runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-05-11:
Nu er jeg lidt usikker på, hvad ministeren i virkeligheden sagde til mig.
Vil ministeren afsøge med aftalepartierne, om vi kan ændre det her med biogassen, inden den her lov går til tredje behandling, sådan at vi kan få det på plads og få sat hak ved det?
Vi har jo sagt, hvad vi gerne vil have ændret.
Det kunne også være, at ministeren bare skulle skrive en mail rundt til aftalepartierne og spørge: Har I noget imod, at vi ændrer det her nu og her, så vi kan få et ændringsforslag ind mellem anden og tredje behandling?
Det var det ene.
Det andet er så det med nettoafregning.
Jeg synes ikke, det er klart skrevet, og det er kompliceret og sådan noget.
Men det, jeg gerne vil have i klar tekst, er: Er det korrekt opfattet, når jeg læser det her notat sådan, at man kun kan bruge nettoafregningsprincippet, når det er sådan, at man bruger vedvarende energi på sin virksomhed, eller kan man også bruge det, hvis man bruger olie f.eks.?
Og hvor er det, at det klart fremgår?
Lykke Friis (V), 2010-05-11:
Angående det sidste: Det sender jeg gerne over på skrift.
Og hvad angår det første, var det jo sådan set det, jeg sagde: Lad os tage en diskussion om det hurtigst muligt.
Morten Østergaard (RV), 2010-05-11:
Man skal jo altid forbeholde sig ret til at blive klogere.
Men jeg må bare sige, at jeg ikke synes, at det løfte kan veksles til politisk passivitet.
Nu forstår jeg med hensyn til det ændringsforslag, jeg har stillet her, at man altså gerne fra S-SF's side vil være med til at liberalisere dele af lukkeloven, altså tage første fase.
Det tyder jo på, at man selv på trods af den rapport, der fremhæves, altså også er villig til at lave yderligere åbningstider.
Jeg konstaterer f.eks., at dem, der nu, og jeg tror, at det er SuperBedst, er gået på banen med nethandel, hvor man leverer varer mange steder, har en eksplosiv vækst.
Man bestiller over internettet.
Det tyder på, at der for nogle forbrugere i hvert fald er en villighed til at betale andre for at levere varerne, og det tyder på, at de har svært ved at nå at komme i butikkerne.
Så jeg synes, at det er helt fair, at vi har forskellige synspunkter om lukkeloven.
Det, man ikke kan have to synspunkter om, er, at den nuværende lukkelov ikke forhindrer butiksdød, fordi butiksdød er en realitet, som vi bør gøre noget ved, og det er i al beskedenhed det, vi forsøger at få sat en dagsorden for.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-05-11:
Jeg noterede mig, at hr. Morten Østergaard i sit svar til hr. Orla Hav sagde: Vi lytter, vi lytter til forskellige aktører, og vi lytter egentlig også til den her evaluering.
Så håber jeg også, at man hører noget, for det er jo ikke nok med at lytte, der er også behov for, at man så hører det, der bliver sagt.
Hvis det nu viser sig meget entydigt – og jeg er jo enig i, at lukkeloven ikke kan stå alene – at lige præcis det, at man åbner yderligere i lukkeloven, er med til at gøre, at de her butikker forsvinder, vil Det Radikale Venstre så være villige til at hive i nødbremsen og sige, at måske skal vi stoppe her og sige, at 30 dage er nok, og så lige få det grundigt vendt, hvad det er for nogle lovgivningsredskaber, der ellers skal på banen, før man eventuelt fortsætter.
Morten Østergaard (RV), 2010-05-11:
Den måde, det her er tilrettelagt på, er, og det vil jeg gerne slå helt fast, ikke en evaluering af den første fase.
Jeg tror ikke, at nogen saglig set vil være i stand til om 12 måneder at vurdere, hvad fase et har haft af betydning.
Derfor skal man ikke betegne det som en evaluering, man så efterfølgende kan tage konsekvensen af.
Det er en analyse, der foretages nu af de rammevilkår, som allerede i dag betyder, at små butikker har svært ved at overleve.
Det afgiver vi gerne et løfte om at vi lytter til og er klar til at tage konsekvensen af.
