runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2010-05-06:
Så er problemet, at kvinder vil have mindre end mænd.
Jo, hvis det er helt det samme arbejde, skal de have lige løn.
Men der er altid nogle små nuancer, så vi skal have kvinderne til at forlange det mandlige niveau.
Med hensyn til det med at have et forbillede har jeg endnu ikke hørt om nogen, der siger: Jeg vil gerne ud at arbejde, men der er 18 pct.s forskel i lønnen, så jeg må bare forlange mindre, og det er et kæmpe problem.
Jeg synes såre simpelt, at det er en mærkelig måde at anskue det på.
Jeg føler i hvert fald ikke, at det er sådan, det foregår i virkeligheden.
Magnus Heunicke (S), 2010-05-06:
Tak for det.
Nu kan man høre Dansk Folkepartis ordfører stå på talerstolen og sige, at vi har ligestilling i Danmark, og man gjorde endda en dyd ud af at sige, at det var Dansk Folkepartis opfattelse, mens oppositionen synes, at der er nogle problemer.
Nu er jeg inde på Dansk Folkepartis egen hjemmeside, og der står – og nu citerer jeg fra Dansk Folkepartis hjemmeside – at kvinder må »sætte hælene i for ikke at ligge under for den mandsdominans, som stadig findes på arbejdsmarkedet.«
Altså, hvis man mener, at der er en mandsdominans på arbejdsmarkedet, og skriver det ind i sin egen politik på hjemmesiden, hvordan hænger det så sammen med, at der er fuld ligestilling i Danmark?
Er Dansk Folkeparti fuldstændig blind for, at når der er et problem og der er, som man selv skriver, en mandsdominans – ordføreren har selv været inde på lønforskelle – så skal man også gøre noget ved det.
Pia Adelsteen (DF), 2010-05-06:
Når der er lønforskelle, hvor man ikke overholder ligelønsloven, så skal der gøres noget ved det.
Men jeg ser altså ikke noget galt i, at en direktør, der er kvinde, og en anden direktør, der er mand, tjener noget forskelligt, fordi de har forlangt noget forskelligt.
Det, vi kan gøre, hvis vi synes, kvinderne skal tjene noget mere, og synes, de forlanger for lidt – redegørelsen og handlingsplanen viser i hvert fald også, at kvinder ikke er særlig gode til at forlange den rigtige løn – er måske at træne kvinderne i det.
Det er lidt sådan, at når vi søger et job og der står ti krav, så skal vi opfylde de ni, før vi søger jobbet, hvor mænd opfylder to og søger det.
Der er en forskel i tankegangen der, og det kunne vi arbejde med.
Men jeg mener altså ikke, det er mandsdomineret.
Det kan godt være, det står på vores hjemmeside, men så tror jeg, vi skal ind og have det rettet.
Jeg mener ikke, vi har et mandsdomineret arbejdsmarked.
Magnus Heunicke (S), 2010-05-06:
Jamen held og lykke med at gå ind og rette i jeres egen politik.
Det er da i hvert fald meget fornuftigt altid at sørge for, at den er i overensstemmelse med, hvad man mener.
Dansk Folkeparti, som jo taler meget om danske værdier, siger jo også i talen i dag – og det er jeg faktisk enig i – at noget, vi kan være stolte af, er, at der er nogle generationer før os, der har kæmpet ligestillingens sag og har sørget for, at Danmark er et af de mest ligestillede lande i verden på en lang række parametre, ikke på alle, men på en lang række parametre.
Og det er en kamp, som jeg tror et bredt flertal i Folketinget er glad for og stolt over og også føler sig forpligtet til at videreføre.
eller er den vundet ved, at man er gået ind konkret med lovgivning og har reguleret og er gået foran og har sagt: Sådan skal det her være, ellers går det ikke?
Ligeløn, barselorlov, alle de ting, som findes, skyldes det lovgivning eller opfordringer?
Det er jo det, der er det centrale her.
Pia Adelsteen (DF), 2010-05-06:
Man kan så også vende det om, for det er klart, at der er noget lovgivning, der har været med til at bane vejen; det er vi ikke uenige om, og vi er bestemt heller ikke uenige om, at den kamp, der er foregået, har været vigtig og essentiel, men når man ser på situationen i dag, kunne jeg egentlig godt tænke mig sådan at vende det lidt om og så sige: Hvordan får vi ligestilling derhjemme, hvis vi ikke allerede har det?
