runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2011-04-15:
Det Blå Danmark har meget stor betydning for Danmark, og vi kan se, at den politik, som, synes jeg, et fornuftigt bredt flertal i Folketinget har ført på området, har været en succes.
Regeringen og Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti har gjort fælles front i forhold til at skaffe Det Blå Danmark nogle fornuftige vilkår.
Det håber jeg på også vil være tilfældet i fremtiden, så vi får indflagning af skibe til Danmark, og så vi også i fremtiden får en meget stor maritim sektor i Danmark.
Hvis ikke vi justerede kursen en lillebitte smule, som vi har gjort med det her forslag, for at give den danske maritime sektor, Det Blå Danmark, nogle bedre konkurrencevilkår, så kunne vi risikere at miste den styrkeposition, miste skibe, få udflagning, manglende indflagning og alt det, der følger med det.
Men jeg lytter meget gerne til gode forslag fra mine gode venner hos Socialdemokraterne, som jo har en god ordfører på området, og som interesserer sig meget for området, og derfor vil jeg da gerne invitere over til en kop kaffe i ministeriet for at høre om de gode forslag og for at se, om vi kan prøve at finde hinanden med det formål at sikre, at Det Blå Danmark får de bedst mulige vilkår i fremtiden.
Det lægger regeringens forslag op til, og det er jeg helt sikker på at Socialdemokraterne også gerne vil være med til.
Kim Andersen (V), 2011-04-15:
Tak for ordet.
I Venstre synes vi, det er et godt og et fornuftigt og et meget konstruktivt forslag, som vi her har til behandling fra justitsministeren.
Det drejer sig om, kan man sige, en udvidelse, en yderligere liberalisering af en principiel lovgivning, som VK-regeringen selv gennemførte for nogle få år siden, den såkaldte noget for noget-ordning, muligheden for tidligere prøveløsladelse af dømte.
Den har, så vidt jeg er orienteret, vist sig at medføre glimrende erfaringer og resultater, og det her forslag lægger nu op til, at denne ordning udvides.
Regelsættet er sådan, at man i dag kan anvende »noget for noget-ordningen« efter to tredjedele af udstået straftid, dog mindst 4 måneder.
Forslaget her lægger op til, at man kan bruge »noget for noget-ordningen«, når halvdelen af straffen er udstået, dog mindst 2 måneder.
Man skal have udvist god opførsel under afsoningen, vilje til samarbejde, vilje til at modtage undervisning og i det hele taget i højere grad gøre sig arbejdsduelig for at kunne komme i betragtning.
Det synes vi er godt og fornuftigt.
Der er ingen tvivl om, at det er et tilbud, som på nogle fanger virker ganske motiverende og fornuftigt og også på sigt er med til at nedbringe recidivet, altså nedbringe den procentsats af tidligere straffede, som vender tilbage i kriminalitet.
Kan man undgå, at folk vender tilbage i kriminalitet, og kan man hjælpe dem på vej videre i livet med uddannelse og job, er meget nået, og så er det uhyre vigtigt at understøtte en sådan vilje og sådan nogle evner hos den enkelte.
Og det vil vi gerne være åbne over for.
Jeg vil også gerne sige, at det jo så også er med til at lette presset på den store kapacitetsudnyttelse grænsende til overbelægning, som vi ser på nogle afdelinger i kriminalforsorgen.
Vi skal ikke være blinde for, at det også tjener det formål, men det er jo en praktisk virkelighed, vi står over for, og som vi også skal søge at give svar til, og det bidrager det her forslag til, men det gør det altså på en pædagogisk og meget konstruktiv måde, så vi støtter forslaget.
Karen Hækkerup (S), 2011-04-15:
Efter en lang dans om den varme grød nåede Venstres ordfører til sidst ind til kernen i det her forslag, nemlig hvad det handler om.
Det her handler om, at vi i Danmark har propfyldte fængsler.
Vi har lige fået lavet en rapport, der viser, at vi mangler 220 lukkede fængselspladser, og det, regeringen vil gøre for at skaffe de pladser, er ikke at bygge nye pladser eller at sænke straffen ved domstolene, nej, det er at sige, at der skal flere igennem fængslerne og de skal hurtigere ud.
