runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Brodersen (DF), 2011-02-02:
Vil ministeren være indstillet på at sanere Nordbyen i Slagelse som led i regeringens plan om at fjerne ghettoområder, og hvilke initiativer mener ministeren i bekræftende fald konkret der bør tages for at opnå dette?
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-02:
Vi har et rigtig godt klagesystem, men vi har også nogle rigtig stærke organisationer, og jeg har hyppigt haft møde med Ældre Sagen, som er en rigtig god vagthund på det her område.
Så jeg har helt klart tænkt mig at fortsætte den gode dialog, jeg har med Ældre Sagen, bl.a. når de kan mærke, at der er noget, der ændrer sig eller kører skævt, eller der er en tendens i en eller anden retning, som vi ikke bryder os om, ligesom jeg synes, det er vigtigt også at høre fra fagbevægelsen, f.eks. FOA, hvordan deres medlemmer tager det her.
Jeg synes, det er meget vigtigt at have en god dialog med brugerne og med de organisationer, vi har, og selvfølgelig også med kommunerne i forhold til at sikre, at det her bliver en succes, for det, jeg har set i Fredericia Kommune, synes jeg virkelig er noget, vi skal unde vores ældre også i andre af landets kommuner.
Martin Henriksen (DF), 2011-02-02:
Mit sidste spørgsmål skal så være, om man – når vi nu skal holde øje med, om de kommuner, der implementerer det, gør det på en ordentlig måde, så det har den ønskede effekt – fra ministeriets side vil have en dialog med og vil inddrage de forskellige organisationer.
I det ritzautelegram, vi taler om her, er det jo Ældre Sagen, der giver udtryk for nogle bekymringer, og så kunne det måske være relevant – det er så en opfordring – om ministeren og ministerens ministerium drøftede tingene med bl.a. Ældre Sagen og spurgte, om de så nogle tendenser ude i kommunerne, der gik i den forkerte retning.
For alle er jo sådan set enige om, at det er et godt projekt, det skal bare implementeres på den rigtige måde.
Så jeg synes også, det er vigtigt, at man inddrager de organisationer, som er brugerorganisationer i det her, så man er sikker på, at det kommer til at fungere på en ordentlig måde.
Så det skal være min opfordring.
Jeg vil i øvrigt godt kvittere for ministerens positive svar.
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-02:
Jeg ved faktisk ikke, om der er sket en stigning i antallet af klagesager i de kommuner, hvor man er begyndt at arbejde med »Længst muligt i eget liv« som i Fredericia Kommune.
Det har vi faktisk ikke noget kendskab til, men det kunne da være interessant at se og høre, om det stort set er, som det plejer at være, eller om der er sket et skred.
Umiddelbart forstod jeg det sådan, da jeg besøgte Fredericia Kommune og besøgte en ældre, som havde været igennem det her »Længst muligt i eget liv«, at man var meget påpasselig med, at den ældre selvfølgelig skal spille med; ellers får man ikke det gode resultat i forhold til hjælp til selvhjælp.
Det er jo ekstremt vigtigt, for ellers lykkes det jo ikke.
Men det kan undersøges, så send endelig et skriftligt spørgsmål, så svarer jeg gerne tilbage.
Martin Henriksen (DF), 2011-02-02:
Det ville være dejligt, hvis ministeren, selv om der er kommunalt selvstyre, måske kunne være lidt mere konkret med hensyn til, hvordan man kunne kontrollere, at de kommuner, der forsøger at implementere det her, rent faktisk også gør det, som er hensigten med projektet.
Spørgsmålet skal nok også stilles skriftligt, men nu spørger jeg mundtligt, det kan være, jeg kan få svar på nu, om ministeren er bekendt med, om antallet af klagesager f.eks. er steget i nogle af de kommuner, hvor man er begyndt at indføre det her projekt.
Jeg vil gerne vide, om det er noget, ministeren har et svar på eller en fornemmelse af.
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-02:
Den her hverdagsrehabilitering og træning til selvhjælp skal jo indføres på den rigtige måde, for hvis det ikke bliver gjort på den rigtige måde, får man jo ikke det gode resultat, som man meget gerne vil have, nemlig at de ældre bliver mere selvhjulpne.
