runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-11-20:
Det er en meget relevant diskussion, som her bliver taget op.
Masseovervågning er jo faktisk en stor trussel imod vores demokratiske samfund; det er en stor trussel imod den personlige frihed; det er en stor trussel imod borgernes ret til privatliv.
Spørgsmålet er selvfølgelig, hvad det er, der foregår, og hvad det er, der er foregået.
Det synes jeg faktisk er noget af det, der – foreløbig – står mest klart efter debatten, nemlig at det er svært at få klare svar.
Det vil vi gerne give forsvarsministeren fornyet mulighed for at give skriftligt under udvalgsbehandlingen, sådan at det kan være, vi kommer nærmere en afklaring i forhold til den diskussion, som fru Pernille Skipper har rejst, nemlig: Er der tale om, at loven ikke bliver overholdt, eller er der tale om, at loven ikke er god nok?
Kan forsvarsministeren ikke give et fyldestgørende svar på det spørgsmål, stemmer Liberal Alliance for det her beslutningsforslag.
Bekræfter forsvarsministeren fru Pernille Skippers forventning om, at der mangler noget lovgivningsmæssigt, så stemmer vi også for det her beslutningsforslag.
Skulle forsvarsministeren komme med en overraskelse til fru Pernille Skipper og sige, at der allerede er lovgivning på plads, er det klart, at så må vi gøre vores stilling op igen, og så må vi tage diskussionen ud fra det grundlag. Så er det blevet nævnt i debatten, at der også er det her med kontrollen, og så kan man se på det, men sandheden er jo stadig væk, at selv om man lavede kosmetiske ændringer af kontrollen med de danske efterretningstjenester under den her regering, er det stadig ikke godt nok.
Og vi vil i hvert fald fortsætte arbejdet for, at nogle af de kontrolmuligheder, man f.eks. har i Norge og Storbritannien, også kommer til at gælde i Danmark.
Men det kan ikke lade sig gøre her, fordi vi åbenbart er et helt særtilfælde.
Det tror vi ikke på, vi mener, det er utilstedeligt, at kontrollen med de danske efterretningstjenester er så ringe, som den er.
Medmindre forsvarsministeren kommer med en overraskelse, og det gør han måske, det ved man jo aldrig, så er vi nok mest tilbøjelige til at stemme for.
Men hvis forsvarsministeren kan afklare på skrift, at det her ikke er nødvendigt, fordi de lovgivningsmæssige rammer allerede er på plads, er vi åbne for at lade være med at stemme for forslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
Jamen jeg har ikke forstået, at Dansk Folkepartis forslag gik ud på at sende asylansøgere med fly til Afrika.
Jeg har forstået – og der synes jeg vi skal være ærlige over for hinanden – at man laver lejre i nærområdet til dér, hvor folk er flygtet fra, og det forslag er jo blevet undersøgt flere gange.
Min formand, hr. Lars Løkke Rasmussen, har kaldt forslaget interessant, og det mener vi sådan set det er.
For vi har et massivt problem i Europa, hvor det asylsystem, vi har, er tæt på at bryde sammen, og hvor vi ser en massiv tilstrømning.
Den kommer der ikke ret meget fra – desværre.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-11-20:
Tusind tak.
Jeg kan forstå, at hr. Karsten Lauritzen er kritisk over for, at regeringen lemper, og nu er hr. Karsten Lauritzen kritisk over for, at regeringen strammer.
Det er sådan en lidt særlig logik, og derfor vil jeg gerne spørge ind til, hvad Venstre ser som positive alternativer.
Mere specifikt vil jeg gerne spørge ind til Venstres holdning til Dansk Folkepartis forslag om at sende flygtninge, der kommer til Danmark, med et fly til Afrika.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
Jamen det er jo én af mange lempelser.
Så kan vi have forskellige udlægninger af det og gisninger om, hvor stor betydning det har.
Jeg tror, det har en relativt stor betydning, og Det Radikale Venstre mener åbenbart ikke, det betyder noget.
