runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2008-11-25:
Nu tror jeg, at vi ved lejlighed, om ikke andet så efter næste folketingsvalg, vil få anledning til at drøfte lidt grundigere med Socialdemokraterne, hvor få gange vi i grunden bruger pengene.
Men det, jeg godt vil spørge hr. Kim Mortensen om for at være helt sikker, er: Skal jeg forstå det, hr. Kim Mortensen siger, sådan, at han sådan set er enig i, at det også ville være fornuftigt at sikre, at der var en økonomisk indsprøjtning, et økonomisk incitament til at få gang i en energirigtig renovering af både boliger og andre bygninger i fremtiden?
F.eks. kunne det jo også være en ordning, som rettede sig ind i forhold til den almene sektor, hvor der jo er stor interesse for at gøre det her, men hvor man af forskellige økonomiske grunde har meget svært ved at komme i gang.
Kim Mortensen (S), 2008-11-25:
Jeg vil først bemærke, at jeg har noteret mig, at Enhedslisten op til flere gange har forsøgt at bruge de samme milliarder kroner, vi henter op fra Nordsøen, og derfor har vi hver gang været betænkelige ved, om vi kunne bruge de her penge flere gange.
Når det er sagt, vil jeg til gengæld sige, at jeg er fuldstændig enig med hr. Per Clausen i, at vi har en situation i Danmark, hvor der nu har været stoppet fuldstændig op for energipolitikken og energiindsatsen i næsten 8 år.
Vi har en situation, hvor CO2-udslippet stiger, vi har en situation, hvor energiforbruget stiger, og vi har en situation, hvor vi har haft en regering, der har været meget modvillig med hensyn til at lave en aftale, eksempelvis med Socialdemokratiet.
Nu har vi lavet en energiaftale, vi har også lyttet os til, at statsministeren mener, at der har været gjort alt for lidt, og derfor håber vi jo også, at der nu meget hurtigt kan blive udmøntet initiativer også i den retning, som Enhedslisten peger på her, for at forbedre klimasituationen i Danmark.
Per Clausen (EL), 2008-11-25:
Nu har Enhedslisten jo ikke noget problem med at lave en bredere fond for vedvarende energi og løsning af klimaproblemer for oliemilliarderne.
Det har vi foreslået nogle gange.
Det er altid lykkedes Socialdemokraterne at finde nogle begrundelser for heller ikke at støtte de forslag, men lad det nu være.
Det, jeg bare vil spørge hr. Kim Mortensen om - for jeg synes jo, at det, der kommer fra hr. Kim Mortensens og Socialdemokraternes side, er meget positivt - er, om hr. Kim Mortensen deler den sådan meget optimistiske holdning, som hr. Eyvind Vesselbo og ministeren gav udtryk for, nemlig at det i grunden gik rigtig godt, og at man var i gang med rigtig mange gode ting, eller er det hr. Kim Mortensens opfattelse, at når energiforligspartierne nu skal blive enige om noget her i starten af den næste år, så er det, man skal blive enige om, noget, der rykker i forhold til den tilstand, vi er i nu?
Eigil Andersen (SF), 2008-11-25:
Da mit partis ordfører, fru Anne Grete Holmsgaard, desværre ikke kan være til stede, har jeg lovet at viderebringe hendes ordførertale.
Intentionerne i Enhedslistens forslag er jo gode.
Vi ser det i hvert fald som et bidrag til, hvordan man kan få sat skub i energirigtig renovering af vore boliger og kommunale institutioner, selv om vi ikke er enige i de virkemidler, som Enhedslisten foreslår.
Det har taget rigtig lang tid at nå første hug, som kom til udtryk i energiaftalen fra februar i år.
Vi kom desuden igennem med, at der skal etableres et videncenter for energirigtig renovering, hvilket nu er sket.
Endelig fik vi nedsat en arbejdsgruppe, der skal komme med forslag til en samlet strategi for en reduktion af energiforbruget, ikke bare i den private boligmasse, men også i den almene sektor, som Enhedslisten slet ikke omtaler i deres forslag, og bygninger i det hele taget.
Det er ikke sket i det tempo, som vi har ønsket.
