runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (LA), 2016-03-01:
Tak for det.
Lad mig starte med kort at konstatere, at det var en rædselsfuld uge i sidste uge.
Det var en hård kamp; der blev brugt beskidte tricks; der blev tacklet igennem.
Det var ikke kønt at se på, alle kunne følge med, og så endte det jo alligevel med det sørgelige resultat, at Liverpool tabte til Manchester City i Capitol One Cup-finalen.
Det var ikke rart på nogen måde.
Men når det er konstateret, er der jo større sager på dagsordenen, og der er nye kampe, der skal vindes.
Heldigvis var det bare den lille liga cup-finale; det var ikke den store, og det var ikke mesterskabet.
Det, som vi står over for, og som vi forhåbentlig skal til at bruge vores tid på i Folketinget, er jo for alvor at få Danmark på rette spor.
Der kom nye tal så sent som i går om, at vores bruttonationalprodukt ikke stiger i nævneværdig grad i forhold til omverdenen.
Det er faktisk sådan – og det tror jeg der er rigtig mange danskere der måske ikke er bevidste om – at hvis man kigger over en længere årrække, fra 2008 og frem til 2015, så står det rigtig skidt til.
Jeg har taget nogle tal med, som nogle også har set i går.
Danmark er reelt set faktisk blevet fattigere siden 2008, mens f.eks. Sveriges bruttonationalprodukt er steget med 12 pct., det amerikanske med 11 pct., tyskernes med 7 pct. og EU-gennemsnittet
med 2 pct.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-03-01:
Jeg må sige, at jeg for så vidt ikke forstår spørgsmålet, allerede fordi det jo klart fremgår af aftalen, at man er fuldt opmærksom på, at det, der lægges op til at vedtage, er beroende på en efterfølgende dialog med EU.
Det burde jeg kunne svare på på stående fod, og det beklager jeg meget at jeg ikke kan.
Det må simpelt hen alene tillægges, at min evne for paratviden har ramt sin grænse.
Jeg er bekendt med, at der skal være en begivenhed i New York med henblik på at underskrive protokollerne.
Jeg kan desværre ikke på stående fod huske datoen.
Danmark vil naturligvis være repræsenteret, og når jeg ikke kan huske datoen, er det, fordi jeg ikke selv har mulighed for at deltage.
Men vi vil selvfølgelig være repræsenteret ved den underskriftsbegivenhed, der finder sted.
Jamen hvis der er et klippefast færøsk ønske om selvstændighed, vil jeg gerne her give et tilsagn om, at når det er materialiseret, må vi da arbejde sammen om, hvordan vi bedst muligt indfrier det ønske eller den vilje.
Jeg er ligesom spørgeren bundet af grundloven.
Vi har haft de her diskussioner før, og jeg har nævnt eksempler – også danske eksempler – hvor der har været et flertal i det danske Folketing, der egentlig gerne ville noget mere.
Det gælder f.eks. udlandsdanskeres stemmeret, hvor vi af grundloven har været begrænset i den politiske vilje, vi havde.
Så kan man lave en grundlovsrevision, men det må jo basere sig på, at man på Færøerne gør sig sin stilling klar, altså hvad det er, man vil på Færøerne.
Magni Arge (T), 2016-03-01:
Nu har vi været igennem diskussionen om den folkeretlige selvbestemmelse før, men jeg forstår, at der er bevægelse nu, hvad det angår.
Det er jeg glad for at høre, for vi har igennem mange år hørt den ene statsminister efter den anden sige, at Danmark vil respektere det færøske folks vilje, hvis vi beslutter os for at blive selvstændige – og jeg får lyst til at sige, at det jo selvfølgelig bare skulle mangle.
Men samtidig har man haft meget stærke meninger om, at den udenrigspolitiske lov f.eks. er fuldstændig frosset fast i en, kan vi sige, ufleksibel konstruktion.
Og man har haft stærke meninger om, at man ikke skal give udtryk for selvbestemmelsesretten i en fremtidig forfatning.
I den forbindelse har jeg lyst til at spørge: Mener man i regeringen, at vi er nået til vejs ende i evolutionen af rigsfællesskabet, om jeg så må sige?
