runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
Det er rigtigt, at rigtig mange lande er i gang med at få formuleret deres Arktispolitik.
Og der er ingen tvivl om, at mange af de mineprojekter, som vi ser i Grønland, og som nu er på forberedelsesstadiet, med tiden vil blive rigtig, rigtig interessante.
Det kan godt være, at råvarepriserne er lave nu, men det vil med tiden blive rigtig interessant, når manglen på råvarer begynder at presse priserne op igen, når stigningen i verdensøkonomien begynder at presse priserne op igen.
Derfor skal vi naturligvis også finde de klare linjer for, hvordan det gøres.
I forhold til hvad der kommer til at ligge i EU's Arktispolitik, vil jeg faktisk tillade mig at bede om – set i lyset af den fremskredne tid – at vi prøver at sende et skriftligt svar på det, både for at kunne uddybe fyldestgørende, hvad der egentlig ligger, men også fordi det efterhånden er ved at blive lidt sent på dagen at starte et helt nyt emne omkring EU's linje i Arktis.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-20:
Grønland har et rigtig godt forhold til EU, og vi har også en udmærket samarbejdsaftale med EU i form af vores OLT-status.
Vi er faktisk det eneste OLT-land, som har en direkte plads i EU's finanslov, netop fordi Grønland lever op til de krav, EU fastsætter.
Jeg vil gerne spørge om ministerens holdning til mulige nye tiltag, som kongeriget kan lave sammen med EU inden for det arktiske område.
Er der nogle bud på gode ideer, som ministeren vil dele med os?
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
Jeg synes, at det i høj grad kunne være interessant, om EU kunne være med til at spille en rolle i forhold til tilvejebringelsen af den tilstrækkelige finansiering til at lave både de infrastrukturinvesteringer, som Grønland har en stor interesse i, og som jeg ved der er mange drøftelser om på Grønland, men også i forhold til erhvervsinvesteringer.
Jeg tror så også, at Grønland skal gøre sig selv mere parat eller mere attraktiv i forhold til de investeringer, der måtte være, således at man får lavet sit salgsarbejde og fremstår attraktiv i forhold til at tiltrække investeringer til Grønland. I forhold til andre områder tror jeg at hele uddannelsesspørgsmålet og hele spørgsmålet omkring samarbejdet på forskningsområdet er to af de områder, hvor EU kommer til at spille en meget aktiv rolle, og hvor jeg i hvert fald personlig kan se, at EU kan spille en aktiv rolle.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-10-20:
Der bliver ingen problemer med mig.
Og så kan jeg tilføje, at jeg også taler på hr. Martin Lidegaards vegne.
Så er der selvfølgelig det forhold at få lov til at tale på De Radikales vegne på et forsvarspolitisk område – det kunne selvfølgelig friste en svag sjæl, men tiden taget i betragtning skal jeg styre mine lyster.
Det nordiske forsvars- og beredskabssamarbejde hviler på en lang tradition og drives frem af vores geografiske og kulturelle nærhed og åbenhed og vores fælles værdigrundlag.
Det er ikke noget, jeg har fundet på.
Det er indledningen til redegørelsen, og det synes jeg faktisk står meget, meget centralt.
Redegørelsen synes jeg er god på den måde at forstå, at den meget klart fortæller, hvor vi har et samarbejde, hvor det er lykkedes, og hvor der stadig væk er noget at gøre.
Hvis man kigger på det, som også står i redegørelsen, ser man, at Stoltenbergrapporten tilbage fra 2009 har været inspiration, og jeg tror ikke, inspirationskilden er udtømt, men den har allerede afstedkommet gode debatter og også konkrete ting.
Når man kigger på vores egen forsvarsaftale, der løber fra 2013-2017, ser man, at der her står, at vi skal tage aktivt del i det nordiske samarbejde, og at den værdi, der er af samarbejdet, er vigtig, og at vi har sikkerhedsmæssig bevågenhed i vores nærområde.
Min konklusion på det her er, at når jeg kigger ned på de konkrete ting, der er, er det jo bl.a., at man har lavet fælles indkøb på mange forskellige områder, lavet aftaler mellem forskellige lande.
F.eks. er det svenskerne, som sørger for eftersyn af vores Leopardkampvogne.
