runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-10:
Jeg synes jo, det er helt i orden, at man lokaliserer et problem og så tager en debat om det, har en dialog med andre, og prøver at finde nye løsninger på det, uden at man har facitlisten.
Nu er vi tre partier, der sammen har fremsat det her forslag, og jeg synes da, at debatten her i dag har medført, at der er flere, der godt kan se, at der er noget i det danske fiskeri, som godt kunne trænge til en forbedring.
Jeg vil godt høre ordføreren om det, som han ikke var inde på i sin tale, nemlig hvad ordføreren ser af muligheder for at fremme det kystnære fiskeri.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-10:
Det er helt i orden at rejse sådan en debat, men vi har flere gange tidligere også haft den her diskussion med Enhedslisten om, hvad et beslutningsforslag er, og for mig er et beslutningsforslag et forsøg på at få gennemført ting.
Det er ikke et forsøg på at rejse en debat.
Det får os i hvert fald ikke til at stemme for det, at man gerne vil rejse en debat, for den kan vi altid tage.
Vi kan altid have en debat, men hvis vi skal stemme for et beslutningsforslag, skal vi være overbeviste om, at det medfører noget godt for Danmark og i det her tilfælde for fiskeriet, og det er vi desværre ikke overbeviste om.
Thomas Danielsen (V), 2016-05-10:
Tak for det, formand.
I beslutningsforslaget, som ordføreren er medforslagsstiller på, står der gentagne gange »naturskånsomme redskaber«, og i den forbindelse er det måske lidt tvetydigt, hvad det er, man hentyder til, for jeg kunne forstå på en tidligere ordfører, at det ikke bare var garnfiskeri, man talte om.
Men jeg lytter mig ellers til, at det alligevel kredser meget om, at vi skal tilbage til de her garnfartøjer.
I løbet af 00'erne lavede man en stor omstilling af fiskeriet.
Det blev mere effektivt, og der blev bedre arbejdsmiljø og alle de andre positive ting, som vi har talt om tidligere.
Før det, hvor der var en langt højere grad af det, som ordføreren betegner som naturskånsomme redskaber, var der også nogle kedelige konsekvenser.
Det var f.eks. de mange, mange marsvin, man fangede.
F.eks. fangede man tilbage i 1990'erne faktisk 7.000 marsvin og en lang række edderfugle m.v.
Er det noget, man tager hensyn til, når nu man taler om at sikre en bedre maritim biodiversitet?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-10:
Jamen hvis man følger ordførerens argumentation, kan man jo godt komme frem til, at der er behov for at have en mærkningsordning for det skånsomme kystfiskeri, som også konkret forholder sig til, hvad det er for nogle fiskeredskaber i hvilke farvande, der betragtes som skånsomme, hvor tit de skal røgtes, og hvordan folk skal forholde sig til marsvin og fugle, som kan gå i et net.
Det ville sådan set være rimeligt nok, og det er jo derfor, at en mærkningsordning, som definerer nogle krav, sådan set er meget rimelig, i stedet for at man som fisker bare kan lande fisk og sige: Jeg fisker skånsomt.
Så det er jo sådan set med til at underbygge det synspunkt, der er i beslutningsforslaget, om, at en mærkningsordning er en fordel for ligesom at kvalitetssikre noget, så man ikke bare kan gå rundt og sige, at man gør noget godt, men så der er en reel kvalitet bag det.
Thomas Danielsen (V), 2016-05-10:
Tak for det.
Det var en interessant uddybning, som jeg så nok bare må konstatere ikke gør det mere realistisk at sikre et rentabelt erhverv med den mærkningsordning.
Alt det her har jo nogle økonomiske konsekvenser, og noget af det, vi desværre set med vores briller kunne konstatere i sidste valgperiode, var, at da man skulle fordele alle de midler, vi bruger på fiskeriet – altså især fra Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, som er med til at sikre den her omstilling – omprioriterede man langt, langt størstedelen på forhånd til genopretning af vandløb, som ikke har noget som helst med fiskeriet at gøre.
Det var altså alt det, der skulle være med til at understøtte det kystnære fiskeri, som ordføreren taler om, dvs. bedre arbejdsforhold omkring fartøjerne osv.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-10:
Jeg vil se med åbent sind på det, jeg bliver forelagt, så jeg kan ikke på forhånd sige, at det er nogle bestemte konklusioner, jeg vil drage af det.