Men vi anmoder altså om, at man ser ud over lukkeloven, fordi den er et dårligt værn, og fordi vi nu har truffet en aftale om, at den udfases.
Det er andre ting, der skal til.
Frank Aaen (EL), 2010-05-11:
Det sker, at der er sammenhæng og konsistens i det, som partier gør her i Folketinget.
Det er ikke altid, at det er tilfældet, men det sker.
Man kan roligt sige, at det ikke er det, der sker for Det Radikale Venstre i dag.
Der er ingen sammenhæng, der er ingen konsistens i det, som Det Radikale Venstre foreslår.
Man kan jo ikke gå herop og sige, at man gerne vil have flere butikker i udkantsområderne, at man har omsorg for de små butikker og så samtidig fjerne den lukkelov, som dog trods alt er et lille værn for de små butikker og for udkantsområderne.
Man kan jo ikke fjerne en lov og sige, at man gerne vil gøre noget for de små butikker og udkantsområderne uden i hvert fald samtidig at gøre noget andet i stedet for.
Det er jo lige præcis det, man ikke gør.
Man har et eller andet fluffy om et nævn.
Dem kender vi mange af, men man har ikke noget konkret, så det eneste konkrete, man gør i dag, er det modsatte af det, man siger at man gerne vil, nemlig at få lukket flere butikker ude i de små byer og få lukket flere specialbutikker.
Nu er det jo sådan, at nogle gange rammer partierne så alligevel på en eller anden måde ind i deres holdninger og deres egen konsistens.
Det gør det jo f.eks., når Det Radikale Venstre i dag overhovedet ikke tænker på de ansatte, altså overhovedet ikke tænker på, at nu er der altså igen butiksansatte, som skal arbejde på skæve tider, som skal vælge mellem, om de vil være ansat, eller de vil blive fyret, hvis ikke de arbejder mere om søndagen, hvis ikke de i højere grad er væk fra deres familie, hvis ikke at de kan sørge for at have fri, mens andre mennesker i det her samfund har fri.
Det synes jeg til gengæld passer fint med Det Radikale Venstres politik.
Det er jo et parti, som også synes, at man skal fjerne efterlønnen, og som mener, at man skal halvere dagpengeperioden, så på den måde er der jo sammenhæng i Det Radikale Venstres politik, hvad angår forholdet til de ansatte.
Det anerkender jeg.
Men med hensyn til at sige, at man gerne vil beskytte butikkerne i udkantsområderne, og at man gerne vil beskytte de små butikker, specialbutikkerne, så er der ikke noget sammenhæng i det, man siger, og det, man gør.
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-11:
Jo, jeg er fuldstændig enig i, at det er lønmodtagernes penge, men det, der gør sig gældende, er, at vi bl.a. i henhold til EU's arbejdstidsdirektiv er forpligtet til at sikre, at pengene tilbageholdes af arbejdsgiveren, og at de står til rådighed for lønmodtageren, når lønmodtageren ønsker at afholde sin ferie.
Det er det, der er hele grundforudsætningen i EU's direktiv, og det er det, vi har fulgt op med den danske ferielovgivning.
Men jo, jeg er enig med hr. Anders Samuelsen i, at det er lønmodtagernes penge, og det er jo også derfor, vi løbende siden 2001 har gjort tingene endnu mere smidige for at sikre, at lønmodtagerne får deres penge.
Lykke Friis (V), 2010-05-11:
Derfor har jeg også vedrørende det konkrete forslag om treledstariffen svaret tilbage, at det vil vi gerne kigge på og vel at mærke naturligvis også diskutere med forligspartierne.
Så det hermed også være sagt fra denne talerstol.
Vi skal naturligvis så analysere til bunds, hvad forslaget indebærer.
Men som jeg siger: Det skal vi naturligvis tage en fælles diskussion om.
Så var der diskussionen om nettoafregning og Dalum Papirfabrik.
Det er en særdeles kompliceret sag, som vi jo også havde lejlighed til at diskutere for nylig.
Det er jo altså sådan, at man som virksomhed her ikke har mulighed for at få pristillæg for den energi, som man selv bruger.
