runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Vi har jo sagt til regeringen, hvilken politik vi synes den skal føre.
Vi fremkom med ti ønsker til regeringsgrundlaget.
Seks-syv af dem er en del af regeringsgrundlaget.
Det er ikke så ringe for et parti, der sådan set ikke er med til at danne regeringen, så det er rigtig godt.
Men det store slagsmål opstår jo nu, for regeringen skal vælge, om den vil lave finanslov og skattereform sammen med os eller sammen med de borgerlige partier, og hvis den vil det sammen med os, får vi selvfølgelig indflydelse på det.
Derfor er jeg så glad for, at de borgerlige partier er så åbenlyst afvisende og umulige at samarbejde med, for det gør det nemmere for os at få vores politik igennem, så tak for det.
Jan E. Jørgensen (V), 2011-10-06:
Så lad mig spørge på en anden måde: Hvad har Enhedslisten gjort for at præge regeringens politik?
Hvad har Enhedslisten gjort for at forhindre alle disse ulykker?
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Når man vedtager tilbagetrækningsreformen, skal man ikke tænke på, hvordan Enhedslisten føler.
Så skal man tænke på, at man gennemfører en reform, der betyder, at tusindvis af danskere ikke får nogen pensionisttilværelse, fordi de kommer til at gå direkte fra arbejdsmarkedet og i graven.
Det er realiteten for store grupper på det danske arbejdsmarked, som dør omkring den tid, hvor de borgerlige har besluttet sig for, at man skal have mulighed for at forlade arbejdsmarkedet.
Så det kan folk kun være sure og triste til mode over.
Det er ikke på grund af mig, for jeg får jo folketingspensionen, når jeg fylder 60 år.
Så mig er der sørget for.
Og så vil resultaterne af vores arbejde bliver endnu mere synlige, end de ellers ville have været.
Jan E. Jørgensen (V), 2011-10-06:
Som hr. Per Clausen formentlig har bemærket, har vi fra Venstres side gjort en hel del ud af at beskrive den lange liste af løftebrud, som regeringsgrundlaget vel et eller andet sted er udtryk for.
Hvad vi måske ikke har fortalt så meget om er, at vi i virkeligheden synes, at det er meget værre med alle de løfter, som regeringen har valgt at holde, frem for de løfter, den har valgt at bryde.
Men hvordan har man det i Enhedslisten med regeringens løftebrud?
Hvordan er det at være ordfører for Enhedslisten og stå her og måske have fået opfattelsen af, at vi var et skridt nærmere den virkeliggjorte socialisme, og så se, at regeringen svigter det hele og alligevel vælger at gennemføre den dagpengereform, som man gik til valg på ikke at ville have gennemført; at den går ind for stadig væk at gennemføre den efterlønsreform, som man gik til valg på at ville forhindre; at det med bankskat og aktionærbeskatning og millionærskat, som jeg går ud fra Enhedslisten syntes var en god idé, heller ikke bliver til noget?
Hvordan er det at stå som Enhedslistens ordfører på en dag som denne og se en socialistisk regering, som altså ikke har tænkt sig at gennemføre så frygtelig meget socialistisk politik?
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Jeg er helt enig med fru Mette Bock i, at der er rigtig mange dårlige indlæg her i Folketinget.
Der er også rigtig mange dårlige spørgsmål.
Men sådan har det altid været.
Og det er faktisk de samme, der stiller de dårlige spørgsmål og kommer med de dårlige indlæg hele tiden, uanset hvem der har regeringsmagten.
Så det er der ikke noget overraskende i.
Sådan er det.
Fru Mette Bock vil gerne have bekræftet, at Enhedslisten synes, det er en rigtig god idé, at de mennesker, som arbejder på virksomhederne, også dem, der ejer virksomhederne og bestemmer over det overskud, der kommer, og bestemmer, hvordan investeringen er, frisættes.
Der er al den kreativitet hos medarbejderne, og de kunne udvikle sig meget mere, hvis de var med til at eje og bestemme.
Så fru Mette Bock har ret: Det er sådan set Enhedslistens politik.
Mette Bock (LA), 2011-10-06:
Jeg vil gerne have konkretiseret svaret, altså om det også gælder en række af de øvrige store virksomheder i Danmark.
Dertil en lille kommentar: Hr. Per Clausen indledte sin ordførertale med at sige, at det var sådan en dejlig dag, og at han var så glad.
