runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-06-24:
Men et andet medlem af hr. Tom Behnkes parti, nemlig justitsministeren, har sagt: »Et hjemmerøveri er således et endog særdeles groft angreb på den enkeltes ret til at kunne opholde sig sikkert og trygt i sit eget hjem.
Egentlige hjemmerøverier er endvidere efter regeringens opfattelse særlig stødende på grund af den hensynsløshed, der ligger i et planlagt overfald på tilfældige sagesløse i deres eget hjem.«
Det var ordene.
Hvorfor er det, at man synes, at det er særlig stødende, men ikke særlig stødende nok til, at der altid skal udbetales torterstatning?
Lige præcis den her type torterstatninger gives jo for oplevelsen af det frygtelige overgreb, der er.
Lige præcis her burde der være den mulighed, så vi kan give ofrene mulighed for f.eks. at betale sig ud af at få den psykologhjælp, der skal til for at komme ud over krænkelsen.
Jeg forstår bare ikke De Konservatives retorik på det her område.
Man siger, at det her er særdeles groft, at det er noget særligt, men det er ikke særligt nok til, at det altid udløser lige præcis den her type erstatning.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Nu er det sådan set ikke os, der har indtaget regeringskontorerne, og så er det jo rart, også for hr. Eigil Andersen, at han skal stille spørgsmålet, om Liberal Alliance mener det samme før, under og efter valgkampen.
Det er ikke os, der har skiftet holdning til millionærskat, bankskat, efterløn, dagpenge med meget, meget mere.
Sådan er det jo bare med SF, og det må man vænne sig til.
Hvad angår de 40.000 færre offentligt ansatte, har vi bare sagt, at hvis man sætter antallet af offentligt ansatte ned med 40.000, kommer vi næsten ned på det niveau, vi gennemsnitligt var på, dengang socialdemokraten Poul Nyrup Rasmussen var statsminister.
Det synes vi faktisk ikke er særlig ambitiøst – det kan vi godt sige om os selv – men det er da et minimumsmål at have, og man kunne altså i 90'erne, da man havde en lidt mere liberal socialdemokratisk statsminister, som var en fornuftig mand, der sænkede marginalskatterne, forringede efterlønnen, forkortede dagpengeperioden og sænkede selskabsskatten, altså gode, liberale synspunkter.
Dengang man havde en sådan slags socialdemokrat, kunne man gøre det, og der kunne man også have et antal offentligt ansatte, som svarer til det, Liberal Alliance er gået til valg på.
Nadeem Farooq (RV), 2011-10-06:
Først og fremmest tillykke til hr. Simon Emil Ammitzbøll for det flotte valg, og tak for klar tale i dag – også i dag.
Ordføreren påstår, at produktiviteten daler.
Jeg gentager: Ordføreren postulerer, at produktiviteten daler.
Det gør den jo ikke.
Produktiviteten er faktisk stigende og har været det i mange år.
Især her de senere år har den været i bedring, så det var en faktuel fejl.
Men skidt pyt, det overlever vi nok, det er nede i detaljen.
Vigtigere er det, at Liberal Alliance mener, at vi skal sænke skatten på arbejde markant.
Det er jeg jo glad for, det er en god ting, for det ønsker jeg også som radikal.
Så noget tyder på, at man er på rette vej i Liberal Alliance.
Her håber jeg jo så på at vi kan arbejde sammen om en fremsynet skattereform.
Det er noget komplekst noget.
Det er ikke så enkelt, som det kunne lyde.
Lavere skat på arbejde kan give et større arbejdsudbud, det er der ingen tvivl om, vel at mærke hvis man laver en omlægning.
Så hvis man sænker skatten på arbejde markant og samtidig også kradser nogle penge ind den anden vej via højere skatter på andre områder, kan man faktisk få et større arbejdsudbud.
Så det, jeg vil spørge ordføreren om, er: Vil man bare bevidstløst sænke skatten på arbejde, eller vil man gøre det, som økonomerne egentlig ønsker, nemlig lave en klog omlægning af skatten for at få en reel effekt?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Jeg kan huske, der var noget om, at SF ønskede at nedlægge måske 5.000-7.000 administrative stillinger, i hvert fald før valget.
