runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Sass Larsen (S), 2015-01-29:
Jeg skal gerne kvittere for – og jeg mener også – at det var et meget godt, fint og konstruktivt spørgsmål, der blev stillet i forbindelse med tilsynsmyndighedens funktion i forbindelse med en lang række danske pensionsforhold og andet, og jeg lover, at det skal vi konstruktivt gå ind og besvare i lige præcis den ånd, spørgsmålet er stillet.
Så det vil vi meget gerne.
Til det andet spørgsmål om, hvorvidt omnibus ll-direktivet har været en del af Europaudvalgets behandling eller ej, vil jeg sige, at det jo er sket, noget før jeg blev minister, men jeg har prøvet foreløbig at tjekke det, og som det ser ud i øjeblikket – og jeg lovede jo at vende tilbage med et eller andet notat om det – så mener vi faktisk, at det har været omkring Folketingets Europaudvalg af et par omgange.
Men vi lover at vende tilbage med et notat om det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-01-29:
Jo, men vi har jo prøvet at spørge i EU-oplysningen, og der har man jo i hvert fald meldt tilbage, at det kun er solvens ll-direktivet, der har været til behandling i 2008, og at omnibus ll-direktivet aldrig har været forelagt Europaudvalget med henblik på forhandlingsmandat
Det er i hvert fald de oplysninger, som vi har fået.
Sanne Rubinke (SF), 2015-01-29:
Jeg skal sige, at jeg står her på vegne af hr. Steen Gade, som desværre ikke kan være til stede.
Jeg skal så her fremføre SF's overordnede synspunkter om gennemførelse af L 114.
For SF er det helt afgørende, at vi som samfund gør alt, hvad vi kan, for ikke at komme ud i voldsom økonomisk uføre med spekulation og bobler, som vi har set med finanskrisen og ikke mindst, da boblerne bristede.
Vi lærte bl.a., at samfundet må stille helt anderledes og skrappere krav til hele den finansielle sektor.
Der er brug for en effektiv kapitalstyring.
Det forslag, vi her behandler, er en del af den opfølgning, nu på forsikringsområdet.
SF støtter derfor helt overordnet lovforslaget, der i dansk lovgivning gennemfører de direktiver på området, som vi har vedtaget i fællesskab i EU.
Dermed beskyttes forsikringstagerne bedre, og vi styrker den finansielle stabilitet.
Det betyder en yderligere styrkelse af Finanstilsynet, en styrkelse, som SF længe har været overbevist om er nødvendig.
Vi er også villige til at være med til at finde de ressourcer, det kræver, for at tilsynsvirksomheden kan blive så effektiv som overhovedet mulig.
Forsikringsselskaberne deles i to grupper, hvor direktivet fuldt ud gennemføres for den ene gruppe, mens den anden gruppe består af små nationale forsikringsselskaber, der ikke er omfattet af EU-direktivet.
Vi støtter derfor grundlæggende også op om den del, men vi vil i udvalgsarbejdet selvfølgelig kigge nærmere på de konkrete forslag til skærpelser for at vurdere, om der er tale om tilstrækkelige forbedringer, idet vi går ud fra, at der ikke er tale om lempelser i forhold til dagens tilstand.
Liselott Blixt (DF), 2015-01-29:
Det bliver jeg jo nødt til.
Først vil jeg takke for de pæne ord, men når ministeren nu roser regeringens tiltag på området, vil jeg gerne lige sige: Den 4. marts 2014
skrev man til Bjarne Hastrup fra Ældre Sagen – det er så lidt unfair, for nu står vi jo med sundhedsministeren – at socialministeren ville tage kontakt til KL, som vi så også beslutter efter den her sag.
Jeg tænker: Har den her kontakt været der?
Er det noget, sundhedsministeren kan svare på, for så lå der måske allerede noget til i dag, hvor man kunne sige, at man ville gøre noget ved problemet?
Nick Hækkerup (S), 2015-01-29:
Altså, du – nu var jeg oven i købet lige ved at anvende direkte tiltale, det går rigtig, rigtig fint i dag.
Jeg stiller jo gerne op og svarer på hvad som helst, hvad der stilles spørgsmål om.
