runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-01-12:
Det er et fint lille forslag, regeringen her har fremsat, der gør det strafbart for personer i varetægtssurrogat på en sikker døgninstitution eller lignende at besidde en mobiltelefon eller lignende kommunikationsudstyr.
Man kan vel nærmest sige, at det er svært at være imod.
Hvis man prøver at tænke lidt over det, altså om det bør være sådan, at folk, der er i en varetægtslignende situation, skal kunne have kommunikationsmuligheder med andre udenfor eller ej, tror jeg, alle vil være enige om, at det skal de ikke.
Hvis man ikke synes, at det skal være tilladt, så bør det vel være strafbart, sådan at der kan være en sanktion, ifald det sker.
I virkeligheden bør det jo være sådan, at man kun har ting, man kriminaliserer, hvis man også er parat til at give en straf.
Vi kunne diskutere andre ting, hvor vi jo så synes man skal afkriminalisere, fordi man de facto ikke er villig til at give en straf eller er villig til at følge op.
Men her giver det god mening.
Jeg har svært ved at se, hvad argumenterne skulle være imod, og derfor stemmer vi for.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-12:
Det her forslag vil, så vidt jeg har forstået, kriminalisere, at unge mennesker eller f.eks. mennesker i psykiatrien med sindslidelser, som sidder i det, man kalder et varetægtssurrogat, uretmæssigt besidder elektronisk kommunikation, som det hedder, altså har en mobiltelefon.
Så der er altså tale om en gruppe mennesker, som ikke er almindelige varetægtsfængslede, men er under 18 år eller har en sindslidelse, altså nogle grupper, som relativt set er svage.
Sådan som jeg har forstået de eksisterende regler, er det heller ikke et spørgsmål om, hvorvidt de skal have lov til at besidde en mobiltelefon eller ej.
Der findes allerede i dag muligheder for, at man nedlægger et forbud mod, at de kan kommunikere; det vil altså sige, at de ikke må snakke med hvem som helst, uden at det bliver overvåget, bl.a. fordi det jo selvfølgelig skal være sådan, at hvis man er varetægtsfængslet, skal man ikke kunne afstemme forklaringer med andre udenfor eller advare andre medgerningsmænd osv. Det, der er spørgsmålet, er så, om man skal kriminalisere det, dvs. pålægge dem en form for straf, når de overtræder forbuddet, måske endda en fængselsstraf.
Og det er jo på en eller anden måde nærliggende; altså, fordi almindelige – i gåseøjne – varetægtsfængslede bliver sanktioneret på den måde, burde det jo sådan set være ens, og det er der også flere ordførere der har påpeget.
Sandsynligvis vil det dog ikke rigtig have nogen effekt.
Altså, når man læser høringssvarene, kan man se, at både Dansk Psykiatrisk Selskab og også Børnerådet tvivler på, at det egentlig vil have nogen betydning, fordi der allerede er et forbud, og at det, at der vil kunne blive pålagt en ekstra straf, sådan set ikke har nogen egentlig præventiv effekt.
Så hvis man ønsker at straffe, ja, så kan man sige, at det er fint, altså hvis det er for straffens skyld, men hvis man gerne vil forhindre unge i varetægtssurrogat i at have en mobiltelefon, skal man måske gøre nogle andre ting.
Og nogle af dem ville måske have godt af at kunne tale lidt mere med deres familie, end de kan i dag – bare som et eksempel.
Men når det er sagt, er det ikke et forslag, som for os at se gør den store skade.
Det er formentlig noget, vi kan stemme for, når vi har fået svar på et par opklarende spørgsmål.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-01-12:
Det står i straffelovens § 124, og det er der god grund til.
Derfor er det logisk, at vi har dette forbud i straffeloven, et forbud, der gælder i lukkede fængsler og i arresthuse.
Jeg håber, at vi i forbindelse med forhandlingerne om Kriminalforsorgens økonomi kan få plads til flere razziaer, for det er jo ingen hemmelighed, at på trods af regler i straffeloven og forbud osv., ja, så florerer bl.a. mobiltelefoner jo i fængslerne i meget stort omfang.
Men det er en forhandling, vi kommer til at tage op siden hen.
Det forslag, vi beskæftiger os med i dag, er et forslag, der skal udvide dette forbud til også at omfatte dem, der sidder i surrogatfængsel, som det hedder, altså det vil typisk sige unge, der sidder på institutioner, eller sindslidende.
