runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2014-04-02:
Der er to ting.
Der er det her med, hvorfor det skal tage 2 år, og det kan man mene er lang tid.
Jeg er meget bevidst om, at der er kommuner, der har stærke synspunkter og ønsker i forhold til det her.
Jeg har også haft en dialog med KL om spørgsmålet.
Hvorfor tager det 2 år at udføre sådan en undersøgelse?
Jamen, det gør det, fordi vi har 7.300 km kyststrækning, tror jeg, i Danmark.
Det er et relativt omfangsrigt arbejde, der nu skal sættes i gang, hvis vi skal kortlægge, hvad der er udfordringerne på hele den danske kyststrækning.
Det synes jeg er det ordentlige at gøre, og det vil sige, at vi, når vi nu tager hul på den her opgave, sikrer, at vi har et ordentligt og grundigt beslutningsgrundlag, før vi så indleder, hvad skal man sige, den politiske diskussion om, om vi så kan gøre noget anderledes, end vi gør i dag, på det her område.
Men jeg vil gerne understrege, at jeg er opmærksom på, at kommunerne selvfølgelig er optaget af det her spørgsmål, og at jeg i min relativt korte tid som minister også har bemærket, at der er forskel på, hvordan man hidtil har finansieret de her ting.
Derfor synes jeg det er rigtig godt, at vi får lavet den her analyse.
Jeg er ikke enig i, at vi har det datagrundlag og det udgangspunkt, vi skal have for at kunne træffe en god og oplyst politisk beslutning om, hvordan det her fremadrettet skal se ud, og det er jo derfor, vi så igangsætter den her analyse.
Så dér er vi ikke enige i forhold til hvad grundlaget er på nuværende tidspunkt for at kunne træffe en beslutning i forhold til hele Danmarks kyststrækning.
For jeg synes, det er vigtigt, at vi, når vi går ind i den her dialog, så selvfølgelig har det fulde overblik over, hvor udfordringerne præcis er, ikke bare i de kommuner, der har skrevet til mig eller til spørgeren, men sådan set i hele Danmark.
Jeg vil også godt understrege, at det jo ikke er sådan, at vi bare siger, at vi så overlader det hele til kommunerne og andet.
Men som sagt har jeg jo i min tid som minister også bemærket, at der er de her forskelle, og at der også er andre områder i Danmark, der har udfordringer på det her område, og derfor sætter jeg det her analysearbejde i gang.
Det synes jeg er ordentligt, og det vil give os et bedre grundlag at kunne træffe en beslutning på.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-04-02:
Det er jo fuldstændig korrekt, når ministeren siger, at den aktuelle diskussion om, hvorfor vi så står her i dag, nok skyldes Tønder Kommunes henvendelse.
Men jeg tror, det er forkert at sige, at man ikke har overblik over, hvad der sker i de andre kommuner.
For selv om der er en række kommuner, som måske ikke har henvendt sig i den her omgang, tror jeg, at man må bekræfte fra Folketingets side, at der har været en løbende dialog, hvad enten det har været med en borgmester Jan Petersen fra Norddjurs om den vej, der skyllede i havet på Anholt i forbindelse med en storm for – hvad er det ved at være? – 2½ års tid siden, eller det gælder de problemer, der har været nu her omkring stormen i efteråret og stormfloden.
Så vi er jo bevidste om, hvor det er, vi har nogle lavtliggende områder, som kræver en særlig opmærksomhed.
I den forbindelse håber jeg bare, at ministeren så også vil være sig sit politiske ansvar bevidst i den her 2-årige periode, hvor analysearbejdet så ligesom skal pågå, og at man ikke bare løber væk fra det statslige ansvar, der alt andet lige også er, for at løfte en opgave, som rammer de kommuner, der er mere udsat end andre kommuner i Danmark, uforholdsmæssigt hårdt.
Kirsten Brosbøl (S), 2014-04-02:
Ja, man kan jo altid diskutere, hvornår man så skulle have sat ind her.
Spørgeren sagde jo også tidligere selv, at der, i forbindelse med at man afskaffede amterne, var et uensartet grundlag.
