runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2014-05-08:
Jeg har stor respekt for hr. Finn Sørensens ageren i den her debat.
Jeg synes på mange måder, at der i hvert fald indtil i dag var en vis stringens i det.
Jeg synes, at det er lidt besynderligt, at man tilsyneladende agter at stemme for et beslutningsforslag, der vil stadfæste den praksis, man så i øvrigt har et lovforslag kørende om at afskaffe.
Men det er så, hvad det er.
Hr. Finn Sørensen kan jo nok huske, at vi brugte ganske lang tid på at se, om vi kunne enes om en sådan massiv indsats mod social dumping, som jeg er enig i ville være relevant i forlængelse af de andre initiativer, regeringen og SF og Enhedslisten i fællesskab har taget på det område.
Men det lykkedes jo ikke, fordi Enhedslisten så alligevel havde nogle helt ufravigelige krav, der skulle imødekommes, for at det kunne lade sig gøre, og det beklager jeg selvfølgelig.
Jeg synes, at det havde været en god løsning, og jeg er i hvert fald af den klare opfattelse, at det, der lå på bordet, og som jeg forstod vi langt hen ad vejen var enige om, ville være en massiv indsats mod social dumping, som også ville berettige til, at Enhedslisten hjalp lovforslaget igennem.
Men det er jo ikke mig, der skal gøre den vurdering.
Det er jo Enhedslisten.
Tilbuddet var der.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-08:
Jeg vil gerne bede ministeren om at afkræfte det, ministeren påstod, nemlig at Enhedslisten havde ultimative krav.
Ministeren ved jo godt, at det, som regeringen ikke ville acceptere, hvad jeg i øvrigt ikke forstår, nemlig at vi da selvfølgelig skal sikre, at der ikke er nogen offentlige myndigheder og skattekroner, der bliver brugt til social dumping, jo var det, det faldt på.
Det var jo det tilbud, som regeringen ikke ville tage imod.
Så Enhedslisten har jo ikke smækket med døren.
Vi har ikke stillet os ultimativt an.
Morten Østergaard (RV), 2014-05-08:
Jeg er glad for, at hr. Finn Sørensen er enig i, at vi brugte ganske lang tid på at prøve at se, om vi kunne enes om en sådan massiv indsats, herunder med forslag bl.a. om et obligatorisk sikkerhedskort i byggeriet, noget, som Enhedslisten også traditionelt i hvert fald har interesseret sig for.
Det var faktisk en imødekommelse af en lang række af de punkter, som Enhedslisten på forhånd havde ridset op.
Men så var der et spørgsmål, som hr. Finn Sørensen også var inde på, omkring arbejdsklausuler, og det var så det, som vi ikke kunne mødes om.
Vi ville sådan set gerne arbejde for at sikre den situation, som hr. Finn Sørensen beskrev, nemlig at arbejdsklausuler blev anvendt, når det offentlige byggede, men vi ville ikke lovgive om det.
Det var jo det, det faldt på, og det var jo altså Enhedslisten, som efter det sidste møde udtalte til pressen, at de ikke så noget perspektiv i de videre forhandlinger, og derfor har der jo ikke været møder siden hen.
Men vi har stadig væk behov for at skaffe os et flertal, og derfor er døren stadig væk åben.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-08:
Vi synes, der skal være en folkeafstemning om et velfærdsforbehold – det er sådan helt generelt og har ikke kun med børnechecken at gøre – men det udelukker ikke, at vi mener, at vi kan deltage i at finde en løsning for børnechecken.
Og derfor er det jo så mærkeligt, at vi har en regering, som, til trods for at den praktiserer i strid med dansk lovgivning, fordi den angiveligt har fået det at vide af EU, ikke synes at være interesseret i at finde en ny lovgivning, som er i overensstemmelse med EU-lovgivningen.
Regeringen lægger noget frem for nogle partier, og så vil den ikke rigtig lytte til, hvad de partier mener og synes om lovgivningen.
Den siger bare: Tag det, eller tag det ikke, og hvis I ikke tager det, bliver vi bare ved med at praktisere i strid med lovgivningen.
Det er, som om regeringen ikke mener, at regeringen har en pligt til at gå på kompromis for at sikre, at praksis er i overensstemmelse med dansk lovgivning.
