vi har betalt efterlønsbidrag på knap 28 mia. kr. tilbage, vi har lavet en skatteaftale med et investeringsvindue, der fremrykker og øger private investeringer for mellem 15 mia. og 20 mia. kr. og øger danskernes disponible indkomst med 7 mia. kr. allerede fra 2013.
Samlet set sikrer regeringens økonomiske politik 20.000 nye private arbejdspladser i 2013.
Noget af det allervigtigste for danskernes muligheder i fremtiden er, at regeringens økonomiske politik med reformer og skarp prioritering har styrket verdens tillid til os.
Når internationale investorer betragter Danmark som en sikker havn og er villige til at placere deres penge til meget lave renter, så gavner det både familier og virksomheder.
Den historisk lave rente, vi oplever nu, har holdt hånden under 40.000 job i 2012.
Det er 40.000 mennesker, der hver dag går på arbejde, gør nytte, løser problemer, finder på nye løsninger.
Hvis renten havde været højere, ville nogle af de her mennesker være arbejdsløse.
Verdens tillid er vigtig, når man er en lille økonomi.
Regeringen er opsat på at hjælpe de mange unge, som hverken kan finde et arbejde eller komme i gang med en uddannelse.
De unges kvalifikationer skal forbedres, og de skal have erhvervserfaring.
Vi vil ikke tabe årgange på krisens gulv.
Derfor har vi afsat 600 mio. kr. til en ungepakke, der målrettet sætter ind over for de grupper af unge, der er særlig ramt af ledighed.
Det er en pakke, der bl.a. forbedrer voksenlærlingeordningen for ledige og udvider og styrker jobrotationsordningen, og så er det en målrettet indsats til forløb, der bygger bro mellem uddannelse og praktik.
Vores ambition er at gøre næste generation til den dygtigste generation nogen sinde.
Vi er glade for, at der aldrig før er blevet optaget så mange på både ungdomsuddannelserne og de videregående uddannelser som i 2012, selv om det betyder, at vi i endnu højere grad skal prioritere vores ressourcer skarpere.
Vi finansierer de nye studiepladser.
Vi lukker ikke bare flere ind uden at ændre bevillingerne, som VK gjorde.
Vi vil ikke have discountuddannelser.
Vi har afsat flere midler til at styrke erhvervsuddannelserne, både når det gælder kvaliteten, og når det gælder en langsigtet løsning på mangelen på praktikpladser.
For regeringen er forskning og innovation en central forudsætning for, at fremtidens nye arbejdspladser bliver skabt herhjemme.
Uden styrket forskning vil vi ikke kunne konkurrere med udlandet, og mange arbejdspladser vil gå tabt.
Trods krise og stramt budget investerer vi fortsat massivt i forskning.
Finansloven sikrer et offentligt forskningsbudget på 20,3 mia. kr., som vil bidrage til at sikre Danmarks velfærd i fremtiden.
Det svarer til 1,07 pct. af BNP, og dermed opfylder vi jo Danmarks målsætning om at afsætte mindst 1 pct. af BNP til offentlig forskning.
Vi har også prioriteret noget mere sund fornuft.
Det giver langt bedre muligheder for langtidsplanlægning og gode vilkår for grundforskning og udbud af uddannelser på højt internationalt niveau.
En stor del af pengene er afsat til målrettet forskning i løsninger på de allerstørste udfordringer, vi har som samfund: energiforsyning, fødevarer, sundhed og miljø.
Vi har også afsat midler til produktionsforskning.
Viden og produktion går hånd i hånd på fremtidens danske arbejdspladser.
Den tredje hovedprioritet i finansloven er bekæmpelse af langtidsledighed og et uddannelsesløft til de ledige, der risikerer at miste dagpengene.
I forlængelse af ungepakken har regeringen afsat yderligere 600 mio. kr. til uddannelse til ledige, til at styrke omskoling og løfte ufaglærte til faglærte.
Pakken indeholder også initiativer, der sikrer en målrettet job- og uddannelsesindsats for de dagpengemodtagere, der risikerer at miste retten til dagpenge.
Det er penge, som vi ikke har og skal ud at låne på finansmarkederne. Takket være vores ansvarlige økonomiske politik kan vi i modsætning til mange andre lande låne og endda til en billig rente.
Men det ændrer ikke den bundne opgave, som regeringen har pålagt sig selv.
Det har krævet og vil fortsat kræve hård prioritering og stram styring af udgifterne både i staten, i regionerne og i kommunerne.
Vi sikrer, at der er balance på den strukturelle saldo i 2013, og at vi lever op til EU's henstilling om forbedring af de offentlige finanser.
Men demografien, renteudgifterne og flere i uddannelse i de kommende år vil forværre den offentlige saldo igen.
Det kræver yderligere reformer og prioriteringer, og det er det arbejde, der ligger foran os.
Jeg vil gerne slutte med at sige, at den her finanslov bringer os et skridt nærmere det Danmark, jeg ønsker at mine børn skal vokse op i.
Politik handler jo om konkrete forandringer for mennesker.
Finansloven handler også om mennesker.
Den handler om, at vi hjælper de mennesker, der har allermest behov for det: med bedre vilkår for handlede mennesker, med børnecheck til flygtninge og en fair modtagelse, når de kommer til Danmark, med tilskud til at få ordnet tænder for socialt udsatte og med hjælp til hjemløse i København.
Det handler om mennesker, når vi prioriterer benhårdt, så vi kan investere i mere og bedre uddannelse.
Det giver muligheder for vores børn.
Og det handler om mennesker, når vi afskaffer både fedtafgift og sukkerafgift, for det gavner dansk erhvervsliv og skaber arbejdspladser.
Det handler om de unge mennesker, som jeg møder.
De skal have en fremtid, et job, en uddannelse, en praktikplads, og det er også vores ansvar.
Det er dem, finansloven er for.
Det er en ansvarlig finanslov i en svær økonomisk tid.
Jeg er glad for aftalen, og jeg ser frem til at debattere den i dag.