Bertel Haarder (V), 2009-12-01:
Når man hører denne debat, skulle man tro, at eleverne i folkeskolen har fået færre timer.
Jeg bliver nødt til at minde om, at minimumstimetallene i folkeskolen er blevet løftet med 14 timer fordelt på ni klassetrin.
De har fået flere, og staten har betalt for dem.
½ mia. kr. har staten betalt for de ekstra timer, og det er ½ mia. kr. hvert år, kommunerne har fået, for at timetallet kunne blive løftet.
Det er der slet ingen tvivl om.
En borgmester, som har henvendt sig, har fortalt mig, at de hele tiden har planlagt, at eleverne skulle have flere timer næste år.
Så blot en lille fodnote: Der er ikke blevet færre timer, der er blevet flere timer i folkeskolen, og staten har betalt for dem.
Det har kostet
½ mia. kr., og kommunerne kan ikke slippe uden om det
Løftet i minimumstimetallet gælder, og det skal holdes.
Jeg bad om ordet, dels fordi jeg kunne forstå på ordførerne, at det syntes de jeg skulle, dels for at kommentere det forslag til vedtagelse, som ligger fra fire partier.
Jeg vil godt starte med at beskrive de forventninger, jeg havde til det forslag til vedtagelse.
Når de fire partier mener, at man ikke skal medregne dem, der tager en videregående uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse, og de samtidig lover, at om 5 år har 95 pct. en ungdomsuddannelse, så har de jo dermed lovet, at om 5 år har 100 pct. mindst en ungdomsuddannelse.
Det er logik.
Hvis ikke man vil tælle de 5 pct. med, når vi taler om de 85 pct., vil man jo heller ikke tælle dem med, når man taler om de 95 pct.
Det vil sige,
at de 5 pct., der tager en uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse, skal lægges oven på de 95 pct., og så bliver det altså svært for oppositionspartierne at klare det, hvis de kommer i regering.
Jeg tror, der er mange, der gerne vil holde dem fast på det, de har sagt i dag.
Det bliver altså rigtig, rigtig trist til den tid at se, hvordan man overhovedet ikke kan leve op til det, man selv har sagt.
Jeg vil godt gøre opmærksom på, at jeg jo tit har måttet høre, at det var i den tidligere regerings tid, at man fastsatte disse mål.
Så må man jo altså åbenbart i den tidligere regerings tid have regnet med, at man ikke ville medregne dem, der får en videregående uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse.
Det vil sige, at så må man jo have fastsat de 95 pct. i sikker forventning om, at oven på de 95 pct. kunne man så lægge de 5 pct., som tager en videregående uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse.
Jeg siger velbekomme; det er altså et løfte, man der har udstedt.
Det synes jeg lige man skulle tænke over, før man angriber, at regeringen tæller den gruppe, som har en videregående uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse, med i 85 pct.-målsætningen.
Det er jo altså tilladt at få dispensation, det er tilladt at komme ind ved hjælp af meritoverførsel, det er tilladt at gå sin egen snørklede vej ind i en uddannelse, og det er der altså mange unge, der gør, så de ender med at have en videregående uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse.
De skal selvfølgelig tælles med.
Det er derfor, regeringen opererer med begrebet, at 85 pct. skal have mindst en ungdomsuddannelse, og at 95 pct. om 5 år skal have mindst en ungdomsuddannelse.
Men i betragtning af det, som åbenbart er oppositionens synspunkt, må man jo altså virkelig have forventninger til det forslag til vedtagelse, de har.
Her må jo virkelig være mirakuløse forslag, ting, der virkelig flytter noget, siden man tør have den kæmpe ambition, at 100 pct. skal have en uddannelse om 5 år i kraft af det, der foreslås her.
Lad os gennemgå det.
Tidlig læseindsats: Ja, vil I ikke nok?
Regeringen ville jo have en times dansk i børnehaveklassen.
Det ville oppositionspartierne ikke.