Hvorfor mener regeringen ikke det?
Morten Bødskov (S), 2014-05-08:
Jeg forstår godt, at jeg får det svar, men det interessante er jo, hvordan det her forslag om optjeningsprincippet rent faktisk forholder sig til den forordning, som regulerer det her område, og det er derfor, at jeg spørger, som jeg gør.
Hvilket svar fik man, da man spurgte, om det optjeningsprincip, der er i det her forslag, og som den tidligere regering gennemførte, var i overensstemmelse med den EU-forordning, som regulerer det her område?
Altså, hvilket svar fik man fra embedsværket?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Nu var jeg jo som sagt ikke justitsminister på det tidspunkt, så jeg kan jo ikke svare konkret på, hvordan den interne proces har været i Justitsministeriet.
Jeg sad som økonomi- og erhvervsminister på det tidspunkt.
Men det, der var konklusionen til sidst fra Justitsministeriets lovkontor, var, at det lovforslag med et optjeningsprincip, som vi præsenterede, var foreneligt med gældende dansk lov og med traktaten.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-08:
Jamen børnechecken er en social sikringsydelse, den får man i Danmark, uden en individuel vurdering, uden en særlig ansøgning, hvis man er i Danmark, arbejder og betaler skat i Danmark.
Og derfor står vi vagt om, at den skal man så også kunne sende hjem til børn, hvis man er her og bidrager positivt i Danmark.
Anderledes forholder det sig med en friskoleplads, og derfor kan man ikke, når man er i Danmark og arbejder her, automatisk få en friskoleplads i Polen.
Så der er jo grundlæggende principper, som gør, at ydelserne adskiller sig fra hinanden, nemlig om det er sociale sikringsydelser, eller det er en del af et undervisningssystem.
Der er forskel på ydelserne, og der er ikke enkle svar eller opskrifter.
Men vi fastlægger det i fællesskab, og det er jo det, forordningen går ud på, og derfor ønsker vi at overholde de fælles spilleregler, vi er enige om.
Jacob Jensen (V), 2014-05-08:
Jeg vil bare høre, hvordan den radikale ordfører har det med, at regeringen og dermed også De Radikale tilsyneladende ser stort på et flertal i Folketinget og vil administrere i modstrid med, hvad et flertal i Folketinget ønsker – helt overordnet.
For det er jo ikke sådan, at man ikke kunne finde en løsning, hvor der ville være et bredt flertal i Folketinget, som kunne bakke op om den, og som samtidig ville betyde, at vi kunne leve op til de forpligtelser, som vi selvfølgelig skal leve op til i forhold til EU.
Men regeringen ser stort på det og siger: Vi har vores løsning; det er sådan det er.
Sådan er det jo, var jeg lige ved at sige.
Og det kører man så videre med, uagtet at der er et flertal imod det.
Hvordan har den radikale ordfører det egentlig med det, at man på den måde ser stort på, hvad et flertal i Folketinget ønsker?
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-08:
Jeg kunne med samme argumentation anføre, at det er Venstre og hr. Jacob Jensen, der i dag vælger at se stort på, hvad Folketinget mener og i øvrigt har vedtaget, fordi vi jo i Folketinget har tilsluttet os, at Danmark skulle tilslutte sig den forordning, som tilsiger, hvordan man skal udbetale sociale sikringsydelser i lyset af den frie bevægelighed.
Og derfor er det jo med et Folketings godkendelse, at den danske regering har tilsluttet sig den forordning.
Så Venstre må jo i dag forklare: Hvordan kan det være, at man med åbne øjne stemmer imod den forordning, man selv har været med til at forhandle og beslutte, og klart vedtager et princip om, at vi ikke skal overholde de regler, vi er blevet enige om?
Jacob Jensen (V), 2014-05-08:
Jamen nu er det jo ikke sådan, at der er én og kun én løsning for at kunne leve op til de forordninger, som der bliver henvist til her.
Der er forskellige muligheder, og det er jo bl.a. det, vi har siddet og forhandlet om igennem længere tid, hvor Venstre jo også har været med ved forhandlingsbordet.
Vi har forsøgt at pege på nogle løsningsmuligheder og forhandlet ud fra det, men regeringen har været stålfast: Vi har vores løsning, take it or leave it!
