runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-12-01:
Det er jo uden videre indlysende, at hvis man bor her i landet, arbejder her i landet og betaler skat her i landet, har man også ret til børnefamilieydelse og børnecheck, fordi børnefamilieydelse og børnecheck jo er en del af vort skattesystem.
Det er oprettet og indført som erstatning for, da der tidligere var fradrag for børn og børnefamilier, så det er en del af vort skattesystem.
Det er også derfor, at det her forslag ikke behandles i Socialudvalget, men behandles i Skatteudvalget.
Så det er indlysende.
Det Radikale Venstre er absolut imod dette forslag, og jeg vil anlægge, hvis jeg må tillade mig at sige det, en meget praktisk tilgang.
Jeg vil sige med finansministerens kendte slogan: Jeg er en praktisk mand.
Ifølge bemærkningerne til forslaget koster det 23 mio. kr. plus 5 mio. kr. lig med 28 mio. kr. i udviklingsomkostninger til uddannelse af sagsbehandlere i kommunerne og forskelligt andet.
Hertil kommer så driftsudgifter på 2,2 mio. kr. om året for at opkræve et provenu på 20 mio. kr. eller for at formindske udgiften med 20 mio. kr.
Hvis vi til de øgede driftsudgifter på 2,2 mio. kr. bestående af 1,8 mio. kr. plus 0,4 mio. kr. – det fremgår helt af bemærkningerne – lægger til forrentningen af de 28 mio. kr., når vi i hvert fald her yderligere op på cirka 1,2-1,4 mio. kr., og så er de årlige udgifter til at opkræve de 20 mio. kr. 3,6 mio. kr.
Det er ikke nogen høj effektivitet.
Det skal så ses i forhold til, at de samlede børnetilskud og børnefamilieydelser efter mine oplysninger udgør 13 mia. kr.
Så ud af en samlet udgift til disse forhold på 13 mia. kr. sparer man 20 mio. kr.
Det er vel en halv promille eller sådan noget af de samlede udgifter, man sparer, ved en udgift på 3,6 mio. kr. sådan opgjort ifølge min regnebog.
Det er ikke hensigtsmæssigt.
Det er ikke praktisk.
Det er ren symbolpolitik.
Folketinget har jo mange gange diskuteret, at vi nu skal regelforenkle, at vi skal gøre tilværelsen let for kommunerne, vi skal gøre tilværelsen praktisk for kommunerne og derfor sørge for, at vi ikke læsser nye administrative byrder i hovedet på sagsbehandlere og kommuner for at opnå et meget ringe resultat.
Så jeg må sige, at dette forslag ud fra administrative synspunkter, ud fra regelforenklingssynspunkter virkelig er absurd.
Daniel Rugholm (KF), 2010-12-01:
Da den konservative skatteordfører, hr. Mike Legarth, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hans vegne tilkendegive følgende: Lovforslaget er en del af aftalen om finansloven for 2011 mellem os konservative, Venstre, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne.
Lovforslaget vil sikre, at modtagere af børnefamilieydelse og børnetilskud har en reel tilknytning til det danske samfund for at kunne opnå den fulde ydelse.
Forligsparterne er enige om at indføre et optjeningsprincip for børnefamilieydelsen og børnetilskuddet, således at ydelsesmodtageren skal have haft bopæl eller beskæftigelse i Danmark i 2 år inden for de seneste 10 år for at få fuld ydelse.
Ændringerne betyder, at der vil være optjent ret til 25 pct. af den fulde ydelse efter ½ års bopæl eller beskæftigelse i Danmark og 50 pct. efter 1 år osv.
Efter 2 års bopæl eller beskæftigelse i Danmark vil der således være optjent ret til fuld ydelse.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-01:
Jeg har ikke haft mulighed for at gå ned i en sådan substantiel diskussion af IT- og Telestyrelsens papir.
Jeg kan bare konstatere, at de beregninger, der lå til grund for den skattereform, vi lavede, jo budgetterede med, at der var lidt under 500.000, der skulle betale multimedieskat, og sådan som jeg husker tallene, har vi nu rundet de 500.000.
