runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2015-05-13:
Mit spørgsmål gik egentlig på, om fru Lisbeth Bech Poulsen mente, at den måde, § 3-arealerne er udpeget på, var et problem.
Det var egentlig bare det.
Og jeg spørger, fordi jeg ved, at fru Lisbeth Bech Poulsen også har været til stede, dengang vi forhandlede L 94, hvor der sad landmænd, som sagde: Før i tiden havde vi det her lille stykke, og det gav mening, for det var en lille eng, det var en lille mose, det var en lille sø, det var et eller andet.
Det var der, man passede på naturen, men nu er det alle vores marker, der er udpeget.
Mener fru Lisbeth Bech Poulsen, at det er den helt rigtige måde at udpege § 3-arealer på?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
Jeg anerkender, at der er en lang række af de aspekter, som fru Lisbeth Bech Poulsen også nævner her, som kræver grundige undersøgelser, før vi kan afgøre, om det er noget, der kan gives tilladelse til i Danmark.
Men regeringen har valgt den tilgang, at vi undersøger, før vi udelukker.
Men der skal ikke herske nogen tvivl om, at regeringen selvfølgelig er stålsat på, at vi ikke skal have skifergas i Danmark for enhver pris, det skal vi kun, hvis – og kun hvis – det kan foregå miljømæssigt fuldt forsvarligt.
Og derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at vi får afsøgt og undersøgt alle de her aspekter, inden der træffes beslutning om, hvorvidt der kan gives tilladelse til det.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-05-13:
Ministeren svarede i spørgsmål nr. S 1162 om, hvorvidt regeringen er parat til at nedjustere sit overordnede mål om at reducere kvælstofudledningen med 7.800 ton frem mod 2021, at regeringen ikke har taget endelig stilling til indsatsbehovet, og over hvor lang en periode det skal indfries – vil det sige, at regeringen er parat til at nedjustere det meget vidtgående reduktionsmål eller udskyde reduktioner til næste planperiode, hvis det tværministerielle udvalg, som regeringen har nedsat, anbefaler det?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Ministeren svarede i spørgsmål nr. S 1162 om, hvorvidt regeringen er parat til at nedjustere sit overordnede mål om at reducere kvælstofudledningen med 7.800 t kvælstof frem mod 2021, at regeringen ikke har taget endelig stilling til indsatsbehovet, og over hvor lang en periode det skal indfries – vil det sige, at regeringen er parat til at nedjustere det meget vidtgående reduktionsmål eller udskyde reduktioner til næste planperiode, hvis det tværministerielle udvalg, som regeringen har nedsat, anbefaler det?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
Behovet for reduktion af kvælstof til det danske vandmiljø er beregnet af DHI og Aarhus Universitet til at være 7.860 t kvælstof.
Regeringen har indtil videre besluttet indsatser for 1.600 t kvælstof via bl.a. vådområder og udtagning.
Udvalget skal rapportere til regeringen efter sommerferien, så vi får et bedre beslutningsgrundlag for indsatsbehov og målrettet regulering.
Med en ny målrettet regulering forventer vi at der i nogle områder kan tilføres mere kvælstof, mens kvælstofbelastningen til mere følsomme områder skal begrænses.
Reguleringen af kvælstof bliver på den måde mere intelligent, mere målrettet, og vi vil samlet set kunne opnå fordele for miljøet og erhvervet samtidig.
Jeg kan af gode grunde ikke på forhånd træffe beslutninger om konklusioner fra et embedsmandsudvalg, hvor vi ikke kender konklusionerne endnu.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-13:
I andre lande, f.eks. Frankrig og Bulgarien, er der jo, så vidt jeg ved, et moratorium mod skifergas, mod den fraktureringsmetode, der foregår dér.
Og det har de jo valgt ud fra et forsigtighedsprincip.
Nu foregår hydraulisk frakturering, udvinding af skifergas, jo ved, at man kommer en masse vand og sand og ikke mindst kemikalier ned i undergrunden.
Det kræver også en masse lastbiler, og det er utrolig meget vand, der skal pumpes ned.
Der er til sidst et radioaktivt materiale, og der er en del affald, der skal håndteres.
Vil miljøministeren som miljøminister ikke synes, at det kunne være godt med sådan et forsigtighedsprincip i Danmark?
