runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2014-06-03:
Jamen det synes jeg i meget vid udstrækning giver sig selv.
Jeg havde ikke tænkt, at vi skulle udkomme med en A5-side, hvor der stod et tal, et trecifret millionbeløb, og så var det det.
Jeg tror, at det er meget vigtigt, at vi får et nuanceret grundlag, som både handler om omkostningerne for de mennesker, som er fastboende, for erhvervene og så for turisterhvervet.
Og så er der jo, uanset hvordan man vender og drejer det, selv om en færge vel et eller andet sted er en færge og vand er vand, forskel på de tre økommuner, på de kommuner, som har øer som en del af kommunen, og så på Bornholm, som jo er i en speciel situation, fordi transporttiden er længere, end den i øvrigt er andre steder.
Jeg tror, at det ville være godt for vores debat, hvis vi kunne samles om et forslag til vedtagelse, og der synes jeg det er vigtigt, at vi har det analytiske, gennemarbejdede grundlag, som har objektiv karakter, og så på baggrund af det kan tage den mere politiske diskussion om, hvor man så i givet fald kunne prioritere det – hvis det var det, man ville – når man kender grundlaget.
Det synes jeg er sådan en meget god måde for os at arbejde på i stedet for ligesom også at begynde med noget finansiering, som i sagens natur – det kunne man jo også høre på debatten i dag – giver diskussion, når man ikke ved, hvad det er for en regning, der i realiteten bliver udskrevet.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-06-03:
Det er meget tilfredsstillende, og det er også et ønske fra min side, at man får en detaljering, der går på persontransporten, biltransporten og fragt af gods, således at man også der kan se, hvor man kan sætte ind for at gøre det så godt som overhovedet muligt for de enkelte øer.
Margrethe Vestager (RV), 2014-06-03:
Det bliver jo i sagens natur inden for nogle skøn – det giver sig selv – men jeg er sikker på, at de mennesker, som bliver bedt om at gøre arbejdet, vil gøre sig umage og gøre det så kvalificeret som overhovedet muligt.
Jeg ville så fra min side ønske, at det kunne bevæge Venstre til at stemme for det forslag til vedtagelse, som hr. Lennart Damsbo-Andersen, hr. Christian Friis Bach, hr. Karsten Hønge og hr. Henning Hyllested står bag, fordi jeg synes det ville klæde os, hvis vi gjorde det på den måde, i stedet for at lade en i virkeligheden lidt diffus diskussion om finansieringen stå i vejen for, at man får det brede analytiske grundlag.
Mai Mercado (KF), 2014-06-03:
Nu siger hr. Lennart Damsbo-Andersen, at det er første gang, han hører Det Konservative Folkeparti tale om balance i landdistrikterne.
Så er det jo, at jeg må komme med en tilståelse, fordi det sidste af min tale sådan set handlede om balancen i landdistrikterne, og at vi almindeligvis i Det Konservative Folkeparti jo er optaget af balancen mellem frihed på den ene side og socialt ansvar på den anden side.
Det er jo ikke første gang, at jeg har brugt det i en tale.
Det tror jeg at jeg har brugt rigtig, rigtig mange taler som landdistriktsordfører.
Jeg ved ikke, om det måske siger lidt om, hvor nært ordføreren har studeret de taler, jeg i hvert fald har holdt herfra.
Så skal jeg bare sige, at det, som bekymrer mig med den her regering, er, at vi jo gang på gang har set, og vi har diskuteret gang på gang som landdistriktsordførere, hvordan statslige arbejdspladser er forsvundet lokalt.
Når højtuddannede får omlagt deres arbejdspladser fra landdistrikterne, fra lokalområderne til København, så vil man se en affolkning også på de højtuddannedes område, og det er et kæmpe problem.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-06-03:
Om den her diskussion om, hvorvidt kommunerne nu har brugt pengene på det ene eller på det andet, om de nu er brugt på den rigtige måde, tænker jeg jo, at hvis en kommune har brugt pengene, der i hvert fald herindefra var afsat til færger, på noget andet, så er det et udtryk for, at den kommune er under pres økonomisk og har behov for f.eks. at sikre en hjemmepleje eller noget andet.
Man har tænkt, at den er vigtigere, end at man sejler med færgen flere gange om dagen eller sætter billetprisen ned.
