runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Dybkjær (RV), 2011-05-19:
Så i og for sig var jeg en lille smule glad for, at hr. Tom Behnke fik lejlighed til at svare på et spørgsmål, som viste, at han måske også er klar over, at der er tale om et problem.
Jeg ved godt, at hr. Tom Behnke sagde, at vi alle sammen er imod hadforbrydelser, at vi alle sammen tager afstand, at det er strafbart i dag, og at det oven i købet er mere strafbart.
Det er sådan set ikke den erkendelse.
Det, jeg synes ville være rart, er, at vi prøvede at diskutere, om det her er et problem, der vokser, eller om det ikke er et problem, der vokser.
Jeg tror, mange af os, som måske ikke direkte er i centrum for det her, har en eller anden fornemmelse af, at det er et problem, der vokser, altså at der kommer flere hadforbrydelser i dag, at det ligesom er blevet mere acceptabelt at give voldeligt udtryk for ting, som man simpelt hen ikke bryder sig om.
Det er jo det, der er meget vigtigt at få fat i, at få registreret på en eller anden måde.
Det er sådan set det, der er det interessante ved registreringen, nemlig at vi kan få nogle fornuftige tal at forholde os til, sådan at vi kan se, hvor stort problemet er.
Det er den ene side af forslaget, som jeg synes er vigtig.
Så kan vi diskutere, hvilken metode der er, og om tingene er i gang og alt det her, men det er i hvert fald vigtigt på en eller anden måde at få kortlagt, om der er tale om en virkelig stigning.
Det andet, som jeg måske synes vi skal koncentrere os en lille smule mere om, er selve ofrene, og hvad vi kan gøre i forbindelse med ofrene.
Jeg synes også, at spørgsmålet om konfliktråd, bedre vejledning og den slags kan være vigtigt, for det er jo på en eller anden måde ofrene, vi skal have fat, sådan at vi også kan finde ud af, hvor alvorligt problemet er.
Føler man faktisk, at man i det danske samfund er blevet mere udsat, når man enten ikke er inden for den såkaldte heteroseksuelle normalitet eller ikke er såkaldt hvid dansker og den slags, og at det danske samfund er blevet et mere utrygt samfund at være i?
Det er derfor, at den vigtige del af forslaget for mig er den, hvor vi får taget fat i ofrene og virkelig får sat mere fokus på det, brugt flere ressourcer på at få kortlagt de her ting.
Så det er fint, at vi får diskuteret det.
Man kan sige, det er lidt ærgerligt, at det er fremsat så sent, for der er jo ingen jordisk chance for, at vi gør det færdigt på nogen form for seriøs måde, men vi får jo altså også lejlighed til at tage en ny drøftelse, når Rigsadvokaten kommer med sin redegørelse, som jeg forstår er den 1. juni, og det er jo så den allersidste dag i Folketinget.
Men Folketinget går jo ikke på sommerferie, fordi der er mødefrit herinde, så jeg tror, ministeren kan glæde sig til en række samråd efter den 1. juni om det her spørgsmål.
Tom Behnke (KF), 2011-05-19:
Der er noget helt grundlæggende, principielt problematisk i den måde, som hr. Kamal Qureshi vender ordene på nu, nemlig at hvis man fik øjnene op for omfanget af det her, ville det blive taget alvorligt.
Deri ligger altså, at hr. Kamal Qureshi mener, at politiet ikke tager det alvorligt i dag, at anklagemyndigheden ikke tager det alvorligt i dag, at regeringen ikke tager det alvorligt i dag, at Folketinget ikke tager det alvorligt i dag.
Intet kan være mere forkert.
Vi tager det meget alvorligt.
Vi vil til stadighed prøve at gøre noget ved det her område, fordi det er et område, hvor der desværre ser ud til at være en stigning.
Så man skal ikke bare læne sig tilbage.
Det er derfor, de nye it-systemer er indrettet på en sådan måde, at man kan fange det op og være helt sikker på, at hver eneste betjent her i landet er opmærksom på, at der kan være tale om en hadforbrydelse.
Så det er ikke sådan, at hvis bare vi kunne få noget mere statistik, ville vi tage det alvorligt.
Det synes jeg er helt uhørt man siger her i Folketingssalen.
