runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2015-05-06:
Tak, fru formand.
Der er to særlige udfordringer, som er rigtig store, når det handler om landdistrikterne.
Uddannelsesniveauet er lavere end i byerne.
Vi kan se, at landdistrikterne har flere ældre, og at de har flere unge mænd, især mænd uden uddannelse.
Beskæftigelsen er også lavere i landdistrikterne.
Det har vi set med Lindøværftet i Kerteminde Kommune, vi har set det med Vestas på Langeland, og der er mange andre eksempler.
Derfor er vi selvfølgelig også meget optaget af at skabe arbejdspladser, og det er også derfor, vi kæder en beskæftigelsesreform sammen med en vækstreform, fordi vi bliver nødt til at indrette et beskæftigelsessystem, som betyder, at der er job i den sidste ende.
It-tilgængelighed er en helt afgørende faktor for udviklingen i alle dele af landet.
Nogle steder er det stadig sådan, at der ikke er dækning på mobiltelefonen, og det er vi nødt til at gøre noget ved.
Det siger sig selv, at det ikke er befordrende for etablering af nye arbejdspladser.
Vi skal også blive ved med at se på, hvordan vi kan indrette vejnettet, så det er muligt at komme hurtigt til og fra alle dele i landet på en sikker måde både for personer og varer.
Så infrastruktur, kollektiv trafik og hyppigheden af den er meget afgørende.
For øerne er færgedriften af største betydning både i forhold til hyppigheden, men sandelig også i forhold til prisen for transport af både personer og varer.
Endelig vil jeg nævne vores konservative forslag om en udvidet boligjobordning, der skal være permanent, og vi vil lade den udvide til også at omfatte sommerhuse og indbrudssikring.
Det vil helt sikkert gavne mange steder i landet.
Regeringens redegørelse er efter vores opfattelse et skønmaleri, og man nævner en hel masse initiativer, som om det er nye initiativer, men det er det reelt set ikke.
Det er ikke tilfældet.
Der er tale om gammel vin på nye flasker, og der er tale om projekter, som ikke er målrettet yderområderne, men som blot tages med i regeringens redegørelse, for at det skal se ud af noget.
Det bliver først godt den dag, vi her i Folketinget begynder at gøre noget konkret for yderområderne i stedet for blot at tale om udfordringerne.
Det handler jo altså om en ny planlov.
Kast det hele op i luften, så det kan lande lidt bedre.
Sæt skatten ned; gør det billigere at være bilist; gør det billigere at være boligejer; væk med topskat; bedre beskæftigelsesfradrag, så det bedre kan betale sig at arbejde; lavere selskabsskat; flere lokale uddannelser; infrastruktur har jeg været inde på; vejnet, men også it – de ting, der skaber vækst og beskæftigelse i nærområderne, er de ting, vi skal koncentrere os om.
Det var ordene fra Det Konservative Folkeparti.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-05-06:
Tak for det.
Nu håber jeg ikke, at jeg ødelægger noget for ministeren ved at sige, at jeg faktisk er enig i meget af det, ministeren siger.
Ministeren har nu af flere omgange betonet, at det er private arbejdspladser, der skal løfte landdistrikterne, og det er blevet nævnt i de tidligere forslag, vi har behandlet, og bliver nu nævnt igen.
Jeg er fuldstændig enig i, at sådan er det, og at alt andet bliver lappeløsninger og småting.
Det er derfor, der skal ske noget på de områder, der kan give arbejdspladser i landdistrikterne.
Vi har nævnt dem – og det står også i redegørelsen – nemlig landbrug, erhverv osv.
Når så ministeren siger her, at det er fantastisk, for nu er der sikret lånemuligheder til landbruget, så skal jeg hilse derudefra og sige, at det ikke er mere gæld, landbruget har brug for.
Det er sådan, at de har brug for at tjene penge, og derfor er der en række ting, der skal ændres, såsom deres gødningsregler, harmonikrav osv., og det kan faktisk ikke gå for stærkt.
Derfor er spørgsmålet: Hvis vi mener det her alvorligt, hvad kan vi så forvente af Socialdemokratiet?
Når nu man vil præsentere nye tiltag i løbet af de nærmeste dage, hvad kan vi så forvente fra Socialdemokratiet?
Kan man regne med, at der kommer nogle af den slags ting?
