runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Jespersen (V), 2008-02-19:
Jamen det vil jeg altså bestemt også meget gerne.
Det, som jeg oplever i dag og efter mit møde med Abelsen, er, at man i højere grad kunne bruge et besøg som led i et samlet bud på, hvad man i det hele taget kan gøre, og hvor vi kan bistå.
Nu skal jeg jo ikke stå her og tilrettelægge et eller andet besøg, men man kunne snakke med kommunalpolitikerne om, hvordan man kan tilrettelægge den her indsats med at opstille mål og så bruge de erfaringer, som vi er ved at gøre os nu, med at finde indikatorer og effektmål.
Det er ikke, fordi det er så nemt, men det er noget, hvorom vi ligesom siger, at hvis ikke vi skal sidde og detailstyre det hele herindefra, så er vi jo nødt til at få det her kommunale selvstyre til at fungere noget bedre.
Det er den erfaring, som vi jo også har samtaler om, jeg forestiller mig at man kunne bruge i et samarbejde.
Det var det, jeg bl.a. skulle snakke med grønlænderne om, når jeg kom derop.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-19:
Når jeg er lidt interesseret i det, er det selvfølgelig, fordi noget af det, der står klart i hvert fald for os i forbindelse med forberedelsen af denne forespørgselsdebat, jo er, at noget af den grønlandske selvfølelse, der kommer til udtryk, af og til forbyder dem at tage imod den hjælp, Danmark vil stille til rådighed.
Men det går ud over nogle børn, som ikke får den hjælp, der er nødvendig.
Det var jo i virkeligheden også det, velfærdsministeren reagerede på i det ritzautelegram fra den 19. september, som jeg henviser til, og hvor hun så lægger op til selv at komme op og se tingene ved selvsyn.
Altså, hvis den ene part ikke vil komme til den anden, så må den anden jo komme til den ene.
Hvis grønlænderne ikke vil komme til Danmark for at tage imod ekspertise, skal det jo ikke være for stort for os at tage til Grønland for at hjælpe med den ekspertise, vi har.
Derfor synes jeg faktisk, at der kunne være en logik i, at velfærdsministeren gjorde det, som hun annoncerede at hun ville på det tidspunkt.
Karen Jespersen (V), 2008-02-19:
Nej, det har jeg altså ikke nået at være.
Men jeg vil også sige, at jeg meget gerne vil.
Jeg har med meget, meget stor glæde besøgt Grønland, og jeg synes, det var en utrolig stor oplevelse.
Men det skulle jo netop være som led i at tilrettelægge en indsats, altså finde ud af, hvor det er, vi faktisk kan bidrage.
Men jeg tror, det meget vigtigt for samarbejdet og for den ånd, samarbejdet foregår i, at det ikke bare handler om, at politikere og embedsmænd fra Grønland eller andre skal herned, men at vi også er indstillet på at tage til Grønland.
Og man kan sige, at det er en helt elementær erfaring, at det er nyttigt selv at komme ud og være i kontakt med de områder og de mennesker, som man skal arbejde sammen med.
Så jeg har ikke nogen konkrete planer, men det indgår selvfølgelig i det samarbejde, som vi har gang i.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-19:
Tak under alle omstændigheder for velfærdsministerens engagement i de her forhold, selv om vi jo ikke nødvendigvis er helt enige om, hvor hårdt man skal gå til den for at sikre hurtig hjælp til de grønlandske børn.
Men det, der lige bringer mig op til en kort bemærkning til velfærdsministeren, er, at da ministeren tiltrådte, udtalte hun i september måned på baggrund af en ny rapport, der var kommet, at alt skulle forsøges i forhold til at hjælpe de grønlandske børn.
Jeg får lyst til at tage derop, ikke bare for at tale med hjemmestyret, men komme ud i lokalsamfundene og tale med græsrodsorganisationerne, sagde ministeren.
Derfor er mit spørgsmål: Har velfærdsministeren været der - nu er der gået en del måneder - eller har ministeren planer om at tage derop og opleve tingene ved selvsyn ude i lokalsamfundene?
Karen Jespersen (V), 2008-02-19:
Jeg har lyttet med stor interesse til debatten, og jeg har oplevet den sådan, at der har været et meget stort engagement i alle partier omkring grønlandske forhold og et stort engagement i forhold til, at vi selvfølgelig har et ansvar også for at bidrage til, at de sociale problemer, der jo vitterlig er - som jo heller ingen har benægtet - vil kunne se bedre ud i årene fremover.