Da vi kun ønsker at nedlægge 4.000-6.000 stillinger om året, har SF allerede anvist, hvad vi skal gøre i 2012 i forhold til at nedlægge stillinger i den offentlige sektor.
Eigil Andersen (SF), 2011-10-06:
Som man kan høre, er der intet svar på, hvor der skal nedlægges 40.000 stillinger i den offentlige sektor.
Vi har ikke fået at vide, om det er på sygehusene, om det er i politiet, om det er i ældreplejen osv.
Vi har med andre ord ikke fået noget konkret at vide.
Mener Liberal Alliances ordfører, at man på den måde fra partiets side lever op til sit eget krav om, at man skal være konkret?
Hr. Simon Emil Ammitzbøll kritiserer den nye regering for ikke at være tilstrækkelig konkret.
Spørgsmålet er, om Liberal Alliance er tilstrækkelig konkret.
Liberal Alliance har et krav om, at der skal nedlægges 40.000 stillinger i den offentlige sektor, og i valgkampen var det umuligt at få svar på, hvor det skulle foregå henne.
Jeg er spændt på, om Liberal Alliance har brugt tiden siden valget til at finde ud af, hvor det skal være.
Er det i ældreplejen, der skal nedlægges stillinger; er det på sygehusene; er det i politiet; er det i folkeskolen; eller er det i skattevæsenet?
Ja, måske er det i skattevæsenet, for det er jo tydeligt, at man hader SKAT så meget, at man sikkert gerne vil nedlægge nogle stillinger der.
Men sandheden er jo, at skatteligningen i dag fungerer alt for ineffektivt på grund af de mange job, der allerede er forsvundet i skattevæsenet, så der kommer for få penge ind i samfundets kasse.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Et af de spændende tal, der er i det her regeringsprogram, »Et Danmark, der står sammen«, er, at den postulerede markante nedsættelse af skatten på arbejde skulle give et øget arbejdsudbud på 7.000 personer.
Ifølge Skatteministeriets tal vil Liberal Alliances ændringer af alene personskatten give et øget arbejdsudbud på 19.000 personer.
Vælg selv.
Nadeem Farooq (RV), 2011-10-06:
Ja, vi lytter også til økonomer, og det, økonomerne siger, er, at hvis man bare isoleret set sænker skatten på arbejde uden at lave en omlægning, kan man risikere at få det, som økonomerne kalder en hængekøjeeffekt.
Så lytter Liberal Alliance ikke til økonomer, eller er man holdt op med det?
Vil man bare sænke skatten bevidstløst uden at lave den omlægning, som giver størst effekt?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Det kan godt være, det lyder lidt mærkeligt, men det er jo alle mine gamle venner, der er kommet i Folketinget, så endnu en gang vil jeg sige, at det er en utrolig stor fornøjelse, at spørgeren er kommet i Folketinget.
Så synes jeg bare, at det var lidt sjovt, at der blev sagt, at Liberal Alliance er på rette vej.
Jeg vil nærmere sige, at Det Radikale Venstre måske er på rette vej, for Liberal Alliance går altså et stykke længere, så Det Radikale Venstre kommer så med lidt ad vejen.
Vi har et ønske om, at der skal være færre offentlige udgifter.
Det er nok dér, uenigheden er.
Så man kan sige, at Det Radikale Venstre synes, at alt skal være status quo, at man skal rode lidt rundt i skatterne.
Og så ved vi jo fra sidste gang, at vi fik multimedieskatten, iværksætterskatten, fedtskatten og særskatten på pensioner.
Vi får sikkert også mindst fire tåbelige skatter ud af det næste gang.
Søren Pind (V), 2011-10-06:
Til min store forbløffelse kom Enhedslistens hr. Per Clausen med det, der vel nærmest er en mistillidserklæring til regeringen på dens første rigtige debatdag i Folketinget ved at sige, at såfremt regeringsgrundlaget kommer til afstemning i Folketingssalen, vil Enhedslisten stemme imod det.
Jeg skal blot høre Liberal Alliances ordfører, om det samme gør sig gældende for Liberal Alliance.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Det er sådan set mig, der takker, og så kan jeg jo lige sige, at det er ganske fornøjeligt, at Liberal Alliance har fået alle de her mandater, så man nu kan få lov til at redegøre for partiets politik, for jeg tror sådan set, at der er rigtig mange af Folketingets medlemmer og også danskerne derude, der har rigtig godt af at høre noget om gode, liberale synspunkter, så der også er en vej frem til, hvordan Danmark bliver et rigere samfund ved at sætte skatten ned, ved at få en mere effektiv offentlig sektor, ved at få mere personlig frihed og ved at få lavere skatter.
