runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-10:
Jamen jeg er fuldstændig enig med hr. Christian Langballe i, at der er et problem.
Det prøvede jeg også at sige heroppefra.
Men jeg vil bare ikke være med til fra Folketingets talerstol med bind for øjnene at sige ja til lovgivning, som kan gælde alle steder, til alle tider, af alle mulige mærkelige grunde.
Altså, jeg vil gerne være med til at lave lovgivning, der forhindrer det, vi alle sammen gerne vil forhindre, nemlig at der er nogle, der rejser ned og kæmper for ISIS.
Men at lægge det i hænderne på én minister og én regering at lave lovgivning, som kan gælde for 20-30 lande, er vi imod.
Hr. Christian Langballe sidder i Folketinget.
Vil hr. Christian Langballe ikke gerne have indflydelse på, hvor man må eller hvor man ikke må rejse hen?
Christian Langballe (DF), 2016-05-10:
Altså, vi vil stille nogle spørgsmål til, hvordan den her lovgivning skal forstås.
Men jeg vil sige, at vi er positive, og at vi selvfølgelig støtter loven i det forhold og med det sigte, at den jo i virkeligheden tager vare på at beskytte Danmark.
Og jeg vil sige, at de her mennesker jo ikke bare kan skyde på danske soldater, når de er dernede, men de kan søreme også forrette terror via den terrortræning, de får, inden de skal ind i den kamp.
Altså, alle de ting kan de gøre.
Skal vi gøre noget ved det?
Ja, det skal vi søreme.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-10:
Det er jeg jo helt enig i.
Men jeg tror ikke, hr. Christian Langballe har tænkt det her til ende.
For lad os sige, at der er en dansk jøde, som synes, at vedkommende gerne vil ned og tjene i den israelske hær.
Det kan ikke lade sig gøre, hvis der er en regering, der synes, at Israel skal på listen, fordi det er et land, hvor der er væbnet konflikt, og hvor der er organisationer, som nogle har sat på en terrorliste.
Jeg prøver bare at brede det her ud for hr. Christian Langballe og forklare, at det ikke er indsnævret nok.
Vi er enige, men det her går langt, langt videre.
Trine Bramsen (S), 2016-05-10:
Jeg hæftede mig ved, at ordføreren sagde, at de her personer, der tager af sted, er ligeglade med, om de får 6 eller 8 års fængsel.
Hvor mener ordføreren så at straffen skal ligge?
Skal det være 2 år eller 4 år – eller ingen år?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-10:
I modsætning til fru Trine Bramsen har jeg meget lidt tiltro til, at straf, i hvert fald på det her område, virker særlig præventivt.
Men når jeg synes, at det ikke skal være straffrit, er det, fordi min opfattelse er, at vi i hele retssystemet skal have noget, der er forebyggende, noget, der er rehabiliterende eller resocialiserende, og så skal vi have noget, som lever op til retsfølelsen, altså at man får en følelse af, at retfærdigheden er sket fyldest.
Det er mit grundlæggende syn på det her område.
Derfor mener jeg ikke, at det skal være straffrit, men jeg tror ikke, at det afholder nogen fra at rejse ned og risikere livet eller alle mulige andre ting.
Jeg tror virkelig ikke, at de går ret meget op i, om de får det ene år fra eller til.
Men som sagt er det ikke afgørende for mig.
Det afgørende er, at jeg synes, at det her er noget makværk af en lovgivning.
Trine Bramsen (S), 2016-05-10:
Ordføreren svarede sådan set ikke på mit spørgsmål.
Jeg kan fortælle, at straframmen for mange af de her forseelser, som f.eks. at tage af sted, allerede i dag er langt over de 8 år, og SF har lagt stemmer til en række af de her strafskærpelser.
Men et andet spørgsmål: SF bidrog jo til den antiradikaliseringspakke, der blev indført sidste år.
Faktisk satte SF nogle markante aftryk på den pakke, der blev indført i januar måned sidste år.
Var det også bare skåltaler, eller var det netop supplementet til straf og noget af det, der kan sikre en forebyggelse?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-10:
Nu siger fru Trine Bramsen jo det magiske ord forebyggelse, antiradikalisering, at man prøver at forebygge det, der kan ske.
Det, fru Trine Bramsen gør, er at lægge hele sin parlamentariske magt i hænderne på en regering, som efter forgodtbefindende kan udpege alle mulige lande.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man ikke som folketingsmedlem vil have mere styr på det.