Der gælder nøjagtig de samme hensyn over for den her gruppe, som der gælder over for andre.
Vi skal ikke tolerere, at der er mobiltelefoner, der kan anvendes i de situationer.
Når det er sagt, og Venstre dermed støtter forslaget, finder jeg også grund til at rose regeringen, fordi den præciserer i bemærkningernes § 5, at der i en årrække har været en praksis, hvorefter man har dømt mange mennesker for mobiltelefonbesiddelse i tilfælde, hvor det ikke har været ulovligt at have en mobiltelefon.
Der er altså, så vidt jeg er orienteret, en række – op til 50 personer i de sidste 10 år – der er blevet dømt uden egentligt retligt grundlag, og det bemærker regeringen også.
Regeringen har i bemærkningerne skrevet, at Rigsadvokaten nu skal ind og undersøge de her sager.
I givet fald må det jo medføre, at sagerne genoptages, og at de pågældende sandsynligvis vil blive frifundet og få erstatning.
Andet kan vi ikke gøre i et retssamfund.
Men betænkeligt er det, at den praksis har kunnet finde sted.
Jeg er glad for, at der nu rettes op på den.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-12:
Det kigger jeg på igen.
Jeg er ikke ordfører på det lovforslag.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-01-12:
Så har den konservative ordfører fuldstændig misforstået lovforslaget.
Jeg har her ordret fra landets beskæftigelsesminister: »Jeg kan oplyse, at lovforslaget ikke ændrer på virksomhedernes pligt til at indberette lønoplysninger til Danmarks Statistik.«
Hans Andersen (V), 2016-01-12:
Jeg vil gerne være med til at drøfte tiltag, der kan fremme flere kvindelige og mandlige iværksættere.
Det vil jeg meget gerne.
Jeg mener bare ikke, at en obligatorisk barselsudligningsordning er svaret.
Der er en lang række andre ting, og det er altså generelt bedre almindelige rammevilkår.
Det vil vi meget gerne drøfte med Socialdemokraterne, og jeg glæder mig over, at Socialdemokraterne sådan set er på vej i den retning sammen med den borgerlige del af Folketinget.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-01-12:
Mit ydmyge ønske her i dag er sådan set bare, at Venstre vil tage imod den fremstrakte hånd, der kommer fra Socialdemokratiet, og som jeg også oplever kommer fra Dansk Folkeparti, og bruge det til at sige: Jamen så lad os da sætte os sammen og prøve at finde nogle andre løsninger, som kan fremme iværksætteriet, også blandt kvinder.
Hvad kan vi gøre for at få flere kvindelige iværksættere?
Det er jo også rigtig godt for økonomien og væksten og alt det der.
Og hvordan kan vi sikre, at det bliver mere foreneligt at stifte familie, samtidig med at man har sin virksomhed kørende?
For der er jo problemer i dag, det kan ordføreren ikke komme uden om.
Der er altså folk, der bliver nødt til at lukke deres virksomhed ned.
Det er svært at holde barsel og så komme tilbage igen.
Hans Andersen (V), 2016-01-12:
Jeg synes sådan set, at den ordning med, at man også som selvstændig kan gå på barselsdagpenge, helt ordinære dagpenge, i en periode, er en udmærket og god ordning.
Når man så spørger Ase om, hvad den væsentligste barriere for at blive selvstændig erhvervsdrivende er, så er det ikke en barselsudligningsordning, der bliver peget på.
Det er en række andre ting, altså de almindelige rammevilkår for at være selvstændig erhvervsdrivende, som man ønsker skal fremmes.
Det er vi lydhøre over for.
Vi ønsker at fremme iværksætteri generelt, men vi vil jo ikke gå ind og lave en obligatorisk barselsudligningsordning, hvor bidraget, hvis man skulle følge Socialdemokraterne i den her sag, skulle sættes op fra 300 kr. til omkring 1.500-1.600 kr. i en obligatorisk ordning.
Det kan vi altså ikke støtte.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-01-12:
Nu synes jeg, at Venstres ordfører lige skulle skrue lidt ned for retorikken.
Der er ingen grund til, at vi skyder hinanden alle mulige ting i skoene.
Det har vi al mulig interesse i, og det er jo også en af hensigterne i den nuværende lovgivning, hvor ordføreren gør opmærksom på de problemer, som er forbundet med den lovgivning.
