runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-22:
Så kan ordføreren jo så også bekræfte, at der før har været muslimske medlemmer, som altså er en del af islam, som har deltaget i parader, hvor man netop har kæmpet for homoseksuelles rettigheder, og at det derfor ikke er et særsyn, og at der, ligesom der inden for kristendommen er stor forskel på, hvad man tror på eller ikke tror på, om man går ind for abort eller imod det, så selvfølgelig også på samme måde er forskellige synspunkter inden for islam.
Nu tror jeg kun, det er Enhedslisten, der kan fremsætte et forslag, hvor der står, at det ikke er vigtigt at prioritere de økonomiske midler.
Når det er lagt til side, vil jeg egentlig bare høre, om ordføreren er enig i, når nu man taler om ligebehandling og det at modvirke diskrimination, og når man taler om, at i nogle muslimske kredse har de svært ved at tage afstand fra homoseksualitet, altså tage afstand fra den diskrimination, der sker af homoseksuelle, at det så ikke også kan være et eksisterende problem i andre religiøse kredse, såsom f.eks. Indre Mission eller andre steder, hvor der også stadig væk er brug for et opgør, sågar med præster i den danske folkekirke, der fortsat tager afstand fra homoseksuelle?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-22:
Integration kan altså ikke reduceres til management.
Det er muligt, at man kan skabe bedre integrationsprojekter for de midler, der er afsat
det vil vi meget gerne være med til at undersøge - men jeg mener simpelt hen, det er at krybe uden om de steder, hvor problemerne reelt ligger.
Den største hindring for integrationen i Danmark er den manglende ligebehandling og den udlændingefjendske stemning, som har været dominerende i Danmark, siden statsministeren i 2001 valgte at give fru Pia Kjærsgaard ansvaret for udlændingepolitikken i Danmark for til gengæld at få lov til at regere den blåsorte blok.
Det nytter ikke kun at ville se på, hvad man får for pengene.
For det første gør det efter Enhedslistens opfattelse ikke noget ved problemerne, og for det andet bliver grisen altså stadig væk ikke federe af at blive vejet.
For at tage fat om de reelle problemer må man bekæmpe forskelsbehandlingen og uligheden.
Men Danmark er desværre stadig væk langt bagud i forhold til de lande, vi normalt sammenligner os med.
En rapport fra MIPEX, som blev offentliggjort i oktober 2007, placerede Danmark på en 21. plads ud af 28, når det gælder vores regler og love for integration: 21 ud af 28.
Naturligvis afviste regeringen, nærmest pr. automatik kan man sige, rapportens kritik.
Det er efterhånden sket med et utal af rapporter, som er kommet fra EU, FN og Europarådet, når Danmark er blevet beskyldt for diskrimination.
Det er dybt pinligt.
Jeg mener ikke, der er nogen, der kan være imod den vedtagelse, som er kommet fra oppositionen, men jeg vil gerne her på vegne af Enhedslisten fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at den væsentligste indsats for at fremme integrationen ikke handler om bedre koordinering af de økonomiske midler.
Det handler om at sikre ligebehandling.
Derfor pålægger Folketinget regeringen at arbejde for at fjerne de regler, der står i vejen for ligebehandling i Danmark: Starthjælpen, 24-års-reglen, tilknytningskravet og de stramme regler for tildeling af statsborgerskab som sætter borgere uden for demokratisk indflydelse.«
Helle Sjelle (KF), 2008-04-22:
Jeg har ikke konkret en masse bud på, hvordan vi lige løser det her problem, men jeg vil også sige, at forslaget til vedtagelse jo altså ikke er udtømmende.
Der er altså en begrænsning på, hvor lang en vedtagelse må være, og derfor kan et forslag til vedtagelse som det, der er blevet fremsat her i Folketinget i dag, jo altså ikke indeholde alt, hvad man kunne ønske sig.
Astrid Krag (SF), 2008-04-22:
Jeg kan i hvert fald bare konstatere, at i det forslag til vedtagelse, der ligger fra bl.a. Det Konservative Folkeparti, står der ikke et eneste ord om bekæmpelse af den diskrimination, der finder sted, f.eks. i efterspørgslen efter praktikanter.
Jeg synes selv, det er meget rystende tal, at otte ud af ti af de praktikkonsulenter, der sidder på de tekniske skoler, har oplevet virksomheder, der henvender sig og betinger sig, at de ikke vil have praktikanter, der ikke er danske.
