runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-03-28:
For når jeg hører de to ordførere gå ind for det – de er ikke blevet fyret eller noget som helst, men er stadig væk ordførere på området – hvad er det så i regeringen, der gør, at man ikke stiller forslag om øremærket barsel, hvilket ellers står i regeringsgrundlaget?
Jeg synes, at det var hønen og ægget, for en anden fordeling af barselsorlov ved man jo godt også betyder mere lige løn – i stedet for nu, hvor det jo kommer forfra.
Så derfor: Ligeløn først, og så kan det måske gøre noget ved barselsorloven.
For det var jo en del af regeringsgrundlaget.
Men øremærket barsel, er det fuldstændig droppet fra regeringens side?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-03-28:
Jeg vil lige starte med at sige, at jeg er helt enig med Enhedslistens ordfører i, at barsel og løn jo hænger uløseligt sammen.
Hvis du starter på det ene, kan det være med til at løse det andet.
Det kan lige så godt starte det ene sted som det andet sted.
Hvad nu, hvis det ene ikke virker?
Jamen så må vi jo sammen her i Folketinget diskutere, hvordan vi kommer videre, og jeg synes da ikke, at der er noget, der er forbudt at diskutere, eller at der er nogen problemer, som det er forbudt at gøre opmærksom på.
Jeg mener, at det er et reelt problem, at mænd ikke holder mere orlov, end de gør, for jeg er af den fuldstændig klare overbevisning, at mænd gerne vil.
Så derfor skal vi have ryddet nogle af de barrierer af vejen, og jeg er villig til at diskutere det hele.
Når det så er sagt, kommer der ikke forslag om øremærket barsel fra regeringen.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-03-28:
Jeg er helt enig med ordføreren i, at det er et kæmpeproblem med social kontrol, og man er også nødt til at gøre noget for at række hånden ud til de her kvinder, som i nogle af de her miljøer i den grad oplever en begrænsning af deres frihed.
Jeg går også ud fra, at ordføreren er enig med mig i, at kvinder selvfølgelig ikke skal udsættes for vold.
Og jeg går også ud fra, at ordføreren er enig med mig i, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at de her kvinder kan stå på egne ben.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvordan kan det være, at ordførerens parti sagde nej, da regeringen ændrede loven, der gjorde, at en kvinde, der bliver udsat for vold, ikke skal være i det ægteskab i 7 år, før hun kan få en opholdstilladelse?
Det er da i den grad et svigt af de her kvinder.
Hvordan kan det være, at DF ikke stemte for den ændring, der faktisk sikrede, at de her kvinder kunne komme ud af et ægteskab fyldt med vold?
DF vil hellere sende dem tilbage til Tyrkiet, eller hvad ved jeg, og ud til de her landsbyer, hvor undertrykkelsen kan fortsætte.
Pia Adelsteen (DF), 2014-03-28:
Nu går jeg ikke ud fra, at man kun gifter sig for at komme fra en undertrykkelse til en anden.
Jeg går ud fra, at man som regel gifter sig af kærlighed.
Så er det rigtigt, at der er nogle ægteskaber, hvor der er vold.
Vi har det jo sådan med folk, der skal have opholdstilladelse og tilladelse til at være i Danmark, at de skal opfylde nogle krav.
Jeg tror i øvrigt, at der er nogle dispensationsmuligheder, hvis man er udsat for vold, men det er helt klart noget, der skal bevises.
Vi ser det nogle gange i sager om forældremyndighed, hvor der er påstande, der flyver rundt i luften, om, at den ene eller den anden part gør det ene eller det andet, fordi de hver især vil have myndigheden over barnet.
Det kunne jeg også godt frygte ville ske, hvis man lemper reglerne for ophold.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-03-28:
Selvfølgelig gifter man sig da, håber jeg, på grund af kærlighed.
Men det er jo ikke altid sådan, at sådan et ægteskab fortsætter i en kærlig atmosfære.
Og lige præcis i de her tilfælde, hvor man ser de her kvinder, som bliver udsat for vold, har Dansk Folkeparti jo rent faktisk sagt, at de hellere vil have, at de skal leve i de her forhold i 7 år, før de kan få opholdstilladelse.
Det er det, jeg undrer mig over.
Jeg er da fuldstændig med på, at man ikke kan komme og sige: Åh, jeg har fået en på hovedet, og derfor skal jeg have opholdstilladelse.
