runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2015-03-26:
Mobning i barndommen er en traumatiserende oplevelse.
Vi er både som politikere og mennesker forpligtet til at bekæmpe mobning.
Det er derfor prisværdigt, at SF med dette forslag sætter emnet på dagsordenen her i Folketingssalen.
Konkret fremsætter SF fire initiativer, der skal stoppe mobning.
For det første skal det gøres tydeligt i lovgivningen, at skolerne har handlepligt over for mobning.
For det andet skal den enkelte elev have klageadgang til Folketingets Ombudsmand, hvis skolen ikke opfylder handlepligten.
For det tredje skal regeringen indsamle nødvendig viden om bekæmpelse af mobning, og for det fjerde skal mobning på sociale medier kortlægges, og dem, der bliver mobbet, skal have mulighed for at få slettet det krænkende indhold.
Venstre ser positivt på initiativer, der har til formål at bekæmpe mobning.
I sidste måned fremlagde Venstre også selv et antimobningsoplæg.
En del af Venstres antimobningsudspil er, at det skal være muligt at sanktionere voksne, der ikke griber ind over for mobning.
Det skal f.eks. være muligt at udtale kritik af en skole, hvis ikke den gør noget for at bekæmpe mobning.
Forældrene til mobbere skal derfor kunne drages til ansvar for deres børns adfærd.
I de allermest ekstreme tilfælde kan man indtænke forældrepålægget som et muligt redskab.
En anden del af Venstres antimobningsudspil er, at der skal indsamles mere evidens.
Det kunne f.eks. være oplagt at anvende midler fra satspuljen til at sikre, at der forskes i bekæmpelse af mobning.
Endelig er det også en del af Venstres udspil, at bekæmpelse af mobning på sociale medier skal håndteres bedre.
I udspillet foreslås det derfor at iværksætte en kampagne, der gør det tydeligt, hvor og hvordan man kan blokere og melde brugere, der mobber.
Denne kampagne kan meget vel indtænkes i at blive lavet i samarbejde med f.eks. Facebook.
Der er altså et par åbenlyse ligheder imellem Venstres antimobningsudspil, som blev fremlagt i sidste måned, og SF's initiativer i dette forslag.
Venstre er ikke helt sikre på, om det er nødvendigt at lave en decideret paragraf om adgangen til at slette det krænkende indhold, og Venstre stiller sig også tvivlende over for effekten i at kunne klage til Folketingets Ombudsmand.
Vi mener, at sagerne burde kunne klares bedre i kommunerne, og man kan allerede i dag klage til Folketingets Ombudsmands Børnekontor.
Ellers ser vi det, som om Venstre og SF langt hen ad vejen ønsker det samme her.
Derfor er Venstre positive over for intentionerne i dette forslag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-03-26:
Tak til hr. Lars Dohn for en glimrende redegørelse, og tak for det fine forslag fra Enhedslisten, som Dansk Folkeparti støtter.
Som ordføreren selv siger, ser det ud til, at der kan etableres et flertal for B 40, altså Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Venstre har sagt, de stemmer for, vi stemmer for, SF har sagt, de stemmer for, og Liberal Alliance vil afvente udvalgsbehandlingen.
Enhedslisten er så også positive og vil stemme for B 40, hvis der kan findes en ordentlig og fornuftig løsning.
Er det sådan, jeg skal forstå Enhedslisten?
Lotte Rod (RV), 2015-03-26:
Jeg deler fuldstændig Enhedslistens bekymring for de målinger, vi kan se, hvor niveauet er meget højere.
Men jeg mener også, at vi jo har det her redskab i Danmark, og vi har det helt tydelige signal til kommunerne om, at de skal løse den her opgave.
Derfor håber jeg i virkeligheden, at vi i stedet for at lave nye regler kunne bruge den her debat til i fællesskab at finde ud af, om vi kunne finde nye veje til, hvordan vi får indskærpet over for kommunerne, at de skal leve op til det, som allerede gælder.
Lars Dohn (EL), 2015-03-26:
Jamen Enhedslistens forslag indebærer ikke nye regler.
