runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2013-01-10:
Nu ved jeg ikke, om ordføreren selv har været ude for sådan en tandrensning.
Jeg får den en gang imellem, og jeg vil sige, at det jo ikke er noget, man gør for sjovs skyld.
Det er faktisk forbundet med mange smerter, så hvis man så også skal trække den, fordi det koster flere penge nu, så bliver det jo endnu værre for de personer, og de vil måske gå endnu længere tid.
Ordføreren siger så også, at man har gjort noget mere ved tandlægeområdet.
Ja, kontanthjælpsmodtagere kan nu få den betalt, og det vil sige, at Robert, som ikke gider lave noget, kan få betalt sin tandlægeregning, mens social- og sundhedsassistenten, som var i fjernsynet i går, der får en skattelettelse på 135 kr. om måneden kontra min, der er på 1.000 kr., intet får.
Hun får en højere regning, både hvis hun skal have tandrensning, og når hun skal til et almindeligt besøg hos tandlægen.
Mener ordføreren, at det er rimeligt, at Robert, der ikke gider lave noget for at betale sin tandlægeregning, kan få tilskud, mens den hårdtarbejdende enlige mor ikke kan få noget tilskud?
Ordføreren taler jo imod det, man har gjort.
Man har fjernet næsten 1 mia. kr. fra tandområdet.
Tandrensningspengene gik til fængsler.
Så har Enhedslisten fået de her 140 eller 180 mio. kr. – eller hvor meget det er, men deromkring – ind på tandområdet igen.
Havde det ikke været mere fornuftigt at bruge den her milliard, man har pillet ud, til dem, som man gerne vil hjælpe, dem med aggressiv paradentose, der får regninger på 60.000-70.000 kr., fordi de taber deres tænder?
Og de er ikke selv skyld i det.
Eller havde det ikke været fornuftigt at bruge den på, at de 300.000 psykisk syge, der får medicin, kunne få hjælp?
Nogle af dem bliver endda tvunget til at tage den medicin af samfundet.
De penge, man har taget ud af tandområdet, kunne man have brugt meget bedre.
Havde det ikke været bedre at gøre det på den måde?
Det er jo dejligt, at ordføreren står og roser alt det gode, man gør.
Det bliver en lavere tandlægeregning for mange grupper.
Så jeg kunne godt tænke mig at vide: Hvad med alle de andre, handicappede eller andre med sygdomme, folk, der tager medicin, folk med aggressiv paradentose?
Hvad med dem?
Hvor er de henne i det her?
Det, vi ser, som regeringen er kommet med forslag om, gør tandlægeregningen større for mennesker.
Vi kan se, at tandrensning har man taget penge væk fra simpelt hen for at sikre fængsler i stedet for.
Det berører altså nogle af dem, der på et tidspunkt står med nogle problemer, som er blevet alvorlige.
Så ser vi også, at man på lønsumsafgiften har gjort det sådan, at alle, der kommer til en tandlæge, også får en ekstra klat i regningen.
Jeg vil bare høre, om ordføreren mener, at fordi man kommer med et forslag her på 1 million, så kan bryste sig af, at nu har man virkelig taget et meget stort initiativ i den her retning.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2013-01-10:
Jeg er faktisk lidt chokeret over den måde, som ordføreren stiller det op på.
Jeg tror, at rigtig mange mennesker i det her land er fuldstændig uforskyldt i, at de er endt på kontanthjælp, og at de gør alt, hvad de kan, for at komme i arbejde igen.
Når det kommer til den samlede skat og den måde, det udvikler sig på, er der rigtig mange mennesker, f.eks. enlige forsørgere, der får gavn af, at vi til næste år giver et større beskæftigelsesfradrag.
Så jeg kan slet ikke genkende den der ophidsede tone i forhold til, hvad vi gør på området.
Jeg kan heller ikke genkende det i forhold til det, som ordføreren sagde tidligere om de handicappede, for sandheden er jo, at vi laver nogle klare forbedringer på 180 mio. kr. på tandområdet til de dårligst stillede, dem, der har den dårligste økonomi i Danmark.
Det lægger sig i forlængelse af noget, vi også gjorde sidste år for nogle af dem, der har sjældne medfødte sygdomme.
Jeg kan bare ikke huske – og der kan ordføreren jo korrekse mig bagefter, også her i salen – lignende initiativer, der er taget, da det var den tidligere regering, der sad på området.
