runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Helt ærligt er jeg ikke i stand til helt at svare på det, for man skal jo også huske på, at tingene skifter undervejs.
Altså, selv om VK-regeringen var fortsat med et flertal sammen med Dansk Folkeparti, ville VK-regeringen ikke have været i stand til at opretholde det skattestop, som den har påstået at den har haft i 10 år.
For verden skifter, og derfor skal man passe på, at man ikke binder sig på en sådan måde, at man ikke har nogen handlemuligheder.
For regeringen er jo også til for at kunne handle, også under ekstreme ændrede forhold, som man ikke kunne forudse få år før.
Der var noget, jeg godt kunne tænke mig at stille fru Sophie Løhde et spørgsmål om, hvis jeg havde mulighed for det, men det har jeg jo ikke, og så kan jeg gøre det retorisk og sige, at hvis fru Sophie Løhde tænkte lidt over det, så ville fru Sophie Løhde også kunne erindre, at vi to har siddet ved det samme forhandlingsbord i Undervisningsministeriet og indgået aftaler om erhvervsuddannelser, praktikpladsløsninger og alle mulige andre ting, hvor vi har mødtes og har indgået et kompromis.
Sophie Løhde (V), 2011-11-10:
Jamen det er jo en lidt interessant udvikling her.
Altså, løfter er ubrugelige, de er gammeldags, og de skal heller ikke holdes, hvis et parti har 90 mandater.
Det er i hvert fald et meget, kan man sige, radikalt synspunkt.
Så må jeg prøve at høre det på en anden måde.
Synes man så set ud fra en radikal ordførers synspunkt, at det er god radikal politik at øge skatter og afgifter?
Er det set med radikale briller vækstskabende eller ej?
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Det kommer helt an på, hvad de skatter og afgifter, der er blevet øget, skal bruges til; det er klart.
Altså, vi øger jo også skatter og afgifter, når vi laver en skattereform, for at kunne sænke skatten andre steder, hvor vi mener at det giver et bedre resultat for samfundet som sådan.
Jeg sagde heller ikke, at man ikke skal holde ting, man lover, men man skal gøre det på en måde, så vælgerne kan se, at man som regering også er nødt til at skulle kunne handle.
Og der sker ting og sager i verden omkring en, som gør, at man ikke har kunnet forudsige det, og at man har måttet lave en ny politik eller lave om på noget.
Heldigvis er vi et oplyst samfund med folkeoplysning og folkehøjskoler og folkeskoler, og jeg skal komme efter jer, undskyld, som gør, at mennesker selvfølgelig følger med og kan forstå det, når vi taler om, hvad det er for udfordringer, vi står over for, og at det bliver værre, og at vi må gøre nogle nye ting og finde på noget nyt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-11-10:
Jeg skal ikke gå ind i den der løftebrudsdiskussion.
Den har jeg sådan set ikke interesseret mig så meget for.
Det, der interesserer mig, er i virkeligheden fru Marianne Jelveds tilgang til den store økonomiske politik.
Altså, fru Marianne Jelved har jo tit talt om det lange seje træk og genopretningen siden 1982.
Dengang gik Det Radikale Venstre jo ind og tog ansvar sammen med en borgerlig regering, hvor man, da man overtog magten i 1982, jo faktisk markant forbedrede finansloven med samme metoder, som man har gjort den her gang.
Den her gang har man bare ikke forbedret resultatet på finansloven.
Hvorfor er det, at man ikke ligesom er kommet ind og har set på, at man kunne gøre noget, der kunne ruste dansk økonomi til fremtiden, ligesom man gjorde tilbage i 1982?
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Vi ændrede jo ikke 1980'ernes økonomiske situation i 1982.
Da blev de første skridt taget.
Der kom fastkurspolitik, der kom afskaffelse af dyrtidsreguleringen.
Gradvis hen igennem 1980'erne kom der reformer.
Skattereformen kom først op i midten af 1980'erne.
Derfor må hr. Simon Emil Ammitzbøll være så rar at have lidt tålmodighed og gerne gå ind i et samarbejde med regeringen og få indflydelse på det.