Det, at man nu går over til, at man siger til folk, at de godt nok får en høj straf ved domstolene, men i virkeligheden får de kun den halve, for man kommer ud på halv tid, fordi man administrativt i fængslerne eller ved fodlænken altså får halveret sin straf, er det det, som Venstres ordfører kalder en liberalisering?
Kim Andersen (V), 2011-04-15:
Jeg synes, at det er et forslag, som imødekommer en mulighed for at hjælpe folk på vej med uddannelse og arbejde, hvis de viser interesse for det, hvis de kvalificerer sig med vilje til at blive arbejdsduelige og tage imod uddannelse.
Jeg synes, at det er vores opgave som samfund at understøtte sådanne evner og sådan en interesse.
Det synes jeg er sund fornuft.
Det er godt og ordentligt.
Det ændrer jo ikke ved, at man kan have fået en længere straf, men for i det hele taget at komme i betragtning under »noget for noget-ordningen« taler vi jo om bestemte former for kriminalitet og bestemte former for strafudmåling.
Det er jo ikke rockerforbrydere, vi taler om.
Det er jo ikke sædelighedsforbrydere, og det er jo ikke mordere.
Det er folk, som forventes at kunne begå sig i samfundet, også efter udstået straf, og som, mens de har afsonet, har vist vilje til at ville indordne sig i samfundet efterfølgende.
Karen Hækkerup (S), 2011-04-15:
Nu siger Venstres ordfører, at det ikke skal gælde rockere, at det ikke skal gælde sædelighedsforbrydere, og at det ikke skal gælde mordere.
Hvorfor har man ikke lavet en liste over, hvem det er, det skal gælde for?
Hvorfor skal det være administrativt op til fængslerne at beslutte sig for, hvem det er, man gerne vil have sendt ud efter halvdelen af tiden?
Jeg synes, at det er mærkeligt, at man ikke vil fremlægge, hvad det er for en type kriminelle, som vi skal vænne os til i virkeligheden kun får halv straf.
Så er der den anden del, som handler om, hvordan det her rent praktisk skal kunne lade sig gøre.
er der altså ganske, ganske kort tid, når man allerede inden for 2 måneder i fængslerne nu skal have vist, at man har tænkt sig at holde sig fra ny kriminalitet.
Hvordan har man tænkt sig praktisk at løse det tidsproblem, der opstår i, at man simpelt hen ikke kan nå at afsone den samfundstjeneste, man skal afsone?
Kim Andersen (V), 2011-04-15:
Nu er der nogle former for kriminalitet, som medfører nogle straffe, hvor der ikke er strafnedsættelse, og det er klart, at de kategorier af kriminalitet ikke vil komme i betragtning under den her ordning.
Hvis der er et særlig specifikt problem i forhold til udmålingen af de fastsatte 2 måneder, er jeg lydhør over for det, og så er jeg parat til at diskutere det i udvalget.
Jeg undrer mig i øvrigt lidt over Socialdemokraternes tilgang til det her forslag, men jeg kan forstå på spørgsmålene, at Socialdemokraterne melder fra og det må blive et nej til forslaget.
Det glæder mig til at høre heroppefra, men jeg synes ikke, at det ville være særlig fornuftigt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-04-15:
Jeg er enig med fru Karen Hækkerup i, at baggrunden for det her forslag er, at man ikke i tide fra regeringens side har reageret på, at belægget i vores kriminalforsorg er blevet tårnhøjt, og at fængslerne er overfyldte.
Jeg synes måske, at vi, når det ikke er flere pladser, skal tænke os rigtig meget om, inden vi lemper den her ordning.
Så jeg vil bare spørge: Har Venstres ordfører et overblik over, hvad det er for nogle kategorier af løsladte, som vil få gavn af den her nye ordning?
Kim Andersen (V), 2011-04-15:
Ja, det har jeg et helt klart overblik over, og jeg kan sige, at der ikke er nogen kategorier af løsladte, som vil blive omfattet af den her ordning.
Jeg glæder mig til at høre Socialistisk Folkepartis stillingtagen til det her forslag, for det er rigtigt, at det vil lette kapacitetspresset, men det skal man vel ikke være ked af.
Det skal man vel ikke sige nej til forslaget på grund af.