Så kunne man jo sige, at den analyse kunne have været foretaget på det tidspunkt.
Jeg har nu haft ansvaret for det her område i 2 måneder og har bemærket, at der er og har været forskellige ordninger, hvor staten nogle steder er gået ind og har medfinansieret.
Derfor synes jeg, at det er godt, at vi nu får sat gang i den her analyse.
Jeg synes, at det, der er afgørende, er, at vi får et grundigt og ordentligt beslutningsgrundlag, sådan at vi kan træffe en beslutning, som baserer sig på hele Danmarks kyststrækning, og en ordentlig vurdering af, hvor udfordringerne er, og hvad muligheden fremadrettet er for, at vi på baggrund af analysen kan indrette det her – hvis vi ønsker det – på en anden måde.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-04-02:
Jeg har selvfølgelig fuld forståelse for, at ministeren ikke kan stå og åbne alting, og jeg spørger derfor også bare kun til, om ministeren kan afvise, at FE udleverer oplysninger, som tilfalder FE, om danske borgere til andre udenlandske efterretningstjenester i bytte for informationer – noget, som man kan se åbenbart er stigende.
Er det det, der er tilfældet, eller kan ministeren afvise, at det sker?
Ellen Trane Nørby (V), 2014-04-02:
Jeg forstår godt, at ministeren gerne vil have et grundigt analysearbejde at træffe beslutningerne ud fra, men vi ved jo godt, både hvor det er, vi har lavtliggende egne i Danmark, og hvor det er, vi har kunstige diger bygget op, både med statsligt engagement og med fællesskabets penge bag det mange steder.
Vi har også hele Miljøministeriets egen analyse af, hvor det er, vi har sårbare arealer i forhold til de forventede klimaændringer, havvandsstigninger, store mængder regn og andet, og derfor må jeg bare sige, at jeg godt forstår, at der er rigtig mange kommuner, der synes, at 2 år er lang tid at gå og vente.
For nu havde vi to store storme i efteråret, og det er ikke mere end et par år siden, vi oplevede, at man i hovedstaden på grund af et meget heftigt regnvejrsudbrud fik oversvømmet store dele, og der er behov for, at der kommer en afklaring.
For når først stormen har sat ind eller regnvandet er faldet, så er det jo for sent at begynde at slås om regningen; det viser hele stormflodsdiskussionen jo også.
Vi er simpelt hen nødt til at gardere os bedre, og der håber jeg bare at ministeren og regeringen vil revurdere det og se på, om 2 år ikke er ekstremt lang tid, set i lyset af at vi sådan set godt ved, hvad udfordringen er.
Jamen det er jo dejligt.
Og så kunne man jo næsten fristes til at sige, at hvis det er så let at løse politiske problemer, så tror jeg, jeg skal have transportministeren herned både om den rundkørsel, vi gerne vil have ved Bodum, ude ved motorvejen, og om noget af den manglende skiltning, som ministerens forgænger jo lovede der ville komme på den nye motorvej mellem Aabenraa og Sønderborg.
Så jeg glæder mig til, at vi kan få løst flere problemer på den her meget konstruktive måde.
Magnus Heunicke (S), 2014-04-02:
Lad mig lægge ud med at sige, at hvis der ikke er lokal opbakning, så sker der ikke mere.
Jeg kan ikke rigtig komme det nærmere end at sige, at det her forslag er rederiets forslag – det er jo ikke mit forslag.
De har nogle argumenter for det, og jeg kan egentlig godt forstå argumenterne.
Jeg kan også forstå, at man lokalt synes, at der i hvert fald i højsæsonen skal være timedrift.
Det handler som sagt ikke om besparelser; det er udelukkende noget, man prøver for at udvikle færgedriften i Danmark, og det smarte er jo, at vi har et rederi, der kan sætte færger ind forskellige steder, fordi det har mere end bare én rute, og det er det, de prøver at udnytte her.