Men man skal jo ikke begræde, at det er lykkedes at komme et stykke af vejen.
Med hensyn til energirenovering er der især behov for tre ting.
For det første er der behov for hurtigst muligt at få igangsat 10-15 større renoveringsprojekter af forskellige tidstypiske boliger og institutioner, så der kan blive sat fut i markedet for energirigtig renovering.
I dag er det stort set usynligt for den enkelte boligforening eller boligejer.
For det andet er der behov for at få meldt ud, at BR 2015 Lavenergiklasse 1 for nybyggeriet vil blive rykket frem til 2010.
Det vil sætte gang i udviklingen af bedre byggemetoder og give et skulderklap til alle de virksomheder, der kan levere, hvad enten vi taler om entreprenører eller leverandører af vinduer, pumper m.v.
For det tredje skal det erkendes, at der er behov for at lempe anlægsloftet, så de kommuner, der vil energirenovere, kan komme til det - det var det, vi diskuterede i sidste uge, men uden at få et fornuftigt svar fra regeringen, det vil sige fra velfærdsministeren.
Det er desuden en rigtig god idé at give boligejere, inklusive det almene byggeri, der renoverer energirigtigt, en præmie for indsatsen.
Det kunne være lavere forrentede lån eller andre incitamenter.
Men vi mener nok, at Enhedslisten er lovlig gavmilde, når de foreslår, at lånene skal være helt rentefri.
Vi vil i hvert fald gerne se nogle beregninger på, hvad det koster, og tror umiddelbart, at det kan gøres billigere.
Med hensyn til kommunerne er problemet ikke mangel på lånekapital, men at kommunerne ikke må anvende pengene på grund af et ualmindelig stift anlægsloft.
Med hensyn til tilskud til vedvarende energi i den enkelte bygning er vi ikke tilhængere af Enhedslistens forslag.
Vi mener, at det er både bedre og billigere at gå efter en samlet energiramme, hvor målet er at få energiforbruget så langt ned som muligt og så supplere med vedvarende energi, også som fællesanlæg.
I mange tilfælde vil det desuden være samfundsøkonomisk bedre, at den vedvarende energi anvendes i kraft-varmen, så den kan leveres til de renoverede boliger, i stedet for at hver enkelt bolig har sit eget anlæg.
Villum Christensen (LA), 2008-11-25:
Vi synes, at vi her har et af de forslag, som det er ganske svært at være uenig i.
Vi synes også, at vi skal have tillid til, at ministeren kan implementere de bemyndigelsesregler, der er.
Morten Bødskov (S), 2008-11-25:
Det, der sker med den nuværende aftale om finansiel stabilitet, er jo også, at de dele af bankerne, som kan videreføres, bliver videreført.
Pointen er den, at den aftale, vi har lavet, sikrer et, kan man sige, solidt grundlag.
Jeg tror aldrig nogen sinde at det her Folketing har været så langt ude på rampen, at man faktisk har sat hele bruttonationalproduktet ind på at sikre finansiel stabilitet, men det er jo faktisk det, vi har gjort.
Og det giver forhåbentlig så meget ro, at vi kan undgå de negative sider af det, som man kunne have frygtet ville være sket med den finansielle sektor, hvis vi ikke havde gjort det, altså havde stillet en statsgaranti.
Det er betydelig bedre end alternativet, som eksempelvis kunne have været det, som Enhedslisten foreslår, altså at vi skal trække aktstykket om Roskilde Bank tilbage, eller at vi skal lade være med at sikre Afviklingsselskabet de nødvendige midler til at varetage interesserne og forpligtelserne omkring EBH Bank.
Alt det her kunne meget vel ende i meget store tilbageslag, ikke bare i lokalsamfundene, men også i den danske finansielle sektor, og det kan Socialdemokraterne ikke støtte.
Per Clausen (EL), 2008-11-25:
Selve baggrunden for det her lovforslag, nemlig det direktiv, der handler om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer, har jo på det brede arbejdsmiljøområde givet anledning til en meget omfattende debat, fordi der har været mange bekymringer om, at det kunne medføre store risici for arbejdsmiljøet, fordi der kunne ske en automatisk godkendelse af uddannelser, hvor der så netop ikke var de samme kvalifikationer i forbindelse med arbejdsmiljøet og de ting, der er nødvendige for at sikre arbejdsmiljøet, med hensyn til den arbejdskraft, der kommer fra udlandet og dermed har fået en godkendelse.