Det indebærer, at regeringen får kommunerne til at påse, at man overholder de nugældende regler, og hvis de så ikke gør, skal man lave en handleplan og lovliggøre forholdene.
Så der er ikke mere bureaukrati i Enhedslistens forslag.
Lotte Rod (RV), 2015-03-26:
Men pointen fra min side er, at det netop er kommunernes ansvar at leve op til reglerne.
Derfor ønsker jeg sådan set ikke, at vi tager det ud og tænker, at vi så herindefra skal være med til at lave en plan.
Jeg vil meget hellere diskutere med jer, hvordan det er, vi i øvrigt plejer at indskærpe reglerne over for kommunerne, hvis vi opdager, at de ikke lever op til dem.
Altså, skulle man overveje at sende et hyrdebrev eller tage det op i en økonomiaftale eller gøre andre ting?
Jeg synes, det er en mere farbar vej end at tænke, at nu skal vi til at finde på alt muligt herinde, fordi kommunerne ikke har løst opgaven.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-03-26:
Det skal være meget kort.
Jeg takker for SF's opbakning til forslaget, det er dejligt, også at det ligger i fortsat spor af SF's politik – det er også rart.
Og så glæder jeg mig til udvalgsbehandlingen, hvis der kan skabes flertal her i Folketingssalen.
Så er det meget positivt, at vi kigger på en national strategi, selvfølgelig, det ligger også i indeklimahandlingsplanen med KL.
Tak for det.
Lars Dohn (EL), 2015-03-26:
Tak for bemærkningen omkring Enhedslistens forslag.
Jeg er lidt ærgerlig over det, hvis man ikke mener, at det er ambitiøst at rette op på den situation, at halvdelen af landets lokaler ikke lever op til nogle ordentlige normer, og at vi ligger nummer sjok i Norden, hvad det her område angår.
Men hvis det skulle handle om f.eks. at lave et fælles forslag om, at eleverne og de studerende skal være omfattet af arbejdsmiljøloven, vil jeg hellere end gerne – også gerne sammen med SF – være med til at fremsætte det i Folketinget.
Ja, for netop muligheden for at få De Radikale med på sådan en tanke om at lade elever og studerende være omfattet af arbejdsmiljøloven skulle være en forholdsvis nem ting, for tidligere undervisningsminister Margrethe Vestager har jo foreslået, at eleverne bliver omfattet af arbejdsmiljøloven.
Så det bliver lidt spændende at se, hvordan De Radikale vil optræde i den sammenhæng.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-03-26:
Det kan vi jo ikke vide; det kan De Radikale selv svare for.
Men jeg glæder mig til udvalgsbehandlingen.
Jeg kan i hvert fald tydeligt se, at det er noget, alle partier er meget optaget af.
Og så skulle vi måske forlade den sædvanlige partipolitik: Hvis den ene part foreslår noget, siger den anden part nej.
Vi kunne f.eks. samle alle partier for at se på det, der er til børn og unges bedste, og det er at få en ordentlig arbejdsmiljølovgivning, som dækker dem og giver dem nogle retskrav.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-03-26:
Jeg ser meget frem til at lave et samarbejde med Enhedslisten om at få skabt et godt arbejdsmiljø, som også dækker de børn og unge, som går i vores skoler.
Det er ikke en rigtig udlægning, at jeg ikke kerer mig om den situation, som mange skoler befinder sig i i dag, men jeg må holde mig til det, som ministeren siger: Vi har regler, vi har love på området.
De mangler at blive fulgt, og derfor hilser jeg det faktisk velkommen.
Jeg håber også, at De Radikales ordfører vil uddybe og stå ved, når vi får en udvalgsbehandling af det her, at man ønsker at sende et hyrdebrev og også eventuelt får en opfølgning fra kommunerne.
For de har et ansvar, og de skal leve op til det.
Rasmus Prehn (S), 2015-03-26:
Også fra socialdemokratisk side kan vi naturligvis støtte dette gode og konstruktive forslag.
Der er ikke nogen tvivl om, som Venstres ordfører også har været inde på, at jernbanen er i rivende udvikling.
