runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2009-05-04:
Jeg synes, det er fint, at ministeren opremser en masse andre indsatser, der bliver gjort på andre områder i forhold til de udsatte børn.
Det har bare ikke særlig meget med forslaget at gøre, for forslaget handler om, at der skal være et hus, som er et særlig børnevenligt hus, hvor børnene kan komme hen med det samme, når der opstår mistanke om, at de har været udsat for et overgreb, og så kan man få det hele, undersøgelser, afhøring osv., overstået med det samme i et børnevenligt miljø.
Det er det, man har rigtig gode erfaringer med i Island, Norge og Sverige, og derfor har Nordisk Råd anbefalet det.
Samtlige partier har bakket op om det, fordi man faktisk synes, det er en god model.
Det betyder jo ikke, at alle de andre gode projekter og organisationer osv. ikke skal være der.
Men det er lige præcis, når overgrebet er sket, at der skal være et børnevenligt miljø, som børnene kan komme hen i og blive undersøgt.
Karen Ellemann (V), 2009-05-04:
Først og fremmest vil jeg fastslå, at det ligger regeringen meget på sinde at sikre, at ældre med akut behov for en plejebolig kan få dette behov opfyldt.
Det er netop også grunden til, at regeringen har indført en garanti, der skal sikre, at den ældre ikke skal vente mere end 2 måneder på at få tilbudt en bolig.
Regeringen har gjort meget for at sikre, at kommunerne har mulighed for at leve op til plejeboliggarantien.
Regeringen har også gjort meget for at sikre, at ældre, der har behov for en plejebolig, får mulighed for at få en tidssvarende bolig.
Regeringen har nedsat den kommunale grundkapital for plejeboliger til 7 pct. i 2008 og 2009.
I perioden fra 2001 til 2006 var grundkapitalen for almene boliger nedsat til samme niveau.
Regeringen har dermed sikret, at kommunerne har kunnet bygge plejeboliger til en grundkapital på 7 pct. i stedet for 14 pct. i størstedelen af regeringens levetid.
Med den nyligt indgåede boligaftale mellem regeringen, Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti om den almene sektors styring og finansiering har vi desuden forlænget nedsættelsen af grundkapitalen til udgangen af 2010, og vi har sørget for, at yderligere seks kommuner får forhøjet maksimumsbeløbet.
Der er dermed sket meget på ældreboligområdet, siden regeringen trådte til, og alt i alt mener jeg, at udviklingen bevæger sig i den rigtige retning.
Med regeringens initiativer har kommunerne haft og vil fortsat have fornuftige rammer til at kunne leve op til deres ansvar.
Jeg forventer derfor, at kommunerne opfylder plejeboliggarantien over for vores ældre medborgere.
Jeg regner også med, at kommunerne vil benytte sig af regeringens initiativer til at få sat gang i udfasningen af de sidste utidssvarende ældreboliger.
Med hensyn til de tre foreslåede initiativer i beslutningsforslaget skal jeg for det første understrege, at det er vigtigt for regeringen, at de ældre får opfyldt deres behov for at få tilbudt en plejebolig inden for rimelig tid.
Det er derfor også vigtigt for regeringen at vide, om kommunerne lever op til plejeboliggarantien.
Det er også grunden til, at kommunerne årligt skal indberette den gennemsnitlige ventetid på en plejebolig eller en plads på et plejehjem til Danmarks Statistik, som efterfølgende vil offentliggøre en oversigt over ventetiderne.
For det andet vil jeg påpege, at plejeboliggarantien endnu er så ny, at det er for tidligt at konstatere, hvordan garantien virker.
Jeg mener derfor ikke, at plejeboliggarantien skal ændres på nuværende tidspunkt.
Jeg har en forventning om, at kommunalbestyrelserne vil administrere garantien således, at der i et passende omfang tages hensyn til den ældres individuelle ønske.
Med hensyn til standarden for plejeboligerne er jeg for det tredje enig i, at vi skal have udfaset de sidste ældreboliger, som er i meget dårlig stand.
Men jeg må holde fast i, at det er kommunalbestyrelsernes ansvar at træffe beslutning om at nedlægge eller ombygge utidssvarende ældreboliger, og at regeringen har fastsat gode overordnede rammer for udviklingen på ældreboligområdet.