Jeg tror, hr. Per Clausen måske har siddet for længe i Folketinget.
Som nyt medlem af dette høje Ting vil jeg sige, at jeg synes, det har været en dybt deprimerende dag, og jeg har talt med flere andre nye medlemmer fra de andre partier, som har samme oplevelse af, at det føles, som om vi er kommet til en dårlig børnefødselsdag i en dårligt fungerende klasse, hvor der kun bliver serveret tørkost totalt uden vitaminer.
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Jeg bliver nødt til at sige, at Enhedslisten ikke har nikket til, at der skal gennemføres trepartsforhandlinger.
Enhedslisten har ikke nikket til regeringsgrundlaget; hvis regeringsgrundlaget kom samlet til afstemning i Folketingssalen, ville vi stemme imod det.
Men heldigvis har vi en parlamentarisme i Danmark, der gør, at en regering sidder, indtil der er konstateret et flertal imod den, og derfor kan den nuværende regering undgå at komme i mindretal ved at lade være med at stille forslag i Folketinget, som der ikke er flertal for.
Og det betyder jo så, at enten laver de aftaler med Enhedslisten og sikrer sig et flertal der, eller også laver de aftaler med de borgerlige og sikrer sig et flertal der.
Jeg anbefaler, at man laver aftaler sammen med os, for det vil føre til fremskridt for almindelige mennesker, det vil føre til fremskridt for miljø og klima, og det vil gøre, at man vil have en chance for at overleve næste valg.
Alternativet er at føre borgerlig politik med de borgerlige partier, og så er man sikker på at tabe det næste valg.
Esben Lunde Larsen (V), 2011-10-06:
Det er dog en mageløs forståelse af det parlamentariske arbejde, som ordføreren står og kommer frem med her.
Enhedslisten holder jo hånden under regeringen, bl.a. på reformsiden, og derfor vil jeg da gerne spørge Enhedslistens ordfører om de her reformer, som Enhedslisten længe har råbt op om skaber ulighed
: Hvad er Enhedslistens lighedsbegreb, når man holder hånden under en regering, der tilsyneladende skaber mere ulighed?
Og ifald Enhedslisten har et lighedsbegreb, hvordan vil man så opnå lighed?
Er det ved revolution, eller er det også bare varm luft, som vi har hørt om så mange gange tidligere i dag?
Anni Matthiesen (V), 2011-10-06:
Så vil jeg bare lige endnu en gang høre: Her vil Enhedslisten så stemme imod?
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Jeg har sådan set allerede fortalt min fagforeningsformand, at hun ikke skal lave nogen aftaler ved en trepartsforhandling, der fører til, at vi skal arbejde i længere tid, for så vil jeg sørge for, at hendes overenskomstforslag bliver stemt ned.
Det er sådan set det klare svar på det her, for det her er jo ikke noget, vi skal stemme om i Folketinget.
Det er en række forringelser, som jeg ikke ved hvorfor regeringen har fået den absurde idé at man vil få fagforeningens ledelse til at acceptere og gennemføre.
Men jeg kan love, at der, hvor jeg har mulighed for at bekæmpe det, og det er i virkeligheden meget mere ude i fagforeningerne, end det er herinde, vil vi kæmpe imod det.
Ja, det kan man sådan set ikke helt udelukke.
Vi har jo gentagne gange sagt, at vi synes, det ville være en rigtig god idé at etablere det, vi kalder en almennyttig bank, som staten ejede.
Jeg mener at kunne huske, at der også har været perioder, hvor Socialdemokraterne og SF'erne næsten har gået ind for det samme, og det mener vi faktisk stadig væk.
Det er alligevel sådan, at staten skal redde – og så kunne jeg sige det ord, jeg ikke må sige, men som starter med »r« – på bankerne.
Og man kan sige, at hver gang der er et tab, så kollektiviserer man det gerne, hvorimod man gerne privatiserer gevinsten.
Så det ville måske være fornuftigt, at vi sikrede, at vi havde et banksystem i Danmark, der gjorde, at virksomheder og mennesker kunne låne penge uden at risikere at løbe en risiko, fordi den bank tabte penge på spekulationer rundtomkring i verden.
Jeg tror ikke, at vi kan sikre, at alle mennesker har det samme beløb sidst på måneden, men vi kan sørge for, at alle mennesker har gode muligheder for at føre et ordentligt liv og have en ordentlig levestandard, og at vi ikke har hundredtusindvis af børn, som lever i fattigdom.
