runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2010-02-09:
Det fremgår helt tydeligt af de redegørelser, der er lavet, og i øvrigt også af svar fra Kommissionen, at man kan benytte sig af EU's beskyttelsesklausul.
Det, vi diskuterer, er alene det videnskabelige grundlag.
Man vil aldrig nogen sinde kunne finde forskere, som er hundrede procent enige om alting.
Det er faktisk derfor, de er forskere.
Derfor bør dette heller ikke afholde os fra at mene noget omkring farligheden af bisfenol-A, og jeg kan som sagt blot ærgre mig over, at det ikke er sådan, at Konservative også er i stand til at stå bag de udtalelser, som deres miljøordfører tidligere er kommet med i denne vigtige sag.
Eva Kjer Hansen (V), 2010-02-09:
Jeg kan jo kun bekræfte, at hr. Benny Engelbrecht har fuldstændig ret i, at det her alene drejer sig om det videnskabelige grundlag, og det er lige præcis derfor, jeg knokler for at tilvejebringe det videnskabelige grundlag, der kan føre os videre.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-02-09:
Da jeg jo i et stykke tid ikke har været til stede her i Folketinget, synes jeg, jeg skylder forslagsstillerne at sige, at jeg selvfølgelig kan støtte det her forslag.
Så vil jeg også gerne sige, at jeg vil undlade at spørge om De Konservatives holdning til forslaget – den tror jeg vi har fået slået fast.
Hvis en person går ud foran en lastbil, bliver vedkommende kørt ned.
Så kan man selvfølgelig have den holdning, at man egentlig gerne vil have en redegørelse for, hvad der kan ske med mennesker, der går ud foran en lastbil, og det er det, jeg lidt føler at regeringen ønsker her.
Jeg er meget uforstående over for, at man vil afvente en redegørelse, når det er blevet bevist i utallige rapporter og redegørelser, at det her er skadeligt.
Så jeg synes, at regeringen her i sidste fase skulle overveje, om det ikke ville være ganske fornuftigt at støtte det her forslag, så man kunne sige, at der var et bredt forlig bag det.
Bente Dahl (RV), 2010-02-09:
Jeg har spurgt før, og jeg vil spørge igen: Hvor mange analyser vil regeringen foretage, hvor omfattende en dokumentation vil regeringen have på bordet, før regeringen er overbevist om, at bisfenol-A er et skadeligt stof?
Vi i Det Radikale Venstre er overbeviste om det.
Vi tager forsigtighedsprincippet i brug, og vi er meget foruroligede over, at regeringen ikke også tager forsigtighedsprincippet meget mere alvorligt.
Der er undersøgelse på undersøgelse, der viser, at bisfenol-A virker hormonforstyrrende.
Hvad betyder det så?
Det betyder en hel masse ting, bl.a. øget risiko for kræft, misdannelse af kønsorganer og en lang række andre sundhedsskadelige ting.
Der er ingen grund til at vente længere, og derfor undrer jeg mig over, hvor længe regeringen kan forsvare at lade stå til, og hvor længe vi skal beholde de hormonforstyrrende stoffer i vores omgivelser.
Det er ikke en undskyldning, at området ikke er undersøgt tilstrækkeligt.
Forsigtighedsprincippet opfordrer vi til at regeringen tager alvorligt og lader være med at udsætte effektive forebyggende tiltag.
Benny Engelbrecht (S), 2010-02-09:
Jeg bliver nødt til lige at gentage det spørgsmål, vi netop har haft til hr. Tage Leegaard.
Kan hr. Tage Leegaard bekræfte, at hr. Per Ørum Jørgensen har udtalt, og jeg citerer: Vi kan sagtens lave et nationalt forbud sideløbende, for der er så meget dokumentation for stoffets farlighed, at der ikke er grund til at vente.
Hvis vi ikke skulle bruge EU’s forsigtighedsprincip her, så ved jeg ikke, hvor vi så skulle bruge det.
Derfor bør vi vende sagen om, så vi siger, at nu går vi i gang med at lave et forbud, og hvis undersøgelserne til marts så skulle vise noget andet, så tager vi sagen op til ny vurdering.
Citat slut.
Kan ordføreren samtidig bekræfte, at dette udsagn også er bekræftet tidligere her fra talerstolen af fru Vivi Kier?
Tage Leegaard (KF), 2010-02-09:
Til hr. Benny Engelbrecht kan jeg kun sige, at vi forholder os til de forsøg, der viser, hvilke virkninger produktet har.