Det ville være interessant at høre fra ministeren.
Så vil jeg bare til sidst sige til det, ministeren viklede sig ud i om alderssammensætningen, at der ikke noget i vejen med dem over 65.
Carsten Hansen (S), 2015-05-06:
Til det sidste vil jeg sige, at jeg også håber at komme derop, og der er bestemt ikke noget i vejen med +65'ere, men jeg har dog noteret mig, at kvinderne har svært ved at få børn, når de kommer i den alder, og derfor falder bosætningen i visse områder af landet, når der er en overvægt af kvinder i den alder.
Nå, det var det.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at vores erhvervs- og vækstminister jo i forgårs fremlagde den her investeringspulje med et par milliarder kroner, tror jeg det var, og vi har for nylig i Folketinget lavet en aftale om at investere i bæredygtige stalde – jeg tror, beløbet var godt og vel 780 mio. kr., men hæng mig ikke op på tallet.
Det vil, har jeg hørt, generere over 3 mia. kr., fordi investeringer genererer nye investeringer.
Men jeg er enig med hr. Leif Mikkelsen i, at der er visse landbrug, som har nogle store udfordringer.
Det havde de jo også før Ruslandskrisen, men det har været med til at forstærke det, f.eks. med hensyn til mangel på afsætning osv.
Jeg synes nu nok, uden at ville gå for langt og uden at være ekspert på området, at den her regering virkelig har taget landbrugets udfordringer alvorligt.
Tag f.eks. situationen på Bornholm, hvor vores erhvervs- og vækstminister gik ind og var med til at understøtte det.
Så jeg synes faktisk, at den her regering virkelig har gjort noget på det område.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-05-06:
Jeg spurgte sådan set bare helt forsigtigt, hvad vi kunne forvente af Socialdemokratiet, når nu man bebuder, at der kommer en masse.
Altså, er det andre vilkår for erhvervslivet, så konkurrenceevnen styrkes og vi kan få almindelige arbejdspladser for almindelige mennesker, så man kan bosætte sig derude, ernære sin familie og leve der og dermed holde liv i landsbyerne, i stedet for at vi skal ende med, at vi alle sammen er nødt til at sige ja til en forøget pulje til at rive bygninger ned, og hvad ved jeg?
Det er jo den ændring, vi skal have lavet.
Så derfor: Hvad kommer S med på det område med hensyn til skatte- og afgiftslettelser osv.?
Ministeren kunne jo bare støtte Liberal Alliances forslag om at fjerne registreringsafgiften.
Så vil det gå rigtig godt.
Det vil i hvert fald komme til at køre bedre for en del.
Så der er muligheder nok, men hvad kommer S med?
Carsten Hansen (S), 2015-05-06:
Selv om der kan være stor sympati for personer i Folketinget, tror jeg, vores politiske udgangspunkt er meget forskelligt, hr. Leif Mikkelsen.
Jeg tror ikke, vi kommer til at støtte Liberal Alliances politik på det her område.
Samtidig skal det jo lægges oven i, at vi har lavet en vækstplan på 94 mia. kr.
Så ved jeg godt, at hr. Lars Løkke Rasmussen kaldte det en lillebitte vækstplan.
Den var dog på 94 mia. kr., og vi har lagt en fødevarehandlingsplan frem.
Nu understøtter vi ved at give fornyede investeringsmuligheder for landbruget.
Jeg tror ikke, man skal regne med, der kommer så meget mere den vej rundt.
Men det er også derfor, vi er forskellige politiske partier, og der kommer jo et valg, hvor vi kan se, hvem vælgerne giver tilslutning til, og hvem de ikke gør.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-06:
Tak for det.
Indledningsvis vil jeg sige, at jeg er meget enig med ministeren i, at der er rigtig mange herligheder i landdistrikterne, også mange andre end det her med, at man kan rende rundt med en Fjällräv på ryggen og en kikkert om halsen.
En af de meget vigtige pointer, som mange værdsætter, er rent faktisk lidt det, som ministeren også sagde, nemlig at hvis man vælger at flytte lidt uden for de større byer, kan man rent faktisk spare så meget i månedlig husleje, at man kan tage en tur sydpå en gang om måneden, eller man kan måske lease en sportsvogn, eller hvad man har lyst til.