Når man spørger ude i virkeligheden, kan man jo se, at en række asylansøgere forklarer, at de søger til Danmark, fordi der er rigtig gode vilkår for dem.
Og det rygtes jo, at man må bo og arbejde uden for centrene.
Så kan det da godt være, at der reelt er få, der har benyttet sig af det.
Men det er jo det, menneskesmuglerne fortæller til dem, de smugler.
Og det, der blev sagt, var klart.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-11-20:
Men helt ærligt: Fra Venstres side skriver I i jeres udspil, at en af de lempelser, som regeringen har lavet, nemlig muligheden for at bo og arbejde uden for centrene, skulle være en af begrundelserne for, at man som eksempelvis syrisk flygtning søger til Danmark.
Så vidt jeg ved, er der 66 mennesker, der har gjort brug af det, altså 66 mennesker over for tusindvis af flygtninge fra Syrien.
Er det ikke – undskyld mig – at slå plat på en dybt alvorlig situation?
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
I Venstre tror vi, der er en sammenhæng mellem de vilkårsforbedringer, som regeringen har lavet – altså de forbedrede økonomiske vilkår og de rettigheder, man har som anerkendt asylansøger, og de rettigheder, man har, mens man er asylansøger i Danmark – og søgningen til Danmark.
Og jeg mener også, at den store tilstrømning af serbere, vi så sidste forår, er beviset på det, lige så vel som den massive tilstrømning, vi ser fra Eritrea.
Det er gode eksempler på, at man søger til Danmark, fordi vilkårene er gode, og fordi regeringen jo tidligere har pralet af, hvordan man har forbedret vilkårene.
Nu står vi så med konsekvenserne, og det synes jeg regeringen skulle erkende i stedet for at benægte det.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-11-20:
Jeg må altså erkende, at jeg ikke helt kan se det der meget krystalklare, som hr. Karsten Lauritzen startede med at sige er i det, Venstre vil på det her område.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Er den stigning, vi har set i antallet af asylansøgere her hen over sommeren og begyndelsen af efteråret, efter Venstres mening udtryk for den danske regerings asylpolitik?
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
Nej, det vil vi ikke.
Tværtimod vil vi med vores udlændingeudspil »Et åbent Danmark – for dem der kan og vil!« skabe en kortere sagsbehandlingstid for folk, der søger om at få asyl, så man hurtigere får svar.
Og i forhold til familiesammenføring vil vi genindføre gebyret.
Det tror jeg kan være nyttigt at genindføre, og det har været endnu en lempelse af udlændingelovgivningen, som den her regering har gennemført, og en medvirkende årsag til den massive tilstrømning til Danmark, vi ser.
Jeg tror, vi må erkende, at Radikale Venstre og Venstre er meget uenige om udlændingepolitikken.
Det nye er, at regeringen forsøger at lade, som om de mener det samme som den blå opposition, og det gør man altså ikke.
Men vil en helt anden udlændingeog integrationspolitik.
Lotte Rod (RV), 2014-11-20:
Altså, hvis man er imod, at regeringen bruger penge på det, vil Venstre så tage de penge, og dermed med vilje skabe længere sagsbehandlingstider?
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
Nej, det ønsker vi ikke i Venstre, men vi påpeger bare det paradoksale i, at regeringen, Det Radikale Venstre, SF og Enhedslisten, tror jeg nok, sætter penge af til at forkorte sagsbehandlingstiden, og det bliver så en stor poolfaktor, altså en tiltrækningsfaktor for asylansøgere.
Den tidligere justitsminister har benægtet, at der var den sammenhæng, men nu anerkender man det så pludselig, og så finder man så en måde at stramme op på det på.
Altså, jeg synes, regeringen skylder at anerkende, at man har et medansvar for den massive tilstrømning til Danmark, vi ser, og at den er en konsekvens af de lempelser af udlændingepolitikken, som regeringen har gennemført med SF og Enhedslisten.
Lotte Rod (RV), 2014-11-20:
Forstod jeg Venstres ordfører rigtigt: Ønsker man længere sagsbehandlingstider?
Altså, er det med vilje?
