runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2016-05-12:
Tak for det.
Jeg skal gøre det meget kort.
Alternativet foreslår, at man nedsætter et biodiversitetsråd, som er uafhængigt og fagligt baseret, og det lyder umiddelbart rigtig godt.
Men det er mit indtryk, at når man nedsætter et råd, er det egentlig bare en samling af de eksperter, der i forvejen er tilgængelige.
Man kan så spørge: Synes man, det skal være i et råd?
Jeg synes det ikke.
Jeg synes, det er rart, at man nogle gange hører fra forskellige eksperter, fordi der er forskellige syn på stort set alt.
Man kan altid finde en ekspert, der mener det modsatte af en anden ekspert.
Det kan jeg faktisk godt lide, for så får man forskellige input, og man hører ikke kun den ene side af sagen.
Det, der også er vigtigt, er selvfølgelig, at vi får standset tilbagegangen i biodiversiteten.
Om det lader sig gøre, ved jeg ikke.
Så klog er jeg ikke.
Jeg ved, at vi har forsøgt, og jeg ved, at vi i hvert fald lige p.t. er i gang med nogle forhandlinger om en naturpakke, hvor vi gør endnu nogle forsøg – hvis vi ellers bliver enige, hvilket jeg da har en forventning om.
Men jeg vil også sige, at jeg ikke synes, det er rigtigt at bruge 7 mio. kr. om året på forskere, der sidder og snakker eller rådgiver, eller hvad vi skal kalde det.
Det synes jeg simpelt hen ikke.
Vi bruger så mange penge i Danmark på konsulentvirksomheder, folk, der skal rådgive os om alt muligt mærkeligt.
Hvis vi brugte de penge på veje, på naturen, eller hvad det nu måtte være, vi får så meget rådgivning om, så kunne det være, vi havde mange flere ting og sager, end vi har p.t.
Så det er vi ikke indstillet på i Dansk Folkeparti, og af samme årsag, og fordi finansieringen ikke er fundet, kan vi heller ikke støtte forslaget.
Simon Kollerup (S), 2016-05-12:
Jamen jeg tror netop, de sidder omkring et bord, bl.a. i Det Grønne Kontaktudvalg, som ministeren nævnte, og rådgiver regeringen og ministeren om, hvad regeringen bør gøre.
Derudover har vi selvfølgelig som parlamentarikere en opgave i løbende at holde os orienteret og måske invitere til, at de grønne organisationer også sidder omkring et bord, hvor vi er.
Må jeg så ikke bare sige om de 7 mio. kr.: Jo, de 7 mio. kr. her er ikke så meget.
Det var de heller ikke på et tidligere forslag, og den anden aften brugte Alternativet vel 11 mia. kr. på en solcelleregning.
Altså, mange bække små, og nogle bække større end andre.
Pengene skal jo findes, og det er de ikke blevet.
Carsten Bach (LA), 2016-05-12:
Jeg undskylder selvfølgelig mange gange, at det lige var i allersidste øjeblik, jeg fik mig trykket ind.
Ordførerens tale var måske lidt kortere, end jeg havde regnet med den ville være.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren virkelig mener, at vi ikke på nuværende tidspunkt får de absolut bedste anbefalinger om biodiversitet fra vores forskere.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Nu nævnte ordføreren tallet 20 pct., og det har vi jo også nævnt.
Vi giver altså fleksibiliteten til landmanden og siger, at landmanden selv må vurdere det i forhold til de konkrete arealer, som han nu har, om det skal være 5 pct., 8 pct. eller 12 pct., eller hvad man har lyst til.
Det skal bare være lige så meget, der tages ud, som der lægges til i gødskningen.
Det er da et meget sundt princip, som man kan kalde en målrettet regulering.
Er det ikke det?
Ida Auken (RV), 2016-05-12:
Tværtimod synes vi, at det ligefrem at sige, at 20 pct. af alle arealer skal tages ud af drift, er en meget mekanisk måde at gøre det på.
Vi vil sige, at vi skal i retning af noget mere målrettet, og lige nu skal vi bruge de virkemidler, vi har, som er de billigste og mest effektive.
Det var også derfor, at det, Venstre foreslog, sidst de havde regeringsmagten, var efterafgrøder og randzoner.
De er ikke specielt populære.
