runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Hækkerup (S), 2008-03-26:
Tak for det.
Jeg synes, ministeren kom lidt let rundt om det her spørgsmål og besvarelsen af det.
Det startede med aktstykke 189 fra Forsvarsministeriet, som blev forelagt i Finansudvalget den 22. juni 2005, og heraf fremgik det, at man agtede at sælge kasernerne, bl.a. kasernen oppe ved Auderød til boligformål.
Det vidste man godt var i strid med planerne, man vidste endda, at der var en række forhold, der talte imod.
Det fremgår nemlig at det svar, som jeg fik fra Forsvarsministeriet på daværende tidspunkt.
Siden da har sagen bare ligget og ligget og ligget, uden at der er kommet nogen som helst afklaring.
Er det sådan, at hvis forsvarsministeren kommer til de politiske partier i Folketinget og siger: Nu laver vi et forlig, hvor vi sætter al anden lovgivning til side, al anden planlægning til side, og nu beslutter vi, at der, hvor der har ligget en kaserne, skal der laves boliger - at det så efter miljøministerens opfattelse er i overensstemmelse med de regler, vi i øvrigt har på miljøområdet?
Troels Lund Poulsen (V), 2008-03-26:
Nu kan man jo forestille sig rigtig mange ting, der måtte ske, men jeg vil i dag overhovedet ikke give noget svar på et muligt scenario, der måtte være i fremtiden.
Jeg vil derimod give det klare svar, at det, som jeg har sagt til hr. Klaus Hækkerup, er, at ja, der skal findes en løsning de to ministerier imellem, og det har jeg også klart sagt at der skal arbejdes for.
Nu noterer jeg mig, at arbejdsgrupperne har arbejdet i lang tid, og derfor skal vi selvfølgelig også snarest muligt have en afklaring i den forbindelse.
Klaus Hækkerup (S), 2008-03-26:
Tak for det.
Første gang, miljøministeren havde ordet, sagde miljøministeren, at der nu skulle ske en planlægning, der var i overensstemmelse med regionsplandirektivet, som fastlægger rammerne for kommunernes planlægning i området.
Må jeg ikke gøre miljøministeren opmærksom på, at hans eget ministerium i juni sidste år udstedte et landsplandirektiv for hovedstadsområdets planlægning.
- at her kan der ikke blive tale om boligbyggeri.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-03-26:
Jeg tror, jeg vil tillade mig igen at vende tilbage til det, jeg startede med at svare hr. Klaus Hækkerup, og det var følgende: Opgaven er jo at vægte forsvarets legitime interesse i at finde løsninger med en fornuftig økonomi indbygget over for mit, dvs. Miljøministeriets, lige så legitime ønske om, at den fremtidige brug af områderne sker i overensstemmelse med retningslinjerne i fingerplanen og på en måde, så naturværdierne i området bevares.
Lene Espersen (KF), 2008-03-26:
Jeg vil starte med at sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at jeg bestemt mener, at den forebyggende indsats, der har været de sidste godt 6 år, har vist, at alting trækker i den rigtige retning.
Hvis vi ser på statistikkerne, kan vi se, at der er færre og færre unge, der bliver kriminelle, så den forebyggende indsats går i den rigtige retning.
Det, der er det bekymrende, er, at individerne i den lille restgruppe, der er tilbage, og som altså bliver mindre og mindre,
bliver mere og mere forråede kriminelle, og det er jo med baggrund i det, at vi må se på, om der er nye redskaber, der skal på banen, en tidligere indsats og meget andet, hvis vi skal have bedre fat i dem.
Og der mener jeg simpelt hen, at man må være fordomsfri og se på alt, der kan virke i forbindelse med den gruppe.
Hr. Søren Pind har jo sagt så meget de sidste par dage.
Jeg har mest lagt mærke til de ting, han har udtalt sig om, hvor han sparker åbne døre ind, men lad nu det være.
Der er meget, man kan være enige om, jeg vil bare gerne understrege her, at der hverken er nogen begrundelse for at gå med knive eller andre våben i Danmark.
Jeg ønsker ikke retsløse tilstande i Danmark, og jeg ønsker under ingen omstændigheder selvtægt.