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
Vi har det udgangspunkt, at vi synes, man skal hjælpe dem i nærområdet, og at det er mærkeligt, at der er et system, hvor menneskesmuglere tjener tusindvis af euro på at smugle folk til Danmark og andre europæiske lande, og at vi reelt er med til at understøtte det system i stedet for at hjælpe flygtninge i nærområderne.
Fru Pernille Skipper kan jo spørge, som hun gør, men jeg kan ikke give noget tal.
Jeg kan bare sige, at den massive tilstrømning til Danmark mener vi ikke kan rummes økonomisk og heller ikke integrationsmæssigt.
Det bliver vi nødt til at finde en løsning på, og vi mener ikke, regeringen er kommet med nogen holdbare løsning, men tværtimod en meget kortvarig løsning.
Pernille Skipper (EL), 2014-11-20:
Det tror jeg måske var det, ordføreren sagde.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvis Venstre kunne, ville Venstre så afvise alle flygtninge?
Skal alle bare tage til Sverige eller Tyskland i stedet for?
Eller er der trods alt nogle mennesker, som Venstre mener Danmark skal hjælpe og række en hånd ud til?
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
Nogle flygter helt sikkert, fordi der er krig, og fordi de kan blive udsat for tortur og en lang række andre ting.
Nogle flygter også af fattigdomsårsager, og nogle flygter måske af bekvemmelighedsårsager.
Der er mange forskellige årsager til det.
Jeg tror helt ærligt, at af mange af de asylansøgere, der kommer til Danmark, er en hel del selvfølgelig reelt på flugt, men jeg tror også, der er nogle, der udnytter det asylsystem, vi har sat op.
Og vi har jo set eksempler på asylansøgere, som kommer med de samme asylforklaringer, og nogle påstår også, at der er nogle, der ikke er på flugt fra Syrien, men fra nogle af nabolandene, hvor de også ejer fast ejendom og sådan nogle ting.
Så jeg tror, vi skal være klar over, at det asylsystem, vi har, bliver udnyttet – også af nogle, som ikke er berettiget til at få beskyttelsesstatus, men hvor det kan være svært at løfte bevisbyrden for det modsatte.
Så der er mange årsager til, at folk flygter.
Pernille Skipper (EL), 2014-11-20:
Tak for det.
Hr. Karsten Lauritzen går i sin ordførertale og også i svarene her meget op i spørgsmålet om, hvad det her kommer til at betyde.
Jeg tror godt, man rimelig klart kan svare på det, for det kommer til at betyde, at der er mennesker, som er flygtet fra krig og voldsomheder, og som kommer til Danmark og ikke vil opleve tryghed, men en ganske, ganske usikker situation, mens de så kan sidde og frygte, hvad der mon sker med deres børn, mens de venter på muligheden for familiesammenføring.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvorfor Venstre tror folk flygter.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
Jeg er ikke ubetinget overbevist om, at det er nogen god idé, al den stund det vil medføre massive sagsbehandlinger, og at man hver gang skal kigge på alle sager.
Jeg tror jo, at problemet med regeringens forslag om den nye midlertidige status er, at det ikke vil gøre nogen forskel, fordi der ikke er fred og fordragelighed i Syrien næste år.
Så det system, regeringen skaber, risikerer bare at være en masse bureaukrati, en masse udgifter til sagsbehandling, som ikke vil føre til noget som helst, som ikke vil føre til en eneste, der skal vende tilbage, men som vil føre til, at folk skal have revurderet deres opholdsgrundlag med alt, hvad der hører sig til.
Det er altså nogle væsentlige økonomiske ressourcer, der skal sættes af til det.
Hvis udsigten til, at det fører til noget, er meget begrænset, så skal man jo som ansvarlig politiker spørge sig selv, om det giver mening.
Og det er så det, vi har spurgt os selv om i Venstre.
Derfor tror vi ikke, at det giver ret meget mening i forhold til regeringens forslag, og vi tror også, at det i hvert fald er et problem med det forslag, som Dansk Folkeparti har i sit B 13.
