runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2015-01-15:
I Enhedslisten er vi umiddelbart positive over for det her lovforslag, men vi deler Danske Studerendes Fællesråds bekymring over, om det, at man nu forenkler reglerne og fjerner prækvalifikationen, vil betyde, at institutionerne vil opleve et politisk pres for at sammenlægge de mindre uddannelser – set i lyset af hele den debat, som vi også har haft her i salen, og som ministeren har stået spidsen for, om dimensionering af de videregående uddannelser.
Vi skal nok også stille spørgsmålet skriftligt.
Vi er umiddelbart positive, men vi må, selvfølgelig afhængigt af hvad ministeren svarer, se, om vi kan stemme for lovforslaget i sidste ende.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-01-15:
Som de tidligere ordførere har redegjort for, handler det her forslag jo om en forenkling, og for SF, ligesom for resten af talerne, er det vigtigt at se på, om der er tale om en reel forenkling, og at der bliver en gennemskuelighed for de studerende, og så det, der måske ikke er nævnt så meget om, nemlig at man også sikrer uddannelsesinstitutionernes selvbestemmelse.
Så vi har hele tiden sagt fra SF's side, at vi meget gerne vil være med til at se på, hvad der kan forenkle, hvad der kan gøre det mere gennemskueligt for de studerende, og hvad der kan sikre uddannelsesinstitutionernes selvbestemmelse, og det er også det, som vi mener at det her lovforslag lægger op til.
Det, der jo er vigtigt, er, at uddannelsesinstitutionerne ved deres egen selvbestemmelse – de kender jo også de lokale muligheder, de regionale forhold – kan være med til at justere, sådan at det giver mening at opretholde en uddannelse.
Og hvem er bedst til at se på det?
Det er man på de enkelte uddannelsessteder.
Vi vil meget gerne i SF være med til fortsat at have en løbende diskussion om akkreditering af de videregående uddannelser, og jeg håber også, at vi som ordførere på området løbende vil drøfte, hvordan man så optimerer uddannelserne, gennemsigtigheden, selvbestemmelsen lige præcis ved at kunne give lidt mere frihed til at stå for den her sammenlægning selv.
Så vi lægger op til en tæt dialog, og her vil jeg også nævne uddannelseskontrakterne, som jo er et ganske glimrende redskab mellem ministerie og uddannelsesinstitutioner, og at vi også skal følge op på dem.
En form for evaluering vil kunne gøre, at vi kan være tæt på at sikre den udvikling, der skal ske.
Så ja, vi er med.
Vi vil også gerne have, at det er baggrunden for, at vi kan komme til at diskutere øget kvalitet, drøfte indhold, og det gør vi jo bl.a. ved at have en dialog med uddannelsesinstitutionerne, og det er her, at selvbestemmelsen kommer til at stå helt centralt.
Vi støtter.
Liv Holm Andersen (RV), 2015-01-15:
Tak for det.
Det her lovforslag er endnu et skridt på vejen mod afbureaukratisering af systemet omkring de videregående uddannelser.
Det er også et lovforslag, der bringer os lidt tættere på målet om øget gennemsigtighed for kommende studerende.
Den her gennemsigtighed stillede regeringen jo krav om i forbindelse med den sidste vækstpakke, og vi har også behandlet konkrete initiativer her i salen.
Det her lovforslag, kan man så sige, ligger i forlængelse af de initiativer, fordi det sigter mod at gøre det lidt lettere for uddannelsesinstitutionerne at sikre netop den gennemsigtighed.
Med det her lovforslag får uddannelsesinstitutionerne, som tidligere ordførere også har redegjort for, mulighed for at sammenlægge eksisterende uddannelser uden at skulle søge om prækvalifikation til en ny uddannelse, der så opstår, så de så at sige kan springe et bureaukratisk led over.
Det giver jo en kortere og mere smidig proces, som gør det lettere for uddannelsesinstitutionerne at arbejde med sikring af kvalitet og gennemsigtighed på deres mange uddannelsesudbud.
Det støtter vi naturligvis i Det Radikale Venstre, og vi kan derfor også støtte det her forslag.
Tak for ordet.
Jeppe Bruus (S), 2015-01-15:
Tak for det.
Som min forgænger på talerstolen sagde, behandler vi i dag lovforslag L 91 om akkreditering af de videregående uddannelser.
Vi vil sådan set gerne gøre livet lettere for de videregående uddannelser, og vi vil sådan set også gerne have, at uddannelsesinstitutionerne gør livet lettere for de studerende, der skal vælge en uddannelse.
I dag er der, afhængigt af hvordan man gør det op, knap 1.500 videregående uddannelser, som de unge kan vælge imellem, og det er altså op til uddannelsesinstitutionerne at vurdere, hvor mange uddannelser der skal være.
Men vi skal sørge for at gøre det nemt og fleksibelt for dem at sikre, at de studerende får de kompetencer, der efterspørges, og samtidig skal det være gennemsigtigt for de studerende, når de skal vælge en uddannelse.
Derfor har vi nu foreslået at ændre akkrediteringsloven, sådan at når man lægger to uddannelser sammen, skal den nye uddannelse, der kommer ud af det, ikke prækvalificeres.
Lovforslaget er en opfølgning på regeringens vækstpakke, og alle partier har forpligtet sig til at arbejde for et bæredygtigt antal uddannelser.
Den nye uddannelse er ikke opstået ud af det blå, men ud af to eksisterende faglige miljøer, og derfor mener vi altså ikke, det er nødvendigt med en prækvalifikation af den nye uddannelse.
Lovforslaget her vil selvfølgelig først og fremmest være relevant for universiteterne, idet erhvervsakademierne og professionsbacheloruddannelserne er reguleret af en landsdækkende bekendtgørelse.
Danske Studerendes Fællesråd udtrykker dog bekymring for, at uddannelsesinstitutionerne nu vil bruge det her som et pres i forhold til at skulle lægge flere uddannelser sammen, og der synes jeg det er vigtigt at sige, at det jo er uddannelsesinstitutionerne selv, der bestemmer, hvilke uddannelser der skal lægges sammen.
Det er sådan set blot et tilbud til uddannelsesinstitutionerne, der skaber mere fleksibilitet og letter de administrative byrder.
Akkreditering handler jo i sin essens om, at vi sikrer, at de uddannelser, der er, har en tilstrækkelig kvalitet og sådan set også er veldrevne.
Med det her lovforslag letter vi den administrative byrde.
Vi har tillid til de offentlige uddannelsesinstitutioner, og derfor kan man også sige, at vi nu lægger en lille smule mere ansvar ud til dem.
Og Socialdemokratiet støtter selvfølgelig forslaget.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-01-15:
Vi behandler i dag L 91, hvis formål er at øge kvaliteten og gennemsigtigheden i det samlede udbud af videregående uddannelser.
Lovforslaget indebærer, at de videregående uddannelsesinstitutioner under Uddannelses- og Forskningsministeriet kan sammenlægge eksisterende uddannelser uden at skulle søge om prækvalifikation af den nye uddannelse.
I dag er situationen den, at der på de danske videregående uddannelsesinstitutioner findes en række uddannelser, der er rettet imod det samme arbejdsmarked, og det er en udfordring i forhold til gennemskueligheden for kommende studerende og arbejdsgivere, men også i forhold til de udbudte uddannelser.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, vil bidrage til at fjerne barriererne for sammenlægningen af uddannelserne og dermed sikre en langt større gennemsigtighed i uddannelserne, end hvad tilfældet er i dag.
Samtidig vil lovforslaget kunne bidrage til at afbureaukratisere den i øjeblikket tunge prækvalifikationsproces, hvilket alt andet lige vil medføre betydelige administrative lettelser for de videregående uddannelsesinstitutioner, der ønsker at sammenlægge eksisterende uddannelser.
Venstre støtter den målsætning, der er om at skabe øget fleksibilitet og begrænse det samlede antal uddannelser og øge gennemsigtigheden for ansøgere og aftagere, og derfor støtter vi lovforslaget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-01-15:
Tak for det.
Og tak til fru Anni Matthiesen som Venstres ordfører.
Jeg forstår godt, at Venstre vægter at bruge sin ordførertaletid på landbrugets situation.
Landbruget er i en alvorlig situation.
Det har regeringspartierne i hvert fald også indset.
Venstre siger her i ordførertalen, at man også gerne vil gøre noget for naturen.