Det er da et kæmpestort problem.
Nu står der ikke noget om det i forslaget til vedtagelse, man så kan jeg jo spørge lidt ind til, hvad ordføreren og Det Konservative Folkeparti mener man kan gøre ved det.
Jeg har spurgt undervisningsministeren og har fået et lidt nølende svar.
Helle Sjelle (KF), 2008-04-22:
Jo, jeg kan godt dele bekymringen for, hvordan og hvorledes vi får de unge indvandrere igennem vores uddannelsessystem.
Der er helt klart nogle problemer, og der er også nogle problemer, som det er meget svært at løse, men som vi bliver nødt til at have fokus på, for uddannelse er nu en af de allervæsentligste kilder til, at man kommer videre i det her samfund, og at man bliver integreret.
Astrid Krag (SF), 2008-04-22:
Jeg kan jo med skuffelse konstatere, at De Konservative ikke vil stå bag det forslag til vedtagelse, som bl.a. SF har lagt frem, og kan så læse, at i det forslag til vedtagelse, De Konservative er med i, slår de fast, at det er vigtigt, at herboende udlændinge viser vilje til integration og kommer i job.
En del af det at komme i job handler jo om, om man overhovedet har en uddannelse, så man kan søge job.
Der har vi jo et problem med frafald på de tekniske skoler; det har vi i det hele taget i ungdomsuddannelserne, men på de tekniske skoler ser det særlig slemt ud: 50 pct. af de etniske minoriteters unge falder fra.
Samtidig viste en undersøgelse os jo for et par måneder siden, at otte ud af ti praktikkonsulenter på de tekniske skoler oplever, at virksomheder, når de henvender sig, betinger sig, at de kan få en praktikant, der er dansk.
Kan ordføreren ikke dele min bekymring for, hvad det betyder med hensyn til mulighederne for de unge med anden etnisk baggrund for at deltage i samfundet, tage sig en uddannelse, få et job, når de på den måde bliver diskrimineret og forskelsbehandlet fra de danske virksomheders side?
Helle Sjelle (KF), 2008-04-22:
Nu ved jeg ikke, hvad det er, fru Sophie Hæstorp Andersen aktuelt sigter til ved at nævne de her ting, men jeg kan i hvert fald orientere fru Sophie Hæstorp Andersen om, at der ikke er nogen konkrete planer fra Det Konservative Folkepartis side om at indføre brugerbetaling på de områder, som blev nævnt her.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-22:
Til det første: I vedtagelsen står der, at Folketinget konstaterer, at den væsentligste indsats ikke handler om at prioritere kronerne.
Det er, som ordføreren påpeger, supervigtigt at understrege, at det jo altså ikke kun er i visse muslimske miljøer, man har problemer med at acceptere homoseksuelle og problemer med at stå op imod diskrimination af homoseksuelle, men at det foregår i alle mulige andre sammenhænge også, bl.a. i visse kristne sammenhænge, så jeg synes, det er en god pointe, som jeg kan tilslutte mig.
Naser Khader (NY), 2008-04-22:
Det er jo sådan, at der er en stor del indvandrere og flygtninge som gruppe, som er uden for arbejdsstyrken.
Det ville være dejligt at få flere af dem væk fra arbejdsløshedsstatistikkerne.
Det ville være dejligt, at flere tager ungdomsuddannelser.
Det vil være nogle gode mål på lang sigt.
Med hensyn til de projekter, vi diskuterer i dag, synes jeg, det er vigtigt, at vi også giver plads til mange af de ildsjæle, der befinder sig i anden og tredje række.
Det er ofte de samme Tordenskjolds soldater, der står for de forskellige projekter.
Jeg kender et eksempel.
Jeg fik en henvendelse fra en kvinde på Østerbro, som har et projekt med nogle indvandrerkvinder, hvor hun får dem til at bevæge sig og taler med dem om sundhed osv.
Hun søgte 70.000 kr., først i Københavns Kommune, senere i Velfærdsministeriet og Integrationsministeriet, og fik afslag, afslag og afslag.
Så kender man nogle integrationskonsulenter, der får det tidobbelte, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at få at vide, om vi får integration for de penge, de får.
Altså, vi skal give plads til mange af dem, der befinder sig i anden og tredje række.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-22:
Jeg ville egentlig også gerne igen tage fat i det her med, hvordan man så kan prioritere integrationsprojekter fremover.