Men hvis nu ordføreren spoler lidt tilbage og kigger på, hvad der egentlig var det grundlæggende problem, som den her ordning skulle forsøge at løse, så bliver det problem jo ikke løst af, at loven nu bliver fjernet, så længe regeringen ikke er med på at komme med alternative løsningsmodeller.
For et af problemerne handler om, at skabe bedre barselsforhold, hvad Dansk Folkepartis ordfører ganske udmærket gjorde opmærksom på, for både mænd og kvinder, mens de er i iværksættere, så de ikke behøver at lukke virksomheden og stoppe iværksætteriet, fordi de gerne vil have børn.
Så det hele handler om at forene muligheden for at stifte familie med at være iværksætter, og i dag er der ikke særlig gode vilkår.
Det ved ordføreren også ganske udmærket at der ikke er.
Så hvorfor kan vi ikke finde nogen alternative løsninger sammen?
Hans Andersen (V), 2016-01-12:
Jeg tror sådan set, at det at blive iværksætter eller ende med at være selvstændigt erhvervsdrivende, uanset om man er kvinde eller mand, jo helt generelt handler om de rammevilkår, vi har i Danmark.
Der beklager jeg da at Socialdemokraterne ikke ønsker at være med til at fremme et erhvervsvenligt samfund, hvor man sådan set har meget nemt ved at være selvstændigt erhvervsdrivende.
Så vi finder samlet set, at en barselsudligningsordning ikke er det, der er med til at skabe mest selvstændigt og mest iværksætteri.
Kasper Roug (S), 2016-01-12:
Det vil sige, at Venstre egentlig ikke har nogen løsning, med hensyn til at det kun er en tredjedel af alle iværksættere, som er kvinder.
Det vil sige, at Venstre heller ikke rigtig har noget, de vil sætte i stedet for, kan jeg næsten bemærke mig.
Men hvordan i alverden har Venstre så tænkt sig at ville løse den problematik omkring ligestilling for iværksættere?
Hans Andersen (V), 2016-01-12:
Det, der skal stå tilbage efter dagens debat, er jo, at vi nu med det her lovforslag afvikler en ubrugelig ordning, der har belemret rigtig mange selvstændigt erhvervsdrivende og alle mulige andre mennesker, og som vel samlet set kommer til at koste de danske skatteydere omkring 50 mio. kr.
Der havde de kommentarer til ordningen, og de så sådan set ikke en barselsudligningsordning som det væsentligste for at gå ind og blive selvstændigt erhvervsdrivende.
Kasper Roug (S), 2016-01-12:
Tak, formand.
Jamen jeg kan godt høre, at det bliver noget af en kold kop kaffe, som DF inviterer til.
Det vil sige, at DF åbenbart alligevel ikke kan forvente, at regeringen kommer med et alternativ.
Så håber jeg da på, at DF vil overveje at tale med os.
Men mit spørgsmål til ordføreren er sådan set følgende: Gør det ikke indtryk på Venstre, når bl.a. Håndværksrådet, som repræsenterer 20.000-25.000 iværksættere, siger, at det er dybt bekymrende, hvis man vedtager det pågældende lovforslag?
Gør det ikke indtryk på Venstre?
Hans Andersen (V), 2016-01-12:
Som jeg sagde, har vi ikke aktuelle planer om at lægge et nyt lovforslag frem, der skulle indeholde en ny model for en barselsudligningsordning.
For man kan jo gå på barsel.
Man kan jo gå på barsel efter de almindelige dagpengeregler.
Den mulighed er allerede til stede i dag, og det vil den jo også fortsat være efter i dag.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-12:
Tak for et meget klart svar på også et enkelt spørgsmål.
Det sætter jeg altid pris på.
Men så må konklusionen vel også blive, at Dansk Folkeparti har overfortolket et eller andet og måske har nogle lidt naive forhåbninger, der ikke har bund i virkeligheden, når de har fået indtryk af, at regeringen og dermed vel også Venstre skulle arbejde på at finde en alternativ model til den, som man nu gerne vil have afskaffet.
Hans Andersen (V), 2016-01-12:
Som jeg nævnte i min ordførertale, finder vi ikke, at den her barselsudligningsordning generelt i forhold til selvstændige erhvervsdrivende er det væsentligste for at sikre og fremme vækst og udvikling i Danmark og at gøre det lettere at være selvstændigt erhvervsdrivende.
