runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 2010-05-07:
Det sidste skal jeg passe på med ikke at forfalde til, for jeg har jo nogle ældre historier ude fra det amtslige og det handicapmæssige, og der var amterne faktisk en ret stor frelser for handicapområdet, der fik en gevaldig vækst, netop fordi der var den passende armslængde, uden at armen blev for lang.
Det, jeg har undret mig over de sidste par dage ud over at se det pæne maleri – og der sker da også nogle positive ting – er, om det så er på grund af kommunalreformen eller på trods af kommunalreformen, men det får så være.
Men jeg har faktisk lyst til at spørge Venstres ordfører, fru Sophie Løhde, om den enighed, hun så efterlyser i de socialdemokratiske kredse, er til stede i fru Sophie Løhdes egen parti.
Vi hører jo også hr. Fabrin og andre Venstreborgmestre sige nogle ting om, at det ikke går helt så godt endda.
Et af de sidste beviser på, at det ikke går helt så godt, er, at Carl Holst, regionsformand i Region Syddanmark, faktisk har sendt et tiggerbrev til EU om at få 75.000 kr. pr. langtidsledig i det sønderjyske for at undgå, at de bliver langtidsledige.
At man går til EU og beder om hjælp, er vel ikke det bedste bevis på, at det går godt?
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-07:
Jeg tror, at ordføreren blander tingene lidt sammen, for jeg tror ikke, at ordførerens mulige vælgere vil være særlig glade for at høre, at det går den rigtige vej der, hvor uddannelsesstederne lukker, og det er, uanset om det er på Sydfyn eller det er i det vestjyske, for professionshøjskolerne foretager en regional centralisering.
Det betyder, at der ikke længere kan uddannes folk rundtomkring, og den meget store bekymring er, at der ikke er tilstrækkelig økonomi til at opretholde mindre uddannelsessteder.
Der har jeg meget svært ved at se, hvad der er Venstres fremadrettede politik.
Fru Sophie Løhde viser hele tiden tilbage til noget, man har gjort for 2 eller 3 år siden, men den udvikling, der er aktuelt, er jo, at der bliver truffet beslutninger om centralisering af uddannelsesudbuddet, og det er stik imod det, der var den fælles bestræbelse i sin tid, og stik imod det, der er interessen, fordi uddannelse trækker så mange andre gode ting med sig.
Det gør det selvfølgelig, når det er ungdomsuddannelse, men også, når det er videregående uddannelse, for professionshøjskolerne er med til at sørge for, at alle de mange, mange funktioner, som man er helt afhængig af, uanset hvor man bor i landet, kan betjenes.
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Fru Margrethe Vestager har på intet tidspunkt hørt mig sige, at jeg synes, det er positivt, at der er nogle uddannelsesinstitutioner, som lukker i et givent område.
Jeg fremhævede tværtimod, hvor centralt det er for Venstre, at der er gode uddannelsesmuligheder i alle dele af Danmark.
Derfor påpegede jeg som et konkret eksempel, at vi har indført udkantstaxameteret på de gymnasiale uddannelser.
Ja, og derfor fremhævede jeg sådan set også i mit forrige svar, at vi nu konkret er gået ind og har sagt, at vi ønsker at skabe et udkantstaxameter på erhvervsuddannelserne.
Det er jo netop for at tilgodese nogle af de uddannelsesinstitutioner, som måske har svært ved at tiltrække elever.
Men vi skal da aktivt gøre noget mere for, at langt flere unge får en ungdomsuddannelse og en videregående uddannelse.
Her må jeg notere mig, at det går den rigtige vej i en række kommuner, og jeg fremhævede oven i købet Lemvig som værende et rigtig godt eksempel på en kommune, der er ekstremt dygtig til at få unge til at tage en ungdomsuddannelse.
Det synes jeg er positivt, og Lemvig Kommune fortjener al mulig respekt og anerkendelse for de gode resultater.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-07:
Jeg bemærkede mig, at fru Sophie Løhde i sit indlæg fremhævede den regionalpolitiske redegørelses afsnit om statslige arbejdspladser, og det er jo rigtigt, at der er en statistisk opgørelse, som viser, at der er sket en vis udflytning af statslige arbejdspladser.
Jeg har så bemærket mig, at partiet Venstre har sat navne på 16 kommuner, som skal have nogle særlige gunstige vilkår.
