runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2009-05-19:
I Dansk Folkeparti ser vi med bekymring på konsekvenserne af den økonomiske og finansielle krise og på de konsekvenser, som krisen har for ikke alene danske virksomheder, men så sandelig også for alle de mennesker, der risikerer at blive arbejdsløse, hvis der er virksomheder, der må lukke eller bliver nødt til at afskedige folk for at overleve.
Der er ingen tvivl om, at arbejdsløshed har dybe personlige konsekvenser for den enkelte, men så sandelig også for vedkommendes familie.
Derfor er det også set gennem de briller, vi har vurderet det initiativ, der kom fra regeringen tilbage i januar måned om at udskyde betalingsfristerne for skat, moms og arbejdsmarkedsbidrag, og det er også med de samme briller, vi ser på lovforslaget her, som går ud på at forlænge den oprindelige ordning, eller man kan sige at udfase den mere lempeligt, end det oprindelig var tiltænkt.
Formålet med at give virksomhederne mulighed for at udskyde indbetalingerne af den indeholdte A-skat og arbejdsmarkedsbidrag samt moms er at give virksomhederne et likviditetsmæssigt løft, netop fordi det måske er nødvendigt at kompensere for, at mange virksomheder har svært ved at opnå den nødvendige finansiering gennem pengeinstitutterne, som de ellers har været vant til at kunne få.
Derfor støttede vi også lovforslaget tilbage i februar - tror jeg det var - da det oprindelig blev førstebehandlet.
Vi går også ind for i dag, at man forlænger fristerne, sådan at når ordningen her udløber til august, skal virksomhederne ikke til den tid pludselig til at betale to rater mod hidtil kun én rate af skat, moms og arbejdsmarkedsbidrag.
Endelig skal jeg sige, at da vi jo er meget bekymrede over den finansielle og økonomiske krise, ser vi også meget velvilligt på andre initiativer, som regeringen måtte komme med, for at gavne vilkårene både for virksomheder og for borgere her i Danmark til at komme igennem krisen på bedst mulig vis.
Frank Aaen (EL), 2009-05-19:
Jamen det var da et godt tilsagn, der her til sidst i Dansk Folkepartis ordførertale kom om at ville se på de problemer, som overhovedet ikke bliver løst med det her.
Indtil videre har Dansk Folkeparti jo været med til at vælte milliarder ud til bankerne, vælte milliarder ud til virksomhederne, og på trods af det er antallet af arbejdsløse og tvangsauktioner for familierne vokset og vokset.
Nu er det jo sådan, at det er Dansk Folkeparti, der har nøglen til regeringens politik, om jeg så må sige, for hver eneste gang er det Dansk Folkeparti, der stiller flertallet for regeringen.
Hvorfor har Dansk Folkeparti ikke brugt den placering, som partiet har, til at kræve, at nu bliver der gjort noget, der virkelig hjælper på arbejdsløsheden, der virkelig hjælper de familier, hvis hus går på tvangsauktion?
Jesper Petersen (SF), 2009-05-19:
Det er jo fantastisk, hvordan hr. Torsten Schack Pedersen på den måde taler komplet udenom og giver sig til at tale om en analyse, der var sidste mandag i Politiken, som bygger på nogle fuldstændig tilfældige forudsætninger, og så finder man frem til et resultat, som så passer ind i hr. Torsten Schack Pedersens ideologiske kram.
Vi fik et ret klart svar på mit spørgsmål, nemlig at regeringen ikke giver 2 mia. kr. mere til, at kommunerne kan lave anlægsinvesteringer.
Man giver dem lov til at bruge nogle af de penge, som de selv har.
Man må så håbe, at nogle af de kommuner, som sidste år gerne ville have haft lov til at bruge dem, kan nyde godt af det nu, selv om der er stigende arbejdsløshed i de samme kommuner, hvad der jo går ud over kommunekassen.
Der er fremrykket nogle trafikinvesteringer, og heldigvis er det jo et område, hvor SF har været med til at sætte fingeraftryk, men jeg er glad for, at vi fik bekræftet, at offentlige investeringer ikke er det, regeringen vil bruge penge på, selv om det er det mest effektive redskab til at håndtere krisen på her og nu.
Det er ærlig snak: De 2 mia. kr. er kommunernes egne penge og ikke regeringens, og så ved vi, hvor vi har Venstre og De Konservative.
De mindst effektive redskaber skal bruges, på trods af at arbejdsløsheden bare buldrer derudaf.