Det er ikke sikkert, jeg kan svare på dem, og faktisk har jeg lidt svært ved at svare på, hvad socialministeren har gået og lavet de sidste 8-9 måneder.
Men det er mit indtryk fra det, jeg i øvrigt har læst om sagen, at der har været kontakt til KL, og det er mit indtryk, at det, som vi beslutter i dag, stiller sig over på den dialog, der har været.
Så på den måde er det mit indtryk, at vi ikke starter på bar bund.
Men hvis man vil vide helt præcist, hvad socialministeren har gjort på dette område og andre områder, så vil jeg næsten anbefale, at man spørger socialministeren.
Marlene Borst Hansen (RV), 2015-01-29:
Jeg vil gerne starte med at takke Dansk Folkeparti og Liselott Blixt for at tage problemstillingen omkring ledsagelse af demente og svage ældre op, fordi det er en vigtig problemstilling, men også, fordi det giver anledning til at få kigget på, om praksis og administrationen af gældende regler er, som de bør være.
For der skal ikke være nogen tvivl om, at demensområdet er et område, som Radikale Venstre er optaget af.
Antallet af demente i Danmark er jo hastigt stigende, og det er, bl.a. fordi vi alle sammen bliver ældre og ældre, og det er jo naturligvis glædeligt.
Men det er ikke nok bare at have et liv.
Det handler jo også om, hvilken kvalitet det liv, man så lever, har.
Og selv om du lever med en demenssygdom, har du stadig væk krav på god livskvalitet, og det består bl.a. i, at du får den hjælp, som du har behov for som demenspatient.
Du har meget ofte behov for hjælp til transport, men du har også i høj grad brug for hjælp til at gøre dig forståelig eller måske til selv at forstå, når du eksempelvis har kontakt med lægen eller sygehuset.
Derfor synes jeg også, at den tekst, som vi er blevet enige om som opfølgning på det her beslutningsforslag, er rigtig god, fordi den netop har fokus på at undersøge praksis på området og undersøge, om lovgivningen i dag er tilstrækkelig til at sikre en værdig behandling af svage ældre og demente i forbindelse med besøg hos lægen eller på sygehuset.
Den viden er der brug for, og vi er i Radikale Venstre tilfredse med, at en sådan afdækning nu iværksættes.
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-01-29:
Jeg vil også starte med at rose ordføreren for Dansk Folkeparti for at fremsætte forslaget.
Det er en ekstremt relevant problemstilling, som har stået på i rigtig, rigtig lang tid.
Så det er ikke noget nyt.
Det er fint, det er rigtig positivt, at man nu vil undersøge problemets omfang.
Det er heller ikke noget nyt, at antallet af mennesker med demens stiger, det har det gjort i et par år, og muligvis vil den udvikling desværre også fortsætte i fremtiden.
Det er heller ikke noget nyt, at kommuner og hospitaler ikke kan samarbejde, de kan ikke snakke sammen.
Og derfor er der rigtig mange borgere med demens, som desværre bliver de største tabere.
Så på den måde er det jo rigtig positivt, at vi sætter fokus på det her.
Men det ærgrer mig selvfølgelig, at vi ikke laver en løsning med det samme og går i gang med at finde en løsning for de mennesker, som har det problem.
Jeg mener jo, at der for et menneske, som har demens, og som har svært ved at orientere sig og skal kontakte sundhedsvæsenet, bør være en ledsager hver gang.
Jeg mener ikke, at det er de pårørendes opgave.
Det er ikke altid, at de pårørende ved, præcis hvad det er, de skal spørge om, med hensyn til hvordan de forskellige behandlingsformer er.
Derfor havde jeg nok også ønsket, at vi allerede nu kunne sige, at de her mennesker på en eller anden måde skulle sikres en ledsager, selv om vi stadig væk gik i gang med at undersøge det.
Det er rigtigt, at det ifølge lovgivningen er kommunernes ansvar, men desværre har man mange steder ikke taget det ansvar på sig, og det synes jeg faktisk er rigtig, rigtig bekymrende.
Jeg vil bare lige sige til ordføreren, da der nu er indgået et kompromis med regeringen om, at man undersøger mulighederne, at hvis der ikke var blevet det, havde SF stemt for forslaget.
