runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Frahm (SF), 2010-01-20:
Nu har vi jo hørt om forfattere, der har sendt deres bøger til høring hos deres chefer, inden de fik dem udgivet, for at være sikre på, at deres ytringsfrihed ikke kom til at genere chefen alt for meget.
For lige at understrege for dem, der er kommet sent til stede, vil jeg sige, at det jo er rigtig, rigtig vigtigt, at vi fastholder, at alle har ytringsfrihed i det her land.
Det er jeg fuldstændig enig med kulturministeren i, så det er ikke det, vi diskuterer.
Det, vi diskuterer, er den hårfine balance, hvor den enes ytringsfrihed pludselig medfører den andens selvcensur.
Når vi snakker om kunstneres selvcensur, er det vel også et område, som kulturministeren bør være en lille smule opmærksom på, nemlig at folk, der er udpeget af kulturministeren, kan komme med ytringer, som betyder, at folk, som vi gerne vil have også har ytringsfrihed, udøver selvcensur.
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Altså, jeg kan ikke helt lige forstå koblingen fra jægerbogen og så over til DR.
For mig er ytringsfrihed altså noget, der gælder for alle.
Det betyder også, at alle lyttere og seere meget gerne må debattere DR.
Jeg synes sådan set, det kunne være fint, hvis vi fik endnu mere debat om vores public service-virksomhed i det her land.
Det synes jeg kun kan være godt og nyttigt.
Jeg har ingen problemer med de folk, der i dag sidder i DR's bestyrelse.
Jeg synes sådan set, at de udfører et godt og vigtigt arbejde.
Jeg kan så forstå, at der er nogle andre, der åbenbart har problemer.
Jeg har ikke noget at udsætte på nogen.
Pernille Frahm (SF), 2010-01-20:
Jægerbogen var bare et eksempel på en persons ytringsfrihed, som jeg ikke rigtig har hørt at kulturministeren har været ude at forsvare.
Det var bare derfor, at den blev bragt op.
Igen, jeg har ikke noget ønske om at udskifte folk i Danmarks Radios bestyrelse, jeg har heller ikke noget ønske om, at man ikke har ytringsfrihed, fordi man sidder der.
Men jeg har et ønske om, at kulturministeren måske er med til at understrege, at man også har et ansvar.
Man har et ansvar for, at kunstnere i det her land også har deres ytringsfrihed, at den kunstneriske frihed ikke bliver begrænset af angsten for, hvad folk, der repræsenterer magten og pengene i det her land, nemlig regeringens repræsentanter, støttepartiets repræsentanter, ikke bryder sig om, hvad kunstneren laver.
Der er en frygt for det, og det bør kulturministeren også tage til sig og overveje.
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Jamen jeg er helt enig i, at DR's bestyrelsesmedlemmer har et meget stort ansvar.
Det er en meget, meget stor medievirksomhed, og der påhviler dem et stort ansvar for at sikre, at den bliver drevet på en fornuftig og effektiv måde.
Jeg synes også, at de gør det godt.
Altså, jeg har ikke noget at udsætte på den bestyrelse, som vi nu har derude.
De gør det fint.
Når det er sagt, har jeg heller ikke noget at udsætte på, at de har lov til at have ytringsfrihed som alle andre.
Det kan altså sagtens forenes at være medlem af DR's bestyrelse og så ligesom alle andre borgere i det her land selvfølgelig at have sin ytringsfrihed.
Mogens Jensen (S), 2010-01-20:
Ytringsfriheden må vel også gælde her, og er det ikke en ytringsfrihed, der kommer under pres, når magthaverne – og magthaverne her er udtrykt ved Dansk Folkeparti, der sidder sammen med regeringen og er med til at bestemme, hvilken økonomisk ramme der skal være for Danmarks Radio – gentagne gange sidder og holder penge til Danmarks Radio tilbage, som de burde have?
Det har jeg jo selv oplevet.
Kan kulturministeren ikke forstå, at Danmarks Radio føler sig presset, og at medarbejdere føler sig trådt under fode, når man så direkte fra et magthaverparti får at vide, at de produktioner, man laver, er politisk fordrejede, og folk bliver kaldt for røde lejesvende?
