runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-13:
Der går de tanker igennem mit hoved, at der er nogle mennesker i Danmark, f.eks. studerende, som hellere vil have en lav husleje end eget toilet eller eget bad.
Konsekvensen af, at man installerer eget bad eller eget toilet i boligen, er jo også en huslejeforhøjelse, uanset om der er byfornyelsespenge i det eller ej.
Så jeg tror, at der måske er en efterspørgsel efter boliger, som vi andre, som er kommet lidt op i årene, synes er lidt pauvre, blandt studerende, fordi de gerne vil bruge færre penge på deres husleje.
Hvis man insisterer på, at alt skal være sådan, at en gymnasielærer i tresserne har lyst til at bo der, er det måske en forfejlet opfattelse af, hvordan markedet er.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-11-13:
Vi ser et behov for områdefornyelse i rigtig mange områder.
Muligheden for forbedringer af forsamlingshuse og andre samlingspunkter i lokalsamfundet er rigtig, rigtig vigtig, og særlig i de områder, hvor der måske ikke er så meget andet tilbage at samles om, så er det vigtigt at holde fast i det, der er.
Vi er også optaget af den her mulighed for netop at opkøbe og nedrive tomme erhvervsejendomme, som jo netop kan være med til at skæmme et område og gøre det mindre behageligt at bo i.
Og derfor er vi også en lille smule forundret over alle de der stive grænser, der partout skal være på sådan et område.
Nu hæver man så grænsen fra 3.000 til 10.000 indbyggere, og det betyder så, at hvis der er 10.001 indbygger et sted, hvor der er sådan en ejendom, ja, så er der ikke mulighed for at få støtte efter den her ordning.
Det mener vi er ualmindelig uhensigtsmæssigt, og vi håber meget, at ministeren vil være med til at få fjernet den grænse, for hvorfor dog have den.
Skulle vi ikke hellere kigge på, hvordan området ser ud, end på, om der lige bor en eller to beboere mere eller mindre i det pågældende område?
Og så som opfølgning på den sidste ordfører kunne man måske sige, at det her forslag, som jo langt hen ad vejen netop støtter en bestemt boligform, også lægger op til, at det havde været ganske hensigtsmæssigt, at man havde fastholdt boligjobordningen, ikke bare af hensyn til de arbejdspladser, det koster at fjerne dem, men jo også af hensyn til at der er andre områder, hvor det er hensigtsmæssigt at få renoveret sin bolig, bl.a. af hensyn til at mindske energiforbruget i boliger og meget andet. Så det kunne da være udmærket, hvis det kunne lægge op til, at vi også fik en sådan ordning, og jeg forstår, man jo er ved at lægge eller har lagt sidste hånd på finansloven, så måske her meget på falderebet er det et indspark til den.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-13:
Nu er det jo ikke kun boligejerne, der får rentefradragsret for deres lån, det gør de folk også, der låner til et fjernsyn og andre ting.
Men Liberal Alliance er ikke forlovet med rentefradragsretten, det er vi ikke, men vi ser sådan mere samlet på det.
Hvis man tog rentefradragsretten fra dem, ville de komme til at betale endnu mere.
Eigil Andersen (SF), 2014-11-13:
Jeg tror ikke, at den tankegang kan føres videre til, at enhver, der bor i sådan en lejlighed uden toilet og bad, gør det på frivillig basis.
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
Sådan er virkeligheden ikke.
Men jeg vil gerne spørge hr. Ole Birk Olesen om noget andet.
Det her er så offentligt tilskud til byfornyelse.
Der er andre former for offentlige tilskud, f.eks. rentefradraget, som mange ejere af ejerboliger har, et skattefradrag for renterne.
Er det Liberal Alliances mening, at der kunne man på tilsvarende måde sige: Samfundet skal ikke støtte boligejere med et rentefradrag, de må virkelig selv betale deres renter?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-13:
Vi kritiserer jo ikke nogen, der stiller en vare til rådighed for en gruppe af mennesker, der efterspørger den vare.
Og som jeg også sagde til hr. Lars Dohn, tror jeg, at der er en efterspørgsel efter den billige bylejlighed, og at den efterspørgsel også kan medføre, at folk, f.eks. studerende, så er villige til at tage en bylejlighed, hvor der ikke er toilet i selve lejligheden, men ude på bagtrappen.