Kan ordføreren fortælle mig, hvor mange af de 16 kommuner der er blevet begunstiget med nye statslige arbejdspladser?
Vi taler jo her om nogle af de kommuner, som er absolut hårdest ramt; de står med stor fraflytning, dårlig kommuneøkonomi osv.
Hvad har de fået af statslige arbejdspladser?
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Jeg må først og fremmest aflive den myte, at vi skulle have siddet og sat navne på 16 kommuner.
Vi har ikke siddet derhjemme med en kuglepen og sagt: Vi tager de 16.
Vi har sådan set taget udgangspunkt i den definition i den regionalpolitiske redegørelse fra sidste år, som udpeger 16 kommuner som værende yderkommuner, de 16 kommuner, som har de allervanskeligste vilkår.
Der har jeg i min tale fremhævet en lang række initiativer, som regeringen har taget.
Derudover påpegede jeg, at udviklingen går i den rigtige retning, når det gælder statslige arbejdspladser.
Det synes vi er positivt.
Den udvikling ser vi gerne fortsat, og det er sådan set det, regeringen har tilkendegivet, og det, jeg som ordfører for Venstre har tilkendegivet.
Det synes jeg ærligt talt man skal afklare med sig selv internt først, inden man begynder at forholde sig til alt muligt andet.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-07:
Så det behøver ikke blive et diskussionstema.
Det er o.k.
De 16 kommuner er jo blandt nogle af de allerhårdest ramte kommuner, og det er nogle af de kommuner, som virkelig har behov for at få en økonomisk indsprøjtning, mere uddannelse, flere arbejdspladser osv.
Hvor mange statslige arbejdspladser har de 16 kommuner modtaget?
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Det er nemlig lige præcis de 16 kommuner, som er allerhårdest ramt ifølge den regionalpolitiske redegørelse fra sidste år.
Den går nemlig ind ud fra en række parametre i relation til demografi, herunder befolkningsudvikling, uddannelsesniveau og andet og siger: Hvor er de kommuner, der har de største udfordringer?
Det er så de 16 kommuner.
Vi anerkender det store analysearbejde, der ligger bag, og sår sådan ikke tvivl om det, og derfor synes vi, at de 16 kommuner skal have nogle helt særlige udviklingsmuligheder.
Forudsætningen for, at der er gode beskæftigelsesmuligheder i de 16 kommuner, er jo, at vi skaber udvikling frem for afvikling, herunder i særdeleshed – som jeg nu efterhånden har nævnt adskillige gange – i fødevaresektoren, der beskæftiger 139.000 mennesker, hvoraf 13 pct. direkte bor i landdistrikterne.
Der er det jo vigtigt, at vi ikke som oppositionen foreslår øgede afgifter og skatter for mindst 1,1 mia. kr. samt en lang række restriktioner, der bare betyder, at de mange arbejdspladser flytter til udlandet og dermed forårsager, at der er endnu færre arbejdspladser til udkantskommunerne.
Line Barfod (EL), 2010-05-07:
Man kan vel sige, at Venstres ordfører sådan set meget klart fik præciseret, hvad Venstres politik går ud på, da hun talte om, at den store indsats for øget bosætning går ud på tilskud til at nedrive boliger.
Venstres udspil kan vel karakteriseres sådan, at man giver nogle små tilskud, som reelt ikke hjælper noget i forhold til den store politik, Venstre fører.
F.eks. centraliserer man i den grad med kommunalreformen både i forhold til uddannelser og sygehuse osv., og så har man givet lidt skattelettelser nu her for at sætte et lille plaster på såret.
Men kunne ordføreren ikke fortælle mig, hvordan de skattelettelser, man nu giver til godsejerne, hjælper i forhold til arbejdspladser i yderområderne?
Sikrer det en eneste slagteriarbejder mod, at hans arbejdsplads bliver flyttet til Tyskland, hvor underbetalte kolonnearbejdere fra Rumænien så udfører slagtning af danske svin?
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
For det første vil jeg da gerne fremhæve – og det vil jo i øvrigt også fremgå, hvis man læser den regionalpolitiske redegørelse – at initiativerne i forhold til bosætning ikke bare handler om indsatspuljen på de 150 mio. kr.
Der er også taget en række andre initiativer, ikke mindst for at gøre det mere attraktivt for folk at flytte til yderkommunerne og kunne pendle frem og tilbage.
Så nævner fru Line Barfod, at kommunalreformen var en stor centralisering.