Kamal Qureshi (SF), 2011-05-19:
Lad os nu lave den øvelse, at vi siger, at der var undersøgelser, der viste, at der blev begået mere en 10.000 voldtægter i det danske samfund og der var 10 af dem, der kom for retten, så er det jo ikke nødvendigvis sådan, at tallet behøver at være korrekt, men ikke desto mindre vil det jo være noget, der vil blive taget alvorligt, ganske alvorligt endda.
Så jeg er da fuldstændig enig i, at en selvrapportering ikke nødvendigvis er et udtryk for en forbrydelse.
Men det undrer mig, at det skal komme fra den konservative ordfører, som jo ofte reagerer på undersøgelser og kriminalitetsstatistikker vedrørende personer, der ikke er dømt, altså undersøgelser, der bygger på en kriminalitetsstatistik .
Det, vi reelt set lægger op til, er jo ikke at antage, at fordi man siger, man har været udsat for det, så er det foregået sådan, men at bruge redskabet.
Det kræver selvfølgelig, at politiet får de redskaber, man eksempelvis arbejder med i det forsøg, man har i København, og det, man har gjort i Stockholm og andre steder.
Det er jo nogle redskaber, der er afprøvet; det er ikke et eksperiment, vi lægger op til her.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-19:
Som jeg efterhånden har prøvet at understrege nogle gange i min tale her, er efterspørgslen ikke så meget kommet fra landets kommuner, men den er kommet fra en række borgere.
Der er simpelt hen borgere, der bor i bydele, landsbyer og andet, hvor man mister sit valgsted.
De er dybt fortørnede over, at deres valgsted lukker.
Jeg har fået en række borgerhenvendelser, bl.a. på Facebook.
Nu skal jeg lade være med at læse navnene op, men den konservative ordfører er velkommen til at komme ned til min plads og se navnene på nogle af dem, der har responderet på den debat, som jeg har lagt op til på Facebook.
Der er mange borgere, der siger, at de er meget bekymrede over, at deres valgsted nedlægges.
Det er sådan set af hensyn til borgerne og demokratiet, vi fremsætter det her forslag, ikke for at komme nogle kommuner til undsætning.
Det vil vi også gerne i andre sammenhænge, men her synes vi faktisk, det er borgerne, der skal hjælpes, og derfor kommer vi med en udstrakt hånd til dem.
Det ærgrer os, at Det Konservative Folkeparti ikke er på borgernes side i den her sammenhæng.
Morten Østergaard (RV), 2011-05-19:
Først og fremmest en uforbeholden ros til Socialdemokraterne og hr. Orla Hav for at tage en meget væsentlig problemstilling op.
Jeg er ikke hr. Eigil Andersens søn – i hvert fald ikke mig bekendt – men jeg har faktisk en inaktiv pensionsopsparing fra tidligere job, og der er rigtig mange i den situation.
Vi synes, at det er helt afgørende, at vi får forholdt os til det, så man ikke skal opleve, at de her inaktive pensioner bliver ædt op af gebyrer og dermed mister deres værdi, og vi synes, det er en god model at pege på ATP, som man jo trods alt gennem sit arbejdsliv kommer til at indbetale til løbende, som det sted, hvor man så parkerer de her inaktive pensioner.
I forslaget lægges der op til, at man aktivt skal fravælge det, hvis ikke man ønsker sin inaktive pension overført til ATP, og det rejser selvfølgelig nogle spørgsmål om, om det er den rigtige model.
Eksempelvis kan der jo være tilknyttet andre fordele til en inaktiv pension, det kunne være forsikringselementer, som gør, at man måske skal finde en model, som indebærer, at der er større bevidsthed om, at der skal træffes et valg, så der ikke er nogen, der går glip af nogle andre fordele, som ligger i forbindelse med deres pension.
Det kunne også være garantier i forhold til pensionen eller andre ting.
Der er en anden vej, som vi måske synes er mere fremkommelig.
Det er i hvert fald os bekendt, at der er pensionsselskaber, som er meget interesserede i at lave den her type aftaler med ATP, og derfor synes vi i hvert fald, at det burde være helt uproblematisk at give hjemmel til, at pensionsselskaber kunne lave en model, hvor man altså overfører de her inaktive pensioner til ATP under nogle givne vilkår.
Derfor vil jeg – ud over selvfølgelig at anerkende, at også regeringen har taget problemstillingen alvorligt og altså nu vil kigge nærmere på det – foreslå, at vi i udvalgsbehandlingen blev enige om at sende et signal om, at vi tager det her skridt, hvor man skaber mulighed for, at branchen selv kan lave en sådan løsning.