For jeg tror, at vi på mange strækninger har de samme målsætninger, i hvert fald målsætningen om at få en stabil, solid og sund økonomisk situation i Danmark.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-11-10:
Lad mig sige med det samme, at hvis regeringen på et tidspunkt skulle konkretisere sin tale om bredt samarbejde og invitere Liberal Alliance til konkrete forhandlinger, møder vi altid op i en positiv ånd.
Det skal der slet ikke herske nogen som helst tvivl om.
Nu har jeg her for nylig haft fornøjelsen af at læse andet bind af tidligere finansminister Knud Heinesens erindringer, og han var så ked af, at Henningen Christophersen dengang brugte et af de mest underlødige – han brugte et ord i den stil, måske ikke lige præcis det – trick, nemlig at sige, at man lavede et kasseeftersyn, da man overtog finansministerposten.
Men nok om det.
Men han inspirerede mig så også til at bestille alle ændringsforslagene fra finansloven for 1983, og der kan jeg jo se, at selv om man ikke går i gang med de kæmpe reformer fra starten, forbedrer man dog bundresultatet på finansloven markant, altså med et tocifret milliardbeløb.
Det kan vi ikke sige at man har gjort så meget i den her gang.
Det er bare derfor, det skuffer mig, at man ikke ligesom prøver at sige: Nu skal vi sørge for at ruste dansk økonomi til fremtiden.
Det gør man jo altså ikke med 5 mia. kr. i nye afgifter.
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Nej, men det gør man jo ved at gennemføre de reformer, der er beskrevet, eller hvor det i hvert fald i regeringsgrundlaget er angivet, at de skal gennemføres.
Der skaber vi jo en anden situation og en anden struktur på nogle områder, som er centrale for den måde, samfundet fungerer på, og dermed også for arbejdsstyrkens udvikling osv.
Vi er i en situation lige nu, hvor vi kommer til regeringsmagten i starten af oktober måned.
Vi skal have en finanslov, inden EU-formandskabet er virkelighed, og der er rigtig meget pres på.
Og vi har en prioritet, der hedder, at vi skal sørge for at skabe en bedre situation, så rigtig mange mennesker bliver mere optimistiske, og så der bliver en bedre stemning.
I 1993 lavede vi noget, der ligner det her, også i en meget, meget tung situation.
Og rigtig mange, der har analyseret det efterfølgende, har peget på, at det, der virkelig virkede, ikke var de 12 mia. kr., vi lavede i en finanspolitisk lempelse, men den psykologi, der fulgte med, bl.a. muligheden for at konvertere sine ejerboliglån, orlovsordningerne og andre forhold.
Så man skal ikke underkende psykologien i det her.
Men vi er i starten af et langt, sejt træk, ja.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-10:
Tusind tak.
Det her ligger sådan lidt i forlængelse af det, hr. Simon Emil Ammitzbøll spurgte om.
Vil ordføreren ikke forklare, hvad det er i det her regeringsgrundlag, der gør, at Danmark tager et kvantespring rent velstandsmæssigt?
Er det en kickstart i en lillebitte økonomi, som er dybt afhængig af, hvad der foregår ude i verden?
Er det lidt flere afgifter?
Hvad er det i det her regeringsgrundlag, der er så markant anderledes, og som får os væk fra den sti, vi er på vej ud ad?
Hvad er det, der gør, at Danmark bliver et markant mere velstående land med det, som regeringen har lagt frem?
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Det er udsigten til de reformer, der skal laves.
Vi har levet af reformer i rigtig mange år, i flere årtier i Danmark.
Der har ikke været så mange i 00'erne, som der var i 1990'erne og 1980'erne, men vi har haft reformer siden 1982, som gradvis har forbedret dansk økonomi.
Så er dansk økonomi blevet meget markant påvirket af forhold uden om os, og det er jo ikke alt af det, vi kan adressere lige på en studs.
Det kræver jo også, at vi får omgivelserne omkring os til at arbejde hen imod en mere solid og sund økonomi.
Det er klart, at hvis de borgerlige partier går i reelle forhandlinger om finansloven, kommer den jo til at se anderledes ud, end den gør nu.
Det er klart.
Så indgår vi jo et kompromis med nogle andre partier, og derfor bliver det en anden finanslov.
Det betragter jeg heller ikke som et løftebrud.
Det betragter jeg som en opfyldelse af en målsætning om, at vi laver brede forlig i Folketinget.