Det er bl.a. hr. Søren Espersen, der har stillet det spørgsmål: Vil vi nu ikke bare stå her om nogle år, og så ser det ligesådan ud?
Til det vil jeg egentlig sige, at det i høj grad handler om, hvordan vi griber den her indsats for at hjælpe Grønland an.
Og det er ikke bare en banalitet, for det, jeg tror er vigtigt, er, at vi bistår Grønland og grønlænderne med at få det, man kunne kalde myndighedsrollen, til at fungere noget bedre.
Det er i virkeligheden den samme diskussion, vi står med i Danmark, og det er det, som kvalitetsreformen bl.a. handler om.
Det er jo det, vi kan se i dag.
Hvis vi for alvor skal gøre noget ved vores egne problemer, skal vi simpelt hen blive bedre til at kunne opstille nogle mål og til at måle effekten af det, vi faktisk gør.
Da jeg havde møde med Arkalo Abelsen, var det faktisk noget af det, jeg snakkede med ham om.
I stedet for at man får alle mulige - også gode ideer til, hvad man sådan kan gøre rent konkret rundtomkring og starte et projekt her og der, så er et samarbejde om, hvordan man gør kommunalpolitikerne og embedsmændene i Grønland bedre rustet til at kunne lave en samlet indsats, der så faktisk også virker, i hvert fald en af de ting, som jeg tror er meget vigtig at have.
Og, for nu at fatte mig i korthed, er kodeordene det her med, at man opstiller nogle mål og også bliver i stand til at vurdere, om det, man rent faktisk gør, så også virker.
På den måde er det jo et meget godt eksempel på nogle erfaringer, vi er ved at gøre os i Danmark, og som vil kunne udnyttes i et samarbejde med Grønland.
Så jeg tror faktisk, at vi kan stå over for en situation, hvor de erfaringer, vi selv gør os, vil kunne udnyttes.
I hvert fald kan jeg sige, at der er sat et arbejde i gang i det sociale kontaktudvalg, og jeg har bare sådan ønsket her at give nogle retningslinjer for, hvordan jeg forestiller mig det arbejde kan foregå, og hvilket indhold det skal have.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-02-19:
Det var måske meget fristende sådan at gå i gang med at behandle det grønlandske finanslovforslag herinde, således at vi kunne gøre det ud fra de danske synspunkter og ikke ud fra de grønlandske synspunkter.
Men jeg har den grundlæggende holdning, at danske forhold diskuteres og træffes beslutning om i det danske Folketing.
Grønlandske forhold diskuteres og træffes beslutning om i det grønlandske Landsting.
Ud fra den betragtning vil jeg henvise mine bemærkninger til den debat, der måtte være i Grønlands Landsting, om det, hr. Per Ørum Jørgensen rejste spørgsmål om.
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Jeg må sige til min semitiske kone, at jeg skal til at kalde hende Siumut nu.
Det tror jeg hun bliver ked af.
Men tak, fordi hr. Lars-Emil Johansen siger, at ja, vi kan godt have en fri og åben debat, hvor vi også siger skarpe ting til hinanden.
Tak for det.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-02-19:
Hvis hr. Søren Espersen har nogen problemer i forhold til Præsidiet, må han hellere prøve at klare det selv.
Ellers kommer jeg gerne og hjælper, hvis det er det, hr. Søren Espersen beder om.
Jeg føler mig ikke forulempet af hr. Søren Espersen, men det der ordvalg om antisiumutisme, hr. Søren Espersen bruger, har undret mig lidt.
Det synes jeg er lidt bemærkelsesværdigt, men altså, tåle det kan jeg godt.
Det er et andet spørgsmål, hvad for et ordvalg der skal bruges i folketingssammenhæng.
Det må Præsidiet tage sig af.
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Jeg vil gerne bede hr. Lars-Emil Johansen bekræfte, at han og jeg har haft mange meningsudvekslinger, både her i Folketingssalen og andre steder - også i Selvstyrekommissionen - og at der er blevet givet og taget fra begge sider.
Når jeg siger det, er det, fordi der er mange, også i dag, der har haft en vældig lyst til at tage hr. Lars-Emil Johansen under deres vinger.
En socialdemokrat, fru Mette Gjerskov, har ligefrem meldt mig til Præsidiet - så jeg må hellere gå ud den dag, det bliver behandlet - fordi hun synes, jeg har været uretfærdig over for hr. Lars-Emil Johansen og sagt nogle grimme ting.