Vi får en melding om produktet i marts, og hvis det til den tid viser sig, at det er uforsvarligt at bruge produktet, så går vi selvfølgelig ind for et forbud.
Benny Engelbrecht (S), 2010-02-09:
Jeg skal blot endnu en gang spørge, om hr. Tage Leegaard kan bekræfte de udsagn, som jeg har citeret fra Ritzaus Bureau, og i givet fald også bekræfte, at det, som hr. Tage Leegaard i denne sammenhæng siger er Konservatives holdning, strider imod det, som tidligere er blevet udtalt til Ritzau.
Bente Dahl (RV), 2010-02-09:
Jeg kan gøre det ganske kort.
Mener Det Konservative Folkeparti, at bisfenol-A er et skadeligt stof og derfor bør forbydes – ja eller nej?
Tage Leegaard (KF), 2010-02-09:
Jamen nu har jeg sagt nogle gange, at jeg er vidende om, at der kommer en foreløbig undersøgelse i slutningen af marts, og hvis den viser, at produktet er skadeligt, så har vi en helt anden situation, og så går vi naturligvis ind for et forbud.
Bente Dahl (RV), 2010-02-09:
Jeg bad ganske kort om et ja eller nej.
Jeg spurgte ikke om det, der kommer i marts eller om noget andet.
Jeg kan også bidrage med et citat fra hr. Per Ørum Jørgensen.
Det behøver jeg ikke at gøre igen.
Hvad mener Det Konservative Folkeparti?
Tage Leegaard (KF), 2010-02-09:
Hvis jeg vidste det, ville jeg sige det.
Det er derfor, vi har nogle eksperter, der undersøger sagen lige nu, og hvis de eksperter kommer frem til en konklusion om, at det er skadeligt, så går vi ind for forbud.
René Christensen (DF), 2010-02-09:
Den undersøgelse, som vi venter på, er, sådan som jeg har forstået det, fra DTU.
Den skal sammenskrive de undersøgelser, der ligger i forvejen, og der ligger en masse undersøgelser.
Nu vil jeg bare lige tage den ene her.
Den er tilbage fra 2007, og det er sådan set EU, der har stået for den.
Der siger man så: Der er således ingen tvivl om, at bisfenol-A har hormonforstyrrende effekt.
Men man er i tvivl om, om de lave doser, som man så finder i mennesker, har den effekt.
Hvis man så tænker på børn, de 0-3-årige, som ændringsforslaget her handler om, så står der faktisk også: Børn spiser og drikker mere i forhold til deres vægt, end voksne gør, og derfor bliver de belastet relativt mere. Derfor mener vi faktisk, at det her forslag er rigtig godt for de 0-3-årige, for der ligger jo her et bevis på, at børn bliver mere påvirket, end voksne gør.
Jeg håber nu, at DTU ikke vil sidde det her overhørig, og så er jeg rigtig glad for, at regeringspartierne får det stykke papir, som kan gøre, at de nu gerne vil stemme for det her.
Er det rigtig forstået, sådan at når det her kommer fra DTU, som vi er sikre på er en sammenskrivning af de resultater, der ligger, vil man kunne støtte det, hvis DTU også siger, at de ikke med hundrede procent sikkerhed kan sige, at dette stof er ufarligt?
Tage Leegaard (KF), 2010-02-09:
Hvis vi får en klar indikation på, at det her stof er farligt, stemmer vi selvfølgelig for, at stoffet skal forbydes.
René Christensen (DF), 2010-02-09:
Tak for det.
Jeg er rigtig glad for, at ministeren har fokus på området her, og det er også derfor, vi har sagt, at vi godt vil give tid til, at den her undersøgelse kommer frem på bordet.
Mit spørgsmål til ministeren vedrører, at der bliver snakket meget om det her videnskabelige grundlag, der skal komme, og der vil jeg godt vide, hvad det er for et grundlag, der så skal være.
For der kan ske to ting: Der kan ske det, at man siger, at man kan bevise, at dette stof er giftigt også i mindre mængder, eller der kan komme en konklusion, der siger, at man ikke kan konkludere, at dette er ufarligt.
Jeg synes, det er ret vigtigt, at ministeren ligesom siger, hvad der skal til, for at ministeren vil træde i karakter og køre et forbud igennem.
Er det, hvis man er usikker på, om det er giftigt, eller er det, hvis man ved, at det her er giftigt?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-02-09:
De afgifter, vi lægger på ikke bare tobak, men også på mættet fedt og sukker, vedrører varegrupper, som vi ser er med til at gøre danskerne usunde.