Er vi nået til grænsen for, hvad det uigenkaldelige selvstyre kan udvikle sig til?
For så er der kun ét alternativ tilbage til den nuværende situation, og det er, at Færøerne etablerer sig som selvstændig stat.
Hvis det er tilfældet, burde man medvirke til et kommissionsarbejde, der går ud på at diskutere, hvordan det så skal foregå, når det sker.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-03-01:
Tak for det.
Jeg ved ikke rigtig, hvem der kan patentere udtrykket den generelle opfattelse på Færøerne.
Altså, det er min egen oplevelse, når jeg iagttager den offentlige debat på Færøerne, at den jo også har sin forskellighed, ligesom den har det i Danmark.
Vi har jo haft den her diskussion før, og jeg kan bare sige, at vi gerne deltager konstruktivt i drøftelser, der kan fremme, at man gør forfatningsarbejdet færdigt på Færøerne.
Og den røde linje, som jeg har, som regeringen har, som den tidligere regering havde, og som den regering, jeg selv ledte, før den tidligere regering havde, er, at et sådant arbejde jo skal være, kan man sige, i overensstemmelse med den grundlov, der gælder for rigsfællesskabet, altså gælder for Danmark.
Jeg vil endnu en gang understrege, at jeg synes, det fornuftige vil være, at man i det arbejde på Færøerne, som jeg har fuldstændig respekt for, konsulterer den danske regering for at undgå en situation, hvor man står med et slutprodukt, som ikke er i overensstemmelse med grundloven.
Men jeg appellerer sådan set bare til, at der er åbenhed og transparens i den her diskussion, og den synes jeg man opnår bedst, hvis man i det arbejde, der er i gang i det færøske Lagting, konsulterer den danske regering og i øvrigt iagttager de notater, der over tid er udarbejdet i Justitsministeriet.
Magni Arge (T), 2016-03-01:
Tak for det.
Hr. statsminister
, Færøerne har efterhånden hjemtaget det meste af lovgivningen og forvaltningsansvaret for det færøske samfund, og det er de færøske skatteborgere, som finansierer henved 90 pct. af de offentlige udgifter.
Det er således store udfordringer, som det færøske folk, vores politiske system, forvaltningen og samfundet som helhed har påtaget sig, og det kræver nogle solide strukturer i vores samfundsmæssige fundament.
Det er derfor både naturligt og nødvendigt, at vi får vedtaget en forfatning, som kan definere nogle stabile rammer omkring vores samfundsstrukturer og medvirke til at sikre det færøske folk grundlæggende rettigheder.
Forfatningsarbejdet handler således om at skabe en større sammenhængskraft i det færøske samfund, og det handler om at styrke det organisatoriske og demokratiske fundament, som vores samfund hviler på.
Det handler ikke om løsrivelse fra Danmark i denne omgang.
Den generelle holdning på Færøerne er, at dette er en sag, som vi skal diskutere hjemme på Færøerne, og som det færøske folk skal beslutte uden nogen indblanding fra dansk side.
Og selvfølgelig forventer vi, at både regeringen og Folketinget vil respektere den færøske folkevilje.
Af nysgerrighed kunne jeg godt tænke mig et svar på, hvorfor regeringen modsætter sig, at man i en færøsk forfatning definerer det færøske folks selvbestemmelsesret, når den danske stat i en meddelelse til FN i 2005 anførte, at den udenrigspolitiske lov for Færøerne er forankret i den samme folkeretlige selvbestemmelsesret.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-03-01:
Hvor det så fører hen, kan jeg jo ikke stå og foruddiskontere.
Med hensyn til forlig er det sådan, at traditionen her – og den tror jeg ikke man sådan uden videre kan lave om på – er, at dem, der deltager i forligsforhandlinger, er dem, der har forlig med hinanden.
Men jeg vil gerne give det tilsagn, at vi vil være lydhøre over for ønsker – og det gælder alle de nordatlantiske medlemmer – om graden af involvering og engagement.
