Benny Engelbrecht (S), 2013-03-14:
Indledningsvis vil jeg erklære mig fuldstændig enig med hr. Preben Bang Henriksen i, at der virkelig er dårlige erfaringer, som vi heller ikke behøver at komme ind på her, med netop s.m.b.a.er, så den sidste bemærkning fra Venstres ordfører vil jeg også gøre til Socialdemokraternes.
Der er jo mange delelementer i det foreliggende lovforslag.
Derfor vil jeg blot lige fremhæve dem, som vi som Socialdemokrater finder mest interessante og centrale.
Først og fremmest er der jo s.m.b.a.erne.
Det er sådan, at som et led i evalueringen af selskabsloven fra 2009 er der foretaget en grundig analyse af den selskabsform.
På baggrund af den analyse, og at sagkundskaben de senere år har udtrykt bekymring ved den manglende gennemsigtighed i s.m.b.a.erne, vurderes det, at den selskabsform bør sløjfes helt.
Derfor er det for Socialdemokraterne også magtpåliggende at understrege, at det selvfølgelig er vigtigt, at der er nogle gode rammevilkår for iværksættere i Danmark.
Det er helt afgørende, at den foreslåede afskaffelse af muligheden for at oprette s.m.b.a.er ikke betyder, at det bliver unødvendigt svært for en iværksætter at starte en virksomhed.
Tværtimod mener vi, at det er ganske udmærket, og at der er god ræson i, at man i forlængelse af det her forslag sørger for, at så mange virksomheder som muligt vælger fra starten at etablere sig i en lovreguleret selskabsform, hvor der stilles krav til kapitalledelse og åbenhed.
Det er også derfor, at det foreslås, at man i stedet indfører en ny type anpartsselskaber for iværksættere, som Venstres ordfører også så præcist beskrev.
Kravene til den selskabsform er, at der ganske rigtigt indbetales en selskabskapital på blot 1 kr. i forbindelse med stiftelsen af selskabet, men at mindst 25 pct. af selskabets overskud derefter henlægges til en særlig reserve, indtil der er tilvejebragt en selskabskapital på mindst 50.000 kr.
Og det vil altså sige, at det er den samme form som den, vi kender fra anpartsselskaber.
Den foreslåede selskabsform betyder, at mindre erhvervsdrivende og iværksættere kan starte en virksomhed uden at skulle præsentere og præstere et stort økonomisk indskud, samtidig med at det sker inden for selskabslovens rammer, og det er meget vigtigt.
Det mener vi er en god løsning.
Hertil skal jeg blot tilføje, at muligheden for at oprette et iværksætterselskab for 1 kr. ikke skal ske som en enkeltstående mirakelkur for erhvervslivet og iværksætteriet.
Forslaget skal derimod ses i sammenhæng og i forlængelse af de initiativer, som regeringen og Socialdemokraterne i øvrigt har indført for erhvervslivet og for folk, som har en iværksætter i maven.
Det sidste, jeg vil komme ind på, er forslaget om at nedsætte kapitalkravet til anpartsselskaber.
Et lignende forslag blev diskuteret frem og tilbage her i salen under forhandlingerne om selskabsloven tilbage i 2009.
En svækkelse af kapitalkravet fra de nuværende 80.000 kr. til 50.000 kr. betyder, at Danmark kommer på linje med andre europæiske lande.
Socialdemokraterne mener, at det giver giver god mening at fastholde et minimumskrav om kapital i anpartsselskaberne.
En fastholdelse af et kapitalkrav vil skabe troværdighed om anpartsformen og samtidig også sikre medarbejdere og kreditorer mod tab.
Det samlede forslag forventes at have positive konsekvenser for erhvervslivet, idet forslaget bl.a. letter de administrative byrder i forbindelse med stiftelsen af et nyt selskab.
Alt i alt forventes forslaget at give en besparelse på 12 mio. kr. årligt på samfundsniveau, hvis selskaberne udnytter muligheden fuldt ud.
Og i en tid, hvor vi i øvrigt har et jævnt fokus på de administrative byrder, er det jo på godt jysk ikke så ringe endda.
Med de ord kan Socialdemokraterne tilslutte sig forslaget.