Må jeg ikke i al stilfærdighed minde om, nu man konkret nævner uddannelsesinstitutionerne, at gymnasierne fik selveje.
Det kalder man normalt ikke for en centralisering.
Kommunerne har aldrig varetaget så mange opgaver med de borgernære ydelser, som de har fået med kommunalreformen.
Det er jo ikke udtryk for en centralisering.
Det er tværtimod udtryk for, at vi flytter opgaver ud til kommunerne, sådan at de dermed også flytter tættere på borgerne i nye, stærke, bæredygtige enheder.
Line Barfod (EL), 2010-05-07:
Når det er embedsmændene på Slotsholmen og regeringen, der styrer det meste, og man ikke har noget at skulle have sagt som borger i yderområderne eller i nogle andre kommuner for den sags skyld, så er det svært at påstå, at det er en decentralisering.
Når gymnasierne er underlagt en økonomisk model, der gør, at mange af gymnasierne i yderområderne ikke kan holde økonomisk, og slet ikke når man lukker busruterne derude, så er det svært at se, at det skulle være en decentralisering. Men jeg fik ikke svar på mit spørgsmål om slagteriarbejderen.
Hvis meningen er, at man skal kunne bo i yderområderne, så skal der vel også være arbejdspladser?
Hvordan vil Venstre sikre, at de arbejdspladser ikke bare flytter til udlandet?
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Han kan i hvert fald først og fremmest være sikker, hvis han undlader at stemme på oppositionspartierne, for det her illustrerer jo netop den helt afgørende forskel på regeringen og oppositionen.
Vi ønsker, at fødevareerhvervet skal stå stærkt, at landbruget skal stå stærkt, fordi de beskæftiger 139.000 mennesker i Danmark, ikke mindst i udkantskommunerne og landdistrikterne.
Derfor er det naturligvis afgørende, at vi giver dem nogle bedre udviklingsmuligheder og ikke pålægger dem endnu flere restriktioner som dem, oppositionen har foreslået.
Det er efterhånden ved at være en hel del år
siden, at en række partier her i Folketinget vedtog en ny struktur for danmarkskortet, en kommunalreform.
Det er danmarkshistoriens største decentralisering, for der er aldrig nogensinde før i danmarkshistorien flyttet så mange opgaver ud i landets kommuner.
Før kommunalreformen havde jeg selv æren af at sidde i amtsrådet.
Her varetog vi en række borgernære opgaver, bl.a. i forhold til den specialiserede undervisning, handicapområdet, socialområdet og andet, og man kan med god grund stille sig selv spørgsmålet: Var de borgere tættere på beslutningerne, ved at opgaverne blev varetaget af amterne, end i dag, hvor de kan henvende sig til byrådet?
Jeg tror ikke, at de 14 amtsgårde rundt i Danmark bidrog særlig meget til at skabe nærhed på socialområdet, på handicapområdet osv., men det diskuterer jeg meget gerne videre.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Det er jo den hårde retorik, der rulles ud her fra morgenstunden af, må man sige: en stor beskyldning mod oppositionen.
Men er sagen ikke den, at regeringen simpelt hen i spørgsmålet om den regionale udvikling har sovet tornerosesøvn?
Når man læser den rapport, der er lagt frem her, er det jo ét langt skønmaleri, et skønmaleri, som jo slet, slet ikke stemmer overens med den virkelighed, man oplever i Udkantsdanmark, hvor man jo har følt det nødvendigt at lave sit eget parti, Fælleslisten, for overhovedet at blive hørt.
Man har jo skønmalet og skønmalet og skønmalet fra regeringens side, samtidig med at man har nedlagt den ene busrute efter den anden og i øvrigt har centraliseret.
Virker det så ikke en anelse patetisk, at man nu her i ellevte time, når der er pres på det med Udkantsdanmark, så kommer og lover guld og grønne skove?
Så giver man 0,5 mia. kr. i skattelettelser til dem, der har landbrug og planteskoler, og så lover man i øvrigt det helt store, nemlig skiltning til gårdbutikker.
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Der er hverken nogen tornerosesøvn eller skønmalerier her.
Redegørelsen illustrerer jo rækken af initiativer, som er taget inden for en lang række områder.
Og der synes jeg jo, at noget, som er meget positivt og centralt, bl.a. er ledighedsudviklingen, som vi vel kan være enige om er noget, der kan have de allerallerstørste menneskelige omkostninger, og jeg synes da, det er positivt, at redegørelsens analyser demonstrerer, at der er grund til en vis optimisme.