Jeg kan jo ikke stå her og give noget folketingsmedlem en eksklusiv adgang til at være med i et forlig; det ville være at udstyre alle med en vetoret, og det tror jeg vil være uhensigtsmæssigt.
Men vi vil bestemt være lydhøre over for de ønsker, der måtte være, om at engagere sig i Folketingets politiske arbejde, herunder altså også i drøftelser med regeringen om givne politiske områder.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-03-01:
Mange tak.
Når vi har valgt at gå til valg på at være Grønlands frie stemme, er det jo netop for at have vores egen stemme, men også for at gå konstruktivt og løsningsorienteret ind i arbejdet.
Så jeg kvitterer i hvert fald for statsministerens foreløbige tilbagemelding.
Men jeg synes også, det vil være interessant, om statsministeren, som jo også er den samlede rigsfællesskabsminister og leder af regeringen, kan bakke op om, at de nordatlantiske mandater kommer til at deltage i forligsforhandlinger og satspuljeforhandlinger og finanslovsforhandlinger fremadrettet.
Mange tak.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-03-01:
Tak for det.
Jeg undskylder meget, hvis jeg skaber forkerte associationer ved at bruge ordet syddansk i anførselstegn.
Det var bare for at prøve at klargøre en pointe lidt hurtigt, nemlig at en del af Folketingets arbejde har, kan man sige, direkte – og i virkeligheden måske udelukkende – indflydelse på, hvad der sker i den del af rigsfællesskabet, der hedder Danmark.
Og der har jeg i hvert fald selv iagttaget over tid, at en række nordatlantiske medlemmer har haft den attitude i forhold til det, at det har man ikke som sådan villet engagere sig direkte i; det er vel en slags spejlbillede – om end man formelt kan gøre det – på, at man på de områder, som er til diskussion her, selv har hjemtaget dem, for så vidt angår Grønland og/eller Færøerne.
Jeg kan kun gentage, hvad jeg sagde lige før, at jeg tager det positivt, at der er en tilkendegivelse om et engagement her i Folketinget.
Det noterer regeringen sig, og det vil vi naturligvis også sørge for at tage med os i vores videre arbejde, så vi har gode substantielle drøftelser også med de nordatlantiske medlemmer der, hvor der er en gensidig interesse i det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-03-01:
Mange tak.
Der er nogle af os, som ikke er så glade for begrebet syddansk, det giver nogle associationer, som ikke er så heldige.
Bo Smith-udvalget kom i 2015 med en rapport, som hedder »Embedsmanden i det moderne folkestyre«, hvor den nuværende styreform bliver kritiseret.
For vigtige dele af de politiske beslutninger træffes på lukkede møder, bag lukkede døre, mellem ordførere og ministre, ofte om nogle flerårige aftaler som f.eks. de her forligsforhandlinger.
Og der genereres jo noget viden og deles noget viden, som ikke er til rådighed for de folketingsmedlemmer, som ikke er en del af de her forligsforhandlinger.
Det er nogle forhandlinger, som de nordatlantiske mandater ikke er en del af, og f.eks. ser man, at forsvarsområdet udelukkende varetages af Danmark på vegne af Grønland.
Det er ikke et område, som Grønland selv varetager.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-03-01:
Ja, det kan jeg bestemt bekræfte, for det fremgår, som spørgeren også sagde, allerede af grundloven.
Nu havde vi jo faktisk lejlighed til for relativt nylig i et langt og, synes jeg, konstruktivt møde at diskutere de her ting, og den her regering er åben for samarbejde med alle Folketingets medlemmer.
I forhold til sådan det historiske med de nordatlantiske medlemmer har det, tror jeg, i nogen grad også beroet på traditionen.
Der er nordatlantiske medlemmer, der over tid har valgt at associere sig med bestemte partier og indgå i bestemte danske partigrupperinger og søge indflydelse ad den vej.
Der har fra tid til anden været nordatlantiske medlemmer, der har trukket deres egne linjer og har sagt: Vi afstår fra at engagere os i detaljen i anliggender, som er syddanske – hvis jeg må bruge det udtryk.
