runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Jeg synes, det harmonerer ret fint.
Jeg tror, at jeg næsten ordret sagde – og det kan man jo spole tilbage og høre – at vi bestemt ikke har noget imod skattelettelser, men det er ikke det, der står øverst på listen, og hvis der over tid bliver mulighed for inden for rammen at lave skattelettelser, har Dansk Folkeparti bestemt ikke noget imod det.
Det har vi jo været med til før sammen med den tidligere regering og også med den nuværende regering i forhold til den vækstpakke, vi har lavet; der laver vi jo også skattelettelser på nogle områder.
Så det er ikke noget, vi har noget imod.
Det står bare ikke øverst på listen.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-09-10:
Nu er det lidt svært lige at finde ud af, hvad Dansk Folkeparti vil i forhold til det der med skattelettelser osv., men jeg har da i hvert fald forstået, at Dansk Folkeparti i modsætning til de højreorienterede partier, Dansk Folkeparti i øvrigt plejer at arbejde sammen med, vil have en vækst i det offentlige på 0,8 pct.
Ifølge Finansministeriets beregninger vil det i 2020 koste 7 mia. kr.
Hvordan er det egentlig at Dansk Folkeparti har tænkt sig at finansiere den her vækst?
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Nu er det sådan, at vi jo står med finansloven for 2014 som udgangspunkt.
Så er det rigtigt, at der er noget, der hedder 2020.
Der er faktisk også noget, der hedder 2021.
Det er, som om det her 2020 aldrig nogen sinde kommer til at ske, men det gør det altså om 6 år.
Det er vi ikke en del af, det er de 4 mia. kr., men det er stadig vores politik, og derfor var vi ikke en del af den aftale, for vi ville ikke gå ud og trykke kontanthjælpsmodtagerne og efterlønnerne mere på maven derude for at give selskabsskattelettelser.
Derfor var vi ikke en del af det, og derfor har vi selvfølgelig taget det med ind i vores forslag.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-09-10:
Det var mange ord uden et reelt svar, for sagen er jo, at den vækstaftale, der er lavet af et temmelig bredt flertal her i Folketinget, ikke bliver lavet om, uanset hvordan flertallet måtte forme sig efter næste valg, det er jo også en del af aftalen.
Så det er jo mærkeligt, at Dansk Folkeparti sådan finansierer sin egen vækst med noget, der i realiteten ikke kan lade sig gøre.
Men kunne hr. René Christensen da ikke sådan for enkelhedens skyld forklare en gang for alle, hvordan Dansk Folkeparti har tænkt sig at finansiere en vækst på 0,8 pct. reelt, som koster 7 mia. kr. i 2020?
Og ja, 2020 kommer, det kan jeg garantere.
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Ja, det er der ingen tvivl om, og det er næsten lige om hjørnet.
Og jo, vi skal nok finansiere det.
Vi har i hvert fald finansieret det i 2014, og vi skal nok også arbejde med det fremadrettet, det skal der nok også komme en plan for.
Det er jo sådan, at hver gang Dansk Folkeparti har fremlagt en plan, har den også været finansieret, tag ikke fejl af det.
Og der er masser af muligheder.
Som før nævnt bruger staten altså over 3 mia. kr. om året bare på konsulenter, og sådan er der altså flere områder, hvor vi kan se at der bliver brugt ret store midler.
En anden ting, som vi også kan se, er jo, at hvad angår den integration, som foregår i Danmark i øjeblikket, og den lemfældige omgang med borgernes penge der, fordi man siger, at vi skal have en meget høj ulandsstøtte, men alligevel har åbnet grænserne, så er der også mange penge at finde der.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Jeg vil gerne blive i det her med, hvad man har tænkt sig at fortsætte, og hvad man har tænkt sig at rulle tilbage, hvis man altså har 90 mandater helt for sig selv, for det er vist det, der skal til.
Så jeg vil gerne spørge: Grunden til, at vores statsfinanser hænger sammen, og at vi har holdbarhed, er jo bl.a. den skattereform, vi har lavet, den førtidspensionsreform, vi har lavet, og den fleksjobreform, som regeringen gennemførte sidste år, men som Dansk Folkeparti stemte imod.
Vil Dansk Folkeparti og ordføreren så også kræve, at de to reformer tilbagerulles, hvis Dansk Folkeparti får den berømte afgørende indflydelse efter næste valg?