Det har jeg egentlig forståelse for.
Det giver bare et forkert billede af den diskussion, vi skal have herinde.
Det er egentlig bare for at fortsætte det, som ordføreren talte om før.
Men jeg kunne i virkeligheden godt tænke mig at byde ordføreren velkommen til den gruppe af partier – vi er ikke så mange – der ønsker, at der skal være balance i Danmark.
Jeg synes, at det ville være lækkert, hvis der var endnu flere, der ville gøre det.
Men jeg kunne godt tænke mig lige at høre: Hvad er det dog, der er sket?
For jeg ved, at De Konservative jo har siddet i regering sammen med Venstre i 10 år, og så vidt jeg ved, har der i den periode overhovedet ikke på noget tidspunkt været rejst nogen som helst bekymring i forhold til hverken landdistrikter eller øer.
Hvad er det, der er sket hos De Konservative, eller rettere: Hvornår var det, det skete, at man begyndte at bekymre sig for øerne i Danmark?
Mai Mercado (KF), 2014-06-03:
Vi diskuterer i dag, hvad regeringen vil gøre, for at de danske økommuner og småøer kan opnå større ligestilling med det øvrige Danmark.
Lad mig gøre det helt klart: Vi ønsker ikke et A- og et B-Danmark.
Der skal være vækst og fremgang i hele landet, og derfor har Det Konservative Folkeparti foreslået, at der gennemføres en målrettet vækstpakke, som giver en håndsrækning til de danske landdistrikter og øer, og som dermed også sikrer Danmark en balanceret vækst, hvor velstand og beskæftigelse ikke kun er forbeholdt de større øer.
Konkret har vi i vores forslag til vækstplan afsat godt 2,5 mia. kr. til initiativer, der i vid udstrækning er målrettet udfordringer i netop vores landdistrikter og på vores øer, og som skal sikre, at vi får vækst i hele Danmark, for vækst er ikke kun for de store byer, det er også for landdistrikter og øer, og Danmark brækker jo netop midt over, hvis udviklingen ikke vendes.
Men det kræver også politikere, som vil prioritere øerne.
Alle ordførere har talt i dag, men det bliver ved snakken, og det bliver ved talen.
Men i vores forslag, har vi peget konkret på at hæve bloktilskuddet til Ærø, Læsø og Samsø.
Konkret foreslår vi i vores vækstplan at hæve tilskuddet med 40 mio. kr., og vi ved godt, at vi ikke kommer op på landevejsmodellen, men det betyder ikke, at vi ikke på sigt støtter landevejsmodellen, og det betyder ikke, at de 40 mio. kr. ikke også vil have en stor betydning.
Så kan der være nogle, som indvender: Jo, men der kan jo være økommuner, Ærø, Læsø eller Samsø, som så bruger dem på noget andet.
Og der vil jeg godt se den økommune, som vælger at bruge et tilskud, som de ved fra Folketingets side målrettet gives til netop færgedrift, som tør bruge pengene andetsteds.
Det tror jeg ikke at de vil gøre.
Så modsat andre partier har vi altså rent faktisk prioriteret det konkret, vi har prioriteret det politisk i vores planer, vi har lagt det her åbent ind på bordet til vækstforhandlingerne, netop fordi vi jo kan se, at erhvervslivet på Læsø, Ærø og Samsø i dag er tynget af de ekstra transportomkostninger, der er på færgefarten, omkostninger i form af både tid og penge, som betyder, at erhvervslivet har sværere vilkår end andre steder.
På grund af transportforholdene er der et lavere niveau af pendling til og fra øerne sammenlignet med pendlingsmønstrene i resten af Danmark, og det hæmmer den økonomiske udvikling på de danske øer.
Vi ønsker et Danmark i balance, hvor væksten ikke kun er forbeholdt fastlandet.
Som Konservative er vi jo generelt optaget af at sikre en balance i Danmark.
Normalt er det jo balancen mellem frihed og socialt ansvar, men det er også en balance, når vi taler om by, om land, om øst og vest, om provins og hovedstad, og uden den balance brækker Danmark midt over.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-03:
Tak, og undskyld, at jeg nu forlænger debatten her på en snart sen aften.