Troels Lund Poulsen (V), 2015-05-13:
Tak for det.
Bare et enkelt opfølgende spørgsmål: Er det rigtigt forstået, at man så vil komme med anbefalinger på de 4.200 t kvælstof, må jeg forstå, umiddelbart efter sommerferien, sådan at der så derefter er klarhed over, hvordan reduktionsbehovet skal være, og også set i forhold til de forskellige vandoplande, der er, som en del af vandrammedirektivet?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
Jamen som jeg også sagde før, vil vi i regeringen på baggrund af de konklusioner, der bliver truffet i embedsmandsudvalget, jo så tage stilling til det resterende indsatsbehov, hvornår og hvordan det indsatsbehov skal nås.
Det er for tidligt at konkludere endnu, hvad regeringen beslutter, da det jo så afhænger af resultaterne af de analyser i det tværministerielle udvalg.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-05-13:
Jeg tror ikke, at vi kommer et svar på det stillede spørgsmål nærmere, så jeg er klar til at gå videre til det næste.
Med henvisning til ministerens svar på spørgsmål nr. S 1161 vil ministeren så forklare, hvorfor regeringen ikke vil garantere, at regeringen vil sende nye vandplaner i høring i 6 måneder, når regeringen efter sommerferien 2015 har taget endelig stilling til, hvordan og hvornår målet om at reducere de resterende 6.200 ton kvælstof skal nås?
Det lyder: Med henvisning til ministerens svar på spørgsmål 1161 vil ministeren så forklare, hvorfor regeringen ikke vil garantere, at regeringen vil sende nye vandplaner i høring i 6 måneder, når regeringen efter sommerferien 2015 har taget endelig stilling til, hvordan og hvornår målet om at reducere de resterende 6.200 t kvælstof skal nås?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
Når regeringen har truffet en beslutning om det resterende indsatsbehov i forhold til vandmiljøet og har forholdt sig til de høringssvar, der er kommet ind i forbindelse med den igangværende høring, kan det betyde justeringer af vandområdeplanerne.
Det er der som sådan ikke noget nyt i.
Der kommer som udgangspunkt ikke en ny 6-månedershøring, efter den nuværende høring er overstået.
Reglerne om en supplerende høring over vandområdeplanerne blev afskaffet med den nye lov om vandplanlægning, som vi vedtog enstemmigt i Folketinget i december 2013.
Det betyder dog ikke, at interessenterne ikke bliver hørt, hvis vi beslutter os for f.eks. at indføre målrettet regulering.
Der vil altså komme en høring af en eventuel lovgivning om målrettet regulering, og interessenterne vil få mulighed for at komme med deres input.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-13:
Jeg besøgte borestedet i Dybvad sidste mandag og også den her lejr, der hedder Total Protest Camp, som bl.a. består af meget bekymrede naboer.
Nogle af de her naboer udtrykker bekymring for, om forskellige standarder er overholdt i forhold til støj, lysforurening, støvforurening osv.
De bor jo og har marker lige ved siden af boretårnet og oplever, at der er lys på alle tidspunkter af døgnet, at der bliver arbejdet, at der er stier, som skulle være anlagt ifølge VVM'en, som ikke er blevet anlagt, og det giver dem et indtryk af, at Total føler, at VVM'en er vejledende, når der er ting, der ikke er blevet etableret, som skulle etableres ifølge VVM'en.
Hvad mener miljøministeren?
Vil det ikke være en god måde at give dem en sikkerhed for, at Total overholder reglerne, at man sætter måleudstyr op på nabomarken som ønsket af naboerne?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
Først vil jeg gerne sige, at de krav, der bliver stillet, som udgangspunkt er bindende og ikke vejledende, og det fremgår også helt klart af den boretilladelse, som Energistyrelsen gav Total den 22. april 2015, hvoraf det fremgår, at Energistyrelsen forudsætter, at Total har indhentet de nødvendige tilladelser fra Frederikshavn Kommune til igangsætning af arbejdet i Vendsyssel 1.
Så der er altså ikke tale om, at der er noget her, der er vejledende.