Samlet set kan regeringen dermed ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Thomas Jensen (S), 2009-05-04:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg har et meget, meget kort og konkret spørgsmål.
Er det sådan, at ministeren fra Folketingets talerstol i dag med fasthed i stemmen kan garantere, at plejeboliggarantien er overholdt her pr. 1. maj 2009 – ja eller nej?
Karen Ellemann (V), 2009-05-04:
Jeg kan ikke stå fra en talerstol og garantere, at den bliver overholdt.
Den er fastsat med det formål, at den ikke skal overstige de 2 måneder, og jeg venter på at få de helt præcise indberetninger for, hvordan det ser ud.
Thomas Jensen (S), 2009-05-04:
Hvis man giver en garanti, bliver man også nødt til at spørge til, hvordan det går ude i kommunerne, for at sikre sig, at den garanti også overholdes.
Når ministeren står her i dag og hverken vil undersøge eller garantere, at den er overholdt her i 2009, er plejeboliggarantien de facto ophævet.
Det er sådan, at vi har fået vished fra Berlingske Research om, at der i flere kommuner er problemer med at overholde garantien, at ventetiden er langt over de 2 måneder.
Nogle steder er den faktisk helt oppe på 12 måneder for nogle ældre.
Når ministeren bliver gjort opmærksom på, at plejeboliggarantien ikke er overholdt rundtomkring i landets kommuner, er det så ikke på tide, at den ansvarlige minister spørger kommunerne, hvordan det går med at overholde plejeboliggarantien, og efter det også ser på, hvad man skal iværksætte, for at den kan blive overholdt?
Så spørgsmålet er: Mener ministeren ikke, at plejeboliggarantien de facto er ophævet her i dag?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Tak for det.
Plejeboliggarantien blev vedtaget den 7. april 2006, og den trådte i kraft den 1. januar 2009.
Garantien går ud på, at ældre bliver tilbudt en plejebolig, senest 2 måneder efter at de er blevet visiteret.
Det er kommunernes ansvar at overholde garantien, og regeringen har dog sikret de nødvendige betingelser for, at kommunerne kan opfylde garantien.
Kommunerne har fået både god tid og økonomi til at få det forberedt og bygge de nye almene plejeboliger, der skal til for at overholde plejeboliggarantien.
At der stadig kan være nogle på venteliste, skyldes ikke nødvendigvis mangel på plejeboliger, men at nogle ældre måske har afslået den tilbudte bolig og ønsker sig andre muligheder.
I Socialdemokraternes beslutningsforslag hævdes det, at plejeboliggarantien bortfalder, hvis den ældre takker nej til et tilbud om plejebolig.
Realiteten er, at fristen på 2 måneder blot så at sige starter forfra.
Garantien bortfalder altså ikke som princip.
I forhold til opfølgning på, om plejeboliggarantien overholdes, er der allerede iværksat sådanne årlige opfølgninger.
I forhold til udfasning af utidssvarende § 192-boliger er det kommunalbestyrelsernes ansvar at sikre tidssvarende plejeboliger.
Som det allerede er blevet gjort rede for, har regeringen netop skabt de økonomiske rammer, der gør det muligt for kommunerne at prioritere almene plejeboliger og bygge nye.
Set over en årrække er kommunerne også kommet godt i gang.
Der er igennem de senere år både renoveret og bygget nye plejeboliger landet over, og på grundlag af de iværksatte initiativer har kommunerne fortsat gode muligheder for at sikre gode plejeboliger til vore ældre.
Venstre forventer, at kommunerne lever op til deres ansvar og overholder plejeboliggarantien.
Venstre kan derfor ikke støtte Socialdemokraternes beslutningsforslag.
Thomas Jensen (S), 2009-05-04:
Mener ordføreren så ikke, at det vil være passende, at kommunen går ind og giver denne ældre mulighed for at kunne prioritere mellem forskellige boliger, der ligger i nærheden af det sted, hvor den ældre har levet sit liv, så den ældre kan komme til at bo tæt på det sted, hvortil den ældre har haft tilknytning, og så man på den måde kan sikre, at den ældre kan opretholde sit sociale liv?