På den måde vil det i hvert fald gøre, at en stor del af dem, det drejer sig om, vil få den her ordning, fordi vi ved, at i hvert fald nogle af de store pensionsselskaber er interesserede i det.
Så det vil være vores opfordring; lad os sikre den lovhjemmel hurtigst muligt, så pensionsselskaberne kan lave en aftale med ATP om en model, der passer til dem, og så kigge på, hvad vi kan gøre for resten – og meget gerne også i dialog med branchen.
Men det er helt klart, at den model, vi kører efter nu, er utilstrækkelig og uhensigtsmæssig for rigtig mange pensionsopsparere.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-19:
Jeg er her på vegne af fru Carina Christensen, som ikke har mulighed for at være til stede.
Jeg kan også for egen regning sige, at jeg ganske udmærket kender problemet, for jeg har selv en pensionsordning med 1.500 kr. fra min tid i forsvaret, og det er jo ret uhensigtsmæssigt, at man har sådan nogle små ordninger rundtomkring.
Vi hilser det derfor også meget velkommen, at ministeren nu sammen med arbejdsmarkedets parter vil lave en analyse af problemets omfang og også komme med nogle bud på eventuelle løsningsmuligheder.
Vi ved jo ikke, om det her reelt er en problemstilling, der kræver lovgivning, og for os er det også afgørende, at vi finder en god løsning sammen med arbejdsmarkedets parter, inden vi iværksætter nye initiativer.
Derfor er vi positive over for at se på problemstillingen og vil gå meget konstruktivt ind i det videre arbejde, når vi ser analysen fra regeringen, og vi bakker op om den kurs, som ministeren har udstukket. På den baggrund kan vi ikke på nuværende tidspunkt støtte det her beslutningsforslag.
Eigil Andersen (SF), 2011-05-19:
Det er jo altid noget, og når ministeren siger, at hun nu vil gå i gang med en kulegravning og fremlægge det i næste folketingssamling – jeg håber, det bliver en anden beskæftigelsesminister med en anden partifarve, der kommer til at fremlægge det – er det jo helt tydeligt inspireret af, at Socialdemokratiet har stillet det her beslutningsforslag, og derfor er det jo rigtig godt, at det er stillet.
Det er klart, at når man som ungt menneske skal i gang med en uddannelse, som jeg også var inde på lidt tidligere, kan der let være tale om, at de terminer, der er for, hvornår den går i gang og hvornår den bliver afsluttet, ikke rigtig passer sammen.
Man har brug for at tage noget arbejde indimellem, og der kan være flere forskellige korterevarende arbejdsforhold.
På den måde er det klart, at der vil blive en række pensionsindbetalinger, måske to, tre, fire for den enkelte, og der er så risiko for, at de hver for sig vil blive spist op af administrationsomkostninger og altså ende med et nul, og det er jo en grotesk situation.
Vi mener i SF, at det er en rigtig god idé, som hr. Orla Hav har foreslået, nemlig at man så får den mulighed, at pengene i stedet for kan blive overflyttet til ens konto i ATP.
En af grundene til, at det er en rigtig god idé, er, at ATP har nogle utrolig lave administrationsomkostninger, sådan som det også er nævnt i beslutningsforslaget, hvor det nævnes, at administrationsomkostningerne er 42 kr. pr. person årligt.
Det kan nok ikke gøres meget billigere.
Så alt i alt vil vi fra SF's side sige, at det her forslag er godt, og hvis det kommer til afstemning, vil vi også gerne stemme for det.
Orla Hav (S), 2011-05-19:
Allerførst vil jeg gerne have lov at sige pænt tak for de mange venlige ord, der har ledsaget det her lille beslutningsforslag.
Vi er selvfølgelig godt klar over, at det er et konkret beslutningsforslag, og er derfor bestemt også indstillet på at sige ja tak til at tage imod den udstrakte hånd fra ministeren.
Ingen vil respektere arbejdsmarkedets parter som hovedaktører på den her bane mere end os, så det er fint at få en udredning om det.
Det, der så bare er det afgørende, er jo ikke mindst det, hr. Eigil Andersen var inde på i sit spørgsmål, nemlig at det haster.
Det er jo altså et rigtig kedeligt tema, der lægger sig ind over den fornuft, der i øvrigt præger danskerne i forhold til at ville spare op til deres alderdom.
