runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Krarup (DF), 2010-11-09:
Vi har forud meddelt i forbindelse med de almindelige bemærkninger til dette lovforslag, at vi vil stemme for det, hvilket er en forlængelse af og i overensstemmelse med vores aftale af 22. september 2008.
Og vi agter at holde vores ord, men vi vil meddele ministeren, at det muligvis bliver sidste gang, vi vedkender os denne aftale.
Der er sket noget, som får os til at sætte hælene i.
Vi er blevet opmærksomme på, at forudsætningerne for vores ja synes at være bristet.
Grundlæggende gælder det for vores forhold til dansk indfødsret, hvad der meddeles i grundlovens § 44, at dansk indfødsret meddeles ved lov.
Det vil sige, at det er det danske Folketing og dermed det danske folk, der skænker dansk indfødsret som en gave til dem, der har gjort sig fortjent til denne gave.
Ja, en gave, ingen ret.
Der er ingen fremmede, der har ret til indfødsret.
Det er det danske folks gave til dem, der har kvalificeret sig til at modtage den.
Men i denne lov har 35 personer fået dansk indfødsret på grundlag af FN's konvention om begrænsning af statsløshed.
Som om FN har adkomst til at meddele dansk indfødsret.
Det fremgår, at Danmark den 6. juni 1977 ratificerede FN's konvention af 30. august 1961 om begrænsning af statsløshed.
Det fremgår videre, at regeringen på grundlag af denne konvention i det foreliggende lovforslag har tildelt 35 personer indfødsret, selv om de pågældende ikke har opfyldt de betingelser, der stilles til dem, der skal kunne blive danske statsborgere.
Det fremgår, at ministeriet først for et års tid siden er blevet opmærksom på denne konsekvens af FN's konvention, idet man tidligere krævede de normale krav opfyldt af dem, der fra 2004 ikke kunne blive danske statsborgere ved erklæring.
Men med dette lovforslag har man rettet ind efter FN's konvention og tildeler altså 35 personer dansk indfødsret, som ikke på nogen måde har gjort sig fortjent dertil.
Jeg er ked af at sige det, men dette vil vi fra Dansk Folkeparti ikke acceptere.
Skal denne linje fastholdes og dansk indfødsret således devalueres, stemmer vi for fremtiden nej til indfødsretslove.
Vi må kræve, at kravet om dansk sprog, om indfødsretsprøve, om selvforsørgelse og om straffri vandel også gælder for dem, som FN vil tildele dansk indfødsret, for vi fastholder ubetinget, at det er Folketinget og ikke FN, der er bestemmende vedrørende indfødsret.
Vi gentager, at der er ingen, der har ret til at blive dansk statsborger.
Det er det danske folks gave, ikke nogen ret.
Det er Folketinget, der frit bestemmer, hvem der skal kunne høre til det danske folk, og hverken FN eller læger eller psykiatere skal kunne tage den afgørelse ud af Folketingets hænder.
Nej, der er ingen, som har ret til at opnå statsborgerskab.
Det er en gave, ingen ret, og hvis vi ikke kan få dette grundlæggende synspunkt respekteret i det danske Folketing, stemmer vi for fremtiden nej til indfødsretslovene.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-11-09:
Og der er altså nogle andre, der har sat det her i gang, og som man må rette skytset mod, og ikke mod Danmark, der ikke har inviteret de pågældende.
Marianne Jelved (RV), 2010-11-09:
Da den ordfører for Det Radikale Venstre, der normalt er ordfører på dette område, ikke kan være til stede i dag på grund af andre gerninger i huset her, skal jeg meddele fra Det Radikale Venstres folketingsgruppe, at vi støtter forslaget.
Vi har været igennem en meget lang proces i uddannelsessektoren om selveje, og derfor er det også naturligt, at vi tager fat på det her område.
Frank Aaen (EL), 2010-11-09:
Der var lidt rod i ordførerrækken.
Der kom en interessant bemærkning fra den konservative ordfører, nemlig at Det Konservative Folkeparti endnu er større end De Radikale.
Til selve lovforslaget vil jeg sige, at der er meget fornuft i det lovforslag, så vidt vi kan se.
Men der er to ting, vi ikke er tilfredse med.