Så det er ikke en kritik af nogen som helst.
Det er bare en konstatering af, at der er forskellige behov i det her samfund.
Og selv om vi alle sammen hellere vil køre i f.eks. Mercedes end i Lada – det går jeg ud fra, der kan være nogle få nostalgiske DKP'ere tilbage, der måske hellere vil have en Lada – er der nogle, der faktisk køber en billig bil, selv om den ikke er lige så god som den dyre bil, fordi de foretrækker den billige bil på grund af prisen.
Og vi skal da ikke udelukke de mennesker fra boligmarkedet, som gerne vil betale lidt mindre for til gengæld at have en lidt mere simpel bolig.
Eigil Andersen (SF), 2014-11-13:
Skal Liberal Alliances synspunkter på det her område forstås på den måde, at det i virkeligheden er en kritik af udlejerne, som lejer lejligheden ud, og som så forsømmer at bringe lejlighederne op i en forsvarlig standard?
Sagen er jo, at det er udlejerne, der har fat i den lange ende her, når vi taler om lejligheder, med hensyn til om de her forbedringer skal ske eller ej.
Så er Liberal Alliance her ude og kritisere udlejerne, fordi de bør kunne klare det inden for deres almindelige indtægt?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-13:
Når vi taler om de få lejligheder, der er tilbage, hvor der f.eks. ikke er toilet i selve lejligheden, så er der jo et toilet ude på bagtrappen, som man deler med naboen.
Hvis der er nogen, der synes, at det er værd at tage med, hvis man til gengæld kan slippe billigere i husleje, så står vi ikke i Liberal Alliance og siger, at det er umenneskeligt.
Så siger vi tværtimod: Det er da godt, at der er nogen, der kan få det tilbud, som de ønsker, nemlig lidt mindre gode forhold, hvor man deler et toilet, men til gengæld en lavere husleje.
Lars Dohn (EL), 2014-11-13:
Det vil sige, at det for ordføreren er et huslejestørrelsesspørgsmål, om vi har boliger med installationsmangler, og at det ikke er en ambition hos ordføreren, at man skal kunne sige, at i 2014 er det en menneskeret at have toilet og bad i sin bolig.
Trine Bramsen (S), 2014-11-14:
Nu er jeg godt klar over, at hr. Torsten Schack Pedersen er valgt i Thisted og derfor har en interesse i at sætte fokus på det her område.
Så jeg hilser det velkommen, at justitsministeren forslår at undersøge området og undersøge, hvorvidt retterne lever op til de aftaler, vi har indgået med dem, før vi begynder at fremsætte forslag her i Folketingssalen, der ændrer ved noget, som vi alle sammen var enige om.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-11-14:
I dag skal vi drøfte noget, der rent geografisk ligger fire forskellige steder i Jylland, nemlig i Thisted, Grenaa, Tønder og Haderslev.
Så er det lidt sjovt at høre en minister sige, at det er en lokal sag, og at høre en socialdemokrat sige, at det er et lokalt mediestunt.
Hvis alt vest for Valby Bakke er lokalt, har vi i hvert fald også fået det bekræftet.
Da vi tilbage i 2007 vedtog retskredsreformen, var vi samtidig med til at sikre, at der var nogle lokale afdelingskontorer placeret forskellige steder i Danmark, nemlig i Thisted, Grenaa, Tønder og Haderslev.
Det var alle sammen steder, hvor der var langt til et hovedtingsted, og jeg tror, at jeg taler på flere partiers vegne, når jeg siger, at vores hensigt med det naturligvis var at sikre, at folk i yderområderne også havde god adgang til retssystemet.
Det er selvfølgelig vores ansvar som politikere at sikre, at de ting, vi vedtager, rent faktisk også bliver fulgt op lokalt.
Når vi så finder ud af, at de folk, der bor i nærheden af de afdelingskontorer, som vi har etableret i de tyndt befolkede områder, i mange tilfælde alligevel får afgjort deres sager ved hovedtingstederne, at de alligevel må rejse til de større byer, selv om de bor tættere på afdelingskontorerne, så må vi jo erkende, at der er plads til forbedringer her.
