runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Loklindt (RV), 2013-03-19:
Hvis man tager til udendørs koncert i det danske sommerland, får man et godt billede af, hvor effektivt det danske pantsystem virker.
Vi kender alle pantautomaten i supermarkedet, og der eksperimenteres jo også nu med pantstationer på genbrugspladser.
Dansk Retursystem løser virkelig en vigtig samfundsopgave.
Det danske pantsystem er ikke bare effektivt til at holde strande, skove og andre naturområder fri for dåser og flasker af både glas og plast, det er også velfungerende til at indsamle og sortere alle dåser og flasker, altså også mange af dem uden pant.
Det betyder, at Dansk Retursystem med sin eneret på pant- og returordningen faktisk driver en velsmurt organisation, som gør det muligt at genanvende al returemballage enten som metal, plast eller flasker, eller som det oprindelig var tiltænkt, nemlig til genbrug ved genpåfyldning på bryggerierne og sodavandsfabrikkerne.
Det er meget rene ressourcer, Dansk Retursystem kan sælge videre til stadig stigende priser.
Plastflaskerne sælges til bearbejdning i Tyskland med garanti for, at den rene fødevareegnede plast anvendes til fødevareemballage.
Markedet for at genanvende ressourcerne er stærkt stigende, og det er et forbilledligt system.
I Det Radikale Venstre kan vi godt forestille os, at det kan kopieres i andre sammenhænge, f.eks. til mobiltelefoner og andre produkter, hvor indsamlingen kunne blive langt mere effektiv.
Det system, som Dansk Retursystem har opbygget, baserer sig på producenters og importørers indbetaling af pant og gebyrer for de produkter, de markedsfører, og den pant, der ikke indløses, kan Dansk Retursystem indtægtsføre og bruge til udvikling og andre formål.
Det lovforslag, vi så behandler i dag, drejer sig om forskellige justeringer i den aftale, der ligger til grund for det, og det er en forudsætning for aftalen med Dansk Retursystem, at serviceniveauet forbliver uændret.
Først og fremmest fastsættes et beløb, som Dansk Retursystem skal betale tilbage til staten af den indtægtsførte pant i årene fra 2015 til 2019.
Det drejer sig om i alt 242 mio. kr.
Til gengæld får Dansk Retursystem forlænget sin eneaftale frem til 2019, hvor den nu kun gælder til udgangen af 2016.
For at imødegå tab, som Dansk Retursystem har på importørers og producenters manglende indbetaling, får miljøministeren nu bemyndigelse til at fastsætte regler for sikkerhedsstillelse, og det er aftalt, at den udmøntning skal være proportional og ikke må hindre markedsadgangen.
Det er jo sådan set også et svar på hr. Henrik Høeghs spørgsmål tidligere: Det skal være proportionalt.
Sidst, men ikke mindst, forudsætter aftalen, at der indgås en aftale med Tyskland om et dansk-tysk grænsepantsystem med Dansk Retursystem som operatør.
Etablering af et dansk-tysk pantsystem vil være med til at skabe mere lige konkurrencevilkår ved grænsen og vil være en optimal løsning.
Og det kan kun gå for langsomt.
Med aftalen vil Dansk Retursystem kunne etablere en pantordning for grænsehandelen og indsamle emballagen i Danmark med ret til at indtægtsføre den pant, der ikke indløses.
Hvis det ikke sker, nedsættes den årlige betaling til staten med 50 pct.
Henrik Høegh (V), 2013-03-19:
Jeg er enig med ordføreren i, at Dansk Retursystem er en succes, det går sådan set godt, det viser pæne resultater, og jeg er sådan set også enig i, at det godt kunne være et forbillede for andre brancher.
Men tror ordføreren, at det motiverer andre brancher, at når man gør sit arbejde godt, når man har succes, så kommer staten og tolder i ens overskud?
Er det en motivationsfaktor for andre brancher til at gå i gang med et retursystem?
Tak for det.
Jeg fik ikke noget særlig dybtgående svar fra De Radikales ordfører, så derfor vil jeg godt spørge ministeren: Når det nu går godt i et retursystem, man begynder at have overskud, man begynder at have nogle ideer til, hvor der skal reinvesteres, hvilken ny teknologi man kunne investere i, så oplever man, at staten kommer med nogle ønsker, bl.a. ønsket om at skaffe nogle penge til finansloven.
Det skinner jo igennem her.