Er ministeren virkelig enig i den karakteristik, som her er blevet givet af Danmarks Radio?
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-20:
Med baggrund i det svar vil jeg gerne spørge kulturministeren, om kulturministeren på nogen måde kan have forståelse for, at netop den kunstneriske frihed kan være trykket, når bevidstheden om, at nøglen til finansieringen af Danmarks Radio, altså via finansloven, ligger hos Dansk Folkeparti.
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Nej, jeg genkender ikke det billede, man har forsøgt at tegne her i dag.
Jeg oplever, at vi har nogle meget stærke kulturinstitutioner i det her land, hvor der er nogle rigtig, rigtig dygtige medarbejdere, meget kompetente medarbejdere, og jeg tror, de sagtens kan håndtere kritik.
Der er folk, der roser deres teaterstykker eller andet, deres kunstneriske produktioner, og der er folk, som kritiserer dem skarpt.
Magnus Heunicke (S), 2010-01-20:
Kan ministeren oplyse, om han stadig er af den opfattelse, at det er helt naturligt, at vi ser os om efter roadpricingsystemer andre steder i Europa, som vi kan blive inspireret af eller erhverve en kopi af, når nu situationen er, som den er i Holland med nye forsinkelser?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Kan ministeren oplyse, om han stadig er af den opfattelse, at det er helt naturligt, at vi ser os om efter roadpricingsystemer andre steder i Europa, som vi kan blive inspireret af eller erhverve en kopi af, når nu situationen er, som den er i Holland med nye forsinkelser?
Lars Barfoed (KF), 2010-01-20:
Nu ved jeg ikke, om jeg kommer til at overraske hr. Magnus Heunicke med det, jeg vil svare, for det spørgsmål, der bliver stillet, refererer jo et synspunkt, jeg gav udtryk for i Berlingske Tidende for en uge siden.
Jeg kunne forstå, hvis hr. Magnus Heunicke måske om 10 år stillede mig det spørgsmål, om jeg stadig væk mente sådan her.
Det er i øvrigt ikke et nyt synspunkt.
Det har sådan set været regeringens synspunkt længe.
Skatteministeren og jeg og andre ministre har jo i fællesskab udformet et kommissorium for en undersøgelse af en omlægning af afgifterne, sådan at vi kan lave kørselsafgifter og i stedet for sætte registreringsafgiften ned.
Det fremgår jo af det kommissorium, at vi skal se på, hvordan systemerne er i en række andre lande.
Så det korte svar – nu har jeg sagt lidt mere, fordi jeg mente, at det ville skuffe hr. Magnus Heunicke, hvis jeg bare sagde ja, og derfor syntes jeg ligesom, at der skulle lidt mere indhold i det – er ja.
Magnus Heunicke (S), 2010-01-20:
Tak for det korte svar.
Det er da betryggende at vide, at ministeren, i hvert fald når det sådan drejer sig om korte tidshorisonter som 8 dage, mener det samme.
Når jeg spurgte om det, var det naturligvis, fordi der over den artikel, som ministeren også refererer til, stod en overskrift, der lød: »Ministre i åben strid om vejafgift«.
Jeg kan se, at der bliver rystet på hovedet ovre på regeringsbænkene, og det er jo fint, hvis vi allerede nu her kan få afklaret, hvad der egentlig ligger bag den her åbne strid, for så er mit næste spørgsmål jo:
Nu har vi hørt ministerens holdning.
Skatteministeren er citeret for at sige, at det bliver en meget dyr fornøjelse for danske bilister, fordi vi risikerer, at Danmark tager alle børnesygdommene, hvis vi ikke venter på Holland.
Så han mener altså, at vi skal vente på Holland, for ellers bliver det en dyr fornøjelse for danske bilister – ifølge Berlingske Tidende.
Så jeg er – og jeg tror ikke kun mig, men mange af os danske bilister – i tvivl om, hvad regeringens holdning er, hvad det er, vi kan regne med.
Vi kan ikke regne med, hvad der står i forligsteksten.
Nu er der indarbejdet en ny forsinkelse, men skal vi helt vente på Holland, eller kan vi se os om efter alternativer?