Den ene er, at der ikke skal være medarbejdervalgte medlemmer i bestyrelserne.
Men ethvert aktieselskab i det her land har medarbejdervalgte repræsentanter i bestyrelsen.
Jeg mener også, at det bør være sådan her.
Desværre har vi en generel tendens inden for udviklingen af styringen af uddannelsesinstitutioner, at de afdemokratiseres.
Hvor vi for nogle år siden havde en meget høj grad af valgte repræsentanter, dels valgte blandt eleverne, dels valgte blandt medarbejderne, dels blandt lærerne, der valgte ledelsen, får vi mere og mere udpegning og fravær af valgprocesser.
Det er den ene ting.
Det synes jeg altså heller ikke at vi bare skal acceptere, så det er også en ting, vi vil tage op under udvalgsbehandlingen.
Så jeg er altså ikke sikker på, at vi ender med at stemme for det her lovforslag med de to ting, som jeg har nævnt her.
Villum Christensen (LA), 2010-11-09:
Tak for det.
Jeg vil også følge op på hr. Frank Aaens tale og sige, at vi er tilfredse med at komme efter Enhedslisten, da vi endnu er mindre end Enhedslisten.
Der er ingen tvivl om, at den styreform, vi vælger for vores institutioner i staten, kan være helt afgørende for effektiviteten i den daglige drift.
Selvejende institutioner med deltagelse af berørte interessenter i bestyrelsen kan med fuld ret siges at udgøre hele krumtappen i den måde, vi administrerer velfærdssamfundet på.
Det er derfor meget hjælpsomt, at vi nu får en mere ensartet opbygning af styringssystemerne i vores institutioner.
Når alt kommer til alt, handler det jo om to hovedinteresser.
Hele den opbygning bygger i virkeligheden på et tillidssystem, hvor man fra statens side har en forventning om, at bestyrelsen i samarbejde med den daglige ledelse og medarbejderne vil sikre en effektiv opgavevaretagelse og en høj kvalitet.
Vi tror på, at man i de faglige miljøer og lokalt er langt bedre til reelt at kunne sikre kvalitet end bureaukrater og centrale politikere, der skal sidde og sætte flueben ved nogle processer og nogle procedurer.
Dybest set
kan man kun kontrollere processer fra statens side, mens faglig kvalitet kun kan vurderes af de professionelle.
Det har Danmarks Evalueringsinstitut selv erkendt.
De kan aldrig sikre den egentlige kvalitet i ydelsen, kun proceskrav, kun flueben, hvis man må udtrykke det sådan lidt bramfrit.
Derfor kunne vi godt tænke os, at man fra statens side fortrinsvis fokuserede på, at udviklingskontrakterne opfylder et bestemt krav om andelen mellem bureaukrati og faglige ydelser, sådan at vi ikke bruger krudtet forkert, sådan at staten lader institutionerne lave det, som de er bedst til, nemlig at udføre de faglige opgaver, som de nu engang er sat til.
Og så holder staten ellers fingrene væk og skrider kun i alleralleryderste nødstilfælde ind i forbindelse med opgavevaretagelsen.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-11-09:
Jeg vil godt takke for de mange positive bemærkninger fra så godt som alle Folketingets partier.
Det eneste parti, der har udtrykt en sådan lidt tøvende holdning til forslaget, er Enhedslisten.
Det er rigtigt, som den radikale ordfører, fru Marianne Jelved, nævnte, at baggrunden er, at der har været et større ministerielt udvalgsarbejde omkring de selvejende institutioner, som så er udmøntet i en konkret model for en fremtidig regulering af de institutioner.
Det her lovforslag er en opfølgning på det arbejde.
Vi ønsker i regeringen på tværs af ressorter at indføre mere ensartede styringsrammer for selvejende uddannelsesinstitutioner, og det skal selvfølgelig også gælde for de maritime uddannelser.
Der ændres ikke på de maritime uddannelsers faglige indhold, kvalitet og struktur.
Forslaget justerer derimod rammerne for styringen af de maritime uddannelsesinstitutioner, f.eks. regler, vedtægter, tilskud, regnskab og tilsyn.
