runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2013-02-28:
Tak, hr. formand.
Jeg har blot lige et spørgsmål til hr. Leif Lahn Jensen om reformerne af SU'en og kontanthjælpen og om vækstpakken: Hvordan kan det være, at Socialdemokratiets ordfører synes, at det er så fantastisk at tage 2 mia. kr. fra SU'en og 1 mia. kr. fra kontanthjælpen for at sænke selskabsskatten, hvilket ikke giver særlig mange job?
Var det ikke bedre, at man satsede mere på at sænke afgifter?
Jeg ved godt, det også er med i vækstpakken, men man er låst fast på, at det skal give 1 mia. kr. fra kontanthjælpen og 2 mia. kr. fra SU'en, og at det skal bruges til at sænke selskabsskatten med.
Er det ikke sådan lidt den forkerte vej at gå, når det ikke giver ret mange nye job?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-02-28:
Det her med kontanthjælp er et rigtig godt eksempel på, at vi har fået en ny regering, for kontanthjælpsreformen er netop en win-win-situation, som man siger.
For hvad er det, der sker?
Vi beholder pengene inden for reformen.
Med vores udspil sørger vi for at have fokus på den enkelte, for at få alle i gang.
Alle skal have en chance.
Vi skal have folk på passiv forsørgelse i arbejde.
Vi mener helt klart, at de har det bedst med det.
Og hvis det så sker, kommer de her mennesker ud og får et arbejde.
Jacob Jensen (V), 2013-02-28:
Jeg gik ud fra, at når man opererer med udtryk, som at noget er klassisk, så drejer det sig om noget, der ligesom har gjaldt en rum tid.
Hvordan hænger de to ting sammen?
Skal man forstå det sådan, at når det er klassisk socialdemokratisk, er det noget, der måske har gjaldt 1, 2 eller 3 uger eller et par måneder, men ikke længere?
Eller hvordan skal man opfatte det, når man bliver fortalt, at noget er klassisk socialdemokratisk, selv om det godt nok kun har gjaldt i 5-6 måneder?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-02-28:
Jamen jeg kan jo sådan set bare sige det, jeg sagde før, nemlig at det er klassisk socialdemokratisk politik at investere i mennesker.
Det er jo det, vi gør med alle de her reformer.
Som jeg sagde før, så sørger vi for at give dem uddannelse, vi sørger for at få dem tættere på arbejdsmarkedet, vi sørger for, at de bliver raske i en fart.
Vi gør alt, hvad vi overhovedet kan, for at sørge for, at de her mennesker får det godt.
Og hvad sker der så samtidig?
Der sker det, at vi også sørger for at skabe arbejdspladser.
Hvis ikke vi sørgede for, at de mennesker fik det godt og kom ud på arbejdsmarkedet, kom igennem en uddannelse, så ville det også være fuldstændig ligegyldigt, at der ikke var ret mange arbejdspladser, for så var der ikke nogen til at tage de job.
Så de to ting går hånd i hånd.
Det, som Venstre glemte, dengang de havde regeringsmagten, var at investere i mennesker.
Det er det, vi gør nu, og det er vigtigt at investere i mennesker, hvis arbejdspladserne og arbejdsgiverne også skal have nogle rigtig dygtige folk at tage af, når der kommer rigtig gang i den igen.
Det, som vi gør i den her regering, er, at vi investerer i mennesker.
Det er vigtigt for os at få mennesker videre, så de kan få et godt liv, og det betyder at være i arbejde.
Og igen: Det kan vi da kun være rigtig, rigtig tilfredse med.
Jacob Jensen (V), 2013-02-28:
Tak for det.
På det pressemøde, der blev afholdt her forleden dag, i tirsdags, i forbindelse med lanceringen af denne vækstpakke, blev statsministeren spurgt, om det var klassisk socialdemokratisk politik at beskære SU'en og kontanthjælpen og så sænke selskabsskatten.
Til det svarede hun måske lidt overraskende, at ja, det var klassisk socialdemokratisk politik.
Jeg vil bare høre, om ordføreren er enig i det.
Bent Bøgsted (DF), 2013-02-28:
Det er jo ikke et spørgsmål om, at det er en dårlig idé at lave en reform af kontanthjælpen.
Det er slet ikke det, det drejer sig om.
