Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-01-19:
Allerførst må jeg sige, at lovforslag L 87 på lange strækninger er et meget interessant lovforslag.
Men så må jeg også sige, at det undrer mig, at ministeren endnu en gang laver en gang blandede bolsjer med et indhold, der varierer fra emner, der er let spiselige, og til emner, der meget vel kan vise sig at være svære at fordøje.
I Socialdemokratiet er vi optaget af, at de, der kommer her til Danmark, uanset om det er som indvandrere, flygtninge eller familiesammenførte, får en god modtagelse, en ordentlig behandling og en reel mulighed for at blive en del af og til at bidrage til det danske samfund via en introduktion til, hvad det vil sige at være i Danmark, og hvad vi forventer af dem.
Vi har siden 2004 fremsat en række forslag, der har fået mere eller mindre hård medfart her i Tinget, og derfor skal der da også lyde en ros til ministeren i dag for, at det nu endelig er lykkedes at fremkomme med et lovforslag, der forholder sig til nogle af de punkter, som vi i Socialdemokratiet lægger vægt på.
Det betyder, at vi er positive over for tankegangen i den del af lovforslaget, der handler om indførelse af karantæne for de familier, der ikke overholder reglerne vedrørende au pair-ordningen.
Det er jo faktisk skandaløst, hvad der foregår, og det er veldokumenteret, at der er brodne kar, der ikke kan og ikke vil opføre sig ordentligt og kun tænker i at udnytte billig arbejdskraft på noget nær slavelignende vilkår.
Det vil dog være afgørende, at der så også bliver fulgt op og tjekket, om aftalerne reelt overholdes, og at de anmeldelser, der kommer, bliver forfulgt.
Vi bakker op om indførelse af advokatbistand til uledsagede unge, der har fået afslag på asyl, og vil også godt fastholde den praksis, at de uledsagede unge ikke sættes i fængsel ved ankomsten til Danmark.
Det vil jeg godt bede om ministerens kommentar til senere.
Vi støtter lovfastsættelsen af, at unge kan gennemføre en begyndt ungdomsuddannelse, mens deres asylsag behandles, og ændringen af ydelsesystemet for asylansøgere, således at ydelser til børn ikke stilles forskelligt afhængigt af udviklingen i forældrenes asylsag.
Sidst, men ikke mindst, ønsker vi, at de, der familiesammenføres til Danmark, har en grundlæggende viden om det land, de kommer til, og dermed er i stand til at blive en del af vores samfund.
Det er afgørende for integrationen og for det enkelte menneskes mulighed for at komme ud i samfundet, at man ikke er totalt afhængig af den ægtefælle, man er blevet familiesammenført med, eller af hans eller hendes familie, og vi ser på den baggrund integrationsprøven som en klar beskyttelse af den familiesammenførte.
Derfor er vi, som ved behandlingen af L 93 i 2007, positive over for indførelsen af integrationsprøven, men ligesom dengang er vi ikke tilfredse med den måde, der er lagt op til, at prøven skal aflægges på.
For os er det afgørende, at der er lige mulighed for alle uanset uddannelsesmæssig baggrund, at prøven er mundtlig, at prisen er på et passende niveau, og at man ikke skal have kendskab til it for at kunne tage prøven.
I høringssvarene er der rejst en række relevante spørgsmål omkring afviklingen af prøven, bl.a. om prisen for prøven, som efter vores opfattelse ikke må være en hindring – det vil i den forbindelse være godt at få belyst erfaringerne fra bl.a. Holland nærmere – om den tidsfaktor, der er, og om konsekvensen af, at der reelt kun er 75 dage til at gøre sig klar til prøven, efter man er ankommet til Danmark, og endelig om adgangen til uddannelse.
Disse punkter vil vi godt have afklaret i forbindelse med udvalgsarbejdet, inden vi tager endelig stilling.
Så er der problematikken med forkynderne og kravet om, at de skal have bestået indvandringsprøven, hvis de skal være her i landet i mere end 6 måneder.
Jeg synes, at gennemlæsning af debatten i 2007 og den store uenighed, der er i Venstres gruppe, med al tydelighed viser, at der med indførelsen af den her regel bliver problemer med at fastholde den grundlovssikrede religionsfrihed i Danmark.
Og det kan da undre, at der ikke er indhentet høringssvar fra KIT i den her sag, og at det blandt trossamfundene kun er den katolske kirke, der har reageret.
Så også på dette punkt vil vi afvente debatten i dag og sagens behandling i udvalget, inden vi tager stilling.