Så man kan alt lige fra at leve livet i overhalingsbanen til Fjällräven på ryggen og kikkerten om halsen.
Det er vi alt sammen enige om.
Men vi har også nogle udfordringer, og det er vi også enige om vi har.
Og en af de udfordringer, vi har, er at sikre en bedre bredbåndsdækning.
Vi har jo foreslået en bredbåndsfond, som kan finansiere de områder af landet, hvor markedskræfterne simpelt hen ikke rækker.
Jeg er ærkeliberalist, men jeg må også anerkende, at der er områder af landet, hvor markedskræfterne simpelt hen ikke rækker.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Tror ministeren på, at man kan sikre bredbånd og ordentlig netdækning i hele landet uden på nogen måde at understøtte det fra statens side i form af en eller anden form for tilskud?
Magnus Heunicke (S), 2015-05-06:
Jeg har jo også set ordføreren for Enhedslisten stå og præsentere mig for præcis den pjece, han havde med på talerstolen, og som han læste op fra i sin tale.
Det er jo sådan, at selv om der står i en overenskomst, at den er landsdækkende, er det ikke givet, at den også er repræsentativ.
Og hvis vi skal lægge det her til grund som en sandhed, skal vi jo stå på en grund, som er fuldstændig juridisk sikker.
Den seneste juridiske undersøgelse, der blev lavet af det her område, er, så vidt jeg er orienteret, kammeradvokatens undersøgelse fra 2007, som konkluderede, at det var der altså ikke på daværende tidspunkt.
Det, jeg nu foreslår med ændringsforslaget, er, at vi beder kammeradvokaten om at lave en fornyet undersøgelse af det her.
Hvis man da når til en ny konklusion, lægger vi det ind, og så når vi også det her mål, som Enhedslisten argumenterer for.
Men det er klart, at vi jo er nødt til at have fuldkommen juridisk klarhed for, at det, vi så rent faktisk kræver, også er noget, man kan leve op til.
Henning Hyllested (EL), 2015-05-06:
Må jeg ikke foreslå at spare pengene til kammeradvokaten og så tage et møde med de repræsentative overenskomstparter.
Det er immer væk store erhvervsorganisationer som DI og Dansk Erhverv, og de vil jo lynhurtigt kunne oplyse om, hvor mange bevillinger der er givet.
Og Trafikstyrelsen ligger vel også inde med antallet af tilladelser, som er givet osv. Så jeg synes da, at man måske skulle spare pengene.
Det kunne jo være en relevant indvending, men når jeg nu fremhæver ikke mindre end tre landsdækkende overenskomster, skal man også huske, at så skal man jo lægge dem sammen.
Det kan godt være, at den ene måske ikke er helt så omfattende, som man gerne vil have den til at være, nej, men hvis man lægger dem alle tre sammen – og der er humlen jo, at det er den samme formulering, der går igen omkring de her spørgsmål, som vi diskuterer; det er den samme formulering, der går igen i alle tre overenskomster – så er man vel så tæt på, at noget kan være landsdækkende, som det overhovedet er muligt.
Og det behøver man som sagt dælme ikke – det må man ikke sige – kammeradvokatens ord for.
Magnus Heunicke (S), 2015-05-06:
Jeg må sige, at jeg jo ikke på den måde er ekspert i overenskomstmæssige forhold.
På transportområdet har vi utrolig meget arbejde med at bekæmpe social dumping, så vi lærer noget om det.
Men vurderingen af, hvorvidt tre forskellige overenskomster kan lægges sammen på den måde, som der bliver sagt fra hr. Henning Hyllesteds side, kan jeg ikke vurdere.
Der bliver jeg nødt til at have fuldkommen klarhed juridisk set, for det er jo nogle krav, som vi skal stille derefter, hvis det viser sig at kunne lade sig gøre, f.eks. det forslag, som kommer her.
Det krav ville vi bagefter skulle stille til private virksomheder, og der skal vi selvfølgelig være helt klar på, at det også holder i retten.
Derfor foreslår jeg, at vi gør det på den her måde.
Hvis hr. Henning Hyllested har ret, kan han jo sove roligt om natten, for så bliver det jo sådan, og så får vi kammeradvokatens ord for, at det er sådan, det bliver fremover, og det er i hvert fald endnu et skridt fremad udover alt det andet, der er i den her lov.