Hvem bestemmer, hvor skabet skal stå derhjemme?
Man skal jo passe på med ironi herfra, men hjemme hos mig har min mand to kæmpe højtalere, som stammer tilbage fra 1970'erne med 15 tommer bas, og jeg kender ikke den kvinde med respekt for sig selv, som ikke kommer ind i vores stue og siger: Hvorfor finder du dig i, at de står her?
Men så siger jeg: Det er, fordi det er vores hjem.
Ligestilling er mange ting, og jeg synes bare, man koncentrerer det om at være sådan noget med barsel og noget med løn, det er nogle helt konkrete ting, men ligestilling er også derhjemme, og det betyder, at det starter hos os selv.
Yildiz Akdogan (S), 2010-05-06:
Tak for det.
Ligestilling er jo en central værdi i et demokratisk samfund.
Dansk Folkeparti har også flere gange nævnt, at ligestilling er en unik dansk værdi.
Synes ordføreren ikke, at der er et eller andet, der strider imod hele den her værdiopfattelse, at der i et lige og demokratisk samfund alligevel er der så stor og markant forskel i lønforholdene for Anne eller Peter?
Men nu ved vi jo, at en mangfoldig ledelse kan skabe en god, positiv effekt på bundlinjen.
Vi ved, at mangfoldighed kan være godt, både økonomisk, socialt og ikke mindst i forhold til ligestilling.
Når man kigger på, hvad der er opnået af mangfoldighed i forhold til børsnoterede selskaber, så må man da sige, at det ikke er nogen specielt høje tal – det er faktisk stadig væk under 10 pct.
Ellen Trane Nørby (V), 2010-05-06:
Ja, for den socialdemokratiske ordfører valgte jo behændigt ikke at svare på spørgsmålet.
Under sidste valgkamp gik fru Helle Thorning-Schmidt og andre socialdemokrater rundt og lovede en milliardpulje, en pose penge, som skulle sikre ligeløn i Danmark, som skulle bryde ind i arbejdsmarkedsforhandlingerne, som skulle være reserveret, for nu ville man virkelig sikre ligeløn.
Vi andre lovede ingen penge.
Vi ved så også, at mænd i gennemsnit arbejder langt flere timer, end kvinder gør.
Men jeg vil bare meget gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, for nu står vi jo i en konkret debat om konkrete mål og initiativer: Hvor er de mange milliarder, som Socialdemokraterne lovede til ligeløn før sidste valg?
Julie Rademacher (S), 2010-05-06:
Socialdemokraterne afventer, ligesom rigtig mange andre her i Folketinget, de resultater, som Lønkommissionen kommer med.
Vi havde gerne set, at man havde turdet nedsætte en ligelønskommission, men det fik vi alligevel ikke lov til.
Vi kan se og læse af den norske ligelønskommission, at der, hvor uligheden og hvor det kønsopdelte arbejdsmarked starter, er ved, at især mændene ikke tager barsel, og at ikke alle mænd har mulighed for at tage barsel.
Derfor er det en af vores mærkesager.
Ud over det vil vi meget gerne have mere åbenhed og også have lønstatistikker, så det bliver mere åbent, hvad kvinder og mænd tjener.
Ydermere er vi glade for, at der i de nye overenskomstforhandlinger bliver mulighed for, at man i højere grad kan tage ligelønssager op, og at der ligeledes i Højesteret er faldet dom om ligeløn.
Vi taler om penge, når Lønkommissionen kommer igen, og ellers er jeg også rigtig glad for, at formanden for danske sygeplejersker har sendt noget rundt til os alle, hvori hun netop også efterlyser ligelønnen i ligestillingsredegørelsen for i år.
Jeg er meget glad for at få det her spørgsmål af meget opklarende karakter.
Ja, det er sådan, at barslen i dag er øremærket til kvinder.
Vi mener, at barslen skal være lige for både mænd og kvinder, og derfor mener vi også, at en del af den skal øremærkes til mænd, men at der også skal være en frivillig periode.
Så måske er DF's ordfører nu samtidig blevet lidt klogere af fru Lone Dybkjærs spørgsmål.
Helle Sjelle (KF), 2010-05-06:
Jeg synes, at den form for sprogbrug hører hjemme et helt andet sted og ikke her i landets fornemste sal, nemlig vores Folketingssal.
Men nok om det.