Det tror jeg i øvrigt heller ikke at målrettet regulering vil være lige om lidt i landbruget.
Det bliver lige nu brugt meget som et buzzword.
Mit bud er, at det om 3 år ikke er særlig populært med en målrettet regulering.
Men det er jo nu engang de virkemidler, der er de kendte, og som er dem, der er regnet godt igennem, og som absolut er de billigste og bedste, vi har i dag.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Nu nævner ordføreren selv randzoner og en ekstra gødskning på 10 pct., men hvis man kombinerer de to ting, er det vel nærmest det, der ligger i vores forslag.
Det er sådan mere dynamisk, for landmanden kan selv vælge, om det skal være 10 pct. eller 20 pct., for man lægger lige så meget til, som man trækker fra; man lægger lige så meget til, hvad angår kvælstof, som man trækker fra i areal, der grænser op til noget natur.
Så er det ikke bare en mere dynamisk løsning med en kombination af randzoner og ekstra gødskning?
Ida Auken (RV), 2016-05-12:
Fra Radikale Venstres side er vi helt enige med Alternativet i, at der er behov for en genopretning oven på regeringens landbrugspakke, og vi er også enige med EU – kan man sige – som har sendt et brev på syv sider med otte meget hårde kritikpunkter af regeringens politik.
Det kan man selvfølgelig godt kalde et spørgsmål, men jeg ville nok mene, at det var en besked om, at man har forbrudt sig mod hele tre direktiver.
Så jeg tror også, vi på den ene eller den anden måde kommer til at se nogle forandringer.
Vi har selv fremlagt det, vi kalder en grøn genopretningspakke, som skal bringe os i mål med at få sikret, at vandet igen har det godt, og i den har vi bl.a. sagt, at vi kun vil være med til, at normsænkningen bliver på 10 pct., for det er der, gevinsterne ligger økonomisk, men de miljømæssige gevinster ligger i de sidste 10 pct.
Vi vil gerne have genindført randzonerne i de mest sårbare områder, og vi vil gerne have genindført flere efterafgrøder og selvfølgelig også det, som var en del af Natur- og Landbrugskommissionens forslag om ikke at sprøjte og gøde på naturarealerne, og så vil vi genindføre den tidligere regerings mål om at fordoble det økologiske areal.
Og lægger man alle de ting sammen, får man faktisk en reduktion på 4.000 t allerede næste år, og det vil sige, at det i stedet for at stige med 2.000 t falder med 2.000 t.
Så det vil vi nok hellere gøre end at støtte Alternativet i det her, for vi synes, det er en noget mekanisk model, Alternativet har fundet på.
Indtil vi får den målrettede regulering, som vi jo alle sammen gerne vil have, tror vi ikke, at det at lave noget, der er endnu mindre målrettet, end det, vi har i dag, er det mest smarte.
Vi er enige om, at der skal nogle arealer ud af drift, men det skal selvfølgelig være de steder, hvor det økonomisk og naturmæssigt giver mening, og det er faktisk tit de samme steder.
Så vi kan fra Radikale Venstres side ikke støtte forslaget.
Carsten Bach (LA), 2016-05-12:
Igen tak for en uddybning fra spørgeren.
Der er så muligvis også tale om en dobbelt win-win-situation her.
Jeg tror, jeg vil opfordre Alternativet til at få nogle af alle de forskere, som har ytret sig om fødevare- og landbrugspakken, til måske at regne på det konkrete beslutningsforslag og måske også prøve at beskrive det i nogle termer, så også Liberal Alliances miljøordfører kan forstå, hvad det går ud på.
Så tror jeg, at vi kan tage dialogen derefter.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Altså, det, jeg mener, er jo bare, at når man tilfører mere kvælstof på et areal, vil der også komme mere ud i naturen, medmindre man selvfølgelig gør arealet mindre, og det er så det, vi gør med det her forslag.
Så det er mere kvælstof på et mindre areal.
Det går lige op, og samtidig skåner man naturen.
Så det er jo det, der gør, at landmanden kan få mere effektivitet på de robuste arealer, og samtidig kommer der ikke mere forurening i naturen, og det er sådan set det, jeg mener med, at det er en win-win-situation.
Carsten Bach (LA), 2016-05-12:
Mange tak for uddybningen af Alternativets forslag.