Som svar på det andet spørgsmål vil jeg sige, at det, som Miljøministeriet har overtaget, er kompetencen i forhold til miljøvurderinger, som måtte følge fremadrettet, kan man sige, og den helt aktuelle vurdering af de ni kemikalier.
I forhold til det øvrige tilsyn med boringerne er det fortsat Frederikshavn Kommune, som er tilsynsmyndighed, og det gælder f.eks. i forhold til sådan noget som støj og støv.
Så derfor er det fortsat kommunens kompetence.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-13:
Jeg har bare lovet at viderebringe den bekymring, der er hos naboerne i Dybvad.
De mener, at det er mere end svært at komme i kontakt med kommunen, at der ikke bliver reageret på deres henvendelser, og at deres eget måleudstyr jo ikke ville holde i retten, tror jeg de kaldte det, fordi man skal have noget, der kommer fra staten, fra styrelsen, fra ministeriet, fra kommunen.
Man skulle have noget måleudstyr, så vi kunne fastslå en gang for alle, hvordan miljøpåvirkningerne er.
Det kan jo også være miljøvurdering på den måde, at det drejer sig om støv og vandforbrug og antallet af lastbiler, som ifølge naboerne langt overgår det, som der blev redegjort for i VVM'en.
Så ville det ikke være rimeligt, hvis man på en eller anden måde fandt en løsning, så de her spørgsmål kunne blive besvaret sagligt og objektivt?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
Jamen det er fortsat sådan, at det er kommunens kompetence at føre tilsyn med den VVM-tilladelse, som kommunen har givet, så derfor er det et spørgsmål, der henhører under Frederikshavn Kommunes kompetencer.
Vi mener, det er vigtigt, at vi får set på, hvilke internationale erfaringer der er gjort med brug af frakturering, og i øvrigt efterforskning efter skifergas i andre lande og får sat det ind i en dansk kontekst.
Det kan aldrig skade at blive klogere, og vi har simpelt hen brug for, at den viden, der eksisterer, og de erfaringer, der eksisterer, også bliver sat ind i en dansk kontekst, for undergrunden ser anderledes ud i Danmark, end den gør i andre lande.
Så vi har bedt de fremmeste forskere i landet om at foretage sådan en videnskabelig undersøgelse – simpelt hen for at vi kan blive klogere på, hvordan vi kan bruge de erfaringer, og om vi kan bruge de erfaringer, der har været i andre lande, i en dansk sammenhæng.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-13:
Skriftlig begrundelse
Energistyrelsen har stoppet boringen i Dybvad, efter at det er kommet frem, at der er anvendt kemikalier, der ikke er omfattet af boregodkendelsen.
Det er meget tilfredsstillende, at Energistyrelsen har handlet med det samme, hvorimod Frederikshavn Kommune tilsyneladende ikke har reageret på anvendelsen af et kemikalie, som ikke er nævnt i VVM-redegørelsen.
Total har udtrykt stor forundring over, at det skulle være et problem.
Det rejser derfor spørgsmålet om, hvorvidt der er andre dele af godkendelsen, som Total opfatter som vejledende.
Det kunne derfor være relevant at få målt støjniveauer, forurening med støv, nabogener med lys, kemikalieanvendelsen og andre væsentlige parametre i godkendelserne i forhold til de faktiske aktiviteter, og gerne af en statslig myndighed, såfremt kommunen ikke har de fornødne ressourcer.
Det giver også anledning til overvejelser om, hvorvidt kontrollen med boreaktiviteterne bør overgå til staten, som jo i forvejen har overtaget ansvaret for udarbejdelse af VVM for eventuelle kommende anmodninger om tilladelse til at bore og eventuel fracking i undergrunden, ligesom det er Energistyrelsen, der som central myndighed har udstedt boregodkendelsen.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
Man kan sige, at det korte svar er ja, men som det også er fremgået af mine tidligere svar, har jeg jo den 11. maj meddelt Frederikshavn Kommune, at Miljøministeriet overtager kommunens beføjelser efter VVM-reglerne til at foretage de videre miljøvurderinger i forhold til projektet for prøveboring i Dybvad.
Men tilsynet med den VVM-tilladelse, som Frederikshavn Kommune tidligere har givet til projektet, forbliver som sagt i kommunen, som det også fremgik af mit tidligere svar.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-13:
Nu er der jo heldigvis noget kompetence, der er flyttet til miljøministeren, også tidligere, nemlig da SF havde miljøministerposten, og der skulle laves en ny VVM-undersøgelse.