Men når man kigger på bundlinjen, når man kigger på de penge, der bliver flyttet rundt i kontanthjælpssystemet, og som skal bruges til noget andet, så er bundlinjen 1 mia. kr., der skal gå til vækstpakken til sænkelse af selskabsskatten.
Det kan hr. Leif Lahn Jensen ikke komme uden om, det står i reformen.
Det er rigtigt, at der er nogle beløb, der bliver flyttet rundt i systemet.
Og i forhold til SU'en er det låst fast, at det på bundlinjen skal give 2 mia. kr.
Jeg vil bare lige høre hr. Leif Lahn Jensen, om det er o.k., hvis nu kontanthjælpsreformen kun giver 0,5 mia. kr. til at blive flyttet over til vækstpakken, og hvis SU-reformen måske kun giver 1 mia. kr. i stedet for 2 mia. kr. Er det acceptabelt for regeringen og for hr. Leif Lahn Jensen?
Peter Juel Jensen (V), 2013-03-12:
Og tak for ordførertalen – meget kort og meget præcis, så tak for det.
Altså, det er desværre således med politikere, at de en gang imellem kun læser overskrifter.
Hvis man havde læst længere ned i Statsrevisorernes rapport, havde man kunnet se, at der jo var blevet inddrevet 38,5 mio. kr. ekstra – midler, der var blevet inddrevet, fordi de ikke var blevet brugt på den måde, de var tiltænkt.
Der blev også inddraget nogle muligheder for at være med til at udbyde AMU-uddannelser.
Så man var allerede godt i gang.
Lovforslaget, som vi behandler nu, lægger jo også op til en videreførelse af den nultoleranceordning, som borgerlige undervisningsministre var med til at iværksætte.
Så i stedet for hele tiden at skælde ud, bør man da følge med og være positive og sige: Nu får vi det endelig lukket.
Jeg kan fortælle ordføreren, at det ikke har været nemt at lukke det her, for det handler jo også om, at vi gerne vil have nogle AMU-centre, hvor der ikke bare kan være offentlige udbydere, men også private udbydere, i og med at man kan spille ind med noget forskelligt, som kan være til gavn for det danske arbejdsmarked.
Så det handler om at kvalificere ufaglærte og faglærte arbejdere; det handler ikke om, hvem der udbyder det.
Og jeg er meget, meget ked af, at ordføreren for SF er så ideologisk i sin tilgang til hele AMU-området.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-03-12:
Jamen Rigsrevisionens konklusion var klokkeklar – det er jo ikke noget, jeg står og finder på –
den var faktisk usædvanlig klar: Hvis den borgerlige regering, en af Venstreministrene, allerede fra 2005, hvor man fik begrundet mistanke om, at der foregik snyd, havde gjort noget ved det her, ville det ikke have foregået i så lang tid.
Den konklusion er klokkeklar.
Det er jo ikke, fordi jeg siger, at jeg er en ekspert på AMU-området.
Men Rigsrevisionen har altså nogle meget dygtige mennesker, som går ned i de her sager, og deres konklusion var klokkeklar: Det her var en bommert af de helt store.
Derfor siger jeg jo også bare, at det er rigtig godt at høre, at det lader til, at der er bred opbakning i Folketinget til at få ryddet op i det, så reglerne bliver klarere og der bliver mindre plads til snyd og til at fejlfortolke reglerne.
Peter Juel Jensen (V), 2013-03-12:
Hold da op, det var noget af en overhaling fra ordføreren: Tidligere borgerlige undervisningsministre har ladet stå fuldstændig til.
Se, man skal jo kunne vide, at der foregår et misbrug, før man kan stoppe det, og det tog en periode, før man vidste det.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren, når ordføreren nu er så vidt bevandret i det her: Hvor mange penge er der blevet tilbagebetalt i forbindelse med AMU-snyd eller forkert brug af AMU-midler i forbindelse med initiativer, der er sat i søen af de tidligere undervisningsministre?
Og hvor mange har mistet deres udbudsret også i forbindelse med nogle initiativer, som de tidligere ministre har søsat?
Når man nu har så stor en viden på det her område, må man jo også vide sådan noget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-03-12:
Borgerlige undervisningsministre har i over 6 år ladet stå til, mens private firmaer, offentlige skoler og arbejdsgivere har misbrugt offentlige tilskud til AMU-uddannelserne.
Det konkluderede Rigsrevisionen i en rapport om tilsynet med AMU-kurserne, som blev offentliggjort i december 2012.