Det, man har mulighed for, er at få nettoafregning, som det hedder – uden at gøre det alt for teknisk – og her er der altså tale om, at Dalum Papirfabrik ved en fejl har modtaget begge dele, så at sige har fået i pose og sæk for nu at bruge det udtryk.
Det retter vi jo så op på nu i forbindelse med den her ændring, hvor vi præciserer, at det altså ikke er muligt at få begge dele.
Det er sådan den overordnede måde, man kan prøve at forklare det på.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-05-11:
Først om biogassen
: Altså, det er jo analyseret, for ministeriet har lavet et meget grundigt notat til mig i februar.
Så jeg synes sådan set, det gælder om at handle nu, og derfor vil jeg godt bede ministeren om lige at tage en hurtig runde med aftalepartierne og høre, om der ikke er enighed om at få det rettet, så vi kan nå at få det ind i den her lov inden tredje behandling.
Det synes jeg ville være rimeligt og fair.
Det er helt klart urimeligt, og ministeriet siger også til mig, at det er en rigtig dårlig idé ikke at ændre det her.
Det er det ene.
Så er der det andet om nettoafregning, og jeg indrømmer blankt, at det er meget kompliceret.
Men det, jeg meget gerne vil have ministeren til at sige heroppefra, er, at man kun kan bruge nettoafregning, hvis man bruger vedvarende energi og ikke fossilt brændstof, for det er en del af det her komplicerede spil, og det synes jeg altså må tydeligt frem.
For man skal have taget den helt store energieksamen for at kunne tyde de her notater, så jeg vil gerne have, at ministeren går herop og siger det meget klart.
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-11:
Det er sådan, at fronterne er trukket op på nuværende tidspunkt.
Viljen til at finde en vej ud af det her og få opdateret en lovgivning, der stammer tilbage fra salig Staunings tid, hvor man mente, at folk ville gå ud og drikke deres feriepenge op i stedet for at lade dem komme familien til gode, er simpelt hen ikke til stede blandt 176 af Folketingets medlemmer på nuværende tidspunkt.
Den del af det synes jeg er skuffende.
Det er på sin vis til at forstå, at det er forhold, som gør sig gældende hos S og SF, fred være med det; det er jo deres historiske rødder, som har været med til at bygge det her system op.
Men at det har forplantet sig så voldsomt ind i Venstre og Konservative, at de ikke er villige til at vippe med ørerne, hvad det her angår, må jeg sige var dagens kæmpemæssige skuffelse.
Tak for ordet.
Mads Rørvig (V), 2010-05-11:
Tak for det.
Pensionsudligningen er en del af den historiske skattereform, som Venstre har gennemført sammen med Dansk Folkeparti og vores regeringspartner, Det Konservative Folkeparti.
Med skattereformen har vi sænket skatten på arbejde, og dermed gør vi det mere attraktivt at yde en ekstra indsats, og samtidig tilskynder vi udenlandsk arbejdskraft til at vælge Danmark.
Begge dele får vi et stærkt behov for, efterhånden som de store årgange trækker sig tilbage fra arbejdsmarkedet.
Vi får brug for, at dem, der er på arbejdsmarkedet, giver et ekstra nap.
Før skattereformen var det ikke for mange nogen udelt fornøjelse.
Tværtimod, for efter at skatten var trukket, var der ikke meget tilbage til lønmodtagerne.
Samtidig styrker indkomstskattelettelserne vores konkurrenceevne.
En lavere indkomstskat gør nemlig lønstigningerne mere værd for den enkelte medarbejder.
Derudover bliver det billigere for virksomheder at tiltrække de ofte meget dyre videnstunge medarbejdere, og det betyder, at virksomhederne kan holde væksten i lønudgifterne på et overkommeligt niveau – et niveau, der ikke sakker bagud i forhold til udenlandske konkurrenter.
Derfor er skattereformen også en forudsætning for, at vi i fremtiden kan skabe vækst og velstand i vores samfund – et grundlag for, at vi kan udvikle fremtidens guldæg inden for eksempelvis biotek og vindmølleenergi.
Vi er dybt afhængige af et privat erhvervsliv, der bobler af innovation.