Derfor er det blot, jeg spørger, hvordan den radikale ordfører har det med, at regeringen tilsyneladende ønsker at forhandle om noget, som man, hvis ikke man kan få sin vilje, bare kører videre med hen over hovedet på et bredt flertal i Folketinget, og hvad de måtte ønske.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-08:
Under VK-regeringen har både fru Eva Kjer Hansen og hr. Lars Barfoed stået i salen her og forsvaret princippet om, at når vi har godkendt nogle regler, skal vi overholde de regler, uanset hvad der så måtte være af beslutningsforslag i dette Folketing.
Så vi ligger fuldt på linje med VK-regeringen i vores forsvar for, at man skal overholde reglerne og EU-retten, når man fastlægger lovgivningen i Danmark.
Vi har jo spurgt Venstre adskillige gange: Kan I fremføre ét forslag, der er både socialt ansvarligt, lige så effektivt og enkelt som børnechecken og i overensstemmelse med EU-lovgivningen?
Og det har Venstre ikke kunnet komme med bare ét eksempel på.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-08:
Det var et morsomt svar, for det afslørede jo bare, at Det Radikale Venstre som parti ikke har et princip for, hvornår man har ret til ydelser, når man arbejder i Danmark.
Det Radikale Venstre har alene det princip, at det skal EU afgøre, og at Det Radikale Venstre altid tilslutter sig det, som EU har afgjort.
Altså, Det Radikale Venstre kan som parti ikke sige, hvorfor en friskoleplads f.eks. ikke skal være omfattet af, at man skal have pengene fra Danmark, mens en børnecheck skal.
Det Radikale Venstre kan kun sige: Sådan er det, for det har EU besluttet, og vi bakker altid op om EU.
Søren Pind (V), 2014-05-08:
Jeg vil godt høre hr. Henning Hyllested, der nu kaster sig ud i statsretlige betragtninger ... hvilket?
Nå, ja, undskyld, hr. Finn Sørensen, fint nok.
Ja, ja, repræsentanten for Enhedslisten.
Nu går jeg faktisk principielt ind for, at man skal tiltale folk med det korrekte navn, så jeg beklager naturligvis.
For der må jeg sige, at det finder jeg ikke noget grundlag for at se i statsretlige studier, men det kunne være interessant at høre Enhedslistens betragtning om det her meget specielle synspunkt.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-08:
Jeg har faktisk ikke – og det ville ordføreren vide, hvis han hørte efter, hvad jeg sagde – kastet mig ud i statsretlige spekulationer.
Jeg har forholdt mig til regeringens argumentation i den her sag, som har været, at hvis den skulle pålægges at administrere i strid med internationale forpligtelser, sådan som regeringen opfatter at de er, skal det ske igennem et egentligt lovforslag, der gennemgår alle de formaliteter, der nu er forbundet med det.
Der har vi bare sagt, at det er regeringens argumentation.
Det vigtigste for os i denne sag er at få en politisk løsning på al den her ballade om børnechecken – og selvfølgelig også få en politisk løsning, som Enhedslisten er enig i.
Derfor har vi fremsat det lovforslag, og der er jeg glad for at skatteministeren ved førstebehandlingen bekræftede, at hvis det bliver vedtaget, vil skatteministeren respektere det og føre det ud i livet med al den konflikt, det så eventuelt kan give med EU.
Søren Pind (V), 2014-05-08:
Sagen er jo bare den – i øvrigt med al tænkelig respekt – at det synspunkt er noget vås, for der er jo allerede en lov.
Der er allerede en dansk lov, der siger, hvordan det her skal administreres.
Og i forhold til regeringens forpligtelse er der ingen forskel på, om der er tale om en folketingsbeslutning eller et lovforslag.
Derfor bliver mit egentlige spørgsmål: Er det fra nu af Enhedslistens politik, at regeringen ikke er forpligtet til at følge beslutningsforslag vedtaget af det danske Folketing?
Finn Sørensen (EL), 2014-05-08:
Der er jo det problem, vi diskuterer her, nemlig hvordan vi pålægger regeringen at administrere i henhold til et flertal i Folketinget.
Det er det, som hele sagen drejer sig om.
Og der har jeg forklaret Enhedslistens argumentation og fremgangsmåde i den her sag.