Vi har alle sammen meget store forventninger til dansk jernbanedrift.
Vi vil gerne have flere til at benytte sig af toget, hvad enten det er passagerer, der skal ud at køre, eller det er gods, hvor vi gerne skulle have endnu mere over på den meget mere miljø- og klimavenlige jernbanegodskørsel.
Når det er, at der har været en masse knopskydninger – i forhold til regelændringer, EU-direktiver og andet – giver det derfor også mening at lave den her pakke i et nyt lovforslag, hvor man simpelt hen samler op på alle de forskellige ting, der har været ændret undervejs, så vi får en samlet lov, der sikrer, der er styr på alt det med dansk jernbanedrift.
Og der er det altså et rigtig godt forslag, der ligger her, der, som Venstres ordfører allerede har været inde på, handler om en række forskellige EU-regler, der bliver skrevet ind.
Det er ting, som vi har taget højde for i forhold til at sikre et bedre samarbejde, når det er, man skal køre ned igennem Europa, så man ikke skal til at have nye lokomotivførere om bord, fordi der er et nyt signalprogram, men at man har fælles signalprogram.
Det handler også om, at vi sikrer bedre markedsadgang, så andre kan komme ind i forhold til nogle af de serviceting, der er i forhold til jernbanen.
Så som Venstres ordfører også nævnte, har vi jo været historisk ambitiøse, og jeg er glad for, at Venstre bemærker, at vi fra regeringens side har været så ambitiøse i forhold til letbaner og udviklingen af den slags.
For det skal der selvfølgelig også tages højde for i sådan et forslag, sådan at vi, når vi får letbaner i de største byer, så også har en jernbanelov, der dækker det her område, hvor vi har været så ambitiøse i satsningen af det.
Endelig er der en passus om ekspropriation, sådan at vi i det omfang, man kommer i den situation, hvor man desværre er nødt til at gå ind og ændre ved folks private ejendomsret, fordi samfundsinteresserne betyder, at der skal ske noget, har det samlet ét sted, altså det her med, hvordan vi eksproprierer og andet, i forhold til at sikre, at almenvellets interesser får lov at ske fyldest, uden at den enkelte borger bliver krænket på sin private ejendomsret.
Susanne Eilersen (DF), 2015-03-26:
Mange tak for det.
Da ordføreren på det her forslag er fraværende, har jeg lovet at læse Dansk Folkepartis ordførertale op.
Forslaget drejer sig i bund og grund om en revision og en opdatering af den gældende jernbanelov og en implementering af EU-regler.
Formålet er at skabe en klar og enkel operationel jernbanelov, som kan understøtte at få flere passagerer og mere gods på jernbanen.
Derfor er det også en videreførelse af gældende ret, hvor det blot er gjort mere overskueligt og brugervenligt, men man kan måske diskutere, om et forslag på kun 106 sider kan anses for at være brugervenligt.
Der indføres en særlig definition på letbaner, som afgrænses i forhold til anden trafik på skinner, idet letbaner både kan køre i eget tracé og køre i vejen efter færdselslovens regler.
Dansk Folkeparti er positive over for forslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2015-03-26:
Radikale Venstre kan støtte lovforslaget, som det ligger.
Jeg har ikke tænkt mig at gennemgå alle de mange detaljer i lovforslaget – nogle af mine kollegaer har været inde på det, og jeg ved, at transportministeren også kommer med en længere redegørelse – men jeg vil konstatere, at lovforslaget især gennemfører noget EU-lov, som Danmark har støttet op om, og så er det gældende ret, som videreføres.
Det er en lov, der har nogle år på bagen, og en gang imellem skal vi jo opdatere lovene, sådan at de stadig giver mening.
Den væsentligste nyskabelse i loven er, at man nu indfører nogle paragraffer om letbaner, moderne sporvogne, som der er ved at blive bygget en masse af i Danmark, og det er selvfølgelig helt naturligt, at landets jernbanelov nu også indeholder den her nye form for jernbaner, som bliver bygget rundtomkring.