Det kunne være rart at få at vide, efter at regeringen måske har drøftet det på regeringsseminaret for nylig.
Lars Barfoed (KF), 2010-01-20:
Jeg tror, jeg kan sige, at hr. Magnus Heunicke vil kunne gå glad hjem fra Folketinget denne aften i vished om, at i regeringen er vi fuldstændig enige i den her sag.
Jeg forstår, at det er noget, der har bekymret hr. Magnus Heunicke, at vi kunne være uenige.
Skatteministeren og jeg har jo i fællesskab skrevet et læserbrev til Berlingske Tidende, hvor vi har forklaret, at vi sådan set er fuldstændig enige om den sag, og jeg deler fuldstændig skatteministerens opfattelse af, at det ville blive meget dyrt, hvis vi skulle udvikle vores eget system.
Derfor er det jo, at vi har lænet os lidt op ad, at hollænderne var i gang med at udvikle et system svarende til det, vi godt kunne tænke os.
Problemet er bare, at man er blevet forsinket i Holland, og derfor har vi – og det er vi også enige om – måttet sige, at så bliver vi også forsinket med vores system, fordi vi må afvente, hvad hollænderne gør.
Men samtidig gør vi jo det, at vi undersøger, hvad der ellers er af systemer rundtomkring i Europa, som vi eventuelt kunne lære af eller bruge på en eller anden facon, og derfor bliver det altså undersøgt i Tyskland og andre steder, om der dér er systemer, som vi eventuelt kunne bruge.
Jeg synes kun, det er godt, at vi laver sådan en grundig undersøgelse.
Magnus Heunicke (S), 2010-01-20:
Det er altid godt med grundige undersøgelser.
Det er altså to ting.
Enten kan man sige, at vi er nødt til at vente på, at Hollands system er helt færdigt, eller også kan man sige, at vi kan finde noget, som er bedre.
Jeg tolker det sådan, at vi da godt vil have Hollands system, men indtil det er færdigt, må vi se, om der er noget, der kan træde i stedet for i den periode, og det vil jeg gerne have ministerens svar på.
Er det så det, vi kan regne med, altså at man helst vil have det hollandske system – og det vil vi også helst – med satellitovervågning og GPS-styring, fordi det er det bedste, men i og med at det er så forsinket, skal vi kigge os om efter noget til en billig penge, som allerede fungerer i dag, og som kan løse nogle trængselsproblemer og give os nogle penge til at nedsætte registreringsafgiften for?
Lars Barfoed (KF), 2010-01-20:
Det er interessant, hvis der er nogle andre lande, som har et system, som matcher de krav, vi stiller.
Altså, vi er jo på udkig efter et GPS-baseret system som det, hollænderne var i gang med at udvikle og er i gang med at udvikle, men som de desværre nu er blevet lidt forsinket med.
Derfor er det jo ikke et hvilket som helst system, vi ville kunne anvende i Danmark, da det, vi har tænkt os, er et sådant GPS-baseret system.
Men skulle vi falde over et land med et system, som er GPS-baseret, og som altså opfylder de krav, vi kunne stille til sådan et system, så skal vi naturligvis ikke begrænse os til Holland.
Konkurrence er jo godt, og er der flere systemer, vi kunne vælge imellem, ville det jo være rigtig godt, og det er bl.a. det, den undersøgelse vil afdække.
Den vil også betyde, at skulle det ske, at man blev forsinket rigtig mange år i Holland, ja, så var der måske et andet sted – det ved vi ikke endnu, det er det, vi undersøger – hvor de havde et system, vi kunne anvende i stedet for.
Magnus Heunicke (S), 2010-01-20:
Trafikudvalget rejser jo af og til rundt i Europa netop for at se på de her systemer.
Nogle steder har man gode erfaringer, og andre steder har man dårlige erfaringer, men jeg ved i hvert fald, at der er gode erfaringer med en GPS-styret lastbilafgift i Tyskland, og jeg ved også, at danske trafikeksperter mener, at vi kan bruge det, mens vi venter på Holland, ikke bare bruge det på lastbiler i Danmark, det er vi jo enige om, men også udvikle det til personbiler, når det kan lade sig gøre i Tyskland.