Er det ikke korrekt, at fru Julie Rademacher under sidste debat i Folketinget om netop kvinder og topposter svarede ja til fra Folketingets talerstol at tvangsopløse intet mindre end virksomheden A.P. Møller – Mærsk A/S?
Det må der jo kunne svares meget klart ja eller nej til.
Er det ikke korrekt?
Julie Rademacher (S), 2010-05-06:
I modsætning til, når jeg stiller samme lette spørgsmål til besvarelse hos ministrene, vil jeg meget kort svare: Ja, det er korrekt.
Samtidig vil jeg godt tilføje, at vi siden hen, som jeg sagde tidligere, har drøftet sanktionerne i forbindelse med det her forslag, og vi går ind for økonomiske sanktioner i forhold til forslaget om kvinder på flere topposter.
Men lad os nu lade være med at fordreje debatten til en sanktion, der forhåbentlig ikke engang bliver nødvendig at have.
I Norge, hvor man netop har indført det her forslag om ønske om mangfoldighed i virksomhedsbestyrelserne, har det ikke været nødvendigt med sanktioner, fordi man har haft mulighed for at få lige så mange kvinder ind i bestyrelserne som mænd, og konklusionen er, at de er mindst lige så kompetente som de mænd, der er, og det har givet en langt bedre kultur og også flere ideer og mere innovation hos det norske erhvervsliv.
Helle Sjelle (KF), 2010-05-06:
Jeg siger naturligvis tak for svaret, fordi sådan husker jeg nemlig også debatten.
Jeg husker nemlig også debatten således, at Socialdemokratiet sagde et klart og rungende ja til, at man var parat – til vores andre store overraskelse – til netop at opløse intet mindre end rederiet A.P. Møller – Mærsk A/S.
Men det er da glædeligt, at Socialdemokratiet er kommet på bedre tanker.
Jeg kunne bare godt tænke mig at vide, hvad det er for økonomiske sanktioner, man så tænker på at indføre over for virksomhederne, hvis de ikke har 40 pct. kvinder i deres bestyrelse.
Det synes jeg da at den danske befolkning har krav på at vide.
Julie Rademacher (S), 2010-05-06:
Det ville også være super relevant for den danske befolkning at få at vide, præcis hvilken målsætning den danske regering og også De Konservative har for, hvor mange kvinder og hvor meget mangfoldighed vi skal have i virksomhedsbestyrelser.
Det, der er blevet sagt fra ordførerens side, er korrekt.
Jeg vil ikke gentage mig selv, men blot sige: Lad os nu få fokus hen på, hvad det præcis er, vi kan gøre for at sikre større mangfoldighed i de børsnoterede virksomheders bestyrelser som i hele det danske erhvervsliv.
Så jeg kan sige til De Konservative, at vi bestemt gerne fortsat vil diskutere forslaget og også hvilke sanktionsmuligheder, der er, og vi er meget, meget glade for, at det her har skabt en stor debat, som netop gør, at vi overhovedet får et ligestillingsemne på dagsordenen.
Kamal Qureshi (SF), 2010-05-06:
Jeg må sige, at det er ganske imponerende at høre en ligestillingsdebat, som bliver gjort til en diskussion om, hvor højtalerne skal stå i hjemmet.
Det undrer mig også meget, at Dansk Folkeparti så åbenlyst siger, at det sådan set er kvindernes egen skyld, at der er den lønforskel, der er på arbejdsmarkedet.
Er det virkelig det, som er budskabet fra Dansk Folkeparti, nemlig at kvinderne skal tage sig sammen og forhandle løn til et bedre niveau end det, de har i dag?
Er det virkelig budskabet med den massive lønforskel, der er på det massivt kønsopdelte arbejdsmarked – som er et af Europas mest kønsopdelte arbejdsmarkeder – i det danske samfund, at nu skal kvinderne altså tage sig sammen og forhandle, og at de i øvrigt skal tage en diskussion om, hvor højtalerne skal stå derhjemme?
Altså, kan vi ikke lige få proportionerne i den her ligestillingsdiskussion på plads: at der er en massiv lønforskel på det danske arbejdsmarked, at der er massive ligestillingsmæssige problemer i det danske samfund, både med hensyn til vold i hjemmet og med hensyn til lønforskelle m.m., og at der er meget at gøre stadig væk?
Kim Christiansen (DF), 2010-05-06:
Forslaget til lov om Naviairs omdannelse til en statslig, offentlig virksomhed er sådan set fuldstændig i tråd med det, Dansk Folkeparti også gerne vil.