Hvis de statslige arbejdspladser, som vi placerer i de tyndt befolkede områder, ikke bliver brugt i tilstrækkeligt omfang, så ved vi jo alle sammen godt, hvad der kommer til at ske med dem, og i Dansk Folkeparti har vi en stor interesse i at bibeholde de statslige arbejdspladser, som vi har i vores landdistrikter.
Pernille Skipper (EL), 2014-11-14:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Mette Hjermind Dencker, hvad vi så skal gøre for dem, der bor i nærheden af hovedtingstedet, for sådan som det her beslutningsforslag er udformet, vil man rigtig gerne tage hensyn til de mennesker, der bor i nærheden af afdelingskontorerne, men jeg har en fornemmelse af, at de ligesom bliver slæbt rigtig langt hen til hovedtingstederne.
Så foreslår man, at alle endommersager skal flyttes ned til afdelingskontorerne, inklusive de endommersager, som har en større geografisk tilknytning til hovedtingstederne.
Altså, så forstår jeg det bare ikke.
Hvad så med de mennesker, der er involveret i en endommersag, men bor langt tættere på hovedtingstedet?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-14:
Jeg glæder mig til, at det bliver belyst, og jeg håber så – og det kan justitsministeren forhåbentlig allerede nu give en tilkendegivelse på – at det også betyder, at man vil kigge på en af de formuleringer i forbindelse med reformens ikrafttrædelse, som ministeren beskrev, om, at hvor der var mange lokale vidner, kunne det efter en konkret vurdering afvikles lokalt.
For det er i høj grad det, der opleves som ikke værende tilfældet.
Altså, når der er sager, der har sit udspring i en af de kommuner, hvor der ligger et afdelingskontor, ikke kun i Thisted, men også i Tønder, Haderslev og Grenå, og altså er meget lokale, hvor sigtede, vidner og advokater kommer fra afdelingskontorets område, er det bare med stor undren, at man ser, at de sager så alligevel afvikles ved hovedtingstedet, når det netop lå i reformen, at der lige præcis skulle tages hensyn til det.
Så jeg håber, at ministeren vil bekræfte, at det meget specifikt vil blive belyst i den undersøgelse, ministeren vil igangsætte.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-11-14:
Vi står i den situation, præcis som fru Pernille Skipper siger, at der er nogle mennesker, som bor i, lad os sige Thisted, og der har faktisk været sager, hvor samtlige parter i sagerne i Thisted på trods af det har skullet have afgjort deres sag i Holstebro, på trods af at man har et kontor, der er lige klos op af dem, og det giver jo slet ikke nogen mening.
Det er derfor, at når der er så mange sager lokalt, hvor det er afdelingskontorerne, der ligger tættest på, så skal de selvfølgelig også tages i brug, for hvis de ikke bliver taget i brug, lukker de.
Så det her er simpelt hen en indskærpelse af, at de her afdelingskontorer skal tages i brug, og når vi så beder regeringen om at fremsætte forslaget, regner vi selvfølgelig med, at det bliver gjort, så det er sundt og fornuftigt og giver mening for alle, også for dem, der bor derude, så de ikke skal tage ind for at få afgjort deres sag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-14:
Jamen det kan jo være, at jeg simpelt hen skulle have optrykt de spørgsmål, som er nævnt i bemærkningerne til beslutningsforslaget, så den socialdemokratiske ordfører havde kunnet finde ud af at læse dem.
Jeg havde formodet, at man godt kunne slå dem op på Folketingets hjemmeside og se de svar, som jo præcis viser, hvordan fordelingen er af sager.
For det er jo ikke – sådan som den socialdemokratiske ordfører siger det – skåret fuldstændig ud i pap, hvilke sager der skal afvikles hvor.
Det er, som justitsministeren siger, efter en konkret vurdering.
Og der er det bare, at der er for mange eksempler på sager, hvor sigtede og vidner kommer fra områder, hvor der ligger et afdelingskontor, og hvor retten så vælger ikke at afvikle sagen lokalt.
Og det står bare for mig at se i strid med de principper om nærhed, som den socialdemokratiske ordfører også taler så meget om.