Altså, regeringen har nedsat Natur- og Landbrugskommissionen, og det, der sker nu med det her lovforslag, er, at der lyttes til kommissionens anbefalinger, i forhold til hvad man kan gøre for naturen.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Er det sådan, at Venstre i og for sig synes, at Grønt Danmarkskort er en god idé, og at Venstre rent faktisk godt kan støtte den del af lovforslaget her i dag?
Jeg ved godt, at det er koblet sammen med andre ting, men det her er væsentligt, for nu har fru Anni Matthiesen talt om naturbeskyttelsesdelene som det primære.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad Venstres holdning er helt konkret til Grønt Danmarkskort.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-01-15:
Tak for opbakningen.
Den konservative ordfører fik lige snydt mig ved at sige, at nogen jo måtte være imod, men også tak for opbakningen derfra.
Hensigten er, som der allerede er redegjort grundigt for af flere ordførere, jo at forenkle SVU-ordningen, sådan at administrationen af ordningen og ikke mindst vejledningen af de uddannelsessøgende – for det er jo det, der er det vigtige her – bliver lettere.
Hjemmesiden om SVU bliver relanceret i løbet af 2015 – det er også et svar til de udmærkede bemærkninger og spørgsmål fra ordføreren for Dansk Folkeparti – og så bliver det også nemmere for borgere i målgruppen at orientere sig om deres muligheder; jeg hørte godt opfordringen til, at det også kom til at ske.
Det er selvfølgelig altid en prioritet for regeringen at forenkle regler osv., men det er især vigtigt her.
SVU-loven er særlig vigtig, fordi den skaber økonomisk grundlag for, at voksne kortuddannede i beskæftigelse også kan deltage i uddannelse, uanset hvilket niveau de ønsker at uddanne sig på.
Det er også chancen for at genoptage sin uddannelse, færdiggøre sin uddannelse eller måske i nogle tilfælde starte næsten forfra, selv om man altså i en årrække har været helt ude af uddannelsessystemet.
Så tak for de positive takter.
Måske kunne jeg også lige her knytte en kommentar til et spørgsmål fra ordføreren fra Liberal Alliance, for det er også helt rimeligt lige at være opmærksom på den del af det med specialundervisningen.
Det er blot for at sige, at grunden til, at det er harmoniseret, er, at der simpelt hen i praksis ikke er nogen uddannelsessøgende, som udnytter retten til de 58 uger under de her nævnte forudsætninger, men for at sige også, at vi selvfølgelig vil følge det og vil følge op efter 3 år og kigge specifikt på, om der alligevel er nogen, der har opbrugt rammen og ønsker det.
Anni Matthiesen (V), 2015-01-15:
Hr. Flemming Møller Mortensen var selv inde på i sin tale, at det er vigtigt, at man gør tingene i den rigtige rækkefølge.
Det er også noget af det, der står i Natur- og Landbrugskommissionens anbefalinger.
Mener hr. Flemming Møller Mortensen, at man i lovforslaget her husker at gøre tingene i den rigtige rækkefølge?
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-01-15:
Ja, det gør jeg rent faktisk, for der er blevet handlet på anbefalingerne fra Natur- og Landbrugskommissionen i forhold til, hvad vi kan gøre for landbruget.
Men jeg vil også sige, at naturen og mangfoldigheden også har det rigtig, rigtig dårligt, og vi kan ikke tillade os som et rigt velfærdssamfund bare at skøjte hen over vilkårene for naturen.
Dermed mener jeg, at vi har fundet det balancepunkt, der skal til, og at vi gør tingene i den rigtige rækkefølge.
Det er ikke et enten-eller, som Venstre gerne vil.
Det er et både-og.
Det er både at tage hensynet til landbruget – det har vi gjort – og det er også at tage hensynet til naturen, og det gør vi hermed.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-01-15:
Vi synes i det hele taget, det er forkert, at der er et RUT-register.
Vi synes, det er dybt underligt, at man for at være på det danske arbejdsmarked og for at udbyde en service eller en opgave på det danske arbejdsmarked som udenlandsk virksomhed skal stå i et bestemt register.
Anni Matthiesen (V), 2015-01-15:
Men nu er det heldigvis mig, der må stille spørgsmålene i dag.
Så jeg vil egentlig gerne i forlængelse af svaret spørge: Var det ikke bedre, at man startede der?
Altså, nu når vi alle sammen ved, at der er rigtig meget natur, som man sagtens bruge mange penge på, var det så ikke en idé, at man egentlig startede med den natur og tog fat på den i første omgang, frem for at man med det her lovforslag vælger at begrænse også fødevareproduktionen?