Så det er vigtigt, at vi fra lovgivernes side sørger for, at der ikke er knaster, der gør, at man ikke oplever det som en god måde at prioritere sine midler på og medvirker til at spare op til alderdommen.
Problemets omfang forsøgte jeg at illustrere med et eksempel fra et enkelt institut, som alene har 78.000 inaktive, små pensionsdepoter.
Det er dybt uhensigtsmæssigt, at de 78.000 personer, det måtte omfatte, på et tidspunkt opdager: Hov, de penge, jeg troede indgik i min pension, er bare blevet væk, de er blevet spist op i administration.
Så derfor er jeg rigtig glad for, at ministeren er indstillet på, at det her skal kulegraves, og det skal selvfølgelig, jeg havde nær sagt synges for i alle kirkesogne, sådan at vi sikrer, at der er opbakning til ordningen fra alle dem, der er involveret, for det er et vigtigt spørgsmål.
Så vi vil meget gerne sige tak for modtagelsen og vil foreslå, at det indgår i en beretning, som Erhvervsudvalget kunne skrive, gerne med alle de gode ideer, som nu er bragt frem her i dag, som mulige elementer til, at sagen kan blive belyst.
Men selvfølgelig kan der være andre løsningsforslag.
Jeg skal bestemt sige, at fair konkurrence er godt, vi støtter alt, hvad der er fair fra Socialdemokratiets side, og derfor kan vi også sagtens se en løsning i, at denne opgave bliver udbudt på fair og lige vilkår.
Det tror vi faktisk at pensionsopsparerne vil være rigtig godt tjent med.
Når vi i sin tid foreslog, at det skulle være ATP, var der et eller to hovedargumenter for det.
Det ene hovedargument var, at 99,9 pct. af befolkningen har en konto ved ATP, og det vil sige, at det er ukompliceret at relatere dertil.
Det andet var, at ATP har en administrationsomkostning på 42 kr. pr. år pr. konto.
Det tror jeg nok er markedets suverænt billigste.
Dertil kommer så, men det var ikke argumentet, at ATP sagt på nordjysk ikke har været så ringe endda til at tjene penge, så det ville være oplagt med dem.
Men det er fair nok med konkurrence, det hylder vi, når det også sker på fair og lige vilkår.
Vi ser frem til at gense det i Erhvervsudvalget, hvor vi håber på, at man kan skrive en beretning i fællesskab, hvor man får alle sider med og får sat skub i sagen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-05-19:
Det er vigtigt, at det kan betale sig at spare op til pension.
Det er også vigtigt, at man får et godt afkast af sin pensionsopsparing, og der må vi sige, at arbejdsmarkedspensionerne for rigtig mange danskere udgør en væsentlig del af den forsørgelse, man får, når man engang forlader arbejdsmarkedet.
Reglerne om arbejdsmarkedspensioner er i høj grad overenskomstfastsatte, og af hensyn til den danske model på arbejdsmarkedet skal vi her i Folketinget være varsomme med at blande os i reglerne på området.
Beslutningsforslaget fra Socialdemokratiet pålægger regeringen at gøre det muligt for borgerne at samle små, inaktive pensionsopsparinger hos ATP.
Som beskæftigelsesministeren redegjorde for, er det ikke helt klart, præcis hvad det er, forslagsstillerne forestiller sig med hensyn til de grænser og andet, der er i forslaget – og der er også nogle juridiske udfordringer, som ministeren også redegjorde for.
Men jeg vil gerne sige, at vi i Venstre ser ganske positivt på princippet om, at små pensionsopsparinger, der ikke længere indbetales til, samles med den enkelte pensionsopsparers øvrige pensioner.
Omkostningerne herved er i en række tilfælde ikkeeksisterende og i andre tilfælde relativt beskedne, og papirarbejdet er også gjort let og overskueligt, og for størstedelens vedkommende er det branchen selv, der skal udføre det, mens man som opsparer ikke skal kaste sig ud i et stort, kompliceret papirarbejde.
Det er sådan, at pensionsopsparingerne kan samles inden for 36 måneder efter et jobskift, men de kan altid samles, hvis beløbet under 46.000 kr. Forsikring & Pension er på vej med en oplysningskampagne om mulighederne i jobskifteaftalen, så kendskabet til den udbredes, og det tror jeg er helt afgørende, for jeg er sikker på, at større opmærksomhed på problemstillingen og mulighederne vil få flere til at samle små pensionsopsparinger ét sted, så omkostninger, præmier til forsikringsdækning m.v. ikke spiser de små pensionsopsparinger op og den enkelte ender med at stå med en dårligere pensionsopsparing, end hvis vedkommende fik samlet sine pensionsopsparinger.