Jeg synes sådan set kun, der er at sige, som jeg kan se det, at det er fuld af sund fornuft, og det bør vi sådan set bare have mere af.
Derfor vil jeg bare slutte med at sige, at jeg synes, vi har den lidt unikke situation, når det gælder 2016, at Danmark har præsidentskabet for de nordiske parlamentarikere, og vores forsvarsministre har formandskabet for de nordiske forsvarsministre.
Det betyder i realiteten, som jeg kan se det, at vi har en enestående mulighed for at drible videre i forhold til det nordiske samarbejde.
Indgangsvinklen er, at det skal være fornuftsbetonet, det skal kunne give merværdi og gøre en forskel, hvilket den her redegørelse rent faktisk er sammensat af.
Derfor er det her egentlig en enestående mulighed for, at vi om et år kan have en drøftelse på grundlag af en redegørelse, som er blevet endnu mere konkret på nogle rent praktiske områder.
Hvis forsvarsministeren vil deltage i det arbejde, vil jeg glæde mig rigtig meget til det.
Marie Krarup (DF), 2015-10-20:
Tak til forsvarsministeren for redegørelsen.
De nordiske lande har et særlig nært forhold til hinanden på grund af geografi, kultur og sprog, og det er derfor oplagt med samarbejde i forskellige sfærer, herunder også når det gælder forsvar og beredskab.
Der, hvor det giver mening, skal man naturligvis samarbejde, og det giver mening mange steder, som det fremgår af redegørelsen. Når det gælder forsvarssamarbejdet, er det blot vigtigt at holde sig for øje, at det nordiske samarbejde ikke må fortrænge NATO-samarbejdet.
NATO-samarbejdet har en særlig værdi og betydning for Danmarks sikkerhed, fordi det omfatter artikel 5-forpligtelsen, også kaldet musketereden: En for alle og alle for en.
Det gør det nordiske samarbejde ikke.
Det nordiske samarbejde er derfor nice to do, mens NATO er need to do.
Og jeg har også bemærket, at det netop står i redegørelsen, at det er væsentligt, at samarbejdet ikke fortrænger NATO-samarbejdet.
På beredskabsområdet er der endnu bedre muligheder for samarbejde.
Dansk Folkeparti ser meget positivt på det nordiske samarbejde på forsvars- og beredskabsområdet og ser det gerne fortsat med samme retning i fremtiden.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-20:
Men det har naturligvis også resulteret i, at de andre lande, som også er nabolande til Nordpolen, i den grad har oprustet deres engagement og tilstedeværelse for yderligere information og dataindsamling om Nordpolen, om det så drejer sig om deres egne arktiske politikker, investeringer, klimaundersøgelser, permafrost, geopolitiske spørgsmål og deslige.
Man ser ikke bare på området som et område, der skal udforskes, man ser helt bestemt også på området som noget, der bringer et stort potentiale med sig, også for kongeriget.
At have indsendt delkravet er fint nok, men hvad mener ordføreren vi skal gøre nu for at sikre, at vores delkrav bliver et solidt krav på soklen, når vi sammenligner os med de andre nabolande til Nordpolen?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-10-20:
Nå, for rigsfællesskabet!
Det her er kørt i et tæt samarbejde mellem Grønland og Danmark.
Hvis jeg tager fejl af det, vil jeg gerne korrigeres, men det er sådan, jeg har forstået det.
Der, hvor problemet er, er selvfølgelig, hvordan de efterfølgende forhandlinger i FN kommer til at foregå, og det ved vi jo ikke endnu.
Og det er derfor, man lige skal passe på med at overdramatisere de her kravsindgivelser, der har været, både fra dansk side, men også fra russisk side.
For der er jo tale om, at man på baggrund af videnskabsmændenes undersøgelser af havbunden ligesom fremdrager en række argumenter for, at vi mener, at grænsedragningen skal være her og skal være der, og at russerne har nogle andre videnskabelige undersøgelser, de bruger.
Og så må man finde ud af i FN-systemet, hvordan man får løst de der problemer.
Det er sådan, det vil foregå fremover.
At det skulle give nogle særlige udfordringer for rigsfællesskabet, vil jeg godt lige have forklaret lidt nærmere.