Jeg må indrømme, at jeg ikke tror, at jeg på noget tidspunkt ville kunne blive medlem af Alternativet, for jeg tror faktisk ikke, at jeg helt forstår tankegangen – i hvert fald ikke tankegangen bag nærværende forslag.
Om der så eventuelt er andre af Alternativets beslutningsforslag, jeg bedre forstår, er jeg ikke helt sikker på på nuværende tidspunkt, men lige det konkrete beslutningsforslag tror jeg ganske enkelt ikke jeg forstår udmøntningen af, kan man sige.
Men hr. Christian Poll siger, at der er tale om en dobbeltneutralisering.
Sådan som jeg læser beslutningsforslaget, må det jo så betyde, at det er dobbelt så dårligt, som jeg egentlig i første omgang gik ud fra det var.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Ja til, at det neutraliserer.
Det vil jo netop neutralisere den miljøeffekt, man ville få i naturen ved en øget gødskning, og samtidig give mulighed for en øget kornvækst, som jeg forstår regeringen mener der er behov for, på de robuste arealer.
På den måde kan man altså få det, man ønsker, på de arealer, der er egnet til det, uden at belaste naturen helt så meget.
Man kan sige, at med den nuværende løsning skal landmændene ud at slås om det: Er mine arealer gode nok til, at jeg må bruge mere gødning?
Nej, men naboens er.
Man ville kunne undgå en del slagsmål.
Det er da meget fornuftigt, er det ikke?
Ida Auken (RV), 2016-05-12:
Som sagt har vi lagt vores egen plan frem for, hvordan vi vil foreslå at det her skal gøres.
Det er regnet igennem, også af hr. Christian Polls tidligere arbejdsplads, som faktisk har hjulpet os med at finde de her tal frem for, hvor meget vi kan levere.
Og igen, det er de afprøvede virkemidler, som vi ikke er specielt vilde med, men det er dem, vi har, indtil den målrettede regulering er på plads.
Man kan selvfølgelig ikke fjerne den nuværende beskyttelse, før man har den nye på plads, og det er det, den politiske uenighed har været om, og det er det, regeringen har gjort.
Vi støtter altså ikke det her forslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-12:
Alternativet kalder denne del af deres naturpakke for et tillæg til landbrugspakken.
SF's synspunkt er, at regeringens landbrugspakke er et frit fald og reelt dead man walking efter Europa-Kommissionens pilotskrivelse.
Men det er jo noget, vi bliver ved med at komme til at diskutere.
Vi har fra SF's side ikke særlig meget lyst til at lægge os fast på enkelte virkemidler ude af kontekst, når der skal ryddes op efter landbrugspakken, og vi har også anbefalet regeringen at indkalde alle partier til oprydningen.
Vi – en række af os grønne partier – er jo enige i målet.
Og jeg vil sige ligesom fru Ida Auken, at lige nu er målrettet regulering et buzzword.
Alle er enige i det, indtil nogle skal betale; indtil der er noget jord, der skal tages ud, fordi der så kan gødskes mere andre steder.
At komme ned i substansen på den del af det bliver det spændende og vigtige, og det bliver også der, hvor vi kommer til at se, at der er nogle, der virkelig råber højt, fordi der, for at der kan gødskes mere, jo er nogle, der må gødske mindre eller slet ikke.
Og der er jorde, man har udpeget – ikke efter at en landmand har noget jord og så tager 10 eller 20 pct. ud – men hvor man siger, at her er jordene geografisk set så sårbare, at det ikke giver nogen mening.
Det er måske heller ikke særlig økonomisk rentabelt for landmændene at dyrke den jord, men her kan der gødskes mere, og der giver det faktisk også mere mening.
Men det bliver et slagsmål, og det skulle man jo slet ikke tro ud fra den debat lige nu, hvor alle bare råber på målrettet regulering.
Vi er i SF fuldstændig enige med Natur- og Landbrugskommissionens ønske og anbefaling om målrettet regulering.
Det var jo også en SF'er, ganske vist en pragmatisk en, men jeg tror alligevel, at det var en, der har været meget bred respekt omkring, der stod i spidsen for det.
Men når man ikke kommer ned i substansen på målrettet regulering, så kan alle jo lide det.
Det er ligesom, når man taler om velfærd, demokrati og frihed osv.