Vil hr. Lars-Emil Johansen bekræfte, at han godt kan tåle mosten.
Juliane Henningsen (IA), 2008-02-19:
Hr. Søren Espersen vil jo ikke forholde sig til de statistikker og henvisninger, jeg har peget på.
Uddannelsesområdet er en meget stor udfordring, og uden et godt uddannelsesniveau er det også urealistisk at snakke om selvstændighed.
Derfor satser vi ekstra meget på uddannelse, og vi har allerede fået resultater, og dem bør hr. Søren Espersen gå ind og se på, for at vi kan føre en sober og oprigtig debat.
Line Barfod (EL), 2008-02-19:
Jo, og det er et stort problem, at vi hverken i Danmark eller i Grønland lever op til børnekonventionen
Det bør vi i den grad gøre noget for, at vi kan komme til.
Det handler om, at vi i Danmark sætter en række tiltag i gang, og mig bekendt har Dansk Folkeparti hidtil været imod de forslag, der er kommet fra resten af oppositionen om at få børnekonventionen til at virke i Danmark.
I forhold til Grønland handler det om at diskutere med grønlandske politikere, hvad vi kan gøre for at sikre, at børn f.eks. ikke lever i fattigdom.
Hvad kunne vi eventuelt gøre i fællesskab?
Hvad kunne vi gøre i fællesskab i Norden for at sikre os mod det allerstørste problem, fattigdom, som mange af de andre problemer udspringer af?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-02-19:
Tak for det.
Jeg vil også udtrykke en kompliment til hr. Lars-Emil Johansen, fordi man bakker op bag det forslag til vedtagelse, som et bredt flertal i Folketinget ser ud til at støtte i forbindelse med den her forespørgsel.
Jeg synes, det er meget konstruktivt og godt, at man også sender det signal, at det er et gensidigt ønske, at indsatsen for de udsatte børn i Grønland styrkes.
Det synes jeg.
Men jeg vil godt stille hr. Lars-Emil Johansen det samme spørgsmål, som jeg også stillede fru Juliane Henningsen, om, hvordan man fra hr. Lars-Emil Johansens og hans partis side vil stille sig, hvis der skulle komme forslag til den grønlandske finanslov om den styrkede indsats, hvor det jo selvfølgelig er mest konstruktivt at de her spørgsmål bliver behandlet - om hr. Lars-Emil Johansen også vil bidrage positivt den vej?
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Nu bliver der nævnt en hel masse om nogle konventioner; det synes vi er vigtigt.
Jeg vil i forbindelse med de omsorgssvigtede børn på Grønland, hvoraf 25 pct. skønnes at være i kategorien truede børn, mens 17 pct. angiver, at de altid går sultne i seng, spørge, hvordan fru Line Barfod havde tænkt sig, at vi skulle overholde børnekonventionen, som Danmark jo har underskrevet på Grønlands vegne.
Er det ikke Folketingets ansvar, at børnekonventionen overholdes inden for rigsfællesskabet?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-02-19:
Jeg vil bekræfte det så langt, at det ikke var i forbindelse med valgkampen; det var før valgkampen, jeg gav lige præcis den holdning til kende, og jeg står fuldt og fast ved, at jeg har givet det til kende.
Jeg vil så også sige, at jeg er blevet klogere, end jeg var på det tidspunkt, bl.a. i kraft af at jeg ser, at der er håb forude, for jeg anerkender den her problemstilling helt på linje med - er jeg helt sikker på - og på samme niveau som hr. Kristian Thulesen Dahl.
Det er meget, meget alvorlige tal, vi står med her, og derfor er det noget, vi skal se på med meget stor alvor.
Jeg har også været meget fristet til at sige, at nu er nok nok - for at bruge et populært politisk udtryk - og så gøre noget ved den her problemstilling via bloktilskuddet.
Men jeg fik egentlig nyt håb - og der kan man så spørge, om det har noget med tålmodighed at gøre eller ej - da jeg så fik den positive respons fra bl.a. vores grønlandske søsterparti, Demokraterne, som på finansloven i Grønland var klar til at gøre en ekstra indsats.
Det synes jeg er den bedste vej at gå, og jeg er også meget glad for, at vi i dag med et stort flertal kan konstatere, at der er behov for en styrket indsats, hvilket betyder, at der skal mere til end det, der sker i dag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-19:
Først og fremmest vil jeg gerne kvittere ikke kun for en utrolig konstruktiv tilgang til debatten, men jo også en seriøs og konstruktiv tilgang til de problemer, der er på Grønland, dels en erkendelse af omfanget af problemerne, dels en reel formulering af, at der skal nye tiltag til for at løse problemerne.