Men jeg vil bare lige bede fru Mai Mercado bekræfte, at i det forslag til vedtagelse, som Det Konservative Folkeparti bakker op om, står der, at man skal sikre ligestilling og dermed en landevejsmodel, og at det finansieringsforslag, den vækstplan, som fru Mai Mercados parti har fremlagt, på ingen måde er den nødvendige finansiering til at sikre det, ikke engang på Læsø, Samsø og Ærø.
Mai Mercado (KF), 2014-06-03:
Jamen det var jo det, jeg sagde i min tale.
Jeg synes egentlig, jeg gjorde rigtig meget ud af det, men jeg vil da godt bore det lidt mere ud.
Jeg sagde jo netop i min tale, at det, som vi har lagt frem, var i vækstforhandlingerne, og det er jo et lidt andet regi.
Men det er, fordi vi tror på, at vækst går hånd i hånd med udvikling generelt, og at vækst ikke kun er forbeholdt de store byer, men også skal ske i de mindre.
Så når vi til vækstforhandlingerne har foreslået, at man netop prioriterer bloktilskuddet og forhøjer det for Ærø og Læsø og Samsø, så skal det jo bare ses i lyset af, at vi støtter det her forslag til vedtagelse, og vi gør det, fordi vi mener, det er vigtigt at prioritere.
I øvrigt er det af mange herinde i aften blevet fremhævet, at de to forslag til vedtagelse ligner hinanden til forveksling.
Det kan man måske tænke lidt over i forhold til det, som ordføreren siger.
Det er jo klart, at det, som jeg opfatter vi siger ja til her, er, at der kommer en arbejdsgruppe.
Men det, som adskiller Det Radikale Venstre fra Det Konservative Folkeparti, er jo, at vi har et ønske om på sigt at prioritere og opnå en ligestilling, og det har Det Radikale Venstre ikke.
Det meldte Radikale Venstre jo fint ud.
Og det er også okay at have sådanne politiske forskelle, men vi ønsker, at det i langt højere grad end tidligere bliver muligt at konkurrere og skabe arbejdspladser, og at man ikke skal være udsat for det, som den kære brygmester fra Rise Bryggeri på Ærø er udsat for, nemlig at hans øl koster 1 kr. mere pr. styk, når det er, de skal sælges.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-03:
Forskellen på de to forslag er, at det ene forslag klart siger, at arbejdsgruppen skal sikre ligestilling, og det andet siger, at arbejdsgruppen skal se på, hvordan man kan sikre bedre og billigere transport.
Det er nu engang en rimelig markant forskel.
Og i vækstplanen fra Det Konservative Folkeparti er der så afsat 40 mio. kr. ud af de skønsmæssigt, som debatten har afspejlet, 300-500 mio. kr., som en fuld ligestilling vil koste.
Det vil jeg blot bede fru Mai Mercado bekræfte, nemlig at der nu af Det Konservative Folkeparti er afsat 40 mio. kr. ud af de 300-500 mio. kr., som forslaget ville koste.
Hvor skal resten af pengene findes, og er Det Konservative Folkeparti villig til at afsætte de penge?
Regeringen har gjort noget og sat ekstra penge af til kommunerne med øer og til økommunerne.
Der er penge til at prioritere færgedriften yderligere derude.
Kommunerne griber det vidt forskelligt an, og det må jo være en debat mellem borgerne i den enkelte kommune og den kommunalbestyrelse, som prioriterer, hvordan pengene skal anvendes.
Vi ser gerne på, om der kan gøres mere, og om vi kan gøre det bedre.
Der er indført et fælles færgesekretariat, som kommer.
Det er et andet initiativ, regeringen har taget, til at forsøge at gøre det bedre og billigere.
Men vi vil sige tingene ærligt.
Vi har ikke råd til ligestilling og til landevejsprincippet, og jeg er overrasket over, at et parti som Venstre, som går ind for nulvækst og skarpe prioriteringer i de offentlige budgetter, nu her i Folketinget lover, at man vil prioritere et landevejsprincip og en ligestilling, som kan koste 300-500 mio. kr. om året.
Henning Hyllested (EL), 2014-06-03:
Det var fru Mai Mercados bemærkninger om, at hun godt ville se de kommuner, der turde undlade at bruge penge i overensstemmelse med det, som Folketinget ligesom havde bevilget dem til.