Og i forhold til en eventuel udvindingstilladelse og en ny VVM-undersøgelse har ministeren jo også i nogle svar på nogle spørgsmål, stillet af undertegnede og Steen Gade, givet udtryk for, at der selvfølgelig er en lang række forhold, der skal være opfyldt med hensyn til miljø, omgivelser, landskabet, sundhedsmæssige forhold osv.
En af de ting, som mange med rette er meget optaget af, er det her radioaktive affald, som kommer op ved frackingudvinding af skifergas.
Nu kan jeg kun spørge om ministerens holdning, fordi alt andet ville være urimeligt, når det er et spørgsmål, jeg har stillet til sundhedsministeren, men sundhedsministeren svarede, at der ikke var taget stilling til det radioaktive affald i et slutdepot, det var ikke endeligt afgjort.
Mit omformulerede spørgsmål til miljøministeren er: Kan ministeren forstå den bekymring, der er lokalt for en udvindingsmetode, der resulterer i radioaktivt affald?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
Jeg kan jo i hvert fald langt hen ad vejen godt fornemme den store bekymring, der er, især lokalt, i øjeblikket i Nordjylland i forhold til den aktivitet, der foregår, men jeg må også sige, at jeg synes, det er vigtigt, at man holder sig til fakta i den her debat, og hvad det rent faktisk er, der i øjeblikket foregår.
Det er meget vigtigt at understrege, at der endnu ikke er anmeldt en efterforskningsboring med brug af frackturering, og i det øjeblik den måtte komme, skal der jo foretages en grundig VVM-undersøgelse forud for, at der eventuelt kan gives tilladelse til at bruge den her teknologi.
Og der er det selvfølgelig afgørende for mig – og det er derfor, at jeg har valgt at løfte kompetencen ind i Miljøministeriet – at det bliver foretaget efter alle kunstens regler, og at vi får belyst de forhold, som er relevante i den sammenhæng.
Så det er baggrunden for, at jeg har løftet kompetencen ind, nemlig fordi jeg selvfølgelig er interesseret i og optaget af, at det her sker på den fagligt mest velfunderede måde, og der mener jeg, at Miljøministeriet er det bedste sted for det at ligge.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-13:
Noget af det, vi er allermest stolte af i Danmark, er jo vores drikkevand.
Vi behøver ikke at rense det, for vi har noget meget rent drikkevand, og det er vi rigtig glade for.
Vi prøver endda også at sælge det for milliarder til kineserne og andre.
For det er en rigtig vigtig ressource, og noget af det, folk er meget bekymrede for, er jo: Hvad ville der ske, hvis der i det værst tænkelige scenarie ville være forurenet drikkevand?
Der er jo set eksempler på det før.
Jeg tror, det var i Pennsylvania i USA, hvor man fandt frackingkemikalier i drikkevand.
Der skal jo igangsættes en undersøgelse af fordele og ulemper ved fracking, og ministeren har i et svar tilkendegivet, at det arbejde skal starte i maj.
Er det stadig væk aktuelt, at det arbejde mellem GEUS, DCE og andre skal starte her i denne måned?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
Efter at Miljøministeriet her den 11. maj har overtaget myndighedsbehandlingen, har Naturstyrelsen lavet et udkast til en VVM-screening, som de har sendt i høring, og som de berørte parter og myndigheder jo så nu har i høring i 2 uger.
Naturstyrelsens udkast til den her screening viser, at der ikke umiddelbart er behov for en ny VVM-redegørelse.
Der har man til brug for sagsbehandlingen fået Miljøstyrelsens og Energistyrelsens tekniske bistand til at vurdere en række af de faglige spørgsmål, og der er Miljøstyrelsens vurdering, at de nye kemikalier, der er ansøgt om at bruge, nu enten er på Miljøstyrelsens grønne liste eller gule liste over godkendte kemikalier til brug offshore eller var på OSPAR's liste over stoffer, som udgør ringe eller ingen risiko for miljøet.