Vi har ført en fornuftig og konsekvent retspolitik, hvor vi har været på ofrenes side, og hvor vi har bekæmpet kriminaliteten, og det har jo medført, at vi har fået en høj belægning.
Det har Kriminalforsorgen og Justitsministeriet så taget en række initiativer til for at imødegå, ligesom det er stillet i udsigt, at vi skal se på kriminalforsorgens kapacitetsproblemer og på sikkerhedsforholdene, når der skal forhandles en ny 4-års-aftale for kriminalforsorgen engang til efteråret.
I modsætning til tidligere regeringer, som også SF har støttet for mange år siden, så har den nuværende VK-regering jo i praksis vist, at man gang på gang har haft både vilje og evne til at tilføre kriminalforsorgen flere ressourcer, dels i de to forudgående 4-års-aftaler, dels ved tillægsbevillinger gennem aktstykker i Finansudvalget.
Så der har været vist både vilje, evne og handlekraft fra den her regerings side på det her område i et omfang, som vi ikke tidligere har set og specielt ikke har set under socialdemokratisk ledede regeringer understøttet af SF.
Colette L. Brix (DF), 2011-04-15:
Så vil jeg gerne spørge ordføreren, om ordføreren mener, det har hjulpet på den danske betalingsbalance, og så vil jeg også godt spørge ordføreren, om der er andre erhverv i Danmark, der bidrager med lige så meget til betalingsbalancen som dansk skibsfart?
Det synes jeg jo er meget interessant.
Frank Aaen (EL), 2011-04-15:
Der er i nogle år en betydelig nettovalutaindtjening, men man skal jo ikke tro, det er penge, der kommer i samfundskassen.
Det kan godt være, de kommer i valutakassen, men det er jo stadig væk redernes penge, så vi får ikke noget skat af dem.
Der kommer ikke noget beskæftigelse ud af dem, og jeg sår stor tvivl ved, hvor stor betydning denne nettoindtjening af valuta har for dansk økonomi.
Jeg tror, de der store beløb får folk til fuldstændig at falde i svime.
Jeg tror slet ikke, det har den samfundsmæssige betydning, som man kunne tro.
Jeg vil bare sige, at f.eks. Det Økonomiske Råd, vismændene, i deres vismandsrapport for nogle få år siden sagde, at der efter deres opfattelse var en urimelig skattemæssig begunstigelse af rederierhvervet i forhold til rederiernes samfundsøkonomiske betydning.
Manu Sareen (RV), 2011-04-15:
Tak for det.
Vi kender jo forslaget eller i hvert fald noget af det fra den rapport, som vi diskuterede, jeg tror, det var i sidste uge, om kapacitet i kriminalforsorgen, og der var det her jo en del af anbefalingerne.
Men jeg kan da huske, at jeg sagde, at vi helt klart var positive over for »noget for noget-ordningen«, og den bakker vi i og for sig stadig op omkring, fordi det her i bund og grund handler om at honorere god opførsel, og der er jo ikke rigtig noget nyt i grundprincippet, for man skal selvfølgelig kvalificere sig for at komme ud ikke efter to tredjedele afsoning, men nu efter halvdelen af tiden.
Der tror jeg også det er vigtigt at huske på, at man selvfølgelig ikke bare smider al fornuft over bord og løslader i et væk, for det her handler jo om at vurdere på baggrund af de enkelte sager.
Når det er sagt, vil vi selvfølgelig også spørge ind til en masse udfordringer, som vi mener der er i det her forslag, i det videre udvalgsarbejde.
Og alle har jo stort set været inde på det med de korte fængselsstraffe også – som den socialdemokratiske ordfører sagde: Hvor meget kan man nå at lære de mennesker, der sidder inde, at kende osv.?
Så er der selvfølgelig også den udfordring med, hvilken straf det er, vi egentlig taler om.
Det synes vi ikke fremgår tydeligt, og det vil vi meget, meget gerne spørge ind til.
Men som vi også kan læse i et af høringssvarene fra Landsforeningen af Forsvarsadvokater, som også er blevet læst op, er det jo fuldstændig rigtigt, at det her forslag også er blevet båret af at skabe flere fængselspladser.
Det er jo det, der er grundprincippet i det her.
Der tror jeg det er vigtigt at vi alle sammen husker på, at det her jo også er et symptom på, at kriminalforsorgen er under voldsomt pres, som vi har diskuteret tidligere.