Jeg synes, det er demotiverende, det må jeg sige.
Vivi Kier (KF), 2013-03-19:
Tak, formand.
Formålet står jo lysende klart i det her forslag, nemlig at gennemføre aftalen i finansloven 2012 mellem Enhedslisten og regeringen om at påføre en ekstra afgift for Dansk Retursystem på 240 mio. kr., et beløb, som ikke må lægges ud som gebyrer, altså en direkte afgift ned i statskassen.
Vi får ikke mere miljø for pengene, vi får ikke et bedre retursystem for pengene.
Vi pålægger kort sagt med det her forslag en afgift til statskassen, en afgift, som først lød på 500 mio. kr., men som det er lykkedes parterne bag Dansk Retursystem at få forhandlet ned til de nuværende 240 mio. kr.
Halvdelen af det her beløb er det så forudsat skal betales af en ny aftale mellem Tyskland og Danmark om et dansk-tysk pantsystem.
Det kan virkelig undre, at man med den ene hånd indfører en afgift på emballage i sektoren for pantsystemer, mens man med den anden hånd i de nuværende forhandlinger om at skabe vækst og bedre muligheder for det private erhvervsliv arbejder for at nedsætte afgiften på emballage for øvrige virksomheder.
Hvor er logikken?
Det eneste positive i det her lovforslag er, at ministeren har lyttet og vist vilje til at gå på kompromis med det oprindelige udspil.
Men jeg spørger blot: Hvorfor skal denne branche pålægges en ekstra afgift for emballage set i lyset af forhandlingerne om en nedsat afgift for øvrig emballage?
Og hvad med aftalen om en tysk-dansk grænsepant?
Hvis der ikke opnås en aftale, vil man så alligevel pålægge de resterende 120 mio. kr. på Dansk Retursystem?
Og man kan jo spørge sig selv, for det her forslag handler om ikkeindløst pant, om det næste forslag så bliver, om staten nu også vil gå på rov hos alle os, der til jul og fødselsdag får gavekort fra forskellige butikker, og tage ikkeindløste gavekort, så man kan få nogle flere penge i statskassen.
Alt i alt må jeg sige, at vi fra konservativ side ikke kan støtte det her lovforslag.
Villum Christensen (LA), 2013-03-19:
Tak for det.
Hvis man har det udgangspunkt, at vejen frem for det danske samfund ikke knytter sig til øgede skatter og afgifter på konkurrenceudsatte erhverv, mener vi ikke, at man kan tilslutte sig dette forslag.
Uanset hvor mange mellemregninger, man laver, kan man ikke komme uden om, at man de facto opkræver nye afgifter, da Dansk Retursystem afkræves en årlig indbetaling til staten.
Det må det jo logisk set
have, når disse midler ikke kan tilføres returordningen og ikke kan bruges til glæde for forbrugerne, som det var forudsat i 2002 og 2003, da ordningen blev etableret.
Skal der findes penge til sådanne aktiviteter, kan de jo kun findes hos forbrugerne, hvilket til syvende og sidst vil forværre konkurrencesituationen og animere til større grænsehandel.
Vi mener også, at der med det her lovforslag vil ske en forskydning af fordelingen mellem de pantbelagte og de ikkepantbelagte emballager, hvilket alt andet lige må betyde, at der vil blive indsamlet og genbrugt mindre emballage.
Og det er vel ikke meningen.
Jeg synes, at man skal huske på, at denne branche i virkeligheden har de højeste retur- og genanvendelsesprocenter, som vi kender til, og de får altså nu nye byrder, mens andre slipper helt.
Der er altså en diskrepans i det her.
Dansk Retursystem er privat – det har allerede været nævnt – og fungerer på nonprofitbasis og ud fra et hvile i sig selv-princip, hvor udgifterne efterlades til dem, der finansierer ordningen.
Det bør staten holde fingrene fra.
Besparelser fra et privat foretagende bør ikke tilfalde staten, men naturligvis dem, der har påtaget sig investeringen og den økonomiske risiko.
Det er disse meget centrale principper, lovforslaget nu piller ved, og det er på ingen måde værdiskabende for det danske samfund.
Lone Loklindt (RV), 2013-03-19:
Jo, det er det.
Men det er så ud fra en – hvad skal man sige? – kalkuleret aftale om de penge, om den uindløste pant.