Det kan vi sørge for.
Så vil jeg bare gentage: Forsøget på at påstå, at Enhedslisten har tilsluttet sig regeringsgrundlaget, anerkendt regeringsgrundlaget, stemt for det, er det rene vrøvl.
Regeringsgrundlaget er det, regeringen er enige om.
Nu må regeringen se, om de kan få flertal for deres politik i Folketinget.
De kan lave det sammen med Venstre eller Dansk Folkeparti, og så er det måske noget andet af det, der står i regeringsgrundlaget, de skal lave om.
Jeg tror sådan set, at Socialdemokraterne, SF og Radikale Venstre står fast på, at de gerne vil have bedre velfærd, at de vil afskaffe fattigdomsydelserne, at de vil have bedre uddannelse.
De ved udmærket godt, at de kan gennemføre det sammen med Enhedslisten, men det kan de ikke med højrefløjen i dansk politik, og derfor er det rigtig rart at få bekræftet i dag, at den mulighed, regeringen har, er at etablere et samarbejde med venstrefløjen og regere sammen med os.
Esben Lunde Larsen (V), 2011-10-06:
Alligevel viger ordføreren uden om at definere, hvad social lighed er, og hvordan det skal nås.
Hr. Per Clausen ved jo udmærket godt, at pointen i mit spørgsmål var, at der ligger et regeringsgrundlag, som accepterer nogle reformer, som Enhedslisten igennem lang tid har sagt skaber større ulighed.
Så kan jeg ikke få at vide, hvad definitionen på lighed er i Enhedslisten?
Er det, at vi alle sammen har det samme beløb sidst på måneden, og ifald det er, hvordan skal vi så nå det?
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Nu tror jeg efterhånden ikke, jeg er helt med mere, for man siger, at vi holder hånden under en regering, som har gennemført mere ulighed, og tidligere har man klaget over, at regeringen ikke er kommet med et eneste lovforslag endnu.
Regeringen har intet skabt; regeringen har fremlagt et regeringsgrundlag.
Nu skal regeringen i gang med at forhandle med Folketings partier om, hvilken politik der skal føres i Danmark.
Der siger jeg jo bare: Hvis man vil lave politik sammen med os, bliver der mindre ulighed i Danmark, og så bliver der bedre velfærd.
Hvis man vil lave forringelser for almindelige mennesker, hvis man vil lave større ulighed, skal man lave politik sammen med Dansk Folkeparti eller Venstre.
De har jo i 10 år vist, at det er det, de gør.
Så når vi peger på en socialdemokratisk ledet regering, er det, fordi vi faktisk nu har fået en regering, som siger, at den vil modvirke ulighed.
Det er ikke så præcist, som jeg kunne ønske mig, men det er et stort fremskridt i forhold til, hvad vi har haft de sidste 10 år.
Enhedslisten har sådan set ikke noget særligt ønske om straffe nogen, men jeg kan forstå, at hr. Simon Emil Ammitzbøll opgav det der standpunkt om, at Enhedslisten ikke ville sørge for, at der var pølser til børnene – nu skulle de åbenbart alle sammen have gratis pølser.
Lad os bare tage spørgsmålet om investeringer i vedvarende energi.
Det koster rigtig mange penge de næste 10 år, men det vil koste endnu flere penge i de næste 30 år, hvis vi ikke gør det.
Derfor skal vi investere i det.
Hvordan gør vi så det?
Vi har foreslået, at man kunne fremskaffe pengene ved en fremrykket beskatning af nogle af pensionskasseformuerne.
Man kunne også skaffe pengene ved at lave grønne statsobligationer, som pensionskasserne så investerer i.
Det er sådan det, Enhedslistens politik går ud på, nemlig at sikre, at de penge, der er i Danmark, investeres i noget, vi har brug for.
Anni Matthiesen (V), 2011-10-06:
Jeg har hørt statsministeren sige igen og igen, at lønmodtagerne ikke både skal betale for efterlønsreformen og samtidig også være med til at bidrage via trepartsforhandlingerne.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre hr. Per Clausen, om Enhedslisten er parat til at lægge stemmer til den her nye lovgivning, som jo så skal opfylde det mål.