Aktørerne inden for jernbaneområdet har været inddraget i arbejdet med den opdaterede jernebanelov, og der er positive høringssvar.
Jeg synes, der er grund til at rose Transportministeriet for et stort arbejde med at modernisere den her lov i samarbejde med de forskellige aktører.
Radikale Venstre kan støtte lovforslaget, som det ligger.
Anne Baastrup (SF), 2015-03-26:
Lovforslaget er stort og ser umiddelbart indviklet ud, der er mange elementer, der skal passes ind, og der er mange særinteresser forbundet med dette forslag.
Jeg synes, det var interessant at se i bemærkningerne, at man ud over de andre målsætninger, nemlig det med at implementere EU-reglerne, også har en målsætning om at gøre loven nemmere at forstå for borgerne, og den ambition synes jeg det er fantastisk flot at ministeriet har.
Jeg vil også sige, at det, når man læser lovforslaget og man kan se det der sådan lidt indviklede system, ser firkantet og klart ud, og det er faktisk ikke så nørdet, som man skulle tro, når man kaster sig ud i det for første gang.
Høringssvarene viser jo også, at man, når det gælder den der uro, der naturligvis er i forbindelse med en eventuel konkurrenceforvridning og andet – for det er store interesser – har forsøgt at løse det sådan relativt klart.
Så for mig at se virker det, som om ministeriet har ramt ret præcist med den måde, som man nu bliver nødt til at træffe nogle beslutninger på.
Så vi støtter det.
Det er sjovt, at vi nu får en ny definition på bybaner, og det er interessant, at vi har fået klarhed over, hvad Havarikommissionen skal beskæftige sig med, og hvad ekspropriationsmyndighederne skal beskæftige sig med, og også at de er enige.
Så ros til ministeriet, og så selvfølgelig også ros til ministeren.
Lars Dohn (EL), 2015-03-26:
Da Enhedslistens ordfører, Henning Hyllested, sidder i et tog et eller andet sted i et andet ærinde, skal jeg læse hans tale op.
Prisværdigt er det, at forslaget forenkler og moderniserer den gældende jernbanelov.
Det ser dog ikke ud til, at det er lykkedes helt, idet en del høringssvar gør opmærksom på, at der stadig forekommer upræcise vendinger og formuleringer.
For Enhedslisten er der især tre ting i forslaget, der påkalder sig vores interesse.
Det er Havarikommissionen, det er Jernbanenævnet, og det er jernbanegodset.
Det er betænkeligt, at jernbanevirksomheder og ikke længere Havarikommissionen skal undersøge egne ulykker.
Betyder det f.eks., at DSB selv skal undersøge, når IC4-tog støder sammen under rangering?
Det kan bidrage til at svække den generelle jernbanesikkerhed.
Indførelsen af egenkontrol i bl.a. fødevarebranchen viste sig at være et tag selv-bord, og hvorfor skulle jernbanevirksomheder være anderledes?
Man skal ikke friste folk over evne, så derfor anbefaler Enhedslisten, at det udgår af lovforslaget.
Ikke alene er det Trafikstyrelsen, der varetager nævnets sekretariatsfunktioner; man bor også på samme postadresse.
Det er problematisk, at Jernbanenævnet behandler sager, der vedrører Trafikstyrelsens afgørelser, hvor der kan opstå tvivl om habiliteten.
Dette underbygges af f.eks. Captrainsagen vedrørende Tønder-Tinglev-banen i december 2011 samt dørlukningsproceduren på Kystbanen i november 2011.
Nævnet skal altså sikres både organisatorisk og have fuld uafhængighed.
Nævnets arbejdsbyrde forøges, og derfor skal der tilføres flere økonomiske ressourcer, og det skal have mere personale.
Samtidig ønsker vi, at klageadgangen opretholdes, også selv om der ikke er EU-retslige krav derom.
Indbringelse af klager til domstolene er både dyrt og langsommeligt og vil erfaringsmæssigt afholde nogle fra at klage over kritisable forhold.
Jernbanegodset, især det indenlandske, behandles stedmoderligt.