Jeg vil gerne sige herfra, at vi er meget, meget positive over for, at man kunne gøre noget for den her gruppe.
Men samtidig vil jeg også understrege, at vi er med på den fælles beretning, som der er blevet lavet, hvorefter regeringen nu vil prøve at undersøge, ja, omfanget af problemet, hvad man kan gøre, om der er noget i lovgivningen, der kan ændres – det er jeg faktisk rigtig, rigtig glad for – med det formål, at hvis der er noget, der skal justeres, så skal det justeres.
Og det håber jeg vi i fællesskab, når den undersøgelse er klar, uanset hvilken regering der sidder, stadig væk tænker, hvad der er godt for de her mennesker, og at man ikke er så optaget af, hvor meget det vil koste at lave en ledsageordning.
For det synes jeg simpelt hen er det mindste, man kan gøre for nogle mennesker, der gennem hele deres liv har betalt skat og har fået det her samfund til at hænge sammen.
Men tak til ordføreren for Dansk Folkeparti for at sætte fokus på problemet, og tak til regeringen for at imødekomme det, selvfølgelig.
Thyra Frank (LA), 2015-01-29:
Fra Liberal Alliance skal der også lyde en tak til Dansk Folkeparti for at rejse denne debat.
Beslutningsforslaget, vi her behandler, lægger op til at bringe orden i lovgivningen, så der skabes klarhed over, at demente og svage ældre altid skal ledsages til og fra læge, speciallæge og sygehus.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget står, at Ældre Sagen jævnligt får henvendelser fra pårørende til demente og andre svage ældre, som er blevet sendt til læge eller på sygehus uden ledsagelse.
I mine år som sygeplejerske på en akutmodtageafdeling oplevede jeg alt for tit, at disse svage ældre blot kom med en ambulance uden ledsagelse.
Mange kunne måske ikke engang fortælle, hvad de hed, eller hvad der var galt, og jeg vil aldrig glemme den angst, ulykke og afmagt, som jeg så hos disse mennesker, når vi gik i gang med vores undersøgelser.
I de år tænkte jeg ofte på, hvor trygt det ville have været for disse patienter, hvis en, de genkendte, havde fulgte med dem.
Og jeg tænkte også tit på, hvilken aflastning det ville have været for os, hospitalspersonalet, hvis en ledsager kunne have berettet, hvad der var grunden til indlæggelsen.
Da jeg selv blev leder af et plejehjem, blev det derfor også en ufravigelig regel, at vi aldrig sendte en beboer ud af hjemmet, uden at en fra personalet var med til at holde dem i hånden, og hvis man er dement eller på anden måde svækket, bør der altid finde ledsagelse sted.
På den baggrund kan jeg oplyse, at Liberal Alliance støtter formålet med beslutningsforslaget og ser frem til den videre behandling.
Thomas Jensen (S), 2015-01-29:
Tak, formand.
Forsikring er helt afgørende for borgernes og hele samfundets tryghed.
Der skal ikke eksperimenteres med borgernes tryghed, og derfor er det vigtigt, at vi har solide forsikringsselskaber.
I dag behandler vi et forslag til lov om ændring af finansiel virksomhed.
Lovforslaget er implementering af solvens II- og omnibus II-direktiverne.
Formålet med lovændringen er at give bedre beskyttelse til folk, der har forsikret sig.
Samtidig sikrer vi en bedre finansiel stabilitet.
Det gør vi, fordi man skal kunne være absolut sikker på, at det selskab, som man har tegnet forsikring i, stadig er der, hvis man får brug for det.
Med solvens II-direktivet søger vi at harmonisere de krav, der bliver stillet til forsikringsselskaberne i hele EU.
Med den her lov giver vi også forbrugerne en bedre beskyttelse.
Med de nye krav til forsikringsselskaberne sikres en mere effektiv regulering.
Dermed også sagt, at forsikringsselskaber ikke skal belastes unødigt.
Vi går ikke på kompromis med beskyttelsen af forsikringstagerne, men vi lader gruppe 2 fungere efter enklere regler for ikke at bebyrde dem unødigt.
Vi udvider også kravene til god selskabsledelse.