Jeg ved ikke, om det var det, hr. Simon Emil Ammitzbøll henviste til, eller det var en helt anden diskussion, men jeg blot sige, at det jo er frit for folketingsmedlemmer at diskutere med hinanden.
Klaus Hækkerup (S), 2008-03-26:
Jeg synes stadig væk ikke, at jeg får svar på mit spørgsmål: Betyder det, at de økonomiske interesser går forud for det landsplandirektiv, som regeringen har vedtaget og Miljøministeriet har udstedt?
Hvornår kan vi overhovedet forvente en afslutning på arbejdet i de to arbejdsgrupper?
Lad mig gøre opmærksom på, hvad jeg jo også har begrundet det her spørgsmål med, at jeg i 2006 spurgte om, hvornår vi kunne forvente en afslutning.
Da fik jeg at vide: inden udgangen af 2006.
Så spurgte jeg den 8. maj 2007 om, hvornår vi kunne forvente en afslutning.
I løbet af et par måneder, svarede den daværende minister.
Og nu er vi i 2008, og hvornår kan vi overhovedet forvente en afslutning på arbejdet i de pågældende arbejdsgrupper?
Sker der overhovedet noget som helst i Miljøministeriet, der bringer den her sag videre?
Troels Lund Poulsen (V), 2008-03-26:
Ja, det kan jeg svare bekræftende på: Det gør der.
Jeg er meget opmærksom på den her sag.
Jeg har bl.a. også haft et møde med Halsnæs Kommunes borgmester, som bl.a. har diskuteret Auderødlejren med mig.
I den forbindelse har jeg klart givet udtryk for, at ja, der skal findes en afklaring snarest muligt, og det løfte, jeg har givet til borgmesteren, vil jeg også stå ved, og det løfte har jeg også givet nu til hr. Klaus Hækkerup.
Så ja, der skal findes en afklaring snarest muligt.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-03-26:
Der har jo været en del diskussion om bandekriminalitet her på det seneste, og det er det, jeg gerne vil spørge lidt ind til.
Jeg vil starte med at sige, at Det Radikale Venstre står fuldstændig bag regeringens linje, med hensyn til at der skal slås hårdt ned i forhold til bander, og at vi selvfølgelig også bakker op om, at vi skal slå hårdt ned over for dem, som bærer ulovlige våben - bare så det ikke er det, der bliver diskussionen.
Men herefter vil jeg rette mig imod, hvad regeringen har tænkt sig at gøre på lidt længere sigt, for jeg synes, at der er lidt for meget tendens til, at hver gang sagerne kommer op, bliver der sagt, at nu skal der vises handlekraft, men hvad sker der egentlig?
Jeg har tidligere henvendt mig til ministeren med et ønske om, at vi sammen med forligspartierne bag politiforliget kunne lave noget om en national bandeplan.
Det synes jeg desværre ikke jeg har fået så meget svar på, for nu at sige det sådan, så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad ministeren synes der ligger i pipelinen i forhold til at gøre noget ved de her bander.
Lene Espersen (KF), 2008-03-26:
Jeg vil sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at jeg også er utrolig glad for, at Det Radikale Venstre bakker op om de stramninger, som jeg er på vej med på vegne af regeringen.
Jeg tror, at der er behov for en indsats, der populært sagt går på to ben.
Jeg mener, at det er vigtigt i forhold til de organiserede bander de rå personer, der optræder truende og farlige ude i det offentlige rum, der skyder omkring sig, slår andre mennesker ihjel - at der naturligvis skal være en barsk konsekvens, en nultolerancepolitik.
Der er da ingen tvivl om, at det lovforslag, som jeg kommer med, der jo forøger strafferammen til det dobbelte, giver mulighed for straksfængslinger, altså retshåndhævelsearrest over for dem, der bliver taget med farlige skydevåben i det offentlige rum, hurtig domstolsbehandling og så en konsekvensindsats over for dem, der går med ulovlige knive.
Det er noget af det, der kan vise, at vi som samfund ikke tolererer det.
Det er også vigtigt, at der er en forebyggende indsats i forhold til lillebrødrene, i forhold til alle dem, der er på vej ud i kriminalitet og på vej til at blive tilknyttet de organiserede bander.
