runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2012-06-08:
I Liberal Alliance vil vi gerne takke statsministeren for at være mødt op til denne forespørgsel.
Det vil formentlig ikke være nogen overraskelse for de fleste, at vi i Liberal Alliance ønsker at sænke skatten.
At sætte skatten ned er forudsætningen for økonomisk vækst og større velstand; at sætte skatten ned er fornuftigt, fordi det gør det mere attraktivt for den enkelte at yde en større indsats; at sætte skatten ned er også det mest retfærdige, fordi det sikrer, at borgerne faktisk beholder en større del af deres egne penge.
Det synes vi i Liberal Alliance er det mest rigtige og det mest rimelige.
Derfor ser vi også med stor forundring på den måde, skiftende regeringer i de senere år har forvaltet skattepolitikken på.
Godt nok har man sat skatten ned på arbejde, sådan at man f.eks. har fjernet mellemskatten, men hvad nytter det, når man bare har hævet skatter og afgifter andre steder?
Med genopretningsaftalen gjorde man det dyrere at være dansker.
Med den seneste finanslov for 2012 gjorde man det så endnu dyrere at være dansker, og som om det ikke var nok, har regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, Enhedslisten og Konservative med energiaftalen gjort det endnu dyrere at være dansker.
Genopretningspakken koster en almindelig familie i størrelsesordenen 6.000 kr. næste år.
Finansloven koster en familie med to børn i ejerbolig, hvor både mor og far er privatansatte funktionærer, knap 6.800 kr. om året, mens en LO-familie slipper med 3.400 kr. om året.
Energiaftalen koster en familie mindst 1.300 kr. om året.
Det er altså blevet meget dyrere at være dansker.
Selv om det igen og igen lyder, at det ikke skal være dyrere at være dansker, så sker det alligevel.
Det var måske, hvad man kunne forvente fra en rød regering, men det ligger alligevel temmelig langt fra nogle af de socialdemokratiske rødder.
I det socialdemokratiske principprogram fra 1913 står der, at man vil arbejde for afskaffelsen af skatter og love, som skaber varefordyrelse for befolkningen.
Det må man sige er et princip, man er gået væk fra.
Nu hælder man afgifter ud over varer, og det rammer især de svageste i det her land.
Man har fremlagt en skattereform, men en ting er, at man en gang imellem uddeler lidt lommepenge til befolkningen i form af overfladiske skattelettelser.
Helt grundlæggende batter det jo ingenting, når man hæver skatter og afgifter andre steder og samlet set gør det dyrere at være dansker.
Selv om det måske var, hvad man kunne forvente fra regeringen, så undrer det os alligevel, at man har gjort, som man har gjort.
Vi mener dybest set, at det er urimeligt over for de hårdtarbejdende danskere, at man fortsætter med at gøre det dyrere at være dansker.
Derfor er vi også glade for, at Venstre slår sig op på, at det ikke skal være dyrere at være dansker, for det lyder godt.
Vi havde dog gerne set, at man også efter valget havde stået fast på det slogan og ikke havde indgået en energiaftale, som vil gøre det betydelig dyrere at være dansker i mange år fremover.
I Liberal Alliance mener vi helt grundlæggende, at det er forkert at gøre det dyrere at være dansker, og vi mener, at det skal være betydelig billigere at være dansker.
Peter Christensen (V), 2012-06-08:
Jeg er selv meget optaget af, at man kan have tillid til Venstre, og derfor er jeg egentlig glad for, at jeg deler den tilgang med Liberal Alliance.
Det er vigtigt.
Jeg synes ikke, at det faktum, at vi fik lavet den største sænkning af marginalskatten i Danmark nogen sinde, var en dårlig skattereform.
da det var en omlægning, måtte vi også konstatere, at det at finansiere sænkningen af skatten på arbejde med nye skatter og afgifter bestemt ikke var uproblematisk.
Fedtskatten var en, vi fandt på med en god hensigt, nemlig hensigten om at kunne lave den største marginalskattelettelse i dansk historie, men det er ikke en god afgift.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-06-08:
Nu har det jo altid været sådan på energiområdet, at der har været et tæt samarbejde mellem stat og marked.
