Anita Knakkergaard (DF), 2008-04-17:
Regeringen ønsker med forslaget, at der skal ske en afbureaukratisering af byggesagsbehandlingen, så vi undgår de lange ventetider, når folk har brug for en byggetilladelse.
Det mener vi i Dansk Folkeparti vil være et godt tiltag, dog er vi bekymrede for, at det vil blive væsentlig dyrere for bygherren og give ekstraudgifter til arkitekter, ingeniører og bygningskonstruktører m.v.
Det fremgår af lovforslaget, at bygherren forventes at spare ca. 50 mio. kr. i byggesagsgebyrer.
Så vi formoder, at en del af de ekstraudgifter til arkitekter m.v. kan dækkes af det beløb.
Vi vil samtidig få en gevinst ved afkortede ventetider og eventuelt undgå - for mig at se - en del byggesjusk.
Hvis forslaget vedtages, skal kommunalbestyrelsen fremover ikke foretage en vurdering af de tekniske forhold ved bl.a. følgende bygningstyper: mindre bygninger, herunder bl.a. carporte; småhuse, herunder enfamilieshuse; jordbrugserhvervets drifts- og avlsbygninger; industriog lagerbygninger, hvor installationerne har et begrænset omfang, hvor bygningen kun har en etage, og hvor bygningen har en let tagkonstruktion.
De tekniske forhold består af: Adgangsforhold eller tilgængelighed, herunder krav til indretning; konstruktioner, herunder krav til fugt og holdbarhed; brandforhold; indeklima; energiforbrug; installationer.
Kommunen skal fortsat kontrollere, at de bebyggelsesregulerende regler er overholdt såsom: Afstand til skel, krav til udseende og højde, at reglerne vedrørende brand er overholdt i forbindelse med jordbrugserhvervets drifts- og avlsbygninger, industribygninger og sammenbyggede enfamilieshuse med over to husstande.
Kommunen skal også kontrollere, om anden lovgivning er overholdt, f.eks. bygningsfredningsloven, miljøbeskyttelseslovgivningen og arbejdsmiljøloven.
Desuden skal kommunen i byggesagsbehandlingen fortsat koordinere mellem bygherre og øvrige relevante myndigheder, f.eks. med hensyn til kloak, renovation og vej.
I dag opføres og ombygges årligt ca. 60.000 bygninger i Danmark, hvoraf ca. 85 pct. er mindre byggerier såsom enfamilieshuse til helårsbrug, sommerhuse, udestuer og garager.
En række byggefirmaer, bl.a. typehusfirmaer, oplever, at det samme hus sagsbehandles forskelligt fra kommune til kommune, hvilket selvfølgelig ikke er acceptabelt for bygherren eller typehusfirmaet.
Byggeloven giver kommunerne mulighed for at få dækket deres udgifter til byggesagsbehandlingen gennem gebyrer.
Kommunen kan selv fastsætte gebyrernes størrelse, men betingelserne er dog, at kommunen samlet set ikke må tjene på byggesagsbehandlingen.
Jordbrugserhvervet er i dag fritaget for at betale gebyr for byggesagsbehandlingen.
Når jordbrugserhvervets byggerier sidestilles med ukomplicerede industribyggerier, skal kommunen nu have mulighed for at opkræve et omkostningsbestemt gebyr for sagsbehandlingen, som det er tilfældet for andre tilsvarende byggerier, hvilket vi i Dansk Folkeparti finder er et godt tiltag, da alle selvfølgelig skal betale for det arbejde, de selv får udført, og ikke skal pålægge andre at betale.
Forslaget medfører også ændringer af regler om markedskontrol med byggevarer.
Ministeren kan bemyndige private eller offentlige virksomheder til at udføre denne kontrol.
Ministeren kan endvidere med forslaget fastsætte regler om betingelser for markedsføring og salg af byggevarer og herunder fastsætte regler med henblik på opfyldelse af De Europæiske Fællesskabers forordninger og direktiver, der bl.a. er relateret til bygningers energiforhold m.v.
I Dansk Folkeparti finder vi det betryggende, at der bliver en stikprøvekontrol af byggevarer, da det er væsentligt for kvaliteten af byggeriet, at standarderne overholdes.
I Dansk Folkeparti mener vi, at det vil ændre adfærden hos bygherrerne og rådgiverne til en bedre kvalitetssikring af byggesagen, at der ikke længere vil være kommunal kontrol.
Dette gav for os en falsk tryghed, og kommunerne var ikke på anden måde erstatningsansvarlige over for bygherren, hvis de lavede fejl.
Den kontrol, som kommunen i dag udøver på 85 pct. af mindre byggerier, er rent skrivebordsarbejde og ikke som i 1980'erne, hvor der var tilsyn med byggeriet og kontrol ved ibrugtagningstilladelse.
Det skrivebordsarbejde, kommunerne udfører i dag, kan for Dansk Folkeparti at se lige så godt udføres af bygherrens arkitekter, ingeniører m.v. Og laver de en fejl, vil de som sagt være erstatningsansvarlige over for bygherren.
Samtidig vil kommunen få mulighed for at koncentrere sig om de mere komplicerede byggerier, der allerede i dag i kommunen afsynes og gives ibrugtagningstilladelse.
Vi er derfor positivt indstillet over for lovforslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen.