runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2013-10-03:
Det er jo en af de problemstillinger, vi har rejst over for regeringen, altså hvad der skal til, for at man har ret til at få børnecheck, hvad der skal til, for at man har ret til at få folkepension – hvad der skal til for at få ret til alt det.
Det kan jo heller ikke nytte noget, at dem, der tager til Spanien og bor dér hele deres liv og betaler så lidt i skat og ingenting til danske samfund og nyder varmen og nyder pengene, når de så har brug for det, kommer til Danmark og gerne vil have pension og i hvert fald vil kunne komme på hospitalet.
Der er afsindig mange problemstillinger i det her, og det er ikke noget, vi lige kan stå og afklare i dag, men det er noget, som vi synes regeringen sammen med Folketinget skal være med til at få afklaret.
Og det skal ikke være EU, der bestemmer det.
Det er vi enige om.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Tak for svaret.
Jeg synes, det er krystalklart og rart at få afklaret, at EU selvfølgelig ikke skal bestemme det.
Det skal vi bestemme i Danmark.
Derfor er det andet spørgsmål om det, regeringen nu foreslår vedrørende det optjeningsprincip, som vi andre lavede i forbindelse med børnechecken.
Det handler altså om det her med, at man kan komme fra Østeuropa til Danmark, og man behøver ikke engang at være i Danmark, man kan arbejde i en virksomhed via it i Danmark og så få ret til børnecheck til børn, der ikke er i Danmark, men bor i det pågældende østeuropæiske land.
Der lavede vi jo et optjeningsprincip, der gik ud på, at man i det mindste skulle arbejde her i 2 år, før man kunne få den fulde børnecheck.
Det vil regeringen trække væk igen.
Stemmer Enhedslisten for det forslag fra regeringen?
Altså, vil Enhedslisten have, at man skal kunne få børnecheck, selv om ens børn overhovedet ikke opholder sig i Danmark?
Frank Aaen (EL), 2013-10-03:
Vi har det grundlæggende synspunkt, at hvilke sociale rettigheder man har, når man bor i Danmark og arbejder i Danmark, vedtages her på stedet, i Folketinget.
De skal ikke på nogen måde bestemmes af EU, og vi står meget stærkt på at sige til regeringen, at det bliver nødvendigt at træde op imod EU, når EU med forskellige mærkelige regler og afgørelser i en udemokratisk domstol prøver at tvinge os til at ændre det danske velfærdssystem.
Jeg synes, at Dansk Folkeparti skal gøre mere ved den sag, end man gør, for det er ødelæggende, hvis det er sådan, at det er en domstol i EU, der skal bestemme, hvordan dansk velfærd skal se ud.
Det skal den ikke.
Hvem der har ret, hvor meget de har ret til og på hvilke betingelser, skal vedtages her.
Det er vores klare standpunkt.
Så har vi også det klare standpunkt – og der tror jeg at vi er forskellige fra Dansk Folkeparti – at de mennesker, der kommer til Danmark for at arbejde, skal arbejde på danske løn- og arbejdsvilkår, og derunder hører også, at de har samme rettigheder til f.eks. at få dagpenge som dem, der arbejder i Danmark.
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
De offentlige ydelser stiger jo år for år.
Det følger lidt af den prisog lønudvikling, der i øvrigt er, så det kommer sådan set helt af sig selv.
Men sandheden er – hvis vi nu tager fat i den undersøgelse igen – at 96 pct. af kontanthjælpsægteparrene får en gevinst på mellem 1.500 og 2.000 kr., hvis den ene får et arbejde, hvor man tjener 21.500 kr.
Det svarer nogenlunde til, hvad en lagerarbejder får.
Nu håber jeg næsten, at Venstres ordfører tager en runde til,
jeg kunne jo egentlig godt tænke mig at få et svar på, hvad Venstres svar er.
Er det bare, at kontanthjælpsydelserne skal ned?
Er det det, der er svaret?
Det er jeg bare ikke enig i.
Vi har lavet en kontanthjælpsreform, og den står jeg på mål for, men jeg mener ikke, vi skal sænke kontanthjælpssatserne yderligere.
Anni Matthiesen (V), 2013-10-03:
Jeg kan berolige SF's ordfører med, at det jo er regeringens egne tal, vi også anvender, når vi nu fremlægger det med de 35.000 kr. i dag.
Men måske kan det hænge sammen med, at jeg jo ved, at SF's ordfører bl.a. har udtalt, at SF's ordfører generelt set mener, at de offentlige ydelser er for lave.
Mener SF's ordfører, at de offentlige ydelser skal sættes op?
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Nej, det er ikke meningen, at robotter skal varetage al service af vores ældre.
Karina Adsbøl (DF), 2013-10-03:
Jeg kan forstå, at ordføreren ikke har lyttet godt efter vores egen hr. Kristian Thulesen Dahls ordførertale, for ellers ville ordføreren jo ikke stå deroppe og være i tvivl.
Men ordføreren svarer jo slet ikke på mine spørgsmål om velfærdsteknologien.
Er det meningen, at velfærdsteknologien skal erstatte det menneskelige, den kærlige omsorg for mennesker, der er syge, ældre eller mennesker med handicap?
Det kan være, at ordføreren kan svare på det.
Og så i forhold til vedligeholdelse: Det koster at vedligeholde det her.
Hvem skal betale det?
Skal borgeren selv betale det, og bliver det frivilligt for borgeren at få et valg?
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Jamen lad os da endelig tage udgangspunkt i en diskussion om ældreplejen.
I det forslag til vedtagelse, som jeg er medunderskriver på, og som regeringspartierne sammen med Enhedslisten har fremsat, står: Folketinget konstaterer, at en ansvarlig og reel vækst i det offentlige forbrug er nødvendig, hvis vi skal bevare og udvikle et velfærdssamfund, som kan tage hånd om de stadig flere ældre medborgere.
Det understreger jo med al tydelighed, at regeringen faktisk har fokus på det.
Jeg ser så også det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkepartis formand er medunderskriver på, hvor det drejer sig om skatte- og afgiftslettelser – og i øvrigt står der ikke et ord om ældre.
Det har vi jo taget næsten en times debat om tidligere i dag, men jeg synes faktisk, det er meget vigtigt at holde fast i, at der fortsat skal være flere hjemmehjælpere, som skal tage vare på vores ældre medborgere, som der vil blive flere af de kommende år.
Det er også derfor, jeg ikke forstår, hvorfor Dansk Folkeparti støtter hr. Lars Løkke Rasmussen og hans nulvækstprojekt, som jo omvendt vil betyde færre medarbejdere i hjemmeplejen, færre medarbejdere til at tage vare på vores ældre medborgere.
Mette Bock (LA), 2013-10-03:
Tak for det.
Det er jo rigtig dejligt at have en glad SF-ordfører på talerstolen i dag, og jeg vil faktisk også gerne rose, ikke ordføreren, men SF's bagland, som på landsmødet i maj havde følgende udtalelse, og jeg citerer: »SF er skeptisk overfor forslaget til ny offentlighedslov.
For SF betyder et demokratisk retssamfund, at borgerne har nem adgang til indsigt i lovgivningsarbejdet.
Forslaget til offentlighedslov indeholder forbedringer, men også elementer der mørkelægger dele af den politiske proces.
SF støtter alle skridt i retning af mere åbenhed, og vil arbejde for at fjerne de dele som indskrænker demokratiet.«
Jeg vil gerne høre, om SF's ordfører, der står på talerstolen i dag, med sit hjerte kan svare, om vedkommende er enig eller uenig i denne udtalelse.
Karina Adsbøl (DF), 2013-10-03:
Det er sådan lidt et opfølgende spørgsmål til det, jeg spurgte den radikale ordfører om.
For det er jo sådan, at ministeren har udtalt, at når der kommer en ny teknologi, som kan erstatte menneskelig arbejdskraft i den kommunale sektor, skal reglerne tilpasses det.
Betyder det så, at regeringen i forbindelse med den nye plan for velfærdsteknologi vil undlade at vægte den personlige kontakt, den menneskelige kontakt, og erstatte den med robotter til vask af toiletter, med spiserobotter og andet?
Man vil hente en masse penge på det her område.
Hvem skal så vedligeholde velfærdsteknologien?
Er det borgerne, der selv skal vedligeholde de her hjælpemidler?
Er det borgerne, regningen lander hos?
Måske kan ordføreren klargøre lidt af det, også set i forhold til SF's politik.