Dengang var der jo mange, der sagde, at multimedieskatten slet ikke ville kunne lade sig gøre, og at der ville være mange, der slet ikke ville benytte sig af den.
Til det må jeg sige, at det jo har vist sig at kunne lade sig gøre, og det skyldes ikke mindst den meget omfattende skattereform, der blev lavet, hvor folk jo også har fået en stor tilskyndelse til at arbejde.
Derfor er multimedieskatten jo ikke den byrde, som nogen har villet hævde.
Så noterer jeg mig selvfølgelig også, at de partier, der har talt for en afskaffelse af multimedieskatten, ikke har haft nogen som helst brug for at anvise en finansiering her i Folketingssalen.
Det synes jeg også er noget trist.
Mads Rørvig (V), 2010-12-01:
Tak for det.
De åbne grænser mellem EU's medlemslande er en kæmpesucces.
De åbne grænser har gjort det muligt for varer, for kapital og for arbejdskraft at søge derhen, hvor deres værdi er størst.
Denne frihed har været motoren bag en enorm vækst- og velstandsfremgang i hele unionen.
Men de åbne grænser giver også de tilrejsende rettigheder – rettigheder, der i flere tilfælde indebærer en udgift for det land, de vælger at bosætte sig i.
Bevares, de bosætter sig for at bidrage til og skabe værdi i det nye land og som unionsborgere nyde de samme fordele.
Derfor har de også adgang til børnefamilieydelsen og til børnetilskuddet, men den rettighed er ikke et tagselvbord.
Den danske statskasse skal ikke være buffet for lykkeriddere på gennemrejse.
Princippet er sådan set meget simpelt.
For at få udbetalt den fulde ydelse skal modtageren have haft beskæftigelse eller bopæl her i Danmark i mindst 2 år inden for de seneste 10 år, og er dette ikke tilfældet, sker der i stedet en graduering.
Efter 1 år har modtageren optjent ret til 50 pct. af ydelsen og så fremdeles.
Derfor får kommunerne med dette lovforslag en række værktøjer, der skal styrke deres kontrolindsats og dermed forhindre, at personer får udbetalt ydelser, de ikke er berettiget til.
Alt i alt er det et godt og fornuftigt lovforslag.
Det falder fint i tråd med vores ønske om at tage imod arbejdskraft udefra, samtidig med at det forhindrer, at vores ydelser bliver tilgængelige for hvem som helst.
Venstre kan således støtte dette lovforslag.
Mikkel Dencker (DF), 2010-12-01:
I Dansk Folkeparti har vi igennem længere tid haft det ønske at få indført, at der skal være et optjeningsprincip, før man er berettiget til at modtage fulde danske sociale ydelser og overførsler.
Vi synes, det er rimeligt og retfærdigt, at man ikke fra dag et, når man vælger at indvandre her til landet, bliver berettiget til at få samme sociale ydelser som folk, som igennem hele deres liv har boet her i landet.
Derfor var det også rart og rimeligt og glædeligt at opleve, at også andre partier i Folketinget, det gælder regeringen og Kristendemokraterne, delte de tanker, og derfor er det også blevet til en aftale, hvor det her optjeningsprincip bliver en del af finansloven.
Det er så aftalt i finansloven for 2011, at optjeningsprincippet for børnefamilieydelsen og for børnetilskuddet indføres fremadrettet.
Helt konkret går det ud på, at man inden for de seneste 10 år skal have arbejdet eller have haft bopæl i Danmark i 2 år, før man er berettiget til den fulde ydelse, og vi er glade for, at vi til en start har fået indført optjeningsprincippet på dette område og i denne udstrækning.
Jeg vil ikke udelukke, at vi på et senere tidspunkt vil forsøge at få det indført også på andre områder,
men vi er i hvert fald glade for den start, som der er tale om her.
Vi synes, det er rimeligt, at man ikke kan komme til landet for f.eks. at arbejde som jordbærplukker, som der vist har været eksempler på i medierne, og efter ganske få dages arbejde være berettiget til at kunne modtage børnefamilieydelse til sine børn, der bor i hjemlandet, f.eks. i Polen.