Men hvis man lokalt ikke er interesseret i det, vil jeg selvfølgelig lytte til det, og så sker der ikke mere.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-02:
Og der findes en klar lovgivning her i landet om, hvordan man skal behandle den type fortrolige data.
Og så længe man opererer her i landet, skal man overholde de danske love.
Til spørgsmålet om, hvorvidt jeg kan garantere, at der ikke på noget tidspunkt kommer nogen og bryder de love, vil jeg sige, at det kan jeg jo ikke.
Men jeg kan prøve at holde øje med, om der er nogen, der gør det.
Og det gør vi jo så også via de myndigheder, som vi har til rådighed.
Frank Aaen (EL), 2014-04-02:
Og vi ved også, at ud over at ejerne altså er amerikanske, så er USA også i Europa-Kommissionens bestemmelser betegnet som en såkaldt safe habour, og det vil sige, at man kan overføre dataene helt lovligt til USA.
Og på den måde får amerikanske myndigheder igen fri adgang til persondata vedrørende danskere.
Jeg vil spørge: Har man overhovedet undersøgt den problemstilling, inden man tog stilling til, at Nationalbanken solgte sine aktier, og inden man tog stilling til, at Vestjysk Bank, som staten ejer, solgte sine aktier?
Og gør man det, i hvert fald inden staten sælger de aktier i Nets, som staten ejer?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-02:
Vi har jo fra myndighedernes side i forhold til datasikkerhed ikke oplevet at få konstateret, at der er problemer i forbindelse med datasikkerhed.
Og til det, som spørgeren henviser til her om, at amerikanerne frit kan downloade data og så overføre dem til amerikansk grund og så bruge dem efter forgodtbefindende der, vil jeg sige, at det må man ikke; det er ulovligt.
Så kan man spørge, om nogen kunne finde på at bryde loven, herunder USA.
Der vil jeg sige, at det håber jeg søreme ikke, men jeg kan jo ikke give en garanti til evig tid for, at der ikke er nogen, der kommer og bryder loven, ligesom jeg ikke kan give en garanti for, at et hvilket som helst land rundtomkring i verden ikke kunne finde på at drive eksempelvis spionagevirksomhed, hvis det er det, man vil.
Jeg håber det ikke.
Det, som jeg så kan gøre, er jo, at jeg kan sørge for, at jeg har kontrolinstanser og andet, som sikrer, at vi holder øje med, om det rent faktisk sker.
Og indtil videre har vi altså ikke kunnet konstatere, at vi har nogen problemer.
Frank Aaen (EL), 2014-04-02:
Nej, det er jo tit sådan, at man ikke kan få at vide, hvad de her store selskaber laver.
Men det er jo alligevel bare sådan, at når selv Justitsministeriet siger, at salget til f.eks. et amerikansk ejet selskab gør, at der kommer en strid imellem den lovgivning, som det amerikanske selskab skal rette sig efter, og dansk lovgivning, så er det da en problemstilling.
Derfor vil jeg spørge ministeren: Har man spurgt Datatilsynet, om de mener, der er en problemstilling vedrørende beskyttelse af personfølsomme data i forbindelse med salg til et amerikansk baseret selskab, før man tager stilling til, om man vil støtte salget?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-02:
De oplysninger, vi har modtaget, også på de spørgsmål, vi har stillet videre, er, at der ikke foreligger nogen problemstilling i forhold til personfølsomme data.
Vi har ikke konstateret, at der nogen sinde er foregået ulovligheder i den her forbindelse.
Jeg vil godt minde om, at det her jo er et privat ejet selskab, som går fra at have én privat ejer til at have en ny privat ejer.
Vi har jo andre selskaber og offentlige myndigheder, hvor databehandlerne også er amerikansk ejede selskaber eksempelvis, og der kunne man sige at det måske var mere påtrængende at spørge: Jamen hvad er nu det for noget?
Men der har vi heller ikke oplevet at der er en problemstilling.
Så svaret er altså, at vi ikke rigtig har fået øje på, at der foreligger en problemstilling overhovedet.
Vi deler heller ikke den idé, at vi ved sådan særskilt at eje noget her skulle have en eller anden tryghed i forhold til det.