Da rigspolitichefen og jeg lancerede strategien mod bandekriminalitet for 3 år siden, gik den jo netop ud på at sige: Vi bekæmper de organiserede bander med præcis de samme metoder, som vi bekæmpede rockerne med.
Det er altså heller ikke sådan, at det står i retsplejeloven, at det kun er rockere, man kan aflytte.
Der kommer rigspolitichefen jo med en statusrapport her i foråret, der belyser forløbet af de her 3 år, hvor man har brugt mentorordninger, gademedarbejdere og andet, og hvad der virker forebyggende i forhold til at bekæmpe den tendens, der er, til at unge kommer ind i banderne.
Jeg er meget, meget villig til at drøfte også i kredsen af partier, der står bag politiforliget, om der er noget, vi kan fylde på den indsats.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-03-26:
Det glæder jeg mig til, og også til de drøftelser.
Jeg synes nemlig, at det er meget vigtigt, det, som justitsministeren også er inde på her, nemlig at det går på to ben.
Man kan sige, at der er en utrolig stor effektivitet, når det drejer sig om at følge op på det første ben, nemlig det, der handler om at slå hårdere ned.
Der må man sige, at der er regeringens - hvad skal vi sige? - effektivitet i forhold til, hvornår man starter med at ville gøre noget, og hvornår man så træffer en beslutning, utrolig hurtig, responstiden er hurtig, det var det, jeg ville sige, hvorimod når det handler om det forebyggende, må man sige, at der er der nok mere nogle startproblemer, eller hvordan man nu skal formulere det.
I januar måned havde vi en debat, en hasteforespørgsel om voldskriminalitet her i Folketingssalen.
Der lavede vi en fælles vedtagelse bl.a. regeringen, Det Radikale Venstre og nogle andre partier, og der lagde vi os netop fast på den her tobenede strategi.
Jeg vil sige, at det første ben allerede er effektueret.
Med hensyn til det andet ben, der handler om at følge op i forhold til en tidligere og mere effektiv forebyggende indsats, synes jeg, at vi mangler noget.
Nu er det selvfølgelig heldigt, at justitsministerens kollega også er til stede i salen, altså velfærdsministeren, for det kan godt være, at det er noget med noget connection mellem netop de to ministerier, der skal gøres noget mere ved.
Jeg tror i hvert fald, der både skal sættes flere midler af og tages en lang række initiativer i forhold til det forebyggende arbejde.
Lene Espersen (KF), 2008-03-26:
Når det gælder den forebyggende indsats, er der jo tale om et meget mere flerfacetteret initiativ.
Det er mange, mange forskellige ting, hvor det i nogle kommuner er nogle ting, der virker, og i andre kommuner er det andre redskaber, der virker.
Og de kører altså, det har de faktisk gjort længe.
Nu kommer der en statusrapport om, hvordan det går.
Er der nogen ting, man kan blive bedre til?
Jeg har også nedsat en ungdomskommission for godt et halvt års tid siden, og det er faktisk også i en erkendelse af, at jeg tror, der mangler nogle redskaber i værktøjskassen i forhold til at få fat på de helt unge, der bliver meget forrået i en tidlig alder.
Afslutningsvis vil jeg sige, at jeg faktisk synes, at hr. Simon Emil Ammitzbølls partifælle, hr. Manu Sareen, har sagt noget meget klogt i den diskussion, der har været her i januar og februar måned, nemlig at der nok også er behov for at se på, hvad man gør ude i kommunerne her og nu, fordi nogle steder kører der mange forskellige projekter og initiativer, men det er ikke godt nok koordineret, og der er måske nogle af tingene, der skulle afskaffes, til fordel for at man så fokuserer mere på nogle andre områder, og det er vi bestemt også villige til at lytte til.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-03-26:
Det sidste kan vi selvfølgelig hurtigt blive enige om.
Jeg mener stadig væk, at når regeringen nu har siddet i 7 år, så kan man i hvert fald se, at der ikke sker nok på det forebyggende område, og jeg er glad for, at justitsministeren lover her i dag, at det skal der ses endnu mere på, sådan at vi kan komme noget af den her bandekriminalitet til livs.
