runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-09-09:
Det er jo godt nok noget indviklet noget.
Altså, jeg havde forstået det sådan, at ved at etablere en fond med de her oliemilliarder ville Socialdemokratiet mene at man havde fundet nogle nye penge til at bruge på nogle ting.
Og når jeg undrer mig og spørger til det, er det, fordi både hr. Morten Bødskov og jeg deltog i den tekniske gennemgang af finanslovforslaget i Finansudvalget i sidste uge, og der spurgte vi jo lige præcis ind til det her, og der blev der så henvist til Økonomisk Redegørelse side 16, hvor der er en halv side, hvoraf det fremgår, at de penge, der kommer fra Nordsøen, er indbudgetteret i statens udgifter.
Altså, man har vurderet, hvad det varige bidrag er, og hvor mange penge man får ind fra Nordsøen, og dem har man så lagt ind, sådan at de er med til at dække statens udgifter.
Derfor synes jeg jo egentlig, det er fantastisk, hvis man på den måde kan få dækket sine udgifter, og så kan man lave en eller anden konstruktion med en fond, og så, vupti, har man nogle nye penge at bruge.
Så er det rigtigt, at det er en ny måde at beregne tingene på, en nyere måde end den, jeg har været vant til.
Så spørgsmålet til hr. Morten Bødskov er: Er det i virkeligheden ikke sådan, at man fra Socialdemokratiets side bare har forsøgt at sælge et forslag som noget andet end det, det egentlig er, og at det, Socialdemokratiet foreslår, helt enkelt er, at man nedsætter afbetalingen af statens gæld, så man i stedet for at betale så meget af på gælden bare bruger nogle flere penge til noget andet?
Er det egentlig ikke bare det, der har været forsøgt camoufleret ved en debat om en oliefond?
Man skulle tage indtægterne fra Nordsøen og proppe ind i en fond, og så ville man pludselig, vupti, have en masse milliarder at bruge.
Jeg har gået de seneste par dage og overvejet, hvordan man egentlig ville gøre det.
Det er jo egentlig fantastisk; vi plejer at bruge nogle penge på at hyre en tryllekunstner til at komme og lave sådan nogle numre, men det behøver vi ikke længere, for vi har Socialdemokraterne.
Ud fra min opfattelse er det sådan, at om man putter pengene i statskassen og tager dem op til noget forbrug eller man laver en fond, som staten ejer, og så diskuterer, hvad man skal bruge pengene til, så giver det jo hverken flere eller færre penge.
Så jeg vil godt spørge hr. Morten Bødskov, om han kan forklare Folketinget, hvordan det socialdemokratiske forslag om en såkaldt nordsøoliefond pludselig skaber en masse nye milliarder til nogle ekstra ting.
Morten Bødskov (S), 2008-09-09:
Det er ansvarligt i forhold til den situation, dansk økonomi står i.
Jeg tror selv, at de væksttal, vi har fået for første halvår af 2008, har overrasket ganske mange.
Ordrebøgerne er ved at være tomme rundtomkring.
Med hensyn til, hvad vi skal gøre i den situation, er der grundlæggende to veje.
Vil man ødelægge efterlønnen og forringe folks muligheder for dagpenge?
Det vil Socialdemokraterne ikke.
Det vil vi gerne.
Vi vil gerne give kommunerne mulighed for, at de uhumske toiletter, som regeringen har lovet skulle væk, rent faktisk kan blive renoveret eller fjernet, gerne fremrykke offentlige investeringer hos kommunerne og i infrastrukturen for at holde trykket på arbejdsmarkedet og for at undgå, at folk bliver kastet ud i ledighed.
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Efter offentliggørelsen af regeringens finanslovudspil har vi kunnet læse, at økonomerne faktisk synes, at vi sætter lidt for meget aktivitet i gang.
Hvordan har Socialdemokratiet det så med at fremlægge deres eget udspil, som går mere end dobbelt så langt, som regeringen gør, i forhold til finanseffekten - altså sætter så meget mere aktivitet i gang?
Er det så useriøst af økonomerne at kritisere os, når Socialdemokraterne kan komme med et udspil, der går dobbelt så langt?