Det er klart, at vi, samtidig med at vi gør det, selvfølgelig har en forventning om – ligesom eksperterne i Forebyggelseskommission har peget på – at prisen selvfølgelig gør en forskel for den enkelte, ligesom tilgængeligheden gør det.
Vivi Kier (KF), 2010-02-09:
Som en ganske kort forbrugeroplysning kan jeg fortælle, at der ikke er gået en eneste krone fra velfærdsydelser til skattelettelser.
Men jeg blev jo egentlig lidt glad for det svar, som ordføreren lige gav mig, nemlig at det faktisk var for at fremme sundheden.
Så kan det jo undre ret så voldsomt, at man i samme forslag om at lægge 10 kr. på en pakke cigaretter faktisk også vil give en kompensation til lavindkomstgrupperne, fordi man nu sætter den her pakke cigaretter op med 10 kr.
Det synes jeg klinger ganske hult.
For mig at se handler det jo ikke om at øge sundhedstilstanden for lavindkomstgrupperne, men alene om at få nogle flere penge i statskassen.
Hvordan synes ordføreren selv, at det hænger sammen?
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-02-09:
Nej, det er det da gudskelov ikke.
Det, man kan konkludere, er, at vi rent faktisk ønsker at tage nogle hensyn til de mennesker, der er økonomisk dårligst stillede i den her sammenhæng.
Som jeg gav udtryk for under det sidste spørgsmål, giver det faktisk de mennesker, der er økonomisk dårligst stillede i den her sammenhæng en ekstra mulighed for at forbedre deres økonomi, hvis de så også vælger at holde op med at ryge.
Det er jo det, der er det fornuftige.
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-02-09:
Vil hr. Bornhøft ikke give mig ret i, at det allerallerbedste vil være, hvis man ikke kompenserer, for så vil der være et clean cut ved, at det vil blive dyrere for alle, når cigaretafgiften stiger?
Dermed vil der også være en vis sandsynlighed for, at lavindkomstgrupperne vil holde op med at ryge, mens der ikke er nær samme incitament for lavindkomstgrupperne til at stoppe med at ryge, når man nu vælger at kompensere dem.
Det vil sige, at det, der ligger i S og SF’s forslag, er: Vi gør de rige sundere, og vi gør de fattige sygere.
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-02-09:
Nej, det vil hr. Bornhøft ikke give spørgeren ret i.
Jeg er nødt til igen at sige, at vi tager nogle sociale hensyn til forskellige grupper.
Det gør vi, både når vi laver afgiftspolitik, og når vi fordeler pengene.
I den her sammenhæng må man sige, at de dårligst stillede får en ekstra mulighed, og den synes vi i SF skal være dem
vel undt.
Liselott Blixt (DF), 2010-02-09:
Jeg reagerer på noget af det, som ordføreren sagde i sin tale.
De her mennesker har ikke selv valgt.
Hvad vil hr. Karl H. Bornhøft sige til den borger, der kommer og fortæller hr. Karl H. Bornhøft: Jeg vælger selv at ryge, jeg vælger selv at drikke, jeg vælger selv at være overvægtig?
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-02-09:
Der vil ordføreren jo faktisk vælge at svare det, der er menneskeligt rimeligt og fornuftigt, nemlig at hvis du foretager dig valg af den karakter, er det dine valg.
Der har vi ikke i SF og formodentlig heller ikke i Socialdemokratiet noget som helst ønske om at gå ind og stigmatisere ved at gøre nogle mennesker til syndebukke.
Vi har i hvert fald i SF et meget stort ønske om at give dem nogle ekstra muligheder for at vælge klogere og fornuftigere.
Og så tror jeg altså, at man skal være meget opmærksom på, at det der budskab om, at folk har et eller andet stort ønske om at dø tidligt eller være særligt overvægtige, slet ikke er et ønske, mennesker i almindelighed har.
De har faktisk det stik modsatte ønske.
Jeg kunne aldrig drømme om at deltage i debatter med det sprog, som spørgeren bruger her.
Jeg er nødt til at sige, at for mig er der ingen mennesker, der er dumme.
Der er ingen mennesker, der er urimelige.
Der er masser af mennesker, der ikke har de gunstigste vilkår, og det er dem, som SF i den her sammenhæng ønsker at hjælpe.
Hvis spørgeren synes, at der er nogle mennesker, der er dumme, jamen så må spørgeren selv kommunikere sådan om dem.