Jeg kan simpelt hen ikke huske, at man så målrettet gik ind og forbedrede tandsundheden og nedbragte den ulighed, som vi ved der er på det her område, så markant, som den her regering har gjort de sidste 2 år.
Så jeg synes ikke, at man skal hidse sig sådan op, og jeg synes heller ikke, at man skal tale så nedladende om kontanthjælpsmodtagere, som man har gjort her i salen i dag.
Det kan jeg i hvert fald ikke stå inde for.
Jamen som fru Liselott Blixt ville have hørt, er det her jo en del af en samlet pakke på 180 mio. kr. alene til tandområdet, og det er fuldstændig rigtigt, at vi også laver nogle prioriteringer til tandområdet, når det gælder f.eks. tandrensning, hvor vi går ind og siger – og det synes jeg er sund fornuft – at hvis det er sådan, at man i dag giver et tilskud til en tandrensning, som der egentlig ikke er det store behov for, så prioriterer vi nu midlerne til nogle af de mennesker, som har allermest behov og har de allerstørste tandlægeregninger.
Det betyder jo ikke, at man ikke kan få tilskud til tandrensning i fremtiden.
Det kan man godt.
Man kan få det cirka en gang om året eller hvert 1½ år, som er det, der er behovet for helt almindelige mennesker, som har brugt deres tandlæge forholdsvis regelmæssigt.
For dem, der har et større behov, fordi de f.eks. har paradentose, vil det jo stadig væk være muligt at få flere tandrensninger.
Så jeg synes faktisk, at det er sund fornuft, at vi hele tiden ser på, hvordan vi kan målrette de tilskud, som vi bruger fra det offentlige, som jo er skatteborgernes penge.
Stine Brix (EL), 2013-01-10:
Der findes ikke nogen dokumentation for, at tandrensninger, som man bruger fuldstændig vilkårligt, har en effekt.
Nu bliver det sådan fremover, at alle, som ikke har nogen særlige problemer med deres tænder, kan få en tandrensning hvert halvandet år, mens alle andre, som har et dokumenteret behov for tandrensninger, fortsat kan få det, som de hidtil har kunnet få.
Det synes jeg er en klog måde at prioritere på.
Det beløb, som er blevet fjernet fra tandrensninger, svarer i øvrigt til det beløb, vi så bruger andre steder på tandområdet.
Så det er jo ikke sådan, at der er tilført nye midler inden for tandområdet, men de bliver brugt klogere, og det synes jeg er udmærket, især i de her tider, hvor det kan være svært at finde en masse nye penge.
Så er det trods alt godt, at vi bruger pengene klogt, så vi sørger for, at vi får mest mulig sundhed for pengene, også når det gælder tænderne.
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-01-10:
Lovforslaget er, som tidligere ordførere også har sagt, en opfølgning på finanslovaftalen for 2013, som er indgået med Enhedslisten.
Det giver personer med epilepsi, der får skader på tænderne, mund eller kæber ved et epileptisk anfald, ret til at modtage økonomisk støtte til behandling af skaderne.
Vi er også rigtig glade for, at ministeren har imødekommet nogle af de kommentarer, der har været i høringssvarene.
Vi støtter forslaget.
Stine Brix (EL), 2013-01-10:
Det er et lille skridt på vejen mod at fjerne nogle af de urimeligheder, der er i kraft af den meget høje brugerbetaling, der i dag er på tandlægeområdet.
For bare at give et konkret billede på, hvad det her forslag kan betyde: Jeg så et tv-indslag med en ung fyr, der hedder Michael Davidsen, som er en af de her patienter, som det her forslag drejer sig om.
Han havde fået et anfald på vej ud af sin lejlighed og var faldet ned ad trappen i opgangen og slog tre eller fire tænder i stykker.
Hvis han selv skulle betale den regning, ville det koste ham 30.000 kr.
Det kunne han ikke betale, og derfor er resultatet, at han flere måneder efter sit uheld stadig har tænder, der er slået i stykker.
Derfor holder han sig simpelt hen hjemme, fordi han synes, det er flovt at gå ud.
Det er nogle af de patienter, vi nu kan hjælpe med det her forslag, fordi de nu kan få hjælp til at få en krone eller en bro eller en protese i stedet for ituslåede tænder.
