runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2015-12-04:
Ja, der er op til flere gode ting.
Før det første øger det faktisk arbejdsudbuddet.
For vi får en øget mobilitet, og det betyder, at flere får mulighed for at tage et arbejde.
Det er jo en rigtig god ting for samfundet, og det er også en rigtig god ting for den enkelte, fordi man får mulighed for at være en aktiv del af samfundet.
Så er der den anden del af det, nemlig sikkerhedsudstyret.
Det er rigtigt nok, at den passive sikkerhed med ABS-bremser, ESP-systemer og deslige findes i stort set alle biler nu om dage.
Men den moderne teknologi inden for sikkerhedsudstyr som f.eks. sikkerhedsbremser, altså at bilen selv bremser, når man kommer for tæt på bilen foran, eller det med at sikre, at bilen holder sig på vejbanen eller kommer med en advarsel, når man bliver træt, er ekstraudstyr.
Det skal folk betale ekstra for.
Det findes ikke i de billigste mærker.
Hvis man f.eks. tager en Nissan Qashqai, som er en utrolig populær bil i øjeblikket, så er det en ekstra pakke, man skal købe ved siden af.
Den vil falde i pris, så derfor er der et incitament, som vil sikre en bilpark, der er mere sikker, og vi vil måske undgå flere uheld.
Det synes jeg også er noget, som samfundet har glæde af.
René Gade (ALT), 2015-12-04:
Jeg deler i den grad interessen for at sikre, at man i alle dele af landet skal kunne komme sikkert rundt, også selv om det offentlige ikke lige er i stand til at levere en transportløsning, der kan hjælpe en.
Men jeg spørger helt oprigtigt her, for jeg har ikke nået at sætte mig ind i det endnu.
Der er nogle brugtbilsforhandlere, som har kontaktet mig, og de siger, at de lige nu oplever en stagnering, fordi ingen tør købe en bil, fordi man ikke ved, hvad der sker.
Jeg ved ikke, om det er synd for dem, men hvordan kommer det til at påvirke den, der har en brugt bil i dag, og den brugtvognsforhandler, der står med en bilpark?
Louise Schack Elholm (V), 2015-12-04:
Jamen det er jo klart en udfordring.
Det er det.
Men for at undgå usikkerheden har vi jo gjort det, at det virker fra fremsættelsen, altså at lovforslaget vil gælde allerede fra den dag, det blev fremsat.
Dermed er der ikke så meget usikkerhed om det, men der vil være et værditab for visse brugtvognsforhandlere, desværre.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
Nu taler Venstres ordfører meget om sikkerhed og sikkerhed for børnefamilierne.
Det endte jo så faktisk i Detektor, for det billede, der blev tegnet, var lige voldsomt nok, og det viste sig jo også, at det heller ikke var korrekt.
Men rækker omsorgen for børnefamilierne også til at omfatte de 3.500 mennesker, der dør hvert eneste år på grund af luftforureningen, hvor noget af det kommer fra persontransport?
Den omsorg kunne måske også række til at sige: Vi skal ikke bruge penge på at understøtte benzinbiler, hvor vi faktisk giver den allerstørste check i hånden til dem, der har den allerdyreste bil, til de rigeste bilejere.
I stedet for skulle vi bruge de penge på at fremme elbiler, som jo ud over, at hvis man er ligeglad med miljø og klima, i hvert fald har en meget, meget positiv effekt på vores luft.
Prøv at tænke: Hvis der var 3.500 mennesker, der døde af et eller andet andet, på grund af terror, i krig, af en eller anden sygdom, ville vi jo alle sammen springe op.
Var det ikke et sted at sætte ind, også for de børn, der udvikler luftvejssygdomme og andet?
Louise Schack Elholm (V), 2015-12-04:
Det er jo et eller andet sted lidt paradoksalt.
Nu har rød blok i den grad angrebet den her ordning for at være socialt skæv, hvorefter I taler om den her elbilordning.
I er utilfredse med en ordning, vi har lavet, givetvis fordi Teslaer ikke får tilstrækkelig stor andel af afgiftslettelsen.
Det er en luksusbil.
Den er socialt skæv.
Hvis man laver en fuldstændig afgiftsfritagelse for elbiler, så er den socialt skæv.