Men vi snakker om, at kvinder, der gentagne gange har fået brækket ribben og brud på kraniet og har lægeattest, har været på skadestuen, har blå mærker over det hele, ikke kan få opholdstilladelse, men kan stå i den situation, at de faktisk bliver udstødt, bliver sendt tilbage til et lillebitte samfund, der mener, det er kvindens skyld.
Altså, når vi snakker om social kontrol, snakker vi faktisk om de miljøer, der har sådan et kvindesyn.
Hvordan kan det så være, at hensynet til de kvinder ikke er større?
Synes ordføreren ikke, det lyder en anelse modstridende, at man på den ene side siger, at man gerne vil gøre en forskel for de her kvinder, der bliver udsat for social kontrol, men samtidig på den anden side siger: Nej, du skal helst være 7 år i det voldelige ægteskab, før du kan få opholdstilladelse?
Pia Adelsteen (DF), 2014-03-28:
Jeg mener ikke, der er et modsætningsforhold, når vi ikke vil give opholdstilladelse – hvor jeg i øvrigt stadig væk mener at man kan få en dispensation og få opholdstilladelse, hvis man har været udsat for vold.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at i forhold til social kontrol, som jeg nævnte i min tale, drejer det sig altså om nyindvandrere og om efterkommere af indvandrere.
Det vil sige, at det er nogle, der har boet i Danmark, er født i Danmark, er vokset op i Danmark, og som stadig væk er udsat for en social kontrol, som overhovedet ikke burde eksistere i Danmark.
Det mener jeg ikke den bør.
Den kommer udefra, og den burde blive væk, langt væk.
Det har vi ikke i Danmark.
Vi skal ikke have, at man går rundt og kontrollerer hinanden på den måde, som jeg opfatter at det sker på.
Så jeg mener ikke, at der er noget modsætningsforhold.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-03-28:
Tak for det.
Det, der var specielt ved det her legetøjskatalog, var, at Fætter BR lod nogle af pigerne lege med såkaldte drengelegesager og omvendt lod nogle af drengene lege med de såkaldte pigelegesager.
F.eks. legede drengene med et køkken, og pigerne legede måske med en bilbane, eller hvad ved jeg.
Det sagde Dansk Folkepartis ordfører var perverst.
Står ordføreren ved det udsagn?
Fatma Øktem (V), 2014-03-28:
Ordføreren er vel bekendt med, at en meget høj procentdel af kvinder med indvandrerbaggrund står uden for arbejdsmarkedet, og jeg tror også, at ordføreren er enig med mig i, at det første og et af de største skridt for en ligestilling mellem kønnene også er økonomisk uafhængighed.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvad ordføreren eller Socialistisk Folkeparti vil gøre for at få de her kvinder ind på arbejdsmarkedet.
Merete Riisager (LA), 2014-03-28:
Nej, det er det faktisk ikke.
Bedre rettigheder til personer, der sælger sex, så jeg også meget gerne som et punkt, og endelig er fædres vilkår også noget, vi bør beskæftige os langt mere med.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-03-28:
Jamen det er da glædeligt at høre.
Hvad gør vi for at sikre flere kvindelige erhvervsfolk?
Hvad gør vi for at få hele talentmassen i spil?
For det må også for et parti som Liberal Alliance, som gerne vil være erhvervsvenligt, være i jeres interesse at få flere talenter i spil.
At sidde med armene over kors og modarbejde alt, hvad der sker, er da ikke noget, der gavner landets økonomi eller noget som helst.
Men hvis ikke I er med på de initiativer, der kommer fra regeringen, hvad skal der så ske for at få flere talenter i spil?
Merete Riisager (LA), 2014-03-28:
Altså, nu er vi et parti, der helt grundlæggende ikke tror på tvang.
Jeg mener, at bolden ligger på kvindernes halvdel.
Altså, hvis man vil noget, hvis man vil op at have en bestyrelsespost, skal man gøre fuldstændig ligesom mændene.
Man skal tage nogle uddannelser, der kvalificerer til at nå toppen i dansk erhvervsliv.
Man skal arbejde hårdt og længe, man skal løbe en risiko, man skal tage chancer, man skal bakke hinanden op.
Man skal simpelt hen arbejde, så blodet sprøjter, og så får manmåske en bestyrelsespost.