Hvad er ordførerens holdning til det?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Jeg føler mig fuldstændig overbevist om, at alle kommunalbestyrelser vil forsøge at tilgodese de ældres personlige ønsker så godt som muligt, så den ældre, i givet fald det er muligt, kan blive placeret dér, hvor den ældre ønsker det.
Det er jo oplagt, og det er da også mit eget billede af, at det foregår sådan rundtomkring, men jeg skal da ikke kunne udelukke, at der kan være et enkelt tilfælde, som den socialdemokratiske ordfører så har fundet et eller andet sted og forsøger at piske op til sådan et større skræmmebillede.
Men jeg føler mig overbevist om, at kommunalbestyrelserne arbejder i borgernes interesse.
Thomas Jensen (S), 2009-05-04:
Nu forsøger jeg ikke at finde et eksempel for at piske en stemning op til noget som helst.
Jeg spørger bare Venstres ordfører: Er det ikke korrekt, at hvis en ældre medborger, som er visiteret og bliver tilbudt en plejebolig, som ikke passer den ældre særlig godt, falder den ældre uden for plejeboliggarantien og kan derfor ikke være sikret en plejebolig inden for 2 måneder?
Karen Ellemann (V), 2009-05-04:
Lad mig svare ganske kort: Nej, jeg mener ikke, at plejeboliggarantien på nogen måde er ophævet.
Line Barfod (EL), 2009-05-04:
Jeg tror ikke, der er mange, der selv vælger at blive arbejdsløse, og man kan sige, at de, der bliver arbejdsløse, og deres børn jo helst skal have noget at spise, indtil de forhåbentlig kommer på arbejdsmarkedet igen.
Og der er altså en større chance for hurtigt at komme i arbejde, hvis man får mad hver dag, end hvis man ikke får mad hver dag.
Der er en ret stor risiko for, at man, hvis man ikke har råd til at købe mad, så køber den alligevel, og så er der ikke råd til at betale husleje, og så ender man med at blive sat på gaden, og så skal børnene anbringes, og så bliver det endnu dyrere for samfundet.
Men når hr. Dennis Flydtkjær nu mener, at det er så vigtigt med en individuel behandling, skal jeg bare høre, hvorfor han så ikke mener, at det er vigtigt på skatteområdet.
Med hensyn til at inddrive gæld har Dansk Folkeparti jo stemt for, at man siger, at der skal være penge nok tilbage til at købe mad - at hver eneste af dem, der har offentlig gæld, skal have penge nok tilbage til at købe mad hver måned - og man har fastsat et rådighedsbeløb ud fra det.
Så der er man altså gået ind og har sagt, at man vil se på, hvad maden koster, og så er det dét, man arbejder ud fra i stedet for at skulle ind og lave en vurdering ud fra forskellige kommunesatser.
Så hvorfor støtter Dansk Folkeparti det, samtidig med at de ikke vil støtte det, når det drejer sig om mennesker, der kommer og beder om hjælp?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Jamen spørgeren har fuldstændig ret i, at der er et hav af undersøgelser.
Nogle peger på nogle ting, andre peger på andre ting.
Sådan nogle undersøgelser har det jo med at afspejle nogle af de forudsætninger, der også er blevet lagt ind i dem.
Det, jeg synes, det er værd at holde sig for øje og være en smule fokuseret på, er, om der sker noget på området.
Og der er svaret jo fuldstændig klart: Ja, der sker en masse på området.
Ja, der er behov for at gøre noget mere, og jeg har også i min ordførertale redegjort for, at der er en række værktøjer til kommunerne, så de kan foretage sig noget på området.
Det har vi da grund til at glæde os over - også fremrykningen, som der jo bliver henvist til.
Yildiz Akdogan (S), 2009-05-04:
Det glæder mig, at ordføreren synes, at der kan gøres mere.
Man kan så spørge, hvorfor der egentlig ikke er blevet gjort mere, når vi har vidst, at der har været et stort svigt på området siden 2001, da den her regering kom til.
Men jeg vil egentlig gerne stille et spørgsmål endnu en gang.
Vi har de her tal, og det er som sagt Det Centrale Handicapråd og Socialpædagogerne, der har lavet de her forskellige undersøgelser.