Derfor er vi glade for, at det her optjeningsprincip nu bliver indført, for at den slags eksempler ikke kan forekomme længere.
Vi synes, det er rimeligt, at man har en fast tilknytning her til landet, før man kan modtage de ydelser, som den fastboende del af befolkningen her i landet har glæde af.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-12-01:
Tak for det.
Lovforslaget her er som det forrige en del af finanslovforslaget for 2011, og forslaget behandler den problematik, at EU-borgere, som har arbejde i Danmark, er berettiget til børnefamilieydelse, selv om barnet ikke bor i Danmark.
I 2009 fik 4.000 ikkedanske EU-borgere udbetalt børnefamilieydelse, hvilket er svarende til ca. 75 mio. kr.
Så problemet er altså rigtig, rigtig stort.
Med det her lovforslag forsøger regeringen at få orden i sagerne.
Lovforslaget består af to dele.
Den første del består af et optjeningsprincip, hvor man skal have fast bopæl eller arbejde i Danmark i 2 år inden for de seneste 10 år.
Der optjenes 25 pct. af børnefamilieydelsen hvert halve år, således at der er optjent 25 pct. efter ½ år, 50 pct. efter 1 helt år osv.
I lovforslagets bemærkninger er der en række eksempler på optjeningsprincippet, men der er dog ikke et eksempel på, hvordan det forholder sig, hvis en hel familie flytter til Danmark.
SF vil gerne bede skatteministeren om at udfærdige et eksempel for en familie bestående af en far, en mor og to børn, som alle flytter til Danmark fra et andet EU-land end Danmark for at bo og arbejde her i landet.
I forhold til flygtninge, som kommer til Danmark, er der også en problematik.
SF vil gerne vide, om de også er omfattet af optjeningsprincippet, og hvis de er det, vil vi faktisk også gerne vide, hvornår flygtningene begynder at optjene.
Er det, når de er asylansøgere, eller er det først, når de får flygtningestatus?
Lovforslagets anden del handler om bedre kontrol med udbetaling af børnefamilieydelse.
Der foreslås således, at socialrådgivere skal have mulighed for gennem en advisordning at kontrollere, om der sker ændringer i indkomst eller ansættelsesforhold.
På den måde kan den snyd, der foregår, forhåbentlig mindskes.
SF vil afvente udvalgsbehandlingen og svarene på spørgsmålene, før vi tager endelig stilling til lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2010-12-01:
Det er bare det simple spørgsmål til SF, om ikke vi er enige om, at de, der arbejder og bor i Danmark, i princippet har ret til de samme sociale ydelser efter samme bestemmelser.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-12-01:
Jo, jeg vil give hr. Frank Aaen fuldstændig ret i, at de, der bor og arbejder i Danmark, skal have ret til sociale ydelser på lige vilkår med alle mulige andre, der bor og arbejder i Danmark.
Problemet her er, at der er nogle, som det er blevet belyst af andre ordførere, der kommer til Danmark uden reelt at bo i Danmark.
Undskyld, hvis jeg formulerer det lidt kluntet.
Men derfor er der en problematik, der skal tages hånd om.
Frank Aaen (EL), 2010-12-01:
Jeg er glad for, at vi er enige om princippet, men det bliver jo sådan set så udhulet fuldstændig med det her lovforslag, hvori der står, at man skal have boet her i 10 år for at få fuld ret til sociale ydelser, som andre har det.
Burde det ikke være nok til, at SF klokkeklart kunne sige, at det her forslag siger man nej til?
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-12-01:
Nu kan det godt være, at jeg har læst lovforslagets bemærkninger forkert, det vil jeg ikke afvise, men som jeg har læst det, står der, at man skal bo her i 2 år ud af 10 år.
Hvis det var 10 år, var jeg fuldstændig enig med hr. Frank Aaen.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-12-01:
Jeg hørte ikke skatteministeren tage stilling til spørgsmålet.
Deler skatteministeren det skøn, der er kommet fra IT- og Telestyrelsen, på, at 50.000 har undladt – det er trods alt mange lønmodtagere – at tage pc’en og/eller mobiltelefonen med hjem?