Vi er ilde stedt uden virksomheder, der ikke kan gøre sig i den internationale konkurrence.
For uden nye og konkurrencedygtige produkter er der ingen eksport, og uden eksport er der ingen indtægter – indtægter, der vel at mærke er hele forudsætningen for, at vi kan opretholde vores velfærdssamfund.
Det er med andre ord en nødvendig skattereform og samtidig en fuldt finansieret reform, og et af de elementer, der er med til at finansiere lettelserne i skatten på indkomst, er pensionsudligningen.
Pensionsudligningen er en velbalanceret og fornuftig løsning på en problematik, der knytter sig til reformen.
Opsparing til pension er fradragsberettiget.
Til gengæld betales skatten, den dag pensionen udbetales.
Lettelserne i indkomstskatten betyder imidlertid, at der opstår en stor difference mellem det beløb, der oprindelig blev givet i fradrag, og den skat, der betales ved pensionens udbetaling.
Pensionsudligningen udligner netop denne del af differencen.
For Venstre har det været afgørende at nå frem til en fornuftig og velafbalanceret løsning – en løsning, der på den ene side kompenserer for en uhensigtsmæssighed, og en løsning, der på den anden side ikke har karakter af heksejagt på de personer, som møjsommeligt har sparet sammen til en rimelig alderdom.
Vi har fremlagt en plan for, hvordan vi kommer igennem efterskælvet fra den økonomiske krise, og vi har gennemført en skattereform, der skaber vækst og velstand – en skattereform, der sikrer grundlaget for vores fremtidige velfærd.
Et af elementerne er forslaget om pensionsudligningen, og Venstre kan naturligvis støtte dette forslag.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-11:
Og tak til ordføreren.
Det er jo en meget fin, lille reform, man har fået lavet, når man nu ikke vil lave noget ordentligt, men nok om det.
Jeg vil bare stille et simpelt spørgsmål til ordføreren, og det er i forbindelse med den her udligningsskat, som regeringen kalder det, og som vi andre kalder en særskat for pensionister.
Kan ordføreren garantere, at det forholder sig sådan, at alle dem, der nu skal betale denne særskat, også oprindeligt har fået den maksimale værdi og derfor også har fået værdien i forhold til det, de skal betale fremadrettet?
Kan man garantere, at det forholder sig på den måde?
Mads Rørvig (V), 2010-05-11:
Først og fremmest vil jeg da hæfte mig ved, at hr. Simon Emil Ammitzbøll siger, at vi har gennemført en god og ordentlig skattereform, og nu er Liberal Alliance jo også en del af den, så det må jeg da være meget enig med ham i.
Men med hensyn til, om man har opnået det – så vidt jeg forstår det – højest mulige fradrag, fordi man også kommer ind under den her udligningsordning, vil jeg sige, at der jo ikke er noget centralt register, hvor de her fradragsværdier er blevet målt.
Men jeg synes som sagt, som jeg også sagde i min ordførertale, at vi har ramt et fornuftigt niveau på de her 6 pct., og det er jo sådan, at der, når man betragter udligningsskatten, alt andet lige ikke er nogen, der får en skattestigning som følge af skattereformen.
Alle har fået en lettelse, og dem, der skal betale udligningsskat, har også fået en lettelse på skatten på personlig indkomst.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-11:
Det har de vel netop ikke fået, for de skal jo betale de her afgifter, som regeringen så oven i købet har pålagt os alle sammen.
Så skulle de have fået en lettelse til gengæld, men så får de lige en udligningsskat oveni, så de alligevel ikke helt får den lettelse, de skulle have haft.
Men jeg er egentlig meget tilfreds med ordførerens besvarelse af mit spørgsmål, for det, som Venstre indrømmer, er, at der er mennesker, der skal betale udligningsskat, og som ikke har fået det fradrag, som udligningsskatten skulle være en udligning for.
Det betyder, at man har indført en særskat for pensionister – en særskat, som ikke engang opfylder de kriterier, man selv har opfundet i al sin visdom.
Så tak for svaret.
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-11:
Jeg vil så godt blive meget, meget konkret.
Jeg vil tage et helt konkret eksempel.
