runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2009-01-20:
Det ville selvfølgelig gavne debatten, hvis vi hver især hørte efter, hvad der blev sagt.
Jeg refererede sådan set til det, der blev nævnt af Ældre Sagen, om, at 25 km ekstra ikke havde betydning, og jeg sagde ganske præcist, at med afstande på op til 100 km er vi altså derude, hvor det her er uacceptabelt, og ligger nogle med indre blødninger, kan man ikke gøre noget.
Der ligger et svar i Finansudvalget netop om, hvad helikoptere kan.
Det skal der ikke være nogen som helst tvivl om.
Det er alvorlige ting, vi taler om her, og derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at vi lægger alvor bag.
Så kommer der det med lægeambulancer og akutmodtagelser og helikopterbetjening.
Spørgsmålet er, om disse elementer kan levere en hurtig behandling.
Som jeg nævnte, var der gået næsten 2 timer, fra man havde været ude for en ulykke ude i et område, til man var på et hospital.
Det ligger også i et bilag til Sundhedsudvalget.
Man har i hvert fald ikke bragt det i orden, inden man har ændret på akutmodtagelserne.
Jeg tror, at fru Vivi Kier godt lagde mærke til, at jeg refererede Jes Søgaard, direktør for Dansk Sundhedsinstitut, der jo netop sagde, at med den her konstruktion, hvor regeringen leverer 25 mia. kr., skal der leveres rigtig, rigtig mange penge fra regionerne.
Disse penge har de ikke til rådighed, og derfor må man forudse, at det går ud over patienterne.
Og det er som sagt et citat fra Dagens Medicin den 5. december 2008.
Med hensyn til spørgsmålet om forskning ved jeg ikke, hvad det er, fru Vivi Kier tænker på.
Men der ligger et svar på spørgsmål nr. 301 fra den 17. april 2007 - det er det, der også refereres til i Sundhedsstyrelsens rapport om akutmodtagelser - og der siger man ganske præcist, at litteraturen om organisering af akutberedskabet er sparsom.
Sundhedsstyrelsen nedsatte i forbindelse med udarbejdelsen af rapporten en ekspertgruppe med viden om forskellige akutberedskaber.
Men man ved altså ikke noget om, hvad der virker på det her område.
Det har ministeren jo altså som sagt svaret den 17. april 2007.
Vivi Kier (KF), 2009-01-20:
Man kunne jo godt blive sådan en lille smule deprimeret, når man hørte hr. Jens Peter Vernersen.
Det er muligt, at jeg ikke hørte ordentligt efter, men jeg sidder sådan lidt tilbage og tænker: Hvad er det, der gør, at man pludselig er så frygtelig negativ?
Sådan som jeg har forstået det, er man enig i den aftale, man faktisk stod bag i 2006, om, at der skulle være noget specialesammenlægning.
Nu ligger der så nogle modeller, og der ligger rigtig, rigtig mange penge, men man er voldsomt utilfreds.
Jeg har lidt brug for at vide, om det er beløbet som faktisk er rigtig mange penge - man er utilfreds med, eller om det er, fordi man vil have noget mere forskning.
Og hvis det er mere forskning, man gerne vil have, hvor mange år vil man så vente på nogle resultater, før man fra Socialdemokratiets side tør træffe en beslutning?
Jens Peter Vernersen (S), 2009-01-20:
Den nye runde bliver mindre end første runde, for der er kun 10 mia. kr. tilbage i statsmidler.
Jeg håber virkelig, at de steder, man ikke har fået i første omgang, bliver tilgodeset.
Man kan nemlig ikke straffe borgerne, som man har gjort her i første omgang.
Det må jeg sige.
Så må jeg sige, at der jo ikke er nogen tvivl om, at ganske små sygehuse ikke har nogen fremtid.
Det er alle vel også enige om.
Men det, der er konsekvensen af noget af det, der sker, er jo, at der bliver op til 100 km til akutmodtagelser.
Det er jo også konsekvensen af det her.
Det drejer sig jo ikke om 25 km.
Det er jo ikke det, det drejer sig om.
Det drejer sig om, at der kan være rigtig langt til akutmodtagelser f.eks. fra Langeland og til Odense.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2009-01-20:
Hr. Jens Peter Vernersen svarede slet ikke på mit spørgsmål.