Steen Gade (SF), 2013-09-10:
Som den foregående spørger, der kiggede lidt tilbage, sagde, er det jo kun et par år siden, Dansk Folkeparti havde indflydelse i Danmark, og man taler meget om at gøre noget mod social dumping.
Derfor håber jeg da, at hr. René Christensen også her i dag vil værdsætte, at den her regering faktisk gik i gang med at gøre noget i 2012 og 2013, og at der også er sat yderligere midler af i finanslovsforslaget for 2014 til det her.
Det regner jeg med bliver værdsat.
Jeg går ud fra som en selvfølge, at det bliver værdsat, at der bliver ryddet op.
Men jeg synes godt, man må tillade sig også i den her debat at spørge: Hvordan synes Dansk Folkeparti egentlig selv det gik, dengang Dansk Folkeparti havde indflydelse, når det gælder indsats over for social dumping?
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Nu er det jo sådan, at anlægsbudgettet for staten i øjeblikket ikke er et ligegyldigt anlægsbudget.
Der er faktisk truffet beslutninger om et anlægsbudget på 240 mia. kr. i årene fremover.
Det er, når vi tænker på jernbane, supersygehuse, en Femernforbindelsen, et superfængsel på Falster.
Det er jo ikke, fordi der mangler anlægsprojekter i øjeblikket.
Her ligger der en færdig og fiks plan, som et stort flertal i Folketinget er fuldstændig enig om giver beskæftigelse.
Den kunne vi rykke frem, og så var den køreklar i 2014.
Vi ved godt, at anlægsting er noget, der tager lang tid, og at de først skal projekteres.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2013-09-10:
Jeg er stadig væk lidt forvirret, for samtidig har Dansk Folkeparti en kandidat til Region Hovedstaden, som taler om, at der mangler anlægsinvesteringer på Gentofte Hospital.
Men det er også vedkommendes eget valgområde, og så kan man jo ikke være helt enig i, at det er dér, pengene skal tages fra, når det kommer til anlægsinvesteringer.
Men jeg forstår det stadig væk ikke helt.
Det synes jeg jeg har hørt ordføreren sige flere gange.
Men man går ud i en kronik og siger, man vil fremrykke skattelettelser.
Hvad er det egentlig, man vil i Dansk Folkeparti?
Vil man rulle skattelettelser tilbage for 4 mia. kr. for at få mere velfærd, eller vil man gøre det, som vi hørte om i arbejdsprogrammet, hvor der står, man vil reducere skattetrykket over tid, fordi det er vigtigere, at man laver en ordentlig indsats i vores sundhedsvæsen, i vores retsvæsen og i vores uddannelsessektor?
Kunne vi få et klart svar nu?
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Jeg skal prøve at gøre det så klart, som jeg kan.
I forhold til kronikken, som så mange har nævnt, vil jeg sige, at når man kigger på den, så vil man se, at der faktisk står – hvis vi ser bort fra selskabsskattelettelserne – at der er skatte- og afgiftslettelser for godt 900 mio. kr. Jeg kan jo næsten ikke sige det tydeligere.
Det er faktisk det trykte materiale, som alle har adgang til.
Tværtimod, for vi er sådan set imod de her selskabsskattelettelser.
Derfor har vi stemt imod dem.
Og derfor vil vi ikke fremrykke dem.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2013-09-10:
Men hvor realistisk er det at sige, at man ikke ønsker de selskabskattelettelser, når man hele tiden er med i en klub af fine herrer, som alle går ind for, at det lige præcis er det, der skal ske, og at man skal stå vagt om den vækstpakke, som blev indgået sidste år?
Hvordan kan man så bruge de her penge til at finansiere alle mulige løfter, man går rundt og giver ude blandt befolkningen, og alle de ting, som man i øvrigt har sagt man vil gøre i forbindelse med den her finanslov, altså bekæmpe social dumping og alle mulige ting?
Hvordan kan man så realistisk set sige, at de her lettelser på selskabsskatten vil man rulle tilbage?
Hvor skal pengene komme fra?
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Det er jo sådan, at hvis man har givet en skattelettelse til en virksomhed, og man så ruller den tilbage, så er det virksomheden, der betaler mere i skat.
Det er sådan, pengene kommer tilbage.
Så kan man spørge, om der er flertal for det eller ej.