Men når vi kommer ned i det, altså hvem der skal betale, og hvem skal aflevere noget, er det der, det bliver spændende og svært, men vi kan heller ikke komme i mål uden at tage den diskussion.
Og vi skal jo også have fundet de konkrete redskaber.
Der er jeg jo enig i den kritik, der har været af regeringen, altså at rækkefølgen har været forkert.
Vi bliver nødt til at have målrettet regulering på plads for at kunne gødske mere.
Men det er jo en debat, vi har haft mange gange.
Vi er fra SF's side afventende.
Jeg tror ikke, vi kommer til at støtte det af de grunde, jeg har nævnt.
Men jeg er helt enig i målet, som jeg oplever det fra Alternativets side.
Og jeg vil også gerne rose Alternativets naturpakke samlet set.
Nu er det jo en meget stor pakke.
Det er de fleste af de her pakker, for det er store ting, vi taler om.
Igen kunne jeg ønske mig, at vi talte om tingene lidt mere sammenhængende, fordi biodiversitet hænger sammen med vand, der hænger sammen med gødning, der hænger sammen med plads osv.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Det forslag, som vi har drøftet i dag, har været et forsøg på at imødekomme den målrettede regulering på en direkte konstruktiv måde.
Det er et forslag, som er en del af vores naturpakke på 42 forslag, og de 2 forslag, vi har behandlet her i aften, er begge fra den pakke.
Ideen med det her er jo netop at sige, at hvis vi gerne vil gødske mere på visse arealer, så kunne man lave en direkte kompensation på den enkelte landmands arealer, sådan at landmanden selv vurderer, om han vil gødske 3 pct. mere, om han vil gødske 10 pct. mere eller måske op til 20 pct. mere.
Så tager han tilsvarende arealer ud og skåner på den måde naturen, fordi de arealer, der udtages, typisk vil være vådarealer eller dem, der er skygget af noget skov eller på anden måde ligger op til natur.
Det er et virkemiddel, som sådan set også anerkendes af forskerne, og som jo tager højde for netop den problemstilling, at landbrugspakken kun har regnet på de 30 pct. kvælstof, der når havet, mens der ikke rigtig i landbrugspakken er redegjort for eller kompenseret for de 70 pct., der tit bliver tilbageholdt undervejs.
Det vil det her virkemiddel også kunne gøre.
Tak for en god debat.
Jeg ser frem til, at vi kan snakke lidt mere om det i udvalget.
Jeg ser det som en større del af vores naturpakkearbejde her fra Alternativets side.
Mette Abildgaard (KF), 2016-05-12:
Men det er jo ikke alle landmænd, som har hvad der svarer til 20 pct. jorde, som ville være oplagte at tage ud af brug.
Der er jo nogle landmænd, der har jorde, hvor det giver mening at gødske optimalt på alle jordene, altså hvor der er en jordtype, som gør, at det ikke udgør nogen risiko for vandløbene.
Og der ser vi ikke nogen grund til at skulle regulere på den her måde.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
[Lydudfald].
Men vi tænker netop, at de jorde, der bliver taget ud i den her sammenhæng, vil være de mest optimale, fordi landmanden jo kender sine arealer ind og ud og ved lige præcis, at det er det område hernede, der er fugtigt og giver dårligt udbytte.
Og det vil typisk være de arealer, der ligger op ad natur; ligger op til skov, hvor der er dårlig solindstråling, eller som ligger op til et vandløb og dermed ofte bliver oversvømmet og giver et lavt udbytte.
Så det er jo faktisk et virkemiddel, som sætter landmanden selv i fokus og giver landmanden mulighed for at sige: 5 pct. er, hvad der passer her, og det udtager jeg.
Og så gødsker jeg mere et andet sted.
Mette Abildgaard (KF), 2016-05-12:
Men der er jo ingen garanti for, at den jord, der ville blive taget ud af brug, er den jord, der er mest optimal at tage ud af brug.
Så vil jeg sige, at når jeg taler om at gødske optimalt, er det i forhold til afgrøderne.
Så skal vi sikre det naturmæssige aspekt i det, og det gør vi jo ved nogle forskellige kompenserende tiltag.
Der ligger jo allerede i landbrugspakken i dag en lang række forskellige elementer, og de er altså samfundsøkonomisk set mere effektive end det, som ordføreren lægger op til her.