Der er det selvfølgelig vigtigt, som ordføreren for Liberal Alliance også var inde på, at vi hele tiden sikrer, at organisationsformen for statsligt finansierede opgaver er tilrettelagt således, at fordelene udnyttes bedst muligt, mens ulemperne reduceres
mest muligt
Det er det, som lovforslaget vil være med til at sikre.
Vi ønsker fra regeringens side, at den statslige styring af de maritime uddannelsesinstitutioner kan sikre, at institutionerne løser deres opgaver på et så højt kvalitetsniveau som muligt og med anvendelse af så få ressourcer som muligt.
Samtidig er det vigtigt, at institutionerne får et reelt råderum til selv at bestemme, hvordan deres virksomhed og opgavevaretagelse tilrettelægges.
Jeg ser derfor frem til udvalgets velvillige behandling af forslaget og svarer naturligvis gerne i udvalget på yderligere opklarende spørgsmål.
Ulla Tørnæs (V), 2010-11-09:
Lovforslaget her er den lovgivningsmæssige udmøntning af aftalen om bekæmpelse af langtidsledighed, som regeringen indgik i foråret med Dansk Folkeparti, Radikale Venstre, Liberal Alliance og Kristendemokraterne.
Med aftalen afsatte vi ikke mindre end 500 mio. kr. til en helt ekstraordinær og målrettet indsats til bekæmpelse af langtidsledighed.
Mange af forslagene er hen over sommeren blevet gennemført ved administrative ændringer, men med lovforslaget her tager vi altså fat på de dele, der kræver egentlig lovændring.
Vi har desværre som følge af krisen oplevet en stigning i langtidsledigheden.
Det er beklageligt, men jo i og for sig ikke overraskende, at langtidsledigheden stiger i disse måneder.
Forklaringen er, at de, der mistede deres arbejde, da krisen var på sit højeste, nu dukker op i langtidsledighedsstatistikken.
Men for ikke at miste proportionerne i debatten her i dag vil jeg bare lige nævne, at der i slutningen af 1990'erne faktisk var over 130.000 langtidsledige.
Langtidsledighed har først og fremmest store konsekvenser for den enkelte ledige, men jo også for samfundsøkonomien helt generelt har det naturligvis betydning, hvor mange langtidsledige der er.
Vi ved, at jo længere tid den enkelte ledige er uden arbejde, desto vanskeligere er det at vende tilbage til arbejdsmarkedet og få fodfæste på arbejdsmarkedet.
Vi ved også, at grundlæggende læse- og skrivekundskaber er en vigtig forudsætning for netop at have tilknytning til arbejdsmarkedet.
Derfor må manglende læse- og skrivekundskaber ikke blive en barriere for lediges muligheder for at få job og uddannelse.
Læse- og skrivetesten skal behandles på samme måde som de andre pligter, personer på kontanthjælp har.
Det vil sige, hvis kontanthjælpsmodtageren uden rimelig grund udebliver fra et tilbud, får pågældende også en sanktion.
Ud over en sanktion, hvis man ikke dukker op til en læse- og skrivetest, gennemfører vi også med forslaget her omprioriteringer af de midler, der hidtil har været omfattet af flaskehalsordningen, da der jo ikke lige p.t. er et presserende behov for at fastholde den bevilling på det niveau, som det var tilfældet i 2007, hvor den blev etableret. Som nævnt er lovforslaget her en udmøntning af langtidsledighedsaftalen, og jeg håber meget, at Folketinget vil bakke op om lovforslaget.
Line Barfod (EL), 2010-11-09:
Jeg beklager, men min maskine, som jeg skal trykke på her, virker ikke helt.
Jeg tror, alle er fuldstændig enige om, at vi skal gøre noget ved langtidsledighed; det er der overhovedet ingen tvivl om.
Men jeg går ud fra, at Venstre er enig i, at det allerbedste jo vil være at skabe nogle job.
Det, der er behov for, er jo, at man får sat gang i beskæftigelsen, så folk kan komme i arbejde, og derfor vil jeg gerne høre, hvorfor fru Ulla Tørnæs og Venstre mener, det vil skabe flere job, hvis man forsøger at straffe folk, der har svært ved at læse og skrive, i stedet for at bruge ressourcerne på at få skabt nogle job og så bruge nogle ressourcer på at hjælpe folk med at få lært at læse og skrive, hvis det er det, der er problemet.
