Lene Espersen (KF), 2008-01-11:
Jeg vil gerne starte med at takke alle for den meget entydige opbakning, der har været til de tre lovforslag.
Det er jo en sag, som har optaget rigtig mange i rigtig mange år.
Folketingets Retsudvalg har været i Grønland og drøftet sagen med grønlandske politikere.
Jeg har også selv personlig haft rigtig gode drøftelser i Grønland om denne sag, så vi kunne finde hinanden i en forståelse af, at Den Grønlandske Retsvæsenskommissions betænkning så hurtigt som overhovedet muligt kunne blive færdiggjort til lovgivningsproces.
Det er gennemgående, at samtlige ordførere her i dag understreger, at det har været en meget lang proces, men at man også er meget, meget glad for det resultatet, der er kommet ud af det.
Jeg vil egentlig starte med den sidste taler og sige tak til hr. Lars-Emil Johansen for talen.
Jeg er helt enig med hr. Lars-Emil Johansen i, at en særlig tak naturligvis skal lyde til medlemmerne af Den Grønlandske Retsvæsenskommission.
Der har jo været lidt udskiftninger undervejs, men det er et meget, meget godt og solidt stykke arbejde, der er blevet lavet.
Det er klart, at der også skal lyde en tak til både grønlandske og danske politikere og ikke mindst til den grønlandske befolkning for at have haft tålmodighed i denne her sag.
Vi har alle sammen ved selvsyn kunne se, at der har været et meget stort behov for de moderniseringer, som lovforslagene lægger op til, og som jeg også meget kort vil gennemgå, men der er for mig at se ingen tvivl om, at vi nu er nået til vejs ende, og at det nu er et spørgsmål om, at Folketinget gør sit arbejde og behandler lovforslagene, så de forhåbentlig kan blive vedtaget inden længe og også træde i kraft i overensstemmelse med de datoer, der er nedskrevet i lovforslagene.
Jeg er meget enig med hr. Lars-Emil Johansen i, at det har været en balancegang mellem at finde grønlandske løsninger til grønlandske problemer - den respekt gennemsyrer også de lovforslag, som vi her taler om - og samtidig også være åben over for, at man på nogle områder har ønsket at lade sig inspirere af andre ting, der også laves andre steder, og kopiere dem og få dem med i lovgivningen.
Jeg synes, at den balancegang er lykkedes meget, meget fint.
Hvis vi skal tage det helt overordnede, er der på alle områder, der gælder retsvæsenet, tale om nye, spændende moderniseringer og nyskabelser.
Det er helt korrekt - det er en af de ting, der har været rejst af mange, bl.a. af hr. Kim Andersen - at man lægger op til, at der som hidtil skal være 18 retskredse.
Der har været - også i forbindelse med Landstingets behandling af betænkningen og lovforslagene - drøftelse af, hvorvidt de 18 retskredse var for mange.
Men vi har valgt at sige, at det må afvente de drøftelser, der er om kommunesammenlægninger, og så bliver det Rådet for Grønlands Retsvæsen, der får mulighed for at overveje, om der i lyset af en ny kommunal struktur kan være behov for en yderligere regionalisering med færre retskredse.
Kredsdommerne kan fortsat ikke være jurister, men det, som det er meget væsentligt at få understreget, er, at der nu kommer en egentlig uddannelse af kredsdommere og uddannelse af domsmænd og retssekretærer, samt at den juridiske vejledning i forhold til retskredsene styrkes.
Der oprettes et dommerråd, der medvirker til at ansætte kredsdommere og behandler sager om afskedigelser af kredsdommere.
Der etableres en ny juridisk domstol, Retten i Grønland, der skal behandle de juridisk komplicerede sager i første instans.
Grønlands Landsret vil så fremover alene behandle appelsager, og Højesteret vil fortsat være den øverste domstol.
Som mange har været inde på, bl.a. fru Anne Baastrup, er det også meget væsentligt at få understreget, at det grønlandske sprogs rolle i retsplejen styrkes.
Det lovfæstes, at en række væsentlige retlige dokumenter skal oversættes til det sprog, som den pågældende, f.eks. den sigtede eller tiltalte, forstår.
I det ligger der, som fru Anne Baastrup var inde på, at der i øget omfang sker en oversættelse af retlige dokumenter til grønlandsk.
Forsvarere i kriminalsager vil som udgangspunkt fortsat ikke være jurister, men også her vil der blive indført en forsvarerautorisation for personer, som har gennemført en ny formaliseret forsvareruddannelse.