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Jeg skal ikke kunne sige, hvad der er godt for De Radikale at samarbejde med regeringen om, men hvis vi taler om, hvad Det Konservative Folkeparti kan samarbejde med regeringen om, kan jeg tale med om det.
Jeg ser da meget frem til at diskutere kulturpolitik med den nye kulturminister og med regeringspartierne, men jeg sagde sådan set ikke, at der ikke stod noget om kulturpolitikken i regeringsgrundlaget.
Jeg har faktisk læst afsnittet om kulturpolitikken ganske grundigt, fordi den konservative folketingsgruppe har været så venlig at udnævne mig til ny kulturordfører for partiet.
Derfor har jeg faktisk læst det ganske grundigt og er udmærket klar over, at det er der.
Det, jeg sagde, er, at jeg mangler nogle ambitioner om at styrke dansk kultur – det, der gør, at vi danskere hører sammen kulturelt – styrke vores kulturarv, styrke det kendskab, børn har til kulturarven, styrke kulturarvsinstitutionerne.
Det mangler jeg noget om i regeringsgrundlaget, og det var det, jeg kritiserede.
Så skal jeg da i øvrigt sige, at jeg bestemt ikke skal holde mig tilbage med at rose Poul Nyrup Rasmussen for det arbejde, han gør i forbindelse med Lindø.
Selv om det ikke har meget med sagen at gøre, når vi taler om kulturpolitik, synes jeg bestemt, at der er grund til at fremhæve det.
Martin Geertsen (V), 2011-10-06:
Nu er jeg jo fuldstændig grøn her, totalt parlamentarisk uprøvet, så jeg prøver sådan set bare at forstå, hvad der foregår.
Og jeg kan forstå, at statsministeren lige præcis på det her punkt er meget, meget optaget af, hvad der er sagt lige før og lige efter valget, i modsætning til hvad der gælder på så mange andre områder.
Må jeg bare spørge statsministeren: Hvis vi nu leger med den hypotese, at statsministeren har ret, hvis vi leger med den hypotese, at Venstre har sagt det, som statsministeren mener at Venstre har sagt i utvetydige vendinger, fritager det så statsministeren fra hendes del af ansvaret i forhold til boligpakken?
Er det så sådan, at statsministeren kan løbe fra sin del af ansvaret?
Mogens Jensen (S), 2011-10-06:
Jeg håber selvfølgelig også, at det gælder resten af regeringen.
Der er jo ingen tvivl om, at hr. Lars Barfoed slår en åben dør ind, når det f.eks. handler om, som ordføreren nævner, at skabe muligheder for, at børn og unge kan møde kunsten og kulturen.
Det var jo det, ordføreren nævnte.
Det står faktisk også i regeringsgrundlaget, så også der er der jo nogle muligheder for at skabe et bredt samarbejde.
Jeg hører jo hr. Lars Barfoed på den måde, at der faktisk er meget at samarbejde om.
Hvad angår kulturarven, tror jeg også, at hvis Det Konservative Folkeparti kommer med nogle gode forslag, vil de også kunne indgå i et samarbejde.
Så jeg siger tak for den åbning.
Jeg tror, at det på det grundlag er muligt at skabe et bredt samarbejde i Folketinget også på det kulturpolitiske område.
Det var sådan set bare det, jeg ville have bekræftet, og det kan jeg jo høre at hr. Lars Barfoed gør.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-06:
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi taler sammen.
Jeg vil også opfordre Venstre til, at næste gang de siger, at det er noget, de ikke vil være med til, og de alligevel mener, at det vil de faktisk gerne være med til, så skulle man måske udtrykke sig en lille smule tydeligere.
Venstre har klart sagt, at man ikke ønsker at være med, hvis det havde noget som helst at gøre med vores finansiering, som er at hæve skatter og afgifter.
Så hvis Venstre i fremtiden mener det modsatte af det, de siger, så sig det bare, så skal vi nok forstå de signaler, der kommer fra Venstre.
Louise Schack Elholm (V), 2011-10-06:
Venstre har klart tilkendegivet her, at vi gerne vil forhandle om den her boligpakke.
Når statsministeren så ikke er interesseret i at forhandle om boligpakken, men stadig påstår, at regeringen ønsker et bredt samarbejde, kan vi så fremadrettet forvente at blive indkaldt til forhandlinger for at opnå et bredt samarbejde, eller skal vi fremadrettet forvente, at statsministeren opfanger nogle signaler eller andre mærkværdige ting og dermed bare tolker det, som om man ikke er interesseret i at indgå aftaler, i stedet for at indkalde til forhandlinger, som er normalt at gøre for at sikre brede aftaler?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-06:
Det her handler sådan set ikke om signaler.