Vi har således ikke fået afklaret, om der kan køre godstog på den kommende Billundbane, og vi synes også, der mangler en del i baglandet til den nye terminal i Hirtshals.
Det gælder om at sikre adgang til terminalerne og have ensartede takster baseret på de tilbudte faciliteter.
Enhedslisten anbefaler, at terminalerne lægges under Banedanmark, der så forpagter dem ud til en virksomhed, der ikke selv er operatør, for derved at sikre alle brugere en ikkediskriminerende adgang.
Endelig vil vi anbefale, at bestemmelsen i § 102, hvor ministeren sikres mulighed for at gennemføre EU-direktiver og fastsætte supplerende regler vedrørende EU-forordninger på jernbaneområdet, altid forelægges Transportudvalget og Europaudvalget.
Der er mange gode ansatser i forslaget, så vi er bestemt ikke afvisende over for det, men vi finder også, at ovennævnte forhold gør det svært at stemme ja til forslaget, som det ligger der.
Enhedslisten vil stille spørgsmål til ministeren og så ellers afvente, hvad der sker under udvalgsbehandlingen.
Et ændringsforslag skal heller ikke være udelukket på forhånd.
Merete Riisager (LA), 2015-03-26:
Jeg noterer mig også, at man ligefrem har bestræbt sig på, at den skulle være lettere at læse, og f.eks. opererer man nu med begrebet bybaner for S-tog, metro og letbaner.
De fleste ændringer vedrører implementeringen af EU-regler på området, herunder ikke mindst muligheden for en bedre markedsadgang, når EU ruller de såkaldte jernbanepakker ud.
Selv om det ikke går så hurtigt med den seneste om udbudskrav overalt i Europa, skal vi naturligvis sikre de lovgivningsmæssige rammer.
Det er nok heller ikke her, vi ser de største barrierer for udbud med lavere priser og en højere service.
Det ligger snarere i tekniske finurligheder vedrørende bane og materiel, i køreplanlægning og organisatorisk afhængighed af DSB, som lige er blevet livsforlænget med 10 år.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi synes, at det er ærgerligt, at vi nu kan konstatere, at gamle østlande som Polen, Rumænien og Ungarn har mere udbudt trafik, end vi har i Danmark, og at de europæiske togoperatører betragter Danmark som det mest lukkede jernbaneland i Europa og et af de mest lukkede i hele verden.
Det har en topchef udtalt for nylig.
Det er ikke underligt, at netop udbud på jernbaneområdet er et af de områder, som regeringens egen Produktivitetskommission peger på som det mest effektive, hvis man vil effektivisere den offentlige sektor.
Den nuværende struktur og f.eks. fortolkning af moms på passagertrafik favoriserer, at DSB selv vedligeholder alt materiel.
En ændring af momsreglerne vil medføre prisstigninger på 25 pct., siger DSB, og det får bare lov at stå uimodsagt, selv om vi i forvejen har nogle af de allerhøjeste billetpriser i verden.
Det har vi så vel at mærke, selv om de stort set kun udgør det halve af den faktiske pris.
Nej, man må sige, at det ikke er nok med en moderniseret jernbanelov.
Vi skal også have markedsliggjort og reorganiseret hele sektoren, før vi får et mere forbrugervenligt produkt.
Lad os håbe, at det kan ske efter et valg, men lovforslaget, som det ligger, kan vi godt acceptere.
Mike Legarth (KF), 2015-03-26:
Tak, hr. formand Clausen.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget her, og det gør vi, fordi der er tale om en revision og modernisering af gældende lov om jernbane.
Hovedformålet er at skabe en klar, enkel og operationel jernbanelov, der kan understøtte målet om at få flere passagerer og mere gods på banen.
Lovforslaget gennemfører så yderligere åbninger af markedsadgangen i forhold til servicefaciliteter, herunder vedligeholdelses- og klargøringscentre.
Der indføres et nyt begreb, der omfatter både metro, S-tog og letbaner.
Vi hæfter os ved, at de regler, der gjaldt for ekspropriation, videreføres, sådan at der ikke er nogen forringelse af nogen art i den retning.