Det har været tilfældet i alle lande, det har været det, hele energipolitikken i den vestlige verden har bygget på, nemlig at man har haft et tæt samarbejde, hvor staten har skullet stå for f.eks. at lægge rør ned i jorden, for at man kunne have naturgas, og har skullet lægge ledninger ned, for at vi kunne have elektricitet.
Så til det med at tro, at man bare kan lave sådan et eller andet frit marked, og så skal det nok ordne sig selv, vil jeg sige, at der tror jeg nok, at energiområdet er undtaget.
Så vil jeg bare sige, at når vi tager fat om det her med energi, er det rigtigt, at der kommer statsstøtte med, det er fuldstændig korrekt.
Sådan var det med vindmølleområdet, hvor man fik et meget, meget stort tilskud i starten, i forhold til hvad man får i dag.
Det er lige blevet sat ned for vindmøller på land til 25 øre pr. kilowatt-time, altså, jeg tror nærmest, at det er en tiendedel af, hvad man fik i starten af 1990'erne.
Og det er jo, fordi man starter højt oppe, når man udvikler teknologien, og så falder statsstøtten, og til sidst er det bæredygtigt og kan løbe rundt.
Det er hele ideen med den her måde at investere på.
Det er jo derfor, at det kaldes en investering.
Det er netop en investering,og der bliver jeg bare meget bekymret over, at Liberal Alliance opfatter det som en udgift.
Det her er en måde at fremtidssikre dansk erhvervsliv på, ikke om 20 år, nej, næste år og næste år igen og næste år igen – også om 20 år.
Det her er ikke fugle på taget, det er nu og her, det gavner og skaber tusindvis af nye arbejdspladser.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-08:
Det var gode ord, synes jeg, fra Venstres finansordfører, ord om, at det ikke skal være dyrere at være dansker; det skal tværtimod være billigere at være dansker.
Men ord kan jo også bare være ord.
Det har vi set med den nuværende regering, som før valget havde masser af ord til danskerne om, hvad den ville gøre, og som så efterfølgende løb fra alle løfterne, alle ordene, og gjorde noget helt andet.
Når vi ser på, hvilken politik Venstre førte før valget, så springer det i øjnene, at der dér var en skattereform, som netop gjorde det, som Venstre i dag siger at man ikke må gøre, nemlig flyttede 30 mia. kr. fra den ene lomme hos skatteyderne til den anden lomme.
Nu vil Venstre noget andet, og der er det så, at politik jo ofte handler om ord, men det handler også om tillid, tillid til, at politikere vil gøre det efter valget, som de før valget siger at de ønsker at gøre.
Hvordan kan Venstre indgyde vælgerne den tillid, så de tror på, at den politik, som man førte, mens man sad i regering, og som man nu siger er helt forkert, agter man ikke at føre, hvis man selv kommer i regering?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-06-08:
Til sidst er det bæredygtigt, siger ordføreren.
Altså, det ved ordføreren ingenting om.
Ordføreren ved ikke, om vindmøller er en god idé.
Det er det muligvis, men vi ved ikke noget om det.
Der kan komme en opfindelse i morgen eller om nogle år, der fuldstændig overflødiggør vindmøller.
Det ved ordføreren ingenting om.
Det er det, der er problemet her.
Og det kan meget sandsynligt være, at det ikke er strøm fra vindmøller.
Og så er problemet, at så har politiske partier taget skatteborgernes penge og har investeret dem i stedet for at lade markedet, folk derude, tage deres egne penge og putte dem i det, som de tror på vil blive den rigtige løsning.
Så må jeg bare spørge: Hvorfor kan energiområdet ikke fungere på markedsvilkår?
Hvorfor er det sådan, at danskerne skal betale de allerhøjeste energipriser i hele verden, priser, som er med til at sende arbejdspladser ud af landet?
Det er da ikke nogen naturlov, at det skal være sådan.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-06-08:
Jo, det gjorde jeg, men det skal jeg gøre:
Forslag til vedtagelse »Danmark har allerede et af verdens højeste skattetryk og med bl.a. finanslov for 2012 samt energiaftalen fra marts 2012 øges skatter og afgifter med op mod 10 mia. kr.