Fremover er det ikke kun bestyrelsen, der skal egnetheds- og hæderlighedsvurderes af Finanstilsynet.
Afsluttende vil jeg sige, at det er afgørende, at vi som borgere kan forsikre os mod mange af de risici, som vi står over for i vores liv.
Det skaber tryghed for den enkelte at vide, at der er stor hjælp at hente, hvis ulykken skulle ramme.
Socialdemokraterne arbejder for, at vi har en solid forsikringsbranche, der kan understøtte vores borgere og samfund, og det her lovforslag støtter op omkring det.
Ida Auken (RV), 2015-01-29:
Jeg vil sådan set gerne medgive Dansk Folkepartis ordfører, at det er et stort og komplekst lovforslag, vi behandler i dag, og det implementerer jo ikke mindre end to EU-direktiver, nemlig solvens II- og omnibus II-direktiverne.
Det er jo nogle gange sådan med europæisk lovgivning, at for at den kan dække alle lande, bliver den meget teknisk og meget omfangsrig.
Men det er jo sådan set også en vigtig pointe, at vi får ensartede regler i Europa.
Det er godt for konkurrenceevnen og for den danske forsikringsbranche – som jo er temmelig reguleret – at der kommer til at være tilsvarende krav andre steder.
For Radikale Venstre har det været vigtigt at finde det rigtige snit mellem at sikre forbrugerne og sikre forsikringsselskabernes levedygtighed uden at fordyre det at få en forsikring yderligere.
Det er en balance, der i sig selv hele tiden er vanskelig, og som man skal være meget fokuseret på.
Som vi ser det indeholder lovforslaget fire ting, der er afgørende.
Det er bl.a. muligheden for at styrke forsikringsselskabernes konkurrenceevne og finansielle stabilitet, ved at der kan stilles krav til effektiv kapitalstyring.
Det er desuden en øget forbrugerbeskyttelse, ved at det bl.a. gøres helt klart, at Finanstilsynet har til opgave at passe på forbrugernes interesser, når de fører tilsyn med forsikringsselskaberne.
Ved at se på sammenhængen mellem kapitalkrav og de risici, selskaberne tager, sikres det, at selskaberne kan opfylde det, de faktisk har lovet kunderne.
Gruppe 1 skal leve op til alting, og gruppe 2 skal så leve op til mere forenklede nationale regler.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2015-01-29:
Jeg vil gerne starte med at takke Dansk Folkeparti for at rejse den her meget væsentlige debat.
I Venstre anser vi det for at være virkelig vigtigt at behandle vores demente og svage ældre med respekt og ansvarsfuldhed.
Og den problemstilling, som Dansk Folkeparti rejser på det her område, er jo netop, at vi skal være talerør for nogen, der ikke engang selv kan bede om hjælp.
Det er lettere være talerør for nogen, der kontakter os og beder om hjælp, men her er vi altså nødt til at gå foran.
Så tak til Dansk Folkeparti for at tage en debat og løfte den herind, så vi får taget stilling og handler på en måde, som respekterer de demente og de svage ældre.
I Venstre har vi haft en drøftelse, for inden vi gik i gang med den her debat, blev vi kontaktet af Danske Folkeparti, så vi kunne forholde os til, hvordan vi gør efter i dag.
Jeg vil også gerne takke for, at vi allerede har haft nogle vurderinger på, hvordan vi kan handle, og i stedet for at stå her og stemme et beslutningsforslag ned kan vi tværtimod sige, at vi løfter det videre ind i det politiske arbejde i udvalget.
Og der tænker jeg at Dansk Folkeparti måske kommer med et forslag til en beretning, vi kan skrive, hvori vi både kan pålægge regeringen og os selv nogle handlinger, som skal have en konsekvens.
Men jeg stiller mit spørgsmål her i ordførertalen, selv om ministeren så ikke kan svare: Er det rigtigt husket, at Sundhedsministeriet ikke havde sat en eneste øre af til Videnscenter for Demens, da finanslovsforhandlingerne startede, til trods for at det er et område, hvor vi har et videnscenter, der virkelig har en faglighed, der kan løfte og give os nogle vurderinger og svar, men også nogle handlinger?