For reelt vil man med de her § 3-arealer, som nu fremadrettet hverken må gødes eller sprøjtes, vel også begrænse fødevareproduktionen – ikke sandt?
Lone Loklindt (RV), 2015-01-15:
Det tror jeg da godt at vi kan blive enige om.
Det er jo ikke noget, det her lovforslag i sig selv hverken forhindrer eller gør anderledes på den måde.
Jeg vil egentlig gerne have, at spørgeren præciserer, hvad det er for en hjælpende hånd, Venstre vil give til naturen.
Det synes jeg vi mangler at høre.
Anni Matthiesen (V), 2015-01-15:
Jeg er ikke i tvivl om, at den radikale ordfører jo selvfølgelig synes, at det her lovforslag er rigtig godt for naturen.
Pia Adelsteen (DF), 2015-01-15:
Det er jo et svært spørgsmål.
Jeg tror, at uanset hvad – om det er planter, dyrearter, miljø eller mennesker eller erhverv – kan alt sammen vel altid få det bedre.
Det er jo også at svare på spørgsmålet på en anden måde.
Det, jeg synes er bemærkelsesværdigt, er, at når vi taler om § 3-naturområder, er det helt tydeligt, at regeringen og Socialdemokraterne synes, at hvis det er et konventionelt landbrug, skal man ikke gøde på dem, men hvis det er et økologisk landbrug, er det helt okay.
Der er der bare nogen med mere faglig viden, end et bymenneske som jeg har, der bliver nødt til at forklare mig, hvori det kloge består.
For det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-01-15:
Hvis det er det, Dansk Folkeparti mener er at sætte samfundet i stå, altså at ferske enge og strandenge, hvis de dyrkes konventionelt, ikke må sprøjtes og gødes, så tror jeg godt nok, vores samfund er udsat for mange flere farer i nutiden, end jeg er bevidst om, hvis der skal så lidt til at sætte samfundet i stå.
Ordføreren siger: Vi skal alle sammen have det rigtig godt.
Jeg vil gerne stille spørgsmålet, om Dansk Folkepartis miljøordfører synes, at naturen, planterne og dyrearterne i Danmark har det godt nok.
Pia Adelsteen (DF), 2015-01-15:
Jo, det er rigtigt, men det er også samtidig rigtigt, at nogle af de § 3-arealer, som har været udpeget, siden man begyndte at gøre sådan noget, har været gødet i mere end 100 år, og landmændene har haft kvæg derude, og alligevel er de blevet udpeget som særlige naturområder.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-01-15:
Tak for det.
Det var jo så ordførertalen, som fortalte, hvad Dansk Folkeparti synes er sund fornuft, når man taler om naturbeskyttelse – og så var den ikke længere.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål: Er det ikke rigtigt, vil jeg spørge fru Pia Adelsteen, at de § 3-arealer, lovforslaget omhandler, har været § 3-arealer meget længe?
Der er ingen nye § 3-arealer, som lovforslaget omhandler.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-01-15:
Jeg vil faktisk gerne kvittere over for hr. Henrik Høegh for, at emnet om det grønne danmarkskort bliver bragt op igen, for jeg er meget interesseret i at vide, om Venstre kunne have en interesse i, at vi sammen lavede lige nøjagtig den del af lovforslaget, fordi det er så strategisk og så langsigtet et lovforslag.
For hr. Henrik Høegh ved måske om nogen her i Folketingssalen i øjeblikket, at vi er blevet pustet i nakken fra EU's side og fra FN's side i forhold til at leve op til biodiversitetsmålene, hvilket vi slet ikke har gjort.
Og derfor er det jo væsentligt, at vi får fokuseret på de her dele.
Jeg vil gerne lige komme med en kort kommentar til hr. Henrik Høeghs første spørgsmål om gravhøjene.
Hvis vi nu havde talt om oppløjning af § 3-jord i stedet for gravhøje, tror jeg, vi ville komme frem med et meget, meget stort antal af lovovertrædelser.
Henrik Høegh (V), 2015-01-15:
Det var blot, fordi ordføreren spurgte Venstres ordfører om det, men jeg kan oplyse, at det var tre, og det er et af de spørgsmål, som ministeren har svaret på her i forbindelse med lovforslaget.