Som andre har sagt, er det heldigvis ikke så mange epilepsipatienter, som oplever at ødelægge deres tænder.
Det er anslået til at være omkring 130 borgere om året.
Men for de patienter betyder det rigtig, rigtig meget, at de ikke selv skal betale den regning.
Det har også før været oppe i debatten, at det her forslag følger et forslag fra sidste år, hvor vi fik lagt et loft over brugerbetalingen for nogle af de grupper, som er født med sygdomme, der betyder, at de har meget, meget store tandlægeregninger.
Dansk Folkepartis ordfører nævnte også, at der tidligere har været en række forslag, som nedbringer brugerbetalingen på tandlægeområdet.
Det vil jeg gerne anerkende.
Men der er ingen tvivl om, at der stadig findes grupper, for hvem brugerbetaling på tandlægebesøg er urimelig højt, og hvor det også er uforskyldt.
Der er stadig grupper af kræftpatienter, som ikke kan få betalt deres tandlægeregning.
Der er forskellige grupper af patienter, også epilepsipatienter, patienter med skizofreni og andre patienter, som bruger medicin, der ødelægger deres tænder.
Der er i det hele taget rigtig god grund til grundigt at kigge på tandlægeområdet.
Det er Enhedslistens holdning, at udgifter til tandlæge burde være en del af vores offentlige sygehusvæsen lige som ved behandling af alle mulige andre dele af kroppen, som man kan få hjælp til, når man er syg.
Det er det, vi arbejder på ved på den her måde gradvis at finde de små forslag, som samlet set kan være med til at nedbringe brugerbetalingen.
Så lad os prøve at finde nogle flere af dem og så lige så stille og roligt få nedbragt brugerbetalingen på tandlægeområdet.
Liselott Blixt (DF), 2013-01-10:
Er det den måde, vi skal se Enhedslisten få noget igennem på hos den regering, vi har i dag?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2013-01-10:
Vi ved, at der er stor ulighed i sundheden i Danmark.
Ens uddannelse er i al for høj grad definerende for ens helbred og muligheder for et langt liv, et godt liv uden sygdom og forringet livskvalitet som følge af sygdom.
Særlig når det kommer til tænderne, slår denne ulighed stærkt igennem.
Med finansloven for 2013 forbedrer vi derfor tandplejen for mange danskere med lave indkomster, så særlig de med de færreste penge og de største tandproblemer får bedre mulighed for tandbehandling.
Med aftalen med Enhedslisten formår regeringen på bare et år endnu en gang at nedbringe brugerbetalingen på tandlægeregninger for vanskeligt stillede borgere.
Med finansloven for 2012 blev der afsat 22 mio. kr. årligt til at sikre, at mennesker med medfødte sygdomme, der fører til alvorlige tandproblemer, maksimalt skal betale 1.725 kr. årligt for behandlinger som følge af sygdommen.
Med de konkrete tiltag i 2012 og nu med finansloven for 2013 reducerer vi den store ulighed, der er i dag, når det gælder folks tænder.
Den nye tilskud til tandbehandling er en del af en større social pakke, der er aftalt med Enhedslisten, og som betyder, at modtagere af kontanthjælp, ungeydelse og ressourceforløbsydelse og andre med tilsvarende lave indkomster kan se frem til at få en væsentlig lavere tandlægeregning.
Samtidig får borgere med epilepsi, og det er i det lovforslag, vi behandler her i dag, gratis behandling af ulykkesbetingede tandskader, ligesom der igangsættes et serviceeftersyn af omsorgstandplejen i Danmark for at sikre, at alle de relevante ældre mennesker, der er brugere af ordningen, har adgang til den, og for at undersøge behovet, med hensyn til om brugene skal have behandling i eget hjem eller på en klinik i fremtiden.
Der eksisterer ikke i dag andre ordninger i sundhedsloven, som giver mulighed for, at personer med epilepsi kan få dækket følger af skader på tænder, mund eller kæber, når skaden f.eks. er opstået, ved at der er sket en ulykke, hvor man er faldet om med et epileptisk anfald.
Derfor er det her en klar forbedring.
Vi glæder os til udvalgsbehandlingen og til at give den her mulighed for en ny gruppe mennesker og ser frem til debatten om lovforslaget.