Vi har simpelt hen taget regeringen på ordet og sagt: Okay, så laver vi et lovforslag.
Og der må jeg jo bare gentage, hvad jeg sagde i min ordførertale: Nu har Venstre og Konservative jo muligheden for rent praktisk at gennemføre også de intentioner, de selv har haft.
Nej, men så må de da stemme for Enhedslistens forslag, for så vil regeringen administrere i overensstemmelse med det.
Christian Juhl (EL), 2014-05-08:
Det vil sige, at De Radikale mener, at det er den frie bevægelighed, der har forrang, forstår jeg.
Så siger hr. Christian Friis Bach, at han ikke synes, at samarbejdet mellem nationer skal bygge på jura, men på politisk lederskab.
Det er jeg noget betænkelig ved.
Jeg vil foretrække, at det juridiske grundlag for det samarbejde, man har, er en lille smule klart, sådan at vi ved, hvad vi har med at gøre.
Det samme gælder, når man snakker fri bevægelighed.
Efter min mening er fri bevægelighed en garanti for, at det er godt for ikke Danmark, men for de rige i Danmark.
Så længe fagforeningerne ikke har ret til at forsvare overenskomsterne, så længe der ikke er adgang til ordentlige overenskomster, så er den frie bevægelighed retten til at stå i kø til et underbetalt arbejde, og det er vel ikke det samfund, som hr. Christian Friis Bach vil forsvare.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-08:
Jamen det glæder mig, at ordføreren for Enhedslisten slår fast, at der skal være et klart juridisk fundament for vores samarbejde, og det er der jo netop i denne sag.
Derfor undrer det mig, at ordføreren med den bemærkning kan stemme for det beslutningsforslag, som vi drøfter i salen i dag; for det er klart i strid med det juridiske og det klare juridiske fundament, som vi står på.
Jeg er enig med ordføreren i, at vi skal bekæmpe social dumping.
Jeg er enig i, at vi ikke skal acceptere, at EU-borgere kommer herop og arbejder under elendige forhold og dårligt arbejdsmiljø.
Det skal vi stå sammen om at bekæmpe, og den invitation har vi givet Enhedslisten utallige gange.
Lad os stå sammen om børnechecken og stå sammen om indsatsen mod social dumping.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-08:
Tak til ordføreren.
Der er en anden meget vigtig forskel mellem reglerne for dagpenge og reglerne for børnecheck og børnetilskud.
Hvad børnechecken angår, kræver EU-reglerne, at den skal udbetales, også selv om børnene ikke opholder sig her i landet, og der er ikke nogen bagkant på det.
Så spørger jeg ordføreren: Hvorfor vil ordføreren ikke være med til at kæmpe for det, der hele tiden har stået i den danske lov og hele tiden har været meningen med børnechecken, altså at den var forbeholdt børn, der opholdt sig her i landet?
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-08:
Fordi jeg synes, det er rimeligt, at den EU-borger, der kommer herop, tager et arbejde, knokler løs, er langt væk fra familien, som bor derhjemme, og børnene, som han eller hun ikke ser, bidrager til det danske samfund, betaler skat til det danske samfund, er en klar overskudsforretning for det danske samfund, også kan sende børnecheck hjem til de børn, han eller hun har derhjemme.
Det er det, eksportabilitetsprincippet fastslår i EU, og derfor giver det også mening i forhold til EU-retten.
Igen, det er et godt princip, et fornuftigt princip.
Vi ønsker ikke, det bliver udvidet, men vi mener igen, at der her er en ramme, som vi sagtens kan stå ved, og hvor vi godt kan forsvare den fri bevægelighed og velfærdsstaten på samme tid.
Vi respekterer de fælles spilleregler, man har fastlagt i forordningen.
Jeg kan godt forstå, at hr. Ole Birk Olesen kan være forvirret, for det er ikke enkelt, der er en stribe af sociale sikringsydelser og velfærdsydelser, som vi tilbyder i Danmark, og som tilbydes i resten af Europa.
Og derfor kan vi jo heller ikke komme med ét svar, men vi må hele tiden se på de ydelser, vi har, og stå vagt om det velfærdssamfund, som vi sætter stor pris på, og samtidig beskytte den frie bevægelighed.