Det handler om et klokkeklart bud fra Venstre lige efter valget om, at de ikke ønskede dette, for de var ikke enige i den finansiering, vi ville lægge frem.
Det er et klokkeklart synspunkt fra Venstre, og det har vi selvfølgelig taget ned, for man kan ikke gennemføre den boligpakke, hvis Venstre ikke er med, for så er der ikke 90 mandater.
Hvis Venstre var så optaget af boligkøberne og af at skabe tryghed om boligkøbernes situation, hvorfor gav man så det signal?
Hvorfor gav man det signal før, under og efter valgkampen om, at man egentlig ikke var interesseret?
Jeg har spurgt hr. Lars Løkke Rasmussen en del gange, om ikke vi skulle lave den aftale, og svaret var blankt nej, så kom ikke her i dag og sig, at nu er Venstre meget bekymrede for boligkøberne, for så havde man ikke ventet til det her tidspunkt med at give et signal.
Louise Schack Elholm (V), 2011-10-06:
Jeg synes, vi har haft en rigtig god debat i dag, hvor det er blevet tydeligt, at S og SF igennem valgkampen er kommet med det ene løfte efter det andet, som bare er blevet brudt og brudt.
Tilbage står ønsket om et bredt samarbejde, som S og SF har slået sig stort op på.
Men jeg kan godt blive bekymret for det brede samarbejde, når statsministeren her kommer med nogle citater, som er svære at genkende, og påstår, at der er kommet nogle signaler om, at man ikke ønskede nogle aftaler, i stedet for at indkalde til forhandlinger.
Skal det være sådan fremover, at vi skal tolke det brede samarbejde sådan, at hvis statsministeren føler, at statsministeren modtager nogle signaler, jamen så kan vi ikke forvente, at der bliver indkaldt til forhandlinger, og så er der i realiteten ikke noget bredt samarbejde?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-06:
Det, vi har foran os her, er et valgprogram, som bringer Danmark videre, og som tager hul på at løse nogle af de enorme udfordringer, som Venstre og Konservative har været med til at skabe for Danmark, fordi man ikke har udvist rettidig omhu i forhold til økonomien, fordi man har givet skattelettelser, der ikke var råd til, fordi man ikke har taget hånd om væksten og produktiviteten i tide, og fordi man ikke har handlet.
Jeg er meget stolt af det valggrundlag, og jeg er egentlig lidt skuffet over både Konservative og Venstre i aften, for det, de er optaget af, er at diskutere småting frem for at diskutere det store hele: Hvordan får vi Danmark videre?
Hvordan skaber vi ny vækst?
Hvordan skaber vi et nyt samarbejde med interesseorganisationer, f.eks. i erhvervslivet, uden for Christiansborg?
Jeg hører intet, og jeg synes, det er en skam.
Mike Legarth (KF), 2011-10-06:
Jeg tror, det ærlige svar er, at statsministeren har det svært med det.
Jeg har nogle mentolpastiller her i min lomme, og dem vil jeg give til statsministeren på et senere tidspunkt.
Det tager den dårlige smag i munden.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-06:
Jeg har det jo sådan, at når man går ind i et valg, går man ind med et valgprogram.
Det er jeg egentlig også overbevist om at andre partier gør.
Men det er også sådan i dansk politik, at ingen partier får 90 mandater, og derfor skal man forhandle med andre partier.
Det har vi gjort, og det har vi gjort meget dygtigt, synes jeg, fordi vi nu har et regeringsgrundlag, som er det rigtige for Danmark.
Har Socialdemokraterne fået alting igennem?
Nej, det har vi ikke.
Har Socialdemokraterne fået vigtige ting igennem, som vi gik op i i valgkampen?
Ja, det har vi bestemt.
Det er jeg meget glad for, og det samme tror jeg gælder for de to andre partier i dette regeringssamarbejde.
Det er jo sådan, det er.
Det er jo sådan, det er i et demokrati som vores, altså at vi skal forhandle med hinanden, lytte til hinanden, og hvis vi alle stod og sagde: Det her har jeg sagt i valgkampen, og jeg kan ikke vige en tomme fra det, så ville vi ikke skabe resultater i Folketinget.