Så kommunerne får intet ud af at lave en eller anden form for discountudgave eller bare skrive ned og lave en papirtiger, hvor der står, at de vil gøre det og det, og så gør de det ikke alligevel, for de slipper ikke for det, der hedder den konkrete individuelle vurdering, hvor man skal gå ind og se på, hvad det er for et behov, den ældre har.
Det står meget klart og tydeligt i serviceloven, at kommunerne har et ansvar for og en forpligtelse til at sikre hjælp til ældre, som ikke kan klare sig selv.
At skrive det på et papir, er ikke det samme, som at de ældre kan klare sig selv.
Man skal også gøre noget målrettet for at kunne komme derhen, hvor den ældre bliver mere selvhjulpen, og hvor kommunen ud over øget livskvalitet til den ældre så får den ekstra bonus, at de kan spare nogle penge på hjemmehjælp og på hjemmeplejen, penge, som de så kan bruge andre steder, f.eks. inden for ældreområdet.
Martin Henriksen (DF), 2011-02-02:
Nu vil jeg nok prøve lidt at være djævelens advokat, for vi har jo før set eksempler på, at der er kommuner, som mildest talt prioriterer ret dårligt på ældreområdet, til trods for at de faktisk har fået ekstra ressourcer fra Folketingets side, fra regeringens og Dansk Folkepartis side.
Og nu lægger man op til en ordning, hvor man sætter ekstra ind i starten, bruger nogle ekstra økonomiske ressourcer i starten på at genoptræne den ældre, så den ældre kan blive selvhjulpen i hjemmet, og så har man på sigt rent faktisk mulighed for at spare nogle midler – det kan være fornuftigt nok, for de penge kan eksempelvis blive brugt på andre forbedringer, f.eks. inden for ældreområdet – men frygten er jo så, at der er nogle kommuner, der lader være med at gøre den ekstra indsats i starten og så bare indkasserer de midler, som der er mulighed for at indkassere, hvis man glemmer det gode og kun husker det dårlige.
Så hvordan vil ministeren sikre eller i hvert fald gøre en indsats for at sikre – der er jo kommunalt selvstyre – at vi kommer efter de kommuner, som forsøger at gøre det her?
For uanset at der er mange gode ting at sige om projektet, er der jo også en bekymring i nogle ældreorganisationer for, at der er kommuner, der vil forsøge at misbruge det her, sådan at det rent faktisk ikke bliver en forbedring for de ældre.
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-02:
Men jeg vil også gerne understrege, at jeg har en klar forventning om, at kommunerne også i de kommende år vil være i stand til at sikre en ældrepleje høj kvalitet, uanset valg af model.
Der er generelt et behov for at udvise økonomisk tilbageholdenhed i dansk økonomi, og det er derfor vigtigt, at kommunerne prioriterer de økonomiske midler fornuftigt og skaber effektive løsninger til gavn for både borgerne og kommunen inden for de rammer, de har.
At tænke forebyggelse, træning og hjælp til selvhjælp ind i ydelserne til borgerne ændrer ikke på princippet om, at den enkelte borger skal tildeles hjælp på baggrund af en konkret og individuel vurdering af behovet.
Det er meget vigtigt for mig, at rehabilitering ikke bare bruges som en spareøvelse.
Det skal være med til at skabe værdi for den enkelte i form af øget livskvalitet og selvhjulpenhed.
I artiklen, som spørgeren refererer til, hører vi om den 93-årige Søren Madsen, som fik hjælp morgen, middag og aften, og som efter genoptræning stort set kan klare sig selv.
At kunne klare sig selv er det, der er med til at give ham den størst mulige frihed og dermed også en højere livskvalitet, fordi han ud over at have fået det fysisk bedre også kan tilrettelægge sin hverdag uden at være afhængig af, hvornår andre kommer i hans hjem.
Jeg synes, det er meget positivt, at kommunerne samarbejder og udveksler erfaringer med henblik på at nå de bedst mulige løsninger.
Tina Nedergaard (V), 2011-02-02:
Det vil i rigtig mange sammenhænge være naturligt, hvis man har skiftet til et nyt job med et nyt jobindhold, at virksomheden også går ind og understøtter, at man får opkvalificering.
Bl.a. har industrien også massive fonde, som de også bruger på at uddanne deres egen arbejdskraft.