I Venstre er vi glade for meldingen fra beskæftigelsesministeren om, at regeringen vil tage en dialog med branchen og arbejdsmarkedets parter for at få analyseret den rejste problemstilling og på baggrund af det arbejde videre og dermed jo ende med at skulle foretage en vurdering af, om der er behov for lovgivningsmæssige initiativer.
I Venstre mener vi, at det må være den rette vej at få fuldstændig klarhed over omfanget af den rejste problemstilling og de forskellige bindinger, der er overenskomstmæssigt, skattemæssigt osv., inden vi hovedkulds kaster os ud i noget.
Men vi ser frem til at få problemstillingen analyseret nærmere, og så forholder vi os selvfølgelig politisk til det, når det arbejde er afsluttet.
Så når beskæftigelsesministeren lægger op til, at det er processen for det videre arbejde, er det det, vi bakker op om, og derfor kan vi så af gode grunde jo ikke støtte det konkrete beslutningsforslag.
Inger Støjberg (V), 2011-05-19:
Man kan næsten få en følelse af, at hr. Orla Hav forsøger at tale en uenighed op, der slet ikke eksisterer.
Men skal vi nu ikke lade valgkamp være valgkamp, når den tid er, og så prøve at samles om det, vi rent faktisk kan være enige om her, nemlig at få analyseret problemet godt igennem, få det belyst fra alle sider.
Så må vi se på, hvor stort problemets omfang er.
Er det sådan, at der skal lovgives, eller skal der ikke lovgives?
Og i tilfælde af, at der skal lovgivning til, hvordan kan vi så håndtere det?
Mit tilbud er helt klart det, at vi nu går i gang med analyserne, og så synes jeg jo, at Folketingets partier også skal prøve at tænke med og komme med løsningsforslag til det her.
Orla Hav (S), 2011-05-19:
Jamen det, der trigger mig, er selvfølgelig, at ministeren finder alle argumenterne imod.
Der vil jeg bare gøre opmærksom på, at det faktisk er nogle store grupper, vi taler om, og det er på det tidspunkt, kan man sige, hvor samfundet jo har en stor interesse i at unge mennesker påbegynder deres opsparing til pensionsalderen.
Og hvis man der får dårlige oplevelser, er det jo med til at hæmme det.
Colette L. Brix (DF), 2011-05-19:
I sidste samling fik vi ikke behandlet dette forslag, som vi har sympati for, fra Socialdemokraterne.
Hver gang en person skifter job, skiftes der også pensionskasse.
De fleste har jo i deres kontrakt en aftale om betaling til en pensionskasse, hvilket jo er meget fornuftigt, men med mange jobskift bliver opsparingen spredt for alle vinde, idet de fleste virksomheder har forskellige pensionskasser.
Resultatet er en masse inaktive ordninger, også kaldet fripolicer, og det er rigtig dyrt.
Resultatet er derfor, at opsparingen efterhånden forsvinder ud i den blå luft.
Selvfølgelig kan en lønmodtager få udbetalt den opsparede pension, hvis den tvangsudbetales, men det koster 60 pct. af beløbet, og selvfølgelig kan lønmodtageren også selv flytte opsparingen over i en ny pensionskasse, men det er ofte meget dyrt, og de fleste glemmer i øvrigt at flytte opsparingen og finder først ud af det, når de får de mange høje gebyrer, og så er det alt for sent.
Vi finder derfor, at den tankegang i forslaget er rigtig, men vil så anbefale, at man ser på opgaven og udbyder den, ser, om der er andre aktører, der vil byde ind på det her.
Så kan både ATP og andre pensionskasser byde på opgaven, og så må man jo sige, at det mest attraktive bud med de laveste administrationsomkostninger og med det bedste produkt kan få opgaven.
Vi synes, det skal gå rigtig hurtigt, for der er jo ikke nogen, der er interesseret i, at dem med de allerlaveste lønninger her i landet ikke får den allerbedste pensionsopsparing.
Så vi anbefaler, at vi hurtigt arbejder videre med forslaget i Erhvervsudvalget.