På et eller andet plan må hr. Naser Khader vel være enig i, at hvis man vil prioritere bedre og sikre sig i fremtiden, at VU måske ikke skal have tildelt integrationsmidler, eller hvad ved jeg, så er det vel noget med, at man bliver nødt til at opstille nogle mål, ellers bliver det jo netop lidt sådan hip som hap: Hvem synes, at noget fungerer godt; hvem synes, at noget er et vigtigt område; hvad er oppe i debatten lige nu; og hvem er det så, der skal have.
Derfor vil jeg høre, om Ny Alliance er enige i Socialdemokraternes overordnede mål, som er, at personer med anden etnisk baggrund får samme erhvervsfrekvens som den øvrige befolkning, at de får samme frekvens i kriminalitetsstatistikkerne, og at de i samme grad som den øvrige befolkning gennemfører ungdomsuddannelser.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-04-22:
Det er vigtigt, synes vi, i ligestillingens navn, at fædre også får mulighed for at tage 12 ugers øremærket barsel, og jeg håbede meget, at det kunne samle et flertal.
Vi så jo i valgkampen i 2007, at der ligesom tegnede sig et flertal; det er så væk på nuværende tidspunkt.
Vi mener ikke, at kvinder pr. automatik skal have førsteret til barselperioden.
Vi ved faktisk, at der er rigtig mange mænd, som meget, meget gerne vil tage barselen, men de frygter for deres ansættelse og fremtidige karrieremuligheder.
Derfor ender det med, at kvinderne tager hele barselen.
Dermed sakker kvinderne også bagud og bliver forbigået, både hvad angår karriere og løn, og det betyder også, at den pension, kvinderne i forvejen har, lider under det, og at pensionsgabet bliver endnu større.
Jeg synes, det er en god ting, at de nys indgåede statslige overenskomster giver 6 ugers fædrebarsel.
Det er altid en start, at vi kommer i gang her, så det vil jeg gerne rose for.
Men vi havde jo håbet, at der her i dag var et flertal for det her beslutningsforslag om barselorlov til fædre.
Kim Mortensen (S), 2008-04-22:
Der er ingen tvivl om, at der selvfølgelig er brug for den debat, og at vi måske har et problem.
Den danske regering har afgivet indlæg ved to sager ved EF-Domstolen, og to gange har Domstolen ikke fulgt den grundholdning, som Danmark med støtte fra arbejdsmarkedets parter talte for.
Så kan man selvfølgelig ikke bagefter sige, at alt er ved det gamle.
Man kan med andre ord ikke løbe fra, at det er gået anderledes, end vi gerne havde set.
Hvad skal vi gøre ved det?
Så enkelt er hverken det europæiske eller det danske arbejdsmarked.
Socialdemokraterne ønsker at få en afklaring af problemernes omfang og finde de rigtige løsninger.
Det er derfor vigtigt at følge det udredningsarbejde, som beskæftigelsesministeren bl.a. på Socialdemokratiets initiativ har sat i gang.
Arbejdsmarkedets parter har ønsket dette arbejde og er gået med ind i det, og der kommer forhåbentlig et godt resultat midt i juni.
Lad mig sige det igen: Socialdemokratiet ser med stor alvor på de domme, der er faldet ved EF-Domstolen, og som i to tilfælde snarere er faldet ud til fordel for beskyttelse af virksomhedernes fri bevægelighed end til arbejdstagernes rettigheder.
Men Socialdemokratiet ser ingen sammenkædning mellem den igangværende ratifikation af Lissabontraktaten og dommene ved EF-Domstolen.
Min vurdering er, at Lissabontraktaten øger beskyttelsen af arbejdstagerne.
Vi ser ingen grund til, at afgørelserne ved EF-Domstolen skal blokere for alle 27 landes arbejde med at få traktaten godkendt.
Der er naturligvis udfordringer på det europæiske arbejdsmarked.
Der er brug for fri bevægelighed af arbejdskraften, men der er ikke brug for fri bevægelighed af dårlige og urimelige arbejdsforhold og en undergravning af lønnen.
Nogle lande har en mindsteløn, og andre presser på for at få en lovbestemt mindsteløn, måske endda en europæisk mindsteløn.
Uanset de to domme og uanset de to partier her i Tinget, der er ude af stand til at lade sig lede af andet end et fordomsfuldt forhold til EU-samarbejdet, er en stærk organisering og en høj organisationsprocent i den etablerede fagbevægelse fortsat nøglen til at fastholde den danske arbejdsmarkedsmodel.
