runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Irene Simonsen (V), 2010-03-04:
Jeg kan starte med at svare ved at sige, at der er intet i dag, der forhindrer, at man kan løfte en sådan straffesag, hvis man er sikker på, at bevisførelsen er der.
Det kræver ikke nye initiativer.
Man kan allerede ifølge straffelovens § 216 løfte en sådan sag, hvis bevisbyrden altså er der.
Det, der bekymrer mig – jeg kan jo godt se tallene – er, at der ikke er mange af de sager, der bliver ført til doms.
Der er mange, der er presset i det spil her.
Det er jo et hårdkogt miljø.
Line Barfod (EL), 2010-03-04:
Jeg vil sige til fru Irene Simonsen, at der ikke har været en eneste sag.
Vi har spurgt til det hvert år på de høringer, som en kreds af politikere på tværs af partierne sørger for vi holder hvert år, og hvor politiet og anklagemyndigheden også er med.
Der har vi spurgt til det.
Men hvis fru Irene Simonsen er enig i, at det er voldtægt, og enig i, at politiet bør efterforske, om der er nogen, der kan straffes for voldtægt, og enig i, at det ikke er en forbrydelse, som nogen bare skal have lov til at begå uden risiko, hvad er så fru Irene Simonsens begrundelse for, at man ikke også skal sige: Hvis en kunde ved, at vedkommende voldtager en kvinde, som også bliver voldtaget af en række andre mænd, skal det føre til en skærpet straf?
Irene Simonsen (V), 2010-03-04:
Vi i Venstre har intet imod, at det her forslag, som justitsministeren siger, kan prøve at blive hørt i Straffelovrådet; det synes jeg bestemt er en god idé.
Der er ikke noget, jeg og vi i Venstre ønsker mere end at få stoppet de forbrydelser og de voldsomheder, der foregår i netop det miljø her.
Men jeg er mere bekymret for, om vi får de reelle bagmænd.
Vi har jo talt om det her så mange gange, og vi står med det ene forslag efter det andet, hvor vi går efter de små fisk, men vi får det jo ikke stoppet ved at tage de små fisk.
Det er hajerne, og det er dem med de store tænder, som sætter noget så forfærdeligt i gang, som de gør her, vi skal have fat i, og ikke før vi får fat i dem, kan vi være med til at lukke det her.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-03-04:
For nu lige at skitsere for justitsministeren, hvad problemet er, vil jeg sige, at man anslår, at der er 250 handlede mennesker, der sælges til sex i det her land.
Lad os sige, at de har sex fem gange om dagen, så er det 1.250 gange om dagen, der foregår en forbrydelse.
Der er aldrig nogen sinde blevet rejst en eneste sigtelse mod en af de her kunder, så det er rigtigt, at det må være meget, meget svært at løfte nogen som helst form for bevisbyrde, og det må være svært overhovedet at gøre noget som helst, men det er meget, meget krænkende for den almindelige retsbevidsthed, at der 1.250 gange hver eneste dag året rundt bliver begået en forbrydelse i det her land, som der ikke en eneste gang er rejst sigtelse i forhold til.
Og det vil jeg da meget gerne høre ministerens kommentar til.
Lars Barfoed (KF), 2010-03-04:
Vi kan jo gøre et forsøg på under udvalgsbehandlingen at konkretisere de her definitioner noget mere.
Det, der er hovedanliggendet for mig, er at sige, at hvis vi følger beslutningsforslaget, kommer vi dertil, at der er nogle bevismæssige problemer i det, i og med at man altså skal bevise, at der er forsæt hos gerningsmanden til at begå voldtægt eller udøve anden ulovlig tvang over for en person, som er offer for menneskehandel, og det vil være meget vanskeligt at gøre.
Det er sådan set det primære i det, og derfor mener jeg ikke, at det strafferetligt set er særlig fornuftigt at gennemføre en bestemmelse med det indhold, som der lægges op til fra forslagsstillernes side.
Per Bisgaard (V), 2010-03-04:
Tak, formand.