Bent Bøgsted (DF), 2011-05-19:
Jamen i Dansk Folkeparti synes vi altså også, at det vil være helt fint at få set på det her problem.
Jeg skal bare høre ordføreren om en enkelt ting, for der er mange forskellige slags pensioner.
Så vidt jeg erindrer, har der tidligere været talt om det her, og det har været i forbindelse med det her, man kalder arbejdsmarkedspensioner, f.eks. industriens pensioner.
Der er der også nogle, der har nogle, der er inaktive, men det er overenskomstbaserede aftaler om pensioner.
Skal de også være med i den her pulje, hvor man kan få dem overført til noget andet?
Så det er interessant at få at vide, om de også skal være omfattet, for der er også en hel del, der har nogle inaktive pensioner dér.
Bertel Haarder (V), 2011-05-19:
Forslaget forudsætter jo, at Indenrigs- og Sundhedsministeriets embedsmænd er i stand til at vurdere, om det nu er et nedlagt valgsted i Aalborg eller et nedlagt valgsted i Præstø, som skaber det største problem for vælgerne.
Det kræver lokalkendskab, det kræver, at man laver spørgeskemaer, hvor alt muligt skal oplyses, og det kræver jo, at man også generer kommunerne med spørgsmål.
Man skal lige tænke på, hvor hurtigt fordelingen af 5 mio. kr. kan gå op i bureaukrati, for ikke at sige hat og briller, og jeg gad nok vide, om Kommunernes Landsforening overhovedet vil have dette forslag.
Normalt vil Kommunernes Landsforening jo ikke have noget fra staten undtagen penge; i dette tilfælde tror jeg ikke engang de vil have pengene, for det vil bureaukratisere det område, som de selv altid suverænt har truffet beslutninger på, og de har jo ikke gjort det dårligere, end at Danmark har en af verdens højeste valgdeltagelsesprocenter.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-19:
Ja, det er tydeligt for enhver, at ministeren virkelig er nødt til at træde vande i det her spørgsmål og kommer med alle mulige udenomsfortællinger for at bortforklare, at regeringen ikke kan støtte det her positive forslag.
Det er jo ganske ubureaukratisk.
Vi kan se, at det faktisk ikke er særlig dyrt at holde et valgsted kørende.
Men når kommunerne er så pressede, som de er, på grund af regeringens nulvækstpolitik, har de været nødt til at kigge hele vejen rundt.
De har været nødt til at komme rundt i alle hjørner med sparekniven for at spare penge.
Nogle steder, hvor man har lukket valgsteder, giver det mening.
Ministeren selv er inde på, at hvor der er to valgsteder i umiddelbar nærhed af hinanden, kan man lave et bedre sted med bedre forhold til handicappede.
Fint nok!
Men i enkelte kommuner har man været nødt til at nedlægge nogle valgsteder, så folk kommer til at skulle køre uhensigtsmæssig langt.
Det rammer altså nogle af dem, der er gangbesværede, det rammer nogle af dem, som ikke har egen bil, og det rammer nogle af de grupper, som i forvejen måske er tilbøjelige til ikke at stemme.
Der er det, vi kommer med en fremstrakt, demokratisk hånd med tilbud om at hjælpe de kommuner.
Der lægges op til, at det altså er 150 valgsteder, vi kan opretholde for de her 5 mio. kr.; det er jo relativt billigt med de valgsteder.
Bertel Haarder (V), 2011-05-19:
Lad os sige, at puljen bliver oprettet.
Så skal Indenrigsministeriet have embedsmænd til at sidde og vælge mellem de 27 ansøgninger, der måske kommer, om at få del i denne pulje til bevarelse af et lokalt valgsted eller oprettelse af et nyt; så skal embedsmændene have et lokalkendskab; de skal kende begrundelsen; de skal måske tage ud og se på åstedet eller i hvert fald bede om oplysninger fra kommunerne om, hvor mange der stemte det ene og det andet sted.
Hvad bygger man det på?
Jeg kan lige forestille mig alle de studier, som man skal sidde og foretage på Slotsholmen for at fordele sølle 5 mio. kr.
Det er da et centralistisk og bureaukratisk forslag, som imidlertid har den gode sidegevinst, at det dokumenterer, at det altså er Socialdemokraterne, der er det danske bureaukratiske parti, ikke regeringspartierne, som man ellers normalt prøver at påstå.