Erling Bonnesen (V), 2008-09-09:
Så må vi jo lige lidt tættere på, for så er bundlinjen jo, at når vi lægger de her to ting sammen, vil Socialdemokraterne ikke være med, for man vil gerne være med på den ene del, netop den, hvor man skal hæve, men man vil jo ikke være med på den del, hvor man skal lette.
Så vi kan sige, at det jo på en måde er ligesom, hvis man regner sådan, at to og to skal blive fem.
Vi må jo konstatere, at Socialdemokraterne ikke vil være med.
Det er jo bundlinjen i det her.
Slutresultatet må jo være, at Socialdemokraterne går fra et skattestop til et skattehop i stedet for.
Lars Barfoed (KF), 2008-09-09:
Tak for det.
Jeg kan jo godt forstå, at det egentlig kan være nyttigt for et parti at have flere forskellige synspunkter om den samme sag, for så er man ligesom dækket ind, så kan man gå med til hvad som helst.
Omvendt kan det jo være nyttigt for os andre at vide lidt mere præcist, hvad Socialdemokratiet egentlig mener.
Her tænker jeg på skattepolitikken.
Nu lagde jeg mærke til, at Socialdemokratiet sidste gang gik til valg på, at enten skulle vi have velfærdsforbedringer, eller også skulle vi have skattelettelser - o.k., ingen skattelettelser.
Så har jeg forstået, at Socialdemokratiet går ind for skattestoppet.
Det er så en ny melding: Vi skal have et skattestop, som regeringen har defineret det, det går Socialdemokratiet ind for.
Socialdemokratiets skatteordfører har så i forbindelse med Skattekommissionen været ude med meldingen om, at Socialdemokratiet nu går ind for skattelettelser, bl.a. skattelettelse på den sidst tjente krone.
Det synes vi Konservative er godt, for vi vil gerne have skatten sat ned på den sidst tjente krone.
Jeg spørger bare: Hvilket af de synspunkter er det egentlig, der er Socialdemokratiets?
Skattestigninger på 5,4 mia. kr., skattestop eller ingen skattelettelser?
Frank Aaen (EL), 2008-09-09:
Socialdemokratiet har bevæget sig i en efter vores opfattelse meget god retning her på det seneste og tegner nu en meget skarpere kant til regeringen og giver også efter vores opfattelse hermed en langt større mulighed for, at oppositionen vinder det næste valg.
Så det er vi meget tilfredse med, og vi vil også meget gerne bidrage til at understøtte det, vi kan.
Der er et område - der er måske flere, men der er et, jeg vil spørge til i dag, og hvor jeg ikke synes, at der har været så meget bevægelse endnu - og det er spørgsmålet om, hvordan vi bekæmper uligheden i samfundet.
Uligheden er jo vokset dramatisk under den her regering, fordi satserne for pensioner og dagpenge sakker bagud i forhold til lønudviklingen, og fordi skattelettelser er givet med flest penge til dem, der tjener mest, og med ingenting til dem, der lever af dagpenge og pensioner.
Hvilke initiativer kunne Socialdemokratiet forestille sig?
Morten Bødskov (S), 2008-09-09:
Det socialdemokratiske finanslovforslag er spækket med forslag, der skal mindske den ulighed, som regeringen har skabt de seneste 7-8 år.
Man kan se det meget tydeligt, hvis man kommer ude i den virkelighed, som den foregående ordfører havde svært ved at fange.
Besøger man de almennyttige boligområder, kan man se det.
Ser man lidt på udkantområderne i Danmark, kan man se det.
Hele vejen rundt
splittes Danmark på en række afgørende punkter.
Konsekvenserne i uddannelsessystemet er helt klart, at ganske mange unge falder fra, at de ikke får en uddannelse og havner i alvorlige problemer.
Alt det her er der svar på i det socialdemokratiske finanslovforslag, og vi er helt enige med Enhedslisten i, at man skal gøre mere for at styrke kampen mod den voksende ulighed, som man har set de senere år.