Men i beslutningsforslaget her er det jo klart lagt frem, at man ønsker, at der er nogle flere af fiskekvoterne, som bliver tilført det kystnære fiskeri, og det vil så give mulighed for, at der kan være en bedre økonomi i det kystnære fiskeri.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-05-10:
Vi skal ikke reagere på baggrund af forsigtighed, siges der.
Det var lidt af en udtalelse.
Så vi skal ikke ud fra hensynet til befolkningens sundhed og ud fra en bekymring for, at det her stof findes i kroppen på danske børn, reagere, fordi vi risikerer at stille danske landmænd ringere.
Er det korrekt forstået?
Christian Poll (ALT), 2016-05-10:
Det er jo ikke bare i Danmark, vi har den her diskussion om glyfosat.
Den kører jo også i øjeblikket på høje nagler i EU.
Det er netop, fordi det jo ikke er en lille for sjov-organisation, der udtrykker en bekymring her, men det er WHO, der udtrykker en bekymring for de sundhedsskadelige effekter ved glyfosat.
Alternativet deler bekymringen, som ligger i det her forslag, og vi støtter forslaget.
Specielt synes vi, det er oplagt, at man indfører et forbud mod privat brug, og det kan gøres med det samme.
Vi mener også, der skal et forbud til mod professionelt brug, men at man måske i udvalgsarbejdet kunne tale om at have en udfasningsperiode på en kort årrække, fordi det jo er det mest anvendte pesticid i landbruget.
Så jeg forventer, at der findes alternativer lige om hjørnet.
Jeg tror, at man kender til dem i erhvervet, men man skal lige have 2-3 år, måske højst 5 år til at indrette sig efter det.
Så hvis vi kan tale om en løsning, hvor vi lukker ned, hvad angår privat brug af det rimelig hurtigt, og har en kort udfasningsperiode for erhvervsmæssig brug, så er Alternativet helt klart for det her forslag – altså for begge forslag.
Johannes Lebech (RV), 2016-05-10:
Vi er i Det Radikale Venstre heller ikke trygge ved Roundup.
Vi kan sagtens se et forbud mod privat anvendelse af Roundup i private haver og lignende steder.
Jeg kan trøste Liberal Alliances ordfører med, at man ikke behøver at bruge ukrudtsbrænder.
Man kan sagtens bruge et lugejern mellem fliserne, og så er det rigtig godt, at man efter at have haft lugejern dernede så putter noget sand ned mellem fliserne.
Så går der lidt længere tid, før man igen skal i gang med de der skrabejern.
Det er vist ikke miljøskadeligt.
Jeg indrømmer, at den her brænder heller ikke er god.
Vi er også betænkelige ved, at Roundup skal bruges erhvervsmæssigt, og vi ved, at det er et af verdens mest anvendte ukrudtsmidler.
Men vi ønsker konsekvenserne for Danmarks planteproduktion bedre belyst, selv om jeg også må medgive, at tvangsmodning her under diskussionen har været fremme, og det overrasker mig personligt utrolig meget, at man bruger sådan nogle metoder.
Jeg ville også tro, at hvis det rent faktisk kom ud folkeligt, at man brugte den Roundup til tvangsmodning, ville der komme en storm af forargelse over det.
Men jeg tror simpelt hen ikke, at befolkningen ved, at Roundup bliver brugt på den måde, for så ville man ikke acceptere det.
Men i første omgang vil vi først og fremmest arbejde i EU for, at de europæiske tilladelser til brug af Roundup bliver så korte som muligt, så der bliver lagt pres på både erhvervet og på producenterne af midlerne for at sikre, at der bliver udviklet bedre alternativer. Hvad angår spørgsmål om offentlige arealer, er jeg blevet oplyst om, at der faktisk ikke bruges ret meget Roundup på offentlige arealer.
Det er hovedsagelig til bekæmpelse af bjørneklo.
Jeg kan faktisk huske cirka 15 år tilbage, da jeg havde glæden af at være minister for Kirkeministeriets område.
Der havde Svend Auken faktisk presset os i ministeriet til at holde op med at bruge Roundup på kirkegårde.
Så der har i hvert fald været fokus på brug af Roundup på offentlige arealer nu i mindst 15 år.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-05-10:
Tak for det, som jeg forstår som en fremstrakt hånd til beslutningsforslaget, nemlig at der er intentioner i forslaget, som Det Radikale Venstre godt kan støtte.