Og derfor: Man kan ikke få til en privatskole i Polen, hvis man arbejder i Danmark, og ens børn så ønsker at være hjemme i Polen og gå i skole dér.
Det er jo det, vi har fastlagt, fra sag til sag, fra ydelse til ydelse, i det europæiske samarbejde, som vi sætter stor pris på.
Men ja: Der kan være forskelle, der kan være argumenter for og imod, men vi må samarbejde om det, og det er præcis det, EU går ud på.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-08:
Det var da en klar politisk melding.
Det er af politiske årsager, for ordføreren synes egentlig, det er noget vrøvl, der står i den danske lov.
Men hvorfor har ordføreren så ikke for længe siden taget initiativ til, at vi fik ændret de sætninger, sådan at det af den danske lov også fremgår, at det er helt rimeligt, at børnechecken bliver udbetalt, selv om børnene ikke opholder sig her i landet?
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-08:
Det, vi sikrer, er jo at bringe børnechecken, administrationen af børnechecken i overensstemmelse med EU-forordningen og EU-retten, så vi netop dermed sikrer, at børnechecken administreres efter de fælles regler, som vi har stemt for, som er fastlagt i forvaltningen, som vi har været med til at forhandle, og som vi har sagt vi vil respektere.
Ja, det er den måde, vi skal forvalte det på, for vi bringer netop børnecheckens administration i overensstemmelse med både vores politiske holdning, kan man sige, og med EU-retten, og det er det, vi drøfter i dag.
Karina Adsbøl (DF), 2014-05-08:
Det, jeg hørte ordføreren sige fra talerstolen, var, at når man var på dagpenge, så bidrog man ikke til samfundet.
Er det korrekt forstået, at ordføreren mener det?
For når man er på dagpenge, skal man jo stadig væk betale til daginstitutionen, man skal stadig væk handle ind og skal have det til at fungere.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at ordføreren mener, at EU står over det danske Folketing.
Måske ordføreren kan uddybe det?
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-08:
Når man er på dagpenge, er man i sagens natur ikke i arbejde.
Det var det, der var min pointe.
Derfor adskiller en dagpengesats sig fra en børnecheck, der udbetales som en social sikringsydelse til alle, der har børn.
Derfor adskiller børnechecken og dagpengene sig som ydelser, og derfor behandles de forskelligt.
Folketinget har tiltrådt den forordning; man har stemt om den forordning, man har været med til at forhandle den, bidraget i forhandlingsforløbet om den forordning, og derfor er der ingen over og ingen ved siden af Folketinget; det er fra Folketingets side, vi med åbne øjne har tilsluttet os en forordning, som vi nu agter at overholde, i fuldstændig overensstemmelse med de principper, EU bygger på.
Karina Adsbøl (DF), 2014-05-08:
Jamen jeg forstår simpelt hen ikke ordføreren.
Må jeg så ikke bare sige til ordføreren, at ordføreren må melde klart ud, om han mener, at dagpengemodtagere også bidrager til samfundet, eller om de ikke gør.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-08:
Dagpengemodtagere betaler skat og bidrager på andre måder til det danske samfund, ja, men de er i sagens natur uden et arbejde, og derfor adskiller dagpengene som ydelse sig fra børnechecken, som man får adgang til, hvis man betaler skat og man har børn og arbejder i Danmark.
EU er et forpligtende samarbejde, og ja, vi har afgivet suverænitet.
Men det har vi jo gjort for at få endnu mere suverænitet tilbage, nemlig evnen til at handle i fællesskab og stå vagt om de europæiske værdier og de europæiske velfærdsstater i et samarbejde.
Kun dermed kan vi netop beskytte velfærdsstaten på sigt.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-08:
Der var i det første svar til hr. Christian Juhl noget med, at en børnecheck var noget, man gav til alle, der var i arbejde i Danmark.
Det blev i det andet svar så til, at en børnecheck var noget, man fik i Danmark, uanset om man var i arbejde eller ej, og så var det princip, som hr. Christian Friis Bach havde opstillet først, jo ikke længere gældende.
Så jeg kan slet ikke forstå, hvad det var, hr. Christian Friis Bach sagde.