Så jeg forstår simpelt hen ikke logikken i den her argumentation, jeg hver gang hører.
Jeg vil sige, at her synes jeg, det er meget vigtigt at lægge vægt på, at det her faktisk giver mulighed for bedre sikkerhed, og det er det, jeg synes er rigtig vigtigt med det her, nemlig at vi kan få nogle bedre biler, og vi kan få nogle sikrere biler.
Det synes vi også er vigtigt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
Jamen sikrere for hvem?
Her i København er der flere steder, hvor luftforureningen ligger over EU's grænseværdier.
Vi har en hovedåre i Aalborg, hvor den ligger over, og sikkert også i en masse andre byer.
Jeg taler ikke om klima og miljø – det har jeg fundet ud af at Venstre er ligeglade med – jeg taler om luftvejsproblemer, jeg taler om sygdomme som astma, hvor antallet af tilfælde er i en klar stigning, og hvor man kan se en sammenhæng med den luftforurening, der er, fordi der er nogle, der lever i en gammeldags verden, hvor man hænger fast i benzinbiler i stedet for at sige: Der er i hundredvis af dødsfald, der kan undgås, hvert eneste år, hvis man vil træde ind i fremtiden med os andre.
Louise Schack Elholm (V), 2015-12-04:
Jeg kan jo så sige, at det er forskellige ting, vi hjælper.
En af de ting, der hjælper, er jo sikkerhedsudstyr i bilerne, det her, de kalder for Active City Stop.
Det vil sige, at hvis du kører med lav hastighed, og du ikke opdager, at bilen foran dig bremser, så bremser din egen bil for dig.
Det kan jo gøre, at man undgår nogle uheld.
Det er jo altså også menneskeliv, der går tabt, hvis man har uheld.
Det er jo noget af det, der også hjælper i byerne.
Måske ikke så meget på motorvejene, den kan ikke nå at bremse på motorvejene, når man skal køre 30-50 km/t., for at den kan nå at bremse, men det hjælper i byerne.
Så det her hjælper da også byboerne, hvis ordføreren var bekymret for, at det kun hjalp på landet.
Det hjælper altså bredt over det hele.
Det her er en sikkerhedsforanstaltning, der hjælper specifikt ved kørsel i byerne.
Det er jo ikke kun luftforurening, der har en betydning, det er også sikkerhed i bilen.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-04:
Har ordføreren så nogle ideer til, hvordan vi kunne tage fat på det?
For vi har jo i den proces, der har været, prøvet at se, om vi kunne finde nogle andre forslag.
Desværre har EU's regler som så ofte stået i vejen for, at vi sådan kunne stille krav, i forhold til vi har nogle af verdens bedste trykkerier i Danmark, mest miljøeffektive trykkerier – vi må ikke stille de krav, der gør, at reklametryksagerne skal trykkes der; den mulighed har EU taget fra os.
Noget, der foreslås i et af høringssvarene, er bl.a. det her med en reklamer ja tak-ordning i stedet for en reklamer nej tak-ordning, som formentlig ville have en effekt.
Hvad siger ordførerens parti til det?
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-04:
Til spørgsmålet om, om jeg har nogle ideer, er svaret: Nej, men jeg vil sige, at i forhold til de ideer, der kommer på bordet, vil vi tillægge det stor værdi, om det har konsekvenser for beskæftigelsen.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-04:
Så tak for det.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-04:
Jeg er utrolig glad for, at Venstres ordfører er glad i dag.
Venstres ordfører kunne også godt have tilladt sig at være glad i foråret, da vi selv fremlagde ideer til at afvikle reklameafgiften.
Tillykke med det.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-04:
Så glad er jeg jo heller ikke.
Vi har tabt en folkeafstemning, men det her er i det mindste et plaster på såret.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-04:
Det har jeg ingen kommentarer til.
Det ville jeg ikke have noget imod, nej.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-04:
I dag bliver et af de eneste socialistiske fingeraftryk, som Enhedslisten fik igennem under den forrige regering, visket væk.
Hvad er reklamer?
Reklamer er kommunikation fra virksomhed til forbruger.
Reklamer informerer og medvirker til, at forbrugeren får den bedste vare til den billigste pris.
Reklamer stimulerer vækst og velstand.