Hans Andersen (V), 2013-10-03:
Men hvis hr. Jonas Dahl mener, at det med, at der er flere tusinde mennesker, der i dag tager penge med for at gå på arbejde, er så lille et problem, så er jeg lidt uforstående over for, at hr. Jonas Dahl ikke kan give et konkret svar på en løsning.
Det kan være, det principielt er imod hr. Jonas Dahls holdning, at det skal kunne betale sig at arbejde, men det strider sådan set imod, hvad hr. Jonas Dahl svarede på et tidligere spørgsmål.
Der lyttede jeg mig til, at det var afgørende, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Så hvad er svaret til de mennesker, der hver dag tager penge med på arbejde?
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Jamen jeg synes faktisk, der er meget værdi i at arbejde.
Jeg holder selv meget af at tage på arbejde; det kender jeg sådan set ikke nogen der ikke gør.
Det her handler jo sådan set om, at vi skal have skabt nogle arbejdspladser til de mennesker, der i dag er uden for arbejdsmarkedet, og det synes jeg faktisk er en politisk udfordring, som jeg dog ville ønske at Venstre kunne komme med et konkret bud på – at de ville fremlægge en plan for, hvordan de vil løfte den problemstilling.
Sandheden er bare, at det kan de ikke.
Det har regeringen så gjort.
Vi har taget hånd om det.
Vi har faktisk taget fat på det med den skattereform, vi indgik sammen med Venstre, ved at øge beskæftigelsesfradraget og øge fradraget for den enlige forsørger.
Jeg mener faktisk, det er den rigtige vej at gå.
Og jeg kunne et eller andet sted godt tænke mig at høre, hvad det så egentlig er, Venstre vil foreslå.
Hvad er det, Venstre vil?
Hvis det er at genindføre starthjælpen, må jeg beklage og sige: Nej, det synes jeg ikke er en god idé.
Hans Andersen (V), 2013-10-03:
Tak for det.
Mit spørgsmål går på, hvad hr. Jonas Dahl vil sige til de mennesker, der i dag står op hver morgen, arbejder som butiksassistenter, arbejder bag kassen i Netto lørdag og søndag?
Der er jo mennesker i det her land, som tager penge med nærmest hver måned.
Det kan ikke betale sig for de mennesker at stå op tidligt om morgenen og passe deres job.
Jeg har lyttet til debatten, og hr. Jonas Dahl har jo nærmest nu her til sidst sagt, at det er så lille et problem, at det ønsker SF ikke at gøre noget ved.
Jeg tror ikke, at borgere, der sidder og lytter til det her, og som står op om morgenen lørdag og søndag og passer deres job, er enige.
Så hvad vil hr. Jonas Dahl gøre?
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Vi kan gerne tage en runde i manegen igen, men regeringen har fremlagt konkrete initiativer, fået dem vedtaget i en skattereform, i øvrigt støttet af Venstre, hvor vi øgede beskæftigelsesfradraget, øgede fradraget for den enlige forsørger, netop for at give et yderligere økonomisk incitament til den del.
Så har vi faktisk gjort det, at vi har sørget for at sætte gang i beskæftigelsen, sørget for at skabe jobs, for noget af det, som danskerne har brug for, hvis de gerne vil have et arbejde, er, at der også er arbejde til dem, og det betyder altså også, at udfordringen er at skabe arbejdspladser, og det er noget af det, den her regering har taget hånd om og sat fut i fra starten af.
Jeg kan godt se, at der henvises til en undersøgelse, der har været i Agenda, i forhold til at man skal tjene mindst 35.000 kr., for at det kan betale sig.
Det er den undersøgelse, Venstre har henvist til i løbet af i dag, og nu har jeg så også fundet den frem.
Det er det, der står.
Men analysen viser også, at tjener den ene 21.500 kr. om måneden, som eksempelvis en lagerarbejder gør, så får 96 pct. af kontanthjælpsægteparrene en gevinst på mellem 1.500 og 2.000 kr. om måneden.
Det går jeg ud fra at Venstre er enig i, for det er jo det, der også står i undersøgelsen.
Så lad os nu prøve at tage fat på hele undersøgelsen, hvis vi skal tage den diskussion.
Jeg synes, det er interessant at tage den her diskussion, i forhold til at få gjort noget for de mennesker, der gerne vil have et arbejde, men jeg ville dog også ønske, at jeg kunne få nogle konkrete svar på, hvordan vi så skal skabe nogle flere arbejdspladser.