Velbekomme til danskerne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-19:
Det sidste kan jeg bekræfte at hr. Jesper Petersen har fuldstændig ret i.
Jeg undrer mig bare lidt over det første, som hr. Jesper Petersen siger, altså at der ikke foregår offentlige investeringer.
Som sagt indeholder finansloven for i år stigende offentlige udgifter med, som vi lige var omkring, løftet i anlægsloftet, som betyder, at kommunerne får lov til at bruge flere penge til offentlige investeringer, og der er fremrykning af trafikinvesteringer.
Ja, der er altså taget initiativer i den retning, som hr. Jesper Petersen efterspørger.
Men det er selvfølgelig også interessant, at Socialistisk Folkeparti fastholder en klar modstand mod lavere skat, nemlig at danskerne skal have lov til at beholde nogle flere penge selv.
Derfor må man jo sige, at regeringens skattereform også er et af de tiltag, der skal være med til at sikre, at vi kommer mest smertefrit igennem finanskrisen.
Mogens Lykketoft (S), 2009-05-19:
Tak, hr. formand.
Jeg er en lille smule forvirret over, hvad det egentlig er, Dansk Folkeparti vil gå til finanslovforhandlinger med.
For det er jo meget godt at henvise til hr. Kristian Thulesen Dahl, men jeg går ud fra, at man taler sammen i Dansk Folkeparti, og at man har en politik, som man taler om, også når man sender en ordfører ned til en ulandsdebat.
Skal vi forstå det, der bliver sagt, sådan, at Dansk Folkeparti i en situation, hvor der er fødevarekrise, klimaproblemer, fattigdom og børnedød i større omfang end hidtil, vil gå til forhandling for at få ulandsprocenten ned på 0,7, dvs. en nedskæring på 1,8 mia. kr.?
Eller skal vi kun forstå det sådan, at Dansk Folkeparti vil mene, at man skal fastholde den nuværende bidragsprocent, som er godt og vel 0,8, hvilket, hvis Danmarks nationalprodukt falder 4 pct., betyder, at vi skal skære ulandsbistanden ned med 600 mio. kr.?
Hvad er det for et af tallene, fru Tina Petersen mener er Dansk Folkepartis politik?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-19:
Danmark er som en lille, åben økonomi påvirket af den internationale finanskrise.
Regeringen har løbende igangsat en lang række elementer for at mindske den negative påvirkning af dansk økonomi.
Finansloven for i år giver et skub til økonomien med 16 mia. kr. gennem skattelettelser og øgede offentlige udgifter.
Der er gennemført en bankpakke og en kreditpakke, og der er også gennemført en eksportkreditordning.
Med trafikaftalen fremrykkes trafikinvesteringer for 5 mia. kr., og der gives også 2 mia. kr. ekstra til kommunale anlægsinvesteringer i år.
Vi har gennemført en renoveringspulje på 1,5 mia. kr., og borgerne får mulighed for at hæve deres SP-opsparing - det giver et stort milliardbeløb til de danske familier.
Og så er der naturligvis en ambitiøs skattereform, der næste år giver danskerne 13 mia. kr. ekstra i hænderne.
Regeringen følger udviklingen i dansk økonomi meget nøje.
Det er sagt meget klart, at behovet for yderligere tiltag løbende vurderes.
Men der findes ingen snuptagsløsninger, der findes ikke en mirakelkur, som med et trylleslag kan få den internationale finanskrise til at styre fuldstændig uden om Danmark.
Vi er en åben økonomi, hvor samhandel med andre lande er afgørende for vores vækst og velstand.
Der findes ikke en planøkonomisk superkur, som kan løse alle problemer.
At foregive andet er ikke i overensstemmelse med virkeligheden.
Regeringen tager som sagt den økonomiske krise yderst alvorligt, og derfor har vi tidligere på året forlænget fristerne for betaling af moms og A-skat.
Med udskydelsen tidligere på året forøgede regeringen likviditeten i virksomhederne med 65 mia. kr. et målrettet tiltag, som gav direkte virkning for den enkelte virksomhed.
Forlængelsen står til at udløbe til august, men der er brug for en fortsat lempelse af virksomhedernes likviditet.
Derfor dette lovforslag fra skatteministeren.
Forslaget betyder, at der lægges op til en mere lempelig afvikling af den udskydelse af betalingsfristerne, som regeringen fremlagde tidligere på året.