Carina Christensen (KF), 2010-11-09:
Jeg takker.
Formålet med det her lovforslag er at tilpasse lov om maritime uddannelser.
Bevillingsreglerne og reglerne for regnskab og revision m.v. kommer nu til at harmonere med de nye regler, som gennemføres på alle de ministerområder, hvor der er selvejende institutioner.
I Det Konservative Folkeparti hilser vi det her nye regelsæt velkommen.
Vi synes, at det er nogle fornuftige justeringer, og vi kan således støtte forslaget.
Ulla Tørnæs (V), 2010-11-09:
Nu tillader taletiden jo ikke at gennemgå hele den finanslovaftale, som blev indgået i går, her, men med den finanslovaftale, der blev indgået med Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne i går, er der netop en meget, meget målrettet indsats, som helt sikkert vil medføre, at der bliver etableret job.
Jeg tænker på hele iværksætterdelen, jeg tænker på den del af finansloven, der vedrører hele turistsektoren,
og jeg er ikke et sekund i tvivl om, at det vil bidrage til at skabe flere job.
Men i relation til lovforslaget her er jeg af den klare overbevisning, at det er en klar fordel for langtidsledige – ja, for ledige i det hele taget – hvis man ikke har en ungdomsuddannelse, at man gennemfører en læse- og skrivetest med henblik på at se, hvad det er, der er brug for, for at man får de kompetencer, som arbejdsmarkedet efterspørger.
Al erfaring viser jo, at netop manglende læse- og skrivefærdigheder i visse situationer kan være en barriere for en langtidsledig for at komme tilbage på arbejdsmarkedet, og det er det, forslaget her tager fat på i tråd med det, vi har gjort for unge under 25 år med ungepakken.
Line Barfod (EL), 2010-11-09:
Jamen jeg er fuldstændig enig i, at hvis folk mangler nogle kundskaber for at kunne få et arbejde, er det en rigtig god idé at hjælpe dem med at kunne få de kundskaber.
Men det er jo ikke det, forslaget her handler om.
Jeg synes, det ville være rigtig godt, hvis man kom med et forslag, der sikrede, at når man er arbejdsløs, kan man få ret til noget nødvendig uddannelse, omskoling, opkvalificering osv.
Det har vi foreslået masser af gange, og det ville være rigtig godt.
Men det, forslaget her går ud på, er, at man skal tvinge folk til at tage en læse- og skrivetest, og hvis de ikke gør det, bliver de straffet.
Så tager man penge fra dem, og det jo ikke det mest motiverende for folk, der måske har lidt det ene nederlag efter det andet i hele deres skoleforløb, og som ikke har fået den fornødne hjælp til at lære at læse og skrive.
Det er ikke den rigtige måde at motivere dem til at komme i gang med at få lært de ting på, at man begynder at true og straffe dem osv.
Ulla Tørnæs (V), 2010-11-09:
Det er selvfølgelig ikke testen alene, der er afgørende, det er opfølgningen på testen, og derfor vil vi sikre, at alle langtidsledige, som ikke har en ungdomsuddannelse, og hvor det viser sig, at der er et behov, fremover får pligt til at gennemføre en sådan læse- og skrivetest.
Helle Sjelle (KF), 2010-11-09:
Lovforslaget fra beskæftigelsesministeren er en konsekvens af den aftale om langtidsledighed, som regeringen, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre, Liberal Alliance og Kristendemokraterne indgik i maj måned.
Det er en fremragende og fremsynet aftale, der sætter omkring en halv milliard kroner af til at bekæmpe langtidsledighed ved at hjælpe vores langtidsledige medborgere med den uddannelse eller det kompetenceløft, som de har brug for.
Langtidsledighed er efter vores opfattelse skidt for den enkelte, der risikerer at bevæge sig stadig længere væk fra arbejdsmarkedet, i takt med at dagene, ugerne og månederne går.
Men det er også skidt for skatteborgerne, der skal betale dagpenge gennem lang tid.
Det bidrager lovforslaget til, og det indeholder to elementer, som jeg gerne vil komme nærmere ind på.