Men det er mig uforståeligt, at Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre gik med i Enhedslistens røde korstog mod reklamer.
Reklameafgiften er så i øvrigt også skruet
urimeligt sammen.
Men reklamer som f.eks. julekataloget fra Fætter BR – som jeg skulle hilse og sige vækker en hel del mere jubel i danske hjem end politiske pjecer – mente den den røde regering altså skulle aftgiftsbelægges.
F.eks. skulle dagblade og ugeaviser ikke betale afgift, men månedsaviser skulle.
Husstandsomdelte reklamer for kulturtilbud som f.eks. teatre og spillesteder skulle betale afgift, men de selv samme kulturtilbud slap for afgiften, hvis det var en aftenskole, der stod som arrangør.
Heldigvis lykkedes det for en bred alliance med deltagelse af bl.a. fagbevægelsen at få Socialdemokraterne til at forstå, at en afgift er en vildt dårlig idé, som dæmper privatforbruget, medfører højere priser i detailhandelen og koster gode danske arbejdspladser.
Så reklameafgiften nåede heldigvis aldrig at træde i kraft.
Den blev dog heller aldrig formelt afskaffet, og provenuet, som afgiften mere eller mindre teoretisk ville indbringe, kunne den forrige regering åbenbart ikke fremskaffe på anden vis.
Under finanslovsforhandlingerne er det nu lykkedes Venstreregeringen at skaffe den manglende finansiering, og nu kan vi så slå det endelige søm i kisten og begrave reklameafgiften for tid og evighed.
Vi betaler den regning, som den røde regering lod ligge.
Vi indfrier endnu et valgløfte og sender en julegave til dansk erhvervsliv, danske forbrugere og danske arbejdstagere.
René Gade (ALT), 2015-12-04:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om man kunne sidestille det at have en digital postkasse med at have en fysisk postkasse.
Jeg er selv fra reklamebranchen og er kommerciel tekstforfatter og må anerkende en meget, meget humoristisk tale, der i hvert fald fik mig til at smile.
Jeg tænker, at det lyder, som om reklamer kun er af det gode.
Reklamer er i hvert fald ikke kun af det onde, men jeg tænker, om man kunne forestille sig, at man også ville have, at der skulle være en tilladelse, en godkendelse, en aftale om, at man skulle modtage reklamer i sin postkasse, altså en såkaldt ja tak-ordning?
Ville det være noget, som ordføreren kunne synes var fornuftigt?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-04:
Der er problemer, bl.a. EU-retlige, ved at indføre en sådan ordning.
Men den egentlige grund til, at vi i Venstre er imod det, er nu mere, at vi har en ordning, der fungerer ganske godt.
Vi har en nej tak-ordning, og så har vi oven i købet fået en Nej Tak+-ordning, sådan at ordføreren eksempelvis kan vælge at modtage de reklamer, han godt vil have, og kan sige nej tak til de reklamer, han ikke vil have.
Så markedet har selv fundet en ganske udmærket løsning, og der er jo ingen, der er interesseret i at sende reklamer ud til folk, der ikke læser dem.
Så kan man målrette sine reklamer og kun sende dem til dem, der rent faktisk gerne vil have dem, så er det jo, at man opnår det bedst mulige.
René Gade (ALT), 2015-12-04:
Jeg tror nu nok, at der er rigtig mange, der har lyst til at sende reklamer ud til folk, der ikke ønsker at få dem.
Vi ser det digitalt med spammails, der genererer al mulig profit.
Derfor vil jeg også bare sige: Kunne man ikke forestille sig, at vi i stedet for at trække linjerne så hårdt op, som jeg synes det bliver gjort i forhold til Enhedslisten her, så sige, at det godt kan være, at den her lovgivning er skæv og derfor skal ændres, men så gå ind i en debat om, at man ikke bare skal lære, at reklamer kun er af det gode, og at man derfor godt kan tænke over, om det, ligesom det er ulovligt i dag at sende mails til nogen, der ikke har bedt om det, med reklamer, kunne være interessant at aftale med erhvervslivet, om vi skal prøve at indføre det rigtigt – altså på samme måde, som man gør det digitalt – i det virkelige liv, hvor det faktisk ikke er lovligt at sende stort materiale med reklamer til folk, der i hvert fald ikke har bedt om det?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-04:
Nu er der den kæmpestore forskel på e-mailreklamer og fysiske reklamer, at e-mailreklamer kan sendes praktisk talt gratis i meget, meget store oplag.