Så derfor foretrækker vi at gøre det på den måde, som det ligger i landbrugspakken.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at ville kommentere det, men nu brugte ordføreren vendingen: gødske det optimale.
Der kan man så spørge: Det optimale for hvad?
Vi prøver netop med det her forslag at sige, at hvis der på nogle arealer, som er robuste, og som kan tåle det, er behov for at gødske mere, fordi det er det optimale for kornproduktion, kan man altså med det her forslag få en balance, så vi samtidig også gør det optimalt for naturen.
Altså at kompensere direkte en til en – mere gødskning der, hvor naturen er på afstand, og hvor det kan give mening, og så til gengæld få en kompensation direkte på samme landmands arealer, men tæt op ad naturen, sådan at det, landbrugspakken kommer med, også bliver optimalt for naturen.
Mette Abildgaard (KF), 2016-05-12:
Tak for det.
Jeg har bemærket mig, at en del af motivationen for at fremsætte det her forslag er at lave en tillægspakke til landbrugspakken, og det er jo noget, vi Konservative har været ude at tale lidt om.
Jeg ved også, at Alternativet går meget op i det her med ny en politisk kultur, og der må man da virkelig sige, at der er tale om en håndsrækning, der vil noget, her.
Men jeg må nok desværre også skuffe Alternativet med, at vi ikke kommer til at tage imod den håndsrækning.
Vi er kommet med vores eget udspil til, hvad sådan en tillægspakke til landbrugspakken kunne indeholde.
Den har vi lagt offentligt frem også for regeringen, og den indgår selvfølgelig i de drøftelser, vi har lige for tiden, om en kommende naturpakke.
Så derfor kommer vi ikke til at støtte forslaget her.
Vi er heller ikke enige i forslaget – det siger jo sådan set sig selv – da det netop vil tilbagerulle hele formålet med at lave landbrugspakken, nemlig at give en håndsrækning til et meget hårdt presset erhverv, også et erhverv, som ikke kunne få lov til at gødske det optimale.
Den forbedring, vi har opnået der, ville man jo rulle tilbage, hvis man vedtog det her forslag.
Derudover er det ikke den målrettede regulering, som også Det Radikale Venstres ordfører var inde på tidligere, som vi alle sammen ønsker at arbejde os hen imod.
Carsten Bach (LA), 2016-05-12:
Egentlig er det her jo ret simpelt.
Det er ellers initiativer, der styrker landbrugserhvervets udviklingsmuligheder og samtidig tilgodeser og fastholder et højt niveau af natur- og miljøbeskyttelse i Danmark.
Alternativets beslutningsforslag er, som jeg ser det, udtryk for præcis det modsatte, nemlig et tilbageskridt mod en generel og ineffektiv regulering, hvor alle landmænd uanset placering pålægges de samme restriktioner, uanset om det så har en effekt eller ej.
Derfor må Liberal Alliance selvfølgelig også afvise beslutningsforslaget.
Lise Bech (DF), 2016-05-12:
Forslaget om at tage jord ud af omdrift ved øget gødskning, som hr. Christian Poll er kommet med, lyder jo meget sympatisk.
Men som jeg ser det, er det ikke særlig relevant.
Nogle af os har lige vedtaget en landbrugspakke, hvor vi har fokus på målrettet regulering og målrettet indsats.
Det er anbefalet af Natur- og Landbrugskommissionen.
Desuden sidder der nogle, ikke mig, og arbejder med en naturpakke, som netop har det formål at skabe mere og bedre natur og bremse tilbagegangen i biodiversiteten.
Jeg har så hørt andre, der siger, at kritikken af landbrugspakken er baseret på myter, så sådan er der jo så mange forskellige opfattelser.
Forslaget om, at øget gødskning kun kan tillades, mod at jord tages ud af omdrift og fritages for gødskning, omlægning og sprøjtning, synes jeg ikke lyder så gennemtænkt.
Derimod presser der sig flere spørgsmål på: Hvor længe har Alternativet tænkt sig, at arealerne skal være ude af drift?
Der er også det her løst formulerede om, at den udtagne jord om muligt skal placeres umiddelbart op til beskyttet natur og skov.
Hvordan vil man sikre det?
Dansk Folkeparti mener, at vi med fødevare- og landbrugspakken er på vej i den rigtige retning.
Med målrettet regulering tilgodeser vi et tiltrængt løft til landbrugserhvervet, samtidig med at vi værner om naturen.