Forslaget har til formål at forlænge fristerne for indeholdt A-skat og arbejdsmarkedsbidrag samt moms med henblik på gradvis at vende tilbage til de normale betalingsfrister.
For at undgå, at der skal afregnes dobbelt i august, foreslås der derfor en forlængelse af betalingsfristerne med henblik på en lempelig afvikling af betalingsfristerne.
Der foreslås også en forlængelse af betalingsfristerne for mellemstore virksomheders betaling af momsen for juli kvartal.
Dette lovforslag sikrer altså, at vi får indfaset den udskydelse af moms og A-skat, der har fundet sted, og det betyder, at virksomhederne får mulighed for at holde på likviditeten lidt længere.
Det er selvfølgelig noget, der er brug for, og det er noget, vi bakker varmt op om i Venstre.
Derfor støtter vi naturligvis forslaget.
Frank Aaen (EL), 2009-05-19:
Regeringsmedlemmerne har efterhånden lært sig sådan en remse om alle de ting, de gør på grund af krisen og for at modvirke krisen.
Det lyder alt sammen fint.
Man jeg ved ikke, om Venstres ordfører har lagt mærke til, at arbejdsløsheden bare buldrer deropad, at antallet af tvangsauktioner buldrer deropad, at økonomien faktisk har det rigtig skidt, og at der ikke er noget, der tyder på, at det bliver bedre, foreløbig i hvert fald?
Igen vil jeg sige, at man bliver ved med at forære milliarder til bankerne, man bliver ved med at lade pengene vælte ud til virksomhederne, men det, der er brug for, er at hjælpe de boligejere, der kommer i klemme, og de folk, der bliver arbejdsløse.
Kan vi snart vente at se noget på det område?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-19:
Jeg kan give hr. Frank Aaen fuldstændig ret i, at regeringen har en meget, meget lang liste af resultater og initiativer, som gerne fortjener at blive gentaget og blive remset op.
For det er en lang række initiativer, som regeringen har taget, fordi regeringen tager den økonomiske situation yderst alvorligt.
Jeg forstår selvfølgelig godt, at hr. Frank Aaen har en ideologisk modstand mod en række af de initiativer, vi har taget, eksempelvis at danskerne om få uger får mulighed for at få deres SP-opsparing udbetalt.
Det er fair nok, at hr. Frank Aaen har det udgangspunkt, at borgerne ikke skal have deres egne penge til rådighed, men det er jo et helt konkret eksempel på, at danskerne får mulighed for at få deres egne penge tilbage for at ruste og polstre familierne bedre til at komme igennem krisen.
Men det er hr. Frank Aaen jo ikke interesseret i, og der skiller vandene simpelt hen.
Frank Aaen (EL), 2009-05-19:
Nu nævnte jeg ikke SP-ordningen med et ord.
Til gengæld nævnte hr. Torsten Schack Pedersen ikke med et ord det, jeg spurgte til.
Det, jeg spurgte til, var, om hr. Torsten Schack Pedersen ikke har lagt mærke til, at arbejdsløsheden stiger, antallet af virksomheder, der går konkurs, vokser, antallet af familier, der mister deres bolig på grund af en tvangsauktion, vokser.
Og alligevel siger regeringen: Ih, hvor det går, vi er så dygtige, vi har gjort så meget.
Men ude i virkelighedens verden ser det altså anderledes ud.
Vi er måske på vej mod en arbejdsløshed på 200.000.
Skal der først være 200.000 arbejdsløse, før regeringen rigtig gør noget, eller kan vi forvente, at der snart kommer nogle initiativer til at skabe beskæftigelse og til at hjælpe dem, der går på tvangsauktion?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-19:
Som jeg temmelig klart sagde, er det en alvorlig økonomisk situation, vi befinder os i, og det er en økonomisk situation, som vi i Venstre er enormt optaget af, og vi tager løbende - derfor min opremsning - en lang række tiltag for at begrænse den internationale finanskrises virkninger på dansk økonomi.
For vi er selvfølgelig optaget af, at vi kan sikre en fortsat høj beskæftigelse i Danmark.
Vi er optaget af, at danske virksomheder har forhold, der gør, at de kan investere og udvikle sig.
Vi har lavet en bankpakke for at sikre, at der er likviditet i virksomhederne.