Indtil videre er det, jeg har kunnet få svar på, og det, man har bekræftet, at der skal være billigere øl – billige bajere er altså det, der skal finansiere beskæftigelsen.
Kan vi ikke få et bedre bud?
Regeringen har fremlagt en vækstaftale; regeringen har fremlagt en stribe initiativer – senest med Togfonden DK, som skaber 20.000 arbejdspladser.
Det er vel det, der skal til, er det ikke?
Anni Matthiesen (V), 2013-10-03:
Jeg vil egentlig gerne tage fat på lidt af det, som min kollega hr. René Christensen var inde på her for et stykke tid siden, nemlig det med, om ordføreren ikke tror, at danskerne også tænker på, om det reelt kan betale sig at tage et job, altså om det reelt kan betale sig rent økonomisk at stå op om morgenen og tage af sted på arbejde frem for at blive på offentlig forsørgelse.
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Det synes jeg sådan set er rigtigt.
Jeg synes, at der er rigtig meget at tage fat på med hensyn til at hjælpe nogle af de alt for mange ledige, vi har, og de alt for mange mennesker, der er på dagpenge og kontanthjælp, som er en anden diskussion, der har fyldt meget.
Jeg synes, udfordringen er at få skabt nogle arbejdspladser og få hjulpet nogle af de mennesker, der er ledige, ud på arbejdsmarkedet.
Jeg synes faktisk også, det er en god aftale, vi har lavet sammen med Enhedslisten, om indfasningen af dagpengereformen.
Nu deltog jeg jo faktisk i det landsmøde og også i de afstemninger, og jeg bakker selvfølgelig både op om det, vores landsmøde vedtager, men jeg bakker faktisk også op om den offentlighedslov, som regeringen har lagt frem.
Christian Juhl (EL), 2013-10-03:
Jamen jeg vil gerne bede regeringen om at lade være med at snakke om en langsommere indfasning.
Der er ikke tale om en indfasning.
Der er tale om at lappe et hul, indtil vi får en permanent løsning.
Jeg spørger bare, om det tilfredsstiller SF's ambitioner, at man på den her måde kun laver lapperier.
Vi er nødt til at finde frem til en situation, hvor vi kan lave permanente løsninger og redde de her 25.000.
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, hvad vi gik til valg på i sin tid, i 2011.
Det var der ikke flertal for efterfølgende.
Sådan er det jo også nogle gange i politik.
Så glæder jeg mig i øvrigt over, at vi har lavet en langsommere indfasning, i øvrigt sammen med Enhedslisten, hvilket vi besluttede, jeg tror det var i maj/juni måned.
Det synes jeg faktisk var et rigtig godt skridt.
Så det håber jeg sådan set også Enhedslisten bakker op om.
Det jo dem, der har været med til at indgå aftalen.
Christian Juhl (EL), 2013-10-03:
At arbejde er godt, men jeg kunne nok også en gang imellem finde på at fise den lidt af, hvis jeg fik lejlighed til det.
Det ville da være uanstændigt at sige andet.
Men arbejde er bedre end arbejdsløshed.
25.000 har mistet retten til dagpenge – nej, det passer ikke.
24.000 har mistet retten til dagpenge i år, og sandsynligheden for, at tallet vokser til 30.000, er ret overhængende.
I de kommende år vil der være 12.000-15.000 om året, der mister retten til dagpenge.
Er tiden ifølge SF's visioner ikke inde til at give de her folk mulighed for at genoptjene retten til dagpenge?
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Jeg synes faktisk også, der er en række forbedringer i forhold til offentlighedens mulighed for indsigt, bl.a. i vores kommuner, ude i KL, andre steder.
Så jeg synes faktisk, der også er en række forbedringer i forhold til den offentlighedslov.
Det har der været en lang diskussion om i foråret.
Jeg synes sådan set, jeg vil vælge at glæde mig over de forbedringer, der faktisk er.
Mette Bock (LA), 2013-10-03:
Man har jo to hjertekamre, men det må vist have været meget, meget vanskeligt at få det til at hænge sammen.
Der er faktisk tre Cavlingprismodtagere, nemlig Jesper Tynell, Lars Rugaard og Erik Valeur, som har gennemgået de 26 punkter, der er i offentlighedsloven, og det, som de kan sige, er, at alt peger på, at det her kommer til at betyde mere lukkethed.