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
Jeg har fuld sympati for den interesse, som der vises her fra den grønlandske ordførers side, og jeg vil sige, at vi også har masser af sympati for de problemstillinger, som der rejses.
Jeg synes, det er en lille smule præmaturt efter halvanden måneds tid at foregribe, hvad der kommer i den arktiske redegørelse om det her spørgsmål.
Så jeg vil gerne, selv om det måske virker en lille smule tøset, sende den videre og sige: Lad os afvente, hvad der kommer i den redegørelse. Vi har jo i hvert fald fra Venstres side et tæt forhold til Grønland og til de grønlandske partier og ser med stor velvilje på, hvordan vi kan få løst de problemer, der er, for at få tingene til at fungere deroppe.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-20:
Når nu Danmark, Færøerne og Grønland tilsammen har indsendt deres submission vedrørende kontinentalsoklen, ser ordføreren så, at der i den nærmeste tid vil være stigende aktivitet for at indhente mere data og videnskab på området?
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
Det er jeg ret sikker på.
Det er klart, at den diskussion, der pågår om soklen, også er en lille smule præmatur.
Vi afventer jo svar fra de organer, som er sat til at undersøge de her ting, og det vil på den måde også være et område, som vi vil tage os af og diskutere senere.
Men jeg er helt sikker på, at der kommer nye data.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-10-20:
Mange tak for et fint ordførerindlæg.
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt om Venstres tanker om at skabe vækst og arbejdspladser i Arktis, fordi det i bund og grund er det, der optager rigtig mange i Grønland.
Noget af det, som kunne være rigtig interessant at kigge på, er, at vi er verdens største ø med en meget lille befolkning, altså en befolkning, der er spredt ud over et stort område.
Hvis vi skal have skabt vækst, og hvis vi skal have skabt muligheder for at omsætte den her interesse for Arktis til noget konkret og til de her arbejdspladser i Arktis, synes jeg også, at det er enormt vigtigt, at Danmark kommer på banen.
Det er en rigsfællesskabsopgave at få skabt den her vækst, så jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren har nogle overvejelser om det.
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
Ja, det har jeg.
Jeg synes, at det er en meget, meget vigtig diskussion.
Jeg synes, der har været megen snak i årenes løb, og der er sket forbavsende lidt, i forhold til hvor mange gode viljer, hvor mange gode ønsker der er til fremtiden på Grønland.
Jeg tror – igen med fare for at lyde en lille smule tøset her – at det er lidt præmaturt at begynde at diskutere allerede nu, hvad der kan og skal gøres, inden vi skal have den debat om Arktis.
Jeg vil godt sende den lidt tilbage.
Der bliver sagt fra ordførerens side, at det nu er op til Danmark, at nu skal Danmark ligesom komme på banen.
Jeg synes, at jeg kunne fornemme på de samtaler, jeg har med folk på Grønland og folk, der har været involveret i den debat, at det måske i virkeligheden er et mere udtalt ønske, at Grønland selv får sat ord på og selv får lavet planer for, hvad der skal ske på Grønland.
Vi møder i hvert fald ofte det synspunkt, at Danmark blander sig for meget og har blandet sig for meget, og dermed er løsningerne blevet lidt forplumrede.
Jeg er helt enig i, at der skal noget på det her område og den debat skal tages og der skal fremlægges planer, men min opfordring skulle være, at det måske i højere grad skal ske, ved at grønlænderne selv kommer banen med de ønsker, man har til fremtiden.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-10-20:
Mange tak.
Det er jo en udstrakt hånd, som jeg i hvert fald meget gerne tager imod.
Som jeg ser det, er det en del af en proces, hvor vi er meget tidligt i processen, men så længe der er en åbenhed, er jeg i hvert fald meget glad og går glad herfra.
Jeg kan godt følge ordføreren.
Jeg beklager, men nu er den rigtige mikrofon tændt.
Mange tak, jeg skal prøve at se, om jeg kan huske det hele.
Mange tak for en udstrakt hånd, som jeg meget gerne tager imod.
Jeg ser det som en åbenhed og en proces, der kan fortsætte, så det er rigtig positivt.