Og det gør jo, at hvis ikke vi havde sådan en regel, når vi taler om digitale reklamer, så ville vores e-mailpostkasser jo eksplodere.
Anderledes forholder det sig med fysiske reklamer.
Der er en meget, meget simpel måde at undgå dem på ved at få et klistermærke, man kan sætte på sin postkasse, så man ikke får reklamerne.
If it ain't broke don't fix it, som man siger på engelsk, og vi har en ganske udmærket ordning
Jeg ser ingen grund til at indføre nye.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-04:
Nu kunne jeg forstå på den tidligere debat, at Venstres ordfører har en lidt trist dag i dag oven på folkeafstemningen i går.
Men jeg må også sige, at ordføreren jo virkelig kommer op i det røde felt i forhold til Enhedslistens indsats omkring det her.
Jeg kan berolige med, at når Enhedslisten var tilhænger af den her afgift, skyldtes det hverken modstand mod den private ejendomsret eller andet, det skyldtes en ganske simpel bekymring for vores miljø, en bekymring, som regeringen jo desværre ikke deler eller i hvert fald ikke tager alvorligt, nemlig det enorme omfang af reklametryksager, som jo er en kæmpe miljøbelastning, også selv om vi er nået ned på 128.000.
Så jeg kan sagtens forstå alt det lirumlarum, som ordføreren kommer med, om vækst og forbrugeroplysning osv. osv., men kunne ordføreren ikke bare knytte et par kommentarer til det miljømæssige problem, der er i omfanget af reklametryksager?
Jeg kan godt forstå, at vi prioriterer forskelligt,
men man må jo forholde sig til den negative side af medaljen også.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-12-04:
Som nævnt af den foregående ordfører handler det her om en afskaffelse af reklameafgiften, en afgift, som jo aldrig nåede at træde i kraft.
Den foreslår man så nu afskaffet.
Det er vi rigtig glade for i Dansk Folkeparti, for vi har været modstandere af afgiften lige fra starten.
Vi var sådan set også mange, der, allerede dengang den blev indført, havde forudset, at man nok ville blive nødt til at afskaffe den igen.
For der har været flere lande, der har prøvet på at indføre en reklameafgift, men alle sammen har været nødt til at afskaffe den igen, bl.a. fordi den har været konkurrenceforvridende.
Men som det også blev nævnt af den tidligere ordfører, er mængden dog faldet mere, end der var forudsat i den gamle lovgivning, selv med afgiften.
I 2013 forventede man, at der skulle være en papirmængde på 153.000 t.
Hvis man indførte afgiften og den fik lov til at virke, hvilket den så ikke nåede, så ville det have gjort, at man var kommet ned på 145.000 t.
I mellemtiden gjorde markedsudviklingen dog, at man endte på 128.500 t.
Der var altså tale om en markant større nedgang, også uden en afgift.
Det kan jo være, at det kan give inspiration til andre områder, at man bare ved at true med en afgift kan få en ret stor adfærdsregulering.
Men det har i hvert fald vist sig, at afgiften har været overflødig, hvis man gerne har villet have en nedgang i mængden af reklamer.
Mange reklamer er begyndt at komme via digitale medier.
Bl.a. kan man på sin iPad og andre steder få Bilkas eller Kvicklys avis, eller hvad det nu kan være, hvilket jeg også tror der er mange danskere der sætter pris på.
Så der er kommet nogle digitale muligheder, som er blevet mere udbredt, og som gør, at der automatisk kommer et fald, også uden en afgift.
En tredje ting jeg vil nævne, som er et minus ved afgiften,
er jo, at den har givet mindre prisgennemskuelighed, og mindre prisgennemskuelighed vil give dårligere konkurrence, og dårligere konkurrence giver typisk dyrere produkter.
Jeg kan bare nævne, at der var en kæmpe forskel på, hvordan ugeaviser og dagblade blev ramt af afgiften.