Det betyder jo, at de kun skal betales, hvis den pant er der i forhold til de effektiviseringer, der skal laves, og i forhold til den ekstraindtægt, man vil få fra den tyske pant.
Vivi Kier (KF), 2013-03-19:
Jamen det, der lige fik mig op af stolen, var det sidste svar, som ordføreren gav, hvor der blev sagt: Skulle vi sænke afgiften, ville det give færre penge til at drive pantsystemet, som vi kender det i dag.
Så er det bare, jeg spørger: Er det forslag, vi står med her, ikke lige netop med til at give færre penge til pantsystemet?
Jørn Dohrmann (DF), 2013-03-19:
Man kan godt sige, at jeg dagdrømmer med hensyn til det der med at sænke afgifter, for det er åbenbart ikke det, den her regering gerne vil.
Men vi har jo et svar fra Skatteministeriet, som siger, at hvis man forhøjede afgiften, ville der komme mere grænsehandel.
Derfor spørger jeg bare ordføreren en gang til – hvis det er, at man ikke forstod spørgsmålet: Hvis man nu brugte det her provenu, 240 mio. kr., til at sænke pantafgiften, ville det så betyde mere eller mindre grænsehandel?
I min verden ville det betyde mindre grænsehandel.
Så er det bare, at jeg spørger: Hvorfor vil regeringen ikke være med til det, altså til ligesom at sænke afgiften, sænke pantafgiften, og så få mindre grænsehandel?
Det er bare det spørgsmål.
Lone Loklindt (RV), 2013-03-19:
Altså, for det første synes jeg lige, at vi skal slå helt fast, at den her lov ikke kommer til at ændre gebyret og dermed heller ikke til at forhøje prisen på det, der skal indbetales af producenter og importører.
Så i forhold til det er det neutralt.
Når hr. Jørn Dohrmann så spørger sådan helt hen i fantasiverdenen – det vil jeg tillade mig at kalde det – om man kunne sænke afgifterne, ja, så kan man sige, at det jo er en politisk prioritering, om man tror, at grænsehandelen er Danmarks største problem, eller man ikke tror det, og om man tror, at grænsehandelen primært er drevet af priser på øl og sodavand.
Der var, så vidt jeg ved, en konference i går, som i hvert fald ikke entydigt sagde, at det var prisen på øl og sodavand, der lagde grunden til grænsehandelen.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-03-19:
Vi har jo et svar fra Skatteministeriet, der siger, at hvis man hæver afgiften, vil det medføre mere grænsehandel.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvis vi nu forestiller os, at man brugte pengene på at sænke pantafgiften, ville det så medføre mere grænsehandel eller mindre grænsehandel?
Hvis ordføreren svarer, at det vil medføre mindre grænsehandel, kan jeg bare ikke forstå, hvorfor ordføreren ikke hellere vil være med til at sænke panten og så få mindre grænsehandel.
Eller betyder grænsehandel overhovedet ikke noget i ordførerens vurdering af den her sag?
Lone Loklindt (RV), 2013-03-19:
Nu er det jo sådan, at den aftale, der er lavet med Dansk Retursystem, er specifik for den aftale her, netop at det er en eneaftale, og at der er en koncessionsperiode, som så nu er blevet forlænget til 2019.
I hvert enkelt tilfælde, hvis der måtte være andre brancher, der ønsker at lave noget, kan man jo spørge, om staten overhovedet skal indgå og derfor kan have den slags aftaler.
Med hensyn til hvad der ellers måtte blive lavet med samme, hvad skal man sige, forbillede, behøver det jo ikke at følge et skema, hvor staten nødvendigvis skulle involveres.
Ole Hækkerup (S), 2013-03-19:
Først vil jeg til det her med, at når man giver en myndighed, eksempelvis politiet, nye beføjelser, vil de bruge dem, sige: Ja, forstået på den måde, at politiet vil søge om at bruge dem.
Men politiet kan ikke vælge, om de vil bruge dem.
Altså, man skal omkring en dommer, før man kan få lov at bruge de nye muligheder.
Det er så politiets opgave at gå til dommeren og sige: Vi vil gerne bruge den her mulighed.
Men det er så sandelig domstolenes opgave at sige, hvor meget de synes man skal bruge den nye mulighed.
På den måde synes jeg sådan set at magtens tredeling fungerer med hensyn til at den dømmende magt kan begrænse, hvordan de nye muligheder anvendes af politiet.