Vi afviser derfor forslaget som unødvendigt.
Simon Kollerup (S), 2016-05-12:
Den første del af spørgsmålet giver absolut mening – det er jo sådan set overskriften for den målrettede regulering.
Jeg er med på, at nogle af mekanismerne minder om hinanden, men forslaget her er meget bastant og meget firkantet i sin måde at gå til denne udfordring på.
Vi er jo enige i, at der under den nuværende regering mangler den side af politikken, som handler om, at den fremgang, man gerne vil give fødevareerhvervet og landbrugserhvervet, også skal følges af en fremgang for miljøet og naturen.
Så vi er sådan set optaget af at skabe balancen, men vi mener bare ikke, at det her forslag er den rigtige løsning.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Vi er jo netop blevet inspireret af det her med målrettet regulering, og så har vi tænkt over, hvordan man kunne gøre det hos den enkelte landmand.
Og så har vi tænkt: Okay, hvis man gerne vil gødske mere, kommer der også mere ud i naturen, medmindre selvfølgelig vi laver en barriere, der ligesom modsvarer den ekstra belastning.
Det er sådan, vores forslag er blevet til.
Så det er faktisk tænkt lidt som en idé, der også kunne spilles ind i arbejdet med naturpakken nu, hvor man er færdig med landbrugspakken, og som netop er målrettet
Simon Kollerup (S), 2016-05-12:
Vi skal beskytte biodiversiteten i tør og våd natur, og vi er derfor meget optaget af og bekymret for den øgede tilførsel af kvælstof og fosfor, som landbrugspakken vil medføre, al den stund der ikke iværksættes tilstrækkelige indsatser til at modvirke den øgede miljø- og naturbelastning.
I Socialdemokratiet har vi ambitiøse mål for dansk naturpolitik, nemlig at skabe meget mere og bedre natur.
Tilbagegangen i natur og biodiversitet skal vendes til fremgang, og det kræver, at vi bevarer sammenhængende naturarealer.
Samtidig har vi også ambitioner om at sikre gode rammevilkår for dansk landbrug.
Det viste vi bl.a. med vores »Vækstplan for Fødevarer«, hvor vi gennemførte en række konkrete initiativer for at sikre en bæredygtig udvikling i det danske råvaregrundlag og styrke landbrugets og fødevaresektorens konkurrenceevne.
I Socialdemokratiet tror vi på, at vi bedst når i mål med vores ambitioner ved at lave brede aftaler, som i mange år frem kan sikre, at der skabes den samme fremgang for vores natur som for vores fødevareerhverv.
Vi er ikke tilhængere af enkeltinitiativer som det forslag, vi behandler i dag, men ser derimod helst, at vi i Folketinget bliver enige om en samlet og bred miljø- og fødevarepolitik.
Vi bakker altså op om den overordnede intention med forslaget, og vi er enige i Alternativets kritik af landbrugspakken, men Socialdemokratiet kan ikke støtte forslaget.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-12:
Tak for spørgsmålet.
Det er det ikke i regeringens øjne.
Det tror jeg heller ikke at det er i de blå partiers øjne, men det kan de jo få lov til selv at gøre rede for i forhold til de initiativer, der er taget i landbrugs- og fødevarepakken.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Tak for det.
Det her forslag er jo netop målrettet regulering, for det handler jo om, at vi tager det frivillige værktøj, som regeringen foreslår her, med, at man kan vælge at øge sin gødskning, og så kompenserer vi direkte, sådan at gødskningen kan foregå på de jorder, der kan klare det, der kan tåle det, men at de yderområder, der er naboer til natur, tilsvarende bliver udtaget.
Det gør jo, at det er et meget målrettet virkemiddel, vi har med at gøre her, som lige præcis rammer ind i noget af det, der ikke er dækket i landbrugspakken, f.eks. det, at man jo ikke tager højde for de 70 pct. af kvælstoffet, der ikke når helt ud til havet, men ender i den marknære natur i moser og overdrev og vandløb.
Det er da meget målrettet regulering, er det ikke?
Lise Bech (DF), 2016-05-12:
Ja, det lyder også meget fint, og det er også derfor, jeg mener, at det er unødvendigt, for målrettet regulering, altså at man gøder mere nogle steder og mindre andre steder, er allerede en del af landbrugspakken.