Og det er sådan set bare i al beskedenhed derfor, at vi er nogle, der er optaget af, at den nærhed, som var forventet ville blive resultatet af reformen de steder, hvor man valgte at lægge et afdelingskontor på grund af de store geografiske afstande, så også bliver realiseret.
Trine Bramsen (S), 2014-11-14:
Tak for det.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren grundlæggende mener, at før man pålægger en regering at ændre en fordeling, er det en god idé at have et overblik over den eksisterende fordeling.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-11-14:
Tak for det.
Det er sådan med det her forslag, at når vi pålægger regeringen, at de ved udgangen af folketingsåret skal fremsætte et forslag, som sikrer, at de her steder også bliver taget i brug, skal vi naturligvis gøre det på en måde, så det giver allermest mening.
Der er jeg enig med fru Pernille Skipper i, at det naturligvis også skal give mening, altså at hvis man bor i Randers og alle parter, tiltalte, vidner, dommer, advokat og det hele, er tilknyttet Randers, så er det fjollet at tage til Grenå.
Derfor er det utrolig vigtigt, at vi sikrer, at det også giver mening, men vi kan jo med forslaget se, at på trods af at vi rent faktisk har vedtaget, at der skal være de her afdelingskontorer, så gør man lige præcis det, fru Pernille Skipper siger, bare med omvendt fortegn, og det er jo rigtig fjollet.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-14:
Jamen jeg synes, det vil være relevant også at tage vidnespørgsmålet ind.
Der kan være gode grunde til det, men det kan også være, der ikke er.
Men jeg synes da, det ville være helt naturligt.
For det er rigtigt, at det oprindelig er nævnt konkret, at vidnespørgsmål også bliver inddraget.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-11-14:
Jeg skulle bare lige forstå ministeren korrekt med hensyn til det her om en analyse, fordi jeg mener, ministeren nævnte noget om at analysere, i hvilket omfang afgørelserne er blevet truffet på de lokale kontorer, og i hvilket omfang de er blevet truffet på hovedkontorerne.
Der tænker jeg bare at hr. Torsten Schack Pedersen fra Venstre jo netop havde stillet spørgsmål, der afklarede dette.
Jeg vil bare lige sikre mig, at dette netop ikke er en del af analysearbejdet, sådan at vi ikke gør det samme arbejde to gange.
Trine Bramsen (S), 2014-11-14:
Jamen jeg skal da gerne sende min tale til hr. Torsten Schack Pedersen, så han kan læse, hvor mange gange jeg gentager, at for os Socialdemokrater er det helt afgørende, at der er et nærhedsprincip.
Men vi har indgået en aftale om domstolsreformen, som netop vægter nærhedsprincippet højt, og hvor der er klare aftaler om, hvad det præcis er for retssager, der skal føres i retten i Thisted, og hvilke sager der skal føres ved hovedtingstedet.
Lad os dog finde ud af, om de aftaler overholdes.
Hr. Torsten Schack Pedersen har intet sagligt grundlag for eller belæg for at sige, at aftalerne ikke overholdes.
Og det er det, jeg synes er besynderligt at man fremsætter et beslutningsforslag om, når man ikke har noget fagligt grundlag at bygge sit forslag på.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-14:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår spørgsmålet, men jeg kan gentage, hvad jeg sagde, nemlig at jeg foreslår, at vi laver en undersøgelse, som klarlægger fordelingen af retsmøder mellem hovedtingsteder på den ene side og afdelingskontorer på den anden side, siden reformen trådte i kraft.
Og det er selvfølgelig for at se, om der har været et skred i anden retning end det, man egentlig forudsatte.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-11-14:
Det er præcis det, som vi allerede har fået bekræftet.
Men jeg vil i øvrigt gerne spørge ministeren om noget andet.
I og med at det her jo er noget, som en række forligspartier står bag, ville det så ikke være en oplagt idé også at indkalde forligskredsen til at diskutere, hvad vi kunne gøre her?
Mette Frederiksen (S), 2014-11-14:
Jeg mødes også meget gerne med forligskredsen – selvfølgelig.