Jeg vil så sige, at svaret er, at pengene gudskelov blev fundet under to satspuljeforhandlinger, så Videnscenter for Demens nu bliver videreført til gavn for os alle sammen.
Vi er meget interesseret i at få løftet vurderingerne på, om lovgivningen er tilstrækkelig, og vi er også meget interesseret i at få vurderet, om der er nogen gode eksempler derude, som kan blive til gængs viden for alle, så det er der, vi handler.
Jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at de har samme betragtninger, og at de også ønsker, at vi i udvalget kan skrive en beretning.
Så der er en tilslutning derfra også.
Uffe Elbæk (UFG), 2015-01-29:
Allerførst vil jeg sige tak, fordi Enhedslisten har taget initiativ til den her forespørgsel.
Jeg har kun ét spørgsmål, og det er, hvordan Enhedslisten ser på de negative konsekvenser af deleøkonomien, som hr. Per Clausen også var kort inde på.
Der har været eksempler i udlandet, specielt i forbindelse med den her taxaordning, der hedder Uber, hvor der er blevet rejst en lang række kritiske spørgsmål i forhold til både arbejdsmiljø og skat, altså nogle skattetekniske spørgsmål.
Har hr. Per Clausen en kommentar til det?
Per Clausen (EL), 2015-01-29:
Jeg vil starte med at sige, at oprindelig havde jeg også en længere liste over ministre, jeg gerne ville have med, men så viste det sig jo, at det ville være meget svært rent praktisk, og så tænkte vi, at det måske alligevel var at skyde lidt højt at indkalde statsministeren.
Så det blev de to ministre, og det er vel godt nok.
Jeg vil bare sige til hr. Uffe Elbæk, at han jo har fuldstændig ret, for der findes eksempler på, at det her bliver misbrugt.
Jeg mener sådan set, at den danske lovgivning i dag er god nok til at lukke det hul, som Uber forsøger at udnytte.
Men pointen er jo så, hvordan man får skabt hul til det, man gerne vil, samtidig med at man udelukker de her ting.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-01-29:
Jeg vil blot høre, hvad Venstres holdning er til nogle af de her nye teknologier som bl.a. Uber, som jo også er kommet til Danmark.
Jeg vil simpelt hen blot høre, om det er Venstres intention, at hvis der er lovgivningsmæssige forhindringer, for at de her nye teknologier kan blive implementeret i Danmark, så skal de ryddes af vejen.
Kim Andersen (V), 2015-01-29:
Nu synes jeg ligesom, at Joachim B. Olsen foregriber begivenhedernes gang.
Nu har vi en positiv og konstruktiv debat om deleøkonomi her i dag.
Vi giver regeringen opbakning til at fortsætte sit udredningsarbejde og lave de nødvendige undersøgelser.
Så skal vi jo ikke, før det foreligger, begynde at konkludere og sige, hvad vi så vil.
Men når vi er positive over for deleøkonomi, er det selvfølgelig, fordi vi vil fremme tanken.
Så er det, fordi vi i videst muligt omfang vil rydde de barrierer af vejen, som der måtte være.
Men jeg sagde jo også i mit indlæg, at der vil være brancher, der skal tages hensyn til, fordi de lever under en regulering i dag, som de er bundet af, og de skal naturligvis i et nyt scenarie have mulighed for at agere.
Der vil helt klart være ting på arbejdsmiljøområdet, på selve miljøområdet og fødevaresikkerhedsområdet, og hvad ved jeg, der skal tages højde for.
Men lad os nu se positivt på det, og lad os tage en ting ad gangen.
Vi kan sagtens sige, at det her er svært, at det er uoverskueligt, at det ikke kan lade sig gøre, og at det vil vi ikke, men det nytter bare ikke, for det kommer nedefra, og det kommer, uanset hvad vi siger og gør.
Lad os så gøre det konstruktivt.
Nu har vi i dag en generel debat om deleøkonomi, om, hvordan vi kan fremme deleøkonomi, og hvordan vi kan få identificeret, hvad der måtte være af barrierer eller særlige hensyn, der skal tages.
Det er så det.
Vi diskuterer i dag ikke særlige brancher, særlig specifik sektorlovgivning eller andet.