Mener Det Radikale Venstre f.eks., at man, hvis man som EU-borger kommer til Danmark, så også bør have ret til, at ens børn får betalt 71 pct. af omkostningen ved at gå på en privatskole i Polen?
Bør børnene have ret til at gå på et gymnasium i Polen betalt af den danske stat?
Eller accepterer Det Radikale Venstre her, at det ikke er noget, som den danske stat skal betale for, selv om vedkommende arbejder i Danmark og betaler skat i Danmark?
Finn Sørensen (EL), 2014-05-08:
Tak til ordføreren for et meget klart indlæg, som på mange måder beskrev situationen, som den er.
Også tak for en meget klar politisk melding om, at ordføreren meget klart går ind for diskrimination, for ordføreren siger, at man skal have været 5 år her i Danmark, og i de 5 år skal man – forudsætter jeg – have betalt skat på lige fod med alle andre skatteydere her i landet, men det er først efter 5 år, at man har ret til de ydelser, som man betaler skat for at få.
Det var da en klar melding.
Men jeg blev noget forvirret over ordførerens udmelding om en folkeafstemning, der ligesom skulle slå fast, at vi skal have suveræniteten tilbage i det her spørgsmål.
Jeg troede, at ordføreren havde den opfattelse, at Danmark allerede har den suverænitet.
Jeg vil gerne citere fra forslaget til vedtagelse nr. V 25, hvor ordføreren er medforslagsstiller af et forslag, der siger: »Folketinget konstaterer, at indretningen af de danske velfærdsydelser er national kompetence.«.
Hvis det er sådan, det forholder sig, hvorfor bestemmer EU så alting, og hvorfor skulle det så også være nødvendigt med sådan en folkeafstemning?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-08:
Jeg tror, at der er nogle sproglige ting, der er gået lidt på tværs af hinanden.
Nogle gange siger man, at tingene er sådan, fordi man mener, at det bør være sådan; andre gange siger man, at tingene bør være sådan, fordi de faktisk er sådan.
Men man kan jo ikke altid slutte fra »bør« til »er« og fra »er« til »bør« osv., men jeg tror, at det er det, der er på spil her.
Vi har været medforslagsstillere til et forslag til vedtagelse, som har udtrykt et »bør«, som om det var et »er«.
Ida Auken (RV), 2014-05-08:
Det var da klar tale, hvis jeg forstår ordføreren ret.
Vi har nu fået en garanti fra De Konservatives ordfører om, at der ikke har været det mindste politiske pres på Justitsministeriets embedsmænd fra det tidspunkt, hvor de først siger, at det her er ulovligt, til det tidspunkt, hvor de i løbet af 3 til 4 dage, inden Venstre og Konservative lægger deres forslag frem, siger, at det er lovligt.
Der har ikke været det mindste politiske pres, og Konservatives ordfører står simpelt hen og lyver fra Folketingets talerstol, hvis det viser sig efterfølgende, at nogen som helst journalister eller folketingsmedlemmer kan dokumentere, at der har været politisk pres på Justitsministeriets embedsmænd.
Det vil jeg bare gerne have bekræftet at ordføreren sagde.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Det er jo en underlig form for debat, hvor man forsøger at gøre en proces suspekt ved at sige, at den er suspekt.
Det er en fuldstændig normal praksis, også da fru Ida Auken var minister, at der kommer notater ind med forskellige vurderinger.
Det er en fuldstændig normal praksis, og jeg vil vædde hvad som helst på, at hvis der blev søgt aktindsigt i beslutninger fra Miljøministeriet, ville det være tilfældet.
Der vil ikke være noget suspekt i det – det ville være fuldstændig normalt, sådan er beslutningsprocesser.
Så derfor ville det være meget, meget underligt.
Det er også meget underligt, at en tidligere minister bringer frem, at det er suspekt, at der kommer forskellige notater.
Det, der er interessant, er konklusionen i sidste ende.
Det er konklusionen.
Lone Loklindt (RV), 2014-05-08:
Jeg kan forstå nu, at der har været et væld af notater, og det forlyder jo, at der har været et væld af notater fra jurister, der mente, at optjeningsprincippet var og er ulovligt.
Skal det forstås sådan, at hr. Brian Mikkelsen anerkender, at det er rigtigt, at der var en række notater, der viste, at optjeningsprincippet var ulovligt?