Nu blev jeg lidt forvirret, om spørgsmålet var, om jeg blev overrasket, og der er svaret ja, eller om spørgsmålet var, om vi også ville stemme imod regeringens regeringsgrundlag, og der er svaret sådan set også ja.
Så lige meget, om det var det ene eller det andet, der var hensigten, kan jeg love, at svaret er ja.
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Det er jo to meget forskellige problemstillinger, som hr. Jesper Petersen her adresserer, fordi den ene er behovet for det, jeg har set regeringen kalde en kickstart, altså det der behov for kortsigtede væksttiltag for, i øjeblikket hvor der er en lavkonjunktur, at skabe vækst, men vi har jo ikke set noget nærmere til, hvad det er, der skal være indholdet af den pakke, men der vil komme en vækstpakke, kan jeg forstå, på ca. 10 mia. kr., som skal skabe mere vækst.
Det svarer jo sådan størrelsesmæssigt, kapacitetsmæssigt til det, som VK-regeringen foreslog inden valget.
Vi foreslog jo også en vækstpakke i størrelsesordenen 10 mia. kr.
Jeg er noget skuffet, må jeg sige, over, at regeringen ikke har det element med, som vi havde, nemlig at stimulere boligmarkedet, fordi boligmarkedet jo i den grad er gået i stå, og der er behov for at sætte mere skub i boligmarkedet.
Jeg noterede mig jo, at den nuværende statsminister forsøgte at konkurrere med den tidligere statsminister en lørdag aften i tv om, hvis forslag det var, eller hvem der kom først med det, eller hvad det var for noget.
Derfor er det jo helt underligt, når nu statsministeren jo trådte frem med fynd og klem i tv og meddelte, at nu ville man have sådan en stimulering af boligmarkedet, at det så slet ikke er med i vækstudspillet.
Det har været VK-regeringens forslag, og naturligvis er vi parat til at drøfte en vækstpakke, og så må vi så se, hvad elementerne er, for det er jo ret afgørende.
Når det gælder en strategi for erhvervspolitikken i øvrigt, er det jo mere strukturpolitisk politik.
Der har jeg flere gange sagt, senest på det konservative landsråd, at jeg mener, at der er behov for en langsigtet plan for, hvordan vi kan styrke konkurrenceevnen.
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Et af de ret store og alvorlige samfundsproblemer, vi overtager og skal i gang med at løse, handler om arbejdsløsheden, som jo er for høj.
Jeg synes, at den gamle regering gjorde for lidt for at få den nedbragt og ikke brugte de midler, der var mest effektive til det.
Men nu står vi der jo altså så – godt 160.000, og vælger man andre regnemetoder, kommer vi faktisk endnu højere op.
En ret afgørende ting for SF at have fået med i det regeringsgrundlag, vi har lagt frem, handler jo om en kickstart af økonomien, altså at fremrykke investeringer, der gør, at vi får folk i beskæftigelse nu og her, for så samtidig at tage fat på en strategisk erhvervspolitik, der på længere sigt kan sørge for, at vi står stærkt med at skabe nye job i den private sektor inden for de forskellige brancher, hvor vi har nogle særlige muligheder fra dansk side.
Jeg vil bare høre hr. Lars Barfoed, om man nu, i lyset af at vi altså stadig væk står med den meget høje arbejdsløshed, vil være til at forhandle med, når vi kommer til at skulle diskutere fremrykning af offentlige investeringer og strategisk erhvervspolitik.
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Jamen jeg er simpelt hen så glad for, at jeg kan gøre fru Julie Skovsby så glad.
Ud over de forhold, som fru Julie Skovsby nævnte, vil jeg også sige, at det jo også er et spørgsmål om i det hele taget at fjerne det tabu, der desværre stadig væk er omkring psykiatriske lidelser, for det er der jo.
Det skal være noget, der er en mere åben diskussion om.
Der skal gøres noget på det felt.