Altså, ingen over og ingen ved siden af Folketinget.
Jeg kan ikke forstå, at man giver en blankocheck til regeringen.
Det er ikke en speciel mistillid rettet mod den nuværende regering, det er bare ikke en måde at lovgive på,
synes jeg.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-10:
Når Politiets Efterretningstjeneste vurderer, at personer, der vender hjem fra kampdeltagelse i Syrien og Irak, udgør en særlig terrortrussel mod Danmark, så er der grund til at tage dette meget alvorligt, agere på det og gøre det, som er nødvendigt.
Det mener jeg at vi langt hen ad vejen gør med det forslag, vi har i dag.
Vi indfører skærpede strafferammer for at lade sig hverve til terrorisme eller for at fremme den ved at tilslutte sig en væbnet styrke.
Det er der hårde straffe for.
Vi indfører et indrejseforbud til områder, hvor en terrororganisation er part i en væbnet konflikt, men med en mulighed for at indrejse med andre formål efter ansøgning.
Vi indfører en straffebestemmelse, hvor man ved at modtage økonomisk støtte til brug for opretholdelse og drift af en institution eller lignende, som f.eks. penge fra en terrororganisation til at drive en skole eller en moske, også kan straffes.
Alt det synes vi er et skridt i den rigtige retning, hvor vi gør, hvad vi kan, for at komme efter dem, der truer vores nations sikkerhed og tryghed.
Det er vi nødt til at slå hårdt ned på.
Det kan ikke løses ved dialog eller nogen som helst andre former.
Så vil jeg også godt sige, at vi stadig har samme holdning som i 2015, som også Liberal Alliance påpegede, nemlig at vi sådan set mener, at det er et politisk flertal i Folketinget, der skal have mulighed for at fjerne lande fra den her liste.
Men Danmarks sikkerhed skal tages alvorligt, og vi skal ikke se på, at folk rejser til Irak og Syrien og kæmper for terrororganisationer.
Vi støtter lovforslaget.
Christian Langballe (DF), 2016-05-10:
Jeg vil prøve at stille det samme spørgsmål, som jeg stillede til Socialdemokraterne og Venstre.
Lad os nu forestille os, at der er en person fra Danmark – det kunne være en syrer, det kunne være en anden – der drager ned og går i hellig krig og deltager i de handlinger dernede, tager tilbage igen og kommer ind i Danmark, og at vedkommende bliver dømt for at have deltaget i terrorhandlinger.
Så er mit spørgsmål: Skal det så influere på opholdsgrundlaget for den person?
Skal der kunne ændres i opholdsgrundlaget, så man eventuelt kunne sige hasta la vista, eller hvordan man nu lige vil formulere det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-10:
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at det skal der findes en måde at håndtere på.
Lad os nu tage det eksempel, som jeg lidt hører der bliver spurgt til, altså hvor en person har søgt asyl i Danmark og den pågældende så rejser ned til Syrien for at kæmpe på Islamisk Stats side og kommer tilbage hertil.
Så har man da intet – intet – at gøre i Danmark.
Johannes Lebech (RV), 2016-05-10:
Som jeg har forstået på ordføreren, som jeg må indrømme at jeg vikarierer for i aften, er det udelukkende en diskussion om en fastlæggelse af en grænseværdi på nuværende tidspunkt, som man er tøvende over for.
Jeg er ikke bekendt med, om ordføreren tidligere skulle have bedt om faste grænseværdier meget hurtigt, men ideen om grænseværdier er vi med på.
Det er over for det, der antydes i forslaget, nemlig at grænseværdien skulle ligge nøjagtig som ved slam, at vi har et vist forbehold, som jeg har forstået det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-10:
Tidligere i dag rendte jeg på Kristen Touborg, som er tidligere folketingsmedlem og landmand, og jeg lovede at hilse ministeren fra ham og sige, at det som landmand var tudetosset at tvangsmodne korn med glyfosat, og der er en grund til, at man i avlscentrene ikke vil bruge det til dyr, men det bruges gerne til det korn, som vi andre skal spise.
Så jeg håber, at ministeren har taget mod den hilsen, den lovede jeg at viderebringe.
Og jeg må jo sige, at Kristen ved lidt mere om den praktiske del af landbruget, end jeg gør.