Det er nogle mennesker, der arbejder med det her område.
Det er nogle såkaldte eksperter.
Nu ved jeg, at regeringen ikke er så meget for eksperter, men det er nogle fagfolk, der ved, hvad de snakker om.
Så kan man spørge: I og med at vi er et velfærdssamfund, er det så værdigt, at vi tilbyder vores handicappede bosteder, der er under 20 m², og at unge mennesker skal bo på plejehjem?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Jamen jeg tror ikke, at det billede, som spørgeren her ser for sig, altså at der ikke sker noget, holder for en nærmere efterprøvelse, tværtimod.
For man kan henvise til, at der rent faktisk er sket meget.
Der er bygget meget.
Jeg kan da også glæde mig over, at jeg selv har været med til et par indvielser.
Det er næsten det stærkeste bevis, man kan få stillet op.
Så er vi jo enige i, at der skal ske noget mere, og vi har også redegjort for, at der er rullet en række værktøjer ud til det.
Så vi kan sådan set konstatere, at vi er godt på vej.
Vivi Kier (KF), 2009-05-04:
Vores boligordfører har desværre ikke mulighed for at være til stede i dag, så jeg skal lige fremføre De Konservatives synspunkter.
Forslaget indeholder to formål: for det første at fremrykke investeringer i handicapboliger og for det andet at sikre flere arbejdspladser i byggeog anlægssektoren.
Lad mig starte med det sidste.
Regeringen er meget opmærksom på følgerne af den globale finanskrise og har sat forskellige initiativer i gang for at forebygge massiv arbejdsløshed.
Når det så gælder handicapboliger, må vi sige, at det er et kommunalt ansvarsområde.
Det er kommunen, der kender sine borgere.
Det er kommunen, der kender til lokale forhold.
Og det er kommunen, der er nødt til at planlægge efter de lokale forhold.
Jeg finder det naturligvis vigtigt, at også handicappede borgere får en bolig, der modsvarer deres behov, ligesom jeg er enig i, at man helst ikke skal vente for længe, når der er behov for en særligt indrettet bolig.
Folketinget skal sikre, at rammerne er til stede, og det har det gjort ved adskillige tiltag.
Der er satspuljemidlerne; der er den kommunale grundkapital til plejeboliger, der er nedsat; der er maksimumsbeløbet, der er hævet de steder i landet, hvor det er dyrest at bygge; og senest er der indgået en boligaftale om den almene boligsektor.
Handicapboliger og andre former for plejeboliger er altid et vigtigt tema.
Rapporten lander om kort tid, og her i Folketinget vil vi få en redegørelse, inden Folketinget går på ferie.
Med disse ord kan De Konservative ikke støtte dette beslutningsforslag.
Marianne Jelved (RV), 2009-05-04:
Jeg synes på mange måder, at det er et glimrende beslutningsforslag, der her er fremsat, om investeringer i handicapboliger.
Danmark er et af de rigeste lande i verden.
Det er svært at være uenig i den påstand.
Vi har haft en mægtig konjunkturfremgang de seneste år.
Nu er der så en krise, men indtil da har vi i hvert fald haft muligheder for at prioritere anderledes, så vi kunne sikre ordentlige boligforhold for personer med handicap.
Jeg synes, det er meget utilfredsstillende, at der stadig væk er mange personer med handicap, som bor i meget små botilbud på under 20 m² uden eget bad, uden eget køkken eller kogeniche, og at der stadig væk bor unge med handicap på almindelige plejehjem.
Jeg synes også, det er bemærkelsesværdigt, at vi kan bruge 1,5 mia. kr. – »vi« er så flertallet i Folketinget – til at lave investeringer i private boliger.
Vi kunne have brugt de midler på en anden måde til at sikre en handicapboliggaranti, når vi nu kan have plejehjemsgaranti, pasningsgaranti, behandlingsgaranti osv. osv. Jeg synes, vi skulle begynde at prioritere anderledes, og det kunne man måske appellere til Dansk Folkeparti om at bidrage med, når de har så stor indflydelse på den måde, regeringen disponerer over midlerne på her i landet.