Afslutningsvis vil jeg godt lige stille et sidespørgsmål, hvis vi kan kalde det det, og det er: Jeg kunne godt tænke mig at høre, om justitsministeren på egne og regeringens vegne ville forholde sig til en enkelt ting, der er kommet fra Venstres medlem af Retsudvalget, hr. Søren Pind, her i de seneste dage, nemlig den relativering, der er blevet lavet til den besættelse, Danmark var udsat for fra 1940 til 1945, hvor man sammenligner de mennesker, der går rundt med ulovlige våben i dag, med det, som vi oplevede under anden verdenskrig.
Jeg synes, at det er en helt utilstedelig sammenligning at relativere til, hvad der skete under anden verdenskrig og nazisternes besættelse af Danmark.
Det synes jeg er meget forkert, og jeg håber, at justitsministeren også her vil gøre klart, at det hverken er hendes eller regeringens politik.
Yildiz Akdogan (S), 2008-03-26:
Tak for det, men jeg tror nu snarere, det er en kommentar.
Jeg synes, det er en dårlig undskyldning at sige, at kvinderne ikke selv søger de stillinger.
Når det netop er en meget lukket klub og man nærmest ikke kan komme igennem, er det altså også svært at komme ind.
Det er også enormt svært, når man ikke har nogen forbilleder; når alle bestyrelser som regel primært består af mænd.
Jeg vil gerne igen henvise til en kommentar fra Ugebrevet A4 om, at to af de store danske virksomheder - jeg vil ikke nævne navne - ikke engang har én kvinde i bestyrelsen.
Det synes jeg er tankevækkende i Danmark anno 2008.
Og andre bestyrelser har maks. en eller to kvinder.
Det synes jeg er et demokratisk underskud og en ulighed, og her kan man ikke bare vente og lade stå til, man er nødt til at lovgive.
Karen Jespersen (V), 2008-03-26:
Charteret drejer sig kun om en strategi for at få flere kvinder ind i ledelsen i virksomhederne, og det, Bendt Bendtsen snakker om, er ganske rigtigt bestyrelsesposter.
Det er bl.a. inspireret af, at der er kvinder fra erhvervslivet, som jeg har været i kontakt med, der har skrevet til ham og givet udtryk for interesse for, at det også blev sat i værk, så der er ikke nogen modsætning her.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-03-26:
Nu er det jo ikke så lang tid siden, at USA's tidligere udenrigsminister Madeleine Albright gæstede Danmark.
I den forbindelse blev der holdt et vigtigt møde med det kvindenetværk, der hedder Albrightgruppen i Danmark, hvor flere af Folketingets medlemmer havde den fornøjelse at deltage og også fik fornøjelsen af at se et opbud af omkring 50 veluddannede danske kvinder, som besidder vigtige poster rundtomkring ikke bare i dansk erhvervsliv, men også i medieverdenen og på en lang række områder som iværksættere og virksomhedsejere.
Jeg synes ikke, det er rart at høre ministeren sige, at kvinder ikke har kvalifikationer nok eller ikke søger de her poster.
Men noget af det, som ministeren måske har fat i, er selvfølgelig også, hvor hurtigt kvinder kommer på banen rent karrieremæssigt, og jeg vil egentlig godt spørge: Hvad har ministeren planer for at styrke danske iværksætterkvinders muligheder for at gå på barsel?
Jeg kan forstå, at regeringen stadig er imod, at der bliver lavet en generel barseludligningsfond på det område.
Karen Jespersen (V), 2008-03-26:
Jeg sagde absolut ikke, at der ikke findes kvalificerede kvinder, og jeg ved ikke, om jeg udtrykte mig sådan, at kvinder ikke søger.
Men jeg sagde, at der er en barriere, og jeg kan give et eksempel på det, jeg rent konkret tænkte på, nemlig at politidirektøren i København, Hanne Bech Hansen, fortalte, at i forbindelse med politireformen med de nye politikredse var der faktisk kvinder, der blev opfordret til at søge stillingen som politidirektør.
Man ville gerne have dem ind, men de ligesom vægrede sig, og de erhvervsledere, jeg omgås, siger faktisk, at de har oplevelsen af, at der er nogle kvinder, der ligesom tøver det sidste stykke af vejen, og at der også mangler ansøgere.