Esben Lunde Larsen (V), 2011-11-10:
Fru Marianne Jelved talte om et kulturskifte, som ordføreren var utrolig glad for.
Men et kulturskifte kan vel ikke dække over, at der også må være troværdighed i politik.
Og når ordføreren taler om, at der ikke er et eneste løftebrud her, blot fordi det handler om at indgå kompromiser i politik, så handler det vel i politik også om, at man har nogle ting, som man står fast på, og som man ikke går på kompromis med bare for at få magten, bare for at få indflydelsen.
Det kulturskifte, som ordføreren bruger sådan lidt flot som et begreb for at dække over de mange løftebrud, er jo selvopfundet til lejligheden.
Netop det folkestyre, som ordføreren priser, handler jo om, at der er tillid mellem et Folketing og dets vælgere.
Og vil det i henseende til det sige, at man vil tilbagerulle nogle af de skatter og afgifter, som regeringen har lagt an til i sit forslag til finanslov, for netop at få det brede samarbejde i folkestyret, så også de borgerlige partier kan indgå i en finanslovaftale?
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Jeg kan svare ganske kort, for spørgsmålet har vi fået rigtig mange gange, og det er faktisk utroligt, at vi skal svare på dem, hver gang der er lejlighed til det.
Det står fuldstændig piskeklart i regeringsgrundlaget.
Der står, hvilken politik der skal føres på bl.a. udlændingeområdet, og der kan hr. Peter Skaarup jo læse det.
Jeg ved ikke, hvad hr. Peter Skaarup anser for værende lempelser eller ikke lempelser.
Der står f.eks. ikke noget om, at asylreglerne skal laves om.
Hvis det er det, hr. Peter Skaarup spørger efter, vil jeg sige, at det skal de ikke.
Peter Skaarup (DF), 2011-11-10:
Jeg tror, at fru Marianne Jelved er nødt til at tænke på, at Det Radikale Venstre har en anden rolle nu, end man havde før valget.
Nu er Det Radikale Venstre i regering.
Det vil sige, at vi har tre partier i den her regering, som ligesom må formodes at have en eller anden form for musketered, hvor man skal kunne regne med, at det, som bliver sagt, gælder hele regeringen.
Det, der bliver sagt her, er, at man ikke vil lempe reglerne for at komme til Danmark som udlænding, men jeg kan jo konstatere, når jeg læser regeringsgrundlaget, at det vil man alligevel.
Man har også sagt, at man ikke vil ændre ved 24-års-reglen, og man vil heller ikke ændre ved tilknytningskravet, men man ændrer alligevel ved det, for man ændrer jo den nuværende 28-års-regel til en 26-års-regel plus en hel masse andre ting.
Det er også noget, regeringens ministre har sagt i forskellige samråd.
Når der bliver spurgt flere gange til det her, hænger det jo sammen med, at man søger et svar.
Altså, er svaret, at man ikke vil lempe reglerne, så fair nok, men sådan er det jo bare ikke, vil jeg sige til fru Marianne Jelved, for man ændrer ved tilknytningskravet og dermed reglerne for at komme til Danmark, altså familiesammenføringsreglerne,
ikke også?
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Det er fuldstændig korrekt.
Vi ændrer på det, der er indført af VKO, nemlig pointsystemet ved familiesammenføring og pointsystemet ved permanent ophold.
Det er fuldstændig rigtigt.
Det er også derfor, hr. Peter Skaarups spørgsmål faktisk er meget uklart.
For der er nogle steder, hvor der lempes på reglerne, og der er andre steder, hvor der ikke lempes på reglerne.
Det står jo sort på hvidt i regeringsgrundlaget, så hvad vil hr. Peter Skaarup egentlig mere?
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-10:
Tak, hr. formand.
Det er jo sådan, at når riget fattes penge, er det også sværere at få de økonomiske kabaler til at gå op, og det kan vi selvfølgelig også se, når vi forhandler om en finanslov som den, vi er i gang med nu her.
Men man kan jo se, at der er blevet råd til nogle ting.
Der er nogle steder, hvor vi vælger at bruge flere penge i Danmark, og nogle steder, hvor vi vælger at bruge færre.
Et af de steder, hvor jeg tror der er ret store radikale fingeraftryk på udgiftssiden, er på udlændingeområdet og med hensyn til den danske udviklingsstøtte.