Skulle man gøre noget, ville vi hellere styrke borgerens rettigheder over for systemet, over for staten.
Men det er der altså ingen grund til at være bekymret for her.
Lovforslaget er samlet set til gavn for passagerer og operatører, og der er ikke nogen negative konsekvenser.
Der er en lille hage i lovforslaget, nemlig Jernbanenævnets sekretariatsbetjening, som foreslås varetaget af Trafikstyrelsen, som er en af de myndigheder, hvis afgørelser er underkastet Jernbanenævnets tilsyns- og afgørelseskompetence.
Det har bl.a. Jernbanenævnet selv og Forbrugerrådet udtrykt betænkeligheder ved.
Derfor ser jeg frem til udvalgsarbejdet og vil stille et spørgsmål til ministeren, og det gør jeg så her fra talerstolen, nemlig om man fortsat mener, at det er lovligt, at det er hensigtsmæssigt og i overensstemmelse med EU-reglerne at lade Jernbanenævnets sekretariatsbetjening varetage af Trafikstyrelsen.
Det kan godt være, at det er lovligt, men er det hensigtsmæssigt, er det ordentligt, er det fornuftigt, at vi gør det, eller kunne vi have vandtætte skotter og fuldstændig isolerede forhold, så man ikke kan beskyldes for indspisthed?
Det vil vi lægge op til, og det vil vi forfølge, også i det videre udvalgsarbejde.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-03-26:
På tværs af Folketingets partier har vi en målsætning om, at vi gerne vil have flere passagerer på banen.
Vi vil gerne have flere passagerer med vores tog.
Det er derfor, vi har iværksat massive investeringer i jernbanen.
Siden 2009 har vi for alvor sat turbo på investeringer i en bedre jernbane.
For at få det fulde udbytte af disse mange investeringer kræver det en modernisering af jernbaneloven, og det er lige præcis det, som det her lovforslag handler om, nemlig en tiltrængt revision og modernisering af gældende lov om jernbane.
Hovedformålet med revisionen er at implementere EU-regler samt at skabe en klar, enkel og operationel jernbanelov, som netop kan understøtte målet om at få flere passagerer og mere gods på banen.
Lovforslaget gennemfører bl.a. yderligere åbning af markedsadgangen i forhold til adgang til jernbanerelaterede servicefaciliteter såsom vedligeholdelsescentre og klargøringscentre.
Det er noget, vi hilser meget velkommen i Venstre.
Nu mangler vi så bare at få fulgt op med, at vi får mere konkurrence på selve skinnerne, men det må vi tage ved en senere lejlighed.
Der indføres også et nyt begreb, der hedder bybaner.
Det begreb omfatter metro, letbaner og S-tog, og dermed tilpasser lovforslaget reglerne, så vi tager højde for bl.a. de kommende letbaner, som jo kommer i Aarhus, vest for København, i Odense og i Aalborg.
Dertil kommer en række øvrige mindre justeringer af jernbaneloven, der alt sammen vil bidrage til, at passagererne og godsbaneoperatørerne de kommende år kan få det fulde udbytte af de meget omfattende investeringer, vi netop foretager i jernbanen.
Alt i alt er lovforslaget udtryk for et godt skridt fremad for den skinnebårne trafik i Danmark, og derfor kan Venstre støtte lovforslaget.
Annette Lind (S), 2015-03-26:
Vi skal lave en antimobningsstrategi, og man har et kæmpeansvar ude på skolerne.
Man kan efter Børnenes Kontors oprettelse i 2012 klage til Ombudsmanden, og man har en skærpet forpligtelse til at henvende sig til myndighederne.
Der er her en lang række ting, som er sat i værk.
Jeg tror ikke, at mere lovgivning gør, at børn bliver mobbet mindre.
Det her skal man sætte ind over for fra dag et, når man opdager det, og man skal heller ikke vente på, at man får en afgørelse fra Ombudsmanden.
Det her handler altså om, at når der er et barn, der bliver mobbet, så skal man tage det alvorligt, og det skal man handle på lige med det samme.