Men ja, jeg ønsker selvfølgelig at give politiet de nye muligheder, fordi jeg da også håber, at det kan føre til nogle sager, hvor en dommer vil sige: Ja, det er velbegrundet at kunne lave en hemmelig ransagning, fordi det vil forbedre vores efterforskning og øge chancen for opklaring.
Synes jeg så, det er en god idé, hvis vi indlægger en revisionsklausul, der betyder, at vi skal kigge på, lad os sige de tilfælde, hvor man er ude at skulle have en dommerkendelse – altså, om lovgivningen er rigtig der, hvor man siger, at der nu skal gives en dommerkendelse?
Jeg tror, det ville blive alt for omfattende, hvis vi sagde det.
Og jeg vil ikke finde et specifikt punkt, hvor vi har sagt at man skal have en dommerkendelse, inden man kan gå i gang, og så sige: Det skal vi særlig undersøge.
Og tager vi den brede anvendelse, hvor man skal have en dommerkendelse, synes jeg, det bliver alt for omfattende.
Lone Loklindt (RV), 2013-03-19:
Hvis man skulle sænke pantafgiften med det formål at mindske grænsehandelen, ville det jo give den sideeffekt, at man ville stille pantsystemet ringere, for der ville jo blive færre penge til at drive pantsystemet for.
Jeg tror da ikke, det lige er det, der ligger først for, når vi nu har sagt, at vi her har en aftale, hvor man afleverer noget af den uindløste pant mod så at få forlænget sin koncession og i øvrigt få stillet i udsigt, at man kan få en tysk-dansk grænsehandelspant.
Så derfor vil jeg sige, at det er et hypotetisk spørgsmål, om lige præcis pantafgiften skulle sænkes, eftersom det drives i et lukket kredsløb.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-03-19:
Jamen jeg synes da, at der er god grund til at rose politiet.
De kan sagtens fange de her bandeforbrydere, men problemet er, at de ikke bliver dømt til særlig meget, kun lidt over 2 års fængsel i gennemsnit.
Det, jeg så spørger om, er, at nu hvor man hæver strafferammen for den økonomiske kriminalitet med 50 pct., med 2 år – nærmest med det samme som et gennemsnitligt bandemedlem kommer i fængsel – kunne man så ikke for at få lidt rimelighed i tingene prøve at sørge for også at få de mennesker i fængsel, som skyder rundt i gaderne, som gør gaderne usikre for almindelige mennesker, i stedet for at det kun er sådan noget symbolpolitik til Enhedslisten, man kan ændre, mens det, der berører almindelige mennesker, er man ikke interesseret i.
Morten Bødskov (S), 2013-03-19:
Det hører måske en lidt anden diskussion til, men når ret skal være ret, var vi jo nogle, der bakkede op om den bandepakke, som blev vedtaget af et bredt flertal, hvor der eksempelvis, hvis kriminalitet begås som led i en bandekonflikt, kan gives op til det dobbelte af straffen på en hel række områder.
Og så kan man jo i øvrigt med sit blotte øje se lige i øjeblikket, at der er gang i en kæmpe indsats fra politiets side for at få lige nøjagtig de her typer stillet til regnskab for det, som de har gang i.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-03-19:
Jeg kan forstå, at regeringen – det kan man jo læse i lovforslaget – vil hæve strafferammerne fra 4 til 6 år her, og så kan jeg ikke lade være med at tænke på, at i Rigspolitiets seneste redegørelse kan man læse, at de her bandemedlemmer i gennemsnit bliver dømt 2,4 års fængsel, så vidt jeg husker.
Jeg går næsten ud fra, for at der skal komme balance i tingene, at regeringen så er på vej med nogle initiativer til at sørge for, at bandemedlemmerne får længere straffe, eller er det kun bankdirektører, man vil straffe, og ikke bandemedlemmer?
Morten Bødskov (S), 2013-03-19:
Det kan godt være, at det er mig, men jeg tror simpelt hen ikke, jeg forstod spørgsmålet.
Men fair nok.
Der er redegjort for de økonomiske konsekvenser, som der altid bliver gjort, når man fremsætter lovforslag, og det er selvfølgelig helt vanlig procedure.
Regeringen har så derudover sagt, at vi gør os de her overvejelser, og hvis der er en regning, der skal betales, så finder vi pengene til den.
Jeg tror, det er det, hr. Karsten Lauritzen måske antydede at den tidligere regering havde glemt, da man hævede straffene.