Jeg kan så sige, at i fagbladet 3F bragte man den 22. februar 2008 en undersøgelse, der viste, at flere patienter end forventet overlever på de store sygehuse, men flere end forventet dør på de små sygehuse.
Det vil jeg også godt bede hr. Jens Peter Vernersen om at forholde sig til.
Med hensyn til Region Sjælland vil jeg lige sige, at det udspil, der er kommet fra ekspertpanelet om de 1.600 kr., som hr. Jens Peter Vernersen har omregnet det til, er jo kun i første udmelding.
Vivi Kier (KF), 2009-01-20:
Det, jeg egentlig spurgte ind til, var, hvor længe man så vil vente på den forskning - hvis det er den, man gerne vil have på plads inden uden at ville tage ved lære af alle de mange andre gode eksempler.
Men lad nu det ligge.
Så hørte jeg hr. Jens Peter Vernersen stå og fortælle, at når man skulle køre 30 km hen til et hospital med en alvorlig indre blødning, eller hvad det nu måtte være, var det jo rigtig skidt, for inden man nåede den der lange vej hen til sygehuset, var man død.
Og så er det, at det her begreb med det forfærdelige ord præhospitale kommer ind i billedet, for det er jo lige nøjagtig i forbindelse med den præhospitale indsats, vi skal blive endnu bedre. Der vil jeg da gerne høre, om hr. Jens Peter Vernersen ikke er enig i, at vi får indrettet de her ambulancer og de her tjenester, der kommer, så behandlingen starter med det samme; man har telemedicin, patienten bliver koblet op, og med det samme sidder der på det her sygehus kvalificerede specialister, som kan sige, at det er sådan og sådan, det skal gøres, således at patienten stille og roligt kan blive transporteret den vej, der nu måtte være, og behandlingen således allerede er i gang ved ankomsten.
Carina Christensen (KF), 2009-01-21:
Jeg synes bestemt heller ikke, at det er kedeligt at debattere med hr. Leif Lahn Jensen.
Jeg synes, det er en ganske stor fornøjelse.
Det er jo et godt tema i dag.
Altså, jeg vil simpelt hen ikke være med til at begræde den her situation, for det er en historisk god situation, vi står i, når det gælder egnsteatrene.
Vi har historisk mange egnsteatre, og vi har en historisk høj bevilling til det her område.
Vi oplever, at kommunerne engagerer sig på kulturområdet - mange kommuner vil gerne det her område - så derfor synes jeg bare, at vi skal glæde os over, at det går så godt for området, som det nu engang gør.
Altså, mig bekendt er det nogle penge, der bliver fundet på finansloven.
Og der, hvor man besluttede at fastholde det historisk høje bevillingsniveau, var på finansloven for 2007.
Den er mig bekendt forhandlet sammen med Dansk Folkeparti, men hvis hr. Mogens Jensen erindrer, at han skulle have været med til at finde nogle penge, skal jeg beklage meget, at det er mig, der husker forkert.
Men jeg husker ikke, at Socialdemokratiet var finanslovbærende parti i 2007; jeg mener, det er regeringen og Dansk Folkeparti, der har sikret det her høje bevillingsniveau.
Jeg synes, det er en god ordning, der er fundet, og jeg er rigtig glad for, at man i de partier, der har været med til at finde de her penge, har besluttet at fastholde det her høje bevillingsniveau på 66 mio. kr.
Jeg er også rigtig glad for, at man har sikret, at det enkelte teater ikke vil mærke en stor forskel, fordi man nemlig har sikret, at de teatre, der vil ind og søge ordningen, kender det beløb, de får 4 år ud i fremtiden.
Jeg synes, det er en rigtig god ordning, man har skruet sammen.
Mogens Jensen (S), 2009-01-21:
Det, der har sikret, at den her egnsteaterordning har været en stor succes, har været 50-procents-refusionsordningen - altså at man netop kunne være sikker på, at staten bidrog med 50 pct., når teatret og kommunen kom med 50 pct.
Det er det, der har skabt muligheden for, at vi nu bruger 66 mio. kr., og at der er mange flere egnsteatre i dag, end der var i 2001.
Det er det gode princip, som ministeren nu har ødelagt - som ministeren nu har ændret, sådan at staten ikke længere bidrager med 50 pct.
Det er det, der betyder, at man nu ude i kommunerne må ud at finde de penge, som ministeren ellers burde finde, men hvor ministeren er løbet fra ansvaret.