Vi har ikke nogen aktuelle planer om at erstatte denne ubrugelige barselsudligningsordning med en ny barselsudligningsordning.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-12:
Er ordføreren enig med Dansk Folkeparti i, at der bør findes en ordning på det her område, og kan ordføreren bekræfte, at det er noget, som beskæftigelsesministeren arbejder med eller gerne vil arbejde med?
Yildiz Akdogan (S), 2016-01-12:
Tak for det.
Det er sådan, at to ud af tre iværksættere er mænd.
Det viser Erhvervsstyrelsens tal.
Fra 2001 til 2014 er antallet af kvindelige iværksættere ikke steget specielt meget; det er faktisk kun steget fra 31 pct. til 34 pct.
Der er ingen tvivl om, at vi ønsker, at der kommer flere kvindelige iværksættere.
Det er godt for ligestillingen, det er godt for væksten, det godt for økonomien, det er godt for os alle sammen.
Og derfor bliver jeg også lidt overrasket, når ordføreren kun refererer til én bestemt organisation, Ase, i forhold til at retfærdiggøre, hvorfor vi skal afskaffe det her, og at der i øvrigt ikke kommer andre tiltag.
For Håndværkerrådet har været ude at sige, at det er nødvendigt med sådan en ordning, og Dansk Iværksætterforening har faktisk også været ude at sige, at trods kampagner og initiativer er der ikke sket et ryk i forhold til at få flere kvindelige iværksættere.
Et af argumenterne for, hvorfor det ryk sker så langsomt, er, at kvinder mellem 25 og 35 år har en barriere, der hedder, at de altså også lige skal nå at reproducere til samfundet; det vil sige, at de skal have nogle børn.
Kan ordføreren ikke også tage det med i sine overvejelser, når han kun snakker om rammevilkår?
For det er også et spørgsmål om, at der altså er en periode i en kvindes liv, hvor hun skal have børn, og det betyder, at hun er nødt til at gå på barsel.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-12:
Så tror jeg godt nok, der er tale om en misforståelse.
Som jeg har læst det lovforslag, er der tale om, at der er færre virksomheder, der skal indberette lønstatistik, end før.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-01-12:
Tak for det.
Jeg blev bare lidt overrasket over at høre fra den konservative ordfører, at det lovforslag, som ordførerens kollega, fru Mette Abildgaard, lige har givet opbakning til, netop handler om, at vi skal indhente lønoplysninger, også fra små virksomheder.
Det bliver der ikke ændret på med det lovforslag.
Så jeg ved ikke, om den konservative ordfører er i gang med at trække stikket på et tidligere lovforslag, som ordførerens kollega lige har givet opbakning til.
Men bare lige for at høre, om det hele er en stor misforståelse: I forhold til det tidligere lovforslag, vi lige har drøftet, så bliver der altså ikke ændret noget med hensyn til virksomhedernes pligt til at indberette lønoplysninger til Danmarks Statistik – det er fuldstændig uforandret, der er ikke nogen byrdelettelse på det område?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-12:
Vi var jo imod at indføre den her ordning, og det bør derfor ikke overraske nogen, at vi også er tilhængere af at afskaffe den igen – sådan set med samme argumentation.
Det er jo som virksomhed ikke nogen gave at få at vide af Folketinget, at nu skal man til at lave lønindberetninger og ekstra indbetalinger til en masse forskellige fonde.
Jeg synes, at der generelt her i Folketinget har været en tendens til, at man har indført nye ordninger som et forsøg på at løse nogle problemer.
Men som virksomhed oplever man egentlig mest, at man bare bliver pålagt noget besvær.
Det skal vi passe på med.
Vi skal passe på med at presse ting ned over hovedet på folk; ting, som man påstår er til deres fordel, men som de ikke selv ønsker.
Der er alle de her små betalingsordninger til praktikpladser, til barsel, til en række andre formål.
Jeg tror, at de fleste mindre erhvervsdrivende faktisk ikke engang er klar over, hvad det er, man egentlig betaler til via alle de opkrævninger, som man modtager.
Og jeg tror, politikerne herinde alligevel sidder med en eller anden opfattelse af, at de gør virksomhederne en tjeneste ved at indføre alle de her ordninger.
Det gør man ikke.
Man pålægger bare virksomhederne noget mere besvær.
At forestille sig, at man løser problemet for iværksættere ved at have sådan en ekstra betaling for at gå på barsel, er også meget virkelighedsfjernt.