Miljøstyrelsen har udsendt et standardvilkår om, at krematorieanlæg skal forsynes med filtre, som renser for kviksølv og andre skadelige stoffer.
Det krav er vurderet til at koste op imod 140 mio. kr. for de nuværende 31 anlæg.
Forslaget giver mulighed for, at en eller flere af førnævnte bestyrelser nu på frivillig basis kan gå sammen i et interessentskab og i samarbejde drive et krematorium.
Det åbner så tillige mulighed for en betydelig effektivisering og ikke mindst færre omkostninger i forbindelse med indkøb af miljøfiltre, idet det ikke fremover vil være sandsynligt eller nødvendigt at bruge alle de eksisterende 43 ovne.
Krematorier er hidtil blevet anlagt og drevet på baggrund af lokale initiativer og behov, og det ændres der ikke ved.
Det er fortsat lokalt, man beslutter – hvis man vil anlægge et nyt krematorium – om det skal ligge på kirkegårdsarealet, eller man ønsker en anden placering.
I det første udkast var der ikke mulighed for, at man kunne lave samarbejde ud over stiftets grænser, men på baggrund af de høringssvar, som er kommet, har ministeriet nu ændret forslaget, således at man også kan samarbejde over stiftsgrænserne, og det giver altså en øget fleksibilitet og hermed også en mulighed for at effektivisere driften.
Når man ønsker at indgå i et samarbejde, skal interessenterne jo så nedfælde de betingelser i en vedtægt, som efterfølgende skal godkendes i Kirkeministeriet.
Der gives også mulighed for, at man anvender en standardvedtægt, som på forhånd er godkendt af Kirkeministeriet, og det kan jo også ses som et forsøg på at undgå unødvendigt bureaukrati med at udarbejde forskellige former for vedtægter.
Alt i alt er det altså et enkelt og fornuftigt lovforslag, som vi i Venstre bakker op om.
Jeg skal også i forbindelse med dette forslag sige, at da Det Konservative Folkepartis ordfører ikke kan være til stede, dækker dette også hans synspunkter.
Søren Krarup (DF), 2010-03-04:
Vi siger ja til dette harmløse lovforslag om ligbrænding og finansiering af krematorier, men kan ikke nære os for en stille morskab over, hvorledes krav fra Miljøstyrelsen om filtre imod kviksølv kan tvinge Kirkeministeriet ind i mange og lange overvejelser om interessentselskaber og provstiudvalgskasser.
Det var enklere, dengang folk blev puttet i jorden i en grav på kirkegården.
Det var nemmere, da der kun skulle en skovl til at kaste en grav.
Det var en enkel og nem verden, dengang der ikke var miljøstyrelser, kviksølvsfiltre, krematorier og deraf følgende interessentselskaber.
Men vi skal ikke brede os yderligere over det alvorlige emne, der hedder krematoriers drift og finansiering, og vi synes, at kirkeministeren har fundet en rimelig og forstandig løsning, hvor hun også tager passende hensyn til lokale initiativer og vurderinger.
For naturligvis skal arbejdet med at tilfredsstille Miljøstyrelsens krav om kviksølvsfiltre ikke betyde, at lokale forhold vedrørende lokale krematorier og disses drift skal stå ret for udefra kommende krav og befalinger.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-03-04:
Jeg skal gøre det så kort, at man næsten tror, det er løgn.
SF støtter nærværende forslag.
Bente Dahl (RV), 2010-03-04:
Den 1. januar 2011 skal der være etableret filtre på alle krematorier, for at krematorieanlæg skal kunne overholde Miljøstyrelsens standardvilkår med krav om, at krematorieanlæg også filtrerer forurening, bl.a. kviksølv, fra.
Det er helt rigtigt, at der indføres miljøkrav.
Vi finder, at det frivillige i lovforslaget er en positiv ting.
Ligesom den socialdemokratiske ordfører har vi gjort os overvejelser om bredden af de miljømæssige aspekter, for der er nogle, der ikke er indregnet i lovforslaget.