Jeg tænker også, at der i forhold til Grønlands erhvervsliv er behov for, at de kommer på banen med, hvad der er af konkrete projekter, og at vi politikere skal være med til at sætte nogle rammer.
Så jeg vil gerne være med til den dialog.
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
Det skynder jeg mig at kvittere for, og så synes jeg, vi skal se at få lagt den strategi, og gerne i fællesskab, så vi kan komme videre, for det fortjener grønlænderne.
Henrik Brodersen (DF), 2015-10-20:
Der er jo ikke nogen tvivl om, hvor ordføreren har fået sit opdrag.
Som jubeleuropæer var det ordføreren meget magtpåliggende at fortælle, hvor vigtigt det er at få oprettet et nordisk kontor og andet i EU.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at det trods alt kun er Danmark, Sverige og Finland, der er med i EU, hvorimod de andre lande, Ålandsøerne, Færøerne, Grønland, Island og Norge, aktivt har valgt EU fra.
Jeg vil bare bede ordføreren om at fortælle lidt om, hvordan han ser på de kulturelle ting, som vi trods alt har i Norden, og hvordan man kan styrke de ting i det samarbejde, vi fremadrettet gerne skulle have.
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
Det er en betegnelse, som DF plejer at hæfte på mig, og sådan er det så også i den her omgang.
Men det er rigtigt, at jeg går ind for det europæiske samarbejde, og årsagen til, at vi kommer med det her forslag, er netop, at alle nordiske lande ikke har deres daglige gang i Bruxelles.
Det kan godt være, at Dansk Folkeparti her siger, at der er nogle, der aktivt har valgt EU fra.
Men der er altså også rigtig, rigtig mange fra de pågældende steder, som jeg har haft besøg af i Bruxelles, som har udtrykt et stort ønske om at få lov til i det mindste at være i nærheden, når de her ting bliver diskuteret.
Og det er netop, fordi det betyder, at vi så om muligt – det er ikke altid lige nemt – kan have en eller anden form for fælles nordiske indstillinger baseret på vores fælles kultur, når vi er i Bruxelles.
På den måde bliver det jo hurtigt en diskussion om, om glasset af halvt fyldt eller halvt tomt.
Men jeg vælger at sige, at det er halvt fyldt, og at det her netop også giver nogle muligheder for de nordboere, der ikke har deres daglige gang i Bruxelles.
Henrik Brodersen (DF), 2015-10-20:
Jeg vil gerne have, at ordføreren fremhæver nogle af de ting, som vi fremadrettet kunne bruge til at styrke vores nordiske samarbejde med.
Altså, der er jo en masse kulturelle ting.
Norden er trods alt med i den globale verden, og der er mange flere ting, som binder os sammen, end som skiller os.
Derfor tænker jeg, at ordføreren også må have et bud på det.
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
Bestemt, og det her forslag udspringer jo af en frustration over, at alle de gode ting, vi er sammen om i Norden – og der er jeg ikke helt enig med taleren – ikke giver Norden den gennemslagskraft i verden, som vi burde have.
Det er netop derfor, forslaget er fremkommet, altså for at vi kan sige, at der er nogle områder, hvor vi rent faktisk føler at vi som Norden kan påvirke nogle ting i Bruxelles.
Det handler ikke om, at Bruxelles nødvendigvis skal påvirke os.
Det er faktisk den anden vej rundt, og det er derfor, forslaget kommer
Det er i det lys, forslaget skal ses.
Ved at arbejde i Bruxelles har jeg netop oplevet, at hvis vi står samlet som Norden i Bruxelles, har vi faktisk nogle muligheder, som vi ikke udnytter i dag.
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
Tak til Enhedslistens ordfører.
Vi deltog jo i de samme møder i Præsidiet for nylig, hvor man diskuterede budget, og jeg hørte også deroppe de indvendinger, som hr. Christian Juhl havde over for 2016-budgettet.
Nu vil jeg lige gøre opmærksom på, at vores udmærkede forslag i Mittengruppen om et nordisk kontor i Bruxelles ikke er omfattet af 2016-budgettet, men af 2017-budgettet.
Så set i det lys og med blik for de bemærkninger, som hr. Christian Juhl gjorde om det skrantende EU-samarbejde og en ny nordisk renæssance, kunne man så få et forsigtigt tilsagn fra hr. Christian Juhl om, at man i gruppen vil støtte et sådant nordisk kontor i Bruxelles, om ikke andet så som en trojansk hest?