Så jeg er utrolig glad for, at hr. Mike Legarth spørger til mit velbefindende.
Og jeg har det rigtig godt, og jeg er rigtig stolt af det valggrundlag, vi har lagt frem her.
Mike Legarth (KF), 2011-10-06:
Tillykke med statsministerposten, tillykke med valgresultatet, tillykke med regeringsmagten.
Så vil jeg gerne spørge, hvordan man personligt har det som ny statsminister med, at man har vundet ud fra et valgprogram, hvor man beskrev Danmark som en forarmet nation, nærmest en nedbrændt nation, hvor alt var minimeret, skåret ihjel på grund af de skattelettelser, den daværende regering havde gennemført, og at det skulle reddes af nye skatter, millionærskat, bankskat osv., og at det, når man så har fået resultatet og står og skal levere et regeringsgrundlag, så er de brudte løfters tid.
Hvordan har man det med det?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-06:
Hr. Martin Geertsen misforstår mig, hvis han tror, at jeg er træt af denne diskussion.
Det er jeg slet ikke.
Jeg havde jo regnet med at blive udfordret på talerstolen i dag, og på den vis er jeg en lille smule skuffet over, at vi taler om det samme igen og igen.
Jeg synes, boligpakken er vigtig.
Det sagde vi også før valget, og det havde været virkelig godt, hvis Venstre på det tidspunkt havde anset den for at være lige så vigtig, som vi gjorde, ved at indgå en aftale.
Det ville Venstre ikke, det sagde man fuldstændig klart, og lige da valget var slut, trak man også støtten til boligpakken tilbage.
Så kan Venstre jo ikke komme bagefter og sige, at det mente man alligevel ikke, og at det fik man ikke sagt så klart.
Sådan kan man ikke gøre det.
Nu har de så skiftet holdning igen.
Jeg ved ikke, hvad Venstres holdning er i morgen, men sådan kan man ikke tillade sig at behandle boligkøberne.
Jeg skal gøre ordføreren opmærksom på, at der ikke har været noget veto i forhandlingerne mellem de tre regeringspartier.
Der har dog været et veto, og vetoet kom første gang, da jeg før valget spurgte, om Venstre ville lave en aftale.
Svaret var nej.
Vetoet kom så en gang til under valgkampen, hvor jeg spurgte, om vi skulle lave en aftale.
Svaret var nej.
Så fik man også at vide lige efter valgets afholdelse, at Venstre ikke ønskede at bakke en boligpakke om, hvis det var meningen, at vi ville hæve skatter og afgifter.
Det var ikke til at misforstå, det var fuldstændig klart.
Så Venstre har sagt nej.
Nu har Venstre så fundet ud af, at det måske kunne være sjovt med sådan en parlamentarisk leg om at skifte holdning til den her sag.
Jeg synes bare ikke, at det er rimeligt.
Ikke fordi jeg ikke vil bruge tid på at diskutere det – det vil jeg mægtig gerne – men jeg synes ikke, at det er rimeligt over for de boligkøbere derude, som må være totalt forvirrede over, at Venstre skifter holdning til det her spørgsmål hele tiden.
Tina Nedergaard (V), 2011-10-06:
Jeg mener helt oprigtigt, at statsministeren skulle benytte lejligheden – det ville være værdigt, det ville være flot, det ville være statsmandsskab – til her i aften, hvor Folketinget er så talrigt forsamlet, at indbyde til de forhandlinger om boligejernes fremtid.
Det er vigtigt at få den afklaring, men det er også vigtigt, at statsministeren påtager sig det ansvar, der følger med regeringsmagten.
Jeg mener også, at det ville tjene statsministeren, for ellers kunne vi jo være nogle – ikke bare herinde, men også blandt borgerne – der kunne få den opfattelse, at det sådan set ikke er Venstres skepsis eller Venstres meldinger, men Det Radikale Venstres opfattelse og veto, der har betydet, at boligejerne ikke får den boligpakke, som de blev stillet i udsigt.
Derfor en appel om, at statsministeren griber chancen og her i denne forsamling indbyder til forhandlinger, regulære forhandlinger, om boligpakken og får forvirringen og misforståelserne ryddet af vejen og får skabt sikkerhed for boligejerne, så man kan komme i gang med at handle hus ude i det danske samfund.