Det er positivt, for det viser, at kriseindsatsen har hjulpet.
Men redegørelsen demonstrerer også, at der fortsat er store udfordringer forude.
Dem løser vi ikke hen over natten; det vedkender vi os fuldstændig i Venstre, men vi påtager os også et ansvar for hele tiden fremadrettet at fremlægge nye forslag og initiativer til, hvordan vi kan skabe et Danmark i bedre balance.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Den her debat er jo en debat, der har været taget de seneste mange år, og hvor vi jo fra socialdemokratisk side har advaret imod den udvikling, der var i gang.
Vi har sagt, at det er problematisk, når man nedlægger busruter, det er problematisk, når man centraliserer, det er problematisk, når man skubber ting væk fra Udkantsdanmark.
Det er meget mærkværdigt, men Venstre har simpelt hen som en af tingene i ramme alvor fremlagt forslag om, at det, der kan redde Udkantsdanmark, er, hvis der kommer bare en lille smule bedre skiltning af gårdbutikker; så vil det hele blive revolutioneret, det vil være helt fantastisk, det vil være et spring ind i fremtiden.
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Det sidstnævnte er simpelt hen for patetisk.
Hvis ordføreren havde gjort sig selv den tjeneste at læse det oplæg, vi har præsenteret, ville han vide, at spørgsmålet om skiltning med gårdbutikker er et lillebitte initiativ af en lang række initiativer i et oplæg, jeg i øvrigt mener er på 16-17 sider, og som forholder sig til de udfordringer, vi står over for.
Men hvis udviklingen med Socialdemokraternes øjne er så problematisk, er det jo i sig selv bemærkelsesværdigt, at Socialdemokraterne i den grad lægger sig i selen for, at vi skal have nedlagt nogle af de 139.000 arbejdspladser, som findes inden for fødevare- og landbrugssektoren, for det er det, man vil.
Når man foreslår at påføre erhvervet, fødevaresektoren, nye skatter for mindst 1,1 mia. kr. og øgede restriktioner, så er det direkte lig med punkt 1: en dårligere fødevaresikkerhed, og punkt 2: eksport af danske arbejdspladser til udlandet.
Den udvikling er vi ikke enig med Socialdemokraterne i, som jo i øvrigt også forlod »Grøn Vækst«-forhandlingerne, fordi man ønskede at reducere kvælstofudledningen med mellem 40.000 og 45.000 t.
Det synes jeg man skal rejse lidt mere, når man er rundt at besøge landområderne, og spørge, hvordan landdistrikterne forholder sig til det forslag fra Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti.
Julie Skovsby (S), 2010-05-07:
I dag diskuterer vi regeringens skriftlige redegørelse om den regionalpolitiske udvikling, og vi som partier forholder os til det materiale, vi har fået i hånden.
Det er jo sådan, at der hvert eneste år er et punkt i den regionalpolitiske redegørelse, som hedder status på kommunalreformen, og vi kan læse af det fra sidste år, at man vil gå ind og se på, hvordan kommunalreformen har virket.
Men det vil man ikke gøre fremover.
Jeg er overrasket over, at vi ikke i dag fra Venstres ordfører hører, at det her er problematisk.
Hvordan forholder Venstre sig til, at man ikke fremover skal diskutere, hvad virkningerne af kommunalreformen er?
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Det er noget vås at påstå, at jeg skulle have sagt, at vi ikke synes, udviklingen er alvorlig i forhold til de udfordringer, man står over for i udkantskommunerne.
Det gjorde jeg sådan set meget ud af at understrege i min tale.
Samtidig vil jeg da gerne sætte fokus på det, som fru Julie Skovsby rejser i forhold til kommunalreformen.
Der er det jo netop positivt, at trækker man de redegørelser frem af skufferne, som har været behandlet sidste år og forrige år, vil man faktisk se – og det fremgår klokkeklart af de seneste års redegørelser – at kommunalreformen har været med til at styrke landdistrikterne på den politiske dagsorden.
Det er blevet opprioriteret lokalt.
Det fremgår tydeligt af den analyse.
Det er klart, at vi har store udfordringer, men vi har også i Venstre stor tillid til, at det kommunale selvstyre er klar til at forvalte det ansvar, det har fået, også for landdistrikterne.