Det er rigtigt, at der er et markant flertal, som vil noget andet.
Men det vil Dansk Folkeparti ikke.
Og det står vi da fuldstændig ved.
Vi har også stemt imod.
Og når man kigger på de forslag, vi har lagt frem til den her finanslov, altså for 2014, vil man se, at der også er finansiering til dem.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-09-10:
Jeg tror ikke, at det er gået ret mange menneskers næse forbi, at Dansk Folkeparti er meget bombastisk i deres udtalelser, når de taler om de ting, de godt kunne tænke sig at ændre på udlændingeområdet og andre værdipolitiske områder, når en ny regering kommer til magten.
Hr. Søren Espersen har været ude at sige, at det allerførste, Dansk Folkeparti vil forlange af en ny regering, er en genindførelse af grænsebommene, og hr. Kristian Thulesen Dahl har været ude at sige, at det er et løfte, man vil give til danskerne, at man vil normalisere udlændingepolitikken.
I mellemtiden er ældrepolitik og velfærd og de 0,8 pct. i offentlig vækst ikke noget, man på samme måde kalder for hverken løfter eller hovedkrav til en ny regering, så jeg kunne godt tænke mig at få at vide, om danskerne skal forstå det på den måde, at indrømmelser i udlændingepolitikken er langt vigtigere for Dansk Folkeparti at få end indrømmelser på den økonomiske politik.
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Nu rummer vi faktisk i Dansk Folkeparti at have flere områder som hovedpunkter, og udlændingepolitikken fylder selvfølgelig rigtig meget for Dansk Folkeparti, men det gør så sandelig også ældrepolitikken, børnepolitikken, uddannelsespolitikken osv. osv.
I forhold til det forslag, som vi har lagt frem til det, som vi diskuterer her, finansloven for 2014, har vi jo netop sat 1 mia. kr. af til en sundhedspulje og 1 mia. kr. af til en ældrepulje, socialpulje, og vi har sat 700 mio. kr. af til en pulje til særligt udsatte.
Så hvis man ser på det, som vi har fremlagt her, vil man se, at vi bestemt har stort fokus på det område.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-09-10:
Jo, det er jo rigtigt, og nogle gange siger ordføreren også så flot, at velfærd netop koster penge, og derfor er det jo interessant for danskerne at få at vide, hvorfor det er udlændingepolitik og grænsebomme og stramninger i retspolitikken, der skal være de allerførste krav til en ny regering.
Hvorfor er det ikke det allerførste krav til en ny regering?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-09-10:
Det er uomtvisteligt, at det vil skabe flere arbejdspladser i 2014, hvor danskerne har brug for det.
De har brug for at komme i arbejde og have noget at stå op til om morgenen; vi har brug for at få folk væk fra offentlig forsørgelse og i beskæftigelse.
Dansk Folkepartis og de øvrige borgerlige partiers forslag vil betyde færre arbejdspladser i 2014, sammenlignet med at man bruger pengene på anlægsinvesteringer.
Anerkender Dansk Folkeparti det?
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Nu er det faktisk sådan, at vi i Finansudvalget har haft en teknisk gennemgang, hvor man også har kunnet spørge ind til, hvad den her 1 mia. kr. er sat af til.
Den er faktisk ikke sat af til noget.
Det er sådan set frie midler, der ligger i finansloven, og det er jo rigtig flot, for så kan man jo bruge dem til at handle med.
Og vi har sagt, at vi gerne vil forhandle om den ene milliard kroner, og at vi gerne vil bruge dem til at fremrykke de lettelser, der er for erhvervslivet i grænsehandelspakken og i andet, som vi har lavet her i foråret, og som regeringen i øvrigt er enig med os i giver job og vækst.
Derfor siger vi, at når man nu er enige om, at det giver job og vækst, hvorfor så ikke gøre det i dag i stedet for at gøre det i morgen?
Hvis man mener, at det virker i 2015, hvorfor skulle det så ikke virke i 2014?
Jeg vil bare sige, at i den ordførertale, jeg holdt – nu er det lidt tid siden, for vi har også haft middagspause – var det faktisk en af de ting, jeg fremhævede ved finanslovsforslaget.
Vi synes, det er rigtig godt, at man tager fat om det.
Udbredelsen af det er jo stigende, desværre, også i forbindelse med de store byggeprojekter, vi har nu.