Men skal vi have tidlig læseindsats, må vi da gå ud fra, at vi så kan snakke om det igen i skoleforligskredsen, så vi kan få den dansktime om dagen i børnehaveklassen.
Det er tidlig læseindsats.
Så her er regeringen altså forud for oppositionen.
Så skal børnene kun vente 3 måneder på specialundervisning.
Jeg kan ikke tallet for i dag, men vi har jo fjernet kravet om en PPR-vurdering i de tilfælde, hvor alle er enige.
Så mon ikke vi kommer tæt på de 3 måneder?
Jeg synes, det er en smuk og god målsætning, men man skal lige føje til, at godt nok er der nogle, der må vente, men der er jo sket en fuldstændig eksplosiv stigning i specialundervisningen, som betyder, at langt flere børn end tidligere får hjælp.
Så det er jo ikke gået baglæns på feltet, det er gået fremad, hvis man vil måle det på den måde.
Så skal kommunerne have frihed til at etablere helhedsskoler.
Det har de haft, lige så længe jeg kan huske.
Jeg har ikke sagt nej til en eneste kommune, der har ønsket en helhedsskole.
Jeg kan føje til, at det også gælder heldagsskoler.
Jeg har heller ikke sagt nej til en eneste, som ville lave heldagsskoler.
Så skal timetallet løftes.
Ja, vi har løftet det med 14 timer.
Og lærere med linjefagskompetence, ja, hvor er det nu oppositionen vil fremtrylle dem?
Dem skal vi vel lige have uddannet først, men jeg er da enig i det.
Men det er vist et langtidsprojekt, som ikke kan nå at afsætte sig i, at flere af børnene får en ungdomsuddannelse allerede om 5 år.
Mere praksisorientering i alle fag.
Den synes vi skal udbredes.
De praktisk-musiske fag.
Ja, jeg har altid sagt, at den femtende ekstra time f.eks. bør være en musiktime.
Det er nok ikke det, der flytter hele målsætningen om 5 år, men jeg er i princippet enig.
Mindre hold.
Ja, det kan man altid mene, men det er umuligt at finde et eneste forskningsresultat, som dokumenterer, at holdstørrelsen har nogen effekt på det, vi taler om her.
Og så står der mærkeligt nok, at vi skal have lærerstyret undervisning på ungdomsuddannelserne.
Tænk, det troede jeg da at vi havde.
Vi har da lærerstyret undervisning.
Jeg forstår ikke det punkt.
Tidssvarende lokaler og udstyr.
Ja, hurra, gymnasierne har lige fået 220 mio. kr. til udstyr!
Det var i øvrigt takket være Dansk Folkeparti og ikke takket være oppositionen.
Og vi skal have mere skolepraktik.
Jamen jeg troede lige, vi havde forhandlet to ungdomspakker inklusive ekstra skolepraktik og inklusive en tredobling af bonussen for dem, der tager ekstra elever.
Det var for resten regeringens forslag, som jeg tror overraskede oppositionen temmelig meget.
Så skal vi have en taxameterreform, der styrker ungdomsuddannelserne med ekstra opgaver.
Jeg forstår det ikke, og jeg kan ikke se, hvori den mirakuløse effekt ligger dér.
Og så skal vi have stoppet for stigningen i klassestørrelser.
Jamen undskyld, når der er givet flere penge til ungdomsuddannelserne, så er der jo flere penge pr. elev, og så er der da ikke nogen klassestørrelser, som er steget, og i øvrigt så regner vi slet ikke i klassestørrelser længere.
Derfor må hele det mirakuløse, som oppositionen foreslår, jo ligge i det punkt, der hedder at iværksætte et udviklingsprogram for fremtidens folkeskole.
Undskyld, jeg kunne have lyst til at spørge fru Marianne Jelved, som plejer at være meget seriøs: Er det et seriøst bud på, hvordan vi kommer op på, at 100 pct. om 5 år tager en ungdomsuddannelse?
Jeg synes det altså ikke.
Undskyld, jeg siger det.