Men det er den vej, det går, og ikke gennem kvoter.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-03-28:
Tak for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren stadig væk mener, at øremærkning af barsel er en vej at gå.
Man kan jo finde masser af citater fra ministeren, som tidligere har talt meget varmt for, hvorfor det var vigtigt, at mændene fik den rettighed.
Mener ministeren – nu spørger jeg hr. Manu Sareen som radikalt folketingsmedlem – at det er en god idé at have øremærkning af barsel, altså til mænd?
Ministeren siger som det første, at økonomien var afgørende – det er et helt nyt argument, man hører, for jeg troede, at det var et politisk valg, som gik ud på, hvor populært eller upopulært det var, og at Socialdemokraterne derfor valgte at droppe det, mens de radikale ikke sagde noget.
Kan ministeren underbygge den påstand?
Fatma Øktem (V), 2014-03-28:
Jeg kan også godt undre mig over, hvad det er for en ny viden, der er kommet på barselsområdet, som gør, at regeringen har fået et helt andet syn på det.
For det er de samme argumenter, vi har brugt hele vejen igennem, og der valgte man åbenbart slet ikke at lytte til, at det her i sidste ende muligvis går ud over barnet.
Det her handler om økonomi, og det handler om frihed til, at familierne selv kan vælge.
Men det er ikke lige det, jeg vil spørge om nu.
Jeg synes bare, det er sjovt, at man hører de samme argumenter, efter at de har været kritiseret i rigtig mange år.
Jeg vil gerne kvittere for, at ministeren er opmærksom på det her, som jeg synes, og det overrasker nok ikke mange, er et af de væsentligste problemer på ligestillingsområdet i Danmark, nemlig både rettigheder for de homoseksuelle – de muslimske homoseksuelle eller homoseksuelle i etniske minoritetsgrupper – og social kontrol.
Der står en del om, at vi skal opsøge viden osv.
Mangler vi viden?
Mangler vi på det her område viden om, at de har det svært?
Og jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ministeren konkret har tænkt sig at gøre, for det kan jeg ikke læse i redegørelsen, ud over at der står noget om, at der er fokus på det.
Jeg sagde også tidligere, at det handler om at prioritere.
Det er ikke, fordi de andre områder ikke er vigtige, og vold er altid meget vigtigt.
Det er bare, hvis man holder det op imod, om det er lyseblå eller lyserøde legoklodser, at jeg måske synes, at det her vil vægte meget, meget mere, mens det andet måske i nogles verden kan være et problem.
Men det er jo igen et spørgsmål om, hvordan man prioriterer det.
Ministeren sagde, at barselsudvalget gav ny og kvalificeret viden.
Så vidt jeg ved, kom der ikke ny viden fra barselsudvalget.
Det, de gjorde, var at samle den viden, der allerede var.
Så det var jo ikke, fordi der kom helt ny viden på området fra 2010, hvor ministerens eget parti var med til at fremsætte et beslutningsforslag om 12 ugers øremærket barsel, til nu.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvorfor man valgte at gå fra bonusordningen, som jo var løsningen.
Da man blev klogere, fandt man på den løsning, der hed bonusordningen.
Hvorfor valgte man at gå fra det, når man var blevet klogere?
Pia Adelsteen (DF), 2014-03-28:
Jeg kan forstå på den lille debat her, at når man kommer i regering, får man kvalificeret sine holdninger.
Det kan jeg forstå.
Jeg vil egentlig gerne høre om noget i forbindelse med redegørelsens oplysninger om social kontrol og æresrelaterede konflikter, for her står der, at man egentlig bare vil fortsætte den eksisterende indsats.
Mener ministeren, at indsatsen så er god nok?
Jeg er for så vidt enig i, at meget af den kampagne, der har kørt, også har oplyst om, hvor man kan henvende sig osv., og den kan selvfølgelig også have en indflydelse på antallet, der stiger.
Det er jeg for så vidt ikke uenig i.
Der har jo været et stort mørketal inden, kan man sige, som nu måske er kommet frem i lyset, men det, der bekymrer mig i forhold til det her, er, at jeg har lidt svært ved at se, hvor det helt præcis virker henne.