Rigsrevisionen fandt også bevis på, at de borgerlige ministre allerede fra 2005 konstaterede problemer med private kursusvirksomheder.
Men to Venstreministre efter hinanden gjorde ikke noget ved det.
Det var Rigsrevisionens vurdering, at ministeriet ved en tidligere indsats kunne have begrænset omfanget af misbrug af AMU-uddannelser, men det skete ikke.
Udgangspunktet for skandalen var reformen af AMU-systemet i 2003, der gjorde de offentlige skoler til selvejende institutioner og samtidig gav private firmaer adgang til markedet for AMU-kurser.
At den tidligere regering havde et ideologisk ønske om at give private aktører mulighed for at komme ind på AMU-markedet, er der ingen tvivl om, og det er heller ikke det, vi diskuterer i dag.
Men hvis den tidligere regering prioriterede privatisering højere end det at sætte en stopper for AMU-svindlerne, er det jo et problem.
Et eksempel er den private koncern TUC, der med op til 100 mio. kr. årligt i tilskud var den suverænt største tilskudssluger, men samtidig havde rekorden i sager om uberettigede tilskud.
Vi rydder nu atter op efter den borgerlige regering – denne gang efter misbrug af AMU-tilskud.
Det gør vi med dette lovforslag, der tydeliggør reglerne og sikrer bedre muligheder for at fratage en godkendelse.
På SF's vegne er jeg meget tilfreds med lovforslaget og ser frem til, at vi kan få orden i sagerne uden at opstille unødvendige bureaukratiske barrierer, for vi skal selvfølgelig heller ikke gøre det sværere for dem, der har orden i sagerne.
Denne balance er der i lovforslaget, og derfor støtter SF det.
Lotte Rod (RV), 2013-03-12:
Det støtter vi i Radikale Venstre, og jeg må sige, at jeg ikke har været betænkelig ved, at man laver den ændring.
Så det vil vi gerne stå på mål for.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-03-12:
Det er jo reelt nok.
Hvad er ordførerens holdning til det, at man har ændret det i den retning?
Lotte Rod (RV), 2013-03-12:
Der tror jeg jeg må være ordføreren svar skyldig.
Det tør jeg ikke lige lægge hovedet på blokken på.
Hele tanken med det her lovforslag er jo netop, at vi skal sikre os mod snyd.
Og som jeg har læst lovforslaget, er der ikke lagt op til, at det skal være mere muligt at snyde for nogle end for andre.
Tværtimod er hele tanken jo netop, at reglerne skal være så klare, at vi undgår snyd, og at vi dermed bruger pengene på vores AMU-system bedst muligt.
Peter Juel Jensen (V), 2013-03-12:
[Lydudfald]
... i høringssvarene, at DA ikke finder det relevant at skelne mellem private eller offentlige udbydere eller underleverandører.
Det centrale er, at udbyderne lever op til det ansvar, der er forbundet med at være udbyder.
Citat slut.
Det er derfor, jeg stiller spørgsmålet.
Og det synes jeg er lidt ærgerligt, for nu har vi jo brugt lang tid, i hvert fald de sidste 14 dage, på at snakke om erhvervspakke osv. Hvis vi skal understøtte vores erhvervsliv, skal vi også sikre, at vores erhvervsliv har nogle muligheder for at vækste.
Og derfor bør vi nok give dem samme muligheder for at agere på det danske arbejdsmarked, som de offentlige virksomheder har.
Er ordføreren enig med mig i det?
Lotte Rod (RV), 2013-03-12:
Nu må jeg jo desværre ikke stille spørgsmål tilbage heroppefra, så derfor håber jeg, at ordføreren måske vil uddybe sit spørgsmål i anden runde.
Men jeg kan sige, at hele tanken med det her lovforslag jo netop er at sikre, at vi bruger pengene på AMU-området bedst muligt, altså sådan at vi sikrer os mod snyd.
For vi har jo alle sammen en interesse i, at vi har et rigtig godt AMU-system.
Vi har brug for det, og derfor er det jo også vigtigt, at det kommer til at fungere, så vi får mest muligt for pengene.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-03-12:
Tak for det.
Jeg ved ikke, om ordføreren hørte min tale, hvor jeg kom ind på det her med, at deltagere ikke længere skal have fast bopæl eller reel og faktisk beskæftigelse i Danmark for at kunne blive optaget.