Mike Legarth (KF), 2015-05-06:
Jeg vil bare lige her til afslutning som et lille kuriosum spørge ministeren, om også han ligesom jeg får nervøse trækninger, når hr. Henning Hyllested, Enhedslisten, hylder ministeren og roser ham for en fantastisk hurtig indsats og meget dækkende indsats i forhold til de regler, der nu skal gælde for arbejdsgivere og arbejdstagere.
Hr. Henning Hyllested er en god kollega, men han står jo på et kommunistisk grundlag eller i hvert fald noget, der er meget tæt på et kommunistisk grundlag, så jeg får nervøse trækninger, når jeg hører så meget ros fra Enhedslisten til ministeren.
Jeg vil bare sådan som en afsluttende bemærkning med et blink i øjet spørge ministeren, om ikke også han bliver en lille smule bekymret.
Magnus Heunicke (S), 2015-05-06:
Jeg takker jo dybt for omsorgen fra den konservative ordfører.
Den kommer uventet, men det er ikke desto mindre altid meget velkomment med omsorg.
Men ordføreren kan være fuldstændig rolig.
Jeg bliver ikke det mindste nervøs.
Jeg er kun tilfreds med at kunne konstatere, at både partier, der befinder sig midt i dansk politik, på den yderste venstrefløj, men faktisk også på højrefløjen, støtter op om det, at vi får lavet ordnede forhold her.
Mike Legarth (KF), 2015-05-06:
Jeg havde ellers lovet, at det skulle være afsluttende, men så vil jeg bare til allersidst sige, at jeg jo håber, at vi kan finde en passende løsning på tingene, at det ikke bliver en overimplementering, og at vi ikke bliver en slags dukse, som imødekommer hr. Henning Hyllested mere, end nødvendigt er.
Magnus Heunicke (S), 2015-05-06:
Det synes jeg at vi skal gøre konstruktivt.
Det vil jeg virkelig godt give mit ord på.
Det vil jeg godt arbejde på at gøre meget konstruktivt.
Der synes jeg måske, også efter debatten i dag, at det er værd at sige, at det jo ikke er et spørgsmål om at tegne en overenskomst, men om at følge en overenskomst.
Og de overenskomster, man indtil nu har kunnet følge, som det har været indtil nu, er jo ikke kun 3F's.
Det er sådan set også nogle af de kristelige, der kan følges.
Så de krav, der er, har intet at gøre med, hvilke fagforeninger det er – om de røde eller gule, eller hvad de er.
Jeg synes også, at det er et relevant spørgsmål.
Jeg må blankt erkende, at spørgsmålet om DUT ved nogle lovgivninger på nogle områder med nogle tidligere ordninger, som blev stoppet tilbage for 4-5 år siden eller måske mere, er jeg simpelt hen ikke briefet nok om, så det vil jeg rigtig gerne undersøge.
Vi kan måske gøre det skriftligt, så vi lynhurtigt kan levere et svar på det.
Jeg kender ikke det der gamle DUT-krav.
Det var lang tid før, jeg blev minister i hvert fald, og det er ikke noget, jeg lige sådan har læst præcist op på, altså DUT-kravet her.
Men det, jeg kan sige her, er i hvert fald, at jeg noterer mig med stor, stor tilfredshed, at også Dansk Folkeparti så entydigt bakker op om formålet her.
Man er desværre lidt ene hane i kurven i forhold til de andre borgerlige partier med hensyn til at kæmpe for ordentlige arbejdsvilkår og imod muligheder for social dumping, men det er i hvert fald godt, at man bakker op om regeringens politik på det her område.
Det sætter jeg pris på.
Det konkrete spørgsmål omkring DUT og den tidligere lovgivning tror jeg vi må klare skriftligt.
Kim Christiansen (DF), 2015-05-06:
Jeg er bare nødt til at forstå hvorfor, når det affødte et krav om økonomisk kompensation, dengang man afskaffede de her tilladelser og lagde det ind under taxaerhvervet.
Der blev regionerne kompenseret, fordi de mente, at det nu blev alt for dyrt at ligge og køre den her sygetransport og offentlig trafik.
Hvordan kan ministeren forklare, at det krav har regionerne pludselig ikke mere, fordi det ikke bliver dyrere nu, hvor vi tvinger dem til netop at køre på ordentlige løn- og arbejdsvilkår?