Mit andet spørgsmål handler om det grønne danmarkskort.
Hvis det kan blive lavet lokalt i naturrådet, kan der godt være en idé i det og måske noget, der kan arbejdes med, men det er kommunen, der skal tegne de her kort.
Kan vi samtidig være enige om, at de kort så ikke bliver en begrænsning for landbruget, næste gang man skal have en VVM eller en husdyrgodkendelse eller have fornyet sin husdyrgodkendelse?
Så er der jo tegnet på kommunens lokalplan: Her skal vi have natur, når vi kan lave en frivillig aftale.
Vil de her lokalplaner være fuldstændig uden hindring for husdyrbrugets udvikling?
Kan vi blive enige om det?
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-01-15:
Nu er jeg formand for Kulturudvalget og skulle have været arkæolog, så jeg vil sige, at det er et af de områder, jeg er meget opmærksom på, men at stå og nævne et tal her kan jeg ikke.
Altså, fortidsminderne har jeg ikke bragt ind i det.
Vi skal jo det hele.
Henrik Høegh (V), 2015-01-15:
Jeg kan ikke lade være med at kommentere det sidste her, som Flemming Møller Mortensen siger, for det viser jo meget klart holdningen.
Det er rigtigt, at der i april blev indgået et bredt forlig i Folketinget omkring vækst i fødevareerhvervet, og det havde en værdi i hvert fald på randzoneområdet på 40-50 mio. kr.
Og det er blevet oplyst, at man forventer, at det passer nogenlunde med det, det nu koster at inddrage dyrknings- og gødskningsretten på § 3-områder.
Så ja, det går lige op, og så blev der ingen vækst i arbejdspladser ud af det skind.
Det er vi sådan set alle sammen.
Er ordføreren bekendt med, hvor mange der sidste år fik en domfældelse for, at de havde overtrådt den her beskyttelse omkring fortidsminder?
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-01-15:
Hr. Per Clausen spurgte tidligere Venstres ordfører om, hvad Venstre foreslår, uden at det betyder, at der skal flere penge til landbruget.
Fru Anni Matthiesen giver mig jo nu igen svaret, nemlig at det hele tiden er et spørgsmål om fra Venstres side at ville kanalisere penge over til erhvervet.
Det er også nødvendigt, at der er nogen, der advokerer for naturen.
Regeringen er ansvarlig og gør begge dele.
Den ene aftale, nemlig den, der skal sikre vilkårene i landbruget, har vi lavet sammen med Venstre.
Den del, der fremover skal sikre vilkårene for naturen, kunne vi ikke lave med Venstre.
Det laver vi eksempelvis med Enhedslisten.
Anni Matthiesen (V), 2015-01-15:
Det, Venstre egentlig gerne vil, er at få mest for pengene.
Jeg kunne da godt tænke mig at få ordføreren til at bekræfte, at der findes rigtig meget tilgroet natur, som egentlig også råber på pleje.
Mener ordføreren ikke, at det kunne være en bedre måde at anvende de her penge på, hvis man startede med at bruge pengene, hvor der i forvejen er rigtig meget tilgroet natur, som faktisk har behov for hjælp?
Merete Riisager (LA), 2015-01-15:
Så vil jeg følge op med at sige, at vi fra Liberal Alliances side også bakker op om L 90, der omhandler forenkling af ordningen vedrørende statens voksenuddannelsesstøtte.
Vi er i Liberal Alliance meget optaget af forenkling af kompleksitet i de offentlige systemer.
Det er vigtigt, at der både er en gennemskuelig struktur for de studerende, men selvfølgelig også en struktur, som bruger ressourcerne bedst muligt.
Og vi så gerne, at man fremadrettet lavede en langt større og mere gennemgribende proces, hvor man sørgede for, at de mennesker, som arbejder i de her strukturer til hverdag, får mulighed for løbende at byde ind med forenklingsforslag.
Alle, der har arbejdet forskellige steder i den offentlige sektor, også i uddannelsessektoren, ved udmærket godt, at der er steder, hvor der er ting, som er forældet, ting, som ikke fungerer efter hensigten mere, og ved at lave det, som man tidligere har kaldt en tillidsreform, altså hvor man simpelt hen inviterer de offentligt ansatte til løbende at komme med forslag til effektivisering, vil man give en helt ny og anderledes mulighed for at optimere den offentlige sektor fremadrettet.