Det bliver således endnu dyrere at være dansker, og sammenholdt med de enorme skatte- og afgiftsstigninger, der blev påført danskerne med Genopretningsaftalen fra 2010, er det i 2012 blevet meget dyrere at være dansker, og i 2013 bliver det endnu dyrere.
Folketinget pålægger regeringen at sikre, at det bliver billigere at være dansker.
Folketinget konstaterer, at nye skatter og afgifter gør det dyrere at være dansker.
Folketinget konstaterer, at den eneste måde, hvorpå det bliver billigere at være dansker, er ved at skatten sænkes reelt, så danskerne får større råderet over egne penge.
Folketinget opfordrer derfor regeringen til at foretage en reel nedsættelse af skattetrykket i stedet for en skatteomlægning, hvor pengene blot flyttes fra én lomme til en anden.«
Venstres liberale projekt må Venstre selv komme herop og redegøre for.
Jeg vil godt understrege, at det her med skatten er et middel.
At det er sådan, at det så også er med til at gøre Danmark til et rigere land, et mere velstående land, er jo bare glædeligt.
Vores plan om en 40-procents-skat er jo selvfølgelig en plan, som er lagt frem med henblik på både at styrke den personlige frihed og i lige så høj grad at skabe arbejdspladser og vækst i det her land, så vi netop kan få nogle mennesker væk fra offentlig forsørgelse, hvor de jo ikke er fri, fordi de er afhængige af en stat, og over i en situation, hvor de kan klare sig selv.
Det synes vi faktisk er den bedste socialpolitik, man overhovedet kan føre.
Simon Kollerup (S), 2012-06-08:
Tak for det svar.
Det er selvfølgelig ingen hemmelighed – det tror jeg heller ikke folk derude, som følger med på tv-skærmene, vil tro – at jeg selvfølgelig er meget uenig i det sidste, som ordføreren siger, om at skabe et samfund, der giver lige muligheder i et stærkt fællesskab med hinanden, og at vi selvfølgelig betaler den skat, vi gør.
Nu har vi lagt en skattereform frem, hvor skattetrykket samlet set er uændret, men jeg forstår, at det liberale parti Liberal Alliance gerne vil have skatten så langt ned som muligt, som ordføreren siger.
Jeg tillader mig at gå ud fra, at det må være de 40 pct., som har været fremme tidligere, altså at vi skal ned på en skat på 40 pct.
Nu er vi så ude i den ideologiske diskussion, nemlig den liberale ideologi om, at vi skal have et skattetryk på 40 pct. her i landet.
Kan ordføreren ikke prøve at sige, hvorfor det er liberalt, og hvorfor det, Venstre gør, ikke er liberalt, når Venstre foreslår en meget mindre grad af skattetænkning?
Hvad er forskellen på den liberale drøm hos de to partier?
Jeg forstår den ikke rigtig, og jeg tror, mange har behov for at se skillelinjen i de to liberale projekter, der foregår her i Folketinget.
Kan ordføreren ikke prøve at hjælpe mig lidt med det?
Merete Riisager (LA), 2012-06-08:
Men søn starter også i skole her efter sommerferien, og jeg er meget interesseret i, at der er en god skole til ham. Jeg vil også gerne høre så meget som overhovedet muligt om, hvordan han klarer sig, og jeg kunne i virkeligheden bedst tænke mig, at læreren hver dag afsatte 20 minutter til at fortælle mig, hvordan det er gået.
Det ville være det bedste.
Men jeg ved også godt, at lærerne har rigtig meget, de skal, så når jeg hører, at lærerne fortæller, at de bruger for meget tid på det her, når skolelederne fortæller det, og når kommunerne siger fra, fordi de oplever det som bureaukratisk, så vælger jeg at lytte til det og sige, at vi godt kan lægge det ansvar ud. Det tør vi godt.
Forældresamarbejdet skal styrkes – ja.
Det kan vi gøre på mange forskellige måder.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-06-08:
Nu er det jo sådan, at i modsætning til alle andre partier har Liberal Alliance før valget lagt en plan frem.
Den plan lod vi gennemregne af de samme økonomer, som gennemregner regeringens tal, altså DREAM-gruppen, som er finansieret af Økonomi- og Indenrigsministeriet.