Det ene element er en sanktion over for kontanthjælps- og starthjælpsmodtagere, der nægter at deltage i læse- og skrivetest.
I dag kan kun kontanthjælps- og starthjælpsmodtagere under 30 år få en sanktion, hvis ikke de vil deltage i læse- og skrivetesten.
Fremover vil det gælde samtlige kontanthjælps- og starthjælpsmodtagere, som ikke har en ungdomsuddannelse, og som vurderes at have et behov for en sådan test.
Det er det helt rigtige at gøre for at hjælpe kontanthjælps- og starthjælpsmodtagere, der læser eller skriver dårligt.
I dag er det nemlig sådan, at langt de fleste stillinger kræver, at man kan læse og skrive på et rimelig højt niveau, og derfor er det vigtigt, at vi hjælper ledige, for hvem manglende læse- og skrivefærdigheder udgør en hindring for at få et job, til at få de færdigheder.
Og første skridt på vejen til at få hjælp er at konstatere, om der er et problem.
Det andet element i lovforslaget er en ophævelse af den såkaldte flaskehalsbevilling i lov om ansvar for og styring af den aktive beskæftigelsesindsats.
Bevillingen var et resultat af den trepartsaftale, som regeringen indgik med KL, Danske Regioner, LO, AC og FTF tilbage i 2007, og som havde til formål at sende de ledige i retning af sektorer med lav arbejdsløshed og gode beskæftigelsesmuligheder.
Men desværre har bevillingen vist sig ikke at fungere, som den skulle, og derfor var det også en del af forårets aftale om langtidsledighed at ophæve bevillingen og i stedet bruge pengene på at bekæmpe langtidsledighed.
Det anser vi for at være en meget hensigtsmæssig omprioritering af skatteydernes penge.
Samlet set kan vi Konservative altså støtte lovforslaget fra beskæftigelsesministeren.
Det er et glimrende lovforslag, der vil betyde, at flere kontanthjælps- og starthjælpsmodtagere gennemgår en læse- og skrivetest og derefter om nødvendigt får hjælp til at forbedre
deres læse- og skrivekompetencer.
Det skulle meget gerne hjælpe dem ud af ledigheden og ind på arbejdsmarkedet, hvor de kan bidrage til fremtidens vækst, velstand og velfærd.
Marianne Jelved (RV), 2010-11-09:
Det er jo en udmøntning af en aftale, altså et forlig imellem regeringen, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne fra maj måned i år, og derfor er Det Radikale Venstre jo også tilhængere af det og stemmer for forslaget, da det er en udmøntning af den pågældende aftale.
Det er jo ud fra gode erfaringer fra unge under 30 år, der læse- og skrivestestes, for at det kan vurderes, om de skal have en særlig hjælp for at opnå de færdigheder, som er så nødvendige i dagens samfund og ikke mindst i fremtidens samfund.
Det er flaskehalsbevillingen, der skal finansiere det.
Man kan sige, at det er beklageligt, at man skal bruge flaskehalsbevillingen til det formål, men desværre er vi jo i en situation, hvor flaskehalsbevillingen ikke tjener noget formål lige nu, da der ikke rigtig findes flaskehalse i Danmark.
Så vi er tilhængere af, at man gør den her indsats for at skaffe midler til at gennemføre en undervisning til dem, der er over 30 år, og som har de samme problemer som dem under 30, der allerede bliver finansieret.
Jeg kan ikke lade være med, når jeg nu har hørt på ordførertalerne, at minde om, at vi i 1990'erne havde en meget, meget høj ungdomsarbejdsløshed i Europa, også i Danmark, og der gennemførte regeringen med statsminister Poul Nyrup Rasmussen i spidsen en omlægning af forsørgelsesgrundlaget for unge under 25 år.
Man afsatte 6 måneder til dagpengeperiode, og hvis ikke man efter de 6 måneder enten var i job eller i uddannelse, var der bare ikke nogen finansiering længere.
Det afskaffede ungdomsarbejdsløsheden i Danmark.
Det er bare lige til erindring.
Tak for ordet.