Jamen altså, tilsyneladende siger spørgeren, at Socialdemokraterne støtter skattestoppet, men det faktum, at man undlader at sænke én skat, men så giver en anden skattelettelse, gør jo bare, at man står i en situation som regering, hvor det stadig væk er en skattelettelse.
Som jeg svarede hr. Lars Barfoed, er der tale om en skattelettelse, og det er Socialdemokraterne imod, og derfor vælger vi at konvertere denne skattelettelse til en investering i sundhedsvæsenet.
Jeg er godt klar over, at der har været en omfattende diskussion internt i regeringen af, om der er tale om en skatteomlægning eller en skattelettelse, men faktum er, at der er tale om en skattelettelse, og det er Socialdemokraterne imod.
Altså, vi har en god stemning, og vi synes faktisk, at forslaget om at lave en oliefond er både visionært og rigtigt, ikke mindst er den et rigtigt svar, når det gælder den stensikre og gradvise nedslidning af den offentlige sektor, besparelser på vores kollektive trafik og nedskæringer af vores investeringer i infrastruktur generelt, som den her regering har stået bag.
Og det, vi siger, er: I stedet for at finansministeren skal sidde og putte med alle de her milliarder kroner og bruge dem til at finansiere sit økonomiske råderum med, synes vi, at de skal ud i det åbne samfund.
Lad os få fuld offentlighed om, hvad pengene bliver brugt til.
Og lad os prøve at kigge på, om vi ikke kan finde og tilrettelægge nogle offentlige investeringer, som på den lange bane giver et betydelig bedre afkast til statskassen end det at betale af på gælden.
Så derfor: Lidt langsommere afbetaling på gælden, så der bliver rum til at foretage investeringer i udbygning af veje, rum til at lave investeringer i den kollektive trafik og et grønnere Danmark, tror vi er en langt bedre anvendelse af oliemidlerne og oliemilliarderne.
Således kan de anvendes betydelig mere samfundsrentabelt, end de bliver på nuværende tidspunkt.
Inger Støjberg (V), 2008-09-09:
Ja, ja, det er jo fint nok, at man forsøger at få tingene til at se godt ud, men sandheden er bare, at hr. Morten Bødskov ikke på et eneste tidspunkt bare forsøgte at svare på mit spørgsmål: Hvor skal pengene komme fra?
Hvor i alverden skal de komme fra? spørger jeg hr. Morten Bødskov.
Sandheden er jo, at man ikke med den her såkaldte oliefond, der betaler alt godt i hele verden, kan nedbringe gælden i fremtiden, at man ikke med den kan være med til at sikre, at der også er goder til fremtidens borgere i Danmark, når de skal trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet, når de skal have hjemmehjælp, når de skal have det ene og det andet.
Sådan er det jo.
Men den sandhed forsøger man i Socialdemokratiet at skjule.
Så jeg håber ikke, at der er andet, man forsøger at skjule med denne feel good-stemning, som man i hvert fald prøver på at oparbejde.
Morten Bødskov (S), 2008-09-09:
Jamen der er ingen tvivl om, at vi i Socialdemokratiet har det godt, der er en god stemning, og jeg skal ikke kunne udtale mig om, hvordan stemningen er i de andre politiske partier lige i øjeblikket, men fair nok, hos Socialdemokraterne har vi det rigtig godt, og vi er oprigtigt interesseret i, hvordan man kan udvikle det her velfærdssamfund.
Vi forstår godt, at man i Venstre synes, det er en sådan lidt halvkedelig finanslov, man skal stå og forsvare her i dag, for der sker jo ingenting - der er intet nyt i den, alt er gamle aftaler.
Og det er jo helt åbenlyst, at den finanslov, som man fremlægger, ikke rigtig skulle give anledning til nogen debat, for der skulle jo have været det her kæmpestore EU-opgør, men nu er man så havnet i den situation, at vi vil diskutere besparelser på dagpengeområdet og nedskæringer på efterlønsområdet, og jeg ved ikke hvad.
Og det er klart, at det giver en dårlig stemning hos Venstre, men at vi har en god stemning hos Socialdemokraterne, er der ingen tvivl om.
Inger Støjberg (V), 2008-09-09:
Ja tak.