Statsministeren stod den anden dag ved afslutningsdebatten og udtalte, at DREAM-gruppen er en højt respekteret økonomisk model, og det har finansministeren også sagt fra den her talerstol.
Det var ikke vores egne regnedrenge, vi brugte.
Vi lagde en plan frem, så lod vi nogle uafhængige økonomer gennemregne den, og de kom så med et resultat, præcis som de gør, når de gennemregner regeringens tal.
Jeg skal beklage, hvis det ikke stod i forslagene.
Det er rigtigt, det gjorde det ikke, men det betyder ikke, at de var ufinansieret.
For mit eget vedkommende synes jeg, at skatten skal være så lav som mulig.
Jeg kunne så spørge ordføreren, hvor højt skatten skal op, for det er den vej, det er gået.
Er det 90 pct.?
Men ordføreren taler om noget, som jeg faktisk synes er meget interessant, nemlig at skabe et samfund, hvor vi, jeg tror, der blev sagt, frigør mennesker ved at give dem lige muligheder. Så må jeg jo så bare konstatere, at det ikke er det, der er sket under opbygningen af den socialdemokratiske velfærdsstat.
For vi er jo gået fra en situation, hvor der i 1960 var 214.000 danskere i den erhvervsdygtige alder, der stod uden for arbejdsmarkedet, til at der i dag er 850.000 danskere, der står uden for arbejdsmarkedet, på trods af at befolkningen som helhed kun er steget med 14 pct.
Det er også sket i andre velfærdssamfund.
Det er faktisk første gang i verdenshistorien, at et land bliver rigere, at produktiviteten stiger, at reallønnen stiger, men alligevel er der færre mennesker, som er i stand til at forsørge sig selv.
Det er et resultat af det samfund, som lyder godt, men som har presset mennesker ud af arbejdsmarkedet og job ud af Danmark, og dermed har man ikke fået lige muligheder, og derfor er der masser af mennesker, som desværre ikke kan klare sig selv.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-06-08:
Jeg synes selvfølgelig altid, det er spændende at få en debat som den her, for den har sådan set mange forskellige ting, man kan tage frem.
Noget af det, som jeg synes ordføreren var inde på, var det her med, at det skulle være nemmere for borgerne her i landet at vælge det gode liv, og at det også skulle være nemmere for folk at få lov at beholde flere af deres penge selv.
Det lyder jo i og for sig ganske godt, og jeg synes egentlig også langt hen ad vejen, at det selvfølgelig er det, der burde være slutmålet.
Vi skal ikke have en større offentlig sektor end højst nødvendigt.
Men samtidig vil jeg gerne sådan spørge ordføreren med hensyn til Liberal Alliances egen politik: Altså, vi skal jo ikke andet end godt en uge tilbage, hvor vi havde to beslutningsforslag her i Folketinget, hvor man ville fjerne arveafgifterne i Danmark fra den 1. januar 2013, og hvor man også ville fjerne registreringsafgifterne på biler, og det ville så samlet set give et provenutab fra næste år på omkring 20 mia. kr. for statskassen.
Det, der så mangler, er jo den her fantastiske finansiering af de her mindre indtægter, og der vil jeg gerne have ordføreren til at prøve at reflektere lidt over, hvordan det vil gå med det gode liv, hvis ikke vi har den basale velfærd til rådighed.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-06-08:
Altså, ud over at jeg lige har redegjort for, at der er et overskud i vores plan, og ud over at der i den plan vil blive genereret en vækst – jeg mener, at det, der ligger i planen, og som DREAM regner sig frem til, alt andet lige vil betyde et overskud på de offentlige finanser på omkring 60 mia. kr. i 2020, så der er altså en finansiering ud i fremtiden, sådan er det – så er der jo også det, og det kan godt være, det er, fordi jeg er ny i Folketinget, at når man lægger noget ud til nogle andre partier, f.eks. i et beslutningsforslag, og siger, at vi f.eks. gerne vil afskaffe registreringsafgiften, så kunne man måske også nogle gange forvente, og det kan jeg så forstå er meget naivt, at når der sidder nogle andre partier, som deler den målsætning, den vision, at de så stiller sig op og siger: Ved I hvad, det synes vi faktisk også er en god idé; lad os sætte os ned sammen og se, om vi kan finde en finansiering på det her gode forslag; vi kan måske også komme med nogle bud. Det er man så ikke villig til. O.k., det må vi så tage til efterretning.