Der, hvor forskellen måske så er mellem hr. Per Ørum Jørgensen og Dansk Folkeparti, er jo lidt med hensyn til tålmodigheden, for jeg kan forstå, at hr. Per Ørum Jørgensen har lidt mere tålmodighed med de grønlandske politikeres gøren og laden, end vi har.
I den forbindelse vil jeg bare bede hr. Per Ørum Jørgensen bekræfte, at han i den folketingsvalgkamp, der jo kun er få måneder gammel, gjorde det klart, at han ville øremærke 100 mio. kr. til en ekstraordinær social indsats for børn og unge i Grønland; det sker efter DR's tv-dokumentar »Flugten fra Grønland«, hvor der bl.a. bliver talt om børn, der bliver udsat for incest, og om druk blandt helt unge grønlændere, og jeg citerer:
Jeg er selvfølgelig ligesom alle andre forfærdet og rystet over de forhold, som børn i Grønland har lige nu.
Ordføreren siger videre, at socialministeren skal tage fat om det grønlandske problem, straks efter at valget er overstået.
Kristen Touborg (SF), 2008-02-19:
Svaret er ja.
Pernille Frahm (SF), 2008-02-19:
Jeg vil bare spørge, om ordføreren ikke kan bekræfte, at der allerede gøres en stor indsats fra grønlandsk side, og at det derfor ikke giver nogen mening at lave et særligt indgreb, og at der allerede er aftalt nogle områder, hvor pengene er øremærket, men at det er foregået i et samarbejde med det grønlandske hjemmestyre.
Kan ordføreren ikke bekræfte det?
Kristen Touborg (SF), 2008-02-19:
Jeg kan ikke svare på spørgsmålet på anden måde, end at vi har nogle områder, som vi har aftalt er overdraget til det grønlandske hjemmestyre.
Derfor er vi nødt til at respektere en sådan afgørelse.
Jeg kan ikke svare på anden vis, end at det går forud, og så må vi gå ind og stille al vores ekspertise til rådighed, men vi kan ikke påtvinge grønlænderne den.
Tina Petersen (DF), 2008-02-19:
Jamen jeg vil så gentage spørgsmålet.
Det, jeg hører oppe fra talerstolen, er, at det her gør man i samarbejde med grønlænderne.
Nu står jeg her og spørger, fordi jeg er meget bekymret på børnenes og de unges vegne over alle de her ting.
Hr. Søren Espersen kom med en remse så lang om meget dårlige vilkår for børn og unge i Grønland.
Hvad har man tænkt sig at det her forslag til vedtagelse skal ændre, når nu der ikke er et samarbejde, eller et samarbejde er der, men når man nu ikke decideret går ind og laver et indgreb, som virkelig batter, så de unge og børnene kan få bedre vilkår?
Kristen Touborg (SF), 2008-02-19:
Jeg vil først bare give en servicemeddelelse: Jeg hedder hr. Touborg.
Det kan jo være hensigtsmæssigt nok, at vi ved, hvad vi hedder.
Dernæst vil jeg sige, at det, der skal ske, skal ske i fuld overensstemmelse med det grønlandske hjemmestyre.
Når et område er overdraget, er det sådan, at det er efter aftale med grønlænderne, når vi laver noget.
Tina Petersen (DF), 2008-02-19:
Jeg vil gerne stille hr. Toldborg et spørgsmål.
Nu har vi fået oplæst et forslag til vedtagelse, og det, jeg hører, når jeg hører debatten og det forslag til vedtagelse, som vi står med, som er fremsat af et flertal i Folketinget, er, at der ikke nogen ændringer.
Det ser ud, som det ser ud i dag.
Det er faktisk en gentagelse.
Der er intet nyt i det.
Det, der så kan bekymre mig, er, når vi nu her efter de sidste mange år får forelagt et sådant forslag til vedtagelse, at der intet nyt er under solen.
Hvordan vil hr. Trøjborg sikre mig som spørger, at børnene og de unge i Grønland får bedre vilkår, når nu der ikke decideret er en ændring i det forslag til vedtagelse, som skal vedtages senere?
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Jeg tror alligevel, at der er sket så mange ting inden for de sidste måneder, at de store partier i Folketinget ikke kan sidde overhørig, at 60 pct. af befolkningen synes, at det, der ligger, er en katastrofal aftale for Danmark.