Det er ikke noget, spørgeren skal lægge SF i munden.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-02-09:
Tak for det.
Jeg har sådan siddet og lyttet lidt for at finde ud af det, som min konservative kollega tidligere var inde på, nemlig: Er det her fra SF’s side på grund af penge, altså at man skal have en indtægt, eller er det på grund af sundhed?
Det kan jeg ikke helt finde rundt i, men så sagde ordføreren lige pludselig, og det er jo også noget, der interesserer mig lidt, at det også er på grund af grænsehandel.
Så tænkte jeg bare, om ordføreren ikke kunne oplyse over for mig, hvor stor prisforskel der så vil være på en pakke cigaretter købt i Tyskland, hvis vi nu taler om den grænsehandel, i forhold en pris på 43 kr.
Hvor stor er forskellen i forhold til det forslag?
Jeg kunne godt tænke mig lige at få lidt kød og blod på, hvorfor det var i orden rent grænsehandelsmæssigt.
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-02-09:
Jeg har meget nemt ved at sige direkte, at når vi ønsker at hæve afgifterne på f.eks. cigaretter, er vores første prioritet sundhed.
Det er fuldstændig indiskutabelt, og det er det, der i den her sammenhæng vægter mest.
Der er altså bare den følgevirkning, at når man hæver priserne, er der en del mennesker, der reagerer anderledes – det er der ingen grund til at lægge skjul på er det, vi satser på – og så er der nogle mennesker, der fortsætter.
Så opstår der i den her sammenhæng et merprovenu, og det er så det, vi vælger at gå ind og reinvestere i sundhed.
Det er så det valg, som vi i SF vil stå ved.
Der blev spurgt til grænsehandelsproblemstillingen.
Jeg nævnte den ganske enkelt af den grund, at man har i mange diskussioner været optaget af, hvor prisen på tobak lå, i forhold til hvordan det ville indvirke på grænsehandelen.
Der har Forebyggelseskommissionen sagt meget klart, at prisen skulle ligge på over 55 kr.
Derfor er jeg nødt til at sige, at det lytter vi naturligvis til, og i den her sammenhæng er vores forslag 43 kr., og derfor kolliderer det på ingen måde.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-02-09:
Jeg tror nu ikke, ordføreren behøver at være så bekymret over det merprovenu, der måtte komme.
Jeg tror ikke, man behøver at være nervøs, hvis der skulle blive lidt til overs. Men det overrasker mig noget, at så enkelt et tal, som hvad forskellen vil være på en pakke cigaretter i Tyskland og en i Danmark, hvis man taler om 43 kr., nævnte ordføreren slet ikke.
Altså, jeg tror, man skal passe meget på herinde i Folketinget med, at det ikke bliver specialister og alle mulige andre, der i grunden hele tiden skal afgøre for os, hvad der er rigtigt og forkert, så nu spørger jeg ordføreren direkte: Når ordføreren har vurderet, at 43 kr. er det rigtige, er det så, fordi ordføreren slet ikke ved, hvad prisforskellen er på en pakke cigaretter i Danmark til 43 kr. og en tysk pakke cigaretter?
Ved ordføreren ikke, hvad en pakke cigaretter koster i Tyskland?
Liselott Blixt (DF), 2010-02-09:
Jeg synes, det er en utrolig nedvurdering af de mennesker, der her er tale om.
De her mennesker er åbenbart dummere end hr. Karl H. Bornhøft.
Her stiller man krav, og man laver indirekte tvang ved at hæve nogle priser for at tvinge dem til at stoppe.
Er det ikke det, man ønsker fra Socialistisk Folkepartis side?
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-02-09:
To ting kan afkræftes med det samme, for jeg forstår, at spørgeren er i tvivl: Jeg er overhovedet ikke bekymret.
Jeg er oven i købet glad for og tilfreds med den her diskussion, og hvis jeg stod i den fritvalgssituation, at jeg kunne vælge mellem et tæskehold fra Venstre eller et fra Bandidos, ville jeg afgjort vælge Venstre.
Det skal der ikke herske tvivl om.
Jeg kan så også afkræfte den der mistanke om, at hr. Ole Sohn ikke længere skulle være medlem af SF.
Det har bare ikke noget med lige præcis den her problemstilling med tobaksafgifter, fedtafgifter m.v. at gøre.
Derfor er det sådan set fuldstændig nytteløst at spørge, hvad prisen er i Tyskland.
Men generelt ligger priserne på tobak i Danmark meget lavere end mange andre steder.