Tak for ordet.
Camilla Hersom (RV), 2013-01-10:
Regeringen har lavet en finanslov med Enhedslisten for 2013.
Det er en finanslov, der betyder, at der bliver færre arbejdsløse, at vi fastholder det lave renteniveau, som er fuldstændig afgørende for Danmark, at vi får skabt flere grønne arbejdspladser, og at vi får lavere underskud på de offentlige finanser.
Finansloven fastholder regeringens reformkurs og ansvarlige økonomiske politik, men skaber samtidig plads til aktiv fremme af vækst og beskæftigelse, massive satsninger på uddannelse og forskning, grønne investeringer og en ekstra indsats for socialt udsatte grupper.
Det gælder bl.a. de 180 mio. kr. årligt, der er sat af til at styrke tandsundheden hos økonomisk vanskeligt stillede.
Finansloven giver også en hjælpende hånd på områder, hvor det ikke er store befolkningsgrupper, der har problemerne, men hvor de, der har problemet, rammes hårdt.
Det gælder f.eks. de epilepsipatienter, der ved et epileptisk anfald kan skade deres tænder voldsomt med meget, meget store udgifter til følge, og det er jo netop det forslag, vi behandler i dag.
Tandsundheden i Danmark er for størstedelen brugerfinansieret.
Der findes dog en ordning i sundhedslovens § 135, der sikrer, at borgere, der får alvorlige tandskader i forbindelse med en ulykke, kan få støtte til regningen.
Det virker ikke rimeligt, og derfor mener vi, at det er godt, at epilepsipatienter bliver sidestillet med andre, der får skader som følge af en ulykke.
Med dette lovforslag tager vi også endnu et skridt i retning af at løse den udfordring, at vi i Danmark har valgt at centrere brugerbetaling på ganske få områder i sundhedsvæsenet, hvilket betyder, at nogle mennesker risikerer at skulle betale rigtig meget for deres sundhed, typisk i forbindelse med tandsygdomme.
Hvordan vi løser den generelle udfordring, når vi ikke ønsker mere brugerbetaling, og når vi samtidig erkender, at der ikke er midler til at ophæve den eksisterende brugerbetaling overalt, er en anden og mere omfattende diskussion.
Hans Andersen (V), 2013-01-10:
Jeg er helt tryg ved, at Det Radikale Venstre eller andre vil følge nøje med i, om Venstre stemmer for forslag, som man ikke kan finde og anvise finansiering til.
Det er jeg sådan set helt tryg ved.
Jeg tror så også, at vi løbende holder styr på det, for jeg kan jo huske en meget spændende diskussion op til sidste valg, hvor Socialistisk Folkeparti bl.a., som jeg lige kan huske det her på stående fod, havde støttet en lang række udgiftskrævende forslag, som beløb sig til flere milliarder kroner.
Og det var jo ikke nødvendigvis den bedste sag at have at skulle forsvare i en valgkamp.
Så ordføreren kan være helt tryg ved, at der er finansiering til de forslag, vi stemmer for.
Ida Auken (S), 2013-01-10:
Det er klart.
Vi er lige nu også ved at danne os et overblik over, hvor problemet er størst, og om de store udsving, der er i vandpriser rundt i landet, hovedsagelig skyldes, at der er nogle store vandforbrugere, eller om de kan skyldes manglende effektivisering eller en struktur i sektoren, som måske ikke er den mest hensigtsmæssige for forbrugerne.
Det er svære spørgsmål, der hænger sammen.
Det er også derfor, at man nogle gange kan få rodet lidt sammen, om det ene lovforslag nu lige hænger sammen med kommuneaftalen og vandsektorloven.
Camilla Hersom (RV), 2013-01-10:
Er det sådan, at vi kan regne med, at Venstre så på et tidspunkt også vil fremlægge en eller anden oversigt over, hvilke penge de sådan set har brugt, eller er det os andre, der skal holde regnskab med det og se, om enderne nu mødes, når vi når til slutningen af året?
Stine Brix (EL), 2013-01-10:
De penge, man har fjernet fra tandrensningsområdet, er 180 mio. kr.
De penge, man tilfører i forhold til socialpakken, er 180 mio. kr.
Så jeg kan ikke se, hvordan det er, at man fjerner voldsomme beløb fra tandområdet.