Det er vel sådan, hvis vi nu har det værst tænkelige ude, at amerikanerne måtte bedrive egentlig spionagevirksomhed, så kan de nok egentlig gøre det, også uden at de har ejerskabet.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-04-02:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er en forbedring af infrastrukturen mellem Fyn og Sønderjylland, når Transportministeriet planlægger at nedlægge timedriften mellem Bøjden og Fynshav i sommer- og højsæsonsperioder?
Baggrunden for spørgsmålet er selvfølgelig, at det af flere avisartikler er fremgået, at man planlægger at skære ned i timedriften mod at sætte en større færge ind på overfarten Bøjden-Fynshav.
Magnus Heunicke (S), 2014-04-02:
Tak for det.
Og tak for spørgsmålet.
Så prøver vi også at krydse klinger på den her måde, og lad os prøve at se, om vi kan være mere løsningsorienterede, end vi hidtil har været – det vil jeg da bestræbe mig på her.
Sagen er den, at operatøren jo er Danske Færger, og de er kommet med et tilbud om at indsætte en nyere og mere moderne færge, nemlig den, der hedder »Kyholm«, på ruten Bøjden-Fynshav, i stedet for de nuværende færger, som er to af ældre dato og også væsentlig mindre.
Danske Færger har sagt, at de mener, at det vil være en forbedring af ruten, fordi den nyere færge kan medtage flere rejsende og er mere moderne og har bedre komfort.
Og så er der også det vigtige, at den er mindre vejrfølsom end de nuværende, mindre færger – altså, den vipper simpelt hen mindre; der er mindre søgang der, når man er om bord.
Danske Færger mener simpelt hen, at den vil være et bedre produkt for de rejsende.
Det argument kan jeg sådan set godt forstå, og derfor har Transportministeriet hørt de lokale kommuner om deres holdning til forslaget, og både Faaborg-Midtfyn Kommune og Sønderborg Kommune har altså meddelt, at man anser forslaget for at være en forringelse.
Hovedargumentet er, at man ikke vil kunne opretholde timedrift mellem Bøjden og Fynshav.
Og i forlængelse af kommunernes tilbagemelding har Danske Færger nu tilbudt, at man i den 6 ugers sommerperiode kan supplere færgen »Kyholm« med en af de ældre og mindre færger og dermed bibeholde timedriften i højsæsonen på 6 uger i sommerferien.
Jeg ser fortsat gerne, at de lokale kommuner drøfter forslaget med Danske Færger og mit ministerium, men hvis man i sidste ende opretholder den lokale modstand mod det her tiltag, som Danske Færger mener vil udvikle ruten, så vil der ikke ske nogen ændring.
Altså, for at opsummere: Jeg synes sådan set, at Danske Færger har nogle argumenter for, at det her kan forbedre ruten, men hvis der ikke er lokal opbakning – og der mener jeg at man må spørge kommunerne og have en dialog med dem – så sker der ikke mere.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-04-02:
Jamen jeg er da glad for det, hvis vi så har ministerens ord for, at Faaborg-Midtfyn Kommune og Sønderborg Kommune, som jo er de to kommuner, der har de to færgelejer i hver deres ende af kommunerne, bliver hørt, altså, at så vil ministeren også sørge for, at det bliver sådan, for frygten er jo bare, at Danske Færger ligesom fastholder, at det her er en forbedring, selv om alle andre siger, at det er en forringelse.
Det betyder også, at de problemer, der tidligere har været, i forhold til at man, hvis man ikke havde nået færgen, nået sin reservation, så skulle holde ved færgelejet i 2 timer, nu ikke længere er til stede, efter at vi, da vi sad i regering, fik lavet et nyt udbud og en god ordning, hvor der kom timedrift, ikke bare i sommersæsonen, men også i højsæsonerne.
Og derfor håber jeg egentlig bare, at jeg klart og tydeligt kan få ministerens ord for, at ministeriet så også vil sørge for, at det bliver sådan, hvis kommunerne fastholder det.