Jeg hører spørgeren på den måde, at der udtrykkes en parathed til at have et engagement ud over det, og det hilser jeg velkommen.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-03-01:
Mange tak, tak for ordet.
Grundlaget for det parlamentariske arbejde her i Folketinget er grundloven.
I grundloven beskrives det i § 28, hvem der er medlemmer af Folketinget.
Her beskrives det, at grønlandske, færøske og danske folketingsmedlemmer er medlemmer af Tinget på lige fod – ingen højere, ingen lavere end andre.
Politik handler om indflydelse – kort og godt.
Det handler om at skabe politiske resultater, og vi ved alle, at politiske resultater skabes både ved en debat her i Folketingssalen, men i mindst lige så høj grad ved forhandlingsbordet.
At sidde med ved forhandlingsbordet er hele forudsætningen for, at vi kan gøre vores arbejde, og at vi kan sikre nogle seriøse resultater.
Det er et vigtigt parlamentarisk værktøj.
Derfor undrer det også, at der ikke er en tradition for, at grønlandske folketingsmedlemmer deltager i finanslovsforhandlinger, satspuljeforhandlinger eller forligsforhandlinger.
Vores primære rolle er at varetage grønlandske interesser i rigsfællesskabet, primært på de 32 områder, som Danmark stadig væk varetager på vegne af Grønland, herunder forsvarsområdet, udenrigspolitikken og justitsområdet.
Så man kan sige, at vores udgangspunkt er anderledes, men vores position er den samme.
Vi er folketingsmedlemmer på lige fod.
Hvis vi skal tage udgangspunkt i det positive, er det derfor glædeligt, at finansministeren her fra talerstolen i december sidste år lovede de nordatlantiske medlemmer, at vi fremadrettet bliver indbudt til finanslovsforhandlinger.
Vi har til gode at få bekræftet, at vi på lige fod med danske kollegaer kan deltage i forligsforhandlinger, og derfor vil jeg gerne høre, om statsministeren kan bekræfte, at alle folketingsmedlemmer er medlemmer af Tinget på lige fod.
Mange tak.
Rasmus Prehn (S), 2016-03-01:
Også fra socialdemokratisk side vil vi da gerne kvittere for den her levende og engagerede ordførertale.
Det er godt at mærke, at blodet ruller hos Enhedslisten.
Vi deler jo også fra Socialdemokratiets side den bekymring, der er over det her forslag.
Det skal se ud til at være noget, og så er det det ikke helt alligevel – hvilket høringssvarene jo tydeligt viser.
Men jeg skal høre om noget, for vi er også nødt til at prøve at få noget konstruktivt ud af det.
Hvis nu det kan lykkes at få Dansk Folkeparti med til et ændringsforslag, som rammer det her ind på en mere præcis måde, vil Enhedslisten så være med i det arbejde, så vi kan trække i den rigtige retning på det her?
Formålet må jo være, at vi kan slippe for de der køkkenbordsoverenskomster med en underminering af de danske løn- og arbejdsvilkår til følge.
Vil Enhedslisten være med til det sammen med os Socialdemokrater og eventuelt Dansk Folkeparti?
Magni Arge (T), 2016-03-01:
Det glæder mig, at statsministeren vil respektere den færøske folkevilje, og jeg mener også, at det er den færøske folkevilje, der skal komme til udtryk igennem en folkeafstemning, og så agerer vi i forhold til det.
For at komme til den lidt lettere del må jeg fortælle, at ambitionerne om at hejse det færøske flag på de offentlige flagstænger i Danmark en gang om året ikke vakte de helt store jubelscener på Færøerne, selv om historien fik ben at gå på i de danske medier.
Men jeg har et alternativt forslag, som jeg tror mange vil sætte stor pris på, og det er en årlig statsfinansieret venskabskamp i fodbold mellem Danmark og Færøerne, skiftevis i Idrætsparken og på Tórsvøllur i Gundadalur.
Symbolikken er til at forstå.
Det kan blive intenst i kampens hede, men forpligter vi os til fairplay på banen, sådan som jævnbyrdige parter bør gøre, får vi et retfærdigt resultat.