Så kan man sige: Ville det ikke være rimeligt at nedbringe brugerbetalingen for de patienter, der har paradentose eller aggressiv paradentose, eller de patienter, som bruger medicin, f.eks. fordi de er psykisk syge, og så får tandproblemer?
Jo, det er fuldstændig rimeligt, og det vil jeg meget, meget gerne være med til at prøve at finde nogle penge til.
Jeg synes, det er hamrende urimeligt, at vi har så meget brugerbetaling på tandområdet.
Jeg så helst, at det helt var væk, så det vil jeg meget, meget gerne være med til at arbejde for.
Det prøver vi at gøre hver dag.
Det her er et lille konkret forslag.
På sidste års finanslov var der et andet konkret forslag til, hvordan brugerbetalingen blev mindre.
Jeg tror, at hvis vi skal nå til at få en, hvad skal man sige, bæredygtig tandpleje på længere sigt, så kræver det, at den bliver offentlig, og at vi ikke har private tandlæger, som vi har i dag, der skal tjene relativt mange penge på at drive deres bikse.
Så tror jeg faktisk godt at vi kan få en tandpleje, som vil være meget mere effektiv, end den er i dag.
Ida Auken (S), 2013-01-10:
Ja, der er jo ikke nogen grund til at stå her og prøve at stikke hovedet ned i de samme gummistøvler i det spørgsmål, for en trappemodel handler jo om, at virksomhederne skal have lettet en regning for deres vand, og den måde, hvorpå de kan få det, er ved, at borgerne skal betale en større del af regningen.
Det er jo bl.a. ved at kigge på, hvordan de reelle omkostninger er.
Er det rimeligt, hvad der sker i dag, eller er der nogle store virksomheder, som betaler en meget, meget stor del af borgernes regning?
Noget af det, vi også er ved at bore ud, er jo i forhold til at se på, om der er nogle steder med nogle store vandforbrug, hvor man så har fået en unaturlig lav vandpris.
Man kan måske godt forsvare, at der kommer mere ensartethed i landet for borgerne, og at man ikke, fordi man lige bor i en kommune med et stort slagteri, skal være særlig gunstigt stillet.
Men det handler også om social profil, det handler om, hvordan vi sikrer, at der ikke i den anden ende er nogle mennesker, der står og ikke kan betale deres vandregning.
Det er et svært spørgsmål, og det er jo derfor, jeg som minister har sagt, at vi kigger på det, men at jeg ikke bare med lukkede øjne en måned efter, at anbefalingerne fra vækstteamet er kommet, har sagt et eller andet om det.
Det tager altså lige en lillebitte smule tid.
Per Clausen (EL), 2013-01-10:
Det er jo også rigtigt, at hvis man kigger på udgifterne til fjernelse af spildevand i de enkelte kommuner, så kan man nogle steder godt se, at der tilsyneladende er en sammenhæng mellem meget vandforbrugende arbejdspladser og en lav regning til de almindelige forbrugere.
Andre steder er det måske lidt sværere at se den sammenhæng, og et tredje sted er der måske tale om nogle virksomheder, som måske ikke har så stor en størrelse, at det i sig selv giver nogen grund til, at de skulle slippe billigere.
Jeg vil godt bare opfordre miljøministeren til, at hun i det videre arbejde er meget opmærksom på, at man, hvis man går ind på det her, så finder nogle modeller, der gør, at man lige præcis skal tage hensyn til de særlige forhold, der kan være bestemte steder, uden at man laver generelle ændringer, som kan have en meget, meget uhensigtsmæssig social profil.
Hans Andersen (V), 2013-01-10:
Det her lovforslag går ud på, at epilepsipatienter skal omfattes af sundhedslovens § 135.
Det vil betyde, at epileptikere, der pådrager sig tand-, mund- og kæbeskader under et epileptisk anfald, kan få støtte til den efterfølgende behandling.
Som det forholder sig i øjeblikket er skader på tænderne, der er opstået som følge af epileptiske anfald, ikke dækket af sundhedsloven, og derfor kan epileptikere stå tilbage med store regninger for nødvendige tandbehandlinger.
Det vurderes, at der kan være tale om op til 130 patienter, der årligt pådrager sig skader på tænderne på grund af epileptiske anfald, og på den baggrund vurderes det også i bemærkningerne til lovforslaget, at ekstraudgiften for kommunerne vil være på omkring 1 mio. kr.