Det handler faktisk om en bekendt, jeg har, hvis kone døde af kræft for et års tid siden.
Hun havde været lærer hele sit liv.
Hun havde aldrig nogensinde været oppe på topskatteniveau; hun havde aldrig haft fordelene af det høje fradrag, som der tales om at udligningsskatten nu skal kompensere for at man har haft.
Hun døde, og manden får så hendes pension oven i sin egen pension, og derfor bliver hendes pension nu beskattet ekstra med udligningsskatten.
Havde hun været i live, var den ikke blevet beskattet.
Nu er hun ikke i live mere, og den lægges oven i hans pension, og så bliver den beskattet
Er det fair?
Er det i orden, at man på den måde straffer folk, som aldrig nogensinde har haft det fradrag?
Mads Rørvig (V), 2010-05-11:
Nu har hr. Anders Samuelsen også benyttet ordet strafskat om denne udligningsskat, og det er jeg meget uenig i.
Jeg mener, at formålet med denne skat netop er en udligning, en naturlig udligning, hvorved dem, der har haft de store fradrag, bliver udlignet på den fremtidige indkomstskat, som skal betales af pensionsudbetalinger.
Jeg må bare hæfte mig ved, som jeg også nævnte før, at alle har fået en skattelettelse som følge af det her.
Det er ikke sådan, at man får en ekstra skattestigning ved at have fået en udligningsskat.
Det er også værd at hæfte sig ved, at en udligningsskat jo er en marginalskat, der kun skal betales ud over den topskattegrænse, der i 2010-niveau er 362.800 kr.
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-11:
Jeg må sige, at jeg er en anelse forarget, for der bliver stillet et meget konkret spørgsmål.
Der bliver spurgt, om det er rimeligt, at den pension – som lå til at komme til udbetaling, og som ikke ville være blevet ramt af den såkaldte udligningsskat, fordi det er en pension, som ligger under et bestemt niveau, og som man aldrig nogensinde har haft noget fradrag på oppe i det høje niveau – nu, fordi vedkommende dør, og den tilbagelevende enkemand så får den, bliver beskattet af særskatten.
Er det fair?
Er det i orden?
Så kan man bruge udligningsord og klistre alle mulige andre socialdemokratiske ord på det, men grundlæggende er spørgsmålet: Er det i orden?
Er det borgerlig-liberal politik, at man på den måde går målrettet efter pensionister, som har opført sig ordentligt, som har sat penge til side, og som ikke engang har udnyttet den høje fradragsmulighed, og beskatter den pension ekstra?
Det er simpelt hen bare det modsatte af borgerlig politik.
Kan ordføreren ikke give mig ret i det?
Jens Kirk (V), 2010-05-11:
Tak til hr. Ole Vagn Christensen.
Jeg skal ikke forlænge diskussionen meget, men jeg tror, hr. Ole Vagn Christensen brugte ordene: Vi, som ved noget om området.
Det er måske også rigtigt, at hr. Ole Vagn Christensen ved en masse.
Men jeg tror, der er en hel del andre, der ved måske næsten lige så meget, men også om andre områder, og tror hr. Ole Vagn Christensen ikke, det er gavnligt for alle, for at vi ikke laver nogen fejl, at vi får alle synspunkter ind sammen, så vi ser på det samlet?
Vi er jo, tror jeg, ikke eksperter på alle områder.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-11:
Jamen hr. Jens Kirk har da helt ret i, at dem, jeg har lyttet til, er dem, der støder på de barrierer, der er, for at de kan komme videre med arbejdet, og dem tror jeg på.
Jeg tror på alle de ildsjæle, der er rundtomkring, der sådan set siger: Hvis vi kan få lov til at lave de her varmeplaner, så kan vi gøre det endnu bedre, end vi er i stand til i dag med de nuværende barrierer, der er.
Der er noget, de mennesker ikke forstår, som er helt naturligt, og det er, at det, at der burde findes en løsning, skal vente på en eller anden kommission.
Altså, hvorfor skal de sættes i stå?
Jens Kirk (V), 2010-05-11:
Tak for ordet.
Det er jo helt klart, at man altid synes, at den idé, man får allerførst, er den helt rigtige.