Men er det ikke lige nøjagtig det, som er et af problemerne med den færgestøtte, der gives i dag?
Det var noget af det, jeg også ligesom prøvede at tage op i min ordførertale.
Det er jo i høj grad et problem, som man rundtomkring på øerne, småøerne især selvfølgelig, gør opmærksom på.
Og det er bl.a. noget af det, der har været problemet med de 15 mio. kr., vi så at sige har afsat ekstra til færgestøtten via udligningsreformen, hvor man i dag kan konstatere, at det, så vidt vides, indtil videre kun er to kommuner, der har brugt pengene som forudsat.
Så det er vel lige nøjagtig det, som er problemet, nemlig at kommunerne rent faktisk godt tør bruge dem til andet end det, de var afsat til.
Mai Mercado (KF), 2014-06-03:
Jo, men hr. Henning Hyllested har jo også været til de høringer, hvor kommunerne har været til stede, og hvor kommunerne netop har kigget Christiansborgpolitikerne i øjnene og sagt: I gav os en opgave.
I sagde: Gå nu hjem og få effektiviseret.
Og det gjorde vi.
Vi har nu fulgt jeres anbefalinger og jeres råd, men nu står vi altså og kan se, at det ikke er en uholdbar situation.
På det tidspunkt sad altså – jeg vil næsten sige samtlige, men jeg vil selvfølgelig ikke tale for alle – en stor del af Folketingets partier og erklærede sig enige.
Man skal jo ikke erklære sig enig på sådan et møde, hvis det er, man er i tvivl om, om man overhovedet synes, at det kommunale selvstyre er en god idé.
For man må da have så meget tillid til netop det kommunale selvstyre, at når man har siddet og kigget hinanden i øjnene, i forhold til om nogle penge i givet fald skal bruges, så bliver de også brugt.
Skulle økommunerne så gå hen og bruge de penge på en anderledes måde, tror jeg da godt, at de ved, at så bliver det godt nok svært en anden god gang, hvor de kommer med hatten i hånden.
Henning Hyllested (EL), 2014-06-03:
Men ikke desto mindre må vi jo konstatere, at kommunerne altså bruger pengene, som det passer dem, uanset hvad Folketingets partier erklærede, da de lavede den ene og den anden ordning.
Det, der fungerer direkte, kan man sige, er økortordningen under Transportministeriet, for der har man fuldstændig styr på, hvad pengene går til.
Fru Mai Mercado har i sine spørgsmål brugt eksemplet fra Ærø og bryggeriet på Ærø meget.
Har fru Mai Mercado tænkt på situationen for f.eks. Danish Crown-slagteriet på Bornholm?
Hvis der laves en trafikal ligestilling eller priserne for transport i det hele taget sænkes, vil det jo alt andet lige animere Danish Crown til at lukke slagteriet på Bornholm, for deres transportbehov stiger jo voldsomt, hvis man skal til at transportere levende grise.
Og alt andet lige betyder det jo et relativt større incitament til i virkeligheden at lukke slagteriet.
Så der vil det give den modsatte effekt af det, som fru Mai Mercado omtaler i forbindelse med bryggeriet på Ærø.
Mai Mercado (KF), 2014-06-03:
Jeg tror ikke, at jeg helt deler præmissen eller tænkningen i det eksempel, som hr. Henning Hyllested stillede op.
Men så vidt jeg er orienteret – og jeg har ikke selv tjekket det, men det forlyder i hvert fald sådan – skulle min egen formand tidligere i dag her i salen have stillet nogle spørgsmål til statsministeren om netop slagteriet Danish Crown på Bornholm.
Og det er jo også et udtryk for netop at ville sikre de vilkår, som er gode på de øer, som vi har.
Vi må bare erkende, at det er en udfordring.
Der er øer, hvor gennemsnitsalderen bliver højere og højere, og hvor der er færre og færre til at arbejde.
Vi kan se, at arbejdspladserne lukker.
Vi kan se, at der kommer færre i de offentlige skoler, osv.
Det er jo bare en udvikling, som sætter hele øsamfund under pres.
Erling Bonnesen (V), 2014-06-03:
Tak for det.
Det var jo et prisværdigt klart svar.