Det ene er den øgede transport, man kan påregne på grund af længere afstand.
Det andet er varmeudviklingen, som kunne genindvindes.
Så ligesom Socialdemokratiet vil vi gerne have belyst disse aspekter under udvalgsarbejdet og få diskuteret muligheden for at se miljøregnskabet bredere, end lovforslaget lægger op til.
Lovforslaget har jo primært miljøtekniske overvejelser, men vi må ikke glemme, at det også handler om etiske aspekter.
De etiske aspekter forventer vi bliver tilgodeset, når loven bliver vedtaget og skal administreres.
De etiske aspekter drejer sig netop om, hvordan de større krematorier og den længere transport kan blive varetaget på en nænsom måde.
Med disse overvejelser kan jeg som sagt meddele, at Det Radikale Venstre er positive, men meget gerne vil have de punkter, jeg har omtalt, belyst.
Karen J. Klint (S), 2010-03-04:
Jeg markerer egentlig for at spørge til selve datoen – det glemte jeg i min egen tale.
Der er jo flere, der har spurgt om, hvorfor man skal vente, hvis alle er positive over for det her.
Kan lovforslaget så ikke få virkning efter vedtagelsen og offentliggørelsen i stedet for først efter den 15. juni?
Man skal jo ud og overholde nogle deadlines bagefter.
Dels skal man finde ud af, om man opretter nogle selskaber, og hvilke krematorier der overlever, dels skal man til sin kommune og måske søge om at få den der dato, der hedder årsskiftet mellem 2010 og 2011, udsat lidt.
Er ministeren åben over for måske at fremskynde ikrafttrædelsesdatoen, eller er det noget, vi skal spørge om på skrift, hvis hun ikke lige kan tage stilling til det i dag?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-03-04:
Kan den blive tidligere?
Der er sådan nogle lovtekniske regler, jeg så kan få anledning til at svare på.
Karen J. Klint (S), 2010-03-04:
Det skal så blive en replik til, at ministeren foreslog, at vi skulle besøge Bispebjerg Krematorium.
Det synes jeg lyder rigtig godt.
Jeg kan så hilse fra Vejle Krematorium og sige, at vi alle sammen også er velkomne der, netop fordi de også er en pænt stor arbejdsplads.
De har over 800 kremeringer om året, de har 174 bisættelser i kapellet på stedet og deriblandt også nogle, som er uden præst, altså nogle, som ikke er folkekirkelig relevante.
I forhold til de personer, der bliver kremeret, vil jeg sige, at der faktisk var knap 60 personer sidste år, som heller ikke var blandt folkekirkemedlemmer.
Det viser jo netop, at vores krematorier er multikulturelle på mange måder, og det er også vigtigt, at den værdighed, at krematorierne, selv om de mange gange drives af folkekirken, er tilgængelige for alle borgere, bliver bevaret.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-03-04:
Ja, men sådan er det.
Det kan vi ikke blive uenige om.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-03-04:
Jeg er ked af at sige det, men det lyder altså, som om justitsministeren og dermed regeringen kerer sig mere om retssikkerheden på kundens side end på den menneskehandledes side, og det siger jeg, fordi ministeren kom til at sige, at der jo ikke sådan var tale om voldtægt.
Men der er jo kommet et svar fra justitsministeren – altså en tidligere justitsminister i denne regerings tid – hvor der står, at man netop kan straffes efter voldtægtsparagraffen, hvis man har sex med en handlet kvinde.
Så der må jo være tale om voldtægt – eller hvordan?
Det kan jeg ikke rigtig forstå at ministeren sagde i sin tale, men det kan jo være en fejl.
Lone Dybkjær (RV), 2010-03-04:
Nej, vi har ikke en bevisbyrdediskussion direkte, men vi har en diskussion om, at hvis der er tale om en handlet kvinde, skal man skærpe straffen, og det er simpelt hen for at sende et signal om – sådan må jeg forstå forslagsstillerne – at det, man gør, faktisk er meget voldsomt, hvis man køber sex hos en handlet kvinde.