Så jeg tror og håber stadig væk på, at vi kan få ændret det her.
Der blev ikke svaret på det, jeg egentlig spurgte hr. Kristen Touborg om: Hvis nu vi leger, at der var en øremærkning, ville den så have en positiv eller en negativ effekt?
Kristen Touborg (SF), 2008-02-19:
Jeg synes, det er meget relevant at sammenligne med Bornholm, da der også er særlige forhold i valgloven, hvad angår Bornholm.
Når hr. Søren Espersen spørger, om jeg kan bekræfte, at Dansk Folkeparti har fortrudt mindretalsudtalelsen og har trukket den tilbage, så kan jeg sige: Ja, det kan jeg bekræfte, det har Dansk Folkeparti meddelt efterfølgende.
Men det ændrer jo sådan set ikke ved, at vi har en overordnet aftale fra den tid, og jeg går ud fra, at alle øvrige partier vil stå ved den aftale, vi reelt har indgået.
Der var nogle små hængepartier, der ikke var helt på plads, men jeg går da ud fra, at de øvrige partier vil stå ved aftalen.
Til det, at Dansk Folkeparti så prøver at lave rav i den og prøver at få mig til at sige, at vi nu starter på en frisk, kan jeg sige, at det mener jeg ikke vi gør.
Jeg mener, vi har en aftale.
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Det er lige for at få rettet et par misforståelser om Bornholm, som hr. Kristen Touborg bruger som sammenligning.
Altså, det er ikke, fordi hr. Kristen Touborg ikke kender noget til historien og selve statsretsforholdet, for så ville han ikke sige sådan noget.
Bornholm er jo ikke et område, som er ved at løsrive sig fra Danmark og kræver selvstændighed.
De kunne da også bare lige prøve.
Så sendte vi hær, fly og flåde.
Må jeg lige sige noget med hensyn til mindretalsudtalelsen, som hr. Kristen Touborg henviser til at vi har afleveret.
Lad os lige bekræfte, at den nu er trukket tilbage, og at forhandlingerne selvfølgelig starter på en frisk.
Vi synes ikke, at det her spil er forbi endnu.
Vi har ikke givet op.
Vi vil gerne gøre som flertallet af Danmarks befolkning, nemlig sørge for, at Danmark får del i olien.
Må jeg så godt lige stille spørgsmålet: Hvis nu vi leger, at der kom en øremærkning, ville den så have en positiv effekt?
Kristen Touborg (SF), 2008-02-19:
I SF tror vi, at det, at de to centrale personer kommer med de udsagn, er tegn på, at der er store sociale problemer, sådan som såvel vores parti som andre partier har sagt.
Og det mener vi der er.
Men det ændrer ikke ved, at man har en aftale med de grønlandske myndigheder.
Så er det efter SF's opfattelse sådan, at den står man ved, og så stiller man alle muligheder til rådighed for Grønland og sørger for, at vi kan få nogle forbedringer.
Men det er altså ret vigtigt, at vi står ved de aftaler, vi indgår.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-19:
Jo, men nu skal man jo fokusere på det positive, der er.
Og det, jeg kan konstatere efter hr. Per Ørum Jørgensens bekræftelse her, er jo, at forståelsen for, at øremærkning af bloktilskud kan komme på tale, alligevel ikke ligger så fjernt.
Altså, vi har den situation i dag med det bloktilskud på over 3,2 mia. kr., som vi hvert år giver til Grønland, at der er en øremærkning inden for et par områder - uddannelse og erhvervsudvikling - hvor vi fra dansk side har følt, at der har været behov for at gøre en ekstra indsats.
Så har man i forbindelse med forhandlingerne om bloktilskuddet sagt til grønlænderne: Her ønsker vi, at der sker noget mere; der er øremærket nogle penge.
På nøjagtig samme måde kunne man gøre det på det sociale område, og det kan jeg høre ikke ligger ordføreren så fjernt, nemlig at man sagde: Her mister vi tålmodigheden; der sker for lidt.
Derfor må vi sige til vores grønlandske venner: Det er nødvendigt, at I bruger flere penge på at forebygge de her sociale katastrofer, der finder sted.
Hvis ikke I selv finder ud af det, jamen så må det ske ved, at vi siger, at når vi kommer med bloktilskuddet, så må en større del af de penge gå til det sociale område.
Forskellen er så, at vi er parate til at gøre det nu.
