Bertel Haarder (V), 2009-05-05:
Mobning er et problem, som skal tages alvorligt.
Vi har lige for et par timer siden behandlet lovforslag nr. L 186 om præcisering af ansvarsforholdene i folkeskolen.
Ifølge det lovforslag bliver det lovpligtigt for skolen at fastsætte ordensregler og værdiregelsæt, herunder en antimobbestrategi for skolen.
Og elever og forældre skal hvert år underrettes herom.
Det er jo en kraftig imødekommelse af det forslag, som vi har til behandling i dag.
Ministeriet er i gang med at foretage en ajourføring af bekendtgørelsen om foranstaltninger til fremme af god orden i folkeskolen.
Det sker med hjemmel i folkeskolelovens § 52, stk. 1.
Det er blevet til på foranledning af anbefalinger fra udvalget om disciplin, god adfærd og mobning i folkeskolen, som nedkom med sine forslag for et år eller halvandet siden.
I forbindelse med opfølgningen af udvalgets forslag vil det blive præciseret, at eleverne og forældrene ved hvert skoleårs begyndelse skal orienteres om skolens værdiregelsæt og ordensregler, og der vil ske en tydeliggørelse af indsatsen imod mobning i bekendtgørelsen.
Bekendtgørelsen vil blive udstedt og være gældende efter vedtagelsen af lovforslag nr. L 186, som var til behandling her for et par timer siden.
Regeringen tog initiativ til en stor antimobbekampagne i foråret 2008 i samarbejde med alle folkeskolens parter.
Der er gennemført en evaluering af kampagnen, som viser, at kendskabet til kampagnen var høj, både for den almindelige dansker og for målgruppen i særdeleshed.
Et af succeskriterierne var, at flere skoler skulle have gode antimobbestrategier, og i delevalueringen kan vi se en stigning på 12 pct., sådan at 85 pct. af skolerne nu har en konkret handlingsplan for forebyggelse og bekæmpelse af mobning.
Lovgivningen er klar.
Men vi har brug for at udsprede kendskabet til den gode praksis, som man ser på mange skoler.
Vi har en lov om undervisningsmiljø, som gælder for al offentlig og privat undervisning.
Den giver eleverne et retskrav på et undervisningsmiljø, der fremmer deltagernes muligheder for udvikling og læring, og den lov er efter min mening også præcis og tilstrækkelig, som den er.
Det sker allerede nu er en fastlæggelse af fælles adfærdsregler gennem de ordensregler, som skolebestyrelsen fastsætter på en folkeskole.
Skolens ledelse skal ifølge undervisningsmiljøloven udarbejde en undervisningsmiljøvurdering, og den skal være offentligt tilgængelig.
En sådan skal ifølge loven både indeholde kortlægning, handleplan og opfølgning på eventuelle problemer med mobning.
I det nævnte lovforslag nr. L 186 foreslås det, at skolebestyrelsen skal fastsætte et værdiregelsæt, som jeg nævnte, og elever og forældre skal orienteres om det.
Dette regelsæt skal fastsættes i et samarbejde mellem skolelederen og skolebestyrelsen, og det vil selvfølgelig være helt naturligt at få inspiration fra den samlede forældrekreds, fra elevrådet og fra øvrige ansatte i form af debatmøder og andet.
Så er der et forslag om, at alle skoler skal have mindst en fastansat lærer med kompetencer inden for antimobbestrategier.
Til slut vil jeg nævne ønsket om bedre klage- og sanktionsmuligheder i folkeskolen.
Der er allerede en bekendtgørelse, som giver de muligheder for at sanktionere, som forslagsstillerne efterspørger.
Bekendtgørelsens udgangspunkt er dog, at der inden mere indgribende sanktioner tages i brug, er forsøgt andre veje.
Jeg kan fortælle, at ministeriet allerede er i gang med at se på bekendtgørelsen med henblik på at sikre, at den er tidssvarende og klar, og i det omfang, der er behov for det, vil bekendtgørelsen blive ændret, så skolelederne har de værktøjer, de har behov for.
Jeg vil advare mod tanken om, at Dansk Center for Undervisningsmiljø skal have sanktionsmulighed og dermed varetage egentlige myndighedsopgaver som klagemyndighed over for skoler, der eventuelt ikke overholder undervisningsmiljøloven.
Det vil medføre en drastisk ændring af karakteren af centerets opgave, og det vil få betydning for hele konstruktionen, også for den selvstændige bestyrelse, som centeret har i dag.
Til slut vil jeg nævne Skole og Samfunds trivselsambassadørprojekt.
Det er et af de projekter, som er kørt videre efter selve kampagnen, og indtil nu viser delevalueringen af antimobbekampagnen, at 1.063 forældre fra 227 skoler har deltaget i disse trivselskurser.
Jeg synes, at jeg hermed har godtgjort, at der mildest talt sker noget på området.
Det er lykkedes at gennemføre en kampagne, som langt de fleste har bemærket, og som har ført til et engagement fra både elever, forældre, lærere og ledere.
Jeg har ikke hermed sagt, at mobbeproblemet er løst.
Jeg tror, det er svært at løse det, men vi har i hvert fald fået fokus på det og fået en masse god praksis.
Og det er den gode praksis, jeg synes vi på god dansk facon skal udbrede uden at fæste lid til alt for stive kommandoregler fra staten.