Det var også fru Ida Aukens formål, at ministeren måtte komme på banen, og det er jo så også det, vi prøver på med det her beslutningsforslag, hvor vi jo både indlægger en overgangsperiode, og hvor vi også, i hvert fald implicit, siger, at under alle andre omstændigheder har vi i vores samfund et princip om, at forureneren betaler, men her har vi stort set ingen regler på området.
Vi kan se en eksplosiv stigning i løbet af de sidste 10 år i forhold til medicinsk zink og i zink tilsat foder, og vi ved også hvorfor.
Det er den måde, vi har indrettet vores landbrug på.
Vi er jo meget modtagelige over for andre løsningsforslag, men vi har bare hørt igennem så mange år, at vi afventer nye undersøgelser.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-10:
Det er sådan en typisk paradoksalitet, som Enhedslisten er rejsende i.
For det her handler jo ikke bare om landbrugets brug af glyfosat.
Det er også private, der bruger det, og det bruges også på alle mulige offentlige arealer, hvad jeg også har refereret.
Så det er sådan en falsk modsætning, der bliver sat op her.
Der er fundet glyfosat i urinen hos børn, og der er fundet glyfosat i urinen hos størstedelen af den tyske befolkning.
Men niveauerne er meget lave, og det udgør ikke nogen uacceptabel risiko for hverken børn eller voksne.
Enhedslistens ordfører har en tendens til at lave de her utrolige skræmmebilleder, og derfor må jeg bare anmode Enhedslistens ordfører om at holde igen og holde sig til virkelighedens verden.
Det, som regeringen foretager sig, er at støtte sig til en meget, meget grundig faglig vurdering af glyfosat, og jeg er uenig med ordføreren i, at den vurdering, der eksempelvis er kommet fra Verdenssundhedsorganisationen, WHO, skulle overtrumfe den vurdering, som den danske regering bygger sine antagelser på i regi af det europæiske system.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-05-10:
Jeg hæfter mig ved, at ministeren siger, at Roundup og det, der findes i danske børns urin, med sikkerhed ikke er farligt.
Professor på Institut for Folkesundhedsvidenskab på Københavns Universitet, Lisbeth E. Knudsen, som har stået for den her undersøgelse af de danske børn, udtaler: »Jeg er ikke i tvivl om, at der er en cancerrisiko ved glyphosat, og som toksikolog er jeg bekymret over, at man ikke tager os mere alvorligt, når vi advarer mod sådanne stoffer«. Hvordan kan ministeren med så stor sikkerhed sige, at det ikke er farligt for børnene, når den professor, der har stået for undersøgelsen, siger det stik modsatte?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-10:
Jeg støtter mig til de forhold, som regeringen arbejder med, bl.a. i regi af det europæiske system.
Så er det meget muligt, at en enkelt forsker kan have en anden antagelse, men vi har et meget, meget veldokumenteret varslingssystem, og vi har et meget, meget veldokumenteret godkendelsessystem, bl.a. i regi af det europæiske system.
Med al respekt for enkeltforskeres udtalelser støtter jeg mig til det, som regeringen har støttet sig til hele tiden, og som regeringen før os også har gjort.
Og jeg har ikke sagt noget om, at det med sikkerhed ikke er farligt.
Jeg har sagt, at de grænseværdier, der er sporet, ikke udgør en risiko.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-10:
... synes, at både regeringen, men jo specielt ministeren, er rimelig nonchalant i afvisningen af, hvad Verdenssundhedsorganisationen er kommet med af meget alvorlige bekymringer på det her område, men jeg kan ligesom forstå, at ministeren ikke har tænkt sig at bakke det her forslag op.
Men så vil jeg spørge om noget andet.
Vil ministeren forbyde glyfosat til tvangsmodning af korn, jævnfør de bekymringer, der også er med hensyn til hormonforstyrrelser og cancer?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-10:
Nej, det har jeg ikke nogen intentioner om.
I nogle situationer kan det være nødvendigt at bruge glyfosat før høst af korn, og brugen af glyfosat til bekæmpelse af ukrudt kan være lettere før høst, og derfor kan det være vanskeligt at skelne mellem den brug og en anvendelse til tvangsmodning.
Så det har jeg ikke nogen intention om.
Den hilsen tager jeg vel imod, og ordføreren må jo tage en hilsen med tilbage til hr. Kristen Touborg.
Malte Larsen (S), 2016-05-10:
Mange tak.
I dag behandler vi to beslutningsforslag om aktivstoffet glyfosat.