Samtidig har Holland jo også sine vanskeligheder.
Så for at runde mit spørgsmål af: Ministeren har stadig den opfattelse, at man skal kigge sig om andre steder i Europa for at blive inspireret eller erhverve kopier af andre systemer, men det skal være præcis som i Holland med GPS og med de ting, som det hollandske system nu kan.
Der er masser af steder, hvor der er trængselsafgifter, men med de krav, der bliver stillet, om, at det skal være med GPS og andre ting, hvilke andre lande er så overhovedet realistiske i den her sammenhæng?
Lars Barfoed (KF), 2010-01-20:
Når hr. Magnus Heunicke refererer til, hvad det hollandske system kan, og at vores system skal kunne det samme, som det hollandske system kan, bliver jeg nødt til at sige, at hele problemet jo er, at det hollandske system ikke kan noget lige i øjeblikket.
Det er blevet forsinket, så derfor kan det hollandske system ikke noget nu.
Men de planlægger og udvikler på et system, som skal kunne det, som vi også gerne vil have at vores system skal kunne.
Det er en af de ting, vi undersøger, og hr. Magnus Heunicke og jeg har jo i fællesskab sammen med Folketingets Trafikudvalg netop været nede at besøge Toll Collect i Berlin og set og fået demonstreret, hvordan det system virker.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-20:
Jeg forstår godt, formanden kan have svært ved at styre det her, for fire medspørgere har i hvert fald vist, at det har været et centralt spørgsmål.
Og jeg synes faktisk også, det er meget centralt i debatten her, at kulturministeren ikke havde et svar til fru Pia Kjærsgaard i forhold til det om ytringsfrihed, for kulturministeren har faktisk ikke talt om andet end ytringsfrihed.
Kulturministeren har i hvert fald ikke her, i forbindelse med at spørgsmålene er blevet stillet, udtrykt forståelse for, at der har rejst sig en ængstelse for, at armslængdeprincippet i forhold til kulturlivet i Danmark er presset, hvilket vi føler fra socialdemokratisk side.
Det, vi jo netop ser i kulturpolitikken i Danmark i dag, er, at vi har Dansk Folkeparti, som i forbindelse med finanslovforhandlingerne detailstyrer, hvortil kulturen skal have støtte.
Og jeg må sige, at der er forskel på den politiske udmelding: om det så er et teaterstykke, eller hvad det ellers er af kunstnerisk produktion, er der forskel på, om man ytrer sig om, at man kan lide det eller ej, og på, om man som politiker, altså som magthaver, siger, at det her ikke bør have støtte.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-01-20:
Tak, formand.
Så kan vi vist heller ikke presse mere ud af den her debat.
Men jeg vil bare sige til ministeren: Jeg har meget ofte sagt, og det vil jeg fortsætte med, uanset hvor meget venstrefløjen så harcelerer, at der altså er masser af kunst, som jeg overhovedet ikke synes skal have nogen form for støtte, for jeg synes, det er helt hen i vejret, langt, langt ude i skoven, og det vil jeg fortsætte med at sige.
Jeg må bare præcisere, at hr. Martin Henriksen var inviteret af Danmarks Radio til en forestilling på Det Kongelige Teater for at kunne udtrykke sin mening.
Han syntes, det var noget makværk, det var sådan noget halveksperimenterende noget.
Jeg tror, hvis jeg havde set det, at jeg nok havde sagt det samme, og jeg ville også have sagt: Hold da op!
Får det virkelig penge?
Det synes jeg overhovedet ikke at det skal have.
Og det er det, som venstrefløjen forsøger at begrænse.
Det er jo helt, helt grotesk.
Og jeg må sige, at jeg erklærer mig fuldstændig enig med kulturministeren, der siger, at hvis venstrefløjen fik magt, som den har agt, så var det slut med ytringsfriheden i det her land – totalt slut.
Den begynder man at gradbøje endnu mere, end man har gjort, og det synes jeg er dybt bekymrende, og jeg må sige tak til ministeren for at være enig i den betragtning.
Jeg ved snart ikke, hvad jeg skal slutte spørgsmålet af med, men jeg kan også bare komme med den her betragtning.