Socialdemokratiet mener som sagt, at dommene er en udfordring for den europæiske fagbevægelse og det europæiske samarbejde.
Vi har opfordret regeringen til ikke kun at sidde på hænderne, men gøre, hvad der er nødvendigt for at sikre den nødvendige beskyttelse af lønmodtagerne i Europa.
Socialdemokratiet kan derfor støtte det forslag til vedtagelse, der er fremsat af regeringspartierne, S, SF, Det Radikale Venstre og Ny Alliance.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-22:
Jeg tror ikke, at SF's ordfører kan sige, at jeg er ubekymret.
Tværtimod er vi fra Venstres side helt klart af den opfattelse, at vi skal tage det her alvorligt.
Vi ønsker bare, at vi ikke begynder at kloge os, før eksperterne har givet deres vurdering af, hvilken konsekvens det har for det danske arbejdsmarked, så jeg synes ærlig talt, vi skulle have deres vurdering først.
Det, de nu kommer frem med - og for min skyld gerne så hurtigt som muligt; jeg vil gerne presse på sammen med SF for, at det bliver så hurtigt som muligt og gerne inden for 1 måned, hvis vi kan det - skal vi selvfølgelig tage alvorligt i Folketinget, ikke mindst hvis der kommer nogle konkrete anbefalinger til eventuelle lovændringer, eller hvad vi nu skal i forhold til EU-regi og lignende.
Vi er villige til at kæmpe.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-04-22:
Det er altså 2½ måned, eller 2 måneder og 1 uge.
Men jeg vil godt spørge igen: Vil hr. Michael Aastrup Jensen være med til at arbejde for, at vi får det her resultat noget før, altså allerede i slutningen af maj eller begyndelsen af juni?
Jeg spørger, fordi den her sag efter vores mening er meget alvorlig - og mere alvorlig end den, synes jeg, noget ubekymrede tilgang, hr. Michael Aastrup Jensen har.
Den er dybt alvorlig, og derfor er det også vigtigt, at vi handler hurtigt.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-22:
Jeg tror, jeg sagde en måneds tid, og det er selvfølgelig inden for udgangen af juli, jeg mente med det.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-04-22:
Nu har hr. Michael Aastrup Jensen flere gange sagt, at arbejdsgruppen er færdig allerede om 1 måned, og jeg synes, det ville være rigtig godt, hvis det bliver resultatet, for det har vi faktisk ikke kunnet få at vide endnu.
Der står, at de har frist indtil senest udgangen af juni.
Så jeg vil gerne spørge hr. Michael Aastrup Jensen: Er det en viden, han har?
Og hvis det ikke er en viden, han har, er det så noget, han vil slås for, altså at vi allerede har resultatet af arbejdsgruppens arbejde i slutningen af maj?
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-22:
Nu er jeg lidt mere rolig igen, når hr. Morten Messerschmidt ikke mere synes, jeg er god, for så må jeg efterhånden være på rette spor.
Og det er jeg glad for, men jeg var lige ved at blive lidt nervøs.
Jeg synes bare lige, at vi skal få det fuldstændig ned på jorden igen.
Selv om hr. Morten Messerschmidt er stud.jur. og føler, at han er et juridisk orakel og klogere end alle andre jurister i landet, så skal vi bare lige have det præciseret, at både Dansk Industri, DA og LO også klart siger, at de ikke mener, at vi skal stoppe ratificeringen af Lissabontraktaten.
Så skal vi selvfølgelig tage det her problem i forhold til EF-dommene seriøst.
Det gør vi også, vi har nedsat en arbejdsgruppe, som dybt seriøst arbejder det her igennem, og som allerede om en måneds tid er klar med konkrete anbefalinger om, hvordan vi griber det her an.
Så at begynde at prøve at give signal om, at vi ikke kunne tage det seriøst, synes jeg ærlig talt er dybt useriøst.
Og heldigvis støtter DA og LO også vores linje i den her sag.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-22:
Jeg mener, at det er grus, man kaster i maskineriet.
Men jeg vil i øvrigt gerne tage noget tilbage, fordi hvis jeg har sagt, at det, som hr. Michael Aastrup Jensen sagde, var godt - jeg tror endda, jeg kom til at sige alvidenhed - så tror jeg næsten, man skal ændre det til uvidenhed.