Man vil gerne være med til at se på det og undersøge det, men man vil i hvert fald ikke gøre ret meget ved det.
Det må sådan være konklusionen på det.
Man vil ikke gennemføre landevejsprincippet, men så noget, der er mindre end det.
Hvad er det så egentlig, Det Radikale Venstre vil for at sætte handling bag ved de ord, man jo ligesom næsten alle andre politiske partier og politikere er kommet med, for de siger, at de gerne vil gøre noget for øerne?
Er det kun, om jeg så må sige, de fine ord, og så kniber det med handlingen?
Hvad er det egentlig, man vil konkret?
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-03:
Og igen også tak for det samarbejde, vi har haft, om at se på mulige løsninger.
Jeg vil godt sådan i al stilfærdighed spørge om noget.
Men kan ordføreren pege på ting, som så ikke skal gennemføres andre steder i landet, for at man kan finde de her penge inden for transportrammen?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-06-03:
Lige nu er de ved at pløje hele København op for at udvide metronettet.
I den by i Danmark, hvor der er den allerbedste infrastruktur, og hvor folk er allermest forkælede, når det handler om at komme hurtigt frem og tilbage, skal man nu sikre endnu bedre vilkår.
Der er ting, som er nice to have, og ting, der er need to have; der er ting, der er meget bekvemme, og ting, der er nødvendige.
Der er det bare, at jeg har tænkt på nogle eksempler, og jeg er helt sikker på, at vi nok skal finde nogle ting, som hører til i den bekvemmelige ende, når vi skal ind og se på finansiering.
Men jeg vil også godt medgive, at det ikke er os i Dansk Folkeparti eller nogen af partierne, som er eksperter i at pege på bestemte modeller, og det er sådan set det, vi godt vil sætte arbejdsgruppen til.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-03:
Men kan jeg bede ordføreren bekræfte, at vi her i hvert fald taler om et trecifret millionbeløb?
Så hvis vi skulle udbrede det til resten af øerne og endda også til Bornholm, taler vi om 300, 400, 500 mio. kr.
Kan ordføreren bekræfte det?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-06-03:
Ordføreren kan godt bekræfte – jeg er sådan set også kommet frem til de samme tal – at det er et eller andet sted mellem 300 og 500 mio. kr. på et trafikbudget på mange milliarder.
Jeg tror godt, vi kan se på, hvilke opgaver det er, vi godt kan udsætte.
Så det er jeg slet ikke i tvivl om vi nok skal finde løsninger på.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-06-03:
Jeg skal gøre opmærksom på, at jeg også taler på Liberal Alliances vegne, idet ordføreren for Liberal Alliance, hr. Leif Mikkelsen, ikke er i stand til at komme til stede her i dag.
Danmark er et ørige, og øerne – både småøerne og de større øer – er med til at give Danmark den karakter, som Danmark har, ja, er med til at danne den danske folkesjæl.
Derfor er øerne med til at give Danmark værdier, som vi ikke kan tænke os ikke skulle eksistere.
Indtil for få år siden adskilte eksistensmulighederne på øerne sig ikke meget fra andre dele af Danmark.
Men i takt med samfundsudviklingen har det ændret sig drastisk for øsamfundene.
To af øernes hovederhverv, nemlig landbrug og fiskeri, har nu igennem flere år været i tilbagegang på grund af strukturudviklingen i samfundet.
Det har i særlig grad gået hårdt ud over øerne samt presset og udfordret øernes eksistens som levende helårssamfund.
For at sikre både småøerne og de større øer som netop levende helårssamfund skal der findes en erstatning for den erhvervsaktivitet og de arbejdspladser, som er gået tabt med strukturændringerne i landbruget og fiskeriet.
Og på alle øerne gøres der store indsatser og ihærdige præstationer af mange ildsjæle, for at øerne kan indgå som en aktiv del af Danmark i fremtiden.
Venstre håber meget, at det vil ske.
Personligt oplever jeg det på øer som f.eks. Sejerø, Fejø, Femø, Askø, Omø, Agersø, Tunø, Ærø osv.
Men det kræver, at også det øvrige samfund prøver at give både småøerne og de større øer vilkår, der ligner det øvrige lands vilkår.
Her kommer færgetrafikken stærkt ind i billedet.