Det skyldes jo ikke mindst, at der ikke har været den kapacitet uddannelsesmæssigt til at uddanne nogle, der kan foretage de psykiatriske undersøgelser.
Så også på det punkt er der et behov.
Jeg mener også, at en bedre psykiatrisk behandling og en mere effektiv og hurtig psykiatrisk behandling i virkeligheden kan bidrage til at begrænse kriminaliteten i Danmark, for der er desværre nogle, som begår kriminalitet på grund af deres psykiatriske sygdom og lidelse.
Det ville være rart, hvis vi i højere grad kunne forebygge det, end vi gør i øjeblikket.
Julie Skovsby (S), 2011-10-06:
Det er jeg rigtig glad for at høre, for det er jo et vigtigt område.
Jeg vil gerne give ordføreren, hr. Lars Barfoed, mulighed for også at bekræfte, at det ikke kun er det her med at sidestille de psykiatriske sygdomme med de fysiske sygdomme, som ordføreren selv nævner, men at det også er det her med at kigge på en udrednings- og behandlingsgaranti, og at det også er det med at lave en langsigtet, samlet plan for netop psykiatriområdet.
Det er det, der virkelig vil rykke på det her område.
Det er så også, og det håber jeg at ordføreren vil bekræfte, netop det her med at sætte ind over for børn og unge, som rammes af de her utrolig lange ventetider.
Det har store konsekvenser for familielivet, for skolegangen og i forhold til venner.
Det håber jeg at ordføreren nu kan bekræfte.
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Ja, det var da på grund af den trods alt begrænsede taletid, at jeg ikke nævnte netop det.
Derfor er jeg da glad for, at fru Julie Skovsby giver mig anledning til alligevel at sige et par ord om det, for det er faktisk sådan, at Det Konservative Folkeparti har fremlagt et oplæg til en psykiatrihandlingsplan.
Jeg deler fuldstændig fru Julie Skovsbys betragtninger om, at psykiatrien er det område, vi nu bør begynde at tage fat på og gøre mere ud af, så det i højere grad eller fuldstændig bliver ligestillet med andre sygdomme.
Det er der, vi først og fremmest skal prioritere ressourcer i den kommende tid.
Det er ikke mindst i forhold til børn og unge, der er ramt af psykiske sygdomme, og som er psykisk følsomme, hvor det kan betyde meget, at der bliver sat tidligt ind.
Det kan betyde meget for deres videre liv og deres voksenliv, at vi forstår at sætte hurtigt og effektivt ind.
Det gælder netop i forhold til børn og unge, som er psykisk sårbare, eller som decideret er ramt af psykiatriske lidelser.
Derfor synes jeg også, at det er meget tilfredsstillende, at det er et element i regeringsgrundlaget.
Julie Skovsby (S), 2011-10-06:
Tak for det og tak for ordførertalen.
Jeg ved godt, at man har begrænset taletid, men jeg synes, at det er utrolig trist og skuffende, at der ikke var et ord om psykiatrien i De Konservatives tale.
Det er der heldigvis i regeringsgrundlaget.
Der står jo utrolig meget og meget mere, end man før har set, der har stået i et regeringsgrundlag.
Det, jeg gerne vil spørge ind til, er, at vi jo har set, at det manglende fokus og de manglende investeringer på netop psykiatriområdet har haft nogle voldsomme konsekvenser for udsatte grupper i vores samfund.
Det er særlig børn, som rammes af psykiatriske lidelser, som er blevet nedprioriteret.
Det, som jeg synes er forfærdeligt at høre om – det er noget, som vi oftere og oftere hører om – er, at der er skolebørn, der bliver nødt til at vinke farvel til klassekammeraterne og rykke en klasse ned, fordi deres lidelse ikke kan blive udredt, og fordi de ikke kan komme i behandling.
Derfor: Er det på grund af den begrænsede taletid, at den konservative ordfører ikke nævnte psykiatrien i sit indlæg?
Søren Pind (V), 2011-10-06:
Jeg siger mange tak for det klare svar.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Jamen altså, uden at være flabet må jeg sige, at jeg igen kommer til at tænke på de høreapparater, for jeg har jo allerede svaret fru Lone Loklindts partifælle, hr. Andreas Steenberg, at Liberal Alliances politik er, at man skal kunne komme ud fra asylcentrene efter 18 måneder og ikke efter 6 måneder, sådan som regeringen har foreslået.