Tilskuerne får et fint show, og der kan i øvrigt holdes en folkefest, både hver for sig og sammen.
Det kan godt minde om Davids kamp mod Goliat, men sådan en tager vi gerne i kampen mod Danmark.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-03-01:
Tak for det.
Jeg håber da, der er nogle idrætsorganisationer, der lytter til det, for det lyder rigtig, rigtig spændende.
Jeg kan sige, at vi, for så vidt angår det parti, jeg selv er formand for, har haft den faste tradition, at vi, når vi har holdt sommergruppemøder på Færøerne, har afviklet en sådan venskabskamp.
Jeg tør slet ikke udtale mig om, hvad udfaldet af den sidste var, for det var David, der slog Goliat.
I givet fald vil det være på Olaidag, der skal flages med færøsk flag i Danmark, men det kan vi vende tilbage til.
Jeg bliver nok nødt til lige at opholde mig ved den første del af det, der så ikke var spørgsmålet, men bare nogle bemærkninger, for ellers svæver det jo i luften.
Der blev talt om, hvordan det plejer at være, og det er jo en banalitet, at hvis en minister bliver mødt med mistillid i Folketinget, kan en minister ikke fortsætte.
Lad mig lige gøre det et hundrede procent klart.
Nu er det jo sådan, at Folketinget udtrykker sine holdninger i Folketingssalen, og kan man ud fra det, jeg har sagt, udtrykke det sådan, som fru Mette Frederiksen gjorde, altså at man må forstå, at der ikke kommer noget?
Nej, det kan man ikke.
Jeg har gjort rede for, hvad der er regeringens udgangspunkt, og det må også være Folketingets, for hvis et flertal i Folketinget havde ment, at man kun kunne vedtage fødevarepakken, hvis den havde set anderledes ud end det, man vedtog, så havde man vel ikke vedtaget den.
Så der er vedtaget en landbrugspakke, som vi står fuldt inde for af de grunde, jeg nævnte før, og hvor vi som regering ikke ser et selvstændigt behov for justering af den.
Der er brug for, at vi gør alt muligt andet i kølvandet på den omkring natur, miljø m.v., og det forbereder vi.
Så har vi aflæst nogle politiske ønsker, ligesom man vel også gør i andre sammenhænge, og der har været et forløb, som har været ret åbent, og som gik ud på at se, om vi kunne løse en låst situation på en sådan måde, at tilliden til den minister, der ikke længere var tillid til, kunne genopbygges.
Der lykkedes ikke, og derfor er vi, hvor vi er nu.
I forhold til kontanthjælpsloftet er Venstre gået til valg på det, og det står vi også ved her efterfølgende.
Vi synes, det er fornuftigt, at man i en situation, hvor der er beskæftigelsesfremgang og ledigheden falder, forholder sig til det forhold, at tallene omkring kontanthjælpsmodtagere ikke udvikler sig nær så gunstigt, som man kunne håbe.
Derfor har vi helt åbent den holdning, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde, også for folk, der tager arbejde med meget små indkomster, og en del af løsningen er kontanthjælpsloftet.
Den anden del af løsningen vender vi tilbage til i efteråret, og den handler om efter en 2025-plan, så målrettet vi nu kan gøre det, at give nogle skattelettelser til mennesker med små arbejdsindkomster.
Mette Frederiksen (S), 2016-03-01:
Jeg tror altså – i al stilfærdighed – at det kun er statsministeren, der ikke synes, at det her er mærkeligt og besynderligt.
For vi har jo i en uges tid været igennem et forløb, hvor det, vi har måttet forstå, har været, at der blev forhandlet om en tillægspakke på miljøområdet og spørgsmålet om, hvordan regeringen skulle se ud.
Det var jo to nye fænomener i dansk politik, kan man sige, for det plejer sådan set at være sådan, at hvis Folketinget ikke har tillid til en minister, fortsætter vedkommende ikke med at være minister.
Det er, kan man sige, et af vores mest solide sådan parlamentariske redskaber, som statsministeren vel sådan set har valgt at gøre til et forhandlingselement på lige fod med udledning af kvælstof i den danske natur.