Jeg vil gerne høre, hvorfor ordføreren og SF har lagt stemmer til øget lukkethed og den nye offentlighedslov.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Jeg har ikke hørt nogen tale om en tvangslov om spiserobotter i ældres hjem.
For hvad der virker af den slags teknologi, som ordføreren taler om, og hvad der virker i den enkeltes hjem, er noget, man ude i kommunerne tager stilling til.
Og det har jeg sådan set fuld tillid til at man i kommunerne sagtens kan klare sammen med de ældre.
Tak for den ordførertale fra hr. Lars Barfoed.
Den går jeg ud fra at ordføreren vil gentage heroppefra.
»Der er intet nyt i elektrificeringen og timeplanen«.
Det er jo godt, at ordføreren ser sådan på det.
Så er det, jeg ikke forstår, hvorfor De Konservative ikke ville være med til den togplan.
Men nu får vi da på plads, at der intet nyt er.
Og så kunne man jo håbe, at De Konservative vil være med.
Der er afsat penge til grøn omstilling i finansloven.
Det håber jeg at Det Konservative Folkeparti vil være med til: netop at følge op på anbefalingerne fra Natur- og Landbrugskommissionen.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Jeg hæfter mig ved, at Det Radikale Venstre er et grønt parti, og det er jo godt.
Så var jeg jo lidt opmærksom på, hvad fru Sofie Carsten Nielsen nu kunne sige om det.
Det eneste, vi hørte, var noget om Togfonden DK.
Jeg må bare gøre opmærksom på, at der intet nyt er i den plan om elektrificering og timedrift, som ikke allerede var planlagt for længe siden under VK-regeringen.
Vi gennemførte store investeringer i en ny jernbane til Ringsted, nye signalanlæg i hele landet og en række forbedringer af jernbanen i hele landet, som er i fuld gang i øjeblikket, derunder planlægning af elektrificering og timedrift.
Nej, jeg synes, der er behov for, at man får helt nye perspektiver og visioner i natur- og miljøpolitikken.
Vi har fået en redegørelse fra Natur- og Landbrugskommissionen og et helt nyt bud på, hvordan vi kan føre naturpolitik eller miljøpolitik i Danmark i pagt med landbruget, derunder at vi får en naturfond, der får 300 mio. kr. om året.
Det vil vi i Det Konservative Folkeparti gerne sætte penge af til hvert år, så vi kan få genoprettet naturen og sikre, at antallet af dyrearter og plantearter bliver bevaret i Danmark, for de er i kraftig nedgang.
Er der overhovedet nogen nye planer fra regeringens side på det område?
For når man ser finanslovsforslaget, er der intet overhovedet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Så vidt jeg har forstået, er det skolelederne, der tilrettelægger arbejdstiden for de ansatte lærere, og det er sådan set nogenlunde, som det foregår på de fleste andre arbejdspladser.
Jeg synes, det er en meget, meget gammeldags opfattelse af, hvad undervisning er, når fru Merete Riisager kalder aktivitetstimerne, idræt, for leg.
Min søn har noget, der hedder »Skolen i skoven«.
Det er ikke aktivering, det er bestemt undervisning.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
For det er vel Det Radikale Venstre, fru Sofie Carsten Nielsen taler på vegne af lige nu.
Merete Riisager (LA), 2013-10-03:
Nu kunne vi tale længe om det her med, at børnene skal til at aktiveres i stedet for at undervises.
Men lad mig holde mig til mit ærinde, nemlig det, at lærerne nu skal opholde sig på skolen fra kl. 8.00 til kl. 16.00.
Det er i min optik et rent industrisamfund og mangel på tillid.
Så hvad mener ordføreren?
Er det i overensstemmelse med en tillidsreform?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Der går noget helt galt, hvis vi skal have lærere i folkeskolen til at sidde på en stol fra kl. 8.00 til kl. 16.00.
Jeg kan i hvert fald fortælle fru Merete Riisager, at det bruger jeg normalt ikke min tid på på en helt almindelig arbejdsdag.
Den foregår ikke med min ende på en stol i så mange timer.
Hele ideen med folkeskolereformen er jo, at den skal give forskellige muligheder til forskellige børn.
Det er ideen, at der kommer langt, langt flere aktiviteter ind i folkeskolen.
Og som jeg beskrev det i min ordførertale, fungerer det heldigvis rigtig mange steder.