Der er jo ikke nogen modsætning mellem at arbejde for et forbud på EU-niveau og så også tage initiativer i Danmark, f.eks. forbud mod tvangsmodning.
Jeg hører ordføreren sådan, at vi eventuelt kunne blive enige om det i en beretning på baggrund af de her forslag.
Johannes Lebech (RV), 2016-05-10:
Men jeg finder det oplagt, at vi på længere sigt vil være med til at sikre alternativer til Roundup.
Men at binde mig til, hvad vi eventuelt kan gøre, og at det skal ske allerede nu i en beretning om den del af forslaget, der går på den erhvervsmæssige brug af Roundup, vil jeg ikke.
Der vil jeg have lov til at tage et forbehold.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-05-10:
Det synes jeg er helt i orden.
Carsten Bach (LA), 2016-05-10:
I den her situation mener jeg jo ikke, at tvivlen er så stor, at den på nogen måde bør ændre noget i vores lovgivning og vores retningslinjer.
Og jeg mener helt generelt, at vi bør forholde os til EU's risikovurdering og EU's lovgivning på det her område for netop ikke at bringe det danske landbrugserhverv i en situation, hvor der opstår konkurrenceforvridning.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-05-10:
Mange tak, og tak for den positive modtagelse og behandling af beslutningsforslagene, som jeg klart hører har været med stor alvor og seriøsitet.
Nu nævner ordføreren, at ordføreren ikke ved bedre end Miljøstyrelsen.
Mette Abildgaard (KF), 2016-05-10:
Nej, det gør ordføreren ikke, men jeg ved heller ikke bedre end Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, som er kommet frem til en anden vurdering, end WHO er.
Og det er jo dybt frustrerende for en politiker, at der er den her divergens i anbefalingerne.
Det er dybt frustrerende, for hvis de var enige, var det som politiker relativt nemt at handle på baggrund af det.
Men sagens kerne er netop, at der ikke er enighed.
Nu får vi ligesom en overdommer, i og med at Det Europæiske Kemikalieagentur skal komme med en dom, og det er så det, vi afventer nu.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-05-10:
Jeg er enig i, at det er frustrerende, men jeg tror også, det er et grundvilkår, når man arbejder med farlige stoffer, som kan være en risiko for folkesundheden, at man altid bliver nødt til at reagere på en form for usikkerhed, en form for tvivl – resultater, der viser ét, og resultater, der viser noget andet – og at man på et eller andet tidspunkt bliver nødt til at træffe en beslutning om, hvem den tvivl, der er, skal komme til gode.
Mette Abildgaard (KF), 2016-05-10:
Så jo, man skal altid lade tvivlen komme nogen til gode, men hvis grænseværdien er så lav, er det nok noget, man må acceptere, hvis det ikke udgør en sundhedsrisiko.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-05-10:
Jeg vil gerne takke Folketinget for behandlingen af Enhedslistens to forslag, B 154 og B 155, om forbud mod Roundup, både til erhvervsmæssigt brug og til privat brug.
Når vi synes, det er vigtigt at sætte de her forslag på dagsordenen i Folketinget, så skyldes det, at Verdenssundhedsorganisationen, som bl.a. omfatter 97 af verdens førende kræftlæger, sidste år offentliggjorde en rapport som resultat af et års granskning af al offentligt tilgængelig videnskab inden for glyfosats virkning i dyr og mennesker.
Den omfattende undersøgelse endte med den konklusion, at glyfosat sandsynligvis er kræftfremkaldende for mennesker.
Nogle måneder senere, i oktober, spillede EU-agenturet EFSA ud med deres egen granskning af WHO's undersøgelse, og de kom til den modsatte konklusion: Glyfosat er ufarligt.
1 måned senere, i november, gik 96 forskere fra universiteter og regeringsinstitutter i bl.a. Europa, USA, Canada og Kina på banen med en skarp kritik af EFSA.
Der er helt åbenlyst en meget stor videnskabelig uenighed.
Verdens førende kræftlæger mener én ting, EFSA kommer frem til noget andet, og debatten vil formentlig udspille sig i ganske mange år endnu.
Der er danske forskere, som holder med WHO.
De har bl.a. undersøgt den danske befolkning, danske børn, og de har fundet glyfosat i urinen hos danske børn.
Den danske professor på Institut for Folkesundhedsvidenskab på Københavns Universitet, Lisbeth E. Knudsen, udtaler: »Jeg er ikke i tvivl om, at der er en cancerrisiko ved glyphosat, og som toksikolog er jeg bekymret over, at man ikke tager os mere alvorligt, når vi advarer mod sådanne stoffer «.