Der er fundet en nogenlunde tilfredsstillende løsning på det område, og så vidt vi fra Enhedslistens side kan vurdere, lægges der også op til med det lovforslag, der ligger foran os, at finde en fornuftig løsning på de udfordringer, vi står over for her.
Til gengæld må man selvfølgelig sige - og det er også det, hr. Bent Bøgsted var inde på -
at lovforslaget jo sådan set er én stor bemyndigelse til, at ministeren skal klare det her på tilfredsstillende vis, så derfor vil vi da også i udvalgsarbejdet spørge lidt ind til, hvordan ministeren konkret har tænkt sig at anvende den her bemyndigelse.
Det synes vi er vigtigt at få en tilkendegivelse om, inden vi trykker på de grønne knapper.
Frank Aaen (EL), 2008-11-25:
Gør det ikke indtryk på Det Konservative Folkeparti, at stort set alle erhvervsorganisationer, alle lokalbankerne, en af de største banker, faktisk den største bank, Danske Bank, samstemmende siger, at det her ikke er løst, at de har masser af problemer med at få penge til at investere i beskæftigelse, at der er brug for noget andet end det, det her store flertal i Folketinget har gennemført?
Gør det ikke indtryk?
Kan det ikke give den tanke, at det måske ikke var så klogt, som man troede, og at der faktisk er brug for noget helt andet?
Mike Legarth (KF), 2008-11-25:
Tak, hr. formand.
Det kommer nok ikke bag på nogen, at Det Konservative Folkeparti ikke støtter beslutningsforslagene fra Enhedslisten.
Men jeg vil gerne starte med at rose forligspartierne for den massive opbakning og det ansvar, der er taget.
Vi Konservative værner om Danmarks troværdighed, og herunder er den finansielle stabilitet et meget vigtigt element.
Det er bl.a. den måde, vi vurderes på fra udlandet.
Det handler ikke kun om, at vi skal tænke på branchen, det er sådan set ikke den, vi har sigte på, men det er den betydning, branchen har for hver eneste dansker, ikke bare den enkelte families økonomi eller enkelte persons økonomi, men så sandelig også betydningen for erhvervslivet.
Derfor var det meget vigtigt, at der var et bredt flertal, der tog hånd om den krise, vi havde, og vi har gjort de ting, der var nødvendige for landet som helhed, og generelt står vi vagt om Danmark i De Konservative.
Vi har jo haft vores fremragende økonomi- og erhvervsminister på talerstolen, hun har i detaljer gennemgået forholdet og forløbet op til, hvor vi står i dag, og de andre ordførere har også detaljeret redegjort for det, så det vil jeg ikke trætte Folketinget med, bare sige, at De Konservative selvfølgelig støtter det forløb, der er i gang med hensyn til aktstykket omkring Roskilde Bank og aktstykket omkring genudlåning i forbindelse med afviklingsselskabet.
Colette L. Brix (DF), 2008-11-25:
Jeg er ikke i tvivl om, at alting kan blive bedre, og jeg er heller ikke i tvivl om, at det her er dårligt mange steder.
Det vil jeg give hr. Frank Aaen fuldstændig ret i.
Men hvis vi ikke havde gjort noget, så ved hr. Frank Aaen også udmærket godt, at det også havde været dårligt.
Der var mange, der var begyndt at blive rigtig bekymret, og det var ganske almindelige borgere og ganske almindelige virksomheder.
De var simpelt hen bange for, at deres indskud ikke var sikret.
Det skete heldigvis ikke.
Det er det allerallervigtigste, for det betyder tillid.
Frank Aaen (EL), 2008-11-25:
Men i USA har de måttet spendere flere tusind milliarder dollar.
I Danmark har man måttet præstere en garanti fra staten på tretusinde milliarder kroner.
Det er godt en gang et BNP.
Jeg mener, at det er voldsomme summer.
Det er da ganske voldsomme summer.