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-02-09:
[Lydudfald]
Nu lykkedes det; så kom mikrofonen på.
Jeg vil sådan set fortsætte i det spor, hvor min konservative kollega slap, for når man fra S og SF’s side vælger at sige, at lavindkomstgrupperne skal kompenseres, i forbindelse med at man vil sætte cigaretafgifterne op, kan vi jo meget hardcore konkludere, at det, som S og SF vil, er at lade de rige stoppe med at ryge, så de kan blive sundere, og lade de fattige ryge videre, så de kan dø hurtigere.
Er det ikke det, man meget hardcore kan konkludere i forbindelse med det forslag, som S og SF har lagt frem i »Fair Forandring«?
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-02-09:
Nej, jeg synes faktisk, at den sammenhæng, der er skabt her, er helt legitim og i orden.
I »Fair Forandring« noterer vi os den kendsgerning, at Forebyggelseskommissionen, som regeringen jo har nedsat, er gået ind og har givet et bud på omkring 50 kr.
De har givet et bud på 50 kr. under skyldig hensyntagen til, at hvis man kom højere op, på 55 kr., ville der være nogle problemstillinger i forhold til grænsehandelen.
Så den problematik, som ligger der, er den, som vi har valgt at arbejde med.
Når vi så i den her sammenhæng vælger at sige 43 kr., er det udtryk for et kompromis mellem parter, og det er formodentlig det samme, der sker hos regeringspartierne, altså at man laver nogle kompromiser.
Jeg vil så ikke lægge skjul på, at når vi synes, at de sociale hensyn er rimelige at tage her, giver vi samtidig de her mennesker en kompensation og en større mulighed for selv at bestemme, hvor stor en skattelettelse de vil have, når vi kommer til magten.
Og det er da noget, jeg ville tro at en konservativ ville synes var meget, meget fint.
Jeg synes faktisk, at det er utrolig positivt, at spørgeren under os den glæde, som vi oplever i øjeblikket, over, at det faktisk går fremad, og det er utrolig positivt, at spørgeren også oven i købet er i stand til at sige det, samtidig med at det går tilbage for spørgerens eget parti, nemlig det parti, som man selv synes er det rigtige.
Derfor synes jeg, at det er utrolig flot af spørgeren.
Det, der så er det konkrete spørgsmål, er, hvordan det er lykkedes os at få Socialdemokraterne til at forstå, at man bare skal genbruge pengene.
Det spørgsmål kan jeg sådan set ikke svare på, for det er ikke virkeligheden.
Det har intet med virkeligheden at gøre.
Det er for SF, ligesom det er for Socialdemokraterne: Pengene kan kun bruges én gang.
Derfor er det, vi har gjort med »Fair Forandring«, nemlig at opstille en ramme for, hvordan man skal skaffe investering til de her ting.
Og så er vi i gang med at udfylde den ramme.
Jeg er selvfølgelig lidt overrasket over, at det virker så fremmed, men er glad for, at man har så stor interesse for »Fair Forandring«.
Erling Bonnesen (V), 2010-02-09:
Man skal altid glæde sig, når det går godt, og det er hermed også gjort.
Og går man sådan konkret ind i det, vil jeg sige, at det nu er tydeliggjort i tidligere besvarelser fra den socialdemokratiske ordfører, at man har lavet det, man kalder »Fair Forandring« – det kunne snarere tyde på, at det er »Farlig forandring« – hvor der er nogle ting, man gerne vil.
Så får man det finansieret, og så når vi frem til, at SF-ordførerens egen partifælle går ud og foreslår, at pengene – nu drejer det sig her om 900 mio. kr. – faktisk skal bruges til flere skolelærere.
Og det er lige præcis der, kæden ryger af.
Det er jo helt tydeligt for alle dem, der følger debatten her eftermiddagen igennem.
Hvordan har SF-ordføreren det egentlig med, at det står hamrende glasklart nu, at man ikke kan bruge pengene både til nogen sundhedsmæssige ting og til flere skolelærere?
Pludselig har man en ordfører fra samme parti, der på nogle andre områder – her drejer det sig helt konkret om undervisningsområdet – også har brugt pengene til flere skolelærere.
Det er da bluff, er det ikke?
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-02-09:
Til beroligelse kan jeg sige, at SF-ordføreren faktisk har det ganske udmærket.
SF-ordføreren har det faktisk også ganske udmærket med, at der er så voldsom en interesse for »Fair Forandring«.