For det er jo faktisk sådan, at det offentligt finansierede uddannelsessystem er målrettet mod at skabe mobilitet generelt på arbejdsmarkedet og ikke i forhold til den specifikke jobfunktion.
Det er faktisk på den måde, den offentligt finansierede voksen- og efteruddannelse adskiller sig fra den virksomhedsfinansierede.
Det er korrekt, at hvis man f.eks. har en lang videregående uddannelse og bliver ansat i et job bl.a. på faglært niveau, skal man selv bidrage, enten qua virksomheden eller med egne midler.
Det er ud fra en betragtning om, at vi gerne vil målrette og prioritere de økonomiske ressourcer, vi har i voksen- og efteruddannelsessystemet, særlig til de kortuddannede og de ufaglærte eller til personer, som er i risiko for at ryge helt uden for arbejdsmarkedet, og det er de kortuddannede, der har størst risiko for det.
Men jeg vil bare gentage mit svar på det første spørgsmål, nemlig at fru Pernille Vigsø Bagge ikke behøver at frygte, at det går i retning af, at den offentlige voksen- og efteruddannelsesindsats kommer i nærheden af det lave niveau, som vi overtog, da VKO-flertallet satte sig på indflydelsen i 2001.
Faktisk bruger vi mange milliarder kroner mere nu både på uddannelse generelt og på voksen- og efteruddannelse, end man gjorde forud for regeringsovertagelsen.
Så vi har hele tiden prioriteret området og gør det fortsat i 2011, men lige i øjeblikket er situationen jo den, at vi i modsætning til S og SF sideløbende også tager hånd om den overordnede økonomiske dagsorden, for det er forudsætningen for, at vi både har velfærd på kort sigt og på lang sigt i det danske samfund.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-02-02:
Er det efter ministerens opfattelse hensigtsmæssigt, at de mange mennesker, der på grund af krisen har skullet skifte til et helt nyt jobindhold, nu skal betale et femcifret deltagergebyr for at være omstillingsparate på det danske arbejdsmarked?
Ole Vagn Christensen (S), 2011-02-02:
Er ministeren enig med retspræsidenten i Holstebro i, at opgavetildelingen til afdelingskontoret i Thisted er i overensstemmelse med det lovgivningsarbejde, der blev udført i Folketinget, efter at lovforslaget om domstolsreformen inklusive forarbejde blev overdraget til politisk behandling, og hvor der af hensyn til Thy/Mors-området, der ligger 100 km fra hovedtingstedet, blev truffet bestemmelse om at oprette et afdelingskontor i Thisted?
Er ministeren enig med retspræsidenten i Holstebro i, at opgavetildelingen til afdelingskontoret i Thisted er i overensstemmelse med det lovgivningsarbejde, der blev udført i Folketinget, efter at lovforslaget om domstolsreformen inklusive forarbejde blev overdraget til politisk behandling, og hvor der af hensyn til Thy/Mors-området, der ligger 100 km fra hovedtingsstedet, blev truffet bestemmelse om at oprette et afdelingskontor i Thisted?
Skriftlig begrundelse
Det kan synes uforståeligt for lokalbefolkningen i Thy og på Mors, at tiltalte og vidner fra dette område i domsmandssager m.v. for en stor dels vedkommende skal tage mere end 100 km til hovedtingstedet i Holstebro, tillige henset til den mange stedet meget ringe dækning med offentlige transportmidler.
Lars Barfoed (KF), 2011-02-02:
Vi har jo haft grundige samtaler, ikke blot med socialdemokratiske medlemmer af Folketinget, men også medlemmer fra Konservative og fra Venstre, som har været optaget af den her problemstilling, har jeg haft møder med.
Det har jo også ført til, at jeg har skrevet til Domstolsstyrelsen og henledt opmærksomheden på, at der er interesse for den her sag, og at der er nogle forudsætninger i lovgivningen i forbindelse med domstolsreformen, som man skal være opmærksom på.
Det mener jeg sådan set også er det, man er.
Det er stort set alle de borgernære sagstyper.
De vil blive behandlet i det pågældende afdelingskontor fremefter.
Det vil sige, at i de fleste de sager, hvor borgerne kan regne med at møde op i retten, kan de, som jeg vurderer det, møde op i afdelingskontoret og få håndteret dem.
Der behøver de ikke at tage til Retten i Holstebro.