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Og jeg er helt enig i beskrivelsen her.
Der er mange holdninger til deres arbejde på godt og ondt, og sådan må det nu engang være.
Jeg synes kun, det er sundt, at der er en god og offentlig debat om kunsten og kulturen i det her land.
Per Dalgaard (DF), 2010-01-20:
Jamen det passer jo meget godt ind i den socialdemokratiske agiteren, med hensyn til at den borgerlige regering og Dansk Folkeparti er nogle forfærdelige nogle, som er ude på at undertrykke al kunst og kultur her i landet.
Det passer jo simpelt hen ikke.
Men det er jo blot et led i det politiske spil, så derfor synes jeg, det er betimeligt, at folk ved, hvordan tingene egentlig hænger sammen, for jeg tror ikke, at hr. Flemming Møller Mortensen overhovedet har nogen intentioner om at ville sige det.
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Jeg er enig i spørgsmålet, hvis der var et.
Jeg hørte det mest som en kommentar.
Mogens Jensen (S), 2010-01-20:
Jeg kan godt forstå, at kulturministeren svarer, som hun gør, når hun har fru Pia Kjærsgaard og andre siddende på bagsmækken, som jo gerne vil bestemme, hvilken kunst der skal støttes i det her land, for det skal vel helst være en kunst, der passer ind i det politiske billede, som Dansk Folkeparti har.
Det forfølger man så systematisk, både når det gælder Danmarks Radio ved at gå i kødet på enkeltpersoner og enkeltproduktioner, og altså også når det gælder Det Kongelige Teater, hvis man der skulle driste sig til at lave noget, som ikke passer ind i Dansk Folkepartis politiske billede.
Det er det, jeg synes er så sørgeligt, nemlig at kulturministeren lader sig spænde for den vogn.
Det handler altså om, at der er et armslængdeprincip, der skal overholdes, både når det gælder Folketinget, og når det gælder Danmarks Radio i forhold til at sikre også kunstnerne deres ytringsfrihed.
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Der er mange ting, der kan blive opfattet som sørgelige.
Der er også meget, jeg synes er sørgeligt, når jeg hører hr. Mogens Jensens udlægning her i dag.
Hr. Mogens Jensen vil meget gerne konstatere en masse vedrørende mit arbejde; i hvert fald må hr. Mogens Jensen konstatere, at han står ret alene med det skræmmebillede, han forsøger at tegne her i dag.
Det er ikke et billede, jeg kan genkende.
Så kan jeg godt blive meget, meget bekymret for, hvad der vil ske med ytringsfriheden i det her land.
Per Dalgaard (DF), 2010-01-20:
Nu tror jeg lige, at vi har brug for noget forbrugeroplysning.
I forbindelse med det spørgsmål, som hr. Flemming Møller Mortensen stiller, skriver han, at MF Martin Henriksen offentligt kritiserer enkeltforestillinger på Det Kongelige Teater.
Sagens kerne er, at han blev inviteret af enten DR eller TV 2 ind at se det pågældende stykke og bagefter blev spurgt, om han syntes om det.
Og det gjorde han ikke.
Han syntes ikke, at det var værd at støtte heller.
Og hvad så?
Så vil jeg spørge, om kulturministeren med sit kendskab til de udøvende kunstnere på Det Kongelige Teater, virkelig tror, at de lader sig skræmme af en sådan udtalelse, om de virkelig føler sig intimideret, om de er så nærtagende, at de føler, at deres kunstneriske og faglige frihed er truet, fordi et enkelt medlem af Folketinget udtaler, at han ikke bryder sig om et givent stykke.
Mogens Jensen (S), 2010-01-20:
Jeg kan oplyse kulturministeren om, at skulle det ske, vil der være et forsvar for ytringsfriheden, der også handler om, at når man er magthaver – og det vil sige, at man har mulighed for at træffe beslutninger om økonomiske bevillinger både til Danmarks Radio og til Det Kongelige Teater – så skal man udtale sig med varsomhed om, hvilken type kunst, hvilke typer udsendelser man producerer på de enkelte institutioner.