Det er nyt og i mine øjne ikke anbefalelsesværdigt i forhold til, hvordan en regering bør forholde sig, når Folketinget ikke har tillid til en minister.
Men hele spørgsmålet om tillægspakken har vel at gøre med spørgsmålet om kvælstof, altså om der er den rette balance mellem, hvor meget der udledes i den danske natur, og vores behov for at passe på naturen og eksempelvis sikre, at vi har noget ordentligt drikkevand.
Så jeg må forstå det sådan, at der ikke kommer en tillægspakke, og at det, der har været et klart konservativt krav, nemlig at forbedre balancen på landbrugsområdet, dermed ikke imødekommes fra regeringens side.
Det fører mig videre til næste spørgsmål, for der er også andre udfordringer.
Og noget af det, offentligheden ikke rigtig har kunnet høre noget til som følge af den blå diskussion, er spørgsmålet om kontanthjælpsloftet. Vi blev jo hurtigt opmærksomme på, at en gruppe særlig ville komme i klemme, nemlig mennesker med store handicap.
Vi har stillet ændringsforslag, og også der er regeringen så kommet i mindretal, fordi Dansk Folkeparti har skiftet holdning, hvilket er positivt.
Derfor har jeg et konkret spørgsmål til statsministeren: Er statsministeren enig i, at det var urimeligt over for vores handicappede, og hvordan bliver det egentlig med enlige forsøgere herfra og fremover?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-03-01:
Og det vil være sådan, at den nye minister jo i sagens natur vil være lydhør over for de ønsker, der er, fra de partier, der sammen med regeringen har båret ansvaret for at bære den her pakke igennem.
Men hvis der bliver spurgt ind til regeringens prioritet, altså om det er sådan, at regeringen mener, at vi efterlades med det, fru Mette Frederiksen kaldte en miljøregning, som vi altså sådan objektivt set har et behov for at samle op, så er det ikke regeringens position.
Mette Frederiksen (S), 2016-03-01:
På min egen måde er jeg faktisk kommet til at holde meget af de her spørgetimer, for der dukker altid noget aldeles uventet op.
Altså, på et tidspunkt var det, at et omprioriteringsbidrag, som jo bare er et andet udtryk for minusvækst, ikke ville betyde besparelser ude i kommunerne.
Og i dag må jeg så forstå, at der ikke kommer en tillægspakke.
For man måtte jo forstå, når man fulgte – og det kunne godt være svært – den blå debat i den seneste uge, at der var behov for en tillægspakke, og at den politiske holdning vel sådan set var, at der ikke var den balance i landbrugspakken, som der er behov for.
Og det har så været tydeligt for os andre – også tidligere end den blå diskussion.
Men betyder det, at fordi ministeren i sidste ende vælger at trække sig, fordi statsministeren ikke træffer den eneste beslutning, statsministeren bør træffe i den situation, så vil der ikke komme en tillægspakke til landbrugspakken?
For det er da i så fald helt ny viden – ikke alene for Folketinget, men også for danskerne.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-03-01:
Det vil sige, at i forhold til det spørgsmål om, om der var en miljøregning, der hang, deler jeg ikke det synspunkt .
Det er sådan, at Folketinget har vedtaget en landbrugspakke, som på en og samme tid giver landbruget nogle bedre produktionsvilkår; skaber en mulighed for, at man kan øge råvaregrundlaget; gennemfører et paradigmeskift i den måde, vi miljøregulerer på; og uomtvisteligt på den lange bane samlet set er mere skånsom over for miljøet.
Det er situationen, og den pakke står ved magt.
Betyder det så, at den her regering overhovedet ikke skal lave andet, der har med landbrug og natur at gøre?
Nej, selvfølgelig betyder det ikke det.
Derfor vil det jo være sådan, at når den nye miljø- og fødevareminister nu lige har haft en mulighed for at orientere sig i sit ressort, så vil han jo være i fortsatte drøftelser med de af Folketingets politiske partier, der har en interesse i at være det.
Og det naturlige afsæt her er selvfølgelig de partier, der har stemt den her fødevarepakke igennem.