Det er jo langtfra den eneste grund, men det er jo en del af billedet, som også handler om en ændret holdning hos flere kvinder om, at de kan se sig selv som ledere.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-03-26:
Jo, men jeg tror på, at der er masser af kvinder, der kunne se sig selv som ledere, også hvis de blev opfordret til det og fik at vide, at det ikke drejer sig om, at man er en enlig kvinde i en bestyrelse, hvor man skal sidde og være et trofæ for bestyrelsen, nærmest på linje med at nu har man også hvervet en person med anden etnisk eller med den eller den baggrund til bestyrelsen.
Men ministeren svarede ikke på mit spørgsmål: Hvad har regeringen af planer for, at de iværksætterkvinder, som vi trods alt har i Danmark, får nogle bedre barselmuligheder, end de har i dag, hvor de jo enten må lukke deres virksomhed helt ned, mens de er på barsel, eller alternativt undlade at gå på barsel eller selv betale den?
Karen Jespersen (V), 2008-03-26:
Jamen det er der ikke nogen aktuelle planer om.
Det er jo sådan, at der også er selvstændige kvinder, som får børn, og der er forskellige muligheder for, at man kan finde sammen og lave en barselfond.
Dertil kommer, at der er skabt forbedrede lånevilkår for iværksættere, bl.a. inspireret af et møde under valgkampen med kvindelige iværksættere i Århus, så der er altså taget nogle nye initiativer til fordel for ikke mindst kvindelige iværksættere.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-03-26:
Ja tak.
Med mit mangeårige kendskab til ligestillingsministeren tror jeg godt og i særdeleshed når jeg ved, at ministeren er gammel rødstrømpe - at der kan være enighed om, at der stadig er mange kampe, der skal kæmpes for at opnå lige rettigheder mellem kønnene.
Der er, som vi ved, ikke ligestilling, hverken når vi taler om arbejdspladser, det kønsopdelte arbejdsmarked og ligeløn, eller når vi kigger på bankbøgerne og indbetalingerne til pensionskasser, eller for den sags skyld i hjemmet.
Derfor kan det undre mig, at ministeren og regeringen ikke vil være med til at nedsætte en ligestillingskommission, så vi vitterlig kan få sat fokus på problemet og få skabt nogle løsningsmodeller til at få rettet op på de reelle ligestillingsproblemer, der er på bl.a. alle de områder, som jeg har nævnt her.
I særdeleshed når vi ser på, hvor mange andre kommissioner denne regering søsætter, og hvad der virkelig er sat fokus på, hvorfor så ikke nedsætte en ligestillingskommission?
Karen Jespersen (V), 2008-03-26:
Der kommer jo en årlig redegørelse, og den får vi snart en debat om her i Folketinget.
Regeringen giver jo hvert år en redegørelse, og den er jo et utrolig godt udgangspunkt for at tage en diskussion om, hvor vi er henne, og hvor der er brug for at gøre noget.
Det særlige ved redegørelsen i år er i øvrigt, at alle ministerier har opstillet nogle mål for ligestillingsarbejdet inden for det enkelte ministerium, og det kan jo give et godt udgangspunkt for at diskutere, hvor vi skal sætte ind, og hvad det er, der er behov for.
Jeg synes ikke, jeg kan se noget tvingende behov for en ligestillingskommission, og jeg har faktisk også indtryk af, at det er holdningen hos flertallet i Folketinget.
Heller ikke fru Anne-Marie Meldgaards eget parti, Socialdemokratiet, troede jeg egentlig var interesseret i det.
Jeg har hørt noget om en ligelønskommissionen, men det er nyt for mig, at der skulle være et ønske om en ligestillingskommission.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-03-26:
Så tror jeg desværre, at ligestillingsministeren er lidt dårligt underrettet, for jeg selv har personligt fremsat ønsket om en ligestillingskommission, som bl.a. kunne tage ligeløn op.
Jeg har jo også ved forskellige lejligheder stået her i salen ved forhandlingen om de redegørelser, der er kommet fra Ligestillingsministeriet, og jeg må nok erkende, at jeg ikke er meget rørstrømsk.