Det skulle være et stille og fromt håb fra Det Radikale Venstres side, at Dansk Folkeparti virkelig tog sig sammen her.
Line Barfod (EL), 2009-05-04:
Enhedslisten kan også varmt støtte forslaget.
Det siger jo noget om den holdning, som flertallet i Folketinget har, at man støtter en udvikling, hvor en del af befolkningen får flere og flere penge fra statskassen, får flere og flere skattelettelser, senest med rødvinsreformen, så de kan bruge mere og mere til deres privatforbrug, så der kan bygges flere og flere store udekøkkener, udendørs spa, og hvad folk ellers kan finde på at bruge penge på, mens man ikke mener, at det skal prioriteres, at vi også skal sikre boliger til mennesker med handicap.
Det bliver særlig absurd i den nuværende situation, hvor vi altså i København har omkring 20.000 boliger stående tomme.
Det er boliger, der er helt klar til, at mennesker med handicap kunne flytte ind.
Mange af boligerne er vældig egnede.
Der er elevator, der er ingen dørtrin, der er brede dørkarme osv., så man kunne sagtens bo der.
Men problemet er altså, at regeringens ideologiske korstog står i vejen.
Der er en holdning om, at det er rigtig godt med ejerboliger og det er rigtig skidt med almene boliger.
Derfor vil man altså ikke være med til, at de mange tusinde tomme boliger kan bruges. Jeg håber, at ministeren og folketingsflertallet under udvalgsarbejdet vil være med til at se på det her og vil ændre holdning.
Så kan vi nemlig få taget nogle af de boliger i brug, så vi i stedet for at have lange ventelister med unge mennesker med handicap, der ikke kan få deres eget sted at bo, men er henvist til enten at bo på plejehjem med ældre mennesker og under meget små forhold eller til at bo hjemme, selv om de for længst er blevet voksne, faktisk kan give dem deres eget hjem og nogle ordentlige forhold og dermed mulighed for at få deres eget liv – det, som vi andre regner for en fuldstændig selvfølge.
Jeg synes, at det ville klæde regeringen og Dansk Folkeparti også set i forhold til de udmeldinger, som de officielt kommer med, rent faktisk at omsætte dem til handling.
Men det kræver altså, at man sætter hensynet til mennesker med handicap over den ideologiske holdning, som man har, om, at vi helst kun skal have ejerboliger og ikke almene boliger.
René Christensen (DF), 2009-05-04:
Jeg skal starte med at sige, at jeg ikke er ordfører på området, men jeg vil holde ordførertalen for fru Tina Petersen, som desværre ikke har mulighed for at være her i dag.
Forslag til folketingsbeslutning om fremrykning af investering i handicapboliger – som overskriften siger, skal vi i dag tage beslutning om fremrykning af investeringer i handicapboliger.
Vi i Dansk Folkeparti mener, at forslaget, som det er fremlagt her, er et sympatisk forslag, nok velment, og med masser af gode intentioner.
Kigger man i alle bilagene, deriblandt handlingsplanen fra 2003, som regeringen lavede sammen med Dansk Folkeparti, kan man se, at der blev afsat 546 mio. kr. til en pulje, som netop skulle imødekomme investeringerne i handicapboliger.
Vi må sige, at forbedringerne er sket.
Dermed ikke sagt, at det ikke bør fortsætte.
Dog undrer det, at puljen i dag, i 2009, fortsat har midler stående så mange år efter, at de blev afsat til, at kommunerne kunne søge dem netop til hjælp til investering i handicapboliger.
Vi i Dansk Folkeparti sætter da også spørgsmålstegn ved, om regeringen ikke skulle kigge på, om den gamle handlingsplan fra 2003 er forældet og det måske var på tide at få udarbejdet en ny handlingsplan, især nu hvor alle partier og regeringen har tilkendegivet deres sympati for FN's handicapkonvention.
Ja, det har vi alle, og måske skal vi blive bedre til at oplyse om de muligheder, som kommunerne i virkeligheden har.
Måske skal vi blive bedre til at gribe ind, når de brodne kar i vores samfund viser sig, altså de kommuner, som intet foretager sig på området, men bare lader stå til.
Vi har givet dem nogle gode redskaber og muligheder for at forbedre forholdene.