Det er fuldstændig rigtigt, at Lissabontraktaten endnu ikke er trådt i kraft, og dermed har charteret endnu ikke fået den retskraft, som Lissabontraktaten skal give det, men EF-Domstolen afsiger jo allerede domme med henvisning til charteret.
Disse domme er afsagt med henvisning til charteret, og dermed er alt det, som hr. Michael Aastrup Jensen står og siger, jo faldet fra hinanden.
Charteret tages allerede til indtægt for den juridiske retstilstand i EU, og derfor kan man jo overhovedet ikke sige som hr. Michael Aastrup Jensen, nemlig at charteret ikke har noget med det her at gøre.
Jo, det har det!
Og hvis hr. Michael Aastrup Jensen skulle være i tvivl, kunne han jo ringe til EF-Domstolen i Luxemburg og få tilsendt de her domme.
Jeg tror endda, de findes på dansk, så også hr. Michael Aastrup Jensen helt klart kan se den sammenhæng, som alle vi andre godt kan se.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-22:
Jeg er altid glad, når hr. Morten Messerschmidt synes, at jeg er underholdende og ikke mindst også god - det tror jeg han ligefrem gik op og sagde at jeg var.
Det er jo ligefrem en kvalitetserklæring at komme med fra Dansk Folkepartis EU-ordfører.
Jeg må bare lige have lov til at gå helt tilbage til, hvad det egentlig handler om, nemlig at EF-Domstolen selvfølgelig ikke kan afsige domme på baggrund af traktater, der ikke er ratificeret.
Og Lissabontraktaten er jo ikke ratificeret endnu.
Den er ikke ratificeret i medlemslandene endnu, og derfor synes jeg altså, at vi i stedet for at prøve at kaste så meget mudder ind i Lissabonratificeringen som overhovedet muligt - som Enhedslisten og Dansk Folkeparti selvfølgelig gerne vil, og al ære og respekt for det - så skulle begynde at diskutere, hvad det egentlig handler om, nemlig hvordan vi sikrer, at den danske arbejdsmarkedsmodel også sikres i fremtiden.
Det er nemlig noget, som også Venstre går meget varmt ind for sikres.
Det har vi derfor nedsat en arbejdsgruppe til, som tager det seriøst i stedet for at kaste mudder i maskineriet, som partier herinde i Folketinget desværre ønsker at gøre.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-22:
Det er jo altid både underholdende og interessant at høre hr. Michael Aastrup Jensen udrede EU-retten.
Det er nærmest, som om, at når regeringen har talt og givet sin vurdering, er der ikke mere at komme efter; så er det den ultimative sandhed, der dermed er blevet udlagt.
Når nu hr. Michael Aastrup Jensen så skråsikkert siger - og jeg glædes over, at han i fremtiden vil blive forpligtet af de ord, han i dag fremfører - at Lissabontraktaten sandelig ingenting har med det her at gøre
og jeg så sidder her og læser det charter, som jo altså er juridisk bindende med Lissabontraktaten, og nærmer mig det, der hedder artikel 28, hvor jeg klart kan se, at arbejdstagerne og arbejdsgiverne altså får den ret til at udøve deres konfliktret osv. i henhold til national ret og EU-retten, så kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge: Kan hr. Michael Aastrup Jensen ikke godt se, at Lissabontraktaten netop understreger problemet?
For med den artikel bliver konfliktretten, aftaleretten, til et spørgsmål om overholdelse af EU-retten og selvfølgelig også den nationale ret, sådan har det været altid.
Vi har arbejdsretsloven, der klart fastlægger kriterierne, men altså også EU-retten.
Og dermed er Lissabontraktaten højaktuel i forhold til hele den her diskussion.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-22:
Altså, jeg føler lidt, at jeg gentager mig selv over for Enhedslistens medlemmer, men det kan godt være, at jeg taler for hurtigt.
Lissabontraktaten har intet som helst at gøre med de EF-domme, der er blevet afsagt, og som vi diskuterer.
Den vil ikke have nogen som helst konsekvens.
Det har jeg efterhånden stået og sagt fra talerstolen flere gange - også tidligere, når vi har diskuteret det.
Det er et forsøg på fra Enhedslistens side at tage Lissabontraktaten som gidsel, fordi man er imod Lissabontraktaten, og fordi man vil gøre alt, hvad man kan, for at stoppe ratificeringen af Lissabontraktaten ved at prøve på at kæde den sammen med al muligt, som den ikke handler om.
Jeg synes, vi skulle gå tilbage til det, som det egentlig handler om, nemlig de tre domme der har været i EF-regi.