Og der er ingen tvivl om, at fagbevægelsen ikke kan løfte den her opgave alene; der er vi nødt til fra statens side at lave et apparat og gå ind og hjælpe, så vi kan modvirke den her form for social dumping og ulige konkurrence.
Steen Gade (SF), 2013-09-10:
Jamen tak for svaret, for det var jo en ros til, at der faktisk i 2012, 2013 og nu igen i 2014 bliver gjort mere mod social dumping, end der blev gjort i årene før.
Og så har jeg egentlig forståelse for, hvis hr. René Christensen ikke har lyst til at sige, at det var et af de områder, man ikke fik gjort så meget ved, dengang man selv havde indflydelse.
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Jamen jeg kan så sige, at for ikke ret længe siden, i foråret i år, havde vi faktisk et forslag i Folketingssalen, et beslutningsforslag, om, at udlændinge i Danmark skal arbejde på danske løn- og ansættelsesvilkår.
Jeg vil bare sige, at det stemte regeringen altså imod.
Så det er jo ikke, fordi vi ikke har været aktive på den her dagsorden.
Derfor er vi glade for, at regeringen så nu, et halvt års tid efter, kommer og siger, at nu sætter de mere af til social dumping, ligesom vi også gerne ville have haft det i vores beslutningsforslag.
Så vi er glade i dag, og det håber jeg også regeringen er.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2013-09-10:
Nu har jeg siddet lidt her og lyttet, og der er jo en dyb, dyb selvmodsigelse mellem det, som Dansk Folkeparti skriver i deres arbejdsprogram, og det, som Dansk Folkeparti fremlægger i dag.
Derfor vil jeg gerne vide, hvad af de to ting der gælder.
Det andet sted siger man: Ned med skatten, op med velfærden.
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Nu ved jeg godt, at som Socialdemokratiet har det, så vil de have selskabsskattelettelser.
Det var vel egentlig sådan, det var.
Dansk Folkeparti er ikke gået til valg på at give selskabsskattelettelser.
Det er Socialdemokratiet for den sags skyld heller ikke.
De har så gjort det i stor stil.
Der er vi ikke enige.
Samtidig siger vi, at det ikke er et specielt mål for os at have høje skatter.
Hvis der er mulighed inden for rammen for at give skattelettelser, så det kan betale sig at gå på arbejde, så vil vi være villige til det.
Det er bare ikke det, der står øverst på vores liste.
Det er ikke særlig svært.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2013-09-10:
Nu kan jeg så forstå, at der, hvor Dansk Folkeparti står nu, ikke er knyttet til arbejdsprogrammet – det gælder ikke mere.
Det er nu ud af vagten med det, det gælder ikke.
Så ikke noget med ned med skatten og op med velfærden.
Man er i stedet for på det andet spor, hvor man gerne vil sætte skatten op og sætte velfærden op.
Fair enough
Så vil jeg gerne bede om Dansk Folkepartis vurdering oven på alle de her skriblerier og hyggelige aftener, man har haft sammen med de andre borgerlige partier: Hvor realistisk på en skala fra 1 til 10 mener Dansk Folkeparti selv det er at få sat skatten op og samtidig få sat velfærden op i et samarbejde med blå blok?
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Jeg undskylder, hvis jeg ikke forstod det første spørgsmål.
Det, der spørges om, er, om Dansk Folkeparti gerne ville have brugt pengene på noget andet i stedet for at give selskabsskattelettelser.
Ja, det ville Dansk Folkeparti.
Der kan jeg forstå, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil og Socialdemokratiet absolut ville bruge de her 4 mia. kr. på selskabsskattelettelser til de største virksomheder.
Det er jo fair nok, men vi er uenige.
Vi ville bare hellere have brugt 4 mia. kr. på noget andet, f.eks. på velfærd.
Vi ville også have brugt nogle af pengene på skattelettelser, men ikke skattelettelser som dem, regeringen har lavet.
De skulle nemlig have været brugt til nedsættelse af energiafgifter, sådan at vi kunne skabe noget vækst og nogle arbejdspladser.
Men der er vi så forskellige.
Socialdemokratiet ville give selskabsskattelettelser; det ville Dansk Folkeparti ikke.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-09-10:
Når nu vi snakker om skattelettelser, er det jo en del af udkommet af den kronik, som ordførerens partiformand har været medskriver af, nemlig at man vil fremrykke skattelettelser for 900 mio. kr., og grunden er – nu citerer jeg fra kronikken – »at vi skal skabe flere arbejdspladser«.