Kunne ordføreren forklare, hvad baggrunden for den ændring i lovforslaget er?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-03-12:
Hr. Alex Ahrendtsen fra DF havde en bekymring omkring det, der blev præciseret i lovforslaget, nemlig at nordiske borgere skal kunne tage AMU-kurser, fordi vi har et nordisk samarbejde.
Er fru Vivi Kier imod det nordiske samarbejde, hvor det nu bliver præciseret i aftalen, at det er det, vi vil leve op til i forhold til AMU-kurser?
Vivi Kier (KF), 2013-03-12:
Fra konservativ side tilslutter vi os det her forslag.
En overskuelig regulering af den måde, arbejdsmarkedsuddannelserne udbydes på, er vi enige i.
Hjemmelen til forsøgsvirksomhed inden for de her uddannelser ser vi særdeles positivt på.
Her skal især ønsket om nye afholdelsesformer tilgodeses efter vores mening.
Sluttelig vil jeg gerne støtte op om det spørgsmål og den bekymring, hr. Alex Ahrendtsen kom med, i forhold til dem, der søger et AMU-kursus: om de skal være i Danmark eller de kan sidde, hvor som helst det skal være.
Så det håber jeg at ministeren kan svare på, og ellers må vi arbejde videre med det i udvalget.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-03-12:
Tak for det.
Nu står jeg så her i stedet for fru Merete Riisager, som ikke har mulighed for at være her.
Jeg kan gøre det kort.
Liberal Alliance anerkender regeringens initiativ til at gøre reglerne for arbejdsmarkedsuddannelserne mere klare og derved modvirke misbrug af skattepenge.
Liberal Alliance afventer dog en nærmere afklaring i udvalgsarbejdet, således at undervisningsministerens beføjelser med hensyn til udbudsgodkendelse og en eventuel tilbagekaldelse af denne fremstår helt klart.
Ligeledes ønsker Liberal Alliance, at regeringen får udarbejdet en fleksuddannelse med et kort uddannelsesforløb, der peger direkte mod jobåbninger, i stedet for at have flere forskellige ordninger.
Liberal Alliance afventer derfor det videre udvalgsarbejde, før vi tager endelig stilling til lovforslaget.
Rosa Lund (EL), 2013-03-12:
Nej, jeg mener ikke, at dem, der har taget et privat kursus, skal føle sig mindre værd.
Enhedslistens besked til de faglærte og ufaglærte arbejdere, som tager AMU-kurser, er jo netop, at vi gerne vil sikre, at de kan få AMU-kurser, altså at AMU-kurserne bliver udbudt, og at der er en høj kvalitet.
Derudover vil vi selvfølgelig også gerne arbejde for og arbejder for at sikre dem arbejdspladser.
Det er vel i sidste ende det afgørende.
Det, der er det vigtige for Enhedslisten, er, at der kommer nogle standarder i vores udbud af AMU-kurser, som vi bedst kan sikre, hvis det er på offentlige hænder.
Peter Juel Jensen (V), 2013-03-12:
Jeg har noteret mig, at Enhedslisten mener, at hvis man skal have en god, høj kvalitet, skal det være offentligt, og så må det ikke være privat.
Det synes jeg jo er ærgerligt, for jeg synes, det handler om, hvor man får mest for pengene, og hvor man får den bedste vare.
Og det tror jeg ikke kun er i det offentlige, det kan også godt være i det private.
Jeg synes faktisk, at det er et lidt mærkværdigt signal at sende til alle de ufaglærte og faglærte arbejdere, der har været på et kursus hos en privat udbyder.
Skal de så føle sig mindre værd?
Rosa Lund (EL), 2013-03-12:
Det vigtigste for Enhedslisten er, at de AMU-kurser, vi har i Danmark, er gode, at der er høj kvalitet, og at de netop kan sikre alle de her ting, som Venstres ordfører selv nævner med hensyn til en veluddannet og omstillingsparat arbejdsstyrke.
Men det er også vores opfattelse, at det ligger bedst på offentlige hænder, netop fordi vi har set, at der har været så stort snyd med AMU-udbud i det private.
Så det er vores opfattelse, at det ligger bedst i det offentlige, og at vi bedre kan sikre kvaliteten i det offentlige, end vi kan i det private.
Jeg synes, det er blevet forklaret meget godt, hvad det er, det her lovforslag betyder.
Men jeg synes heller ikke, at vi skal gøre det her forslag til mere, end det er.