Der vil jeg da gerne spørge finansordføreren: Hvordan er det egentlig med den prioritering, når man kan se, at mange af de andre ting, som man har lovet vælgerne fra de regeringsbærende partiers side i dag, er fjernet – f.eks. at elevloftet i folkeskolen skulle sættes ned, at der skulle være 5.000 kr. ekstra til pensionisterne om året, og at der også skulle være billigere offentlig transport?
Hvorfor vælger man ikke at fokusere på de kernevelfærdsydelser frem for at lade udgifterne stige for at støtte fjerne lande?
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Det er, fordi vi har prioriteret anderledes, end hr. Hans Kristian Skibby åbenbart ville have gjort.
Jeg har faktisk gjort rigtig meget ud af i mit første indlæg, i min tale, her i dag at sige, at vi ønsker at prioritere ulandsbistanden, og at vi har ønsket at gøre noget ved en række af de stramninger, som er sket for de mest sårbare, nemlig minoriteterne i de danske samfund.
Det er derfor, der med os, altså regeringen, er tale om et kulturskifte.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-10:
Lad os tage udgangspunkt i det med at prioritere anderledes.
Det er jo faktisk sådan, at hvis vi tager bare et af de lande, som Danmark giver udviklingsstøtte, nemlig Ghana, kan vi se, at Ghana sjovt nok faktisk får lige omkring 600 mio. kr. om året.
Det er så det beløb, som De Radikale ønsker at vi skal lade udviklingsstøtten stige med.
De 600 mio. kr. til Ghana gives til et meget ustabilt styre, men de er så gået til at skulle udvikle god regeringsførelse i landet og til fremme af demokrati i Ghana.
Det er 600 mio. dkr. om året!
Samtidig har man en præsident i Ghana, som bl.a. går ind for at lave sanktioner over for landets seksuelle minoriteter.
Homoseksuelle skal chikaneres og kanøfles, og så vælger vi alligevel fra dansk side at støtte sådan et regime med 600 mio. kr., hvilket nøjagtig svarer til det beløb, som De Radikale ønsker at vi skal sætte udviklingsstøtten op med om året.
Derfor vil jeg gerne spørge: Er det en god prioritering?
Synes ordføreren ikke, at det er en ret dårlig prioritering?
Kunne de 600 mio. kr. ikke være blevet brugt langt, langt bedre?
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-10:
I den valgkamp, som vi jo netop har overstået, var der et område, som fyldte rigtig meget.
Det var den dagpengereform, som den tidligere regering gennemførte som en del af genopretningen af dansk økonomi, og som Det Radikale Venstre valgte at tilslutte sig og stemme for her i Folketinget.
Det, der fyldte rigtig, rigtig meget, var S', SF's og Enhedslistens trussel om, at op mod 38.500 ledige risikerede at ryge ud af dagpengesystemet.
Heldigvis har S og SF jo nu erkendt, at de tal var forkerte.
I går havde vi beskæftigelsesministeren i samråd i Beskæftigelsesudvalget, og ministeren indrømmede blankt, at de tal, som den tidligere regering opererede med – nemlig 2.000-4.000 ledige, der risikerer at ryge ud af dagpengesystemet, når dagpengereformen er fuldt indfaset – naturligvis er de korrekte.
Men jeg forstår af regeringsgrundlaget, at man vil forskyde indfasningen af dagpengereformen, og det skal kun gælde særlige faggrupper.
Jeg vil høre ordføreren, om ordføreren her kan løfte sløret for, hvad det er for faggrupper, der ikke skal være omfattet af dagpengereformen, sådan som den egentlig er vedtaget i Folketinget.
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Med fare for, at mit svar ikke bliver helt nøjagtigt – og så vil jeg gerne have lov til at vende tilbage til det efterfølgende – er definitionen af dem, der får glæde af eller bliver berørt af forlængelsen af den tid i dagpengereformen, inden dagpengene løber ud, at det er dem, der var ledige på det tidspunkt, hvorfra vi regner de 2 år, som dagpengeperioden nu er på.
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-10:
Det er ikke, fordi jeg på nogen måde er enig i det, som ordføreren her sagde, men det betrygger mig alligevel en anelse, for jeg havde forstået det sådan, at det skulle gælde særlige faggrupper, og så ville jeg såmænd blot have spurgt fru Marianne Jelved, om ikke det strider mod fru Marianne Jelveds opfattelse af lighedsprincipper i den offentlige forvaltning og i det hele taget lighedsprincipper, der gør sig gældende i det danske samfund.