Men jeg vil gerne oplyse ordføreren om, at det andet forslag, som vi har haft tidligere, kommer til debat senere, og så kan vi selvfølgelig tage den diskussion der.
Jeg synes bare, det er påfaldende, at der ikke er rejst nogen sag overhovedet mod kunder!
Det må dog være muligt visse steder i visse miljøer at være ganske klar over, at der er tale om handlede kvinder, og derfor kunne politiet sætte ind der.
Pia Adelsteen (DF), 2010-03-04:
Ja, hvis bare det var så vel, men det er det ikke.
Der må jeg desværre skuffe ordføreren og sige, at jeg stadig væk synes, at mine argumenter holder, om end oppositionen så ikke synes, de holder.
Det er så også o.k.; det er vel derfor, vi nogle gange er uenige.
Det, jeg har sagt, er, at ja, de menneskehandlede kvinder er en udsat gruppe, men jeg kan ikke sige, at voldtægt af en kvinde fra denne udsatte gruppe er værre end voldtægt af en 15-årig pige eller omvendt.
Det kan jeg ikke.
Jeg har også sagt, at i henhold til den lov, vi har i dag, er det allerede, hvis kunden allerede på det tidspunkt, han køber sex af en kvinde, ved, at hun er handlet, strafbart nu.
Problemet er at bevise det.
Og de argumenter synes jeg holder.
Lone Dybkjær (RV), 2010-03-04:
Jeg beklager, vil jeg sige til fru Pernille Vigsø Bagge.
Det, jeg vil sige, er, at bevisbyrden jo er en helt anden snak, for den er under alle omstændigheder besværlig, og det har vi jo sådan set politi og dommere til at tage sig af.
Så det synes jeg vi skal holde udenfor.
Så er der argumentet omkring de 15-årige, som fru Pia Adelsteen selv var inde på, og der bliver jeg så bare nødt til at sige, at man i forslaget foreslår det samme: skærpede straffebestemmelser for 15-årige.
Så der skelnes ikke.
Men det er jo så også en detalje.
Det, som jeg forstår ordføreren siger, er, at den ene voldtægt ikke er værre end den anden.
Det vil sige, at når en mand voldtager, er det en voldtægt, ikke?
Og så kommer den næste, der voldtager, det er også en voldtægt.
Men så mener ordføreren ikke, at en form for gruppevoldtægt – det er jo det, der er tale om – er værre end én voldtægt.
Pia Adelsteen (DF), 2010-03-04:
Nu håber jeg, at jeg har forstået fru Lone Dybkjær rigtigt.
Det kan jeg sådan set godt forstå at man gør.
Problemet er, at hvis kunden ikke ved, at vedkommende er handlet, så kan man jo ikke bevise det.
Hvis der ikke bliver anmeldt en voldtægt, så er der jo ikke nogen, der ved, at den eksisterer.
Så det, vi skal ind at gøre noget ved, er selve menneskehandelen.
Lone Dybkjær (RV), 2010-03-04:
Der er jo ingen af os, der er uenige i, at vi skal gøre noget ved selve menneskehandelen.
Spørgsmålet er, hvilke redskaber vi skal bruge.
Det, som vi er nogle, der mener, er – uden at jeg skal tage konkret stilling til det – at vi altså bliver nødt til at kigge på de redskaber, der er i dag, og der er nogle af os, der mener, at de ikke er stærke nok.
At løfte bevisbyrden er i alle tilfælde i forbindelse med voldtægter besværligt, og sådan er det.
Men det har vi ikke Folketinget til, men politiet og dommere og andre til, så det behøver vi sådan set ikke at blande ind i det her.
Vi ved jo godt, at bevisbyrder kan være vanskelige at løfte, det kan også være svært at bevise nogle tyverier, men det gør dog ikke, at vi ikke vil lave en lov om, at man ikke må stjæle.
Jeg er enig i, at hvis kvinderne havde nogle bedre vilkår, kunne det også godt være, at de faktisk anmeldte nogle flere mænd.