Vi kommer til at stramme lidt mere op, og det kommer til at blive lidt mere gennemsigtigt.
Men jeg mener, og vi mener i Enhedslisten, at man sagtens kan gøre mere.
Jeg vil gerne gøre det helt klart, at hvis regeringen og børne- og undervisningsministeren er interesseret i for alvor at rydde op efter den borgerlige regering, hvis regeringen og børne- og undervisningsministeren for alvor er interesseret i at lave et stort efteruddannelsesløft fra ufaglært til faglært, så kan de altid komme til Enhedslisten.
Vi har før lavet gode ting sammen på det her område.
Bl.a., som den socialdemokratiske ordfører fremhævede, har vi sammen fjernet prisloftet på 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Det er jo rigtig positivt.
Så det er bare for at understrege, at hvis regeringen er interesseret i for alvor at rydde op efter den borgerlige regering, så kan de altid komme til Enhedslisten.
Når det er sagt, vil jeg sige, at vi synes, det er nogle rigtig fine stramninger, man laver i det her lovforslag, men vi synes ikke, det er godt nok.
Vi så gerne, at man faktisk stoppede helt for udliciteringen, at man sikrede, at AMU-udbuddet for alvor kom tilbage i offentligt regi.
Det har vi måske indset det ikke er tiden til lige nu, men det betyder ikke, at vi holder op med at kæmpe for det.
Derfor kan vi selvfølgelig støtte det her lovforslag, fordi der er nogle små forbedringer.
Så har vi et lille ændringsforslag, som er, at vi for at stramme mere op vil foreslå, at der også i udbud af private AMU-uddannelser bliver mulighed for at nedsætte lokale uddannelsesudvalg, sådan at arbejdsmarkedets parter får en bedre føling og en bedre kontrol med AMU-udbuddet, så vi kan sikre, at vi for alvor får en omstillingsparat og veluddannet arbejdsstyrke, så vi for alvor kan styrke Danmarks konkurrenceevne.
Så vi støtter forslaget, og vi har det her lille ændringsforslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-03-12:
Jeg ved ikke, om 6 år – altså fra 2005 til 2011 – er det tidsrum, vi skal acceptere til at tage tilløb til at gøre noget ved tingene.
Når man mange gange har fået at vide, at der er et problem, er blevet kritiseret for det, når medierne skriver om det, når privatpersoner bringer konkrete historier, når fagforeningerne siger, at der er noget råddent ved det her, at der er et kæmpeproblem, så synes jeg, at 6 år måske er et lidt rigelig langt tilløb at tage til at få kulegravet tingene.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-03-12:
En regering skal jo lige have tid til at sætte en kulegravning i gang, så synes ordføreren ikke, at hun er lige hård nok over for den tidligere regering?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-03-12:
Adskillige år efter at det blev påpeget flere gange, at der var problemer, og hvor der under to Venstreministre ikke skete noget; adskillige år efter at forskellige medier, 3F, privatpersoner osv. havde sagt, at der var et problem her, og at man blev nødt til at løfte øjnene fra skrivebordet og gøre noget ved det, begyndte man at sætte det i gang.
Det udmundede i Rigsrevisionens beretning, som klokkeklart sagde, at der lå et helt konkret ansvar ved de ministre, som i mange år ikke åbnede øjnene for de her problemer og ignorerede dem, selv om det var en klokkeklar begrundet mistanke, der blev præsenteret fra flere sider.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-03-12:
Ordføreren sagde det jo næsten selv.
Jeg ville egentlig bare have hende til at bekræfte, at den tidligere regering satte en kulegravning i gang.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-03-12:
Nej, det er jeg ikke, men jeg synes, det er et problem, hvis man er så ideologisk i forhold til at få privatiseret et område, at man i adskillige år lukker øjnene for de problemer, der er klokkeklare.
Venstres ordfører talte om Statsrevisorerne, det gør jeg ikke.
Jeg taler om Rigsrevisionen, hvis konklusion var klokkeklar, nemlig at selv om man begyndte at rydde op – efter at bl.a. Avisen.dk, 3F og andre havde gjort opmærksom på det – var der i adskillige år begrundet mistanke om snyd, uden at der er blevet løftet en finger for at forhindre det.
Det synes jeg altså at vi bliver nødt til at diskutere: Hvor nogle – måske i lighed med sagen om privathospitalerne – måske har en ideologisk holdning og ønsker, at et område skal privatiseres, har jeg en pragmatisk holdning til det.