Det er jo slet ikke det, der er problemet i forhold til iværksætteri blandt kvinder.
Det er en meget, meget vanskelig situation at skulle forlade sin virksomhed midt i det hele, og det kan meget dårligt lade sig gøre for de fleste iværksættere lige pludselig at træde ud af deres virksomhed i længere tid.
Det er det, der er problemet.
Det er ikke et spørgsmål om at have en barselsordning eller ikke at have en barselsordning.
Karsten Hønge (SF), 2016-01-12:
SF anerkender, at der er en række praktiske problemer ved at kunne drive en attraktiv barselsfond for selvstændige.
Etableringen af den eksisterende fond blev grebet an på en måde, som berettiget skabte en hel del utilfredshed, bl.a. med opkrævninger til folk, hvoraf nogle af dem blev temmelig overraskede eller sure, da de jo i virkeligheden ikke var selvstændige.
En temmelig uelegant måde at lægge en barselsfond for had på.
Et hul i en i øvrigt god båd skal repareres.
Man sænker jo ikke hele skibet.
I flere af høringssvarene kan vi læse, at faglige organisationer og også arbejdsgiverforeninger gerne vil deltage i det konstruktive arbejde med at finde en holdbar løsning.
Udfordringen for os er jo at gøre det attraktivt for kvinder at drive egen virksomhed.
Vi taler vist også alle sammen om, hvor vigtigt det er med iværksætteri, og at kvinder skal have bedre fodfæste som selvstændige.
Ligestilling er da også et ord, som stort set alle partier prøver at slå sig op på, og der må vi så bare erkende, at bedre barselsforhold er et af midlerne.
Løsningen er ikke at skrotte en lov, som ganske vist har en række svagheder.
Målet må være at erstatte den her lov med en anden lov, som er bedre.
SF stemmer imod lovforslaget, men deltager gerne sammen med de faglige organisationer med at skabe en ny lov til glæde for kvinderne, erhvervslivet og jo faktisk også på længere sigt den samlede samfundsøkonomi.
Marianne Jelved (RV), 2016-01-12:
Det er så det andet lovforslag, regeringen lægger frem, som er et tilbageløb, som man kan kalde det.
Jeg har faktisk lidt ondt af regeringen, og det har jeg, fordi det er så nemt at give op.
Selvfølgelig har det været nogle fuldstændig, jeg var lige ved at sige tåbelige – nu sagde jeg det så –
fejl eller misforståelser eller måder at kategorisere de målgrupper, som vi har talt om, på, altså de personer, som skulle være målgrupper.
Jeg har også modtaget et mærkeligt brev her i maj måned fra beskæftigelsessystemet, der fuldstændig korrekt er stilet til Marianne Jelved, Buddingevej 44 B osv., og som indledes med et »Kære Marianne Jelved«.
De er blevet oplyst om, at jeg har fået nyt job inden for det sidste halve år, og de vil meget gerne have, at jeg indberetter, hvordan jeg har skaffet mig det nye job.
Det kunne jeg da også godt have lavet noget sjov ud af, men det er jo den slags ting, der sker, og så må man jo rette fejlene.
Man må jo finde de løsninger, som er til at have med at gøre.
Det, der er sjovt ved at være i politik, er jo, at man ikke bare giver op, men at man faktisk bliver kreativ og prøver at finde nogle svar.
Derfor er det ikke sidste gang, vi diskuterer det her tema i Folketingssalen.
Jeg må godt nævne hr. Finn Sørensen her med lidt anerkendelse, for jeg er faktisk enig i rigtig meget af det, der blev sagt af Enhedslistens ordfører her på talerstolen om netop det her.
Så vi kunne arbejde videre på en eller anden måde og prøve at se, om vi kunne finde nogle bedre løsninger, for det er et kæmpe problem, at kvinder ikke respekteres som ligeværdige med mænd som iværksættere.
Det gør de ikke, for det kan man jo tydeligt se.
Der er kun 25 pct. af de dem, der bliver iværksættere, der er kvinder, og det er rigtig uheldigt, for kvinder er faktisk meget, meget gode til at få ting til at fungere og til at udvikle sig.
Så skal jeg også lige nævne her, at det her faktisk er et resultat af en rigtig gammel aftale fra midten af 00'erne, hvor Det Konservative Folkeparti havde en minister, der hed Carina Christensen, som var familieminister.