Per Clausen (EL), 2008-04-22:
Ingenting, slår dommen fast.
Det er fuldstændig i modstrid med, hvad regeringen sagde, nemlig at det er EF-Domstolen, der afgør om man kan udøve konfliktretten eller ej.
Det er det grundlæggende.
Det andet, jeg bare vil spørge hr. Michael Aastrup Jensen om, er, at når hr. Michael Aastrup Jensen ikke tror, det bliver nødvendigt med et topmøde og en topmødebeslutning for at redde konfliktretten, fordi det kan klares med andre metoder, hvad er så grunden til, at hr. Michael Aastrup Jensen ikke bare tager det roligt, med is i maven osv.?
Hvorfor siger han ikke, at vi bare gør ligesom svenskerne, der tager afgørelsen om Lissabontraktaten til november, hvor vi vel må formode, at udredningen er færdig?
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-22:
Problemet med den her diskussion er, at vi reelt ikke ved noget som helst om, hvilke konsekvenser Rüffertdommen fra Tyskland og Lavaldommen får for det danske arbejdsmarked.
For der er jo et hav af forskelle mellem deres og vores arbejdsmarkedsforhold.
Hvis vi kigger på Lavaldommen, så gør den, som jeg også sagde i min tale, tværtimod klart, at konfliktretten er en sikret ret.
Hvis vi kigger på Rüffertdommen, siger både Dansk Industri og LO, at den ikke vil få konsekvenser for danske arbejdsmarkedsforhold.
Før vi nu begynder at sige, at det er helt forfærdeligt, og at vi godt kan glemme alt om den danske arbejdsmarkedsmodel, skulle vi så ikke lige få det undersøgt til bunds og finde ud af, hvad de mange konkrete forskelle mellem svenske, tyske og ikke mindst danske arbejdsmarkedsforhold er?
Jeg var faktisk lidt inde på det i første del af mit svar til fru Line Barfod.
De her domme i EF-regi har jo intet med Lissabontraktaten at gøre.
Regeringen har nedsat en arbejdsgruppe, som DA og LO jo støtter varmt, og når den kommer frem med sin anbefaling, vil jeg gå stærkt ud fra, at vi selvfølgelig vil støtte og følge de anbefalinger, der kommer.
Men jeg synes ærlig talt, at vi skulle have lidt tålmodighed og lidt is i maven og vente på den redegørelse, som et flertal her i Folketinget nu kraftigt anmoder beskæftigelsesministeren om at komme med om godt og vel en måned, det vil sige inden udgangen af juni 2008.
Line Barfod (EL), 2008-04-22:
Men hvis Venstre virkelig på alle måder ønsker at kæmpe imod, at der kommer begrænsninger af konfliktretten og vil kæmpe imod det retsgrundlag, som EF-Domstolen nu har fastlagt, hvorfor er det så vigtigt for Venstre at få Lissabontraktaten vedtaget, inden man kender udredningsarbejdet?
Hvad haster så meget, at man ikke - ligesom Sverige - kan vente til november med at få afklaret tingene og til hr. Michael Aastrup Jensens tilfredshed få et bud på, hvilke muligheder der er.
Hvad er det, der haster så meget?
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-22:
Nu er det jo altid rart at tage en udtalelse ud af en længere artikel, så den mister hele sin betydning.
For det citat blev afgivet på den forudsætning, at debatten handlede om, hvordan man skulle løse problemet med at sikre konfliktretten, og hvor visse partier - senest også medlemmer af Enhedslisten - havde været ude at sige, at vi ville løse alle problemer, hvis vi stoppede ratificeringen af Lissabontraktaten.
Der er det bare, at jeg slår fast, at det, vi diskuterer her, er et indre marked-spørgsmål.
Og hvis man ønskede at løse det, skulle man melde sig ud af det indre marked - og ikke bruge Lissabontraktaten som et eller andet skalkeskjul eller gidsel, som det har været nævnt tidligere i debatten.
Jeg har gentagne gange - og hver gang, jeg er blevet spurgt - slået fast, at vi fra Venstres side støtter konfliktretten, og at vi ønsker at kæmpe imod ethvert tiltag, der begrænser konfliktretten.
Det er jo også derfor, at regeringen intervenerede i de pågældende tilfælde i EF-doms regi - og det vil vi fortsat gøre, som det også står i den europapolitiske aftale, der er indgået mellem alle de EU-venlige partier.