Det her forslag skal jo ses helt i forlængelse af det, nemlig at virksomhederne får lov til at beholde de penge, der skal afregnes i moms og A-skat, lidt længere, netop for at sikre, at virksomhederne har likviditet og dermed har bedre mulighed for at sætte gang i aktiviteter, som er med til at styrke beskæftigelsen og dermed til at sikre, at vi kommer lempeligst igennem finanskrisen.
Jesper Petersen (SF), 2009-05-19:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Torsten Schack Pedersen i, at det er en meget alvorlig situation, vi står i rent økonomisk, med de mange konsekvenser, det har bl.a. i form af arbejdsløshed.
Det, der så undrer mig, er jo, hvorfor regeringen så konsekvent vælger ikke at bruge de mest effektive redskaber til at håndtere denne krise.
Det er veldokumenteret, at offentlige investeringer er det mest effektive til på kort sigt at skabe den beskæftigelse, som der jo er brug for.
Det har man så valgt ikke at gøre.
Man vælger af ideologiske grunde at holde fast i det, der ikke er det mest effektive.
Det er fair nok, så har vi den konflikt.
Det, jeg bare lige ville være helt sikker på, er den opremsning, der kom i hr. Torsten Schack Pedersens tale.
Deri blev der sagt: Vi giver 2 mia. kr. til, at kommunerne kan osv. Der vil jeg bare være sikker på, at jeg har forstået det rigtigt.
Det er altså kommunernes egne penge, man giver dem lov til at bruge 2 mia. kr. mere af i år.
Det drejer sig om anlægsloftet i kommunerne, men det er deres egne penge, som de får lov at bruge.
Det er ikke regeringen, der har sagt: Vi prioriterer nu 2 mia. kr. mere og giver dem til kommunerne.
Er det ikke sådan, forholdene er?
Mikkel Dencker (DF), 2009-05-19:
Jeg mener jo netop, at vi i høj grad har brugt og stadig væk bruger den indflydelse, som hr. Frank Aaen ganske rigtigt refererer til er til stede, nemlig at Dansk Folkeparti sidder i en central position.
Men initiativet her, som regeringen tog tilbage i januar-februar måned, og som vi støttede, og som vi også støtter forlængelsen af, sigter jo netop på at bekæmpe arbejdsløshed og undgå, at virksomheder lukker eller må afskedige medarbejdere, som derefter kommer ud i arbejdsløshed og måske risikerer, at deres hus går på tvangsauktion.
Så jeg kan bare bekræfte, at de mennesker, som hr. Aaen bekymrer sig om, er dem, som Dansk Folkeparti med lovforslaget her hjælper.
Frank Aaen (EL), 2009-05-19:
Det, at man låner virksomhederne nogle penge, 65 mia. kr., som det her drejer sig om, skaber jo ikke flere arbejdspladser.
Det kan godt være, at det udskyder, at en virksomhed lukker.
Det er også fint nok.
Men det skaber jo ikke nye arbejdspladser, og det var derfor, jeg efterlyste, hvornår der kom nogle udspil fra Dansk Folkeparti, som virkelig tager fat i den problemstilling, at der nu skal skabes nogle arbejdspladser.
Det sker altså ikke ved at give penge til bankerne eller lade pengene ligge som lån ude i virksomhederne.
Det sker jo ved at sætte gang i noget byggeri, det sker ved at sætte gang i noget renovering af skoler og bedre velfærd.
Der kan man skabe arbejdspladser hurtigt og effektivt.
Der sker jo stort set ingenting, og det er det, jeg synes der er så kritisabelt, nemlig at Dansk Folkeparti ikke tager sig mere af dem, der kommer i klemme som arbejdsløs, eller fordi de mister deres bolig.
Først lidt om den platte bemærkning om sommerferie.
Reelt er der jo lukket i 4 måneder for lovgivningsinitiativer her i Folketinget.
Jeg kommer gerne, hvis regeringen siger, at vi er nødt til at gøre noget mod krisen.
Men udgangspunktet er, at der er lukket de næste 4 måneder.
Det synes jeg da er et problem, når vi kan se, at det, man har gjort indtil nu, ikke modvirker krisen, men at krisen stadig væk bliver værre.
Det må jeg sige.
Så er der det med de 65 mia. kr.
Regeringen klatter milliarder væk i stort tal til bankerne.
Nogle af dem skal de låne på ubestemt tid.
100 mia. kr. får de til låns måske på ubestemt tid, og andre kan de trække, hvis der er nogle banker, der går konkurs.