Det gør, at en lang række kommuner og egnsteatre kommer til at stå i en meget, meget vanskelig situation i årene fremover.
Så kan det ikke nytte noget, at ministeren står her og siger, at det er en bevilling på et historisk højt niveau.
For det enkelte teater og for den enkelte kommune betyder det her, at det er dem, der skal ud at finde penge, som ministeren burde være ansvarlig for at finde.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-01-21:
Jeg hørte ministeren sige, at de her egnsteatre ikke kunne mærke forskel - 200.000 kr. om året er altså for et lille egnsteater en stor forskel.
Det kan rent faktisk betyde, at det her egnsteater er nødt til at lukke.
Jeg beklager, at jeg brugte ordet kedelig debat; jeg synes bestemt aldrig, at det er kedeligt at debattere med ministeren, det kan jeg faktisk godt lide.
Carina Christensen (KF), 2009-01-21:
Det, der har sikret den store succes, vi har oplevet inden for egnsteatrene gennem de sidste mange, mange år, som bl.a. har betydet, at vi er gået fra at have 21 egnsteatre til nu at have 34 egnsteatre, er, at der har været en regering, der har prioriteret det her område - en regering, der nu gennem de seneste 7 år har prioriteret at bruge flere og flere penge på det her område hvert eneste år.
Det har betydet, at vi er gået fra en bevilling på 38 mio. kr. om året til 66 mio. kr. om året.
Det er altså ikke en selvfølge, at de penge ville være blevet prioriteret i en finanslov.
Det kan godt være, at det for hr. Mogens Jensen er en selvfølge, at alt, hvad man har sat i gang, bliver ved med at få penge resten af livet, og at vi kan prioritere alting i den her verden.
Det kan man ikke.
Regeringen og Dansk Folkeparti, som sammen har båret finanslovaftalerne igennem, har valgt at prioritere egnsteatrene, og det er det, der har gjort, at vi i dag er i stand til at sige: Vi har en historisk høj bevilling på det her område, og vi fastholder den historisk høje bevilling.
Mogens Jensen (S), 2009-01-21:
Nu fremhæver ministeren jo hele tiden, at der bliver brugt de her 66 mio. kr. i forhold til 38 mio. kr. tidligere.
Kan ministeren bekræfte, at Socialdemokraterne har været med i de forlig, der netop har sikret, at der nu bliver brugt 66 mio. kr. på egnsteatre?
Det er noget, vi alle sammen er glade for.
Det, der er problemet, er jo, at ministeren og regeringen nu ødelægger den fine ordning, vi har haft gennem mange år, nemlig at staten dækker 50 pct. af udgifterne til egnsteatrene, og så dækker kommunerne de øvrige 50 pct. Er det ikke korrekt, at det er det, regeringen har ændret på, at det er det, ministeren har ændret på, sådan at der nu kun er en fast pulje penge?
Uanset om der kommer flere teatre, skal de endnu flere teatre bare deles om den samme pulje penge, hvilket betyder, at det enkelte teater får mindre.
Jeg kan fortælle ministeren, at det her for Herning og egnsteatret Teamteater betyder, at kommunen i 2009 skal ud og finde en halv million ekstra, som ellers skulle være kommet fra kulturministeren.
Carina Christensen (KF), 2009-01-21:
Jeg er ked af, hvis det kommer til at lyde som en gentagelse, men det gør det nok.
Jeg vil igen gerne sige, at den her regering i meget høj grad har prioriteret og fortsat prioriterer egnsteatrene.
Det kan man både se på, at der er kommet mange nye egnsteatre til under den her regering, på den store stigning i statens bevillinger, og på, at vi har besluttet at fastholde det her meget høje bevillingsniveau fremover.
Vi prioriterer egnsteatrene, fordi de er en vigtig del af dansk teaterliv, og fordi de repræsenterer en lokal kultur, som fortjener stor anerkendelse og stor opbakning.
Så spørger hr. Leif Lahn Jensen mig om, hvad vi vil gøre for at sikre egnsteatrene fremover.
Regeringen har som sagt sørget for, at der er en historisk høj bevilling til egnsteatrene, og at den bevilling forbliver på det her historisk høje niveau.
Det må være det første svar.