Men vi kan så vende tilbage i en anden sammenhæng, håber jeg, til drøftelsen af, hvordan regeringsgrundlaget så skal forstås.
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Jeg vil faktisk nødig svare fuldstændigt på det spørgsmål, for jeg bliver usikker på, om det, jeg står og mener at vide, er det rigtige, når det kommer til stykket, for jeg må sige, at jeg ikke har været dybt nede i det her.
Så jeg vil foreslå, at vi vender tilbage til det.
Esben Lunde Larsen (V), 2011-11-10:
Tak for det.
Det er tydeligt, hvad også hr. Jacob Jensen gjorde opmærksom på, at Det Radikale Venstre nu medvirker til at øge det offentlige forbrug finansieret af øgede skatter og afgifter, hvilket jo er et klart løftebrud.
Vi er desværre alt for få i Venstres folketingsgruppe, til at det kan sprede sig så markant blandt folket.
Men tror fru Marianne Jelved, at det gavner den eksportdrevne vækst at få øgede skatter og afgifter?
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Der er ikke tale om noget løftebrud.
Der findes ikke et eneste løftebrud i den regering, der sidder nu.
Der findes kun kompromiser på baggrund af forhandlinger, fælles mål, og så har man drøftet, hvordan vi når de mål.
Der indgår man kompromiser.
Det har intet med løftebrud at gøre, intet.
Jeg må igen sige, at det er en utrolig gammeldags tænkemåde.
Fordi man har en politik, som man går til valg på, fordi man er et parti, der vedtager politiske programmer sammen med sine medlemmer osv. osv., og man så ikke kan gennemføre det alt sammen, når man er færdig med valget og man prøver at skabe et flertal, der skal skabe kompromiser, så kan man jo ikke stå og sige: Jeg har sagt før et valg, at det skal være sådan og sådan, og så må alle andre rette sig efter det.
Sådan arbejder man jo ikke i politik.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-10:
Det er vi helt enige i Liberal Alliance.
Der skal reformer til.
Men er en skattereform, som skal øge arbejdsudbuddet med 7.000 personer, en markant reform, når man så samtidig hælder en masse afgifter ud over danskerne?
Bliver skattetrykket sænket markant?
Ja, det er reformer, men er det markante reformer, der gør, at Danmark kommer væk fra den vej, hvor vi bare falder ned af ranglisten over de mest velstående nationer i verden?
Nu har vi ikke set skattereformen endnu, det vedkender jeg mig, men mener ordføreren, at når man laver en skattereform, som man har sagt skal øge arbejdsudbuddet med 7.000, er det så markant, at det gør, at Danmark vil blive et betydelig mere velstående land med flere muligheder for dets indbyggere?
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-10:
Et andet spørgsmål, som det ikke er sikkert at ordføreren kan svare på, gælder det, der ligger i finanslovforslaget om at forlænge dagpengeperioden for visse grupper ledige.
Jeg vil gerne høre ordføreren, hvad det er for grupper, der ikke skal have forlænget deres dagpengeperiode.
Er det dem, der er blevet ledige efter den 1. juli 2010, som er omfattet af den nye ordning med en dagpengeperiode på 2 år?
Er det dem, der ikke kan få forlænget dagpengeperioden, eller hvordan er det?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Jamen det fremgår jo klart af finanslovforslaget, som regeringen har lagt frem, at kickstarten vil betyde ca. 21.000 job de næste 2 år.
Det synes jeg sådan set er en betydelig vækst, og jeg tror også, det vil vise sig, at rigtig mange af de job bliver danske job – jeg er i hvert fald meget, meget fortrøstningsfuld.
Så jeg glæder mig over, at vi nu har fået en regering, som vil sætte gang i økonomien, og jeg tror, at rigtig mange af de mennesker, som nu vil få et arbejde, også er glade for, at der er kommet en regering, som rent faktisk godt kan sørge for, at de måske også kan få noget at rive i.
gerne set, at vi kunne have fastholdt den daværende dagpengeperiode, men det er der ikke flertal for, og det anerkender vi jo fuldt ud.