Julie Skovsby (S), 2010-05-07:
Jeg spurgte, om ordføreren mente, at det er et problem, at vi ikke fremover skal se på kommunalreformen i denne debat.
Det kan jeg forstå åbenbart ikke er noget problem, for kommunalreformen har ifølge Venstre været en decentraliseringsproces.
Der må jeg bare sige, at jeg oplever det fuldstændig modsat.
Som tidligere medlem af regionsrådet har jeg set det hav af ministerbeføjelser, der er, og hvilken centralisering der har været, særlig når det handler om økonomistyring, og jeg kan slet ikke følge Venstre i, at man mener, kommunalreformen virkelig bare har bidraget til, at det her problem er blevet mindre igennem de sidste 8-9 år.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-07:
Men når det så kommer til at skulle lytte efter, hvad man vil prøve at gøre ved det, kan vi konstatere, at det rent faktisk er ny beskatning.
Hvis vi så prøver at kigge lidt på fødevaresektoren, som er en af de meget vigtige, for ikke at sige måske næsten en af de vigtigste, kompetenceklynger, vi har, kan vi se, at man jo kort og godt vil øge beskatningen på jordbrugssektoren og dermed hele fødevareerhvervet, og det vil jo minimere antallet af arbejdspladser.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-07:
Jo, jo, fair nok, man har jo selv stemt for det og alt muligt
Det var slet ikke så avanceret som så.
Det er bare vedtagelsen.
Den vil man jo vedtage, næste gang vi stemmer om den.
Der står: Kommunalreformen har styrket det kommunale selvstyre.
Jeg beder bare om ganske få konkrete eksempler på, hvor det kommunale selvstyre er styrket.
Men bare: Hvor er det kommunale selvstyre styrket?
Hvor har staten trukket hænderne tilbage?
Hvor er der mindre regulering, end der var før?
Hvor er der større politisk råderum for vores lokalt valgte politikere?
Giv mig bare tre eksempler på, at det kommunale selvstyre er styrket.
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Det giver jo stof til eftertanke, at fru Julie Skovsby ikke svarede på et eneste af de spørgsmål, som hr. Kristian Jensen lige spurgte om.
Jeg vil egentlig godt hjælpe fru Julie Skovsby en lille smule, for der var et andet konkret forslag i ordførerens tale.
Det var, at der var noget, der skulle have et andet navn, og så var det, at man fortsat ville have et selvstændigt afsnit om kommunalreformen i redegørelsen.
Det er Socialdemokraternes bud på og svar på, hvad man vil gøre for yderkommunerne.
Så fik vi lige før bekræftet, at Socialdemokratiet med deres beslutningsforslag B 139 her for nylig i Folketingssalen har foreslået, at man skal lukke 40 små friskoler, fordi man ønsker at hæve elevtallet til 50.
Det var så svaret.
De er dybt afhængige af, at man ikke, som oppositionen ønsker, eksporterer alle arbejdspladserne til udlandet.
Vil ordføreren bekræfte, at der af Socialdemokraternes skatteudspil fremgår nye afgifter for 1,1 mia. kr., ja eller nej?
Julie Skovsby (S), 2010-05-07:
Jeg ville rigtig gerne, at jeg blot med et ord og meget populistisk kunne løse hele det her problem, men det kan man altså ikke.
Man bliver altså nødt til at tænke udkantspolitikken ind i en større sammenhæng.
Man bliver nødt til at gå ind og kigge på udligningsreform, kommunalreform og den skattepolitik, der bliver ført i Danmark, hvor der bliver delt skattelettelser ud til de rigeste, og hvor vi ser områder i Danmark, som ikke nyder godt af regeringens skattelettelser.
Når vi tænker på eksemplet før med transport, der handler det eksempelvis om roadpricing, og hvad det betyder for folk, der bor i et område, hvor de altså er nødt til at have to biler, og hvor de altså ikke kan klare sig med en cykel, hvis bussen ikke kører.
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Det er jo næsten komisk at nævne, at det er problematisk, at der er nogle, der rent faktisk skal køre i to biler – det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i – og så samtidig i næste sætning sige, at derfor må man gå ind og kigge på, at det er problematisk med roadpricing.
Det er nøjagtig det, Socialdemokratiet har foreslået sammen med Socialistisk Folkeparti, nemlig øgede afgifter for dem, der skal benytte bilerne, herunder især dem, der har langt til deres arbejde, fordi de er bosiddende i udkantskommunerne.