Der lægges op til, at retten i alvorlige sager kan beskikke en advokat som udenretlig rådgiver for den ikkejuridisk uddannede forsvarer.
Der lægges op til, at der etableres en hotline, en telefonrådgivning, fra en advokat, som en autoriseret forsvarer kan benytte for at få vejledning i konkrete sager.
Advokaters forhold og virksomhed i Grønland vil også som noget nyt blive lovreguleret.
Som bl.a. fru Marlene Harpsøe var inde på i sin ordførertale, er en af de andre væsentlige ting, at der sker en udbygning af gældende regler, f.eks. reglerne om kriminalprocessuelle tvangsindgreb såsom ransagning og indgreb i meddelelseshemmeligheden, så der sker en tilnærmelse til den danske retsplejelovs regler.
Der etableres i de større byer et landsdækkende net af offervagter, og det koordineres med Grønlands hjemmestyres Socialdirektorat.
Som mange af ordførerne har været inde på, er der på en lang række andre områder tale om et forsøg på at bruge ny moderne teknologi såsom videokonferenceudstyr til at afhjælpe de gener, der er, fordi Grønland er et meget stort land, hvor der er store geografiske afstande.
For så vidt angår kriminalloven, sker der også her en generel revision af kriminallovens almindelige bestemmelser, både med hensyn til forsøgsregler og juridiske personers ansvar.
Og som flere ordførere også var inde på, sker der også en revision med hensyn til bestemmelser om de enkelte forbrydelsestyper.
Her må jeg med en vis anerkendelse til fru Line Barfod sige, at jeg synes, det er meget befriende at høre Enhedslisten fremhæve, at selv om der er ting, som Enhedslisten egentlig ikke rigtig bryder sig om, er lovforslaget som helhed et lovforslag, som de kan støtte.
Jeg ved jo, at der i hvert fald er visse dele af det, der foreslås her, som fru Line Barfod har været meget inkarneret modstander af skulle gennemføres her i Danmark.
Men jeg anerkender og har respekt for, at selv om det ikke er alt, der er Enhedslistens politiske synspunkter, bakker Enhedslisten alligevel op om hovedlovforslaget og accepterer altså, at ikke alt efter Enhedslistens opfattelse er lige kønt.
Det mener vi andre jo nok det er.
Som bl.a. hr. Lars-Emil Johansen var inde på, er foranstaltninger jo et af de områder, hvor det grønlandske system er meget anderledes end det danske, som vi kender.
Her lægges der op til en nyordning af det særlige grønlandske foranstaltningssystem, hvor der ikke er fastsat strafferammer for de enkelte forbrydelser.
Der er jo en såkaldt sanktionsstige, og det nye er, at foranstaltningerne advarsler, betinget dom med fastsat foranstaltningstid, dom til samfundstjeneste og dom til anstalt og tilsyn er nye foranstaltninger.
Det er også væsentligt for mig her afslutningsvis at få understreget, som rigtig mange af ordførerne også har været inde på, at noget af det, der har været meget stor diskussion om, har været den forvaringsafdeling, der skulle etableres i Nuuk, og det har været diskussionen om de grønlændere, der sidder tidsubestemt i Anstalten ved Herstedvester, og så har der endelig været en generel drøftelse af hele spørgsmålet om kapacitetsproblemer og den manglende dækning og tilstrækkeligt med pladser, ikke mindst i Østgrønland.
Alt dette sørger lovforslaget også for at tage hånd om.
Personlig må jeg jo indrømme, som flere andre også har været inde på, at det, der har fyldt mest i den debat, som jeg har deltaget i, mens jeg har været justitsminister i de sidste 6 år, nok har været spørgsmålet om Anstalten ved Herstedvester.
Det er der nu fundet en løsning på, i hvert fald en økonomisk løsning og lovgivningsmæssige rammer.
Men jeg synes her på falderebet, at det måske også er fair at understrege, at det ikke betyder, at det er noget, der sker fra den ene dag til den anden.
Det er klart, at der er nogle fysiske rammer, der skal op at stå, men det er også meget væsentligt, at der er det rigtige personale til at håndtere den her type meget farlige kriminelle.
Her står vi altså over for en generel udfordring med at få rekrutteret de personer.
Men nu er der nogle år til, at de nye bygninger står klar, så derfor er der også tid til at forberede dette.
Jeg skal takke mange gange for Folketingets behandling af denne her sag og ser frem til udvalgsarbejdet.