Men set udefra og måske af nogle andre med nogle andre øjne kunne det også godt være, at der var nuancer i de ting, der skulle kigges på, og derfor er det jo somme tider, vil jeg sige til hr. Ole Vagn Christensen, god skik, også der, hvor vi kommer fra, lige at tøjle hesten lidt.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-11:
Jamen altså, den hest har været tøjlet alt, alt for længe.
Hr. Jens Kirk ved også, at vi var blevet lovet, at det her skulle foreligge – var det for et helt år siden, at der skulle have været den her aftale?
– og det er derfor, der er masser af mennesker, der mister tålmodigheden over for regeringens handlekraft, også på det her område.
Karsten Nonbo (V), 2010-05-11:
Der er et gammelt ord, der siger, at når man ikke kan tilføje debatten noget nyt, bør man egentlig holde sin mund, og det vil jeg næsten tiltræde efter denne redegørelse fra ministeren, for den var så grundig og godt gennemgået, men jeg skal da skynde mig at sige, at Venstre jo selvfølgelig også tilslutter sig ministerens tale og dermed afviser beslutningsforslaget.
Jeg vil dog lige sige, at det, som jo er det største problem i den her sag, er indsmuglingen af dyrene, og så er det de veterinære forhold.
Og så vil jeg også skynde mig at sige, at jeg overhovedet ikke har medlidenhed med dem, der køber disse hunde, der er ulovligt indsmuglet – dem vil jeg kalde nogle hundehandlere, for det er jo virkelig et spørgsmål om, at det er dem, der skaber markedet for, at der er nogle, der smugler hunde og andre dyr ind.
Så kan vi få lukket det marked, bremser vi også muligheden og incitamentet for at smugle dyr ind.
Men i første omgang afviser vi beslutningsforslaget, og der vil jeg henvise til ministerens udmærkede tale.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-11:
Jeg vil alligevel gerne sige, at jeg synes, at det er lidt spild af Folketingets tid, at vi i den her tid får så mange forslag fra Dansk Folkeparti, der lidt handler om det samme.
Derfor er der grund til at sige, at generelt i en række sammenhænge synes jeg, at man blander både den lovgivende, den udøvende og den dømmende magt sammen.
Vi er selvfølgelig alle sammen ikke interesserede i, at dyr bliver handlet, bliver mishandlet, og f.eks. at hvalpene bliver taget fra deres mor før 8-ugers-alderen.
Det er en vældig, vældig stor opgave, som skal løses på andre måder end bare ved straf, tror jeg, for vi skal også have ressourcerne til at sætte ind og få afdækket det alle de steder, hvor det foregår.
Men derimod kan vi i den etablerede verden gøre rigtig meget ved at sørge for, at der bliver sat ind med rådgivning og vejledning, når man skal ud at købe et kæledyr f.eks. hos hundehandlerne, og dernæst på hele paletten med hensyn til det at anskaffe sig et dyr og hvilken rolle, man også selv har i den sag.
Derfor synes jeg, at hvis det er sådan, at Dansk Folkeparti har nogle særlige forslag, hvor de kan sige, at her er der foregået noget, som er uhensigtsmæssigt, så vil vi selvfølgelig gerne se på det. Det må der ikke have lov at være, heller ikke når vi taler om de her dyrevelfærdsmæssige sager.
Man kan selvfølgelig altid kigge på, om den strafferamme, som der er tildelt, om bødens størrelse osv. er tilstrækkelig, men jeg tror, at med hensyn til en lang stribe sager er der meget mere behov for information.
Der kan der gøres rigtig, rigtig meget både over for dem, der sælger, og dem, der køber, således at vi undgår de her sager.
Der vil være folk, der snyder i forhold til det her, og der er det en politimæssig indsats, der skal til, således at vi undgår, at dyr bliver mishandlet, at dyr, der ikke skulle være solgt, bliver solgt før tiden osv.
Det er vi fuldstændig enige i.
Men vi har altså et rimelig godt system til at holde hånd i hanke med det.
Hvis det er sådan, at den udvikling forværres, er vi selvfølgelig parate til at skride ind.