Det andet, jeg vil sige, er, at vi også i den nye egnsteaterordning har sørget for, at kommunerne for at være berettiget til refusionen skal indgå en egnsteateraftale, som fastlægger teatrenes økonomi mindst 4 år ud i fremtiden.
Teatrene ved altså, når de indgår en egnsteateraftale, hvilket beløb de får i offentligt tilskud 4 år ud i fremtiden.
Det tilskud til teatret ændres ikke af, at der indføres en rammestyring, og altså heller ikke af den variable refusionsprocent, der får virkning fra 2009.
For det har netop været vigtigt for os, at rammestyring ikke skaber usikkerhed for teatrene.
I dag bruges der altså 70 pct. mere på egnsteatrene.
Det er selvfølgelig en lidt ærgerlig historie at stå og fortælle for et oppositionsparti.
Jeg vil bare igen konstatere, at der ikke er tale om, at den her ordning er blevet beskåret.
Der er en stigning på 70 pct., og vi fastholder en historisk høj bevilling på 66 mio. kr. om året.
Det er en rigtig god historie, og det er noget, der betyder, at vi får gode kulturtilbud til borgerne spredt ud over hele landet.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-01-21:
Det med en støtteordning, som nu bliver beskåret, går ministeren jo ikke så meget ind i, men mere det, at det hele er blevet løftet.
Det er jo egentlig det, jeg ligesom kan høre.
Ville det så måske ikke klæde ministeren i stedet at tage fat i den her debat om, hvor mange egnsteatre ministeren måske egentlig ønsker - altså ministerens vision på det her område - hvor egnsteatrene skal ligge, hvor mange egnsteatre vi skal have, og om der skal være egnsteatre ude i de små samfund, frem for at gøre det, man egentlig gør nu.
Man gør økonomien så dårlig, at mange af de her egnsteatre og især de små vil få det utrolig svært, når man bruger den her grønthøstermetode og ligesom sætter den igennem i procenterne.
Carina Christensen (KF), 2009-01-21:
Jeg kan fuldt ud bekræfte, at jeg er meget enig med min dygtige forgængers vision om, at vi skal have kultur i hele landet, og at vi skal have kulturtilbud af høj kvalitet til alle borgere i hele Danmark.
Der spiller egnsteatrene jo netop en vigtig rolle, og derfor synes jeg også, det er godt og positivt, at vi har set en udvikling, der betyder, at vi har fået flere egnsteatre rundtom i Danmark, altså nogle tilbud, der er tæt på borgerne i hele landet.
Derfor er jeg også rigtig glad for og stolt af, at vi har besluttet at bruge så mange penge på det her område.
66 mio. kr. om året er en historisk høj bevilling, og det kan vi være stolte af, og det er noget, der kommer til stor glæde og gavn for alle borgere i landet.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-01-21:
Den tidligere kulturminister havde en god vision.
Den var at sikre, at den gode kultur kom ud til flest mulige mennesker og ikke kun til en begrænset elite.
Jeg fornemmer også, i hvert fald ud fra svarene, at det er det, den nuværende kulturminister ønsker.
Samtidig ønsker ministeren også en kraftig indsats for at styrke teaterlivet.
Teaterlivet er selvfølgelig utrolig vigtigt her i den store by, men det er det også ude på landet og for den enkelte derude.
De steder, hvor man normalt ikke går så meget i teatret, skal det være med til, at man kommer til at gøre det.
For alle ved, at det er en rigtig god ting, og at det kan give et løft for nogle personer.
Jeg er sikker på, at kulturministeren er enig med mig i denne vision, men hvordan har ministeren tænkt sig at sikre denne vision, altså i det her tilfælde sikre de helt små egnsteatre, der, som jeg sagde før, vil få problemer med den her økonomi?
Hvad vil ministeren gøre for at sikre de små egnsteatre fremover?
Mogens Jensen (S), 2009-01-21:
Hvad er ministerens holdning til nedskæringerne i den statslige støtte til Nationalmuseet, jf. artiklen »Dårlig økonomi presser Nationalmuseet« i Information den 9. januar 2009, og hvad vil ministeren gøre for at forbedre Nationalmuseets økonomi?