Hertil kommer, at der er en meget lille mulighed for, at stofferne slipper ud til miljøet, ifølge Energistyrelsen, der har ekspertisen til at vurdere risikoen for udslip fra selve boringerne.
Så i lyset heraf er det Naturstyrelsens foreløbige vurdering, at de nye kemikalier ikke udgør en væsentlig ændring i forhold til beskrivelsen i VVM-redegørelsen, og at der derfor ikke er behov for en ny VVM-redegørelse.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-05-13:
Tak for det.
Det fører mig videre til det spørgsmål, der går på, at de 6.200 t, som skal analyseres i det her tværministerielle udvalg, og hvor der så kommer en afrapportering efter sommerferien, må jeg forstå, ikke fører til, at man vil gå ud i en ny høringsrunde, fordi man mener, at en supplerende høringsrunde kan klare det behov.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
I det forslag til vandområdeplaner, som er sendt i høring i december, indgår den indsats, som regeringen umiddelbart påtænker at gennemføre i den kommende planperiode, og som giver et væsentligt bidrag til kvælstofreduktionen her og nu.
Indsatser, der er direkte angivet i vandområdeplanerne, er finansieret af staten.
Og det fremgår af forslagene til vandområdeplaner, at der ikke er taget stilling til endnu, i hvilket omfang bl.a. en målrettet regulering kan bidrage til at reducere kvælstoftilførslen.
Men i forhold til det her med, om det er reelt, når der udestår det her identificerede indsatsbehov, kan jeg jo minde spørgeren om, at den tidligere VK-regering faktisk også sendte vandplaner i høring, inden det kvælstofudvalg, som man havde nedsat, var færdige.
Der var det jo så sådan, at der ikke kom noget ud af det udvalgsarbejde.
Men der er sådan set en parallel i forhold til det, at man sendte planer i høring, hvoraf en del af indsatsbehovet var sendt i udvalg.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-13:
Jeg vil gerne gentage det svar, jeg allerede har givet.
Jeg tror, det er vigtigt at skille diskussionen i hvert fald som minimum i to afdelinger.
Når det handler om at vurdere, hvilken type bevogtning der er omkring sårbare mål i Danmark, så bør det i mine øjne bero på en politifaglig vurdering.
Når det handler om at sikre, at der er det fornødne antal ressourcer, at myndighederne har de redskaber, der skal til, så er det en politisk opgave.
Jeg har i den tid, jeg har været justitsminister, i den dialog, jeg har haft med Det Jødiske Samfund i Danmark, gjort det meget klart, at det aldrig kan blive et spørgsmål om ressourcer, om vi beskytter vores jøder godt nok.
I det konkrete valg af bevogtning beror det på en politifaglig indsats.
Mig bekendt gjorde det også det under den tidligere regering.
Karsten Lauritzen (V), 2015-05-13:
Tak for det svar.
Men med al respekt, justitsminister, spurgte jeg om, om ministeren mener, at regeringen har handlet tilstrækkelig resolut og effektivt i forhold til at imødekomme de bekymringer om sikkerheden, der har været omkring det jødiske samfund.
Og skal jeg tage det, ministeren svarer, som et ja på det spørgsmål?
Mette Frederiksen (S), 2015-05-13:
Jeg noterer mig jo med interesse, at det, Christiansborg er mest optaget af i de her dage, er ord og mails.
Jeg tillader mig også i den her sag at være mest optaget af substansen og indholdet.
Vi har haft et terrorangreb mod København.
Der er to civile ofre.
Først et angreb mod Krudttønden og derefter mod synagogen.
Der er også områder, hvor myndighederne kan blive bedre, og noget af det, dansk politi har meddelt på baggrund af den evaluering, der er forelagt, er, at også bevogtningsspørgsmålet skal omgives af en eftertanke, en efterrefleksion og en fornyet overvejelse, og det synes jeg lyder som en klog beslutning.
Martin Geertsen (V), 2015-05-13:
Vi har en OSCE-repræsentant, som efterlyser handling fra regeringen.
Vi har massive henvendelser fra Det Jødiske Samfund, som beder regeringen om at handle.
Vi har et samråd fra september måned – skal jeg oplyse – hvor ministerens forgænger siger, at tingene er, som de skal være, og at hun har taget kontakt til PET.