Det er en hæmsko for ethvert samfund og lokalsamfund, hvis der skal store omkostninger til, for at både gods, biler og personer kan komme frem og tilbage.
Netop det er en meget stor belastning for øerne, som andre lokalsamfund i Danmark ikke oplever i nær samme grad.
Derfor må vi analysere nærmere, hvordan denne hæmsko med de høje færgetakster kan minimeres, og hvordan dette kan finansieres.
Vi er et samfund, der både på anlægssiden og driftssiden er i stand til at finansiere store motorvejsprojekter, landeveje og mindre veje – de såkaldt sorte veje i Danmark – i ethvert lokalsamfund i Danmark.
Vi må på tilsvarende måde se, om og hvordan der kan laves en ligestilling for de blå veje til øerne.
Danmarks småøer og større øer er perler i det danske øhav, og de perler skal vi passe på og give ligestilling.
Sverige har sin berømte skærgård, Danmark har sin berømte øgård.
Det er et klenodie, vi skal hæge om.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-03:
Tak for det.
Nu har vi lige hørt Dansk Folkepartis ordfører sige, at det med stor sandsynlighed vil koste i omegnen af 300-500 mio. kr. at ligestille og indføre et landevejsprincip, som Venstre jo nu med forslaget til vedtagelse meget kraftigt antyder er det, der skal ske.
Er det foreneligt med nulvækst?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-06-03:
Det står helt klart i forslaget til vedtagelse, at det skal ske inden for den eksisterende økonomiske ramme, vi kender i dag.
Derfor er det, at vi beder det hurtigtarbejdende udvalg, der skal nedsættes, om at se på, hvor der inden for den eksisterende ramme kan findes midler til at finansiere dette.
Vi er et samfund, som jeg var inde på, der er i stand til at bruge milliarder og finde milliarder til at lægge motorveje, landeveje og mindre veje ud til hvert eneste lokalsamfund i Danmark, bare ikke til øerne, og det er den lille proces, vi skal i gang med.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-03:
Jeg anser jo Venstre for at være et økonomisk ansvarligt parti, og nu skal vi så finde 0,5 mia. kr., kan man sige.
Jeg beder blot ordføreren om sådan måske at pege på, hvor finansieringen skal findes.
Der er jo ting, der ikke skal gennemføres.
Venstre står jo bag de fleste store trafikinvesteringer i dette land, de forlig, der er indgået, og de investeringer, der foretages, og som folk står og venter på.
Hvilke projekter skal udskydes eller bremses eller stoppes for at kunne finansiere det forslag, som Venstre nu står bag her i dag?
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-06-03:
Jeg synes altså, at det underminerer tilliden til sådan en retsstat, som vi plejer at sige vi har i Danmark, når man kan idømme en person 2 års fængsel for voldtægt, vedkommende kan komme ud efter halvdelen af tiden, og begår man så en ny voldtægt, inden de 2 år er gået i forbindelse med prøveløsladelsen, kommer man ikke automatisk i fængsel en gang til.
Jeg synes da virkelig, at det er en hån mod retsstaten, men det er da endnu mere en hån over for ofrene, at de kan blive udsat for grov personskadelig kriminalitet, se den kriminelle komme ud før tid og begå ny kriminalitet, og så skal vedkommende ikke udstå resten af straffen.
Det er da en hån over for ofrene.
Karen Hækkerup (S), 2014-06-03:
Jeg vil egentlig gerne sige, at vi i den her regerings tid har gjort rigtig meget for ofre.
Vi har lavet offerpakken, og vi er også på vej med det, der handler om at sætte ofrene i centrum for sagerne.
Der skal også meget til, når vi udmåler en straf eller beslutter os for, om der er nogle, der skal løslades før tid, at vælge at lade folk komme ud på 50 pct. af den afsonede straf.
Det kræver noget ganske ekstraordinært, og det er ikke alle, der vil blive indstillet til at kunne få lov til at komme ud på den måde – blot så det lige er sagt.
Det her handler jo ikke kun om, at man ikke vil håne ofrene.
Det handler lige så meget om, at der skal være en straf, den skal være retfærdig og rimelig, men hvis man har en prøveløsladelse, og man begår ny kriminalitet, får man sådan set også en ekstra straf oveni, når man skal have den nye straf.