Der blev lavet en bred politisk aftale om, at man skulle lave noget for at øge mulighederne for kvinder for at blive iværksættere, og nogle af de barrierer, der var, var ofte, at de simpelt hen var så dårligt stillede, når de blev gravide.
Det ved jeg, for jeg har beskæftiget mig med temaet i flere forskellige sammenhænge, og det er en korrekt opfattelse.
Der er en anden problemstilling, som også er afsløret, og det er, at der er rigtig mange årsager til, at fædre ikke tager barselsorlov.
Vi kan se på selvstændigt erhvervsdrivende, hvor lidt der bliver taget barselsorlov af mænd inden for det område.
Det er en ud af ti, der tager barselsorlov.
Det er altså for dårligt.
Vi taler om ligestilling, og vi taler om ligestilling, som om Danmark er et foregangsland på det her område.
Jeg synes virkelig, det halter på de steder, hvor det gør bare en lillebitte smule ondt, forstået på den måde, at vi skal tænke kreativt og finde nogle nye løsninger.
Så det må vi gøre, for det her er simpelt hen for dårligt.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-01-12:
Jamen det er de da helt givet også.
Jeg har selv haft min egen virksomhed og havde små børn, mens jeg havde den.
Det er jo ikke det, jeg anfægter.
Jeg er simpelt hen bare imod, at andre mennesker skal tvinges til at finansiere det.
Jeg ville heller ikke ønske for mig selv, at andre mennesker – andre iværksættere, andre selvstændige – skulle finansiere, at jeg ville gå hjemme med mine børn.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-01-12:
Nu bliver det så lidt generelt, og det er jo også fair nok.
Altså, hvor er modsætningen?
Hvorfor skulle der gælde særlige forhold for iværksættere og for selvstændige i modsætning til alle andre?
Hvorfor skulle de ikke være lige så interesseret i at være forældre som alle os andre?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-01-12:
Der er nogle, der har foreslået, at man skal kunne starte virksomhed osv. og være på dagpenge samtidig,.
Jeg mener, at den ordning, som vi nu afskaffer, er sådan lidt i tråd med den tankegang, og det er ikke en tankegang, jeg deler.
Når man ser på lande, hvor der er en bedre iværksætterkultur, og hvor flere mennesker ønsker at være iværksættere, end tilfældet er i Danmark, så er det jo ikke lande, hvor der er flere muligheder for at være på offentlig forsørgelse, mens man er iværksætter.
Det er lande, hvor der er nogle bedre rammevilkår, og hvor det er mere attraktivt at starte sin egen virksomhed, fordi den potentielle gevinst ved at lykkes med en virksomhed er større, end den er i Danmark.
Det er i hvert fald en af de ting, der spiller ind, når man overvejer at blive iværksætter, nemlig at man afvejer risikoen mod den mulige gevinst.
Og i Danmark har vi desværre indrettet os på en sådan måde, at den mulige gevinst er relativt lille i forhold til den risiko, man løber, når man starter sin egen virksomhed.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-01-12:
Jeg faldt over, at ordføreren, i forbindelse med at der blev talt om barsel for selvstændige, sagde, at selvstændige ikke skulle være på overførselsindkomst.
Altså, hvad mener ordføreren med det?
Mener ordføreren, at man ikke kan være selvstændig og samtidig stifte familie og holde barsel med sit barn, hvis ikke man lige har en masse penge, som man kan leve for, mens man gør det?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-01-12:
Tusind tak.
Vi var imod den obligatoriske barselsudligningsordning for selvstændige før valget, og vi er glade for, at den bliver afskaffet.
Det viste sig også, at det var rigtigt at være imod den, for ordningen har ikke fungeret og har ført til helt absurde tilfælde, hvor mennesker, som på ingen måde kan betegnes som selvstændige, er blevet afkrævet et gebyr til ordningen.
Dertil vil jeg også sige, at der formentlig ikke findes andre lande, hvor der er så gode muligheder for at gå på barsel.
Altså, der er offentlige forsørgelsesmuligheder i Danmark for folk, der ønsker at gå på barsel.
Og helt principielt mener vi ikke, at nogen selvstændige skal betale for, at andre ønsker at gå på barsel.
Jeg mener i øvrigt, at offentlig forsørgelse ikke er noget, som selvstændige skal være på.
Det er helt i modstrid med hele iværksættertankegangen.