Mener ministeren, at det er rimeligt, at Nationalmuseet er i en økonomisk situation, der medfører kvalitetsforringelser på museet, herunder - en forringet personalesituation, der går ud over vejledning af besøgende og registrering af museumsgenstande, - en reduceret naturvidenskabelig formidling, - at museet må skifte til et dårligere registreringssystem og dermed miste vigtige data - og at Nationalmuseet på grund af det beskårede statstilskud alt i alt har besvær med at opretholde museets basisfunktioner, da museet kun kan få støtte og sponsorater fra erhvervslivet, når det gælder særlige projekter og særudstillinger?
Carina Christensen (KF), 2009-01-21:
Jeg kan på ingen måde genkende det billede, der tegnes i Informations artikel »Dårlig økonomi presser Nationalmuseet«, og som jeg forstår bygger på udsagn fra en af museets medarbejdere.
Nu er det nok meget forlangt, at museets medarbejdere - i hvert fald hver enkelt af dem skulle have det fulde overblik over museets bevillingsmæssige vilkår.
Men fakta i sagen er: Nationalmuseets bevillinger ligger og har siden 2001 ligget på omkring 200 mio. kr. årligt i dagens prisniveau.
Der indgås i øvrigt løbende resultatkontrakter mellem museet og ministeriet, der afstemmer de økonomiske rammer med de mål, museet skal realisere.
Endelig er det museets ledelse, der herudover prioriterer inden for den afsatte ramme.
Jeg skal gøre det kort.
Jeg er bange for, at det bliver lidt af en gentagelse.
Som nævnt i mit svar på det tidligere spørgsmål, kan jeg ikke genkende det billede, der tegnes i Informations artikel »Dårlig økonomi presser Nationalmuseet«.
Derfor kan jeg heller ikke genkende det billede af kvalitetsforringelser, som hr. Mogens Jensen forsøger at tegne med sit spørgsmål.
Tal fra museet viser, at antallet af årsværk har været nogenlunde konstant siden 2003.
Dette personale varetager på højt niveau museets basisfunktioner, dvs. indsamling, registrering, bevaring, forskning og formidling.
Vedrørende Nationalmuseets registreringssystem har museet oplyst, at man i øjeblikket er ved at indføre de danske museers fælles registreringssystem, Regin, der er udviklet af Kulturarvsstyrelsen.
Overgangen sker dels, fordi det vurderes, at den fortsatte drift af et eget udviklet system er for sårbar, dels for at anvende ressourcerne mere rationelt.
Sammenfattende må jeg derfor afvise, at kvaliteten i museets opgavevaretagelse skulle være forringet.
Jeg kan fuldstændig forsikre hr. Mogens Jensen om, at vi følger situationen på Nationalmuseet meget, meget nøje.
Jeg synes, de gør det rigtig godt, og jeg er stolt af, at vi har et så godt og velfungerende museum.
Igen kan jeg bare sige, at der er en medarbejder, der vælger at gå ud at sige nogle ting til Information, og at jeg ikke kan genkende det billede, den medarbejder forsøger at tegne af Nationalmuseet.
Mogens Jensen (S), 2009-01-21:
Nu hørte jeg så ministeren erkende, at der rent faktisk er sket en voldsom beskæring af stillinger på Nationalmuseet, og som hr. Leif Lahn Jensen også sagde her, har den tidligere direktør for Nationalmuseet også tidligere i flere medier påpeget, at Nationalmuseet havde og har problemer med at få sin virksomhed til at fungere på et rimeligt kvalitetsniveau.
Heraf fremgår det jo altså også, at den aktuelle finanskrise giver problemer for Nationalmuseet i forhold til at tiltrække sponsorater.
Det gør slet ikke indtryk på ministeren.
Det gør ikke indtryk, at der her altså er en medarbejder, som påpeger en lang række ting på museet, som ikke fungerer optimalt, og som derfor ikke giver museet den kvalitet, som museet bør have som Nationalmuseum.
Jeg kan forstå, at det slet ikke gør noget indtryk på ministeren.
Ministeren kan heller ikke genkende billedet, ministeren vil end ikke iværksætte en undersøgelse af, om det er rigtigt.
Det er da for mig at se en minister, der fuldstændig negligerer virkeligheden og svigter det løfte om at forsvare dansk kulturarv, som ministeren har givet ved sin tiltrædelse.
Carina Christensen (KF), 2009-01-21:
Altså, nu har jeg opfattet dagens spørgsmål sådan, at vi skal kigge på Nationalmuseet, og jeg kan bare sige, at hvad angår Nationalmuseet, kan jeg ikke genkende de ting, der bliver beskrevet her.