Nu kan vi se, at godt 6 år efter er puljen på området ikke opbrugt, og det undrer.
Vi skal blive langt bedre til at registrere brugerne, som venter på et botilbud.
, og hvor i landet er de sorte huller specielt?
Vi i Dansk Folkeparti er klar over, at der igen skal kigges på området, men at stå her i dag og love 1 mia. kr. væk uden at tilkendegive, hvor vi skal finde pengene, vil vi ikke.
Det ville da også være mest rimeligt, hvis Socialdemokraterne i dag ville tilkendegive, hvor og fra hvem de vil tage pengene, når de nu skal finde 1 mia. kr. til handicapboliger.
Undrer det slet ikke Socialdemokraterne, at den nuværende pulje ikke er opbrugt, altså den pulje på de 546 mio. kr., 6 år efter?
Måske skulle der helt andre tiltag til.
Dansk Folkeparti kan ikke tilslutte sig det fremlagte forslag, dog ser Dansk Folkeparti frem til yderligere debat i udvalget herom.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Som jeg har opfattet reglerne, er det sådan, at når en ældre måtte få tilbudt en plejebolig og har sagt pænt nej tak af forskellige personlige årsager, har den ældre så mulighed for at ønske at vente på en ny bolig, og så kommer 2-måneders-reglen selvfølgelig til at træde kraft, og igen: Vanskeligere er det jo egentlig ikke.
Line Barfod (EL), 2009-05-04:
Men det grundlæggende er jo, om det, Venstres ordfører mener, er, at man skal have de valgmuligheder, altså om man har muligheden for, når man bliver skrevet op, så at vurdere og ønske, hvorhenne man gerne vil have en plejebolig, og at de ude kommunerne også får muligheden for at bygge nogle flere plejeboliger, så de rent faktisk kan opfylde garantien.
Så mener Venstres ordfører, dels at der skal sættes nogle flere penge af, så man reelt har muligheden for at få de her plejeboliger, dels at man som ældre skal have muligheden for at lave en prioriteret ønskeliste over, hvor man gerne vil bo henne?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
, står det sådan nogenlunde klart - og det synes jeg er godt - at et bredt udsnit af partierne gerne vil tage nogle forskellige tiltag lige præcis på handicapområdet, og derfor er det sådan set også glædeligt, at man kan konstatere, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti jo rent faktisk har sat af til lige præcis både økonomiske og praktiske muligheder.
Vi kan oven i købet konstatere med stor glæde, at der sker en masse på området.
Man prøver til sidst at hænge det op på en så lille ting, at en garanti, der har virket ganske kort tid, skulle give et meget malende billede af et sammenbrud.
Thomas Jensen (S), 2009-05-04:
Derfor er det ikke noget skræmmebillede, som er trukket ned fra gardinet her, som jeg står og fremfører, mine udtalelser skyldes simpelt hen, at jeg lytter til det kommunale bagland, bl.a. også Venstres kommunale bagland, og det synes jeg også at hr. Erling Bonnesen skulle tage at gøre.
Jeg synes også, at hr. Erling Bonnesen skal tage det ansvar på sig, når man har været med til at give en garanti herindefra, hvori man lover, at ældre medborgere kan få en plejebolig inden for 2 måneder, at den så også bliver opfyldt.
Det har jeg hørt i dag at hr. Erling Bonnesen ikke vil være med til og at Venstre ikke vil være med til, og det må vi desværre sige øv til.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Ja, overdrivelse fremmer jo nogle gange forståelsen, men jeg konstaterer sådan set bare med glæde, at langt de fleste kommuner faktisk lægger sig i selen for også at fremme det og har gjort det i flere år og også har fået bygget en masse nye ældreboliger.
Når jeg lige sådan tager lidt hårdt fat i det, så er det faktisk, fordi et af de første budskaber, som den socialdemokratiske ordfører kom med, kunne smage meget kraftigt af, at hvis Socialdemokraterne fik magt, som de har agt, så ville de fratage kommunerne den her opgave.
Det fremgik faktisk af indlægget, at staten skulle have en kraftigere indflydelse på den.
Så ønsker Socialdemokraterne rent faktisk at tage den her opgave fra kommunerne?