Og der håber jeg så egentlig bare, at ministeren er med på, at det er noget, vi i hvert fald skal have fokus på, og hvor vi også en gang imellem skal nytænke, så man ikke bare kører videre i de samme baner.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-03-28:
Jeg kan jo kun give Enhedslistens ordfører det svar, som er blevet givet mange gange, og det er, at man satte sig for at kigge på området, man nedsatte et barselsudvalg og fandt frem til, at ulemperne ville overstige fordelene.
Derfor bragte man ikke det her forslag på banen.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-03-28:
Jeg går ud fra, at da Liberal Alliances ordfører sagde, at der havde været forslag om at kriminalisere sexsælgere, mente ordføreren at kriminalisere sexkøbere.
Godt, jeg skulle lige være med, for ellers har vi virkelig været ude i nogle kommunikationsvanskeligheder her de seneste par år.
Fru Merete Riisager gør opmærksom på alle de ting, som ikke bør stå øverst på ligestillingsdagsordenen, og det lader jo en stå tilbage med det store spørgsmål: Hvad skal så stå øverst?
For det er jo det sædvanlige fra Liberal Alliance, når vi snakker om ligestilling, at der bliver sagt nej til det meste, men det er sjældent, at der kommer nogen nye ideer, eller at der bliver gjort opmærksom på nogen konkrete problemstillinger, som Liberal Alliance ønsker at sætte fokus på.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-03-28:
Jeg skal lige høre ordføreren, om det er Radikale Venstres officielle politik, at man går ind for øremærket barsel, og om det er noget, man fortsat vil arbejde for.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-03-28:
På Radikale Venstres landsmøde har vi vedtaget en resolution, hvor der står, at partiet går ind for øremærket barsel.
I Radikale Venstres folketingsgruppe har vi ikke lavet en afstemning herom.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-03-28:
Jeg tænker på, om det så betyder, at man ikke vil bruge det redskab, men at man gerne vil have, at mænd tager mere barsel.
Hvad er det så, som Radikale Venstre arbejder for i regeringen, hvis det ikke er øremærket barsel, og hvis det ikke er, at flere mænd tager barsel, som Det Radikale Venstre jo har arbejdet for i årevis, og som man nu har kasseret?
Hvad er det så for nogle tiltag, mener ordføreren, der skal til fra radikal side, hvis det er, at flere mænd skal tage barsel?
Liv Holm Andersen (RV), 2014-03-28:
Jamen i virkeligheden var min socialdemokratiske kollega jo inde på nogle af de ting, man bør arbejde hen imod.
Man bør arbejde hen imod et arbejdsmarked, der er mindre kønsopdelt; man bør arbejde hen imod et løngab, der er mindre; man bør tage forskellige initiativer, som styrker fædres rolle som primær forælder.
Og så er ministeren jo også gået i dialog med fagforeningerne og arbejdsgiverforeningerne for at se, om man ikke kan finde en løsning, hvor man prioriterer det her; det er jo blevet prioriteret ved en lang række overenskomstforhandlinger på det seneste.
Så det går den rigtige vej, og hvis man kunne få det til at blive prioriteret endnu mere, ville ministeren også være villig til at se på, hvordan man fortolker de EU-direktiver, der er på det her område.
Pointen er, at der er en lang række ting, man kan gøre, og at vi har fravalgt et af redskaberne gør ikke, at målet ikke forbliver det samme.
Pia Adelsteen (DF), 2014-03-28:
Nu kom ordføreren selv ind på det her med øremærket barsel, men ordførerens parti sad jo i regering på det tidspunkt, det blev droppet.
Jeg kan jo forstå på ordføreren, at Socialistisk Folkeparti går ind for øremærket barsel.
Må jeg så ikke bare spørge, hvorfor SF var med til at droppe det.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-03-28:
Jeg tror, at alle, der fulgte med i medierne de dage, jo godt ved, at vi protesterede højlydt over, at regeringen først droppede det og dernæst faktisk lagde det hele i graven, også bonusordningen.
Vi var tre partier i regeringen, og når det største parti, som er Socialdemokratiet, som faktisk har gået ind for øremærket barsel – det har været noget, som de har kæmpet for – vælger at sige, at det er noget, som de ikke vil arbejde for, og når et andet parti, Det Radikale Venstre, ikke støtter op om, at vi skal have øremærket barsel, er det klart, at det bliver droppet. Vi stod fuldstændig alene og isoleret i forhold til at få den dagsorden igennem, men vi har sagt undervejs, at vi synes, det var fuldstændig forkert.