Når man laver idræt, svømmeundervisning, musik og alle mulige forskellige aktiviteter, foregår det sjældent, ved at man sidder på en stol i 8 timer.
Merete Riisager (LA), 2013-10-03:
De Radikale tror på individet og på fremtiden, siger ordføreren.
Før valget troede De Radikale også på lærerne.
De troede også på en tillidsreform, hvor de skulle rundbarbere bureaukratiet og give mere ansvar tilbage til de professionelle.
Lederen af De Radikale har udtalt om lærerne, at de var mytemagere, og nu skal lærerne så ud at sidde på en stol på skolerne fra kl. 8.00 til kl. 16.00.
Mener ordføreren, at det har noget med tillid at gøre?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Jeg synes lige, jeg svarede hr. Kristian Thulesen Dahl, nemlig at vi ikke har nogen planer om at lukke asylcentre i Radikale Venstres folketingsgruppe.
Det er sådan i Radikale Venstre – det kan jeg bruge lang tid på, men måske hr. Kristian Thulesen Dahl kunne blive inspireret – at hos os har vi faktisk debat om tingene.
Der er der debat om forskellige ting.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Nej, den vil jeg ikke lade smutte.
Man kunne næsten få fornemmelsen af, at fru Sofie Carsten Nielsen her siger, at det, Det Radikale Venstre har vedtaget, er en retning.
Det er en retning, man arbejder efter, det er ikke noget, man forventer lige at få gennemført, men det er åbenbart en retning, man har udstukket, og som man så vil søge gennemført på et eller andet tidspunkt, når det er muligt.
Jeg fik lige et deja-vu i forhold til noget tidligere under dagens debat.
Hvad er fru Sofie Carsten Nielsens svar til Herlevs borgmester, når han kommenterer det her radikale krav om at lukke asylcentre med følgende: »Her i Herlev har vi 900 mennesker på venteliste i den kommunale boliganvisning.
Skal jeg så sige til dem, at I må vente noget længere, for nu vil De Radikale have nogle asylansøgere forrest i køen, som måske alligevel kun skal være her midlertidigt.
Den går ikke«.
Det er hans kommentar, hvad er De Radikales svar til det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Vi har skam sat handling bag ordene.
Over de næste år, mens skattereformen bliver indfaset, bliver det tal nedbragt år for år, fordi det kommer til bedre at kunne betale sig at arbejde for langt flere mennesker.
Det er jo heldigvis ikke alene det faktum, at man får en lavere skat, der gør, om det kan betale sig at arbejde, men det er også det faktum, og det er skattereformen med til.
Og tallet bliver reduceret år for år med den skattereform, som regeringen har gennemført.
Jacob Jensen (V), 2013-10-03:
Jo, men det er sådan set bare et tal, der står på Indenrigsministeriets side, altså at der er 330.000, for hvem det ikke kan betale sig at arbejde.
Så kan man tale om fattigdomsydelse, man kan tale om alt muligt andet, men jeg forventer da, at regeringen, eller i hvert fald den radikale ordfører, så har nogle bud på, hvad man fra radikal side har tænkt sig at gøre ved det.
Vi deler ambitionen om, at det skal kunne betale sig at arbejde; det er et helt fundamentalt kriterium for, at vores økonomi hænger sammen.
Men så stort et tal bør regeringen da adressere.
Hvad har man tænkt sig at gøre ved det ud over bare at bruge fine ord om, at det skal kunne betale sig at arbejde, men uden at sætte handling bag ordene?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Jeg er i tvivl om, om hr. Jacob Jensen her mener, at vi skal genindføre fattigdomsydelserne, men det er sådan, det lyder for mig.
Jeg synes ikke, vi kan være bekendt at få 2.500 flere fattige børn i Danmark, som hvis vi genindførte fattigdomsydelserne.
Jeg er helt enig med hr. Jacob Jensen i, at det skal kunne betale sig at tage et arbejde, og det er der mange faktorer der afgør.
Og det antal skal vi have ned, altså det antal, for hvem det ikke kan betale sig at tage et arbejde, og det er bl.a. det, skattereformen handler om.
Det er det, men jeg synes, at det ville være en smule upassende i åbningsdebatten at tage hul på de konkrete finanslovsforhandlinger.
Det synes jeg at hr. Lars Barfoed skal gemme til det møde.