Men det er da fuldstændig rigtigt, at det er borgerlig-liberal politik, i hvert fald for Venstre, at være på borgernes side, at være på forbrugernes side, at være imod monopoler, at være imod snærende begrænsninger af det frie udbud af varer og tjenesteydelser.
Det her er da yderst positivt.
Det kommer nede fra, det er noget, der er opstået af egen fri drift.
Det er vi grundlæggende rigtig, rigtig positive over for.
Det synes vi er i overensstemmelse med god, sund dansk tankegang, også i et historisk perspektiv.
Uffe Elbæk (UFG), 2015-01-29:
Det er rart at høre, at Venstre også har lyst til at bakke deleøkonomien op og i det hele taget ser den som et potentielt vækstområde.
Alligevel har jeg lyst til at spørge ind til noget af det, som ordføreren sagde, nemlig at det alligevel var et mindre vækstområde i forhold til de øvrige vækstinitiativer fra regeringens side, og at man i hvert fald ikke skulle sammenligne det.
Derfor har jeg lyst til at citere PriceWaterhouseCoopers i forbindelse med Davosmødet her for en uge siden, hvor de faktisk siger, at for øjeblikket, og det er i 2013-tal, vurderer de, at det her område dækker 15 mia. dollar.
Det bliver der omsat.
Og de vurderer, at man inden for en 10-årig periode vil komme op på 335 mia. dollar i omsætning ved deleøkonomiske initiativer.
De to mest omtalte virksomheder, som vi kender her i Danmark, er Uber og Airbnb.
Den ene står lige for øjeblikket værdisat til 41 mia. dollar, det er Uber, og Airbnb er værdisat til 13 mia. dollar.
Så det her er ikke bare en lille ting.
Det er faktisk en stor ting, vi snakker om, og det har et meget stort potentiale.
Henrik Sass Larsen (S), 2015-01-29:
Jeg skal ikke kunne sige andet, end at jeg jo kun på baggrund af det, der blev stillet spørgsmål om her i salen, har spurgt om det midlertidigt, men jeg har kun fået et midlertidigt svar på det, og ud fra det mener vi, at der faktisk er sket en behandling i såvel 2009 som 2013.
Men vi vender tilbage med præcise oplysninger om det.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-01-29:
Der er jo i dag nogle brancher, som ordføreren rigtigt er inde på, som er stærkt regulerede, f.eks. taxabranchen, som de facto har et monopol givet af staten.
Tilgangen kunne jo f.eks. være, også som et liberalt parti, at monopoler ikke er af det gode, heller ikke på transportområdet, og at man derfor gerne vil fjerne de restriktioner og det monopol, der f.eks. er på taxaområdet, sådan at nye måder at transportere folk rundt på også bliver tilladt til gavn for borgerne.
For det liberale synspunkt må være, at man ikke tager hensyn til en specifik branche, altså ikke går ind for protektionisme, men at man rent faktisk går ind for at fremme borgernes muligheder for at bruge de ydelser og services, som markedet stiller til rådighed.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-01-29:
Nu er Enhedslisten normalt ikke vores samarbejdspartner.
Jeg vil egentlig gerne komme Enhedslisten lidt til undsætning her.
Men demokrati handler vel også om mere end processer, og det er vel helt legitimt at problematisere, at der er lovgivning, der er så kompliceret, at det er svært for selv eksperter at forstå den.
Det er helt fint, at lovgivning er kompliceret, og det er helt fint, at man skal bruge rigtig meget tid på at sætte sig ind i og forstå den, men her taler vi altså om lovgivning, der er så kompleks, at selv eksperter, der arbejder med det her til daglig, har problemer med at forstå det alt sammen.
Det er sådan, det forholder sig, får man at vide, når man spørger eksperterne selv.
Det kan godt udgøre et demokratisk problem.
Det er jo ikke sådan, at lovgivning nødvendigvis skal forstås af laveste fællesnævner, men det må være sådan, også ud fra et demokratisk synspunkt, at lovgivning skal kunne forstås af folk med en rimelig intelligens, og som endda også bruger tid på at sætte sig ind i den.
Og jeg vil bare høre, om ikke ministeren er enig i det.