Det er nogle af de regninger, som et bredt flertal med undtagelse af Venstre og Dansk Folkeparti nu har været med til at samle op over for Kriminalforsorgen – men det er jo en anden diskussion.
Det, jeg tror, at folk gerne vil have, er et klart svar på, om Venstre mener, at der er behov for at få skærpet indsatsen over for økonomisk kriminalitet eller ej; ikke mindst i en situation, hvor vi har set en økonomisk kriminalitet udvikle sig, og hvor rigtig mange almindelige mennesker har tabt svimlende summer på fiflerier og fiduser af snart sagt enhver art i og omkring økonomisk kriminalitet.
Karsten Lauritzen (V), 2013-03-19:
Vi læser jo lovforslagene – det er i hvert fald normal procedure – og der står jo netop, at lovforslaget ikke vurderes at have økonomiske eller administrative konsekvenser for staten.
Det undrer jo lidt, for jeg havde sådan set forstået af forsiden på Politiken her i efteråret, at regeringen lancerede et nyt regime, således at hver gang man foreslog en strafskærpelse, skulle man også anvise finansieringen til det.
Der var vi nogle, der sagde, at det måtte man klare i forbindelse med kriminalforsorgsforhandlingerne, som Venstre så ikke er med i af andre årsager.
Men jeg kan bare ikke rigtig forstå, hvorfor det der nye regime, som regeringen ville sætte gang, så ikke er afspejlet i det her lovforslag, hvor man hæver strafferammerne væsentligt, men jo slet ikke tager stilling til finansieringsspørgsmål, som man ellers lovede man ville.
Er regeringen ude i en ny politik på det her område?
I så fald vil vi gerne kvittere for det.
Morten Bødskov (S), 2013-03-19:
Som altid, når man fremsætter lovforslag, kan hr. Karsten Lauritzen bagest i lovforslaget se overvejelser om, hvilke økonomiske konsekvenser forslaget har, så det kan han læse der.
Karsten Lauritzen (V), 2013-03-19:
Først og fremmest skal jeg rose ministerens hørelse og forståelse, for modsat nogle af regeringsordførerne har ministeren hørt og forstået, at der sådan set er bred opbakning til en skærpet kurs over for økonomisk kriminalitet.
Men der er en diskussion om, hvilke redskaber man skal bruge – en fuldstændig legitim politisk diskussion, som ministeren jo også anerkender.
Så ros for det.
Når man nu skærper strafferammen ganske væsentligt for de her forseelser, må man også regne med, at der er nogle, der skal i fængsel i længere tid.
Fair nok, det kan vi godt være enige om.
Men hvor er finansieringen, spørger jeg ministeren, for det kan man jo ikke se i lovforslaget.
Det vil jeg høre ministerens svar på.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-03-19:
Ja, så må jeg alligevel indrømme, at hr. Ole Hækkerup nok bevægede sig op på et niveau, hvor jeg mener, at det er svært at følge med.
Jeg skal undlade at gå ind i diskussionen om, hvad de højere magter måtte mene, hvis Liberal Alliance får magt, som vi har agt.
Jeg har svært ved at regne ud, hvilke konkrete ting det er, hr. Ole Hækkerup henviser til, men i forhold til om vi vil gå efter at have indflydelse på den personlige frihed, når og hvis der kommer en borgerlig regering, som er afhængige af Liberal Alliances mandater, så er svaret ja, at hvis vi får de afgørende mandater, så forventer vi at få indflydelse på vores fire mærkesager, nemlig lavere skat, højere vækst, mere personlig frihed og en mere effektiv offentlig sektor.
Ole Hækkerup (S), 2013-03-19:
Tak, formand.
Jeg skal lade være med at forfølge alle de intellektuelt tænkte eksempler, der strømmer ud af hr. Simon Emil Ammitzbøll, men i stedet forsøge at forholde mig til noget andet.
Derfor følgende lidt åbne spørgsmål: Hvis nu, Liberal Alliance nogen sinde fik magt, som de har agt, hvad gud forbyde og alt det der, men hvis de gjorde, ville det her så være et afgørende punkt for Liberal Alliance?
Er det noget, Liberal Alliance ville stille et fundamentalt krav til Venstre, Dansk Folkeparti og De Konservative om for at støtte dem, at nu skulle der ryddes op i alle disse indskrænkninger i den personlige frihed, sådan som jeg forstod hr. Simon Emil Ammitzbølls synspunkt, hvor staten har grebet om sig og krænket folks og virksomheders rettigheder?