Jeg forstår det sådan, at de 900 mio. kr., som Dansk Folkeparti bl.a. gerne vil fremrykke skattelettelser for, bl.a. skal tages fra anlægsinvesteringer, som vi i regeringspartierne har foreslået.
Det er jo tankevækkende, al den stund at det faktisk vil skabe flere arbejdspladser at holde fast i anlægsinvesteringerne i stedet for at bruge pengene på skattelettelser.
Resultatet af Dansk Folkepartis forslag bliver altså færre arbejdspladser, selv om man påstår det modsatte.
Anerkender ordføreren, at det vil skabe flest arbejdspladser at bruge pengene på anlæg i stedet for at fremrykke skattelettelserne?
Finn Sørensen (EL), 2013-09-10:
Jeg fik jo ikke rigtig svar på, hvorfor de der krav ikke var med, og hvad de andre partier sagde til dem, men jeg er da glad for ordførerens udlægning.
Den her kronik er udtryk for, hvad blå blok er enig om p.t., og ud af ordførerens svar kan vi læse, at når det kommer til valget imellem at give noget mere velfærd og lade aktionærerne betale noget mere på den ene side og så på den anden side at bøje sig for de borgerlige legekammeraters, Liberal Alliance og Venstres, krav om skattelettelser og nedskæringer i den offentlige sektor, vælger Dansk Folkeparti det sidste, ligesom de gjorde i 10 lange år under VKO-regimet, som jo medførte grove nedskæringer bl.a. på ældreområdet, daginstitutioner m.v. Så tak for det klare svar.
Det er, hvad blå blok kan blive enig om, og længere tør Dansk Folkeparti ikke gå.
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Det vil jeg svare ja til.
Og så vil jeg sige en anden ting, nemlig at jeg synes, det er så forstemmende, at man står her og taler om en grænsebom som en symbolsk ting.
Jeg tror ikke, det gælder de familier, der kommer hjem og oplever, at hjemmet er blevet gennemrodet, og det er der hver evige eneste dag familier i Danmark der oplever, så børnene ikke vil sove om natten mere, og nogle bliver bange for at være i deres hjem.
De vil rigtig gerne have en kontrol nede ved grænsen, så man kan se, at østeuropæere ikke bare kan køre op igennem Danmark og begå indbrud i det ene hus efter det andet hver eneste dag.
Så det er ikke en symbolsk ting at have en kontrol ved grænsen.
Jeg har også hørt flere socialdemokratiske ordførere være ude at sige, at det bare er sådan noget symbolik, at Dansk Folkeparti får indført en bom ved grænsen.
Det synes jeg er ærgerligt.
Det er altså noget, der betyder noget for rigtig mange mennesker, skulle jeg hilse og sige.
Jeg er meget glad for, at der er en af ordførerne, som har spurgt mig indtil videre, der faktisk har læst kronikken og forstået den korrekt, for det, kronikken gik ud på, var egentlig at fortælle vælgerne, hvad det er, blå blok er enig om.
Og det står meget tydeligt, at der er store felter, hvor vi er enige, og så er der bestemt også nogle felter, hvor vi er uenige.
Det var sådan, at Dansk Folkeparti ikke gik til valg og aldrig har gjort det på at skulle give skattelettelser til virksomhederne, og derfor gik vi selvfølgelig heller ikke med i den aftale, og derfor blev vækstpakken også delt op i to, en del 1, hvor Dansk Folkeparti var med sammen med blå blok og regeringen, og så blev der en del 2, hvor Dansk Folkeparti ikke var med.
Så forståelsen af kronikken er helt korrekt.
Rosa Lund (EL), 2013-09-10:
Tak til hr. Jesper Petersen for en god tale og for de gode visioner, der blev ridset op.
Jeg tænker især på det med, at vi skal uddanne den dygtigste generation nogen sinde; jeg tænker på det med, at flere skal have en uddannelse.
Men når jeg så læser regeringens finanslovsforslag, er der alligevel noget, der undrer mig, for hvordan hænger det, at vi skal uddanne den dygtigste generation nogen sinde, og at flere skal have en uddannelse, og at der faktisk er flere, der skal have en erhvervsuddannelse, sammen, når erhvervsuddannelserne skal spare 2 mia. kr. over de næste 3 år.