Der er ikke nogen, der har set noget lignende nogen sinde, altså de mange penge, stater har måttet proppe i private pengeinstitutter.
Derfor kan det næsten ikke gøres ringere end det, der er sket det sidste halve år.
Colette L. Brix (DF), 2008-11-25:
Ok ja, det kan gå meget værre.
Jeg har masser af ting fra det offentlige i min hjerne, hvorom jeg kunne sige: Jeg vil nødig have, at vi skal have f.eks. en ny finansiel vækstfond, hvor man opkøber virksomheder, som man ikke har en kinamands chance for at få solgt og komme af med igen.
I alle tilfælde, hvilket hr. Frank Aaen selv har været inde på, må der blive ro, også i virksomhederne.
Det er der, arbejdspladserne er.
Det er der, roen skal være nu.
Frank Aaen (EL), 2008-11-25:
Når nu fru Colette L. Brix siger, at Dansk Folkeparti ikke mener, at offentligt ejede banker kan gøre det bedre end private, så vil jeg bare stille det enkle spørgsmål: Kan det gå ret meget dårligere end det, som de private banker har præsteret det sidste halve år?
Colette L. Brix (DF), 2008-11-25:
Med loven om finansiel stabilitet er der sammen med det private beredskab fundet en fornuftig løsning, som skal skabe den nødvendige tillid og sikkerhed til gavn for den danske økonomi.
Borgere og virksomheder er ubegrænset sikret deres indskud, mens aktionærer og andre indskydere risikerer at tabe egenkapital og ansvarlig lånekapital.
Denne løsning sikrer med en statsgaranti i en overgangsperiode på 2 år, at der er en hjælpende hånd til, at bankerne selv kan konsolidere sig, samtidig med at der skabes ro hos den enkelte borger og virksomhed.
Vi kan jo også se, at denne pakkeløsning mellem staten og den finansielle sektor fungerer.
I disse måneder er der en del mindre banker med dårlig soliditet, der er blevet overtaget af andre banker netop for at skabe mere solide pengeinstitutter.
Den finansielle sektor har påtaget sig en ansvarlig rolle sammen med Nationalbanken og staten.
Med hensyn til Roskilde Bank har det private beredskab indskudt 750 mio. kr. i den ny bank, der har overtaget Roskilde Banks aktiviteter, mens Nationalbanken har indskudt lidt over 3,7 mia. kr.
Men indskuddet fra det private beredskab tabes først, før Nationalbanken eventuelt taber noget.
Derfor dækker statens garanti også først, efter at indskuddet fra det private beredskab er tabt.
Samlet har det private beredskab i henhold til loven om finansiel stabilitet forpligtet sig til at dække et tab på 35 mia. kr.
Derfor er risikoen for tab i forbindelse med statens genudlån til Afviklingsselskabet til sikring af finansiel stabilitet mindsket.
Enhedslistens alternativ til dette finansielle sikkerhedsnet er nationalisering af bankerne.
Jeg tror dog ikke, at offentligt ejede banker kan drive virksomheder bedre end privatejede banker.
I sidste ende er det her jo et spørgsmål om at have tillid til den markedsbaserede økonomi, også selv om det stormer og braser på de finansielle vande.
Alternativet med en rent offentligt kontrolleret økonomi, hvor bankerne er ejet af staten, er ikke vejen frem.
I Danmark har vi på mange områder fundet et fornuftigt samspil mellem den private og den offentlige økonomi.
Det gælder også i spørgsmålet om at sikre finansiel stabilitet og tryghed.
Men når det er sagt, så er der jo ingen af os her, der kan spå om fremtiden.
Med disse ord skal jeg meddele, at Dansk Folkeparti ikke støtter de to beslutningsforslag.
Per Clausen (EL), 2008-11-25:
Jeg kan love hr. Morten Bødskov, at Enhedslisten støtter alle tiltag til at have større indsigt i kapitalbevægelser, til regulering og kontrol osv.
Derfor har vi også støttet et dansk udspil i forhold til EU.
Det gør vi selvfølgelig.