Andre bliver klattet ud på grund af regeringens skattepolitik, hvor de rigeste her i landet får de største skattelettelser.
Man klatter pengene ud.
Det er ikke, fordi man mangler penge, men man klatter dem ud.
Så er det, jeg siger, at det var meget klogere - i stedet for at klatte dem ud, hvor de ikke giver nogen beskæftigelse - så i stedet for at bruge pengene til at investere, hvor de giver beskæftigelse.
Kristian Jensen (V), 2009-05-19:
Regeringen klatter absolut ikke nogen penge ud, uanset om det er millioner eller det er milliarder.
Vi går meget nøje og velovervejet ind med en række initiativer, som er nødvendige for at sikre, at den økonomiske krise ikke bider sig fast, for at sikre, at den finansielle krise ikke ender med, at vi har banker, der kollapser, og et betalingssystem, der ikke hænger sammen.
Derfor har det været nødvendigt at understøtte den danske banksektor, men ikke med midler, der klattes væk.
Det er penge, der lånes ud til en rente, og som vender tilbage.
Her er det spørgsmålet om, at vi giver virksomhederne en yderligere likviditet, sådan at de har mulighed for at bevare de arbejdspladser, der er i virksomhederne.
Det er sådan, at vi fra regeringens side følger den her situation nøje, og det var hr. Frank Aaen selv, der benævnte den periode, hvor Folketinget lukker ned, fra den 29. maj og fremefter som en ferie.
Det er absolut ikke en ferie for mig.
Det er sådan, at vi fortsat arbejder videre, og jeg synes også, at det arbejde, der foregår uden for Folketingssalen, er et værdifuldt arbejde.
Det behøver jo ikke at betyde, at der lukkes ned for at tage initiativer i den periode, ej heller fra regeringens side.
Frank Aaen (EL), 2009-05-19:
Det ændrer bare ikke noget ved alt det, regeringen har gjort: ubegrænset garanti til bankerne på 3.000 mia. kr., bankpakke på 100 mia. kr. og kredit til virksomhederne på 55 mia. kr.
Det er rigtigt, at nogle af pengene måske kommer igen, det ved vi ikke.
Men indtil videre er de i hvert fald bare sendt ud uden at have skabt mere beskæftigelse af betydning, for arbejdsløsheden bliver ved med at stige.
Det, jeg anklager regeringen for, er, at man altså afslutter det her folketingsår uden at være sikker på, at der ligger initiativer parat, som virkelig kan gøre noget ved den krise, der udvikler sig.
Kristian Jensen (V), 2009-05-19:
Der er initiativer - vedtagne initiativer og snart vedtagne initiativer - der gør noget ved krisen.
Det er også en boligrenoveringspulje, hvor tilstrømningen af ansøgninger har været massiv og interessen for at få midler fra puljen været ganske overvældende.
Det bliver i dag omsat til konkrete job i håndværksvirksomheder og i konkrete forbedringer af boliger.
Når vi kommer lidt længere hen, får vi vedtaget en mulighed for, at danskerne kan få deres egne penge tilbage.
Enhedslisten synes godt nok ikke, at det er en god idé, at man får sine egne penge tilbage, men det bliver der en mulighed for, fordi et flertal i Folketinget vil give danskerne den mulighed.
Og lidt senere på måneden vedtager vi forårspakke 2.0, som gør, at danskerne til næste år får langt flere penge til forbrug, og som gør, at vi får en langt mere konkurrencedygtig skattestruktur.
Så der bliver taget initiativer.
Det er både initiativer, der er i gang med at virke, og det er nye initiativer, der kommer til at virke hen over sommeren.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-05-19:
Det Radikale Venstre kan ikke stemme for det her forslag.
Det er ikke, fordi det er for lidt eller for meget, men fordi det er for dårligt.
Det er en rigtig dårlig idé, der ligger i det her forslag.
Først lemper man kreditten, og nu skal vi til at stramme den.
Dette forslag er jo et forslag om at inddrage en likviditet fra virksomhederne med 12-13 mia. kr. om måneden i 5 måneder.
Det er sådan en siksakkurs over for virksomhederne, som ikke er et godt grundlag for virksomhedernes planlægning.
Resultatet er selvfølgelig også, at vi får flere debitorer.
Så når året er gået, har staten sat 2 mia. kr. til på det her, vi har fået flere debitorer, og virksomhedernes planlægningsgrundlag har ikke været godt i mellemtiden.