Når jeg tager ordet her i dag, er det, fordi jeg gerne vil bede om at få forslaget tilbage til fornyet udvalgsbehandling, i og med at det efter Dansk Folkepartis opfattelse er en meget usikker økonomi, man starter det her SOV op med.
Det er i hvert fald noget, som jeg synes vi behøver en fornyet udvalgsbehandling af, så vi kan få belyst økonomien i Naviair på en god og en ordentlig måde, således at vi ikke starter fra et forkert udgangspunkt.
Så det håber jeg at vi kan få belyst nærmere under en fornyet udvalgsbehandling.
Med denne lille indledende bemærkning vil jeg sige, at Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Det at føre Banedanmark tilbage til Transportministeriet finder vi er rigtigt.
Vi tror, det giver en bedre styring af tingene, og frem for alt giver det en klokkeklar ansvarsfordeling.
Det må vi sige er helt i den rette ånd.
Nu håber vi i hvert fald, at vi med den her øvelse får rettet op på det til glæde for pendlerne, og så kan vi jo kun fremadrettet sige, at der nok er nogle ting, vi skal blive bedre til, når vi laver den slags udbud her.
Men som Venstres ordfører var inde på, skal det ikke forhindre os i at lave udbud i fremtiden, vi skal bare gøre det på den helt rigtige måde.
Så Dansk Folkeparti støtter forslaget, og jeg har lovet den radikale ordfører at meddele, at Det Radikale Venstre også støtter forslaget.
Ellen Trane Nørby (V), 2010-05-06:
Nu har vi jo også mange undersøgelser i Danmark på det her område, og det er også et område, som vi fra Venstres side hele tiden har sagt der skal mere fokus på.
Hvordan sikrer vi, at man ude på arbejdspladserne får fokus på det?
Hvordan sikrer vi, at arbejdsmarkedets parter får mere fokus på, at barsel ikke er noget, der hæmmer kvinders karriereudviklingsmuligheder?
Hvordan sikrer vi, at arbejdspladserne tager initiativer for at sikre, at mænd tager mere barsel?
Hvordan får vi i det hele taget skabt fokus på, at de muligheder, der er for den enkelte familie for at fordele barslen, er så gode som muligt?
Så det er jo i høj grad en prioritering.
Det var også en af de prioriteringer, som var med i de 15 konkrete mål fra sidste år, og som vi løbende har fulgt op på.
Og heldigvis kan vi også se i den nye statistik, der er kommet i Danmark, at det faktisk går fremad med mænds andel af barslen.
Det er klart, at det ikke går lige så hurtigt fremad, som vi måske kunne tænke os, men vi har så den tilgang til det, at vi mener, at det må være op til den enkelte familie.
Vi vil gerne være med til at motivere til og understøtte, at mænd tager mere barsel, men vi deler ikke oppositionens forslag om, at man skal tvinge mænd på barsel i 3 måneder.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-05-06:
Oppositionens forslag er, at man øremærker barsel til mænd, ligesom man i dag øremærker barsel til kvinder, og det vil sige, at vi reelt får en ligestilling på det her område.
Ordføreren spørger: Hvordan sikrer vi så, at der kommer en mere ligelig fordeling af barslen?
Men hvad gør regeringen konkret for det?
Hvilke initiativer har man taget, og hvilke initiativer vil man tage, for at vi sikrer en mere ligelig fordeling af barslen?
Det er jo ikke nok at sige: Vi vil gerne høre, hvordan man sikrer det.
Man må fra regeringens side komme med nogle svar.
Hvad gør man fra regeringens side?
Hvad vil man gøre fra regeringens side?
Ellen Trane Nørby (V), 2010-05-06:
Jamen så kan jeg jo gentage, hvad jeg sagde før, for Enhedslistens ordfører lyttede åbenbart ikke efter, hvad der blev sagt, i forhold til hvad der skal ske på arbejdsmarkedet, og i forhold til at det er vigtigt, at man også ude på de enkelte arbejdspladser tager et større ansvar for at sikre, at der også er bedre muligheder for mænd for at tage barsel.
Og det er der jo også fra regeringens side blevet sat enormt meget fokus på.
Men i modsætning til oppositionen går vi jo ikke ind for, at man skal tvangsfordele barslen mellem parterne.
Vi tror på, at den enkelte familie er bedst til at tage initiativer og træffe beslutningen om, hvordan den fordeler barslen.