Men det, som jeg bare ikke kan forstå, er, hvorfor Socialdemokraterne ikke i dag kan drage konklusionen af det, som man allerede har sagt, nemlig at hvis vi vil sikre, at der er kapital til virksomheder og til mennesker, der har brug for at låne penge til at bygge boliger for, købe boliger for, er vi nødt til at have en banksektor, der fungerer.
Og som det ser ud nu, kan det ikke lade sig gøre, uden at staten involverer sig - ikke i at lukke banker, men i at bevare banker og udvikle dem.
Morten Bødskov (S), 2008-11-25:
Jeg deler ikke den underliggende uenighed, der er om indholdet af aftalen om finansiel stabilitet.
Og det gør jeg ikke, fordi - og det tror jeg også at Enhedslisten bør være opmærksom på - alternativet til den her aftale havde været kaos.
Derfor støtter Socialdemokraterne selvfølgelig den aftale, der er lavet.
Vi er glade for, at det trods alt er lykkedes at sikre en balance i aftalen, således at der, samtidig med at der bliver udrullet en statsgaranti, også sker det, at vi får lagt nogle spor for, hvordan adfærden skal ændre sig i den finansielle sektor fremover.
Det forstår jeg sådan set ikke hvorfor Enhedslisten ikke er tilfreds med, ikke mindst når man har set, hvordan adfærden har udviklet sig i dele af den finansielle sektor.
Og med hensyn til hvad der så siden hen måtte skulle ske, vil jeg sige, at det, der tages bestik af, er, at der bliver bundet visse forpligtelser ved et eventuelt indskud af direkte kapital i et pengeinstitut.
Per Clausen (EL), 2008-11-25:
Jeg skal prøve at formulere mig i et spørgsmål.
Jeg vil godt spørge hr. Morten Bødskov, om jeg skal forstå det socialdemokratiske synspunkt sådan, at indtil i dag har det været rigtigt at afvikle banker og sikre spekulanterne, og i morgen er det formentlig rigtigt at bevare banker og sikre sunde bankforretninger.
Morten Bødskov (S), 2008-11-25:
Der var ikke rigtig noget spørgsmål, så jeg ved ikke, om jeg føler trang til at gentage mig selv.
Jeg vil blot understrege, at Socialdemokraterne synes, at den aftale, vi har lavet om finansiel stabilitet, har den rigtige balance og er nødvendig i den situation, vi står i nu.
Hvad der så siden hen skal ske, er det, der er blevet adresseret i dag i Børsen, og det har jeg kommenteret én gang.
Frank Aaen (EL), 2008-11-25:
Det har aldrig været meningen, at der ikke skulle gøres noget andet.
Vi har sagt, at vi ikke vil være med til at give socialhjælp til spekulanten, der havde skudt 1,8 mia. kr. i Roskilde Bank i håbet om at tjene en frygtelig masse penge.
Den spekulant må tage tabet.
Til gengæld vil vi gerne have videreført alle de sunde dele af Roskilde Bank, og det, vi så foreslår Socialdemokratiet i dag, er, at vi også i stedet for at afvikle EBH Bank viderefører de sunde dele af EBH Bank.
Og så roser vi oven i købet Socialdemokratiet for at komme på bedre tanker, for i stedet for bare at give penge til spekulanter og til afvikling, så foreslår man i dag, at der skal skydes kapital i bankerne, og at det samtidig skal sikres, at staten har indflydelse på, hvordan de banker udvikler sig.
Mike Legarth (KF), 2008-11-25:
Det, der gør indtryk, er, at alle har bakket massivt op om hvert eneste tiltag, vi har gennemført, og at der har været solid opbakning til, at resultaterne ville komme, og det er også det, vi har set: Alle de aktioner, der er taget, har givet en forbedring.
Og nu venter vi på, at presset på den finansielle sektor løsnes og letter, sådan at tingene kommer til at fungere, sådan som vi kendte det fra tidligere, og det tror vi kommer til at ske over en relativt kort horisont.
Frank Aaen (EL), 2008-11-25:
Virkeligheden er i hvert fald noget andet: Dels er der kritik - også fra banker - af de bankpakker, der er gennemført, dels har man i ugevis skrevet om, at det ikke løser problemerne, og at man har problemer med at finansiere erhvervslivet, problemer med at finansiere beskæftigelsen.
