Finn Thranum (V), 2015-04-16:
Tak for ordet, hr. formand.
Jeg har sagt det før, da vi for nylig havde en dialog om fastfrysning af grundskylden: At eje en bolig er langt mere end at skovle sne på fortovet, få taget skiftet, hvis det er utæt, og slå græsplænen om sommeren.
Opgaver og ansvar følger med titlen som boligejer.
Jeg tror ikke, det er forkert, når jeg siger, at alle os her i Folketingssalen i dag er enige om, at der skal være styr på ejendomsvurderingssystemet.
Selvfølgelig er det ikke godt nok.
Så jeg forstår boligejernes frustration.
For Venstre er det stadig helt afgørende, at danske boligejere kan have tillid til SKATs ejendomsvurdering, og så længe regeringen har svært ved at finde en løsning på problemet, må de danske boligejere fortsat vente i uvished, indtil en ny regering får løst problemet.
Og problemet bliver selvfølgelig ikke mindre, hvis husejernes indkomst af den ene eller den anden grund falder.
Når vi i dag førstebehandler beslutningsforslaget om, at borgere med lav indkomst kan fastfryse grundskylden, skal der ikke herske tvivl om, at forslaget lyder umiddelbart sympatisk.
Men forslaget betyder også, at der vil komme færre penge i den offentlige kasse i 2016, 2017 og 2018 osv., indtil borgernes boliger sælges og grundskylden betales.
Regeringen har allerede valgt at gå helt til underskudsgrænsen i budgetloven for næste år, så pengene vil jo mangle andetsteds i den offentlige sektor, indtil boligerne på et tidspunkt bliver solgt.
For pengene kan kun bruges én gang. Som jeg forstår forslaget, vil eksempelvis en pædagog kunne få indefrosset sin grundskyld.
Men hvis den samme pædagog tager et par ekstra vagter og derfor får lidt mere udbetalt end sædvanlig, kan pædagogens løn risikere at overskride den indkomstgrænse, der er, og pludselig kan man så ikke længere få indefrosset sine grundskyldsbetalinger.
Skatten på den sidst tjente krone kan altså komme til at koste dyrt.
Derfor kan jeg kun se, at forslaget giver en højere effektiv marginalskat for borgere med lav indkomst.
Og højere marginalskatter giver lavere arbejdsudbud og dermed lavere beskæftigelse.
Det har vi ikke brug for.
I Venstre ønsker vi at prioritere borgere med lave arbejdsindkomster, så flere går fra offentlig forsørgelse til at arbejde, for det skal kunne betale sig at arbejde.
Derfor mener vi, at det vigtigste her og nu er at lette skatten på de laveste arbejdsindkomster.
Venstres prioriteter er lavet ud fra, hvad der skaber job og udvikling i hele Danmark, og derfor vil Venstres næste prioritet være at sænke afgifter og skatter for erhvervslivet.
Indefrysning af den kommunale grundskyld står ikke øverst på vores ønskeliste, selv om vi naturligvis forstår boligejernes bekymringer.
Venstre prioriterer i første omgang jobskabelse og øget vækst.
Det gavner hele samfundet.
Derudover vil jeg også slå fast, at det jo er op til kommunerne, om de vil sænke den kommunale grundskyldspromille.
Hvis de synes, at deres borgere betaler for meget, har de frie hænder til at lette grundskylden, for grundskylden fastsættes i kommunerne og ikke på Christiansborg.
Og det er jo en oplagt mulighed for kommunerne at kompensere boligejere for den stigende ejendomsskat ved at sætte grundskyldspromillen ned.
Mig bekendt er det kun Gentofte, som i dag ikke har mulighed for at sænke grundskyldspromillen yderligere.
Det skyldes, at der i dag er et krav om, at kommunerne mindst skal opkræve 16 ‰ i grundskyld.
Det krav har Venstre tidligere foreslået at fjerne, for det må være op til de enkelte kommuner, hvor meget de vil opkræve i grundskyld.
Som beslutningsforslaget foreligger her i dag, kan Venstre derfor ikke stemme for det.