Christian Langballe (DF), 2014-11-20:
Jo, jo, men vi er enige i, at der selvfølgelig kan gøres meget mere, og at det afgørende selvfølgelig er, at man får hjulpet nede i nærområderne, sådan at ikke alle de her mennesker fra Syrien – eller mange af dem – bliver kanaliseret herop.
Det er vi sådan set enige i er at foretrække.
Vi har jo også et hensyn at tage til Danmark, sammenhængskraften og Danmark de næste 10 og 20 og 50 år frem.
Det er jeg med på.
Men det, jeg så bare spørger om, er, at hvis man så ikke synes, at ordlyden er forkert, er man så enig i, at det ville være en stramning, som Venstre kunne godtage, altså at man siger, at de folk, der kommer herop, får en midlertidig opholdstilladelse, sådan at de kan sendes hjem efterfølgende.
Er man enig i det?
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
Jeg vil sige, at jeg sådan set synes, der er nogle positive ting i Dansk Folkepartis forslag, men der er også nogle faktuelle ting, der skal belyses, og dem kan vi jo belyse i udvalgsbehandlingen, og så kan vi skrive en beretning.
Hvis vi har behov for at lave de her ændringer af asyllovgivning og vilkår for asylansøgere, som skal bløde op på det massive pres, Danmark oplever i øjeblikket, og den regning, som det efterlader til det danske samfund, både økonomisk og integrationsmæssigt, så tror jeg ikke, at den mest hensigtsmæssige måde at gøre det på er at stemme for Dansk Folkepartis beslutningsforslag; så tror jeg, at måden at gøre det på er at sætte sig ned, gerne sammen med regeringen, hvis regeringen ellers ville være med, og finde ud af noget.
Men det vil regeringen jo ikke, for man vil kun være med til det her, som har en ringe virkning.
Det er sådan, vi også plejer at gøre det Jeg er sikker på, at når vi forhåbentlig får en anden regering på et tidspunkt, kan Venstre og Dansk Folkeparti i fællesskab være med til at få løst det problem.
Det har jeg fuld tiltro til.
Men jeg synes ikke, at formen, man gør det i, skal være det beslutningsforslag, Dansk Folkeparti har lagt frem.
Christian Langballe (DF), 2014-11-20:
Jeg kan sådan set helt tilslutte mig meget af det, som ordføreren har sagt, også i forhold til regeringen.
Jeg mener nu ikke, at regeringen og regeringspartierne skal begynde at skyde på, hvem der har været tvetydige i det her forhold, for jeg vil nok sige, at der er kommet forskellige meldinger fra Det Radikale Venstre og fra Socialdemokratiet, med hensyn til om det var en stramning eller ej.
Men når vi nu er enige om, at det her lovforslag, som regeringen har fremsat, slet ikke er nok, så har jeg lidt svært ved at forstå, hvorfor Venstre ikke kan stemme for vores forslag.
Vi er fuldstændig enige om, at vi skal hjælpe nede i nærområderne.
Men vi taler ikke om nærområder nu, vi taler om de folk, der allerede er kommet herop.
Jeg kan ikke se, hvorfor Venstre ikke kan godtage, at de folk, der kommer herop, skal have midlertidig status.
For jeg går ud fra, at vi er enige om, at udgangspunktet for det at være flygtning er, at man på et tidspunkt skal hjem igen.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-20:
Men altså, sagt i al venskabelighed: Der er jo ikke noget i Dansk Folkepartis beslutningsforslag, der på nogen måde adresserer den problemstilling, der er med hensyn til menneskesmugling op igennem Europa.
Det er rigtigt, at der så har været fremsat et vel sådan lidt mere kulørt forslag om, at man kunne sende alverdens flygtninge, må jeg forstå, til Østafrika.
Man kan sige – ud over at Østafrika måske synes, det er lidt mærkeligt, at det præcis er Østafrika, der skal påtage sig den opgave, og resten af verden ikke vil – at det jo allerede, ikke overraskende, er meldt ud fra de kenyanske myndigheder, at de sådan set forventer, at Danmark i lighed med andre lande løfter den del af ansvaret, som er vores.