De har ikke gode nok vilkår, og derfor anmelder de ikke.
Pia Adelsteen (DF), 2010-03-04:
Jeg hørte meget få spørgsmål i det, men jeg vil da indrømme, at det er smaddersvært.
Det er jo voldtægt, når kvinden ikke vil.
Problemet er hele anmeldelsen.
Vi kan jo lave nok så mange regler, men jeg mener ikke, at en voldtægt er værre end en anden.
Det kan godt være, at det skal betragtes sådan, at en gruppevoldtægt er værre, end hvis det var én mand, men jeg har bare svært ved at se det.
Det må jeg indrømme.
Jeg ved ikke, om jeg kan komme det nærmere.
Jeg tror bare, at vi er en smule uenige.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-03-04:
Tak for det.
Tålmodighed er en dyd, siger man.
Det er et meget fint forslag fra Enhedslisten, vi behandler her.
Det går nemlig ud på at sikre retfærdighed og dermed også retssikkerhed for en gruppe mennesker i vores samfund, som i dag er fuldstændig uden tryghed og retssikkerhed, som sagerne står.
Det er til trods for, at det altså er strafbart at have sex med mennesker, som er under tvang.
Alligevel er der aldrig rejst sigtelse mod prostitutionskunder, der har haft sex med handlede prostituerede.
Det anslås, at der er 250 handlede mennesker i sexindustrien i Danmark.
Jeg tror, det tal er en hel del for lavt sat, men lad os nu bare tage tallet 250 individer og lad os sige, at de har cirka fem kunder om dagen.
Det vil altså sige, at der 1.250 gange hver eneste dag bliver begået en strafbar handling, og det er foregået rigtig, rigtig længe, uden at der nogen sinde er blevet rejst sigtelse.
Jeg synes, forslaget er så fint, fordi vi er nødt til at skærpe hele retssystemets og hele politisystemets opmærksomhed over for de forbrydelser, der sker i forbindelse med menneskehandel og menneskehandel til prostitution hver eneste dag i vores samfund.
Så SF kan støtte forslaget.
Maja Panduro (S), 2010-03-04:
Ordføreren havde to argumenter, og nu har ordføreren så lige i virkeligheden i løbet af den her ret korte periode fået aflyst begge argumenter, som jeg forstår det.
For det første vedkender ordføreren sig nu, at ja, her er tale om en særlig udsat gruppe, og for det andet sagde ordføreren jo også tidligere i sit svar, at nå ja, det her med bevisbyrden var måske et lidt dårligt argument – jeg kan ikke huske den nøjagtige ordlyd, men vi kan helt sikkert finde det, hvis vi går tilbage og citerer fra forhandlingerne – men det var i hvert fald noget i den stil.
Så jeg skal altså forstå det sådan, at begge de argumenter, som Dansk Folkeparti havde for ikke at ville være med i det her, nu er blevet bragt af vejen, vi har fået opklaret misforståelserne, og Dansk Folkeparti kan så støtte det her forslag.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-03-04:
Lige i forhold til forbeholdene vil jeg da bare sige, at SF har foreslået, at de skulle til afstemning, men det har Lars Løkke så afvist.
I forhold til bekæmpelse af den her kriminalitet vil jeg sige, at jeg synes, det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi får sendt et meget skarpt signal til kunderne i de her sager om, at det, de foretager sig, er helt uacceptabelt, når vi taler om sex med handlede kvinder.
Det vil vi ikke finde os i.
Det vil vi simpelt hen ikke acceptere i et velfærdssamfund som det danske.
Der tror jeg altså, at det er rigtig fint med den handlingsplan, vi har, som er finansieret over satspuljen, men jeg tror også, det er rigtig, rigtig fint, hvis politiet begynder at prøve at rejse nogle sigtelser mod de mennesker, som køber sex hos handlede kvinder.
Irene Simonsen (V), 2010-03-04:
Det svar, jeg får, er interessant, for jeg har jo også hørt lidt om, hvad SF vil.