For selv om vi skal være løsningsorienterede – og det synes jeg egentlig ministeren er, og det glæder mig, at ministeren er det – så er det jo ikke kun et spørgsmål om de 6 uger, der er i sommersæsonen, det er jo også et spørgsmål om spidsbelastningsperioderne, også når der er forskellige aktiviteter, som gør, at man kan opleve et større pres på færgedriften – det kan være, når Egeskov Slot holder noget, eller det kan være, når der tilsvarende er noget på den sønderjyske side, som berettiger til en større intensitet i færgeovergangene.
Det sker jo også omkring jul og nytår og omkring nogle af de andre skoleferier i Danmark, og derfor skal vi lade være med at reducere det til kun at være de 6 uger i sommerferieperioden.
Det er i hvert fald at trække argumentationen.
Så jeg håber på, at jeg har ministerens ord for, at ministeriet står bag kommunerne i at sørge for, at der fortsat er timedrift.
Magnus Heunicke (S), 2014-04-02:
Tak for det opfølgende spørgsmål.
Jeg tror bare næsten, jeg vil gentage det, jeg sagde: Altså, hvis ikke der er lokal opbakning, får det her forslag ikke nogen gang på jorden.
Det her er jo ikke for at spare penge.
Ideen var jo, at Danske Færger syntes, der var noget at hente her, ikke mindst fordi man fra dialogen med de rejsende ved, at der er mange, der vælger den færgerute fra, når der er høj søgang, og når der er blæst, fordi komforten ikke er så god på de to nuværende små færger.
Og så er erfaringen med den færge, man vil sætte ind, at der faktisk er bedre komfort, den er mere moderne, der er bedre plads, og den ligger mere stabilt i bølgerne – det er jo logisk nok, når den er meget større.
Og derfor mente man, at det ville være bedre, samtidig med at man så ville tilbyde at have timedrift i de 6 uger, hvor der er højsæson i sommerferien.
Men hvis der lokalt ikke er interesse for det, er det jo ikke nogen forbedring, og så dropper man bare det forslag igen.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-04-02:
Det er fint.
Det tager jeg som en garanti fra ministerens side om, at ministeriet og ministeren personligt vil bakke op om kommunernes holdning, så vi ikke lige pludselig står i en situation om et par måneder, hvor danske færger, som jo er dem, der står for driften, alligevel har kunnet gøre, hvad der passer dem, eller hvad de nu synes er bedst for deres virksomhed og ikke for området.
Frank Aaen (EL), 2014-04-02:
Jo, det lyder alt sammen meget fint, men det er jo bare sådan, at vi har et svar fra ministerens kollega justitsministeren, der siger, at når man sælger til et selskab, som er etableret i udlandet – og i det her tilfælde er køberne jo amerikansk dominerede kapitalfonde – i et tredjeland, som man siger, så kan der være en strid imellem det pågældende lands lovgivning og dansk lovgivning.
Altså, det er et meget klart advarselssignal, som også er givet af flere professorer og andre, der har forstand på datasikkerhed, at hvis man bevæger sig til USA, kan man regne med, at selskabet er underlagt amerikansk lovgivning, som har et helt andet syn, ikke bare gennem NSA, altså deres spiontjeneste, men også i deres ganske almindelige lovgivning, der gælder alle selskaber, nemlig at deres lovgivnings virkning for amerikansk baserede selskaber er en anden lovgivning end den, som gælder for danske.
Det kan godt være, at man ikke vil blande sig i et privat selskab – det synes jeg nu er lidt underligt, når det er så vigtigt et selskab, som vi taler om her – men så vil jeg sige, at når staten skal tage stilling til at sælge af de aktier, som staten ejer i Nets, havde det så ikke været rimeligt, at staten sikrede sig før salget, at køber er underlagt dansk lovgivning og ikke amerikansk lovgivning, der er i modstrid til dansk lovgivning.
Hans Andersen (V), 2014-04-02:
Tak for det.
Det bliver jo lidt en gentagelse.