F.eks. var en reklametryksag, som var et indstik i en husstandsomdelt gratis ugeavis, med afgift, men tog man den tilsvarende reklametryksag som indstik i en gratisavis, som blev omdelt på en togstation, så var den uden afgift, eller hvis den samme reklametryksag bare blev uddelt i en butik, var den også uden afgift.
Der var altså en masse konkurrencemæssige ting, som ikke var særlig hensigtsmæssige.
Til allersidst kan jeg nævne, at det her lovforslag jo er en del af finansloven, som der netop er blevet indgået en aftale om, som Dansk Folkeparti er en del af.
Så ud over at vi har været modstandere af afgiften hele vejen igennem, kan vi selvfølgelig også tilslutte os lovforslaget, fordi det er en del af en aftale, som vi er med i.
Merete Riisager (LA), 2015-12-04:
Det er fuldstændig korrekt, at vi tænker på penge i Liberal Alliance.
Min påstand er, at det gør I også i Enhedslisten.
I tænker bare på penge som noget, politikere og embedsmænd skal forbruge, hvorimod vi tænker på penge som noget, primært borgerne skal forbruge.
I forhold til en intelligent omlægning vil jeg sige, at vi jo altså i Liberal Alliance er optaget af at fjerne registreringsafgiften, så derfor er der jo ikke nogen grund til at sidde lige nu og her og være meget optaget af en omlægning.
Vi er optaget af at fjerne registreringsafgiften.
Nu har vi taget en ordentlig bid af den, og det er vi glade for.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-12-04:
Jeg er helt enig.
Altså, jeg bidrager ikke til at oversælge det her forslag.
Det tror jeg at regeringen selv så rigeligt har gjort.
Det er peanuts.
Altså, det er jo ikke det, der rokker ved noget.
Men det, at pendlerfradraget forhøjes med 20 kr., gør jo også – det kan læses af bemærkningerne – at det, hvis man pendler mere end halvdelen af måneden, vil være en attraktiv forretning at benytte det fradrag.
Så alle gode skridt i den rigtige retning tager vi selvfølgelig med, men jeg er helt enig i, at man ikke skal oversælge det her forslag.
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-04:
Først og fremmest tak for den korte, men stadig grundige drøftelse af lovforslaget og også den overvejende positive modtagelse fra i hvert fald et flertal af partier i Folketingssalen.
Lovforslaget er jo en del af regeringens udspil til vækst og udvikling i hele Danmark, og selv om det er rigtigt, at det måske ikke er det, der revolutionerer tingene, er det dog et af en række tiltag, der giver bedre muligheder for borgere i hele Danmark og sikrer bedre fremkommelighed også i hele Danmark.
Og forhøjelsen af brofradraget skal jo ses i sammenhæng med, at vi også sænker prisen for bilisters pendlerkort til Storebæltsforbindelsen fra 3.920 kr. til 3.000 kr.
Når man bor på landet, er afstande ofte en udfordring, fordi transporttiden og udgifterne til transport kan være en barriere.
Og broafgiften, der skal betales for at passere Storebæltsbroen, opleves som en barriere for at søge arbejde på den anden side af broen – det siger sådan set sig selv – og det bekræfter de afgivne høringssvar jo også.
Lavere transportudgifter gør det mere attraktivt at pendle, og der er dermed mulighed for, at flere mennesker kan få eller bibeholde job og samtidig blive boende der, hvor de nu bor.
Så lovforslaget bidrager altså til – selv om jeg anerkender, at det ikke revolutionerer noget – at skabe en større balance og sammenhæng mellem landsdele i Danmark.
Så jeg vil gerne takke for den debat, der har været, og jeg svarer selvfølgelig på de spørgsmål, der måtte blive stillet i løbet af udvalgsbehandlingen.
Og jeg kan sige til dem, der måtte spørge om – det kan være, at spørgsmålet kommer alligevel – hvorfor det her ikke gælder for den kollektive trafik, at årsagen er, at der er meget store tilskud til DSB i forvejen, og vi har fra regeringens side ønsket at gøre noget for bilisterne.
Så vil jeg sige til hr. Martin Lidegaard, at jeg ikke mener, at det her er et pebernøddeforslag.