Venstre lægger til grund for sin beslutning og stillingtagen, at det her drejer sig om en forholdsvis lille gruppe, der har større risiko end andre for at komme ud for ulykker, der giver tandskader.
Derfor vil vi gerne støtte, at de får økonomisk støtte til den nødvendige tandbehandling.
Afslutningsvis vil jeg bare bemærke, at vi med 1 mio. kr. støtter nogle mennesker, som pådrager sig tandskader på grund af ulykker og fald, og i 2013 er der så en lang række andre mennesker, som vil opleve, at det bliver dyrere at gå til tandlægen.
Bare et eksempel er den forebyggende tandrensning, som mange mennesker benytter sig af og vil opleve i de kommende år bliver dyrere.
Jeg tror, at det vil komme som en overraskelse for mange, at det at få forebyggende tandrensning vil være en væsentlig omkostning.
Samlet set vil det beløbe sig til en ret stor offentlig besparelse på 400 mio. kr. og dermed en merudgift for den enkelte borger, så vi kan altid diskutere, om det her lovforslag bidrager til øget ulighed eller mindre ulighed.
Men samlet set – og i forhold til størrelsen på den gruppe, vi taler om i dag –
vil vi gerne støtte det her lovforslag.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2013-01-10:
Jeg synes jo, det er glædeligt, at Venstre har fundet tid og har lyst til i dag at støtte regeringens lovforslag for at sikre bedre forhold for landets epilepsipatienter.
Og måske på lidt længere sigt med de mange diskussioner, vi hører om nulvækst, ville det jo være rart at vide, hvor pengene skal komme fra, når man står og stemmer for noget, som koster noget, måske ikke meget, men koster noget, og så ikke vil stemme for finansieringen og prioriteringerne.
Jeg har godt læst Venstres finanslovforslag, og der er der sådan en nærmere udefinerbar pulje til nogle sundhedstiltag og nogle sociale tiltag, og det fremgår jo ikke nærmere, hvad det er for tiltag, man så støtter.
Jeg glæder mig da til at regne sammen, hvad det er for forslag, Venstre så støtter nede i Folketingssalen blandt de mange gode tiltag, som regeringen har aftalt med Enhedslisten for f.eks. at støtte indsatsen over for socialt udsatte grupper.
Så kan vi jo se, om regnestykket går op, når man hele tiden står og siger, at man vil en masse ting, men rent faktisk ikke er villig til at finde pengene og oven i købet står og siger til borgerne, at man i fremtiden vil indføre nulvækst.
Der får vi endnu færre penge at bruge til f.eks. det at hjælpe udsatte mennesker til mindre brugerbetaling på tandområdet.
Det hænger jo ikke rigtig sammen.
Men jeg glæder mig til at lave en sammenregning, når vi engang er færdige med alle lovforslagene i forhold til finansloven.
Hans Andersen (V), 2013-01-10:
Jeg kan se og lytte mig til, at ikke bare Socialdemokraternes ordfører, men også ministeren vil glæde sig til de her svar.
Jeg synes bare, at vi helt stille og roligt skal kigge i Venstres finanslovudspil.
Og vi finder altså plads til at kunne prioritere den her lille gruppe af patienter med det her lovforslag.
Så vi glæder os sådan set over, at vi kan støtte det her.
Camilla Hersom (RV), 2013-01-10:
Jeg synes sådan set også, det er glædeligt, at Venstre vil støtte det her helt rimelige forslag, som vi behandler i dag.
Jeg vil bare bede hr. Hans Andersen om at bekræfte, at det, han netop sagde, var, at i forhold til de ting, som Venstre nu lover på sundhedsområdet og vil støtte på sundhedsområdet, kan vi finde finansieringen til dem i Venstres finanslovforslag.
Det er jo ikke bare den million kroner, vi taler om her.
Det gælder jo også f.eks. Venstres eget forslag om en udredningsret, som vi forstår på Sophie Løhde vil have et helt reelt indhold, og som vi glæder os til at se det konkrete forslag om.
Er det sådan, vi skal regne, altså at den pulje, der er sat af i Venstres finanslovforslag, skal dække Venstres løfter og de ting, som man så gerne vil støtte her i salen, selv om man ikke har taget ansvar for det på finansloven?