Det bliver konkret for en borger, der skal pendle fra Oxbøl til Kolding, en ekstraregning på 15.000 kr. om året.
Så fik vi det på plads.
Der bliver snakket noget om, at vi skal tænke udkantskommunerne og politikken ind i en større sammenhæng, eksempelvis i en skattepolitik, som ordføreren selv nævner.
Derfor spørger jeg helt konkret nu for – jeg tror – ottende gang: Er det korrekt, at det fremgår af skatteudspillet fra Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti, at man vil pålægge landbrugs- og fødevareerhvervet nye ekstraskatter for mindst 1,1 mia. kr. og foruden også pålægge dem en lang række øgede restriktioner, som betyder, at arbejdspladserne vil flytte til udlandet, ja eller nej?
Julie Skovsby (S), 2010-05-07:
De helt konkrete tiltag i »Fair Forandring«, som er et stort oplæg, kan læses på vores hjemmeside og i vores udspil.
Der kan man helt præcis se, hvor der flyttes penge fra og hvorhen til.
Det synes jeg at ordføreren skulle gøre.
Så vil jeg sige, at jeg sådan set er lidt ærgerlig over den måde, som den her debat bliver mødt på.
Jeg ønsker, at vi får den her debat ind i en større sammenhæng, men det ønsker regeringspartierne ikke.
Regeringspartierne ønsker åbenbart, at vi hvert eneste år skal diskutere nogle regionalpolitiske redegørelser, som tegner et rosenrødt billede af, hvordan det går i Danmark.
Så kan man komme med nogle hurtige forslag en gang imellem, uden at der sker nogen forandring.
Vi kan jo se, hvordan virkeligheden har tegnet sig igennem de sidste 8-9 år.
Det er ikke noget kønt billede.
Det er ikke et billede, der giver lighed i Danmark.
Jacob Jensen (V), 2010-05-07:
Jeg skal gøre det kort: Hvis man beskatter et fødevareerhverv, som har de fleste af sine arbejdspladser ude i Udkantsdanmark, som det hedder, med 1,1 mia. kr. ekstra, vil det så medføre mere aktivitet eller mindre aktivitet?
Julie Skovsby (S), 2010-05-07:
Jeg mener, at regeringens landbrugspolitik er slået fejl.
Jeg mener, at hvis man begynder at tro på, at man kan dele skattelettelser ud til landbruget og man derved kan redde danske arbejdspladser, så begår man en voldsom fejl.
Den vej, jeg synes vi skal gå i Danmark, når det handler om landbruget, er, at vi skal gøre os konkurrencedygtige, ikke på laveste fællesnævner, ikke ved at det går ud over miljøet, ikke ved at det går ud over dyrevelfærden, men ved at skabe nogle innovative løsninger, som Danmark også kan leve af og kan eksportere.
At give skattelettelser til landbruget mener jeg bestemt ikke er vejen frem.
Altså, den påstand om, at Danmark går under på grund af vores beskatning, at landbruget går under, fordi vi har en skat i Danmark, køber jeg simpelt hen ikke.
Jeg tror på, at hvis dansk landbrug skal udvikles og skal overleve, kræver det, at man begynder at tænke i nye baner og ikke bare konkurrerer på laveste fællesnævner, ikke konkurrerer med bønder i eksempelvis Polen, for den konkurrence taber vi.
Men kan vi derimod skabe nogle rigtig gode landbrugsprodukter, som er innovative, som sikrer høj grad af dyrevelfærd, og som sikrer, at vi behandler vores miljø fornuftigt og rigtig godt, så er det noget, som Danmark kan leve af i fremtiden.
Henrik Brodersen (DF), 2010-05-07:
Jeg vil starte med at konstatere, at det heller ikke denne gang er lykkedes ordføreren at svare ja eller nej på et meget konkret spørgsmål fra den tidligere spørger.
Så vil jeg henlede opmærksomheden på ordførerens indlæg om den kollektive trafik, og hvor vigtigt det var at bevare busruterne i landdistrikterne, netop fordi folk, der bor derude, så kunne komme ind til købstaden og klare de indkøb og de fornødenheder, det nu engang er vigtigt at klare.
Jeg vil bare høre ordføreren bekræfte eller afkræfte, hvor vigtigt det er, at man har busruter rundtomkring i landdistrikterne, sådan at folk har mulighed for at pendle – også dem, der ikke har et privat befordringsmiddel.