Hr. Morten Bødskov var lige på nippet til at svare på hr. Frank Aaens spørgsmål, at man bare kunne slå op i Socialdemokraternes finanslovforslag, og så ville man finde svar på alt.
Nu går jeg ud fra, at det kun var vedrørende den politisk-økonomiske del.
Det lyder jo rart, og det er jo en rar følelse, at man lige kan slå op og se, at der er svar på alt.
Og det er netop den der feel good-stemning, der ligesom har bredt sig til Socialdemokraterne: Det skal føles godt, det skal føles rart.
Derfor har man nu lanceret en fond, der kan betale alle goder, og det lyder rart.
Men sandheden er jo, vil jeg sige til hr. Morten Bødskov, at det i virkelighedens verden er knap så rart, for pengene fra den her fond er allerede brugt; der er allerede disponeret over pengene til at fremtidssikre det danske samfund med.
Det svar synes jeg ærlig talt at Socialdemokraterne og hr. Morten Bødskov skylder resten af befolkningen.
Erling Bonnesen (V), 2008-09-09:
Jo tak.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til det her med overholdelse af skattestoppet.
Der er lavet en skattepakke, der jo sådan lidt forenklet sagt vil hæve energiafgifterne og så vil sænke skatten på arbejde, og samlet overholder det skattestoppet.
Og så vil jeg gerne have bekræftet, at Socialdemokraterne har sagt, at de vil overholde skattestoppet.
I sidste ende betyder det jo rent faktisk, at man tilsyneladende ikke vil overholde skattestoppet.
Lad os lige få det helt på det rene: Vil Socialdemokraterne overholde det samlede skattestop?
Frank Aaen (EL), 2008-09-09:
Jeg er selvfølgelig glad for at kunne hjælpe ordføreren med at tilføje, at det at gribe ind mod den stigende privatisering af sundhedssystemet også kan være med til at øge ligheden i samfundet. Men jeg vil gerne have lidt mere præcise svar på dette: Hvis der skal gives skattelettelser, skal skattelettelser så også omfatte de fattigste i samfundet - her tænker jeg på pensionister og arbejdsløse?
Og skal vi sørge for, at der kommer en ændring i den måde, man regulerer pensioner og dagpenge på, så de ikke, som det sker i dag, systematisk sakker bagud i forhold til lønudviklingen, men holder takt med lønudviklingen?
Morten Bødskov (S), 2008-09-09:
Er det ikke rigtigt forstået, at hr. Anders Samuelsens parti, da det hed Ny Alliance, støttede finansloven?
Nu hedder partiet så Liberal Alliance og har stadig væk et tæt samarbejde med regeringen, formoder jeg.
Den finanslov, som Ny Alliance støttede, er en finanslov, som lægger meget, meget snævre bånd på kommunerne, og den er den direkte årsag til, at mange kommuner i dag har alvorlige problemer med at hjælpe de unge mennesker, som hr. Anders Samuelsen taler om.
Det er de meget snævre betingelser, som Ny Alliance - nu Liberal Alliance - har været med til at give regeringen opbakning til at kunne pålægge kommunerne, der er problemet.
Hvis ikke der var de snævre bånd, så kunne man undgå de store besparelser, der foretages i øjeblikket.
Det er derfor, Socialdemokraterne har foreslået en såkaldt kommunemilliard, som skal modgå de besparelser, og som vil skabe bedre rum til at prioritere de tunge sociale opgaver, bidrage langt stærkere til, at unge eksempelvis kan komme ud af problemer og kriminalitet, og muliggøre en styrkelse af det forebyggende arbejde.
Hvad angår det område er vi helt enige med hr. Anders Samuelsen, men jeg synes, at Liberal Alliance skal vedkende sig det ansvar, de har for de snævre bånd, kommunernes økonomi i øjeblikket er lagt i.
Som jeg sagde om skattereformarbejdet, er det en helt central forudsætning for Socialdemokraternes medvirken, at vi får en skattereform, som er socialt retfærdig, og som ikke medvirker til at forvride det danske samfund yderligere.
Det er også en lige så central forudsætning for Socialdemokraternes arbejde, at vi fremsætter finanslovforslag med det sigte at skabe et mere sammenhængende Danmark.