Og vi sætter også løbende fokus på: Hvad betyder den ulige fordeling af barslen i Danmark i dag?
Den betyder jo bl.a., at når kvinder får børn, får de lavere løn, men når mænd får børn, får de højere løn.
Hvorfor sætter vi fokus på det?
Det er, fordi vi sådan set mener, at den fokus, den viden er nødvendig både for den enkelte familie, så de kan se, hvad der sker, og for at vi kan have en oplyst ligestillingsdebat.
Men vi tror ikke på, at alting skal løses ved politisk lovgivning, noget skal også løses ved, at vi debatterer ting i samfundet, og at vi på den måde ændrer normerne og kulturen.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2010-05-06:
Når man nu har fulgt ligestillingsredegørelserne her i Folketingssalen gennem mange år, har man jo ikke set særlig meget fornyelse, i hvert fald ikke hvad angår redegørelsen.
Jeg synes selvfølgelig også, at det er prisværdigt, at Venstres ordfører står og roser de tilbagevendende forslag, der ligesom er i redegørelsen.
Der er én ting, det undrer mig at der ikke bliver gjort opmærksom på, da jeg jo ved, at Venstres ordfører er proeuropæer, og det er sådan set, at man ikke fra Venstres side har gjort noget eller har banket på for at gennemføre EU's ligestillingsdirektiv.
Det har nu været syltet i 8 år.
Kan man forvente, at Venstres ligestillingsordfører vil være med til at presse på, for at vi får gennemført ligestillingsdirektivet?
Ellen Trane Nørby (V), 2010-05-06:
Hvis vi kigger på kvinders repræsentation på uddannelsesområdet, går det jo fremad, men der er stadig væk nogle områder, hvor der skal tages initiativer.
Vi synes jo, at det er vigtigt, at ligestillingsdebatten her i salen ikke bare bliver sådan nogle punktnedslag, men faktisk bliver en kontinuerlig indsats og en kontinuerlig debat, og derfor vil der være ting, der går igen.
Men tager vi perspektiv- og handlingsplanen fra sidste år, var den jo helt anderledes.
Den bestod af 15 konkrete mål, som skulle nås inden 2015.
På den måde adskiller handlingsplanerne sig jo år for år.
I forhold til det her ligestillingsorgan, som vi jo har diskuteret løbende, står der ikke noget om det, fordi der i høj grad allerede er lavet en aftale og der er ved at blive implementeret en løsning, som også er til høring i forhold til EU, og hvor der jo er blevet peget på, at Institut for Menneskerettigheder fremadrettet skal have den her kompetence i Danmark.
Så jeg ved ikke helt, hvad den socialdemokratiske ordfører mener med, at der er et problem, for jeg troede sådan set, at der var bred enighed om og forståelse af, at den opgave er ved at blive løst.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2010-05-06:
Jamen det lyder jo dejligt, at det er noget, vi kan se frem til meget, meget hurtigt.
Og så kan vi jo sådan set gå tilbage til, hvad der sker herhjemme i vores eget lille Folketing.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Venstres ordfører, som jo nu bakker fuldstændig op om, at vi skal have gennemført direktiverne, og at vi skal følge med den lovgivning, der er ude omkring os, om Venstre også vil bakke op om og støtte, at vi får etableret et egentligt ligestillingsudvalg her i Folketinget.
Vi har en minister, ja, men vi har ikke noget udvalg, og vi ved alle sammen godt, at hvis forslag skal have gennemslagskraft, skal der være et udvalg i Folketinget, som direkte behandler den her type sager.
Ellen Trane Nørby (V), 2010-05-06:
For at binde en lille sløjfe på hele diskussionen om ligestillingsorganet vil jeg sige, at regeringen jo fra starten har sagt, at man selvfølgelig vil leve op til EU's direktiver, ligesom Danmark altid lever op til EU-lovgivning.
Der har så været nogle diskussioner om, hvordan man kunne implementere det, og det er der jo nogle gange.
Det er jo et direktiv; det er ikke en forordning, som fuldstændig firkantet siger, hvordan tingene skal være.
Derfor er der pågået en diskussion om, hvorvidt vi i Danmark kunne vælge at lægge kompetencerne i flere organer i stedet for kun i ét organ.
Vi så jo fra Venstres side gerne, at man bibeholdt de fine kompetencer, som KVINFO har, men jeg ved, at Socialdemokraterne kun har været fokuseret på, at det skulle være et selvstændigt organ.
Det er klart, at der har været en debat, som har taget noget tid.