Det er vel sådan set bare det samme; nu er det bare lavet på en lidt anden måde.
Men hvordan kunne det koste 300 mio. kr. dengang, og nu koster det ikke noget?
Det er bare det, jeg skal forstå.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-05-06:
Det er det, og tak for det.
Altså, alene det, at hr. Henning Hyllested er så begejstret, kalder på mine betænkeligheder.
Det her ligner mere lidt overflødig lovgivning, som gør, at Folketinget begynder at blande sig i noget, som gør, at man næsten ikke kan se en ende på, hvad vi så kunne blande os i, og derfor vil jeg bare sige, at jeg kan indskrænke mig til at sige, at vi sådan set har de samme betænkeligheder, som Dansk Folkepartis ordfører, hr. Kim Christiansen, gav udtryk for, nemlig at man her er inde at lovgive for noget, der egentlig ikke skulle lovgives for i Folketinget, og derfor er vores indgangsreplik til det, at vi som udgangspunkt siger nej, men er selvfølgelig klar til at se på det i udvalgsarbejdet.
Men nej fra Liberal Alliance.
Mike Legarth (KF), 2015-05-06:
Tak for det.
Lovforslaget her tager jo sit udspring i den dom, der kaldes NORTRA, der blev afsagt.
Der var et hul, som dommen forklarede, og nu er der så skabt et hul i overenskomsten, og det prøver man så at finde en løsning på.
Jeg har det på samme måde, som jeg hørte hr. Kim Christiansen og hr. Leif Mikkelsen har det.
Jeg er nemlig betænkelig ved omfanget af de tiltag, der tages i forbindelse med det her lovforslag.
Med det forsøger man jo godt nok og har til hensigt at skabe klarhed, men jeg synes, at man går lige lovlig langt, med hensyn til hvad en overenskomst skal leve op til.
Selvfølgelig skal der være klare linjer.
Det er jeg så til gengæld også enig i, så derfor er det en grundig bearbejdning, vi må have i udvalget, hvis vi skal nå til enighed.
Der er jo tale om et indgreb i den danske model.
Det kommer man ikke uden om, og så må vi se, om det kan balanceres, så vi kan støtte det.
Det er vi umiddelbart ikke særlig sikre på man kan.
Men på den anden side anerkender vi også, at der jo skal være nogle faste regler at støtte sig til.
Der henvises i lovforslaget til det repræsentative, og det synes jeg også er rimeligt at tage stilling til.
Hvem er det, og hvordan defineres det, og er det et tilfredsstillende begreb?
Så er der i høringssvarene en henvendelse fra taxaområdet, der gør opmærksom på, at i mange af lokalområderne er der allerede problemer, og der vil være nogle steder, hvor overenskomsterne ikke længere kan gælde, og hvorfor skal man afskaffe dem på baggrund af det her?
Det forstår de ikke, og det forstår jeg heller ikke.
Samtidig vil jeg sige, at vi har fået de høringssvar alt for sent, mandag aften i denne uge.
Vi har ikke haft tid til detaljeret, grundigt at gå til bunds og få fundet ud af, hvad der er op og ned i de høringssvar.
Så er der dem, der tilbyder limousinekørsel, som vi jo ved fra branchen aflønnes med bonus og provisionsløn, og der er masser af tilkendegivelser om, at hvis man ikke kan det, kan det simpelt hen ikke lade sig gøre at bibeholde det erhverv.
Med de tilkendegivelser, jeg har givet her, har jeg forsøgt efter bedste evne at være positiv, men jeg synes egentlig, der er alt for mange ting at være negativ over for, og derfor siger jeg, at på det grundlag, der er nu, ser det ikke ud til, at vi kan støtte det, men det kan være, at vi i udvalgsarbejdet kan få defineret og udredt tingene, så det ender med, at vi alligevel kan tilslutte os, men det kræver, at der er en hel del ting, der bliver modificeret.
Henning Hyllested (EL), 2015-05-06:
Hr. Mike Legarth udtrykte tvivl om, hvem der er de repræsentative parter, og det må vi lige se på i udvalgsarbejdet.
Sådan tror jeg formuleringen faldt.