Det har vi gjort den her gang.
Eksempelvis er vi jo modstandere af den ulighedsstrategi, som regeringen har valgt over for vores kontanthjælpsmodtagere med kontanthjælpsloftet, vi er modstandere af starthjælpen, og vi vil ophæve 300-timers-reglen.
For det er tre helt, helt konkrete instrumenter, som er med til at fastholde folk i fattigdom og ulighed, og som er med til eksempelvis at forværre problemerne i familier og for børn, som i forvejen har alt, alt for store problemer at trækkes med.
Derfor: Tre helt konkrete eksempler, som kan jeg sige at hr. Frank Aaen vil se fra Socialdemokraternes side, når vi skal stemme om den endelige finanslov.
Anders Samuelsen (LA), 2008-09-09:
Så sent som i går sad jeg ude i en tilfældig dansk kommune sammen med en kommunal sagsbehandler og familierådgiver og skulle forsøge at række en hjælpende hånd til en knægt på 14 år, som havde taget en overdosis for 14 dage siden.
Alle de tiltag, der skal sættes i værk for at hjælpe ham videre - alt ud over det, det private netværk omkring ham kan gøre - er der venteliste på.
Der er ventetid på det hele.
Den socialdemokratiske ordfører peger sådan set også på, at der er nogle grundlæggende problemer i vores velfærdssamfund, når det drejer sig om kerneydelserne.
Så meget mere paradoksalt er det jo, at Socialdemokraterne står her i dag og gør en stor sag ud af at forsøge at fastholde efterlønnen.
Den må der ikke røres ved.
Efterlønnen er reserveret til folk, som pr. definition er raske og rørige, idet man jo ikke kan få den, uden at man er på arbejdsmarkedet.
Kan Socialdemokratiet ikke godt se, at det er helt paradoksalt, at man på det område står last og brast, mens de andre områder, hvor vi virkelig har problemer, er til forhandling, og der bliver sagt, at der måske eller måske ikke kan gøres noget, og der bliver talt om oliepenge osv.
Det ligger lige for at fjerne ressourcer fra et område, hvor der bliver givet penge til raske mennesker, og så give dem til mennesker, som har behov for det.
Hvorfor vil Socialdemokratiet ikke det?
Morten Bødskov (S), 2008-09-09:
Jeg tror næppe, det er nogen hemmelighed - ej heller for dem, der sidder og lytter til det her - at efterlønnen ligesom er hovedproblemet i hr. Anders Samuelsens univers, men det er det altså ikke i Socialdemokratiets univers.
For os er efterlønsordningen en ordning, som er til gavn for dem, som igennem et helt arbejdsliv har haft et meget, meget hårdt arbejde og har behov for at trække sig lidt tidligere tilbage.
Det er vores grundlæggende syn på det, og derfor har vi ingen som helst idé om, hvorfor man skulle ændre efterlønsordningen.
Vi agter ikke at ændre ved efterlønsordningen, fordi den udgør en sikkerhed og en tryghed for folk, der har haft et meget langt og nedslidende liv på arbejdsmarkedet.
Anders Samuelsen (LA), 2008-09-09:
Jeg har forstået, at Socialdemokratiet ikke mener, at efterlønnen overhovedet er et problem, men på bundlinjen er den jo reelt set et kæmpemæssigt problem for den dreng, som står med nogle store sociale problemer.
Den grundlæggende diskussion i en finanslovdebat burde jo netop handle om, hvad vi vil bruge pengene på, i stedet for at vi lader, som om der er penge til det hele.
Dagligdagen ude i kommunerne viser jo, at der ikke er penge til det hele.
Hvorfor er det så, at Socialdemokraterne ikke vil gå med til, at vi, i stedet for at give en masse penge til en middelstand - til kontorchefen og ned efter - som har ret til at gå på efterløn, så bruger de her penge, ressourcer, hænder og hoveder på at hjælpe dem, som virkelig har behov for det?