Men man skal ikke lukke øjnene for snyd, fordi man ønsker at få fremmet en bestemt dagsorden.
Ja, under den tidligere regering begyndte man alt, alt for sent at rydde op, men det er jo det arbejde, som vi forhåbentlig sammen med Venstre kan gøre nu, så vi kan sætte en stopper for snyderiet, når vi forhåbentlig får vedtaget det her lovforslag.
Peter Juel Jensen (V), 2013-03-12:
Jeg vil bare i forhold til den store lekture om privatisering og private aktører osv. sige, at så vidt jeg husker, er formålet med AMU-uddannelserne, at man skal kunne kvalificere ikkefaglærte og faglærte arbejdere, således at vi hele tiden har en arbejdsstyrke i Danmark, der er omstillingsparat og hurtigt kan tilpasse sig, og at man hurtigt kan sætte ind der, hvor der er jobmuligheder og muligheder for at øge dansk vækst.
Er det det primære for Enhedslisten, altså hvem det er, der uddanner arbejdsstyrken, eller hvor hurtig og hvor omstillingsparat og hvor dygtig man kan lave den arbejdsstyrke, som erhvervslivet forhåbentlig snart efterspørger i hobetal igen?
Steen Gade (SF), 2013-03-12:
Det er fornuftigt, at regionsrådet kan inddrage arealer omkring forurening og forureningskilder i forhold til andre planlægningsting, så vi får vandplaner og naturplaner og en indsats over for jordforurening til at hænge sammen.
Jeg er også glad for, at vi får hævet forsikringsdækningen for skader fra villaoliefyr til de der 4,1 mio. kr. Jeg har forstået på bemærkningerne, at vi så skulle være rimeligt dækket ind på det her område, og det er jo meningen med den lovgivning, vi har her, at man skal være rimeligt dækket ind.
Torben Hansen (S), 2013-03-12:
For det første vil jeg sige til hr. Dohrmann, at det der med at dele tidligere lovforslag ikke var det, jeg sagde.
Det kan selvfølgelig godt ske, at hr. Dohrmann mener, at man skal lave en retorisk præstation fra hr. Dohrmanns side om det.
Men det var ikke det, der blev sagt.
Derfor synes jeg ikke, det er rimeligt at udlægge ordene på den måde.
For det andet: Hvis man mener, at regionerne har for få midler til det her, vil jeg sige, at de midler, der er, jo nu hviler på et grundlag, der blev lagt af den tidligere regering.
Og det, der også er værd at bemærke, er, at den fordeling, man nu engang har, af, hvem der skal tage sig af hvad i forbindelse med jordforurening, er en udløber af den kommunalreform, der var i 2005 og 2006, og hvor Dansk Folkeparti selv har lagt stemmer netop til den her fordeling og til de her udgiftsbyrder.
Så skal vi ikke lige få det trukket derned, hvor det nu engang hører til, og så konstatere, at hvis det er sådan, at hr. Dohrmann mener, at der er for lidt inden for det her område, så peger pilen kun et eneste sted hen, og det er på hr. Dohrmann selv.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-03-12:
Jeg kan forstå på hr. Torben Hansen, at man nu er villig til at dele det andet lovforslag, som vi diskuterede før, så vi tager der, hvor det er stramninger og den slags ting, for sig, og så tager der, hvor det er udgifter, for sig også, så vi får en deling af lovforslaget.
Vi sagde jo netop ved det tidligere forslag, at det var omkostningerne, det var byrderne, de ekstra byrder, man pålægger erhvervslivet, de 65 mio. kr., som man bare lige hiver op, som vi var modstandere af.
Vi har jo hele tiden sagt, at vi meget gerne ville passe på drikkevandet, på grundvandet og alle de her ting, og sørge for, at folk ikke bruger for mange sprøjtemidler.
Det vil meget vi gerne være med til, også at rense op efter fortidens synder.
Det er sådan – og det må hr. Torben Hansen nok kunne huske – at vi jo i forbindelse med Kærgård Plantage kom med ekstra penge for at rense op.
Der kom vi med en ekstra pose penge.
Og der vil jeg så gerne spørge hr. Torben Hansen: Hvor mange penge er den her regering kommet med ekstra ud over dem, som regionerne nogle steder har til at rense op for?
Det er et rundt nul.