Deler skatteministeren IT- og Telestyrelsens skøn på de 50.000?
Mads Rørvig (V), 2010-12-01:
Danmark har brug for kloge hoveder og dygtige medarbejdere, ikke kun dem med dansk bopæl, men også personer udefra, hvad enten deres pas er rødbedefarvet eller de aldrig lærer at sige »rødgrød med fløde«.
Specialiseret arbejdskraft fra udlandet bringer ny viden til Danmark, flere kompetencer, knowhow, nye perspektiver og en masse erfaring.
Frikadellen, kongefamilien og Ludvig Holberg kom oprindelig alle hertil fra udlandet.
De har på hver deres måde ydet et kæmpe bidrag til Danmark og yder fortsat et kæmpe bidrag til vores land, vores kultur og vores selvforståelse.
Danmark ville ganske enkelt ikke være det samme uden dem.
Vi har aldrig været isoleret fra omverdenen, og vi har konstant brug for ny inspiration, ny energi og nye ideer til vores virksomheder og til vores forskningsinstitutioner.
For uden dette input ville vi hverken kunne sikre vækst eller skabe velstand fremover.
Vi har allerede i dag en ordning, der gør det attraktivt for forskere og nøglemedarbejdere fra udlandet at arbejde i Danmark, en ordning, der i en periode sikrer dem lempeligere skattevilkår, mens de arbejder her.
Dermed bliver deres nettoløn her i Danmark konkurrencedygtig i forhold til den løn, de tilbydes i udlandet.
Det er en udmærket ordning, der sikrer dansk erhvervsliv og danske universiteter viden og kompetencer udefra.
Men at ordningen er udmærket, er ikke ensbetydende med, at den ikke kan blive bedre.
Dette lovforslag giver ordningen en solid opdatering, en opdatering, der gør ordningen mere enkel og mere attraktiv og dermed gør det endnu mere attraktivt at vælge Danmark.
I stedet for det tostrengede system, vi hidtil har haft, ændres ordningen, så der kun findes én variant: 5 år i Danmark med en skattesats på 26 pct., vel at mærke plus arbejdsmarkedsbidrag.
I den nuværende ordning er det enten 3 år med 25 pct. eller 5 år med 33 pct.
Den er bedre for medarbejderne fra udlandet og bedre for Danmark, bedre, fordi det bliver endnu mere attraktivt at arbejde i Danmark og dermed endnu mere attraktivt at bidrage til dansk erhvervsliv og til dansk forskning.
Venstre kan som et af partierne bag næste års finanslov, hvor dette lovforslag indgår, fuldt ud tilslutte sig lovforslaget.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-12-01:
Nu er jeg jo ikke særlig garvet i det her spil, men jeg har dog lært, at man ikke stiller spørgsmål til dem, som ikke er ordførere på lovforslagene, og det er jeg jo ikke i det her tilfælde.
Jeg har ikke sat mig godt nok ind i det her lovforslag til, at jeg føler, jeg kan besvare hr. Mads Rørvigs spørgsmål fyldestgørende.
Mads Rørvig (V), 2010-12-01:
Jamen så lad mig stille det andet spørgsmål, som hr. Nick Hækkerup heller ikke fik svaret på.
Hvis man indfører en millionærskat og man samtidig ønsker, som ordføreren jo siger, at trække nøglemedarbejdere og højt kvalificeret arbejdskraft til Danmark, hvor mange ekstra af dem kommer der, ved at man indfører en millionærskat?
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-12-01:
Tak for det.
Med fare for at gentage mig selv bliver jeg nødt til at sige, at jeg ikke har sat mig ind i det her lovforslag, idet det ikke er mig, der er ordfører på det, og derfor føler jeg ikke, at jeg vil kunne give et fyldestgørende svar til hr. Mads Rørvig.