Men vi tager også imod de små ting, og vi støtter således op om L 90.
Vi har kun en enkelt betænkelighed, nemlig omkring specialundervisningen for især de ordblinde, som bliver reduceret fra, sådan har jeg forstået det, 58 uger til 40 uger.
Det er sådan en enkelt ting, som vi lige vil holde øje med, fordi der selvfølgelig er tale om en gruppe, som allerede kan være særlig udsat.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-01-15:
Der er bestemt aldrig noget i vejen med at stille spørgsmål og tage diskussioner.
Det gør hr. Joachim B. Olsen, og det synes jeg altid er en stor fornøjelse, men jeg svarer jo i realiteten så også.
Så kan man være enig eller uenig i svaret, men det er jo ikke sådan, at jeg ikke har svaret.
Mit klare svar er, at jeg mener, at RUT-registeret tjener et godt formål.
Det er med til at sikre, at der er regler på det her arbejdsmarked, som bliver overholdt til glæde og gavn i realiteten for alle, herunder også for danske virksomheder.
Så kan vi ved en anden lejlighed tage en diskussion omkring vækst.
Jeg noterer mig sådan set bare som beskæftigelsesminister, at det er lykkedes at få 43.000 flere i beskæftigelse.
Det synes jeg sådan set er en ret god ting at kunne nævne i diskussionen om vækst og arbejdspladser.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-01-15:
Jamen jeg tror, vi alle sammen ønsker et samfund, hvor der er en ordentlig og fair regulering.
Jeg tror også, vi alle sammen ønsker et samfund, hvor regulering ikke bliver unødvendig, og hvor omkostningerne ved regulering ikke overstiger gevinsterne ved regulering, for så er der jo et velfærdstab forbundet med det.
At det skulle være kontroversielt at sætte spørgsmålstegn ved, om det her register er en god ide, kan jeg simpelt hen ikke se, for det er ikke noget, man har i andre lande, og det er ikke sådan, selv om det nogle gange kan lyde sådan i den danske debat, at andre lande har fuldstændig uregulerede lovgivninger og uregulerede arbejdsmarkeder.
Så regulerede som vi er, er det jo underligt, at vi har haft så lav en økonomisk vækst og har udsigt til så lav økonomisk vækst, når vi har et så fantastisk velfungerende arbejdsmarked, som vi tilsyneladende har.
Men alting har en pris.
Regulering har også en pris, men vi bør vel kunne blive enige om, at regulering skal stå mål med gevinsterne, og det er jo ikke sikkert, at den gør det her.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-01-15:
Jeg er selvfølgelig fuldstændig enig med hr. Joachim B. Olsen i, at alting har en pris.
Jeg vil dermed også fortsætte med at sige, at hvis man ikke havde RUT-registeret, havde det jo også en pris i forhold til en unfair konkurrence.
Hvis man i øvrigt vil benytte sig af at være en del af det danske samfund på den måde, at man er her og arbejder, så er der nogle love og regler, som vi forventer at man lever op til.
Lad mig så sige til hr. Joachim B. Olsen: For de virksomheder, som i øvrigt er ordentlige og seriøse og har orden i papirerne, tror jeg sådan set at bureaukratiet er til at overskue, men som udgangspunktet var: Alting har en pris.
Det har også en pris, hvis man ikke har mulighed for at kunne kontrollere, at tingene foregår, som de nu engang bør i forhold til de regler, der er i det enkelte land.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-01-15:
Nu er det ikke, fordi jeg ønsker at starte en stor diskussion om RUT-registeret, jeg vil bare stilfærdigt sige, at alting jo har en pris, og det har RUT-registret også.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at flere udenlandske virksomheder, som ikke nødvendigvis gør noget forkert i Danmark, overholder landets love, synes, at det er meget bureaukratisk at skulle tilmelde sig det her RUT-register.
Det har også været til debat i f.eks. Polen, hvor man også har været rigtig trætte af det og synes, at det er en begrænsning af arbejdskraftens frie bevægelighed, fordi det har tilført noget unødvendigt bureaukrati.
Min pointe er bare, at alting har en pris.
Den her form for bureaukrati har også en pris, lige meget hvor gode intentionerne med det så måtte være, nemlig at der ofte kommer en modreaktion, som så går ud over nogle andre danske virksomheder og koster danske arbejdspladser andre steder.