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-20:
Grønland er den arktiske del af det danske kongerige.
Grønland fylder 20 pct. af hele Arktis, der bor 56.000 mennesker, og når det bliver sagt, at man skal forbedre forholdene i det arktiske område, kan jeg ikke lade være med at tænke på den menneskelige dimension, som er lige så vigtig som al anden indsats.
Jeg vil spørge ordføreren: Hvilke forbedringer ser I der skal gøres for den arktiske del af Danmark på områder, som ikke er hjemtaget af det grønlandske selvstyre i forvejen?
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-20:
Eftersom Grønland udgør den arktiske del af rigsfællesskabet og fylder 20 pct. af hele Arktis, har vi virkelig meget at sige i det arktiske område.
Men det er også et vigtigt område at satse virkelig hårdt på.
Vi ved også, at Norge har erklæret, at Arktis er deres vigtigste udenrigspolitiske område.
Det viser ret så meget om det større engagement, man har i arktiske forhold.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om det kun er på det militære område og på sokkelområdet, at man tænker der skal være forbedringer, i forhold til hvordan det er nu.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-10-20:
Nej, det er det ikke.
Men man kan sige, at det er der, man måske har de to ting, som trænger sig på, og hvor vi ikke har debatteret nok.
Jeg nævnte jo søkort som et eksempel og nye sejlruter.
Så det er hele paletten, som har forandret sig, først og fremmest af klimamæssige årsager.
Det er jo det, der har gjort, at der er nogle diskussioner, som vi ikke havde for 15 år siden eller for den sags skyld for 10 år siden, men som vi har nu.
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Ja, det er klart.
For når hr. Henrik Dam Kristensen er på talerstolen, kan man jo ikke andet end at blive inspireret.
Jeg vil gerne høre den socialdemokratiske ordfører om det, der står på side 2 i den arktiske redegørelse, dvs. den, vi har fået til det her møde, ikke forsvarsministerens redegørelse.
Hvordan er i givet fald Socialdemokraterne stilling til det og hvorfor?
Det andet er, at EU i august 2013 indførte handelssanktioner mod Færøerne, da forhandlingerne mellem kyststaterne om fordelingen af atlanto-skandisk sild ikke gav resultat.
Hvordan stiller Socialdemokraterne sig til sådan nogle ting, hvor vi er nødt til at udelukke rigsfællesskabets deltagere fra f.eks. at lægge til i danske havne og aflevere deres fisk?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-10-20:
Den der fiskediskussion har været lang og intens i efterhånden mange år, og jeg tror, at selv hr. Christian Juhl må erkende, at i den situation havde vi forskellige roller, og dem påtog vi os hver især.
Færøerne havde sin rolle, og Danmark havde sin rolle.
Det var en følge af det europæiske samarbejde, vi indgår i.
Så tror jeg i øvrigt, hvad angår EU, at det er vigtigt, at vi på de her områder selvfølgelig også inddrager EU.
Det er en vigtig samarbejdspartner, ikke kun for os, men for en række af de lande, som også er engageret i Arktis.
Så det ser jeg ikke nogen speciel udfordring eller problem i, måske tværtimod.
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Nu har vi tidligere i eftermiddag diskuteret retsforbeholdet, og der er jo alvorlige problemer med, at f.eks. Færøerne ikke engang får lov til at stemme om væsentlige ting, som kommer til at berøre dem, og der kommer til at opstå nogle mærkelige situationer.
Det, jeg vil spørge om, står i redegørelsen om det nordiske samarbejde.
Her er der ikke nogen sidetal, for det er omme i bilagene.
Det vil sige, at vi har et vildt marked uden at vide, om det er professionelle folk, vi har til at oversætte.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-10-20:
Det nordiske kommer vidt omkring og har mange forgreninger.
Så jeg tror, jeg vil nøjes med at sige, at lige præcis det, som hr. Christian Juhl peger på her, er en af de der forhindringer, som gør, at arbejdskraften ikke flyder på en fornuftig måde, nemlig når vi i forhold til autorisationer osv. ikke sørger for, at der er transparens i det.