Forslagene er fremsat af Enhedslisten, og de har til hensigt at pålægge regeringen at forbyde salg og anvendelse af ukrudtsmidlet Roundup og andre ukrudtsmidler, der indeholder aktivstoffet glyfosat.
Forbuddet skal gælde både privat brug og erhvervsbrug og offentligt brug, altså særlig landmænd.
Endelig ønsker Enhedslisten også at forbyde anvendelsen på de offentlige arealer.
Grunden til, at brugen af glyfosat er problematisk, er, at de sundhedsmæssige konsekvenser af at bruge glyfosat er meget usikre.
Det internationale kræftforskningsagentur, IARC, under Verdenssundhedsorganisationen, WHO, har peget på, at glyfosat muligvis er kræftfremkaldende.
Parallelt hermed er den europæiske fødevaresikkerhedsautoritet, EFSA, i gang med at vurdere stoffet, og af deres nyeste rapport fremgår det, at glyfosat ikke er kræftfremkaldende.
Der er altså uenighed om glyfosat, så Europa-Kommissionen har håndteret det og bedt om, at IARC's vurdering indgår i EFSA's samlede vurderingsgrundlag.
Derved sikres, at vurderingen af glyfosat bliver så grundig som muligt.
Dette er væsentligt, da EU-landene skal tage stilling til, om godkendelsen af glyfosat skal forlænges.
I den forbindelse har Socialdemokraterne tidligere understreget, at stoffet ikke skal godkendes, før det fuldkomne vurderingsgrundlag ligger klart.
Enhedslisten ønsker, at vi udelukkende handler på baggrund af IARC's rapport og forbyder stoffet.
Socialdemokraterne tager denne sag meget alvorligt.
Vi går op i danskernes sundhed, og vi ønsker ikke at gamble med danskernes ve og vel.
Derfor tog vi i vores regeringstid initiativ til en sprøjtemiddelstrategi, der netop havde til formål at sikre en mere forsvarlig brug af sprøjtemidler.
Denne strategi udløber ved årets udgang, og der er behov for en ny strategi.
Det er væsentligt for Socialdemokraterne, at EU ikke godkender glyfosat på et ufuldkomment grundlag.
På samme måde mener vi heller ikke, at Folketinget bør tage stilling til glyfosat, før vi har det videnskabelige grundlag helt på plads.
I den forbindelse er det også væsentligt at slå fast, at de nuværende regler sikrer, at der ikke sælges sprøjtemidler til private, der er kategoriseret som kræftfremkaldende i deres færdige opløsning.
Vi mener, det er oplagt, at vi tager spørgsmålet om glyfosat op i forhandlingerne om en ny sprøjtemiddelstrategi, hvor det er vores håb, at regeringen vil indkalde til brede forhandlinger, sådan at vi kan få en bred aftale, der sikrer, at danskernes sundhed får allerhøjeste prioritet.
På den baggrund ønsker Socialdemokraterne ikke at støtte Enhedslistens beslutningsforslag på nuværende tidspunkt.
Dette gør sig både gældende for forslaget om forbud mod salg og brug af midler, der indeholder glyfosat, til privat brug og for forslaget om forbud mod salg og anvendelse af midler, der indeholder glyfosat, til erhvervsbrug og brug på offentlige arealer.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-05-10:
Jeg hæfter mig ved, at ordføreren siger på nuværende tidspunkt.
Jeg fornemmer også på ordførertalen, at der er en klar skepsis over for Roundup og over for glyfosat, og det synes jeg er meget positivt.
Det, jeg tror der er meget vigtigt at være opmærksom på, er, at vi altid i forhold til farlige stoffer kommer til at handle på usikkerheder.
Det er jo også det, jeg anførte over for ministeren: Der er uenighed.
WHO kommer til en konklusion, og EFSA kommer til en anden, og på et eller andet tidspunkt bliver man nødt til at træffe en politisk beslutning om, hvem man skal handle til fordel for i sådan en usikker situation.
Bekymrer det ikke Socialdemokraterne, at man finder et stof, som Verdenssundhedsorganisationen mener er kræftfremkaldende, i danske børns urin?
Malte Larsen (S), 2016-05-10:
Jeg tror, jeg vil prøve med en anekdote her.
Jeg gik på en landbrugsuddannelse og er landmandsuddannet, og midt i 1980'erne, da Roundup var et vidundermiddel, fik vi sådan drengene imellem den opfattelse, at glyfosat, altså Roundup, var et stof, der var så rent, at man faktisk kunne drikke det.