Og det må jo ikke blive sådan, at vi fremover går ind og lapper på det for at lette det pres, som kriminalforsorgen selvfølgelig er under.
Det er også derfor, at det her forslag er meget svært at være imod, for igen er grundprincippet, at man selvfølgelig lukker folk ud, når man har vurderet deres sag, og resocialiserer dem, hvad vi alle sammen er for.
Men baggrunden er temmelig dyster.
Vi vil i det videre udvalgsarbejde spørge ind til de førnævnte ting, og det glæder vi os selvfølgelig til.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-04-15:
Dansk skibsfart er blandt verdens førende.
Der er rigtig, rigtig mange mennesker beskæftiget, ja, mere end 100.000, inden for skibsfarten og inden for de danske rederier.
Skibsfarten bidrager med mere end 20 pct. af nettooverskuddet på betalingsbalancen, og området er stadig i vækst.
Vi har nogle af verdens førende rederier med hovedkontorer i Danmark, og der kommer stadig flere til.
Derfor er det også vigtigt, at vi hele tiden har fokus på, om rammevilkårene for dansk skibsfart er tilstrækkelige.
Det fokus har regeringen haft helt tilbage fra 2001, og også før den tid har der bredt i Folketinget været enighed om tiltagene på området.
Der er indført tonnageskat, DIS og andre tiltag, som skal sikre gode rammevilkår.
Også i den sammenhæng skal forslaget her i dag ses, hvor der er en række elementer, som gerne skal bidrage til at sikre, at vi fortsat har gode rammevilkår for dansk skibsfart.
Et af de forslag, vi har til behandling her i dag, er forslaget om at give mulighed for, at der ikke længere skal være danske skibsførere på skibene, således at vi giver mulighed for, at op til halvdelen af de skibe, der er registreret i DIS, får mulighed for at blive ført uden danske skibsførere.
Når vi foreslår det, er det for at sikre, at dansk skibsfart, som jo er i international konkurrence, ja, i global konkurrence, også har samme konkurrencevilkår som de rederier, de konkurrerer med.
Der er også en række andre tiltag i forslaget her, bl.a. om at forhøje udenrigsfradraget til 105.000 kr. årligt for søfarende, der arbejder om bord på udenlandske skibe uden for EU, ligesom vi også i det her lovforslag håndterer den udfordring, der har været, når søfarende er blevet efterladt i udenlandsk havn.
Derfor afsætter vi et beløb til at sikre, at de mennesker kan komme hjem igen.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Colette L. Brix (DF), 2011-04-15:
Lovforslaget her har vakt rigtig megen interesse i medierne.
Vi kan af høringssvarene se, at der har været stor bekymring for de danske arbejdspladser som følge af forslaget om at udvande nationalitetskravet til skibsførere.
Bekymringen går bl.a. på, at vi kommer til at se en udvikling som den, der har været i Norge, hvor nationalitetskravet gradvis er blevet udvandet, så det reelt ikke mere eksisterer.
Det er jo ikke kun skibsføreren, men også hele den øvrige besætning, som udskiftes, hvis skibsføreren ændrer nationalitet.
Dertil kommer, at mange af høringssvarene også nævner problemerne med, at skibsførere under dansk flag skal håndhæve relevant dansk lovgivning og derfor også er myndighedspersoner.
Nu er der heldigvis sket en hel del med lovforslaget siden høringen.
Vi håber derfor på, at der kan skabes et bredt forlig, så alle forligspartierne bag DIS-loven kan være med til at sikre, at såvel rederne som de ansatte får de bedste muligheder for at drive søfart, så vi kan bevare vores konkurrenceevne på dette meget vigtige område.
Vi tror nemlig på, at holdbarheden bag rammevilkårene for Det Blå Danmark er bedst, hvis alle partierne bag DIS-loven bakker op, når der skal ske ændringer.
Som lovforslaget ser ud nu, er det sikret, at halvdelen af skibsførerne skal være fra Danmark eller fra andre EU- eller EØS-lande.
Dermed er der jo rigelig plads til, at der kan ansættes skibsførere fra lande uden for EU og EØS.
I dag er der jo kun 10 pct., som kommer fra lande, der er uden for EU eller EØS.