Kan hr. Jesper Petersen forklare mig det?
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Uddannelsesområdet er meget vigtigt for regeringen.
Og vi gør jo også det, at selv om man har optaget rekordmange næste år, følger pengene med; taxameteret følger med, og kvaliteten kan bevares.
Selv om vi optager rekordmange, er der ikke før blevet brugt så mange penge på uddannelse, som der bliver brugt næste år.
Der er også til ungdomsuddannelserne 700 mio. kr. mere.
Så er det rigtig nok, at uddannelsesinstitutionerne er underlagt det at putte 2 pct. af deres bevilling i en særlig pulje.
Der vil så siden hen blive disponeret over den, men alle pengene vil blive inden for uddannelsesområdet.
Og jeg tror ikke, at man skal være en særlig dygtig spåkone for at vide, at regeringen lægger meget vægt på erhvervsuddannelserne.
Vi må så siden hen se, hvordan udmøntningen bliver, men det kan man jo være med til at bestemme, hvis man indgår i forhandlingerne.
Rosa Lund (EL), 2013-09-10:
Som ordføreren forhåbentlig ved, indgår Enhedslisten meget gerne i forhandlinger om erhvervsuddannelserne.
Men det undrer mig nu alligevel, at hr. Jesper Petersen siger, at uddannelse er meget, meget vigtigt for regeringen, og taler om, at optaget på de videregående uddannelser er finansieret, når jeg helt konkret spørger til erhvervsuddannelserne.
Derfor tror jeg bare, at jeg skal omformulere mit spørgsmål lidt, for det står nemlig ikke i finanslovsforslaget: Kan hr. Jesper Petersen garantere, at de penge, der bliver sparet gennem 2-procentbesparelsen bliver på det område, som de er taget fra?
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Jeg tror egentlig også, at jeg nævnte det i mit første svar, nemlig at der også der vil være 700 mio. kr. mere.
Regeringen prioriterer erhvervsuddannelserne meget højt, og derfor sørgede vi også for i sidste års finanslov med Enhedslistens medvirken, at det hul, der ville blive i bevillingerne til erhvervsuddannelserne, ville blive fyldt op igen; at de altså ikke skulle spare en masse penge.
Der er nu afsat en reserve på 1 mia. kr. til erhvervsuddannelserne over de næste 4 år.
Så er de som alle andre underlagt at putte 2 pct. af deres bevilling i en omstillingspulje, og det, jeg bare forsigtigt sagde, var: Lad os nu lige se, hvordan den bliver fordelt, inden vi fælder dommen over, om man kan tillade sig at sige noget om, hvorvidt erhvervsuddannelserne bliver prioriteret højere eller ej.
Så er det forsigtigt sagt.
Jacob Jensen (V), 2013-09-10:
Nu vil jeg gå lidt i rette med mine to partikolleger her, hr. Kristian Jensen og hr. Peter Christensen, som faktisk bad om, at hr. Jesper Petersens humør skulle være lidt bedre.
For jeg kan forstå, at hr. Jesper Petersens humør skulle være sådan nogenlunde ligefrem proportionalt med udviklingen i økonomien, og når man kan se, at regeringen nu for fjerde gang i træk har nedjusteret økonomien, er det vel en ærlig mine at lægge at være sådan lidt ked af det og lidt trist til mode.
Så det vil jeg sådan set rose hr. Jesper Petersen for.
Det er måske nærmere statsministeren, som rejser rundt i vanlig stil og overdriver.
Men når det så er sagt, burde hr. Jesper Petersens humør måske alligevel være lidt bedre i den forstand, at regeringen jo faktisk har historisk mange muligheder for at indgå en finanslovaftale.
Det parlamentariske grundlag, Enhedslisten, byder sig til, men oppositionen med Venstre i spidsen byder sig så sandelig også til i en ærlig mening, rækker hånden frem og siger: Skal vi ikke lave en aftale, hvor vi sikrer, at det bliver billigere at investere, drive virksomhed i Danmark, skaffe arbejdspladserne, indtægten til vores velfærdssamfund?
Derfor vil jeg godt spørge, om den aftale, som regeringen vil indgå, vil betyde, at det ikke bliver dyrere at drive virksomhed i Danmark.