Der er stadig væk tvivl om, hvor SF står, og hvordan man skal blive enige om at få alle forbehold væk og dermed også komme med i euroen.
Derfor vil SF jo få nogle gevaldige problemer her, for hvad vil de?
Kan vi så her få slået fast, at den eneste måde at bekæmpe det her på reelt er ved virkelig at sætte fokus på de store bagmænd, dvs. de store fisk i det store internationale kriminelle netværk, for det er først derefter, vi kan stoppe de grusomheder, som de kvinder og i øvrigt også mænd og børn her er udsat for?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-03-04:
Jeg kan bare sige så meget til en start, at jeg er glad for, at vi ikke skal have den store eurodiskussion i forbindelse med det her forslag, for det synes jeg virkelig er langt ude.
Så vil jeg sige i forhold til at bekæmpe den her form for kriminalitet, at det er altafgørende, at der er et samarbejde over grænser for at bekæmpe bagmændene.
Men så længe der er mennesker, ganske almindelige mennesker, familiefædre og andre i vores land, som til stadighed får lov at købe andre mennesker til sex, er det svært at få fat i de her bagmænd og få stoppet hele det her menageri.
Så længe der er folk, der vil betale penge for sex med handlede mennesker, har vi også store problemer med at få dæmmet op for det her problem.
Lone Dybkjær (RV), 2010-03-04:
Jeg forstod på hr. Tom Behnke, at han syntes, at det i virkeligheden også var dramatisk, hvis en kunde var bevidst om, at det var en handlet kvinde, kunden gik til.
Det håber jeg ikke er forkert opfattet.
Så vil jeg bare høre, om hr. Tom Behnke ikke kan være med til at støtte, at der sættes mere ind over for kunderne i de her arrangementer.
Der skal selvfølgelig sættes ind over for bagmændene, det er vi jo alle sammen enige om, og det behøver vi ligesom ikke stå og tale om.
Striden findes ikke der.
Striden findes måske i, om vi kan bruge nogle nye redskaber eller nogle supplerende redskaber.
Tom Behnke (KF), 2010-03-04:
Det er jo en interessant diskussion og debat, som vi har haft tidligere i Folketinget.
Det kan også være, at vi får den senere.
Men det er ikke det, beslutningsforslaget går ud på.
Beslutningsforslaget går ud på at skærpe straffen.
De situationer, hvor det kan være hensigtsmæssigt, at vi skærper straffen for noget, er situationer, hvor folk bliver dømt for at gøre et eller andet, f.eks. køre i deres bil og tale i håndholdt mobiltelefon, og så får de bøder for det, men de er i øvrigt ligeglade, fordi straffen er så lille, at de tænker: Nå ja, herregud, det betyder ikke noget, jeg kan bare fortsætte min kriminelle aktivitet.
Så giver det mening at skærpe straffene, for så kan det være, at det, at man skærper straffene, kan få forbryderne til at sige: Hov, så må jeg hellere lade være med at begå den her type kriminalitet.
Men her er der end ikke nogen, der er blevet dømt, og det vil sige, at den første forudsætning for, at vi overhovedet kan diskutere straf, er, at vi finder ud af at få straffet de pågældende personer for det, de gør ulovligt.
Det vil sige, at det er noget med at have nogle muligheder for bedre at kunne løfte en bevisbyrde eller lave objektivt ansvar, men det er jo ikke det, det her forslag går ud på, og det er ikke den diskussion, vi har i dag.
Irene Simonsen (V), 2010-03-04:
Jeg kunne godt tænke mig at høre fru Pernille Vigsø Bagge, om der ikke i SF er store bekymringer i forhold til opklaringen af det her for fremtiden og muligheden for at få fat i de reelle store bagmænd, hvis Danmark fortsat skal beholde sit retsforbehold og dermed stå uden for Europol-samarbejdet.
Hvad tænker fru Pernille Vigsø Bagge der skal ske i fremtiden?
For kan vi blive enige om, at det, der egentlig er målet med det her, er at få fat i de store bagmænd?