Simon Kollerup (S), 2012-06-08:
Egentlig også tak til ordføreren og til Liberal Alliance for at starte den her debat.
Jeg er i hvert fald glad for den, for det giver jo anledning til, at vi også kan komme op på de nagler, vi måske ikke så tit kommer op på her i Folketingssalen, nemlig hvor vi rigtig snakker ideologi og de politiske drømme.
Jeg har i hvert fald den drøm, at vi her i landet kan skabe et stærkt fællesskab, hvor vi kan frigøre mennesker ved at give dem lige muligheder, bl.a. ved at vi betaler skat i fællesskab, og ved at vi har et stærkt offentligt uddannelsesvæsen, hvor alle kan få en uddannelse.
Jeg mener, det er noget af det, der er med til at gøre det bedre at være dansker, og at det er bedre, end hvis man var overladt fuldstændig til sig selv.
Mit spørgsmål til ordføreren er så om ordførerens egen politiske drøm, altså den liberalistiske drøm.
Jeg ved, at ordføreren gerne vil have minusvækst i det offentlige og sænke skatten, og lidt inspireret af en gammel limbodansesang, hvor omkvædet lyder »how low can you go«, vil jeg spørge ordføreren om, hvor langt vi skal ned, hvornår skattetrykket er lavt nok i Danmark, og hvor lav en andel det offentlige skal være af den danske økonomi.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-06-08:
Man kan så fristes til at sige, at så er der måske andre forslag fra Liberal Alliance, som i hvert fald ikke er finansieret af de her 20 mia. kr., for hvis de bliver brugt alene på de to beslutningsforslag, så har vi da en lang række andre beslutningsforslag fra LA, som i hvert fald ikke har finansiering.
Men det, som DREAM jo bl.a. var inde på, var også det med de langtidssikrede effekter og de dynamiske effekter og alt muligt andet, hvor man kigger måske 20 eller 25 år frem i samfundsøkonomien.
Men det, der var i de her to beslutningsforslag,
var, at man ville tage de 20 mia. kr. pr. 1. januar 2013, og der har man mig bekendt ikke fyret de 40.000 offentligt ansatte, som Liberal Alliance bl.a. finansierer sine forslag ved, fordi man jo netop fra Liberal Alliances side siger, at de 40.000 ikke skal fyres, men aftræde ved det, der hedder naturlig afgang.
Så er det, vi andre undrer os lidt over, hvad naturlig afgang er, når man taler om 40.000 mennesker sådan lige vupti.
Christian Juhl (EL), 2012-06-11:
Jeg går ud fra, at ordføreren er enig med mig i, at det kan virke lidt akademisk – hvis man er fanget i et fængsel i Kina eller kæmper for menneskerettigheder derude – at man skelner mellem Kina og Ukraine, og at det derfor også kan virke lidt akademisk, hvis man skelner mellem boykot af f.eks. OL og fodbold-EM i Ukraine.
Ordføreren omtalte først og fremmest Julija Tymosjenko, men det gælder vel sådan set alle, der uberettiget er kommet i fængsel eller sidder som politiske fanger i Ukraine eller i øvrigt lider overlast i forhold til menneskerettighederne.
Nu har det tidligere i eftermiddag været debatteret, om klimaet for en boykot skal være o.k., før man bruger den.
Venstres ordfører var bl.a. inde på, at hvis klimaet i EU var for det, så var det jo godt nok at lave boykot.
Mener ordføreren for De Konservative, at det er nødvendigt, at der er mange lande, der indtager en konsekvent holdning til menneskerettighedsspørgsmål omkring f.eks. en fodboldkamp, for at Danmark skal handle?
Er det kun, når mange lande gør det, at Danmark også skal markere sig, eller kan man forestille sig, at Danmark har en klar holdning, uanset om nogle boykotter og nogle tager til fodbold?
Mogens Jensen (S), 2012-06-11:
Så hvis man nu havde villet, kunne man selvfølgelig have taget et initiativ dernede.
Men lad det nu ligge.