Det er netop det hensyn, bl.a. hr. Ole Vagn Christensen har været optaget af, og det mener jeg sådan set er opfyldt med den måde, dommeren har disponeret det på.
Ole Vagn Christensen (S), 2011-02-02:
Det, der er alvorligt i det her, er sådan set, at når jeg fremfører, at Domstolsstyrelsen har fået en opgave, så går jeg ud fra, at det er den opgave, der ligger i det, der er givet svar på i forbindelse med behandlingen af afdelingskontorerne, og at det er det, man forpligter sig til.
Så troede jeg faktisk også, at det var sådan, at når det drejede sig om udkantspolitik, var regeringen optaget af, at man her ikke fik lavet yderligere serviceforringelser, og derfor var meget opmærksom på det spørgsmål, at hele advokatstanden og serviceringen af området sådan set er i fare i den måde, som man nu skitserer oplægget.
Vi vender senere tilbage til det i spørgsmål 2.
Lars Barfoed (KF), 2011-02-02:
Jeg ved ikke, om man kan sige, at domstolen har fået bemyndigelse til at tage sig af sagerne.
Det er vel sådan, at det er domstolene, der tager sig af retssager her i landet, og at Folketinget ikke intervenerer i det.
Det kan hr. Ole Vagn Christensen og jeg jo ikke lave om på.
Det tror jeg heller ikke vi har nogen intentioner om.
Jeg ved ikke, om hr. Ole Vagn Christensen måske har det, men det har jeg i hvert fald ikke.
Jeg synes, vi skal holde fast i grundloven, som den er.
Men jeg er bange for, at hr. Ole Vagn Christensen har været så ivrig efter at stille næste spørgsmål, at hr. Ole Vagn Christensen helt har undladt at høre efter, hvad jeg sagde.
Alle de mange sager, jeg nu har nævnt, bliver behandlet ved afdelingskontoret.
Dem nævnte hr. Ole Vagn Christensen, som jeg lige erindrer det, ikke.
Det er det, der i hvert fald står i spørgsmålet, men jeg har jo positivt nævnt en lang række sager, som bliver behandlet i afdelingskontoret fremefter.
Ole Vagn Christensen (S), 2011-02-02:
Det var det, jeg selv læste op, og det er det, der har skabt en foruroligelse og ikke er i overensstemmelse med de svar, vi tidligere har modtaget.
Retspræsidenten bygger på forarbejderne, og det var jo, efter at forarbejderne var kommet frem, at der var tale om, at man netop i det område her fik lang afstand, og derfor gik man ind på hele tankegangen om at oprette en afdelingsdomstol i Thisted.
Man kaldte det så et afdelingskontor, fordi man sådan set mente, at det hørte hjemme under Retten i Holstebro.
Men det er stadig væk uklart for mig, hvordan man fra Domstolsstyrelsens side kan sidde de ting overhørig, der har indgået i debatten omkring afdelingskontorerne, ligesom jeg synes, at hele regeringens udkantspolitik også ligger fuldstændig fladt ned, når man heller ikke skal tage hensyn til det, når man har fået den bemyndigelse, for det er jo en bemyndigelse, man har fået til at kunne tage sig af sagerne.
Jeg tænkte det nok.
Ministeren har fået den begrundelse, at den skitserede ordning er i fuld overensstemmelse med forarbejderne til domstolsreformen, idet den skitserede ordning placerer flere sagstyper på afdelingskontorer, end de sagstyper, der er nævnt i forarbejderne.
Efter at man havde lavet forarbejderne, var det jo, at man gik i gang med at finde løsninger for, hvordan vi skulle håndtere afdelingskontorene, og heri fik afstanden en stor betydning.
Når man tænker på, hvad det er, man nu stiller til rådighed, er det hverken i overensstemmelse med det svar, vi tidligere har fået om afstand, og at der dermed skulle tages hensyn til lokalområdet, eller regeringens egen politik med, at man ikke ville forsømme udkanterne.
Derfor, sagt til ministeren, blev jeg faktisk meget nervøs, fordi vi har haft gode samtaler omkring de her ting, og jeg havde faktisk opfattelsen af, at vi langt hen ad vejen var enige om, at man selvfølgelig ikke skulle sende hele menageriet til Holstebro, hvor der endda er meget dårlige forbindelser, hvis man ser på hele kredsens område.