Og så står hr. Mike Legarth bare dér og siger: Nu venter vi på at se det hele virke.
Jeg mener: Det er da mangel på omhu.
Det virker ikke.
Man har sat 3.000 mia. kr. på højkant i en garanti, og det virker ikke, fordi der er brug for noget helt andet.
Gør det ikke indtryk på Det Konservative Folkeparti?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-25:
Tak for det.
Det er svært at tilføje meget nyt i den her debat.
Der er ingen tvivl om, at det også for Det Konservative Folkeparti er vigtigt, at vi får styrket sikkerheden offshore så meget som overhovedet muligt, og at vi selvfølgelig også giver Energistyrelsen mulighed for at gribe ind, hvis der er ting, som ikke er sikkerhedsmæssigt i orden, når det gælder offshore.
Derfor kan vi fra konservativ side kun støtte dette lovforslag.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-11-25:
Der er næppe nogen, der er i tvivl om, at offshorearbejde er farligt arbejde.
Vi ser det her forslag som et forslag, der trækker i den rigtige retning, med hensyn til at man laver en godkendelse af de kvalifikationer, som udenlandske medarbejdere kommer med, hvad enten de kommer fra EU eller fra andre lande, og hvad enten de er der i en længere periode eller de kun er der midlertidigt.
Det synes vi er godt.
Det kunne også tyde på, at man i hele sektoren - både på arbejdsgiverside og på lønmodtagerside - er tilfredse med det.
Vi kan i hvert tilfælde konstatere, at der ikke har været nogen kritiske bemærkninger til forslaget, som har været behandlet i Offshoresikkerhedsrådet.
Så vi kan støtte forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2008-11-25:
Der er tale om et delvis teknisk lovforslag samt om implementering af gældende EU-regler om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer opnået i et andet EU-land.
Hvad angår reglerne om godkendelse og tilladelse for faste offshoreanlæg, kan Dansk Folkeparti tilslutte sig præciseringen af, hvornår der skal søges om godkendelse af og tilladelse til nybygning, udvidelse, idriftsættelse og ændring af de eksisterende offshoreanlæg.
Vi tror på, at disse nye regler vil bidrage til et højere sikkerhedsniveau for projekter om ændringer af eksisterende faste offshoreanlæg.
Særlig fordi tilsynsmyndighederne efter de nye regler bliver inddraget i projektet på et tidligt tidspunkt, er det vores opfattelse, at forslaget vil føre til en forøgelse af sikkerheden for dem, der har arbejde på disse ofte farlige arbejdspladser.
Det kan som udgangspunkt lyde udmærket, men i Dansk Folkeparti er vi altid en smule betænkelige, når flere beføjelser overdrages til de enkelte ministre.
Det er ikke, fordi vi nærer mistillid til den enkelte minister, men fordi det, hver gang sådanne beføjelser overdrages, betyder, at Folketinget ikke længere har fingeren på pulsen lige så meget som før.
Det er derfor et element, som vi vil spørge ind til i udvalgsbehandlingen.
Når det kommer til de ændringer af loven, som er en konsekvens af EU-regler, er Dansk Folkeparti imidlertid mere skeptiske.
Der er ingen tvivl om, at mange danskere har god gavn af EU’s indre marked, som jo også omfatter den fri bevægelighed for arbejdstagere.
Men vi må ikke glemme, at der stadig er store forskelle i EU, når det kommer til uddannelsesniveau, og at de krav, vi i dag stiller til folk, der arbejder offshore, ikke må komme under pres af, at andre arbejdstagere blot skal opfylde de krav, der stilles i deres hjemland.
Derfor lægger Dansk Folkeparti afgørende vægt på, at der sikres en effektiv kontrol, så vi ikke risikerer de udenlandske arbejdstageres liv og sikkerhed, men sandelig heller ikke de danskes, som ofte også vil blive berørt, hvis først uheldet opstår.
Sammenfattende kan Dansk Folkeparti således tilslutte sig store dele af forslaget.
Vi har dog nogle bemærkninger om områder, som vi mener bør uddybes, og det vil vi se på i udvalgsbehandlingen.