Jeg konstaterer, at der i samfundet omkring os faktisk er den situation, at utrolig mange mennesker interesserer sig for det, de både forstår og læser »Fair Forandring«.
I den sammenhæng skal jeg ikke lægge skjul på, at mit sociale sindelag normalt vil tilsige mig, og det gør det også i det her tilfælde, at jeg gerne laver særundervisning med hensyn til at læse »Fair Forandring«.
Jeg er også indstillet på at gøre det både tidligt og sent.
Ellen Trane Nørby (V), 2010-02-09:
Nu har fru Marion Pedersen jo fået lov til at bruge min mikrofon, så det kan være, at hun også har brugt min taletid.
Jeg vil gerne kvittere for, at SF's ordfører sådan set i sin ordførertale frembragte præcis det udsagn, som var hele tesen i Venstres ordfører, fru Sophie Løhdes, tale, netop at det er uddannelsesniveauet, der er den største enkelte udslagsgivende faktor, når vi taler om ulighed i sundhed.
Dermed må det jo også fremstå rimelig paradoksalt, at SF ikke i den forespørgselsdebat, vi har i dag, synes, det ville være naturligt, at den var stillet til undervisningsministeren i stedet for til sundhedsministeren og indenrigs- og socialministeren, for det sætter tingene på spidsen, når vi netop fra SF hører, at man anerkender, at ulighed i sundhed er koblet langt mere op på uddannelsesniveau end noget som helst andet.
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-02-09:
Jeg synes faktisk, det er utrolig vigtigt at understrege, at hvis vi vil løfte den her debat og gøre noget ved den her ulighed, er der mange forskellige faktorer, der skal indarbejdes i det, og uddannelse er utrolig væsentlig i forbindelse med den her problemstilling sammen med masser af andre områder som f.eks. miljø og sundhed.
Jeg er så nødt til at sige, at selv SF'ere har deres begrænsning.
Vi er nemlig ikke i stand til at bestemme, hvordan Enhedslisten skal stille forespørgsler.
Vi er heller ikke stand til at bestemme, om Enhedslisten skal stille dem til den ene eller til den anden minister.
Og vi har faktisk respekt for, at Enhedslisten selv bestemmer.
Det ændrer ikke på, at vi tager de her temaer med, fordi vi synes, de er vigtige.
Det er derfor, at vi er til sinds at fortsætte den her diskussion så bredt, som vi overhovedet kan.
Det her er ikke udtryk for, at vi synes, at diskussionen kun kan foregå i det her regi, vi tager den gerne både på uddannelsesområdet, på boligområdet og på miljøområdet, og hvis Venstre også vil være med til det, jamen så skal det nok lykkes.
Jeg kan sige med det samme, at jeg tror, at man skal lade være med at forsimple debatter ved at give udtryk for, at der intet sker.
Naturligvis sker der også utrolig mange positive ting, både ting, som regeringen tager initiativ til og som regeringen og oppositionen tager initiativ til, og der sker også utrolig mange ting, der er positive omkring vores udmøntning af satspuljemidlerne.
Det, der så er det vigtige budskab i den her sammenhæng, er, at selv om vi faktisk forsøger – nogle synes at gøre meget, andre synes måske at gøre for lidt – er vi i en situation, hvor vi kan notere os, at uligheden i sundheden er voksende.
Derfor er vi i SF nødt til at komme til den konklusion, at selv om der også sker gode ting i øjeblikket, kræver det altså, hvis vi virkelig vil ændre det her forhold, en lang mere markant indsats, og det er så den, vi prøver at være med til at tilføje i den her debat.
Vivi Kier (KF), 2010-02-09:
Det er jo ikke så lang tid siden, vi også stod og diskuterede sundhed.
Det gør vi heldigvis rigtig tit i den her Folketingssal, og det viser jo, at vi alle sammen er optaget af det.
Ulighed i sundhed er en væsentlig problemstilling, det er jeg enig i, og en af de faktorer, som vi i hvert fald ved giver væsentlig ulighed i sundhed, er, at de laveste indkomstgrupper ryger meget mere end andre grupper.
Det har noget med uddannelse og alt muligt at gøre.
Jeg vil så bare ganske kort spørge igen, for selv om det godt kan være, at det er lidt træls, er det alligevel lidt væsentligt for mig at vide, om de 10 kr., som S og SF har valgt at ville lægge på en pakke cigaretter i afgift, skal ske for, at man skal blive sundere, altså for at få flere folk til at holde op med at ryge, eller om det skal ske for at få flere penge i statskassen.