Jeg ved ikke, om der var nogen, der prøvede.
Der er kommet en skepsis; man kan sige, at vi heldigvis over de sidste 25, 30 år måske er blevet lidt mere nuancerede i vores tilgang til tingene.
Men jeg vender her tilbage til vores standpunkt.
Omvendt vil vi heller ikke på nuværende tidspunkt forbyde det, før det er endeligt afklaret.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-05-10:
Endeligt afklaret?
Altså, WHO har jo gransket omfattende undersøgelser, og det er en række af verdens førende kræftlæger, der sidder dér og kommer med de advarsler.
Heldigvis kan vi ikke lave forsøg med mennesker, og derfor kan vi aldrig nogen sinde komme til en endelig afklaring af, hvordan stoffet opfører sig i den menneskelige organisme.
Det er jo altid dyreforsøg, vi skal forsøge at oversætte.
Så der kommer formentlig aldrig nogen endelig afklaring.
Så spørgsmålet er, hvor lang tid man vil lade gå, før man griber ind over for et stof, der kan være meget farligt, og som findes i kroppen på vores børn?
Malte Larsen (S), 2016-05-10:
Men det er jo så derfor, at vi ikke vil være med til at forlænge det i en fremtidig strategi, men omvendt heller ikke kan forbyde det på nuværende tidspunkt.
Ib Poulsen (DF), 2016-05-10:
Tak for det.
Enhedslisten foreslår, at der indføres et forbud mod salg og anvendelse af ukrudtsmidlet Roundup til private med effektuering inden udgangen af 2016.
Som en indskudt bemærkning vil jeg sige, at man måske godt kunne have ventet lidt længere, for det er begrænset, hvor mange der sprøjter med Roundup i vintermånederne.
Der er mange bemærkninger til forslaget.
Noget af det, der ikke er nævnt i bemærkningerne, er, at der den 26. november 2015 trådte en ny regel i kraft om køb og salg af sprøjtemidler til private og ikke professionelle.
Disse regler indeholder bl.a. krav om, at dem, der sælger til private, skal have tilstrækkeligt uddannet personale, der kan rådgive i sikker brug og om alternative bekæmpelsesmetoder eller forebyggende foranstaltninger; at de private haveejere skal gøres opmærksom på, at de kun må købe og anvende sprøjtemidler, der er lovlige i Danmark; at forhandlerne sikrer, at sprøjtemidlerne opbevares korrekt i butikken og ikke kan tilgås via selvbetjening.
I de tilfælde, hvor sprøjtemidlerne er koncentrerede midler – det er 16 stk. i alt – skal vi gøre noget, da målet med de nye skærpede regler er, at private bruger sprøjtemidler, der er klar til brug, og generelt reducerer forbruget.
At lave et forbud mod salg og anvendelse af Roundup til erhvervsbrug med ikrafttrædelse her i 2016 af forsigtighedsgrunde er ikke ansvarligt.
Vi skal ikke stille danske landmænd dårligere end landmænd i andre EU-lande af forsigtighedsgrunde.
Vi er nødt til at have en mere konkret viden, inden vi udsteder eventuelle forbud.
Miljøstyrelsen har vurderet, at glyfosat i Danmark ikke udgør en risiko for grundvandet, og at fund af glyfosat i urin hos mange tyskere er på så lavt niveau, at det ikke udgør en risiko for hverken børn eller voksne.
Når Arbejdstilsynet har glyfosat på listen over kræftfremkaldende stoffer, betyder det skærpede krav til værnemidler til erhvervsmæssig brug af sprøjtemidler med glyfosat.
Vi har i Miljø- og Fødevareudvalget den 3. marts 2016 lavet en udtalelse om glyfosat på baggrund af Kommissionens forslag til fornyet godkendelse af glyfosat for de næste 15 år.
I Miljø- og Fødevareudvalget har vi opfordret ministeren til at arbejde for, at en eventuel forlængelse bliver så kort som mulig, og at presse på for, at Kommissionen lever op til sit ansvar, da vi ikke mener, at Kommissionen har levet op til de forpligtelser, de burde.
Vi skal passe på med et forbud på baggrund af forsigtighed.
Tænk, hvis vi får noget, som er endnu mere farligt end det, vi kender i dag.
Dansk Folkeparti kan derfor ikke støtte de to forslag.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-05-10:
Tak for det.
