Liselott Blixt (DF), 2011-02-11:
Jeg synes jo, det er rigtig godt, at der er sådan en forespørgsel i dag, hvor vi for det første har været ude at dele nogle af de her mange millioner ud til netop akutberedskabet, som vi også har hørt at ministeren har været inde på, og hvor der for det andet bliver holdt 112-dag nede i Fællessalen, hvor man netop går ind og kigger på beredskabet og på, hvad det er, man kan gøre bedre.
Og der synes jeg da, at skal man gøre sig bedre og klogere på det her område, var det da et sted at gå hen og lytte for netop at høre, hvad dem, der har fingeren på pulsen, synes der kan gøres for beredskabet.
I 2005 blev partierne bag sundhedsloven, det var Socialdemokraterne, Radikale, Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, enige om, at planlægningen af sygehusvæsenet skulle følge fire grundprincipper, som byggede på høj kvalitet uanset tid og sted, et robust sygehusvæsen, et dynamisk sygehusvæsen samt åbenhed og dokumentation.
Særlig skulle den akutte indsats prioriteres.
Det er den aftale, der ligger til grund for, hvad der sker på området i dag, og for Dansk Folkeparti er det stadig den aftale, vi skeler til, når vi diskuterer emnet.
Borgerne i Danmark har krav på at få en behandling af allerhøjeste kvalitet uanset tid, behandlingssted og specialiseringsniveau.
Derfor var regionernes opgave at samle specialerne på sygehuse, som kunne danne basis for et højt fagligt grundlag for en konstant høj kvalitet.
Der er sket forhandlinger mellem de forskellige regioner og regeringen, så selve strukturen er på plads.
Men det er ikke sket uden turbulens, og jeg tror heller ikke, vi er færdige med at diskutere denne sag.
Vi har stadig væk nogle problemer, specielt med en region, hvor socialdemokraten Bent Hansen hele tiden forringer det for en bestemt gruppe borgere.
Alle borgere skal have tillid til sundhedsvæsenet, føle sig trygge og vide, at hjælpen vil komme, når der er brug for den.
Dansk Folkeparti har derfor ved det sidste par finanslove fået afsat i alt 600 mio. kr. til den præhospitale indsats i udkantsområderne, også til de steder, hvor der er brug for helikopterhjælp.
Nu kan og skal vi endelig udmønte – og har udmøntet – disse penge, i hvert fald til de fleste regioner.
For Region Midtjylland, hvor vi netop ser en del problemer, er det nødvendigt for regeringen og Dansk Folkeparti, at der laves en aftale med region og kommuner, så man sikrer, at der ikke kommer efterfølgende forringelser.
Der blev lavet puljer, en til et fuldt udbygget sundheds- og akuthus, en til lægehuse og sundhedsakuthuse, en til det præhospitale beredskab og den sidste til uddannelse af særlige førstehjælpere.
På øerne, hvor der altid har været langt til hjælp, vil vi give midler til, at Agersø, Orø, Femø, Fejø, Sejerø, Askø, Nekselø og Omø kan etablere akuthjælpere.
Det er øboere, som bliver specielt uddannet til at give livreddende førstehjælp, indtil ambulancen eller helikopteren er til stede.
Det kan være folk, der i forvejen er tilknyttet et beredskab, deltidsbrandmænd eller fuldtidsbrandmænd, som kan give livreddende førstehjælp.
På den her måde har regioner været med til at sørge for, at der på mange forskellige måder bliver taget hensyn til de forskellige landsdele.
Det er blot for at give et billede af Region Sjælland, som har de samme problemer, som vi hører at ordføreren for Enhedslisten fortæller at der er i Vestjylland.
Der er langt fra Nakskov til Nykøbing Falster eller Næstved sygehuse.
Det har der været i lang tid og vil være fremover.
Men med det her beredskab, som jeg ved at beredskabschefen også er tilfreds med, mener jeg at vi er kommet langt hen ad vejen for at imødekomme de mennesker, der bor i Sjællandsregionen.
Og jeg håber så sandelig, at vi, når vi har det hele på plads, vil dække hele landet på samme måde.