Vi har også fået oplyst, at det kun er ca. 10 pct. af skibsførerne, der kommer fra andre EU- og EØS-lande.
Derfor er der i dag ca. 80 pct. danske skibsførere.
Nu har de danske skibsførere vist, at de er lønkronerne værd, ellers ville de jo allerede have været udskiftet med f.eks. polakker, grækere eller portugisere.
Samtidig er det stadig et krav, at en skibsfører, som ikke er dansk, skal dokumentere sit kendskab til dansk søfartslovgivning og danske arbejdsmiljøregler.
Så jeg tror, vi er ved at finde en balance, som forhåbentlig kan skabe et bredt og vedvarende forlig til glæde for hele skibsfarten.
De øvrige forslag, altså med hensyn til et højere udenrigsfradrag på 105.000 kr. i stedet for det nuværende sømandsfradrag på 56.900 kr., støtter vi, og det gælder også de forbedrede tilskudsmuligheder til efterladte søfolk, den ændrede finansiering af Handelsflådens Velfærdsråd og Søfartens Arbejdsmiljøråd samt den sidste del af gennemførelsen af FN's såkaldte SUA-konvention, så personer, der er mistænkt for terror, kan udleveres til retsforfølgelse.
Med disse bemærkninger kan jeg meddele, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget, og vi håber meget på, at man i udvalgsbehandlingen kan gå ind og sørge for, at søfarten får et bredt forlig på det her meget vigtige område.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-04-15:
Derfor er vi ret kritiske over for det her lovforslag.
DIS-loven blev indført for at skabe bedre betingelser for udviklingen af Danmark som søfartsnation.
Målet med registeret var at sikre et kvalitetsregister til forskel fra registrene fra de såkaldte bekvemmelighedslande.
SF har fra starten været meget kritisk over for hele DIS-konstruktionen, men vi erkender, at det hidtil er lykkedes at bevare DIS som et kvalitetsregister.
Nationalitetskravet har også stor betydning for at kunne bevare og udvikle de maritime uddannelsesinstitutioner, og ved at afskaffe nationalitetskravet til skibsføreren fjernes også en stor del af motivationen til at uddanne søfarende i de underliggende stillingskategorier.
Metal Søfart og Søfartens Ledere påpeger netop i deres høringssvar, at en skibsfører ikke er et færdigt produkt, som bare kommer ud af en skole.
Ønsket om at fjerne nationalitetskravet er alene begrundet i et ønske om flere skibe under dansk flag, men Danmarks styrke som søfarende nation ligger ikke alene i at have mange skibe under dansk flag.
Det er derimod kvalitet og kompetence, som er styrken.
De kompetencer, som skibsførere får, ved vi bliver brugt mange andre steder i de maritime erhverv end til blot at føre skibe, og ved at fjerne nationalitetskravet er det SF's opfattelse, at meget kompetence vil blive tabt på gulvet.
Dansk søfart og de mange tilknyttede erhverv bliver dermed tabere, og vi kan på den baggrund ikke støtte forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-04-15:
Da den konservative erhvervsordfører, fru Carina Christensen, ikke kan være til stede i salen i dag, skal jeg på hendes vegne meddele den konservative holdning til lovforslaget. Danmark har i dag en solid position som søfartsnation.
Det er en position, som vi må og skal fastholde, og derfor er vi også i Det Konservative Folkeparti stærkt optaget af at styrke rederiernes globale konkurrenceevne.
Hvis vi skal kunne sikre fortsat vækst og indtjening i Det Blå Danmark, kræver det, at rederierne fortsat vælger at have deres skibe under dansk flag.
Det gør de selvfølgelig kun, hvis de vilkår, som vi tilbyder dem her i landet, er internationalt konkurrencedygtige.
Formålet med lovforslaget er at sikre rederierne en større fleksibilitet ved at åbne for, at skibe i DIS inden for visse rammer også kan føres af skibsførere fra lande uden for EU og EØS.
Allerede i dag kan man i DIS anvende europæiske skibsførere.
Det åbnede vi for i 2004, og den ændring har ikke betydet et markant fald i antallet af danske skibsførere eller andre danske søfarende.
Derfor tror vi heller ikke, at denne ændring vil medføre tab af danske arbejdspladser.