Daniel Rugholm (KF), 2010-12-01:
Da den konservative skatteordfører, hr. Mike Legarth, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hans vegne tilkendegive følgende: Konservative ønsker at gøre det lettere for danske virksomheder at tiltrække højt kvalificeret arbejdskraft fra udlandet. Højt kvalificerede medarbejdere er med til at styrke danske virksomheders konkurrenceevne og er med til at øge vækstmulighederne i dansk økonomi.
Derfor har regeringen og forligspartierne – Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne – aftalt, at det skal være muligt at anvende den særlige skatteordning for udenlandske forskere og nøglemedarbejdere i 5 år med en skattesats på 26 pct.
I øjeblikket anvendes en ordning med enten 3 år til 25 pct. i skat eller 5 år til 33 pct. i skat.
Konservative har været stærke fortalere for, at den periode, hvor man skal have været ude af dansk skattepligt for at kunne anvende forskerordningen, fastsættes til 10 år.
På den måde undgår vi, at der kan spekuleres i denne særlige skatteordning, som er tiltænkt højt specialiserede udlændinge med særlige kompetencer, som vil gavne forskning, vækst, udvikling og opfindsomhed i dansk erhvervsliv.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-12-01:
Vi har efterlyst en forbedring og forenkling af forskerordningen, forskerskatten, og dette forslag imødekommer sådanne ønsker.
Ordningen forbedres, og jeg vil sige, at det, i det omfang det betyder, at der kommer flere udenlandske nøglemedarbejdere til danske virksomheder, har en positiv virkning for dansk økonomi.
Det er efter de opgørelser, som Skatteministeriet fremlægger, og som er lidt luftige, provenuneutralt – jeg erkender, at det er vanskelige opgørelser – men for økonomien som sådan vil det være positivt, hvis det medfører, at der kommer flere udenlandske nøglemedarbejdere til danske virksomheder.
Det har været efterlyst af danske virksomheder, og vi medvirker derfor gerne til at gennemføre denne lovgivning.
Der er dog to ting, jeg godt vil anføre yderligere.
For det første skal vi da lige se på, om overgangsreglerne er gode nok.
Det vil vi gerne benytte udvalgsarbejdet til.
Jeg vil for det andet også gerne fremhæve her, at der er et tilsvarende problem, som vi står med, over for forskerskatten, nemlig vedrørende green card-ordningen.
Vi så gerne, at der kunne gennemføres en forbedring af den såkaldte green card-ordning, således at studerende, der færdiggør en uddannelse her i landet, får en nemmere adgang til et grønt kort.
Jeg vil udtrykke fuld accept af lovforslaget, men jeg kan alligevel ikke lade være med at fremkomme med et vist hjertesuk.
På ét punkt tror jeg måske at forslaget er vel vidtrækkende, og det er vedrørende 10-års-reglen.
Det kan f.eks. betyde, at det faktisk bliver sværere at lokke talentfulde danske forskere, som rejser til udlandet, og som får ansættelse i førende laboratorier og universiteter, tilbage til stillinger i det danske, og det kan også betyde, at det bliver sværere at lokke udenlandske forskere, som i en periode opholder sig her i landet, men som derefter flytter ud igen, tilbage.
Det er et hjertesuk.
Jeg har ikke nogen ændringsforslag til lovforslaget, men jeg synes, det er et forhold, som vi skal holde under observation.
Frank Aaen (EL), 2010-12-01:
Det skulle så være en lettelse til virksomhederne, som nogle siger.
Ja, det er helt givet, at virksomheder som A.P. Møller, Carlsberg, Danisco, De Samvirkende Vognmænd, og hvad de hedder alle sammen, vil bruge den her ordning og dermed spare i skat, forstået på den måde, at de skal betale en mindre løn, og så får den ansatte stadig væk en stor indkomst.
Jeg synes bare, man skal lægge mærke til, at vi lige har fået endnu en bekræftelse på, at de der meget store virksomheder, som vil bruge den her ordning, altså også har indrettet sig på en sådan måde, at de stort set ikke betaler skat i Danmark.
Den gruppe på ni store industrivirksomheder med A.P. Møller og Carlsberg i spidsen betaler samlet set på årsbasis 300 mio. kr. i selskabsskat, hvilket altså divideret med 9 stort set er 0, når man tænker på virksomhedernes størrelse.