Det, jeg spørger om, er: Hvor langt er Liberal Alliance og hr. Simon Emil Ammitzbøll egentlig parat til at gå for at forsvare det synspunkt, som hr. Simon Emil Ammitzbøll lige har givet udtryk for, når det kommer til stykket?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-03-19:
Nu har Retsudvalget jo lige været i Japan.
Hr. Ole Hækkerup meldte desværre afbud, men der besøgte vi et land, som har dødsstraf.
Deraf kan man ikke konkludere, at jeg og forhåbentlig heller ikke hr. Ole Hækkerup har tænkt sig at indføre dødsstraf for den type forbrydelser – bare lige for at forklare, at det var sådan et intellektuelt tænkt eksempel på, hvad man kan gøre, hvis man er afskrækkende nok.
Vi synes, det er fint, at man f.eks. kan få en kendelse på transaktion.
Det synes vi sådan set er rigtig godt.
Men jeg kan godt sige, at hvis vi skal stemme ja til dette forslag – jeg har svært ved at forestille mig det, især fordi jeg kan forstå, at Enhedslisten har dikteret, hvad der skal stå – så skal man droppe det første forslag om at gå fra 4 til 6 år, man skal droppe den udvidede adgang til reglerne om mulighed for at anvende hemmelige ransagninger, og måske skal der også ske noget i forhold til det med en kortvarig spærring af kontoindestående.
Som jeg nævnte i min ordførertale, er det her et område, vi vil spørge mere ind til under udvalgsbehandlingen. Så jeg regner med, at vi stemmer nej, medmindre Enhedslisten slipper sit hårde greb om hr. Ole Hækkerup.
Morten Bødskov (S), 2013-03-19:
Det burde ligge hr. Simon Emil Ammitzbøll fjernt, så at sige, at beskylde regeringen for den slags ting.
Hvis man ser på, hvad der er sat i værk på bandeområdet nu, er virkeligheden den, at den indsats er på det højeste niveau nogen sinde.
Der har aldrig nogen sinde siddet flere i vores fængsler, end der gør på nuværende tidspunkt.
De får endog meget lange straffe.
Der bliver sat hårdt ind over for dem, og resultatet er, at den kriminalforsorgsaftale, som Liberal Alliance jo også er med i, er med til lige nøjagtig at sikre, at der er pladserne til, at de kan sidde der, og de kan sidde der længe, for det er det, de rent faktisk også gør.
Så kan man altid, når der sidder så mange, regne en gennemsnitlig straf ud, men jeg tror, at hvis man ser på, hvad de der typer rent faktisk får, får de, så hatten passer – populært sagt – og det ligger helt i forlængelse af de strafskærpelser, som det brede flertal i Folketinget har vedtaget her for ganske kort tid siden i øvrigt.
Pernille Skipper (EL), 2013-03-19:
Men hr. Karsten Lauritzen svarer ikke på mit spørgsmål.
For jeg giver da hr. Karsten Lauritzen fuldstændig ret i, at der er forskel på at køre for stærkt og få et klip i kørekortet, uagtet at der er tusindvis af mennesker, der dør eller kommer til skade i trafikken, fordi man overtræder færdselsloven på den måde, og på noget andet.
Men uagtet det, giver jeg da ham fuldstændig ret i, at der er forskel på det og så at begå et mord.
Men der er forskel på mange forbrydelser, også f.eks. et simpelt værtshusslagsmål og et mord.
Men det vil hr. Karsten Lauritzen ikke have et problem med betyder det samme bidrag til Offerfonden.
Jeg er en lille smule i tvivl om, hvad argumentationen egentlig er for hr. Karsten Lauritzen
, fordi lige nu lyder det bare, som om at Venstre rigtig gerne vil holde hånden under nogle mennesker, som kører halsløst, som kører for stærkt, som kører med spiritus i blodet, som kører for tæt på andre mennesker på motorvejen og dermed udsætter andre for fare.
De skal ikke bidrage.
Dermed siger Venstre, at det er vigtigere, at de mennesker ikke spytter 500 kr. i kassen, end det er, at vi får gjort noget for ofre for kriminalitet.
Det er det, jeg hører hr. Karsten Lauritzen stå og sige.