Annette Vilhelmsen (SF), 2012-08-20:
Tak for det.
Vi behandler nu den del af skattereformen, som handler om regulering af en række overførselsindkomster.
Samlet set
Det har, som det er de fleste bekendt, været en rigtig økonomisk vanskelig tid at skulle lave en skattereform i.
Der er virksomheder, der lukker, der er virksomheder, der fusionerer, og folk bliver arbejdsløse, og unge har rigtig vanskeligt ved at få fodfæste på arbejdsmarkedet.
De udfordringer øger presset på de offentlige udgifter, og vi har som regering ansvaret for, at selv de få midler, der er, anvendes bedst.
Hvad er så bedst?
Jamen bedst er at forsøge at holde fokus på det, som var målet med reformen.
Reguleringerne skal ses i sammenhæng med, at der skal skabes flere job, der skal gives flere penge til vores fælles velfærd, der skal gives et løft til de fattigste pensionister, og så skal der gives skattelettelser til folk med lav- og mellemindkomster.
Der vil først blive tale om egentlige ændringer fra 2016.
Indfasningen skal ske frem til 2023, for at vi forhåbentlig efterhånden vil kunne se nogle effekter at de initiativer, f.eks. om jobskabelse.
Endelig skal skattereformen ses i sammenhæng med en række andre initiativer.
Derfor skal den bedømmes i sammenhæng med initiativer på andre ministerområder, f.eks. i sammenhæng med uddannelsesområdet.
Jeg vil gerne fastholde fokus på, at det er en samlet skattereform.
At tage enkelte elementer ud af aftalen betyder, at man mister det samlede overblik og står tilbage med oplevelsen af at være ramt af ganske megen uretfærdighed.
Forskellige grupper bidrager på forskellige måder, og der har vi jo tidligere i dag hørt, hvordan toppen af samfundet bidrager.
Jeg vil kort nævne, at børnechecken for folk med de højeste indkomster aftrappes, vi øger beskatningen på værdien af fri bil fra ens arbejdsgiver, og der bliver f.eks. sat flere ressourcer af til at komme skattesnyd til livs.
I SF så vi gerne et generelt højere niveau for dagpenge og kontanthjælp, men i en stram økonomi har vi valgt at prioritere beskæftigelsesfradraget generelt, beskæftigelsesfradraget for enlige forsørgere, mere til de allerfattigste pensionister og så at få skabt flere arbejdspladser.
Det er også vigtigt for mig at slå fast, at skatteaftalen betyder, at dem, der i dag er på de overførselsindkomster, vi nu ændrer, vil bevare købekraft i forhold til i dag.
Vi har en meget høj arbejdsløshed, særlig de unge er ramt, og derfor bliver den mindre regulering først gennemført i 2016.
Indtil da prioriterer vi at få skabt job.
Skatteaftalen skaber flere job, og aftalen betyder, at når lønnen falder, er det højere beskæftigelsesfradrag med til at bevare og måske endda hæve det beløb, lønmodtagerne har til sig selv hver måned.
Regeringen ønsker at få flere af de mennesker, der nu står på sidelinjen i samfundet, med i fællesskabet.
For de mennesker, der står uden arbejde og uddannelse på grund af psykisk lidelse, vil skattereformen give mulighed for at få bedre hjælp.
Det sker, fordi flere penge fra en skattereform til velfærd giver mulighed for at kunne kvalificere hjælpen.
Der er områder og mennesker, som stadig vil have det svært i samfundet, uanset denne eller andre skattereformer.
For SF er det vigtigt, at vi fortsætter arbejdet med at inkludere endnu flere i vores fællesskaber, uanset om det er på arbejdspladser, i uddannelser, i fritidslivet, i boligområder, eller hvor det er.
Vi skal sammen arbejde konstruktivt på, at de, der står uden for uddannelses- og arbejdsmarkedet, skal have mulighed for at få dagligdagen til at hænge sammen.
I den bedste af alle verdener ville vi kunne meget mere end i dag.
Skattereformen indeholder mange gode og fornuftige elementer, men den er ikke svaret på alle politiske udfordringer, og der vil fortsat være vigtige områder at kæmpe for.
På den baggrund stemmer SF for lovforslaget.