Det er altså den slags virksomheder, man synes man vil belønne med en forskerskatteordning, som fortsætter.
Så hedder det forskerskatteordning, selv om det også er til sportsfolk, og det hedder forskerskatteordning, selv om det også er til alle mulige andre ansatte, f.eks. i erhvervslivet.
Jeg synes, det er en misforståelse, og de virksomheder må bare betale det, det koster, hvis de vil have nogle folk med særlige kvalifikationer til Danmark.
Så kan jeg huske, at man, dengang det blev indført i sin tid, sagde, at det var, fordi universiteterne ikke havde råd til at tiltrække de forskere, de havde brug for.
Det tror jeg så til gengæld er et helt korrekt problem, og jeg vil foreslå, at man i stedet for at lave sådan en skattelettelse til de rigeste giver en pulje penge til universiteterne, så de er i stand til at rekruttere de medarbejdere, de har brug for.
Det vil vi være helt anderledes åbne over for.
Men i hele den såkaldte forskerskats historie har der været det ene og det andet og det tredje eksempel på, at ordningen er blevet misbrugt til noget, der overhovedet ikke har med forskning at gøre.
Vores tilgang til det er, at skal forskningen hjælpes, så giv forskningen nogle flere penge.
Det kan diskuteres, om det, der ligger her, er en lille forbedring af den gældende ordning.
Det er muligt, men det er altså grundlæggende stadig væk en skatterabat til dem, der tjener allermest, og det synes vi faktisk ikke de har brug for og slet ikke efter de skattereformer og de skattelettelser til de rigeste, som Venstre og Konservative støttet af Dansk Folkeparti allerede har gennemført.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-01:
Tak for den positive modtagelse af lovforslaget her og tak for den brede opbakning, som faktisk går næsten hele vejen rundt i Folketingssalen.
Der er ikke nogen tvivl om, at forskerskatteordningen har været meget diskuteret i perioder på både godt og ondt.
For regeringen og for mig selv som skatteminister har det været vigtigt, at vi laver en mere let og gennemskuelig ordning.
Den ordning, der gælder i dag, hvor man kører 3 år på 25 pct., 2 år på 33 pct., har givet en lang række problemer i forbindelse med at tiltrække kvalificeret arbejdskraft.
Det, at vi nu laver en både enkel og let ordning, tror jeg vil styrke dansk erhvervsliv og dermed også skaffe højt kvalificeret arbejdskraft til Danmark, som jo er med til at generere en større økonomisk vækst, som også betyder, at det er til gavn for den danske beskæftigelse, for vi ved, at højtuddannet arbejdskraft også skaber arbejdspladser i Danmark.
Når det er sagt, vil jeg sige, at vi også har udvidet karensperioden, som er sund fornuft.
Det betyder så også, at man skal være væk fra Danmark i 10 år, inden man kan benytte sig af ordningen, og det er sådan set helt fornuftigt, at der er en karensperiode på 10 år, hvor man så ikke kan benytte sig af ordningen.
Når det er sagt, vil jeg sige, at de mange høringssvar, der er kommet, jo hæfter sig ved, at man nu får lavet en langt bedre og mere gennemskuelig model til gavn for både arbejdsmarkedet og for de virksomheder, som er så afhængige af højt kvalificeret arbejdskraft.
Så med det vil jeg glæde mig til udvalgsbehandlingen og sige, at der er rejst nogle spørgsmål, som vi jo kan diskutere videre, men alt i alt har vi et rigtig godt forslag her, som jeg også kvitterer for nyder bred opbakning af både højre og venstre side i Folketingssalen.
Mads Rørvig (V), 2010-12-01:
Hr. Nick Hækkerup fik jo ikke svaret på mit spørgsmål tidligere, og da S og SF fremlægger fælles økonomiske planer, håber jeg, at ordføreren her kan hjælpe mig.
For hr. Nick Hækkerup fik nævnt, at en af undtagelserne fra at betale millionærskat jo er de her udenlandske forskere, og så vil jeg bare høre, hvad de andre undtagelser er, og hvor mange der er.