Det eneste, jeg har kunnet se, er den ene pjece efter den anden og den ene forherligelse af, hvor meget man har gjort på ligestillingsområdet, efter den anden, men resultater af det har jeg sådan set ikke set, og derfor ærgrer det mig selvfølgelig, at den nuværende ligestillingsminister ligesom dækker sig ind under, at der her i den kommende uge kommer en redegørelse.
Jeg vil meget gerne vide her: Hvad vil der konkret blive gjort fra regeringens side på ligestillingsområdet, så vi kan få rettet op på nogle af de skævheder, der er?
Karen Jespersen (V), 2008-03-26:
Ja, det er jo sådan set den sædvanlige jammer.
Vi er nok det land i verden, hvor der er mest ligestilling - og tak for det - når det gælder kvinders erhvervsdeltagelse, når det gælder kvinders præg på vores samfund, og når det gælder mulighederne for at få passet børn under gode, betryggende vilkår.
Vi er nået fantastisk langt, men det er fuldstændig rigtigt, at der stadig er nogle problemer, især blandt dårligt stillede kvinder.
Der gøres også en indsats mod vold mod kvinder, hvor vi også kan se, at antallet af kvinder udsat for partnervold faktisk har været faldende, så skal vi ikke lige holde fast i, at det samlede billede altså er fantastisk positivt, og at der også er sat en række initiativer i gang, ikke mindst for de dårligt stillede kvinder, og at der faktisk også er skabt nogle resultater her.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-03-26:
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at ministeren ligesom prøver at skyde aben over til det, der har lidt lighed med social ligestilling, altså hvor vi begynder at tale om de dårligst stillede her i samfundet på.
Vi er selvfølgelig enige i, at her gør vi en fælles indsats for få rettet op på forholdene.
Men jeg synes sådan set også, det er på tide, at vi får sat lidt mere fokus på de velfungerende kvinder på det danske arbejdsmarked.
Min kollega talte tidligere om topposter og ledelsessituationer, men de ganske almindelige lønmodtagere, som tager det store slæb ude på arbejdspladserne, synes jeg en gang imellem bliver glemt, ikke mindst på pensionsområdet.
Det er jo bevisligt, at i aldersgruppen fra 16 til 65 år, som har været på arbejdsmarkedet, er pensionsindbetalingerne 55 mia. kr. for kvinders og 88 mia. kr. for mænds vedkommende.
Det er i hvert fald ikke ligestilling, og en af årsagerne til det er jo bl.a. barselsituationen og forskellige orlovsmodeller. Mit sidste spørgsmål til ministeren er: Kunne vi ikke i fællesskab være med til at finde løsninger og få rettet op på nogle af de problemer og skævheder?
Karen Jespersen (V), 2008-03-26:
Selvfølgelig handler ligestilling jo også om ganske almindelige kvinders vilkår, men jeg vil bare gerne lige holde fast i, at grundlæggende er udgangspunktet positivt.
Jeg vil sige, at jeg er meget med på, at vi, når vi diskuterer redegørelsen, også kan bruge det som udgangspunkt for at tage nogle af tingene op og eventuelt også finde ud af, hvordan vi kan snakke videre om dem.
Det er jeg helt med på.
Mogens Jensen (S), 2008-03-26:
Hvad vil ministeren gøre for at tilføre Nationalmuseet og Statens Museum for Kunst de nødvendige ressourcer til at sikre kvaliteten af institutionernes arbejde?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-03-26:
Jeg vil egentlig gerne følge op på fru Yildiz Akdogans indledning, for nu har erhvervsminister Bendt Bendtsen jo også gjort det tiltag, at han vil bede sit særlige udvalg angående god selskabsledelse om at rådgive ham om, hvordan der kan blive rekrutteret flere kvinder.
Derfor vil jeg egentlig gerne høre, om det er et udtryk for, at Bendt Bendtsen heller ikke finder, at dette charter kommer til at virke hurtigt nok, når det gælder om at få kvinder ind i danske bestyrelser.
Og hvad har ministeren egentlig imod det, hvis det vil være sådan, at danske virksomheder skal til at rekruttere kvinder fra andre nordiske lande til at komme ind i deres bestyrelse, fordi vi f.eks. også har et krav i Danmark om, at 40 pct. af en bestyrelses medlemmer skal være kvinder?