Undersøgelsen lægger sig lidt op ad en tidligere undersøgelse fra Tyskland, som ministeren også var inde på i sin tale, og som har vist, at stort set alle tyskere har glyfosat i kroppen, og at 75 pct. har en koncentration, der er mindst fem gange højere end grænseværdien for glyfosat i drikkevand.
Så det, der er meget tydeligt – ud over at der er den her store videnskabelige uenighed, hvor rigtig mange kræftlæger mener, at der er tale om et kræftfremkaldende stof – er, at der er tale om et meget brugt sprøjtemiddel, som findes meget hyppigt i kroppen hos børn og voksne.
Så spørgsmålet er, og det er det, der er den politiske beslutning: Hvem er det, man vælger at holde med?
Og der må jeg bare sige, at jeg tror, der er rigtig mange danskere, der synes, det virker lidt underligt, når Dansk Folkeparti står på Folketingets talerstol og siger, at man ikke vil gribe ind over for Roundup, at man ikke vil lade den her tvivl komme børn og voksne danskere til gode, fordi man er bange for at stille landbruget ringere rent konkurrencemæssigt.
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at landbruget ikke behøver producere med sprøjtegifte.
Landbruget kan producere helt uden sprøjtegifte, det ser vi i det økologiske landbrug.
Heller ikke private behøver bruge sprøjtegifte i deres egne haver, man kan godt bekæmpe ukrudt på anden vis.
Tak for ordet.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-05-10:
Så ordføreren er tryg, på trods af at en professor ved Institut for Folkesundhedsvidenskab udtrykker den her advarsel og den her bekymring sammen med verdens førende kræftlæger.
Der er jo tvivl, så hvem mener ordføreren tvivlen skal komme til gode?
Skal tvivl omkring et meget bredt anvendt sprøjtemiddels farlighed ikke på et eller andet tidspunkt komme befolkningen og befolkningens sundhed til gode?
Verdenssundhedsorganisationen bestående af 97 af verdens førende kræftlæger er kommet frem til, at det sandsynligvis er kræftfremkaldende i mennesker.
Det findes i kroppen på danske børn.
Gør det på nogen måde indtryk på ordføreren?
Ib Poulsen (DF), 2016-05-10:
Men indtil da må vi jo sige, at danske landmænd ikke skal stilles ringere, ved at regler fra EU overimplementeres.
Danske landmænd skal kunne konkurrere på lige vilkår med andre europæiske landmænd, f.eks. tyske og hollandske.
Christian Poll (ALT), 2016-05-10:
Ordet sandsynligvis vil jeg også gerne lige tage fat i igen.
Det er jo det, der er en indikation af, om der er en risiko.
Er det ikke bekymrende, når WHO kommer med den her type udtalelser?
Ib Poulsen (DF), 2016-05-10:
Det er selvfølgelig altid bekymrende, hvis der er ting, der tyder på, at det her kan være sundhedsskadeligt, kræftfremkaldende.
Og det tager vi selvfølgelig også alvorligt, men p.t. må vi jo bare sige, at der ikke er nok grundlag for at ændre i de ting, der ligger.
Vi vil ikke være med til at overimplementere på nuværende tidspunkt – med det kendskab, vi har, til de resultater, der foreligger fra WHO og andre.
Christian Poll (ALT), 2016-05-10:
Jeg kan egentlig ikke komme på mange organisationer, jeg stoler mere på end WHO.
Altså, hvem skulle det være?
Skulle det være fra FN, WTO, eller hvem kunne gøre ordføreren tilfreds med undersøgelsens afsender i forbindelse med den her type information?
Ib Poulsen (DF), 2016-05-10:
Jamen der må jeg blive svar skyldig.
Vi har de her udtalelser fra WHO.
Kan det blive mere præcist, hilser vi det velkommen, men for nuværende synes vi ikke, at det grundlag, der ligger, er godt nok til at komme med et forbud.
Erling Bonnesen (V), 2016-05-10:
Enhedslistens beslutningsforslag nr. B 154 omhandler et forbud mod anvendelse af Roundup til privat brug og minder i indhold om B 155, der omhandler forbud mod brug af Roundup til erhvervsmæssige formål.
Roundup har været på det danske marked i over 40 år, og det er et af de mest undersøgte plantebeskyttelsesmidler.