Inger Støjberg (V), 2010-11-09:
Lovforslaget er en del af den samlede lovgivningsmæssige udmøntning af aftalen »Stærkere ud af krisen – Bekæmpelse af langtidsledighed«, som jo blev indgået mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre, Liberal Alliance og hr. Per Ørum Jørgensen den 27. maj 2010.
Lovforslaget skal ses i sammenhæng med de dele af aftalen, der udmøntes administrativt.
Det er et stort problem, at der er ledige, der har vanskeligt ved at læse, skrive og regne.
Derfor synes jeg, det er positivt, hvis man kan kombinere beskæftigelsesindsatsen med at give mennesker, der har behov for det, et løft i deres evner til at læse, skrive og regne.
Lovforslaget lægger op til, at man kan læse- og skriveteste alle ledige uden en ungdomsuddannelse, som har behov for det.
Testen skal danne grundlag for at give kurser, som kan give ledige, der har behov for det, et løft i deres læse-, skrive- og regnefærdigheder.
Testen bliver en del af den aktive beskæftigelsesindsats.
Ledige får derfor pligt til at deltage i testen, hvis jobcenteret vurderer, at deres behov for en test er der.
Jeg foreslår derfor, at der i loven fastsættes en sanktion for manglende deltagelse i læse- og skrivetest.
Lovforslaget indeholder også forslag om ophævelse af flaskehalsbevillingen.
Formålet med flaskehalsbevillingen er, at bevillingen skal få jobcentre til at give tilbud til ledige inden for områder, hvor der mangler arbejdskraft og der er gode beskæftigelsesmuligheder.
Det har vist sig, at ordningen ikke har kunnet leve op til disse intentioner, og jeg foreslår derfor, at flaskehalsbevillingen omprioriteres til finansiering af initiativerne i aftalen om bekæmpelse af langtidsledighed og dermed bortfalder fra den 1. januar 2011.
Til slut vil jeg gerne takke for behandlingen af lovforslaget her i dag, og jeg ser meget frem til en god udvalgsbehandling.
Karsten Hønge (SF), 2010-11-09:
Det er godt for institutionerne at få nogle generelle principper og nogle klare regler at styre efter.
Det vil kunne give mulighed for at forbedre kvaliteten i de maritime uddannelser.
Og det bliver nu med lovforslaget lidt tydeligere, hvilke bøjer der skal tages bestik af i fremtiden.
Derfor støtter SF forslaget.
Niels Sindal (S), 2010-11-09:
Lovforslaget vedrørende ændring af lov om maritime uddannelser har som udgangspunkt Socialdemokratiets støtte.
Jeg skal ikke redegøre for lovforslaget som sådan; det har min kollega lige gjort på ganske ypperlig vis.
Der er dog nogle høringssvar, som jeg godt vil drøfte lidt i udvalget.
For det første er der sammensætningen af bestyrelsen, og for det andet er der Søfartsstyrelsens hjemmel til at fastsætte regler for samarbejde med de maritime uddannelsessteder.
Vi ser ikke forslaget som noget kontroversielt, nærmest som noget teknisk, men på de nævnte punkter vil vi gerne drøfte sagen.
Vi tilslutter os.
Helle Sjelle (KF), 2010-11-09:
Uden at gå ind i det konkrete eksempel handler det naturligvis om, at hvis man har nogle sygdomme, er det jo nogle helt andre ting, man skal hjælpes med.
Så handler det jo om sociale og sundhedsmæssige tilbud, og som jeg sagde før, har kommunen jo altså stadig væk mulighed for, hvis der er nogle særlige behov, at gå ind og give nogle former for tillæg.
Så kan der selvfølgelig være særlige tilfælde i den enkeltes situation, som gør, at man ikke kan opnå det, og det vil jeg ikke stå her fra talerstolen og afvise.
Men jeg bliver også nødt til at sige, at jeg tror, at vi, Konservative og Enhedslisten, ser fuldstændig forskelligt på det her system, fordi for os handler det først og fremmest om, hvis man er ung under 25 år, at man kommer i gang med en uddannelse eller man kommer ud på arbejdsmarkedet.
Det må være det, der er målet, frem for at man kommer på passiv forsørgelse og er der, indtil man bliver folkepensionist.
Det vil vi simpelt hen ikke acceptere.