Det er ikke op til kulturministeren at bestemme; det er ikke op til Dansk Folkeparti at bestemme, men man forsøger jo – og det er det, vi har oplevet fra Dansk Folkepartis side – at lægge et pres både på Det Kongelige Teater og på Danmarks Radio for ad bagvejen at sikre, at vi får en kunst, som passer ind i Dansk Folkepartis politiske rammer, og det er altså ikke noget, der hører med til min opfattelse af det danske demokrati, men det er kulturministeren vel ikke enig i?
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Jeg kan i hvert fald konstatere efter debatten i dag, at hvis Socialdemokraterne igen skulle gå hen at få regeringsmagten i det her land, vil de akut indlede en gradbøjning af ytringsfriheden.
Det ser jeg som et meget, meget stort knæfald.
Pernille Frahm (SF), 2010-01-20:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at deltage i debatten, men da kulturministeren så bruger mig som eksempel på én, der vil krænke kunstneres frihed, så vil jeg bare understrege følgende: Da jeg blev spurgt, om jeg ville udtale mig om Pretty Woman-stykket, så understregede jeg hele tiden, at jeg ikke tog stilling til, om det her stykke skulle støttes eller ej.
Det syntes jeg at det skulle.
Det er ikke min afgørelse, det er en kunstnerisk afgørelse.
Det modsatte er sket i tilfældet med hr. Martin Henriksen.
Han sagde netop: Den slags bør man ikke støtte.
Og det er den meget store forskel på, hvordan armslængdeprincippet kan håndteres, og det er derfor, jeg gerne vil spørge, om kulturministeren ikke mener, at det da er en måde at skræmme kunstnere på, at true dem på deres brød.
Er kulturministeren ikke enig i det?
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
For det første synes jeg det er meget fint, at fru Pernille Frahm her står ved, at hun også har været ude at kritisere et stykke og udtrykke en holdning om et meget bestemt stykke – her var det så nogle prostituerede kvinder, som fru Pernille Frahm ikke syntes skulle optræde i det her teaterstykke.
Jeg ved så ikke, hvis man skulle følge ordførernes terminologi, om der sidder nogle ude på kulturinstitutionerne, der så bliver meget skræmte, når der eventuelt er politikere, der udnytter deres ret til at ytre sig.
Man kunne jo føle sig lige så skræmt af den holdning, at nogle kunne mene noget andet.
Jeg ikke se, hvor grænsen går.
Jeg har intet problem med, at fru Pernille Frahm har haft en mening om det her stykke.
Hun syntes ikke, at der skulle have optrådt prostituerede kvinder i det her stykke, der hed Pretty Woman A/S, og det er da fint, at man er ude at starte den debat.
Det har jeg intet problem med, og det synes jeg sådan set heller ikke andre bør have.
Pernille Frahm (SF), 2010-01-20:
Den store forskel er, om man giver udtryk for sin smag, eller om man giver udtryk for det kunstsyn, at det, jeg ikke kan lide, og det, jeg ikke kan forstå, skal heller ikke have penge.
Der er en meget, meget stor forskel på den måde at tale om kunst og kultur på, og det er det, jeg i hvert fald prøver at understrege i den debat her, nemlig at når folk, der har magten, udtrykker sig om en kunstners værk med det i baghovedet, at det er dem, der sidder på pengekassen, og måske oven i købet siger, at den slags ikke skal støttes, at den slags ikke er kunst og derfor ikke skal støttes, så er der et problem, for så truer man kunstnere til at tie stille, så truer man kunstnere til at udøve selvcensur.
Kan ministeren følge mig i det?
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Nej, det kan jeg overhovedet ikke.
For mig at se er der altså overhovedet ikke nogen forskel på at gå ud at sige, om man synes, at noget skal have nogle penge eller ej, og på, om man synes, at nogle bestemte skuespillere ikke skal optræde i et bestemt stykke.
Det kan nogen på en eller anden måde føle sig stødte af.
Jeg synes bare, fru Pernille Frahm skal stå ved, at hun godt tør gå ud og sige sin mening om enkelte teaterstykker; det er der intet problem i, det er fru Pernille Frahm i sin gode ret til, der er ytringsfrihed i det her land, og det er da kun sundt, at vi får en debat om kunsten og kulturen i Danmark.