Ministeren læste måske op fra det samme svarpapir; jeg skal ikke kunne sige, om det var helt ordret, men det var jo lidt i den stil.
Indtil videre har jeg så i hvert fald fået det afklaret, at regeringen arbejder på en løsning.
Spørgsmålet er, hvornår den kommer, og det synes jeg jo er lidt centralt.
Og jeg lyttede mig også til, at den her løsning kommer – spørgsmålet er, hvornår den kommer.
Jeg synes bare, at regeringen her jo også gerne må sætte handling bag ordene.
Altså, nu haster det.
Jeg synes ikke, at områder og medarbejdere kan være tjent med at vente på den her afgørelse længere.
Ministeren siger jo alle de rigtige ord – spørgsmålet er bare, hvad resultatet bliver af dem.
Der ligger steder i landet, hvor det ikke bare sprudler, altså hvor antallet af arbejdspladser jo ikke bare stiger og stiger.
Jeg synes, man skal lægge vægt på det.
Spørgsmålet er, om ministeren er enig i det.
Morten Østergaard (RV), 2014-04-02:
Først kan jeg bekræfte, at der er en snæver sammenhæng mellem det første svar og det andet svar; de er også til relativt beslægtede spørgsmål.
Så der er fuld konsistens.
Jeg vil sige, at jeg har opridset en række af de hensyn, som gør sig gældende i vurderingen af det her.
Der er nogle opgaver, der er mere geografisk bundne end andre, men vi prøver at tage højde for de her ting.
Hans Andersen (V), 2014-04-02:
Så kan man sige: Er det så en uge, eller er det 14 dage, eller er det 3 uger?
Jeg håber på, at det er meget snart.
Der er simpelt hen brug for en løsning her og noget handling.
Så er der det med nærhed.
Nu nævnte ministeren nærhed.
Jeg synes, at det spiller ind, at placeringerne bliver valgt de steder, hvor der er tilgængelighed, både når det handler om offentlig transport, og at man kan komme dertil med bil, men det handler også om, at man skal kunne komme dertil som borger.
Så er mit spørgsmål: Med hensyn til de steder, der nu er lukket for borgerbetjening, er det et signal, der bliver sendt?
Skal man opfatte det som et signal om, at man er på vej til at lukke, hvis man ikke har borgerbetjening?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-02:
Selv om det nok er et lønligt håb, vil jeg opfordre til, at man prøver at lade være med at gætte sig frem til, hvad det er for en beslutning, der ligger foran os, på baggrund af det, jeg siger, men bare lytte til de forskellige hensyn, der er.
Jeg vil gerne understrege, at allerede i dag er det sådan, at SKAT faktisk har en højere del af sine arbejdspladser placeret regionalt end staten som gennemsnit betragtet, og det er derfor, at jeg også lægger vægt på, at man fortsat vil opleve, at SKAT er bredt geografisk repræsenteret.
Hans Andersen (V), 2014-04-02:
Tak for det.
Ministeren kan jo så nu svare på det spørgsmål, jeg stillede til allersidst, om medarbejdere skal se et signal i, at der er steder, der er blevet afviklet i forbindelse med direkte borgerbetjening.
Skal de frygte for, at det næste skridt så bliver, at området bliver nedlagt?
Eller skal de sige, at det ikke er afgørende for de valg af skattecentre, som ministeren snart skal træffe?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-04-02:
Spørgsmålet lyder: Er det efter ministerens opfattelse god regeringsførelse, at ministeren endnu ikke har svaret på Skatteudvalgets spørgsmål nr. 608, stillet den 12. juli 2013, at ministeriet nu i adskillige uger i træk har fortalt, at svaret ville komme ugen efter, uden at det er kommet ugen efter, og hvad er forklaringen på, at ministeren ikke har kunnet svare på spørgsmålet efter nu 9 måneder?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-02:
Men jeg kan oplyse om, at besvarelsen af spørgsmål nr. 608 allerede er blevet sendt til Folketingets Skatteudvalg, og jeg vil gerne samtidig beklage, at det har taget så lang tid at få udarbejdet besvarelsen.