Hvorfor vil Socialdemokraterne ikke tage den diskussion i stedet for at forsøge at bilde befolkningen ind, at der er råd til det hele, når det ikke er tilfældet?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-10-08:
Nu er det at kunne spørge jo en del af den demokratiske proces i Danmark, og det er vi glade for, og hvis nogen skulle være i tvivl, vil jeg da meget gerne endnu en gang sige, at jeg er dybt, dybt uenig med den siddende regering i den flygtninge/indvandrerpolitik, der bliver ført.
Det tror jeg ikke er en nyhed.
På Udenrigsministeriets hjemmeside fraråder man på det kraftigste alle danskere at rejse til Irak, og alle danskere, som befinder sig i landet, bliver opfordret til at forlade landet, og der bliver henvist til risikoen for terrorhandlinger og kidnapninger.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-10-08:
Spørgeren har fuldstændig ret i, at spørgeren er berettiget til at stille spørgsmål.
Det er en rigtig god form for kontrol af regeringen, det har jeg jo selv benyttet mig af, og det er jeg en varm tilhænger af.
Men her ligger jo en politisk uenighed, og der kommer man jo ikke længere ved at stille spørgsmål.
Man er velkommen til at blive ved, men mit svar vil hele tiden være, at den danske lovgivning er, som den er, og når Flygtningenævnet har truffet beslutning og kan genoptage sagerne, som Flygtningenævnet jo også gør, men alligevel siger, at der er personer, som skal udsendes, så bliver de forsøgt udsendt.
Sådan er det.
Morten Østergaard (RV), 2008-10-08:
Situationen er jo den, at der har været en lang række afviste irakiske asylansøgere, som ikke kunne tvangsudsendes, og det skyldes jo forholdene i det land, de kommer fra, for ellers havde man i sagens natur, som ministeren også redegjorde for, udsendt dem.
Med hensyn til det indledende svar fra ministeren vil jeg spørge, om det ikke er korrekt forstået, at regeringen forsøger at opnå en generel aftale om hjemsendelse.
Jeg spørger, fordi der tidligere har været afholdt et samråd i forbindelse med hjemsendelse af nogle kriminelle asylansøgere, som der var indgået en konkret aftale om - og det kan man jo så gøre, det er jo i sin skønneste orden - men ved den lejlighed sagde ministeren bare, at den ikke havde nogen betydning for de almindelige afviste asylansøgere, altså dem, som ikke er kriminelle.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-10-08:
Vi vil gøre alt, hvad vi kan, for, at myndighedernes afgørelse kan effektueres - alt!
Og vi må konstatere, at Irak ikke opfylder sin folkeretlige forpligtelse, og derfor skal der altså mere til, for at vi kan få sendt alle de afviste asylansøgere hjem.
Der findes irakere, som vi ved at fremlægge de konkrete sager har fået sendt hjem på den ene eller den anden måde, og der har Irak altså så opfyldt sin folkeretlige forpligtelse, men der findes stadig væk et antal tilbage.
Og vi prøver stadig væk at mase på over for de irakiske myndigheder og fortæller dem, at de altså er forpligtet til at tage de afviste asylansøgere hjem, når det er deres egne statsborgere.
Morten Østergaard (RV), 2008-10-08:
Jeg er ikke helt klar over, om ministerens svar var, at regeringen har skiftet strategi sådan, at den i stedet for en generel hjemsendelsesaftale med Irak nu ønsker at tage sag for sag.
Det synes jeg sådan set er vigtigt, for det gør jo en forskel, når regeringen hele tiden har forsøgt at få en generel hjemsendelsesaftale og har sagt, at det var en forudsætning for at kunne tvangshjemsende irakere.
Noget andet, jeg vil spørge om, er, om ministeren gør sig nogen anstrengelser for at sikre, at de fejltagelser, der blev begået i Kosovo, ikke bliver gentaget.
Gør ministeren sig nogen anstrengelser for at sikre, at folk med psykiske lidelser ikke hjemsendes til et sted, hvor der ikke er behandling at få?
Det skete i Kosovo, hvor man, efter at medierne havde afdækket det, var nødt til at hente de folk hjem igen.
Jeg beder bare om en bekræftelse af, at regeringen trods alt har taget ved lære af den fejltagelse, som blev begået, da psykisk syge blev hjemsendt til Kosovo.