Og det mener vi faktisk fortsat, og derfor fremsætter vi også et beslutningsforslag om det.
Pia Adelsteen (DF), 2014-03-28:
Det er jo også fint nok at fremsætte et beslutningsforslag, men nu er regeringen imod, og de borgerlige partier har sådan set altid været imod øremærket barsel, så det kommer ikke igennem.
Havde det ikke været klogt at arbejde for det, mens man sad i regering?
Ordføreren har jo nede fra sin plads stået og punket den socialdemokratiske ordfører og den radikale ordfører for det med den øremærkede barsel, men ordførerens eget parti sad altså i regering, da man valgte at droppe den og var således med til at droppe den øremærkede barsel.
Det må der jo have været nogle begrundelser for.
Nu sidder man udenfor og vil fremsætte det, vel vidende at det aldrig kommer igennem, hvorimod man, da man var i regering, åbenbart ikke har arbejdet nok for at få det igennem.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-03-28:
Der kræves jo to til en tango.
Altså, når man ser på hele ligestillingsdagsorden, har regeringen jo ikke – selv om der er ret gode projekter her og der i forhold til ligestilling i handlingsplanen – haft mod til at sætte de helt store dagsordener og rykke ved det og gøre en forskel.
Vi havde en exceptionel mulighed.
Jeg er da fuldstændig enig.
Jeg ville da ønske, at vi havde den magt og de flere mandater til at slå i bordet og sige, at det her bare skal igennem.
Men det er jo lidt svært, når en statsminister sætter sig i spidsen for, at vi ikke skal have en øremærket barsel, som et lille parti i et regeringssamarbejde med tre partier at sige, at vi skal have øremærket barsel.
Det var jo at sørge for, at der faktisk er et uddannelsespålæg.
Det er simpelt hen det bedste, man kan gøre for de kvinder, der er på kontanthjælp, altså sikre, at de får sig en uddannelse, så de reelt kommer til at få en plads på arbejdsmarkedet, hvor de tjener deres egne penge og også kan slå i bordet derhjemme.
Det er simpelt hen det bedste.
Jeg snakkede med min mors veninde, og så sagde jeg, at der var det der uddannelsespålæg.
Så sagde hun: Tænk, hvis der i sin tid, da vi kom, havde været nogen, der havde haft mod til at stille det krav til os.
Selv da VK sad der, og der var højkonjunktur og alt buldrede derudad i økonomien, sikrede man heller ikke, at kvinder med minoritetsbaggrund kom ud på arbejdspladserne.
Det gjorde man ikke.
Det viser samtlige tal.
Så hvis der er nogle, der overhovedet har svigtet, så synes jeg bare, at man lige skal sætte sig foran spejlet.
Fatma Øktem (V), 2014-03-28:
Mange tak.
Jeg synes jo ikke, at vi svigtede.
Jeg synes netop, at vi stillede krav til de kvinder.
Og i min verden er det at stille krav til nogle mennesker netop at forvente noget af dem.
Det er at respektere de mennesker.
Det er at sige til dem: Vi ved, at du har noget at byde ind med til fællesskabet.
Jeg synes, at Socialistisk Folkeparti gør det modsatte ved netop ikke at stille de krav til dem.
Når jeg spørger ind til det, er det, fordi vi også ved det.
Nu har vi talt om social kontrol rigtig meget i dag, og jeg synes stadig væk, at det er en af de vigtigste udfordringer, vi har.
Inden for social kontrol ved vi også, at der er mange kvinder, der bliver styret af mænd, og som har svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet.
Hvad er det så reelt, man vil give de kvinder af redskaber?
Jeg tænker selvfølgelig her på 225-timersreglen, som var et redskab, der kunne bruges, fordi der også var et økonomisk incitament i det.
Nu kan jeg se, at ordføreren ruller med øjnene, men det er der vel en forklaring på.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-03-28:
Altså, 225-timersreglen var førhen en 300-timersregel.
Den gjorde faktisk det, at hvis man ikke fik job, kunne man ikke opfylde det krav.
Det betød, at man var fuldstændig uden forsørgelse.
Det betød, at de her kvinder ingen kontakt havde til socialforvaltningen.
Det betød, at vi mistede de kvinder.