Kristian Jensen (V), 2009-05-19:
Nu står vi konkret i den situation, at vi har givet en ekstra likviditet til virksomhederne på 65 mia. kr.
Lovgivningen er sådan, at det skal afregnes på én gang i september.
Eller også skal vi vedtage dette lovforslag, hvor der er en aftrapningsmodel, som over en periode sørger for, at likviditeten er tilbage på det, den var tidligere, altså det, som man fastsatte under den tidligere regering, hvor hr. Niels Helveg Petersen sad.
Så spørgsmålet ville egentlig, hvis jeg havde mulighed for det, gå tilbage: Hvad vil Det Radikale Venstre egentlig gøre i den givne situation?
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-05-19:
I den givne situation ville vi slet ikke have vedtaget L 154, som gav disse yderligere kreditlempelser.
Vi mener, at det er en lovgivning, der vil vise sig at have skadelige virkninger, når det hele er overstået.
Jeg vil godt endnu en gang spørge, om skatteministeren ikke er bekymret over, at det er en lovgivning, der skaber flere debitorer, og over, at det bliver en af de langsigtede virkninger af denne lovgivning, når vi nu skal til at inddrage likviditet fra virksomhederne.
Kristian Jensen (V), 2009-05-19:
Jeg kan love hr. Klaus Hækkerup, at jeg vil tilsende hr. Klaus Hækkerup en kopi af den rettelse, der var i Børsen af deres egen fejl.
Og når hr. Klaus Hækkerup så har modtaget den rettelse, håber jeg, at han vil give tilsagn om ikke længere at bruge et fejlagtigt citat.
Til spørgsmålet om, hvorledes regeringen ser på krisens omfang, vil jeg sige, at det er sådan, at vi desværre er i tvivl om krisens længde.
Jeg ville gerne have en krystalkugle, der var god nok og skarp nok til at vide, præcis hvornår krisen er overstået.
Det er jeg ikke i stand til at sige.
Vi kan se forskellige udviklingstendenser, der desværre ikke er entydige.
Når nogle af de forårstegn, som jeg tidligere nævnte, popper frem, kan vi efterfølgende se, at der kommer revisioner af statistiske oplysninger, der gør, at det måske ikke ser så godt ud.
Og så er der omvendt andre ting, der begynder at se godt ud.
Så netop derfor er den økonomiske redegørelse for maj ikke blevet udsendt.
Vi sidder i øjeblikket og vurderer meget nøje, hvor meget vi egentlig kan sige.
Men jeg vil sige klart, at når man ikke ved, præcis hvor lang en krise bliver, er det jo klogt at have en reserve i baghånden til at agere løbende hen ad vejen og ikke brænde alle initiativer af på én gang.
Klaus Hækkerup (S), 2009-05-19:
Det tør jeg ikke love.
Altså, min erindring var, at sætningen stod inde i interviewet.
Nu læser jeg jo heller ikke Børsen hver dag - mange andre aviser læser jeg gerne og glad igennem, også Børsen, når jeg kommer i nærheden af den - så jeg har ikke mulighed for at sige, hvad skatteministeren ønsker, men jeg skal da gerne få undersøgt, om det kan bekræftes, hvad skatteministeren siger.
Men det er jo ikke nok at sige, at det er et fejlcitat, for så må jeg spørge: Hvad er regeringens skøn så for, hvor længe krisen varer?
Hvad er det for et grundlag, den her regering vil lægge for den økonomiske politik, der skal føres?
Vi har jo ikke fået majredegørelsen endnu.
Vi har endnu ikke set, hvordan situationen er for øjeblikket.
Derfor er mit spørgsmål: Hvad er regeringens vurdering af, hvor længe den her krise varer?
Hvad er det grundlag, der skal træffes beslutninger på fremover?
Mikkel Dencker (DF), 2009-05-19:
Jeg må sige, at jeg undrer mig over hr. Frank Aaens korte bemærkning.
For de initiativer, som hr. Aaen efterlyser, er jo netop ting, der allerede er taget initiativ til, og som vi jo allerede nu er i gang med at behandle i Folketinget.
Det gælder bl.a. forårspakken, som netop sigter mod at skabe flere arbejdspladser, ved at folk får lettelser på indkomstskatten.
Det kan sætte flere penge i omløb, og det kan skabe arbejdspladser.
Så jeg undrer mig over, at hr. Aaen ikke har opdaget, at det initiativ er kommet.