Med alle de henvendelser og alle de anbefalinger, der har været til regeringen, og med alle de spørgsmål, der er blevet stillet, synes ministeren så stadig væk, at regeringen har handlet resolut og effektivt?
Mette Frederiksen (S), 2015-05-13:
Jeg tror, at der i den her sag er flere afgørende ting, ikke mindst at sårbare grupper i Danmark har en direkte adgang til regeringen for at kunne give udtryk for de bekymringer, den viden og de erfaringer, de har.
Jeg ved, at Det Jødiske Samfund har en direkte adgang til mig som justitsminister.
Det er i øvrigt en adgang, som Det Jødiske Samfund heldigvis benytter sig flittigt af.
Der er en direkte adgang til Politiets Efterretningstjeneste for Det Jødiske Samfund i Danmark.
Det skal der selvfølgelig også være.
Der var bevogtning til stede foran synagogen, da det tragiske terroranslag ramte København.
Der er områder, hvor myndighederne kan og skal blive bedre, og det er den indsats, der er det afgørende, for der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at det jødiske samfund i Danmark er en integreret del af Danmark.
Vi ønsker, at de bliver her, og derfor skal vi også passe særlig godt på dem.
Karsten Lauritzen (V), 2015-05-13:
Tak, formand.
Det lyder: Er det efter ministerens holdning tilfredsstillende, at regeringen oplyste, at sikkerheden omkring synagogen var blevet øget øjeblikkelig umiddelbart efter terrorangrebet i København, når der i virkeligheden gik ca. 4 timer?
Mette Frederiksen (S), 2015-05-13:
Det fremgår jo af evalueringen af myndighedsindsatsen i forbindelse med terrorangrebet i København, at der ikke var etableret fast bevogtning ved synagogen inden arrangementet, konfirmationen, startede.
Og tidslinjen viser, at der går godt 3 timer fra angrebet på Krudttønden, til PET anbefaler fast bevogtning ved synagogen.
Det er i mine øjne for lang tid, ikke mindst set i lyset af den viden og den trusselsvurdering omkring det jødiske mindretal, som PET selv har lavet.
Den tidslinje svarer ikke til det billede, som regeringen fik i dagene efter angrebet.
Jeg kan også konstatere, at det her område er et læringspunkt for dansk politi.
Myndighederne skriver selv i evalueringen, at det er afgørende at have et klart koncept, når PET efter et angreb skal opstille hypoteser om yderligere mål, så de kan styrke deres grundlag for hurtigt at kunne iværksætte de nødvendige modforanstaltninger.
Derfor vil PET nu gennemgå og udvikle sine koncepter, bl.a. for operationsstyring og metode, så der mere systematisk opstilles de nødvendige scenarier, sådan at der er et grundlag for at kunne opstille øjeblikkelige beskyttelsesforanstaltninger over for mulige yderligere angrebspunkter. Når det er sagt, kan jeg ikke lade være med at gentage, hvad jeg har sagt i andre sammenhænge.
Selv om fejlfindingsprocessen nu er gået i gang på Christiansborg, vil jeg gerne have lov til at sige fra min side, at der i forbindelse med terrorangrebet blev udført et flot stykke politiarbejde og rigtig meget lykkedes, og det skyldes ikke mindst PET og dansk politi, at man på kort tid lokaliserer og uskadeliggør den pågældende gerningsmand.
Dermed har man givet afværget en endnu større ulykke.
Karsten Lauritzen (V), 2015-05-13:
Tak til ministeren for den besvarelse.
Ministeren siger, at man blev bibragt et forkert billede.
Og man videregav så det forkerte billede.
Så vil jeg godt spørge justitsministeren: Hvem bibragte det forkerte billede til regeringens sikkerhedsudvalg, statsministeren og justitsministeren?
Mette Frederiksen (S), 2015-05-13:
Det, jeg siger, er, at den tidslinje, som står optrykt i evalueringen, ikke svarer til det billede, som regeringen fik i dagene efter angrebene.
Der har jo i offentligheden været en del henvisninger til mails, men jeg vil selvfølgelig gerne også her sige, at den viden, som formidles af regeringen i den her sammenhæng, jo ikke mindst fremkommer på baggrund af de briefinger, som regeringen får, når der sker et terrorangreb i Danmark.