Vi vidste faktisk ikke, hvordan det gik med dem.
Og hr. Claus Hjort Frederiksen sørgede jo nok også med 300-timersreglen for, at man manipulerede SFI-rapporten for at pynte på det.
Den journalist, der har skrevet om det, har fået en Cavlingpris for det.
Man skal bare slå op på en eller anden googleside, så kan man se det.
Men så til, hvad vi har gjort.
Vi siger i dag, at hvis man bliver udsat for vold, skal man ikke være i et forhold i 7 år.
Man får opholdstilladelse.
Og der kommer også et uddannelsespålæg, der gør, at de her kvinder faktisk reelt kommer ud på arbejdsmarkedet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-03-28:
Jeg tror, jeg vil starte sådan lidt tilbage i tiden, under den tidligere regering, for under den tidligere regering skete der ingen fremskridt for ligestillingen.
Tværtimod.
Men da vi fik den nye regering, synes jeg den gav os forhåbninger om fremskridt for ligestillingen.
Faktisk går det den forkerte vej, og hvorfor er det en katastrofe?
Det hele hænger jo sammen.
Det handler om ulige løn, om kvinder, der mere og mere tager deltidsarbejde, kvinder, som tager det gratis arbejde i hjemmet.
I virkeligheden betyder det, at arbejdsgiveren kan trykke lønnen og arbejdsforholdene, ikke alene for kvinderne, men for alle, som i dag kun har deres egen arbejdskraft at sælge.
Med det, jeg ser rundtomkring i dag, tror jeg, jeg kan sige, at uligheden vokser stort set overalt, f.eks. ser man krav om stiletter på diskoteker, Hut Buns' krav om hotpants og små toppe for at blive ansat som hotbun.
Hvad siger regeringen til det?
Vores ligestillingsminister siger nej til det, men hvad vil han gøre ved det?
Desværre ingenting.
For arbejdsgiveren siger jo bare, at kravet også går på mænd, som bare kan optræde i stiletter og hotpants og små toppe.
Det giver mig nogle forkerte billeder på nethinden.
Også på arbejdsmarkedet vokser uligheden.
Der sker intet, for så vidt angår uligelønnen.
Og der er flere kvinder, der får arbejdsskader, ikke mindst psykiske arbejdsskader, og flere kvinder bliver aktiveret på offentlige arbejdspladser, og vi ved jo godt, at offentlig jobtræning ikke fører til et fast job.
Derfor går arbejdsløsheden og ikke mindst langtidsarbejdsløsheden mest ud over kvinderne.
Når jeg hører ministerens redegørelse, som jeg også har læst, slår det mig, at han først og fremmest lægger vægt på, at nydanskere – mænd såvel som kvinder – har nogle problemer.
Jeg vil godt understrege, at jeg forstår disse uligheder som en del af uligheden, også her i Danmark.
Men når jeg ser på den såkaldte almindelige ulighed mellem mænd og kvinder, så synes jeg, at jeg oplever, at det er meget tyndt, hvad regeringen er kommet med.
Igen og igen går ministeren sjovt nok ind for, at mænd skal tage en større andel af barselsorloven, men hvad vil regeringen gøre ved det?
Det handler jo om øremærket barselsorlov, men regeringen har stukket halen mellem benene og begået løftebrud, og i dag går regeringen den borgerlige opposition i bedene.
Jeg synes, det er for tyndt, og jeg går ind for, at regeringen bør være langt mere konkret, når det handler om at skabe lighed mellem mænd og kvinder.
Fatma Øktem (V), 2014-03-28:
Mange tak.
Så kan jeg jo spørge om noget andet, og det er omkring prostitution.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om Socialdemokratiet går ind for kriminalisering af køb af sex.
Finn Thranum (V), 2014-03-28:
Jeg ved ikke, hvad min navnebror fortolker i min tale, men jeg kan sige, at vi har rigsfællesskabet, og det støtter Venstre.
Hvis der skulle komme en ny situation, som den spørgeren nævner, må vi forholde os til den og tage stilling.
Men i Venstre støtter og understøtter vi rigsfællesskabet og den udvikling, der er af det.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-03-28:
Vi bakker op om regeringens politik, og det er helt korrekt, at når man sidder i en regering, indgår man kompromisser, og det må ordføreren for SF jo også være fuldt ud opmærksom på.