Jamen jeg lytter gerne til Dansk Folkeparti, ligesom jeg lytter til alle andre i den her diskussion.
Altså, det, at der er kyniske menneskesmuglere, som udnytter en meget, meget ulykkelig situation, tusindvis af mennesker står i, skal jo ikke betyde, at vi skal ændre alt i vores lovgivning i forhold til de elementer, hvor den faktisk fungerer udmærket.
Men vi skal vide, at det finder sted, og vi skal også kunne reagere på det.
Hvad er det for et sigte, regeringen har?
Jo, vi lægger jo til grund, at der er forskel på, på hvilken baggrund folk flygter.
Og for mig at se er der altså stor forskel på, om man har et midlertidigt beskyttelsesbehov på grund af en konkret situation i hjemlandet – og den kan være voldsom nok, det kan man jo se i Syrien lige nu – eller et fra starten forventet beskyttelsesbehov i en meget, meget længere periode.
Pia Adelsteen (DF), 2014-11-20:
Fred være med det, det er heller ikke sikkert, det bliver det.
Det kan godt være, jeg ser spøgelser, jeg synes bare, man i hvert fald skal være opmærksom på det.
Kirsten Brosbøl (S), 2014-11-20:
Jamen jeg kan bare ikke rigtig forestille mig, hvorfor man skulle gøre det.
Der er jo fortsat mulighed for at leje andre sommerhuse, som så ikke er på helårsvilkår – går jeg ud fra – for dem, der ønsker det.
Det her er jo netop for at imødekomme et ønske om at give bedre mulighed for, at dem, der ønsker at bo fuld tid eller hele året på en af de 27 små øer, kan få bedre mulighed for det.
Så det er måske spørgsmålet, om man ser et problem eller ej; jeg tror ikke, jeg deler opfattelsen af, at der er et problem her.
Pia Adelsteen (DF), 2014-11-20:
Jeg vil blot sige noget lidt uddybende, for jeg kan forstå på ministeren, at ministeren ikke deler den bekymring, som jeg lige nævnte i forhold til sommerhusene.
Det er måske egentlig nok, fordi der er en lille misforståelse, tror jeg, for min bekymring er i forhold til, at der er nogen, der lejer et sommerhus for et helt år, altså laver en langtidskontrakt, men ikke bor der.
Altså, det er jo fint, hvis de laver en langtidskontrakt og bor der, for det er jo netop hele formålet, men hvis man bare siger, at det har man egentlig råd til og lejer et sommerhus på Anholt i et helt år, men faktisk kun har tænkt sig at være der 14 dage i højsæsonen, så står huset jo tomt resten af året.
Grunden til, jeg spørger ind til det, er ligesom at sige, at det jo ikke er det, der har været formålet med det forsøg.
Men er der en måde, hvorpå vi kan gøre sådan, at man forhindrer lige præcis det?
Det er egentlig bare det, jeg vil frem til.
Jeg tror egentlig ikke, vi er så uenige om det.
Daniel Rugholm (KF), 2014-11-20:
Tak for det.
Vi behandler her et lovforslag med ikke bare ét, men flere positive elementer, alt sammen under en af de vigtigste dagsordener for Folketinget, nemlig at skabe vækst og arbejdspladser i hele landet – i dette konkrete tilfælde med særligt fokus på turistbranchen.
Jeg er glad for, at vi i dag tager et skridt i den rigtige retning.
En forsøgsordning med kystturisme er ikke så tosset i et land med så lang en kyststrækning, som Danmark har.
Det her kan vise sig at være til gavn for hele landet og ikke bare geografisk, for branchen tilbyder beskæftigelse til personer med vidt forskellige uddannelsesbaggrunde, og branchens omsætning havner jo også ofte i andre erhverv, særlig detailhandelen.
Turismebranchens konkurrencedygtighed er desværre faldet fra en 14.-plads tilbage i 2009 til en 21.-plads i 2013 på verdensplan.