Det vil vi, ligesom vi vil inden for alle andre politikområder, altid gerne møde op til forhandlinger om, men hvis fru Lone Loklindt forestiller sig, at ordføreren og jeg skal blive enige om et eller andet her fra talerstolen, må jeg nok skuffe, men vi kommer gerne i forhandlingslokalet og drøfter det.
Lone Loklindt (RV), 2011-10-06:
Jeg vil også gerne starte med at ønske ordføreren tillykke med det flotte valg.
Så kan jeg forstå, at hr. Simon Emil Ammitzbøll stadig mener at tilhøre Danmarks socialliberale parti.
Jeg forstår også, at ordføreren er skuffet over regeringens politik på den økonomiske side, og derfor vil jeg gerne vende tilbage og høre mere om udlændingespørgsmålet.
Den nye regering fremlægger en politik, som betyder en helt anden tilgang til udlændinge, en tilgang, som er baseret på ordentlighed, respekt, tolerance og retssikkerhed, og jeg vil gerne høre, bortset fra det med garantisum, hvad Liberal Alliance kan bakke op om af den fremlagte politik, den der balance mellem rettigheder og pligter, som vi lægger op til, det, at det skal være lettere at rekruttere udenlandsk arbejdskraft, men også, at det bliver lettere at få permanent ophold og statsborgerskab, fordi der stilles mere rimelige krav.
Hvordan stiller Liberal Alliance sig til det spørgsmål?
Det lyder rigtig dejligt.
Det bliver nemlig på den måde nemmere at få en god dialog i gang, og det er udgangspunktet.
Så vil jeg gerne vende tilbage til det spørgsmål, som en af mine partifæller tidligere stillede omkring asyl.
Det er nemlig sådan, at der jo er fremlagt forslag om, at man efter ½ år skal kunne flytte ud af asylcentrene, og jeg vil sige, at her er det ikke nødvendigt at gå ind for strengere straffe til hjemmerøverier og andet for at få indflydelse, man kan godt diskutere inden for området alene.
Hvordan stiller Liberal Alliance sig til det direkte spørgsmål omkring ½ år?
Mette Reissmann (S), 2011-10-06:
Jeg er som sagt lidt mere nysgerrig i forhold til den her socialpolitik.
Der er jo noget her, der er en sørgelig kendsgerning, og som jeg derfor gerne vil spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll om, nemlig det faktum, at der er flere mennesker, herunder børnefamilier, der desværre sættes ud af deres boliger, på grund af at de ikke har de fornødne økonomiske midler til at kunne betale deres husleje, og der kan være flere konkurrerende skadesårsager til lige præcis den meget triste situation: stigende arbejdsløshed, nedskæring i offentlige ydelser og uheldige dispositioner.
Det er jo de svage mennesker, det er de sårbare mennesker, og nu må jeg så bede om et klart svar på spørgsmålet, for det efterspørger ordføreren jo selv at Socialdemokratiet og de øvrige regeringspartier skal komme med:
Vil Liberal Alliance genopføre fattiggården og gældsfængslet, eller er man fra Liberal Alliances side villig til at prioritere, således at der faktisk kan sættes ind med en konstruktiv og målrettet indsats for at skulle afhjælpe dette stigende problem?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Jeg forstår godt, at spørgeren er forvirret, det er vel derfor, hun er socialdemokrat, og derfor forstår man slet ikke, hvordan markedskræfterne hænger sammen, altså at det faktisk er sådan, at vi kan få flere mennesker til at arbejde, at vi kan skabe flere job, at vi kan skabe mere vækst, hvis vi sætter skatten ned.
Når jeg møder folk, som flytter deres virksomhed til Sverige, fordi der dér er færre omkostninger og mindre bureaukrati, så gør de det jo ikke for at genere os, men de flytter altså noget vækst, nogle arbejdspladser, nogle skatteindtægter over på den anden side af Øresund.
Det er de tre ting, vi skal have tilbage igen.
Så vil jeg bare sige til spørgeren, at vi da ikke, så vidt jeg er orienteret, har foreslået at skære ned på nogen sociale overførsler.
Altså, vi har foreslået at afskaffe efterlønnen – det er det, vi har foreslået – men ellers ved jeg ikke, hvad det er for sociale overførsler, som ordføreren mener vi vil skære ned på.