Nu blev der remset flere institutioner op.
Send det gerne over, så skal jeg komme med en kommentar til det.
Men overordnet kan jeg sige, at det billede, som en medarbejder, der har været ansat på Nationalmuseet og måske endda stadig væk er det, tegner i Information, ikke er et billede, jeg kan genkende.
Bevillingerne har ligget stabilt siden 2001, og generelt har antallet af årsværk også ligget stabilt.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-01-21:
Jamen der er jo mere i den artikel, som man måske heller ikke kan genkende.
Det drejer sig også om økonomisk krise på bl.a. Statens Naturhistoriske Museum, Bornholms Museum, Dansk Skolemuseum, som vi ved har det rigtig, rigtig svært, og herregårdsmuseet Gammel Estrup, som jeg ved har det rigtig, rigtig svært, og som også flere gange har skrevet om det.
Hvis ministeren ikke vil erkende de her ting, kunne jeg forestille mig, at ministeren måske kunne finde på at lave en undersøgelse for at finde ud af, om det, der står i den her artikel, virkelig passer.
Tak for det.
Der står flere ting i den her artikel, bl.a. at der er blevet skåret 2 pct. i Nationalmuseets budget finanslov efter finanslov.
Jeg kan også i artiklen se, at i 2007 sagde den daværende direktør og altså ikke en medarbejder, at der på 5 år var nedlagt mindst 50 stillinger og skåret 20 mio. kr.
Forventer ministeren ikke en ringere kvalitet, et ringere serviceniveau fra museets side, eller mener ministeren virkelig, at museet kan levere en lige så god service med 50 færre ansatte og 20 mio. kr. mindre?
Carina Christensen (KF), 2009-01-21:
Jeg vil sige, at jeg er rigtig stolt over, at vi har sådan et museum som Nationalmuseet.
Jeg kan også forsikre hr. Mogens Jensen om, at jeg er i løbende dialog med ledelsen på Nationalmuseet.
Der er så en medarbejder, der er ansat på Nationalmuseet, der vælger at gå ud i Information og komme med nogle påstande omkring situationen på Nationalmuseet, og der kan jeg bare sige: Jeg kan ikke genkende det billede, der bliver tegnet i den artikel.
Der er en medarbejder, der har valgt at gå ud og beskrive sin oplevelse af situationen, og jeg kan bare sige, at jeg ikke kan genkende og ikke er enig i den udlægning, der kommer.
Mogens Jensen (S), 2009-01-21:
Når ministeren siger, at ministeren ikke kan genkende det billede, er det så ikke, fordi ministeren ikke befinder sig ude i virkeligheden?
Ministeren er ikke klar over, hvad det er for en situation, der hersker ude på de institutioner, som ministeren er sat til at skulle forvalte og administrere.
Det her er et museum, der hører direkte ind under kulturministeren, med en ledende medarbejder, der her går ud og siger: Vi har store problemer.
Vi har problemer med vores basisfunktioner, vi har problemer med at opretholde undervisning og forskning på vores naturvidenskabelige afdeling.
Vi har problemer med vores registreringssystem, vi skal til at indføre et dårligt registreringssystem, for vi har ikke råd til det gode.
Det må da gøre indtryk på en minister.
Man siger samtidig i artiklen her, at et af problemerne også skyldes finanskrisen.
Nu kan man ikke længere skaffe de nødvendige sponsorater.
Burde ministeren nu ikke tage sit ansvar på sig og være med til at sikre, at Nationalmuseet får en økonomi, der gør, at man er i stand til at bevare den kvalitet, som jeg tror vi alle sammen er enige om hører et nationalmuseum til?
Carina Christensen (KF), 2009-01-21:
Altså, jeg ved ikke rigtig, hvor hr. Mogens Jensen ser det her nødråb fra Nationalmuseet.
Det er rigtigt, at der er en medarbejder, der er ansat på Nationalmuseet, der har valgt at gå ud i Information og beskrive en situation, hvor jeg bare må sige: Jeg kan på ingen måde genkende det billede, der bliver beskrevet i den artikel.
Nationalmuseets bevillinger ligger og har siden 2001 ligget på omkring 200 mio. kr. årligt.
Ja, sådan er situationen.
Jeg kan ikke genkende det billede, der tegnes i den artikel.
Sådan er det.