Det er særlig det høje danske omkostningsniveau, hvor det halter, og her opnår vi en placering som absolut bund, nemlig som nr. 135 ud af 140 lande i en rapport fra World Economic Forum.
Gennem de seneste 10 år er antallet af overnattende tyskere således faldet med hele 18 pct., og det svarer til knap 3 millioner færre overnatninger i 2013 i forhold til i 2003.
Det er en trist udvikling, som vidner om et behov for at lette byrderne for det danske erhvervsliv.
Branchen her beskæftiger næsten 120.000 fuldtidspersoner fordelt over hele Danmark, og det gør bestemt ikke sagen her mindre vigtig.
Så i Det Konservative Folkeparti er vi glade for, at vi med en del af en vækstplan nu tager et skridt i den rigtige retning. Den foreslåede forsøgsordning giver miljøministeren mulighed for at give op til ti særlige tilladelser til planlægning.
Projekterne, som kommunalbestyrelserne kan ansøge om, skal ifølge lovforslaget opfylde tre kriterier: De skal have potentiale for udvikling af kyst- og naturturismen, de skal etableres i tilknytning til øvrige turistmæssige aktiviteter, og så skal de indpasses arkitektonisk og opføres under særlig hensyntagen til omkringliggende natur og landskab.
Det finder vi er tre gode og også nødvendige kriterier, så vi sikrer, at de potentielle projekter planlægges i respekt for naturen og inden for formålet med det turistmæssige fokus.
Særlig respekten for naturen er vigtig, men i Det Konservative Folkeparti mener vi, at det godt kan lade sig gøre både at udvikle naturområderne og tænke nyt, uden at det betyder, at vi skal fjerne alle tegn på menneskelig aktivitet.
Et andet positivt element i lovforslaget er dispensationen til, at udlejere på de 27 små øer kan udleje sommerhuse til helårsbeboelse – et fint forslag, som forhåbentlig vil påvirke bosætningen positivt på øerne.
Vi er tilfredse med, at det er lykkedes at finde en balance mellem at gøre naturen tilgængelig og samtidig værne om den.
Alt i alt er vi glade for, at det danske turismeerhverv nu får bedre vilkår, og vi er taknemlige for, at kysterne får fornyet opmærksomhed, så vi støtter forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-11-20:
Liberal Alliance er ikke med i den såkaldte vækstaftale, som regeringen har indgået med en række partier før sommerferien.
Men vi har naturligvis ikke noget imod, at vi fjerner barrierer for at kunne tiltrække turister i kystområderne.
Vi synes, det er en god idé at styrke de danske turistområder generelt.
Hvis man skal sige noget negativt om forslaget – og det er jo ikke, fordi man skal – er det sådan set: Hvorfor kun 10 kommuner?
Hvorfor ikke 98?
Hvorfor ikke bare kaste os ud i at lade være med at have så mange begrænsninger i forhold til kystturismen?
Der er hele 7.000 km kyststrækning i Danmark, og vi har svært ved at se, at man ikke skulle kunne frigive en større strækning, måske en 200-300 km af disse, til at sikre vækst i yderområderne.
Men det tillader man så ikke, fordi det endnu en gang er hasselmusenes og paddernes ve og vel, der kommer i første række, mens kreative menneskers udfoldelsesmuligheder for at sikre et rigere Danmark undertrykkes.
Det er desværre ledetråden i dansk turismepolitik.
Vi kan godt se, at der er tale om, at man laver en lille lap på den helt umulige planlov.
Det anføres jo også i nogle af høringssvarene.
Men vi synes alligevel, det er positivt, at man gør noget.
Vi skal dog ikke lægge skjul på, at vi hellere havde set, at man gik i gang med at lave en helt ny planlov, hvor man startede på en frisk og sikrede langt mere fleksible og logiske bestemmelser for kyst- og strandbeskyttelse.
Nå, men det lyder jo ikke til, at der er stemning for at gøre noget ved det på denne side af et valg, og i dag har vi så det her lovforslag, som tager et lille museskridt, men dog i den rigtige retning, og derfor stemmer vi for den foreslåede forsøgsordning.