Mette Reissmann (S), 2011-10-06:
Når man nu hører hr. Simon Emil Ammitzbøll tale her i salen, er det, som om ordføreren forsøger at tale den lille svage mands sag, og det sker, samtidig med at ordføreren tordner for skattelettelser til de rigeste.
Det gør mig lidt forvirret, for jeg bliver lidt uklar på, hvad det så reelt er, Liberal Alliance gerne vil.
Nu blev ordet socialpolitik faktisk også nævnt, og så blev jeg lidt nysgerrig.
Så tænkte jeg, at nu kommer der noget, som peger i retning af, hvilket samfund Liberal Alliance faktisk ønsker at medvirke til at skabe, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre lidt mere om det, for synet på socialpolitikken peger jo netop i retning af, hvilket samfund Liberal Alliance gerne vil have.
Men er det ikke korrekt, at Liberal Alliances kreative skattepolitik på 40 pct. skal finansieres med nedskæringer i den offentlige sektor, altså en nedskæring på de sociale ydelser?
Og er det så reelt ikke bare de fattigste, altså den lille svage mand, som kommer til at betale for Liberal Alliances skattepolitik, som på den måde faktisk er lidt skæv?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Til det sidste er svaret ja.
Men for lige at vende tilbage til det andet vil jeg sige, at jeg egentlig synes, det er lidt unfair.
Jeg svarede, hvad vi har sagt i debatten i Folketingssalen om samme emne før valget.
Det er helt konkret, hvad vores politik er, og så siger jeg bare, at når vi ikke er hundrede procent kalkerede enige med regeringen, forventer jeg, at man kan have en dialog om, hvad for en løsning der skal være, men der, hvor vi er hundrede procent enige, stemmer vi selvfølgelig bare for, uden at der er en forhandling.
Andreas Steenberg (RV), 2011-10-06:
Det var jo ikke meget svar, vi fik af hr. Simon Emil Ammitzbøll, for det ligger jo meget godt i tråd med den holdning, man har i forvejen.
Men så lad mig spørge: Hvad med dobbelt statsborgerskab, som jo også ligger i regeringsgrundlaget, og som faktisk er et gammelt Ny Alliance-forslag?
Vil man så være med til at stemme for det?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Først og fremmest vil jeg gerne have lov til at ønske tillykke til spørgeren, som det er mig en usigelige glæde er kommet i Folketinget.
Når det er sagt, vil jeg sige, at Liberal Alliance jo er gået til valg på en klar politik i forhold til asylcentre.
Den er kendt før valget, under valget og efter valget.
Der håber jeg jo så, at alle de her fine ord om bredt samarbejde betyder, at vi vil blive inviteret til reelle drøftelser om, hvordan det skal foregå, i stedet for at det bliver, som hr. Andreas Steenberg antyder, nemlig at forslaget så ligesom bliver lagt ned i Folketingssalen, og så kan vi ellers få lov til at være stemmekvæg, hvis vi er heldige.
Altså, bredt samarbejde fordrer jo, at der bliver reelle forhandlinger, og ikke, at man bare kan få lov til at stemme ja til det, regeringen kommer med.
Andreas Steenberg (RV), 2011-10-06:
Der er også kommet en ny udlændingepolitik.
Det er bl.a. en udlændingepolitik, der vil sikre, at asylansøgere kan få lov til at komme ud af centrene efter et halvt år.
Det er noget, som flugter meget godt med en politik, som Liberal Alliance har haft, i hvert fald dengang de hed Ny Alliance i valgkampen i 2007.
Det skal sikre, at folk får lov til at få en mulighed for at integrere sig i Danmark og ikke skal sidde i de her centre og få en psykisk sygdom og blive holdt ude af samfundet.
Derfor vil jeg høre, om vi kan regne med Liberal Alliances mandater og stemmer, når det kommer i salen.
Trine Bramsen (S), 2011-10-06:
Det står stadig væk ikke helt klart for mig, hvilke ting på udlændingeområdet man vil støtte af de forslag, der ligger i regeringsgrundlaget, så derfor spørger jeg hr. Simon Emil Ammitzbøll en gang til: Kan vi få en opremsning af, hvilke ting man vil støtte på udlændingeområdet?