Hr. Per Ørum Jørgensen skal øjensynlig bruge lidt længere tid til det, og så er det, at vi kan stå i en debat, måske om et år eller to, og så forhåbentlig blive enige om, at det er nødvendigt, hvis ikke forholdene er blevet markant bedre.
Kristen Touborg (SF), 2008-02-19:
Jeg håber ikke, hr. Søren Espersen får held til at få de store partier til at ryste i bukserne i den her sag, og det tror jeg heller ikke vil være tilfældet.
Det er jo ikke sådan, at vi herhjemme har et demokrati og folkestyre, der udelukkende bygger på, hvilke resultater opinionsmålinger giver.
Det er jo meget afhængigt af, hvordan spørgsmålene bliver stillet.
Jeg tror bl.a. ikke, at det er helt indlysende for befolkningen og for alle dem, der har svaret i en sådan undersøgelse, hvad der er forudsætningen for den aftale, som vi har indgået.
Med hensyn til øremærkningen vil jeg sige, at hvis den foregår i fuld overensstemmelse med, hvad de grønlandske medlemmer mener, så er vi klar til at kigge på den.
Men det er sådan, at de grønlandske medlemmer har vetoret, i forhold til hvad der skal laves øremærkning af.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-02-19:
Det, jeg forventer på baggrund af det forslag til vedtagelse, som et flertal bakker op om, er selvfølgelig, at man nu tager yderligere skridt; at man erkender, at den indsats, der gøres nu, ikke er nok.
Den har ikke givet resultater nok, så den skal styrkes.
Det fremgår meget, meget klart af vedtagelsen, og det synes jeg absolut er et skridt i den rigtige retning.
Hvis hr. Kristian Thulesen Dahl havde spurgt mig, om jeg synes, det ville give lige så meget mening at øremærke et lige så stort antal millioner kroner til de udsatte børn i Grønland som til erhvervsformål, ville jeg selvfølgelig have sagt ja, for selvfølgelig giver det da mening ud fra den situation, der er i dag.
Men det skulle selvfølgelig ske på samme måde, som når det gælder erhvervsformål, ifølge den aftale som tidligere er indgået i en gensidig forståelse med det grønlandske hjemmestyre.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-02-19:
Tallet 3,2 mia. kr. går jo igen i debatten her, og det er et stort beløb, og de fleste tænker nok på, at det i hvert fald er mange penge i en økonomi.
Vi skal altså, inden vi går videre, også se beløbet i forhold til den samlede danske økonomi, og der udgør det noget, der ligner 0,2 pct. af vores bruttonationalprodukt, som jeg lige kan regne det ud i hovedet.
Det er bare for at sætte det i passende proportioner.
Det synes jeg grønlænderne bør gøre, og det bør have en høj prioritet i Grønland.
Men jeg tror ikke, det er en løsning på de grønlandske problemer, at vi herfra kommer og dikterer, hvorledes Grønland skal anvende de penge, som vi stiller til rådighed.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-19:
Det, der jo er så paradoksalt, er, at udgangspunktet er, at Danmark afleverer godt og vel 3,2 mia. kr. i bloktilskud, og så har vi en forhåbning om, at en række af de problemer, der er i Grønland, bliver løst.
Og alligevel, på trods af at vi har det udgangspunkt, er der nogle af de mennesker, der arbejder tættest på de sociale problemer i Grønland, som råber om hjælp og spørger Danmark, om ikke Danmark kunne øremærke en del af bloktilskuddet, og om ikke Danmark kunne sikre flere ressourcer til det sociale område.
Kunne det ikke tyde på, at der alligevel er nogle i Grønland, der synes, at de grønlandske politikere åbenbart ikke gør nok for at løse de sociale problemer, siden de må bede om, at Danmark direkte øremærker nogle af de penge, vi sender til Grønland til at afhjælpe de sociale problemer?
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-02-19:
Jeg er tilhænger af, at det grønlandske samfund gør en stor indsats for at bekæmpe de forhold, som er draget frem her under debatten, og som jeg slet ikke mener det tjener noget formål at prøve på at skjule eller tale udenom.
Jeg er da tilhænger af, at man i Grønland gør en stærk indsats for at bekæmpe de problemer, der er af social art, og ikke mindst de problemer, der er for børn og unge.
Jeg kunne ikke drømme om at stå her og sige noget andet, og det må være svar nok.
Jeg tror, man ville få det samme svar, også når man taler med grønlandske politikere, så det er der ingen diskussion om.