Det tilhører en gruppe af sprøjtemidler, som undersøges og testes mest.
Aktivstoffet i Roundup hedder glyfosat, og det virker ved at hæmme et enzym, som kun findes i planter.
Dyr bliver således ikke påvirket af aktivstoffet.
Miljøstyrelsen har adskillige gange konkluderet, senest i oktober 2014, at det både i forhold til sundhed og miljø er o.k. at anvende glyfosat, og også denne gang har Miljøstyrelsen bakket op om en forlængelse af godkendelsen af glyfosat i EU.
For Venstre er det afgørende at lytte til fagfolk, når sprøjtemidler skal tillades eller forbydes, og det er Miljøstyrelsen, som har viden og kompetencen på det område.
Det vil have meget store konsekvenser for dansk landbrug, hvis vi går enegang og forbyder brugen af Roundup.
Venstre ser dog gerne, at forbrugerne har mulighed for at få en grundig vejledning i forbindelse med brug af Roundup og andre sprøjtemidler, og det gælder eksempelvis i forhold til korrekt dosering.
Derfor er Venstre tilhænger af, at sprøjtemidler til private i videst muligt omfang er produkter, der er klar til brug, således at man sikrer den rigtige dosering.
Vedrørende kræftrisiko er det værd at bemærke, at danske landmænd har den laveste forekomst af kræft af alle erhvervsgrupper, hvilket er målt i et stort nordisk kræftstudie blandt 15 millioner mennesker.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget omtales så en undersøgelse fra WHO, der angiveligt påviser, at bl.a. Roundup er kræftfremkaldende.
Imidlertid bygger denne antagelse på, at en person skal indtage 28 gr. ren glyfosat svarende til, efter hvad jeg har fået oplyst, en hel spiseskefuld om dagen, før stoffet eventuelt er kræftfremkaldende.
Nu siges der som bekendt meget i debatten om Roundup.
Af en artikel i Ingeniøren den 31. august 2011 fremgår det, at Roundup er mindre giftigt end bordsalt og kaffe.
Hvis det holder, sætter det jo unægtelig tingene lidt i perspektiv også.
Noget helt andet er, at der kan være problemer med nogle af hjælpestofferne, som anvendes i Roundup.
Derfor støtter Venstre, at hjælpestoffet Tallowamin, som findes i en række glyfosatholdige sprøjtemidler, forbydes ved en kommende revurdering af sprøjtemidler med glyfosat.
Endelig er det Venstres opfattelse, at et forbud mod bestemte sprøjtemidler i videst muligt omfang skal ske på baggrund af fælles EU-regler og ikke på baggrund af dansk enegang, hvilket vil ødelægge danske landmænds konkurrenceevne i forhold til landmænd i nabolandene.
Venstre stemmer derfor imod dette beslutningsforslag, og vedrørende B 155 mener jeg, at det i sit indhold minder om det her forslag, altså B 154, som jeg lige har redegjort for Venstres holdning til.
Venstre er ikke tilhængere af et forbud mod Roundup, og det gælder for så vidt både i forhold til privat og erhvervsmæssig brug.
Så Venstre stemmer imod begge beslutningsforslag.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-05-10:
Når nu Verdenssundhedsorganisationens International Agency for Research on Cancer, som består af 97 af verdens førende kræftlæger, mener, at glyfosat sandsynligvis er kræftfremkaldende hos mennesker, mener ordføreren så, at det giver mening at sammenligne glyfosat med bordsalt og kaffe?
Erling Bonnesen (V), 2016-05-10:
Nu kan der læses meget om Roundup – og godt for det.
Jeg har også læst, at der ligger den omtalte undersøgelse fra WHO, men jeg har også læst mig til, at de undersøgelser, der foretages igennem EU, skulle være større, mere omfattende, mere grundige undersøgelser.
Det har ligesom manglet lidt i Enhedslistens fremstilling af sagen.
Så man kan sige, at der i hvert fald ligger grundige overvejelser bag at træffe de her beslutninger, som er blevet truffet – med baggrund i, at dem, vi støtter os allermest til, nemlig EFSA, jo igen har konkluderet det.
Det er så også bakket op af vores egne folk her i Danmark, som siger, at det ikke er kræftfremkaldende.
Så jeg synes, der har været grundlag for det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-05-10:
Jeg synes, det er helt på sin plads, at også Venstre anerkender, at der er videnskabelig uenighed.