Tværtimod forhindrer vi, at danske skibe søger til andre registre fra andre lande.
Målet er at tiltrække flere skibe til DIS og dermed skabe flere arbejdspladser til glæde og gavn for de mange dygtige danske søfarende.
Som en sikkerhedsventil er der lavet den begrænsning, at mindst halvdelen af skibene i DIS skal føres af personer fra Danmark eller Europa.
Derudover laver vi en midlertidig ordning, der i 5 år gør det muligt at optage nye skibe i DIS uden nationalitetskrav til skibsføreren.
Vi indfører nu også et udenrigsfradrag, som vil gøre de danske søfarende mere konkurrencedygtige på det globale arbejdsmarked, og vi forbedrer de søfarendes sociale beskyttelse med en ny pulje til såkaldt efterladte søfarende.
Det er alt sammen gode og fornuftige tiltag til gavn for Det Blå Danmark, og vi støtter selvfølgelig lovforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-04-15:
Jeg kan forstå, at Venstres ordfører ikke har overblik over, hvad det er for nogle typer af kriminelle, der skal have gavn af det her.
Og så synes jeg bare, at der er noget selvmodsigende i, at man siger, at man har sørget for at give en høj straf af hensyn til ofrene, og at man har prøvet at tage hensyn til ofrene, men nu synes man pludselig, at der er flere, der skal have halv tid.
Det er der da et eller andet modsætningsfyldt i, men lad nu det ligge.
Jeg vil spørge ind til, hvad ordførerens holdning er til de mange varetægtsfængslede.
Jeg vil nemlig gerne have nedsat et udvalg, som kigger på, om vi varetægtsfængsler for meget i Danmark set i forhold til andre lande.
Det er der nemlig noget der kan tyde på.
Så er ordføreren villig til at kigge på at få et sådant udvalg?
Morten Østergaard (RV), 2011-04-15:
Det er bare, så vi lige har det med i billedet, når vi nu diskuterer.
Frank Aaen (EL), 2011-04-15:
Jeg er fuldstændig enig.
På trods af at man har nedlagt den største del af beskæftigelsen på de danske værfter, og på trods af at man i den grad har reduceret den danske beskæftigelse på danskregistrerede skibe, er der stadig væk en meget stor beskæftigelse inden for søfartserhvervet i Danmark – eller Det Blå Danmark, som det også hedder.
Helt enig.
Derfor skal man jo også passe på det.
For hvis man fjerner, om jeg så må sige, dele af fødekæden til Det Blå Danmark, underminerer man også Det Blå Danmark, for at bruge det begreb, som erhvervet selv bedst kan lide, og det er derfor, vi advarer mod den underminering af beskæftigelsen for danske søfolk på danskregistrerede skibe.
Morten Østergaard (RV), 2011-04-15:
Bare som et tankeeksperiment: Hvis nu et dansk rederi opkøber et udenlandsk rederi og man så accepterer, at de altså sejler videre med de ansatte, som de har i dag, og ikke skal til at skifte skibsførerne ud, og det vil så formentlig betyde noget ekstra arbejde i Danmark, fordi der altså så også skal laves en aftale og andre ting i forhold til det nye rederis aktiviteter, er hr. Frank Aaen så ikke enig i, at det netto vil være et bidrag til beskæftigelsen i Danmark?
Frank Aaen (EL), 2011-04-15:
Der er allerede i dag overgangsordninger, og det er jeg helt med på.
Når man laver sådan et opkøb, skal man selvfølgelig have mulighed for at kunne indpasse det uden dramatiske ændringer i beskæftigelsen.
Det er jeg helt med på, så overgangsordninger er i orden.
Havde man så tilmed fjernet § 10 i DIS-loven, sådan at folk, der kommer over på danskregistrerede skibe også kunne blive omfattet af en dansk overenskomst, ville det være endnu mere uproblematisk at have en overgangsregel og se stort på eller i hvert fald se meget lempeligt på, hvordan man tilpasser sig den generelle lovgivning.
Men problemet er altså, at vi ikke har mulighed for at dække udenlandske søfarende ind under danske overenskomster, selv om de arbejder på danske skibe.
Colette L. Brix (DF), 2011-04-15:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om det er korrekt, at søfarten i 2010 bidrog med ca. 175 mia. kr. til eksportindtægterne.