Jeg må nok forstå den konservative ordfører sådan, at han ikke er enig med Venstres ordfører i, at opskriften på at løse konflikten dernede eller få den blødt op er at fratage Rusland stemmeretten i Europarådet eller smide dem ud for den sags skyld.
Så vil jeg bare komme med en lille bemærkning med hensyn til domstolen – bare for at rette alle misforståelser, for det er jo rigtigt nok, at der fra 2010 til 2011 er afsagt lidt færre domme, men det dækker jo over, at der så er afvist en lang række flere sager.
Altså, samlet set er der afvist 12.000 sager, hvor en dommer altså har været inde og sagt, at man ikke kan behandle det, og på den måde sådan set har truffet en afgørelse i sagen.
Så samlet set er der jo en stigning i antallet af afgjorte sager på 27 pct.
Det synes jeg dog vi skal glæde os over, selv om vi stadig har en stor sagspukkel, der ligger og venter dernede.
Per Stig Møller (KF), 2012-06-11:
Lad mig tage det sidste først, for det var præcis det, jeg satte ind i min tale efter at have overværet debatten her i salen om Georgien og Rusland.
Det er en meget vanskeligere konflikt, end man umiddelbart kan se, for abkhaserne ønsker faktisk ikke at blive en del af Georgien.
Det er ikke alene på grund af russisk besættelse, men det skyldes også den abkhasiske befolkning, som frygter det efter den konflikt, der var i, hvornår var det, 1991-1992, og som var meget blodig, hvor 250.000 georgiere blev fordrevet fra Abkhasien.
De ønsker ikke bare at blive georgiere.
Georgiens eneste mulighed – som jeg også har drøftet med deres præsident, Saakashvili – er, at den fredelige økonomiske udvikling i Georgien bliver så attraktiv for abkhaserne, at de ønsker en eller anden form for statsfællesskab med Georgien.
Så derfor er situationen – sådan som hr. Mogens Jensen prøver at antyde her – faktisk kompliceret.
Derfor mener jeg, at det er de tillidsskabende foranstaltninger mellem befolkningerne, der skal til.
Det var derfor, jeg i sin tid kom med foreslag om det, og jeg kan konstatere, at nogle af de forslag er realiseret – selvfølgelig ikke på grund af mine forslag – så det altså nu bliver lettere at krydse grænsen mellem Abkhasien og Georgien; købe ind, have job osv.
For så opdager man, at de andre ikke er store, væmmelige dyr, der kommer for at spise en.
Det var det ene punkt.
Det andet punkt var, om jeg selv tog initiativ.
Nej, det var mit første besøg i Europarådet efter ministerperioden, og derfor tog jeg ikke nogen initiativer til det.
Men det er jo noget, man kan drøfte i den danske delegation – altså om vi skal tage initiativet – hvor hr. Mogens Jensen er en ny og givetvis glimrende formand.
Vi tog jo i sidste session netop initiativ i forbindelse med menneskerettighederne, hvor den franske stat havde udelukket en af de libyske bådflygtninge fra at møde op til en høring, og det påtalte præcis den danske delegation.
Så vi kan bestemt agere, og jeg vil meget gerne være med til at agere sammen med hr. Mogens Jensen.
Mogens Jensen (S), 2012-06-11:
Det er jo rart at opleve den tidligere udenrigsminister tale med stort vid og engagement om sagerne i forhold til Europarådet.
Jeg vil bare spørge hr. Per Stig Møller: Når ordføreren ligesom gør rede for, at man synes, at Europarådet ligesom har gjort for lidt eller er kommet for sent ud af starthullerne i forhold til Ukraine og Tymosjenko, og at der burde være sket noget på sidste session, tog hr. Per Stig Møller så selv et initiativ?
Det har man jo som parlamentariker rent faktisk mulighed for at gøre i forhold til at samle underskrifter, hvis man vil lave en deklaration eller på anden måde gøre opmærksom på sagen.
Det er det ene.
Det andet, jeg vil spørge om, er, om hr. Per Stig Møller er enig med Venstres ordfører i, at reaktionen fra Europarådet på konflikten mellem Georgien og Rusland er, at Rusland enten skal smides ud af Europarådet eller fratages deres stemmeret.
Er det opskriften på, hvordan vi får løst konflikten eller får blødt den op, som ordføreren omtalte?