Lars Barfoed (KF), 2011-02-02:
Det er jo ikke første gang, hr. Ole Vagn Christensen og jeg drøfter den her sag.
Derfor har jeg også fået en orientering fra Domstolsstyrelsen om, at retspræsidenten i Holstebro efter drøftelser med Domstolsstyrelsen har fastlagt, hvordan man skal fordele sagerne deroppe.
Så det er jeg bekendt med.
Det er jo også sådan, at Retten i Holstebro har udsendt en pressemeddelelse, og retten har også orienteret alle mulige interne og eksterne interessenter deroppe.
Så jeg mener, der er givet en grundig orientering, og jeg er også orienteret.
Men jeg er ikke bekendt med det nærmere indhold af de breve, som bliver omtalt her, men altså orienteret om, hvad det er for nogle sager, man i fremtiden vil behandle ved afdelingskontoret i Thisted.
Ole Vagn Christensen (S), 2011-02-02:
Spørgsmålet lyder: Er ministeren orienteret om det brev, retspræsidenten i Holstebro har skrevet til borgmestrene i Thisted og Morsø Kommuner samt til advokatforeningen og til Midt- og Vestjyllands Politi angående opgavetildeling til afdelingskontoret i Thisted, en afgørelse, der har bragt advokatstanden og serviceringen fra advokater i lokalområdet i fare, når retsmøder bortset fra bødesager og tilståelsessager, hvor der er tale om spirituskørsel og sager om frakendelse af førerretten, som udgangspunkt skal behandles ved hovedtingstedet i Holstebro?
Er ministeren orienteret om det brev, retspræsidenten i Holstebro har skrevet til borgmestrene i Thisted og Morsø Kommuner samt til advokatforeningen og til Midt- og Vestjyllands Politi angående opgavetildeling til afdelingskontoret i Thisted, en afgørelse, der har bragt advokatstanden og serviceringen fra advokater i lokalområdet i fare, når retsmøder bortset fra bødesager og tilståelsessager, hvor der er tale om spirituskørsel og sager om frakendelse af førerretten, som udgangspunkt skal behandles ved hovedtingstedet i Holstebro?
Skriftlig begrundelse
Spørgsmålet stilles på baggrund af tidligere drøftelser med ministeren her i Folketinget og separate møder med ministeren, der førte til, at ministeren skrev til Domstolsstyrelsen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-02-02:
Jeg tror simpelt hen ikke på, at lønningerne bliver presset ned.
Det er et skræmmebillede, hr. Frank Aaen vil prøve at fremmane.
Når hr. Frank Aaen fremhæver, at det kun er 2 pct. af arbejdsstyrken, vi taler om, glemmer han jo, at det modsvares af den meget høje stigning i antallet af folk, der går på pension, altså de 225.000.
Så det er jo kombinationen af de to ting, der gør, at vi må træffe et valg i det danske samfund.
Vi må træffe det valg mellem, at vi enten opretholder en efterlønsordning, og at vi så kan se, at vi i mange, mange år fremover, år efter år, skal spare, eller om vi alternativt synes – og det er så det valg, regeringen har truffet – at vi kan bruge ressourcerne bedre ved ikke at betale folk i den arbejdsduelige alder, som er i arbejde, for at gå på efterløn.
Det er også derfor, vi har sagt, at vi må lave en seniorførtidspensionsordning for de mennesker, som er blevet nedslidt, en ordning, der gælder for alle, uanset om de er medlem af en a-kasse eller ej.
Frank Aaen (EL), 2011-02-02:
Jo, jo, nu gjorde jeg sådan set ministeren opmærksom på, at det problem, der ser ud til at opstå, trods alt er af en begrænset størrelse, ca. 2 pct. af arbejdsstyrken, ca. 50.000, sammenholdt med, at vi har 170.000 arbejdsløse.
Så det var én ting, som ministeren ikke lige forholdt sig til.
Så siger jeg igen: Når nu sammenhængen ifølge økonomerne er, at en fjernelse af efterlønnen vil øge arbejdsudbuddet, og at en fjernelse af efterlønnen dermed vil presse lønningerne, kan vi så ikke få den erkendelse fra ministeren, at det er sådan?
Jeg synes da bare, det er ærligt at sige, at det er sådan, at det er det, der er formålet med regeringens politik, altså at man ved at fjerne efterlønnen kan presse lønningerne ned.