Trine Bramsen (S), 2014-11-14:
Med forslag B 15 ønsker forslagsstillerne at pålægge regeringen inden oktober 2015 at sikre lovgivningen, så retssager med kun en dommer afvikles ved lokale afdelingskontor i de retskredse, som er etableret under hovedtingstedet, dvs. i Thisted, Grenaa, Tønder og Haderslev.
Lad mig starte med at slå det fast, så det ikke er til at misforstå, at vi Socialdemokrater går stærkt ind for nærhed for borgerne.
Det var også udgangspunktet for den domstolsreform fra 2006, som forslagsstillerne selv var penneskrivere på.
I domstolsreformen var det afgørende for aftalepartierne, at der blev fundet en god balance mellem hensynet til at behandle sagerne borgernært og hensynet til retssikkerhed, ensartethed, faglighed samt en effektiv opgavevaretagelse.
Og på den baggrund blev aftalepartierne enige om, præcis hvilke typer sager der skal varetages af afdelingskontorerne.
For os Socialdemokrater er det naturligvis afgørende, at retterne lever op til aftalerne bag reformen.
Vi har ikke et sagligt grundlag for at antage, at dette ikke skulle ske, og derfor værdsætter vi, at justitsministeren her i dag klart har givet udtryk for, at der skal iværksættes en undersøgelse af fordelingen af sager mellem hoved- og bitingsteder.
Så får vi syn for sagen: Lever retterne op til aftalen om sagsfordeling eller ej.
Det er klart, at det kræver handling, hvis retterne ikke lever op til de aftaler, vi har indgået med dem, så lad mig gentage: Det er afgørende for os Socialdemokrater, at der er et nærhedsprincip, også i vores domstole.
Må jeg så ikke udtrykke min forundring over, at forslagsstillerne uden nogen som helst form for dokumentation, fakta eller andet grundlag stiller et forslag her i Folketingssalen i dag, der sætter spørgsmålstegn ved den reform, som forslagsstillerne selv står bag, en reform, som bygger på et sagligt og oplyst grundlag.
I hvert fald synes jeg, at det er dybt bekymrende, at forslaget her stilles uden skelen til fakta.
Lad mig repetere for tredje gang, at vi Socialdemokrater er meget optaget af nærhedsprincippet.
Vi er garanter for, at man også lokalt kan føre retssager.
Men hvad vi også er optaget af, er danskernes retssikkerhed, ensartethed, faglighed og smidighed i sagsbehandlingen.
Og på den baggrund skal jeg meddele, at vi Socialdemokrater bakker op om justitsministerens undersøgelse af fordelingen af retssager, men vi kan ikke støtte forslaget her.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-14:
Nu synes jeg ellers, at justitsministeren var en lille smule fremkommelig, men det kan man så konstatere at justitsministerens partikollega på ingen måde var.
Jeg synes godt nok, det er noget besynderligt at kalde et beslutningsforslag for et lokalt mediestunt – et beslutningsforslag, som udspringer af, jeg ved ikke hvor mange spørgsmål, som har været stillet i Retsudvalget, allerede da reformen blev behandlet, og hvor man efterfølgende så på, hvordan fordelingen af sager har været, både det ene år og det andet år.
Mange af de ting, som justitsministeren omtaler, er der nogenlunde dokumentation for allerede, men lad os da få det fulde overblik.
Det synes jeg godt nok er en noget aggressiv tilgang til et problem, som er reelt for rigtig mange mennesker.
Det er et problem, som betyder, at folk bliver krænket på deres retsfølelse, folk, som synes, det er urimeligt, at det er så besværligt at skulle have kontakt til retten.
Og så står Socialdemokratiets ordfører og omtaler det som et mediestunt og siger, at der er styr på det hele.
Det synes jeg er temmelig påfaldende.
Men det må jeg så bare tage som udtryk for, at hele den socialdemokratiske folketingsgruppe ikke synes, at det her er noget problem, og synes, at det her er et mediestunt.
Det synes jeg godt nok er imponerende.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-11-14:
Det er vi helt enige om, og det har vi jo også allerede.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-14:
Jamen når det er, at jeg er optaget af, at der er nærhed, så betyder det jo, at jeg mener, at man skal få sin sag afviklet tættest muligt på en, og det betyder selvfølgelig også, at en endommersag, der har sit udspring i et lokalområde i nærheden af hovedtingstedet, skal afvikles ved hovedtingstedet.