René Gade (ALT), 2015-12-04:
Jeg vil da meget gerne lige kort spørge ind til, om det kunne være attraktivt for ministeren netop at give den offentlige transport og dem, der bruger den, ikke noget voldsomt, men bare den samme fordel rent fradragsmæssigt som bilisterne.
I så fald ville jeg i hvert fald mene, at det var noget andet at give pengene til DSB end at give dem til borgerne.
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-04:
Det er jo rigtigt.
Man kan vælge at give pengene til DSB i form af større tilskud, man kan også vælge at skrue på fradragsskruen.
Regeringen vælger ingen af delene.
Vi ønsker i det her omfang at fremme pendlingen over Storebæltsbroen, og derfor er det dét her, vi har valgt.
Man kunne rigtignok vælge at gøre andre ting, men det ville kræve en større finansiering.
Jeg tror, jeg har givet et svar til Transportudvalget om, at det koster 3 mio. kr. Man kan selvfølgelig sige, at det er pebernødder og ingenting, men 3 mio. kr. er 3 mio. kr., og derfor har regeringen valgt at stoppe her.
Men det skal jo ikke afholde andre partier – hvis man ellers kan finde finansieringen – fra at overføre det til den kollektive transport.
Men vi har bare sagt, at der bliver givet så store tilskud i forvejen, at vi ikke synes, at det her skaber en uforholdsmæssig stor ubalance mellem de to transportformer.
René Gade (ALT), 2015-12-04:
Men kan der ikke være noget om, at det måske netop er de her pebernødder, der betyder lidt mere for nogle af dem, der tager med toget, end for dem, der kører i bil?
Jeg er helt med på, at det ikke er et gængs eller et fuldstændig entydigt billede, altså at dem, der kører med toget, har færre penge og midler end dem, der kører i bil, det ville være helt forkert at sige, men omvendt synes jeg, at der er mange, der sidder og kigger med, der nok vil tænke, at det jo ikke er pebernødder i dagligdagen for dem, om de fik et ekstra fradrag på deres togbilletter frem og tilbage.
Så kunne man i det mindste sige, at man ville give samme forhold for dem, der kører med offentlig transport, som for dem, der kører i bil over Storebælt?
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-04:
Vi har selvfølgelig også været meget optaget af den debat, der har været, om arbejdspladser.
Men der er en ting, der undrer mig lidt, og det er alt det her med, at hvis antallet af ton trykte reklamesager er faldet så betydeligt, må det vel også have haft en konsekvens for de grafiske arbejdspladser.
Altså, man var så bange for, at det ville bringe antallet af tryksager ned at indføre den her afgift, men antallet af tryksager er egentlig faldet endnu mere.
Det kan godt være, det er noget, jeg har misforstået, men det lyder, som om ordføreren synes, at det er positivt, og det synes jeg jo også, at vi ser et fald – selv om 128.000 ton selvfølgelig også er et vist omfang af reklametryksager.
Men er det stadig væk ordførerens ønske – det er måske egentlig det, der er spørgsmålet – at vi skal se et fortsat fald i omfanget af reklametryksager i Danmark?
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-04:
Man kunne jo godt have et ønske om, at der skulle være den samme understøttelse af de forskellige transportformer.
I så fald skulle vi jo understøtte flytrafikken massivt i det her land.
Det gør vi ikke, og det er jeg slet ikke sikker på vi skal.
Den diskussion går jeg gerne ind i, men den er lidt bredere.
Der er forskelsbehandling mellem kollektiv trafik, privatbilisme og fly, og med det her forslag laver man en lidt større forskelsbehandling mellem folk, der kører over Storebælt i bil, og folk, der kører over med tog.
Det synes jeg er fuldt ud fair, når man kigger på det samlede billede fortsat, og derfor lægger regeringen kun op til at gøre det, som vi bl.a. har lovet, nemlig hvad angår privatbilismen over Storebælt.
Henning Hyllested (EL), 2015-12-04:
Ministeren siger i overensstemmelse med, hvad andre ordførere har sagt, at det her jo ikke er nogen revolution.
Nej, så vel er det jo ikke, men det er i høj grad symbolpolitik.
Ministeren siger også, at man vil gøre noget for bilisterne, og at det i virkeligheden er en julegave til pendlerne.
Ja, det er det så ikke til den del af pendlerne – og dem er der trods alt også mange af – der tager toget.