Lars Barfoed (KF), 2011-02-02:
Altså, formålet med domstolsreformen var jo, at der skulle skabes et fagligt miljø ved byretterne, og det er jo nødvendigt, hvis alle borgere, uanset hvor de bor, også skal have håndteret deres sager på det højest mulige faglige niveau.
Det var jo en hovedintention i forbindelse med domstolsreformen, at man skulle det.
Det har vi så sikret, ved at vi har samlet dommerne i nogle stærke faglige enheder ved de 24 byretter, der så er.
Så er der også nogle andre hensyn, der skal tages, og der blev det ikke mindst ved domstolsreformen fastsat eller i hvert fald forudsat, at de borgernære sager skulle behandles så tæt på borgerne som muligt.
Og der er altså ikke mindst i det område, vi nu taler om, nogle særlige geografiske forhold, der gør sig gældende, hvorfor man besluttede, at Retten i Holstebro skal have et fast afdelingskontor i Thisted.
Som jeg sagde før, har præsidenten for Retten i Holstebro så nu efter drøftelse med Domstolsstyrelsen fastlagt, hvilke af rettens sager der fremover skal behandles på det pågældende afdelingskontor i Thisted.
Og det er også fremover sådan – altså efter reformen – at borgerne i Thisted og Morsø Kommuner kan møde ved afdelingskontoret i langt de fleste sager, som en borger typisk bliver involveret i.
Meget af det, hr. Ole Vagn Christensen siger, er jo rigtigt – måske næsten det hele – for vi har haft nogle gode samtaler om det, og jeg mener sådan set også, at det, vi har talt om, også er det, der sker nu.
Nu skal jeg gøre opmærksom på, at vi jo har – det ved hr. Ole Vagn Christensen godt – selvstændige domstole her i landet.
Det er sådan set noget, der fremgår af vores forfatning, af grundloven, og derfor har jeg jo ingen muligheder for og beføjelser til at bestemme over domstolene og dermed intervenere i domstolenes afgørelser.
Vi taler her om en afgørelse, som er truffet af en dommer omkring, hvordan arbejdet i den pågældende retskreds kan finde sted, når det gælder domstolens behandling af sagerne.
Det er forældremyndighedssager og ægteskabssager.
Hovedforhandlingen i andre civile sager kan også i nogle tilfælde behandles ved afdelingskontoret.
Også bødesager og tilståelsessager bliver behandlet der, herunder at sager om spirituskørsel og om frakendelse af førerretten vil man kunne møde i ved afdelingskontoret, ligesom også hovedforhandlingen i andre straffesager også i nogle situationer kan behandles af afdelingskontoret.
Ole Vagn Christensen (S), 2011-02-02:
Det, jeg må forstå, er, at ministeren er enig i den måde, som Domstolsstyrelsen har tolket den udlægning på, som blev givet i svaret i bilag 50 på lovforslag nr. L 158.
Ministeren er altså enig i, at man lever op til det.
Det må jeg jo gå ud fra, når man siger det på den måde, som man siger det.
Og det er jo meget tydeligt skitseret, hvad det er for nogle sager, man sådan set mener man skal behandle ved afdelingskontoret.
Så der vil jeg sige, at vi tog alt det, man skrev om, at det herudover også vil være naturligt at overveje at lade tilståelsessager, domsmandssager og civile sager med mange lokale vidner behandle ved afdelingskontoret, som et tilsagn om, at alle og enhver da kunne se, at når der er over 100 km og der er dårlige trafikforbindelser, var det nemmere at sende en dommer til Thisted, end det var at sende hele det menageri ned til Holstebro.
Og det, vi jo alle er bekymrede for, er sådan set, at hele den servicering, der er fra advokatstanden, og de der ting sådan set næst efter forsvinder.
Det er jo ikke sådan, at der ikke er blevet behandlet sager ved Thisted Ret i sin tid.
Jeg mener faktisk, at den ret var den ret, der havde de fleste sager, så der var god begrundelse for, at man også kunne lade andre sager bliver behandlet dér.
Men jeg har forstået på ministeren, at ministeren i det, der blev sagt allerførst, sagde, at han selvfølgelig ikke har sat sig ind i enkelthederne i det brev, som er blevet skrevet til borgmestrene, men det har vi andre.