Hvilke udvalg, der i Folketinget, er jo et præsidiespørgsmål, så det synes jeg er lidt svært for mig som ordfører at forholde sig til.
Jeg sidder i Det Politisk-Økonomiske Udvalg – der ligger ligestilling også som ansvarsområde.
Og jeg synes sådan set, at hvis jeg kigger på de dagsordener, der er for udvalget, så diskuterer vi mere ligestilling, end vi diskuterer noget som helst andet.
Så må jeg også bare sige, at vi fra Venstres side mener, at ligestilling er et mainstreamingsansvar.
Det betyder, at det ikke kun er mig som ligestillingsordfører, som har et ansvar, men at samtlige de ordførere, der sidder herinde, skal tænke ligestilling ind på deres respektive områder.
Yildiz Akdogan (S), 2010-05-06:
Ordføreren sagde i sin tale, at man fra regeringens side siden 2005 har arbejdet målrettet for at mangfoldiggøre både ledelser og bestyrelser.
Jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren: Kan ordføreren fortælle lidt om, hvor mangfoldige ledelser og bestyrelser så er blevet siden 2005, hvor man har arbejdet målrettet?
Er der sket en mangfoldiggørelse på 10 pct., på 20 pct., på 50 pct.?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens kommentar til.
Ellen Trane Nørby (V), 2010-05-06:
I Venstre glæder vi os over, at det går fremad med udviklingen.
Vi har jo aldrig nogen sinde sagt, at vi har nået de mål, der er sat.
Vi har aldrig nogen sinde sagt, at vi har nået enden på at sikre mangfoldighed og ligelig repræsentation både på bestyrelsesniveau og på ledelsesniveau i Danmark.
Men det går rigtig godt fremad.
Det gør det på toppostniveau, det gør det på bestyrelsesniveau, men det gør det i høj grad også på hele rekrutteringslinjen ifølge de tal, vi har fået fra Danmarks Statistik både sidste år og i år.
De viser, at der faktisk er nyudnævnt flere kvinder, end der er nyudnævnt mænd.
Det er jo klart, at hele forudsætningen for, at vi kan få flere kvinder på topposter, også er, at vi får rekrutteringslinjen til at hænge sammen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-05-06:
Der er lige kommet en ny rapport fra Sverige, og så vidt jeg husker, er afsenderen det statslige institut for arbejdsmarkedspolitik, og den her rapport siger bl.a., at for hver måned manden tager barsel, stiger kvindens gennemsnitlige årsindkomst med 6,7 pct. – 6,7 pct. for hver måned manden tager barsel.
Hvilke overvejelser gør
Venstres ordfører sig, når ordføreren bliver præsenteret for sådan en undersøgelse?
Vil Venstre gøre noget for, at barslen bliver mere ligeligt fordelt, og i så fald hvad?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-05-06:
Jeg synes, at det er helt o.k., at vi igen hører fra Folketingets talerstol, at det her ikke kan løse sig med lovgivning alene.
Men sagen er jo, at der i perspektiv af handlingsplanen ikke er et eneste initiativ, som ikke omhandler en kampagne, en undersøgelse eller en pjece eller en tænketank.
Vil Venstres ligestillingsordfører ikke anerkende, at når der virkelig er rykket på ligestillingen i Danmark gennem tiderne, er det tit sket på baggrund af et Folketing, der faktisk har taget et lovgivningsinitiativ f.eks. i forhold til barsel eller andre ting, der skulle gavne det ene eller det andet køn?
Ellen Trane Nørby (V), 2010-05-06:
Jamen jeg ved udmærket godt, at der adskiller SF og Venstre sig markant.
Vi tror ikke på, at alting løses ved, at man vedtager lovgivning i Folketinget.
Det er i høj grad også det, der har gjort, at det danske samfund hele tiden bevæger sig i den rigtige retning, også på ligestillingsområdet.
Derfor er jeg heller ikke enig med SF i, at det eneste, der er behov for, er lovgivningsmæssige initiativer.
Jeg tror sådan set, at det, der er behov for, er, at vi kontinuerligt følger op på den meget ihærdige indsats, der er på ligestillingsområdet i Danmark, og som involverer både ngo'er, enkeltpersoner, politiske organisationer og selvfølgelig byråd, regionsråd, Folketinget og dermed de valgte forsamlinger.
Så vi tror på, at det er en helt palet af initiativer og ikke kun lovgivningsinitiativer.