Mike Legarth (KF), 2015-05-06:
Jo, men jeg vil egentlig gerne i dialog med dem alle og også med de forskellige fagforeninger for at se, om alle fagforeninger er enige.
Det er jo ikke sikkert.
Henning Hyllested (EL), 2015-05-06:
Altså, de her overenskomster har 3F indgået med de pågældende store erhvervsorganisationer, som ordførerens parti da normalt nok plejer tæt omgang med.
Der er vel ingen tvivl om, at 3F trods alt repræsenterer den anden del af arbejdsmarkedet på det her område, som organiserer langt, langt hovedparten af de taxichauffører, der er organiseret.
Mike Legarth (KF), 2015-05-06:
Det kan ordføreren jo påstå.
Jeg synes, det er hensigtsmæssigt, at man lige gennemgår hver enkelt part for at sikre, at alle er blevet hørt og er enige i det her, inden vi her i Folketinget gør os til herre over en ny overenskomst.
Kim Christiansen (DF), 2015-05-06:
Den tidligere regering tog med støtte fra Dansk Folkeparti et opgør med det, der på det tidspunkt hed EP-tilladelse, fordi det havde nået et omfang, så man kunne få bustilladelse til en firepersoners bil og så bare smække gule nummerplader på.
Det fik vi jo sådan set lukket for.
Det rullede den nye regering så tilbage, og den lavede det her lidt underlige begreb, OST-tilladelse, som sådan set bare gjorde, at man stadig væk kan køre videre med biler, som bliver købt ind på nogle andre, lidt sjove vilkår.
Kan ministeren ikke frygte, at der vil komme et DUT-krav nu, når man gør det her?
Det har jeg det godt med, fordi der så er mange flere, der kan byde ind på det.
Så bliver der fair konkurrence, og det er vi glade for.
Men frygter ministeren slet ikke det DUT-krav lige nu – hvor er det blevet af?
Magnus Heunicke (S), 2015-05-06:
Den rent historiske baggrund for det her og de forskellige lovændringer tror jeg lige vi måske må tage skriftligt, for jeg skal være helt sikker på, at vi lægger det rigtige til grund her.
Men i forhold til det konkrete spørgsmål vil jeg sige: Nej, vi frygter ikke nogen som helst konsekvenser i den retning, fordi det her jo er en tilbageførsel til den praksis, som var før den overraskende højesteretsdom; før den overraskende højesteretsdom var der den praksis, der så ændrede dommen, vilkårene.
Der må man sige, at hvis man som parti synes, at den her lov er forkert, så burde man jo for længst have lavet et ændringsforslag, der ændrede den tidligere praksis.
Det kom bag på mig og også rigtig mange andre, at der kom den dom, og derfor er det så, at vi tilbagefører til, hvordan det har været hidtil.
Derfor er jeg ikke nervøs for præcis den del af det, selv om det selvfølgelig er interessant at bore ned i.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-05-06:
Jeg beklager, at det var lidt sent, jeg trykkede mig ind, men talen var lidt kortere, end jeg egentlig havde regnet med.
Sådan kan det jo gå nogle gange.
Jeg ville egentlig spørge hr. Lars Dohn, om han havde samme indstilling, som ministeren var inde på, og som den radikale ordfører var inde på, nemlig at det var nye statslige arbejdspladser, man skulle fokusere på at flytte ud, og ikke eksisterende statslige arbejdspladser, for der er jo en kæmpe forskel.
Jeg vil egentlig bare høre, hvad Enhedslistens indstilling er til den problematik.
Lars Dohn (EL), 2015-05-06:
Vi har en række kriterier, som vi mener skal tilgodeses.
De minder meget om de kriterier, som regeringsordførerne har fremsat.
Vi ønsker både eksisterende statslige arbejdspladser flyttet ud, hvis det giver mening, men samtidig mener vi også, at hver gang der skal laves en udvidelse eller en ændring, så skal man egentlig overveje, om den kan ligge i et landdistrikt.
Vi er noget forargede, når vi f.eks. ser, at regeringen er parat til at lægge et færgeselskab i KL.
Så viser det, at regeringen ikke altid har hele den proces i orden.
Så det kan være både eksisterende og nye arbejdspladser.
Men det er klart, at der skal tages personalemæssige hensyn.
Det skal være bæredygtigt, det skal være økonomisk i orden osv.