Det var også derfor, jeg i min ordførertale gjorde en hel del ud af hele grænsehindringsspørgsmålet, for jeg synes, der er så stor en samlet gevinst for de nordiske lande ved at fjerne så mange grænsehindringer som overhovedet muligt.
Den samlede gevinst er både i forhold til økonomi og i forhold til job og udvikling.
Så der er rigtig meget at gøre på det område, og det synes jeg er en vigtig prioritet, hvad jeg også gav udtryk for i min ordførertale.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-10-20:
Mange tak, og mange tak for ordførerindlægget.
Du nævner selv det her med den stigende interesse for Arktis.
Jeg synes nu, at det stadig væk har det lidt med at blive ved skåltalerne og ikke så meget handler om konkrete handlinger.
Det er noget af det, jeg i hvert fald efterlyser, og som Grønland helt generelt efterlyser.
Der har f.eks. været afholdt den her vigtige konference, Arctic Circle, hvor rigtig mange lande har vist interesse, men der har været begrænset interesse fra dansk side.
For mig at se
handler det om, at vi i fællesskab skal være førende i Arktis.
Vi har en fælles interesse, men også et fælles ansvar, så det kunne jeg godt tænke mig at høre Socialdemokraternes kommentar til.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-10-20:
Jeg håber bestemt, at min ordførertale viste det.
For hvis man kigger på den tid, jeg brugte, tror jeg, man vil se, at jeg procentvis brugte en relativt stor del af tiden på Arktis.
Og det var vel egentlig – som det også fremgik af den meningsudveksling, der var med fru Aleqa Hammond lige før – delvis i erkendelse af, at det måske ikke har været højt nok på dagsordenen.
Det bør det komme nu, og det har jeg en fornemmelse af det gør.
Så er jeg i øvrigt fuldstændig enig i, at det er i et fællesskab mellem Danmark og Grønland.
For det er jo lige præcis det, der er det afgørende her: Der skal gøres en fælles indsats i forhold til den arktiske udvikling.
Min pointe er bare, at når det gælder forsvarspolitik, økonomisk politik og handelspolitik, kommer Arktis og de beslutninger, der kommer til at blive taget her i den kommende tid, til at få afgørende indflydelse på Danmark, Grønland, ja hele det arktiske område.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-20:
Ud over hvad ordføreren sagde om tiltrængte tiltag i det arktiske område, om søopmåling og sikkerhed til søs,
hvad er ordførerens bud så på en bedre indsats i det arktiske område fra dansk side?
Jan Erik Messmann (DF), 2015-10-20:
Bedre og bedre – vi skal jo selvfølgelig støtte, hjælpe og samarbejde med de andre nordiske lande og Grønland om alt det, der vil ske i Arktis fremover.
Det vil jo udvikle sig.
I og med at meget af isen smelter, vil der komme meget mere aktivitet, og vi kommer til at have en masse forhandlinger.
Jeg vil sige, at vi selvfølgelig skal klare det på bedste måde.
Jeg går meget ind for arbejdet med Arktis i Nordisk Råd, hvor vi bl.a. har vores medlem Henrik Brodersen siddende.
Så jeg håber, at der fremover sker meget der.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-20:
Eftersom det danske kongerige har indgivet deres submission vedrørende kontinentalsoklen, vil jeg spørge: Hvordan ser ordføreren på de konsekvenser, der vil være for det danske kongerige, af det her?
Jan Erik Messmann (DF), 2015-10-20:
Det er lidt svært for mig lige at svare konkret på det.
Jeg vil gerne vende tilbage, men efter 5 uger med Nordisk Råd er det svært for mig at svare på det nu.
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Det sidste kunne jo være vældig fristende, men hvis jeg skulle prioritere og vi overhovedet havde råd til flere huse, ville jeg sige, at det hus i Flensborg, vi har diskuteret i nogle år efterhånden, har førsteprioritet set med mine øjne, da det kan spille flere forskellige roller – det kan nemlig også spille en rolle i forhold til de to mindretal ved grænsen.
Så det må vi jo prøve at vende tilbage til, hvis vi engang igen kan få lukket op for kassen.
Men det er også Venstre, der så må have en vilje til at bruge lidt flere penge på det.