Vi har Verdenssundhedsorganisationen, som mener, at glyfosat sandsynligvis er kræftfremkaldende, og så har vi EFSA, EU's fødevareagentur, hvor bl.a. landbrugserhvervet er repræsenteret i bestyrelsen, som er kommet frem til den modsatte konklusion.
Det vil sige, at der er tvivl, og at der er uenighed.
Her er det som politiker opgaven at finde ud af, hvem man vil lade tvivlen komme til gode.
Og samtidig kan man se en undersøgelse, hvoraf det fremgår, at næsten alle tyskere har det her stof i kroppen, og ved, at det også findes i danske børn.
Erling Bonnesen (V), 2016-05-10:
Jamen altså, at der er uenighed blandt forskerne og de forskellige institutter, der har undersøgt det her, er der jo ikke nogen der kan være uenig i.
De er uenige.
Som jeg så også markerede i mit foregående svar, har jeg læst mig til, at den undersøgelse fra WHO, som Enhedslisten støtter sig til, skulle være en lidt mindre undersøgelse – i hvert fald sammenlignet med en anden fra EFSA, der skulle være en langt større, grundigere og dybere undersøgelse.
Og dette sammenkoblet med, hvad vores egne folk og Miljøstyrelsen siger, synes at give et stærkere beslutningsgrundlag end det, som Enhedslisten lægger vægt på.
Carsten Bach (LA), 2016-05-10:
Vi har i Danmark et meget kompetent, effektivt og restriktivt godkendelsesapparat, der bygger på en meget grundig og faglig risikovurdering af alle de her plantebeskyttelsesmidler og ukrudtsbekæmpelsesmidler, herunder Roundup, der specifikt jo nok er det mest undersøgte af alle midlerne.
Den faglige risikovurdering foretaget af Miljøstyrelsen har adskillige gange vist, at midlet Roundup ikke udgør en risiko for mennesker og miljø, herunder grundvandet, ved korrekt anvendelse.
Jeg stoler trygt på det og sover også godt om natten, medmindre jeg selvfølgelig befinder mig her i Folketingssalen, vel vidende at både internationale og danske myndigheder løbende foretager risikovurderinger af disse stoffer og produkter.
Vi vil gerne lade det være op til f.eks. den enkelte kommune eller forbruger, om de ønsker at bekæmpe ukrudt med et ukrudtsmiddel, med håndkraft eller f.eks. med ukrudtsbrænder, der jo også har alvorlige klimapåvirkninger.
Med de ord afviser Liberal Alliance begge beslutningsforslag.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-05-10:
Tak for bemærkningerne til forslaget.
Jeg spekulerer bare på, om det gør indtryk på Liberal Alliance, når WHO kommer til den konklusion, som jeg efterhånden har refereret til et par gange i løbet af aftenen, og når også danske forskere læner sig op ad WHO's vurdering og bliver bekymret over, at vi ikke politisk lytter til de advarsler, de kommer med som forskere.
Jeg har tidligere citeret professor på Institut for Folkesundhedsvidenskab på Københavns Universitet Lisbeth E. Knudsen for at sige: »Jeg er ikke i tvivl om, at der er en cancerrisiko ved glyphosat, og som toksikolog er jeg bekymret over, at man ikke tager os mere alvorligt, når vi advarer mod sådanne stoffer.«
Det er jo henvendt til politikerne.
Det er politikerne, der ikke tager forskernes advarsler alvorligt nok.
Gør det indtryk på Liberal Alliance?
Carsten Bach (LA), 2016-05-10:
Jeg kan berolige spørgeren med, at det bestemt gør indtryk, og det er jo, kan man sige, også en del af den bekymring, der er blevet givet udtryk for fra Liberal Alliances side både i udvalgsarbejdet, men også tidligere her i Folketingssalen.
Jeg er jo hverken toksikolog eller ekspert på det her område, og som også tidligere ordførere har nævnt, er der en eller anden forskel imellem det materiale, som EFSA har anvendt i forbindelse med deres risikovurdering, og det, WHO har anvendt.
Der er muligvis også, uden at jeg kan gøre nærmere rede for det, en forskel på, hvad sigtet er med risikovurderingen.
Men som jeg også gav udtryk for i min ordførertale, er jeg ret tryg ved, at den danske miljøstyrelse og i øvrigt også EFSA i den her sammenhæng foretager en faglig, grundig risikovurdering, og dermed kan jeg sove trygt om natten.