Der er jo uenighed om farligheden af glyfosat og Roundup.
Verdenssundhedsorganisationen, som består af en masse kræftlæger, er kommet til ét resultat, og EFSA er kommet til et andet resultat.
Så der er uenighed.
Man har fundet glyfosat i danske børns urin, og når der nu forskningsmæssigt og lægefagligt er uenighed om et sprøjtemiddels kræftfremkaldende egenskaber, skal tvivlen så komme landbrugserhvervet til gode, eller skal den komme de danske børn til gode?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-10:
Jeg synes, vi skal bruge ordet ekspropriation med forsigtighed og bruge det der, hvor det er reelt.
Ordføreren må vel anerkende, at man netop indsatte den her kattelem, eller hvad man vil kalde det, da man lavede de omsættelige kvoter og kapitaliserede dem.
Det vil altså sige, at hvis man ville ændre systemet igen, havde man 8 år til det, fordi man ville være sikker på, at der var en vis omstillingsperiode.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-10:
Jeg siger ikke, at der er noget ulovligt i at træffe sådan en beslutning.
Det kan man gøre.
Det er Folketinget i sin gode ret til at gøre, og 8 års varsel er da også en del, men jeg mener, det vil udløse en meget stor usikkerhed.
Jeg mener som sagt ikke, at det er berettiget.
Der er nogle mennesker, der har investeret i kvoter og brugt ret store beløb på det, ud fra en forventning om at de kunne få lov til at beholde dem.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-10:
Som det er blevet nævnt flere gange i aften, er der 18 fartøjer, der ejer 50 pct. Hvis man er konservativ, og nu skal jo ikke gøre mig klog på det, men så vil jeg da formode, at en del af den danske kulturarv også er nogle af de her mindre fiskerisamfund, som vi har, hvor du både kan være ude at sejle og du kan arbejde i de tilknyttede erhverv osv., og at den kultur også har en værdi, som er bundet op på fiskerierhvervet.
Vil ordføreren ikke anerkende, at fordi der er sket en så voldsom kvotekoncentration og der bliver fanget så mange fisk af så få fartøjer, går det ud over de lokalsamfund?
Det kan ikke være anderledes.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-10:
Som konservativ synes jeg bestemt, at det er vigtigt, at de små fiskerisamfund rundtomkring trives.
Jeg ser bare ikke, at det er sandsynliggjort af forslagsstillerne, at de ville trives bedre, ved at vi lavede et nyt kvotesystem, som vi ikke ved hvordan skulle se ud.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-10:
Jamen altså, når man har et kvotesystem, hvori det ligger, at man kan opsige aftalen med 8 års varsel, er det jo kendt for begge parter, og derfor synes jeg, det er helt urimeligt at kalde det ekspropriation.
Der står konkret i forslaget, at når man opsiger kvoteaftalerne, nedsætter man samtidig et udvalg, og det udvalg kan jo sådan set også omfatte fiskere.
Det vil sige, at man jo kunne forsøge at arbejde hurtigt, så man hurtigt kom frem til et nyt kvotesystem, hvor man har nogle kvoter, som ikke er salgbare, hvilket vil sige, at man låner en kvote, låner en fiskerettighed, som man har på åremål, eller som man har, indtil man ikke ønsker at fiske længere, hvorefter man så ikke kan sælge den kvote.
Vi ønsker at fremme noget, som er et nyt kvotesystem, og jeg synes egentlig, det er fair nok, at man ikke har den totale facitliste, når man kommer med sådan nogle forslag, men at man har intentioner om at inddrage andre.
Så jeg synes ikke, at ordføreren skal være så nervøs for, at vi ikke har den færdige model.
Vi kan bare se, at der i det nuværende kvotesystem er nogle kvotekoncentrationer, som vi ikke synes er hensigtsmæssige.
Det er det, vi ønsker at bryde op.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-10:
Jeg synes, det står klart, hvad kritikken af systemet går på.
Men jeg synes, man skal være klar over, at der jo er lagt et kæmpe arbejde i det, da man udtænkte det her kvotesystem.
Så det er ikke så nemt bare lige at finde på noget, der er bedre.
Som det er med mange andre beslutninger herinde i Folketinget, kan det være nemt at kritisere det eksisterende, men at foreslå et alternativ, som er bedre, vil jeg gerne se gjort, før vi er klar til at kassere det eksisterende.