Det, vi har sagt, også i forbindelse med finanslovforslaget, er, at de mennesker, der stod til at miste deres dagpenge den 1. juli, får deres periode forlænget med et halvt år.
Kristian Jensen (V), 2011-11-10:
Jeg vil gerne fortsætte lidt der, hvor ordføreren slap i forhold til hr. Peter Christensens spørgsmål, nemlig ved de grafer, der er på side 39 i regeringens oplæg til finanslov.
De viser jo sådan en gennemsnitsbetragtning.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at forholde sig til, hvorledes situationen er for en pensionistfamilie, som jo ikke får gavn af, at der fjernes et loft over kontanthjælpsydelsen, og som ikke får gavn af, at starthjælpen bliver sat op, så motivationen til at arbejde bliver mindre.
Hvorledes vil dens situation være?
Vil det ikke være sådan, at det eneste, den oplever, vil være afgiftsstigningerne, men ikke de ydelsesløft, som ordføreren er så stolt af?
Så skal jeg bare for historieskrivningens skyld sige, at der i regeringsgrundlaget i 2007 under regeringen Anders Fogh Rasmussen stod om den skattereform, der blev gennemført, at den skulle være fordelingsmæssigt afbalanceret.
Man kan altid mene meget om retorik, men jeg tror, at de fleste vil mene, at forskellen mellem en rimelig social balance og en fordelingsmæssigt afbalanceret skattereform vel er et spørgsmål om, hvilke øjne der kigger på det.
Så hvis ordføreren ikke har kendskab til, at den tidligere regering også har tilstræbt en fordelingsmæssig balance i sine skattereformer, så har ordføreren ikke fulgt med i regeringsgrundlaget fra 2007 og fremefter.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Jamen det er klart, at det, den her regering vil, bl.a. med en skattereform, jo netop er at sige, at den skal være socialt balanceret.
Jeg synes faktisk, at det er et meget ambitiøst mål, og så må folk jo efterfølgende bedømme, hvad det er for et resultat, der kommer ud af det, når vi nu fremlægger vores skattereform, og så holde den op mod den tidligere regerings.
Jeg er ret overbevist om, hvordan resultatet vil blive, men lad os nu diskutere det, når vi har fremlagt en skattereform – det tror jeg sådan set vil være det bedste.
Med hensyn til de her typeberegninger, som hr. Kristian Jensen henviser til, og som også hr. Peter Christensen henviste til, så har regeringen jo faktisk ikke lavet dem endnu, fordi lovforslaget ikke er lavet.
Og det vil sige, at det ikke er endeligt udmøntet, hvordan de enkelte dele skal være i forslaget.
Men det er klart, at når vi fremlægger vores forslag, udmøntningen af finansloven i form af de enkelte skatteforslag, vil der selvfølgelig også være nogle typeberegninger, således at man kan se det.
Men hvis man netop tager diskussionen i forhold til de her deciler, fremgår det også meget klart, at det, det rent faktisk betyder, er, at vi også samlet set kommer til at investere i de grupper, der ligger lavest på indkomstskalaen.
Og jeg synes, at det er rigtig, rigtig positivt, at vi nu sætter massivt ind i forhold til psykiatrien, i forhold til forebyggelsen, for det tror jeg rent faktisk vil komme dem, der har de største behov, til gavn.
Når vi så også tager fattigdomsydelserne med, synes jeg faktisk, at det er en meget, meget socialt balanceret finanslov, der bliver fremlagt.
Kristian Jensen (V), 2011-11-10:
Typeberegninger, indkomstdeciler.
Det er fine ord, men jeg tror, at mange af dem, der sidder hjemme og følger med, ikke forstår ret meget af, hvad ordføreren siger.
De er heller ikke på startydelse, og de får ikke gavn af de løft af ydelser, som ordføreren praler så meget af.
Er det eneste, de bliver ramt af, ikke stigende afgifter, med klima- og energiministerens ord: en stigende varmeregning og energiregning?
Hvad vil hr. Jonas Dahl sige til Henning og Jytte og alle de mange andre pensionister, der går rundt og kigger på de stigende skatter og afgifter, der kommer, og kigger efter, hvor goderne er til dem, og ser en tom bog?
Hvad vil hr. Jonas Dahl sige til Henning og Jytte?