Og jeg synes, det er en lidt søgt måde, fru Pernille Skipper læser beslutningsforslaget på.
For det er naturligvis det, der er sigtet.
Det vil jeg sige burde være helt åbenbart.
Pernille Skipper (EL), 2014-11-14:
Enhedslisten er som de foregående talere meget enige i, at nærheden i retsplejen er et vigtigt princip.
Tilgængeligheden og ikke mindst den indirekte retssikkerhed, der ligger heri, er hamrende vigtigt.
Nogle borgere vil have nemmere ved at rejse over længere afstande end andre, og hvis man f.eks. centraliserede alle retshandlinger omkring København, ville man jo afskære bestemte befolkningsgrupper fra at kunne komme frem og tale deres sag, hvad enten der er tale om en straffesag eller en civilsag.
I dansk ret opererer vi sågar også i mindre sager med de såkaldte udeblivelsesdomme, og dermed ville en manglende tilgængelighed jo helt konkret for mange betyde, at de ville blive dømt, selv om de måske mente sig uskyldige.
Så ja, nærhed og tilgængelighed har bestemt noget grundlæggende med retssikkerhed at gøre.
Når det så er sagt og vi begynder at læse det egentlige forslag, vi behandler nu, så mener jeg, at vi er ude i en detailregulering.
På en eller anden måde får vi diskuteret, hvorvidt det er rimeligt, at man kan lukke et afdelingskontor ned i en periode på grund af en medarbejders barselsorlov, og det mener jeg simpelt hen ikke at vi skal sidde og forholde os til herinde.
Og jeg har endnu ikke hørt et argument, der kan bestride, at retterne rent faktisk tager hensyn til den lokale behandling og rent faktisk placerer sager ved afdelingskontorerne, når det giver mening for de involverede parter.
Det er ligesom noget, forslagsstillerne fornemmer.
Og jeg vil da starte med at sige, at det er utrolig storsindet af ministeren, at ministeren på baggrund af nogle forslagsstilleres fornemmelser har tænkt sig at iværksætte en egentlig undersøgelse.
Så kan vi jo faktisk få noget viden at tale om hernede.
Derudover vil jeg sige, at forslaget oven i købet er formuleret på en sådan måde, at for at tilgodese de mennesker, der bor i nærheden af et afdelingskontor, vil man tage alle endommersager og flytte til afdelingskontorerne – også selv om parterne geografisk bor tættere på hovedtingstedet.
Og der ved jeg godt, at forslagsstillerne har været ude at sige, at det noget frygteligt vrøvl.
Ja, det synes jeg også det er, men det er sådan, forslaget er formuleret, og det er sådan set det, forslagsstillerne beder os om at vedtage.
Og nej, det vil vi ikke være med til at vedtage.
Men jeg tror faktisk ikke, at det er det, forslagsstillerne vil.
Det betyder, at man for mig at se står tilbage med én eneste begrundelse for det her beslutningsforslag, og det er jo som sagt, at forslagsstillerne har en fornemmelse af, at der er for mange sager, der bliver behandlet centralt.
Vi er i Enhedslisten meget enige i, at nærhedsprincippet er vigtigt; det har noget med retssikkerhed at gøre.
Det bliver undersøgt nu, og det synes jeg er storsindet af ministeren, og det vil jeg godt bakke op om.
Og vedtog man det her beslutningsforslag, ville man skabe flere problemer, end man løser, så mon ikke vi kunne blive enige om, at det saglige er at afvente ministerens undersøgelse, og så kan vi jo altid diskutere det igen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-11-14:
Det er jo helt grundlæggende, at folk får en ordentlig retsbetjening, og derfor er Liberal Alliance også medforslagsstillere på dette beslutningsforslag, som handler om, at i de sager, som er lokalt forankrede, altså der, hvor der er et afdelingskontor, nemlig i Thisted, Grenaa, Tønder og Haderslev, er der ingen grund til, at alle dem, sagen handler om, skal tage ind til hovedtingstedet.
De kan i stedet for bare blive i nærområdet, og så kan dommeren rejse ud til dem.
Det er en bedre betjening af borgerne, og det synes vi er godt, og derfor er vi medforslagsstillere.