Tina Nedergaard (V), 2010-05-25:
Tak, formand.
Elever, studerende og andre, der deltager i offentlig og privat undervisning, har ret til et godt undervisningsmiljø.
Undervisningen skal foregå sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt.
Undervisningsmiljøet på uddannelsesstederne skal fremme børns og unges muligheder for udvikling og læring.
Derfor skal der sættes fokus på, at det er væsentligt for indlæringen at leve sundt.
Dermed er en sund levevis også et led i bekæmpelsen af frafald og fravær i skoler og på uddannelser.
Dette fokus skal både ligge nationalt og i høj grad også ude på de enkelte institutioner, hvor der kan udformes sundhedspolitikker, og hvor sundhed kan indgå som en integreret del af undervisningen.
Regeringen drøfter derfor gerne forslag, der kan understøtte indsatsen for at sikre et sundt læringsmiljø for såvel lærere som elever.
Det er i den sammenhæng også vigtigt at fokusere på rygning og dens skadelige virkning på den generelle sundhed.
Det er et vigtigt indsatsområde for regeringen, men uddannelsesstederne har også selv et ansvar for at være aktive på dette felt.
Den gældende lovgivning om de generelle regler om rygning på bl.a. uddannelsesinstitutioner fremgår af lov om røgfri miljøer, der hører under Indenrigs- og Sundhedsministeriet.
Efter lov om røgfri miljøer er det på børneinstitutioner, skoler, opholdssteder og lignende, der fortrinsvis har optaget børn og unge under 16 år, ikke tilladt for børn og unge samt elever at ryge på institutionsområdet.
Kun på døgninstitutioner, opholdssteder, kostskoler, efterskoler og lignende, der fortrinsvis har optaget unge i 15-16-års-alderen og derover, og som også fungerer som bolig for de unge, kan det besluttes, at det er tilladt, at de unge ryger i rygerum og på deres egne værelser.
Det er i denne sammenhæng uden betydning, om der er tale om en offentlig institution eller private institutioner.
I forhold til lærere, pædagoger, forældre og andre gælder det ligeledes, at rygning ikke er tilladt på institutionsområdet, men at rygning kan tillades, hvis der indrettes indendørs rygerum, men altså ikke rygekabiner og altså ikke udendørs.
Forslaget om totalt rygeforbud gælder altså allerede i grundskolen.
Eleverne skal helt uden for matriklen, hvis de skal kunne ryge allerede i dag.
Et totalt rygeforbud vil således alene have betydning i forhold til skoler, hvor unge i 15-16-års-alderen bor.
Her er det måske en overvejelse værd, at nogle af disse unge desværre kan have røget i flere år, og en fuldstændig udelukkelse af muligheden for at ryge i det, der er den unges midlertidige hjem, risikerer at være medvirkende til, at skoletilbuddet som sådan helt afvises af den unge.
Hvis det sidste er tilfældet, bør vi tænke os rigtig godt om.
Så er det muligvis bedre, at der ikke generaliseres med et totalforbud, men at man derimod fastholder den gældende adgang til lokalt at vurdere, hvad der kan lade sig gøre, uden at den unges skolegang direkte påvirkes i negativ retning.
Rygeloven er altså ikke til hinder for, at man lokalt på den enkelte skole indfører et totalt rygeforbud eller en rygepolitik, der er mere restriktiv end rygeloven.
Som nævnt er det min opfattelse, at uddannelsesstederne har et ansvar for at være aktive på dette felt, og det lokale ansvar ser ud til at blive taget alvorligt.
Rygning på efterskoler er ofte blevet debatteret, og det er fremhævet, at efterskoleelever ryger mere end jævnaldrende folkeskoleelever.
Jeg kan se, at efterskolerne er opmærksomme på problemet og tilsyneladende har besluttet sig for at gøre noget ved det.
Cirka halvdelen af landets efterskoler har ifølge bladet »Efterskolen« af egen drift indført et totalt rygeforbud.
På de øvrige skoler arbejdes der med oplysning og dialog.
Derudover har Efterskoleforeningen indledt et samarbejde med Kræftens Bekæmpelse om en større undersøgelse af, om rygepolitikkerne rundtomkring på landets efterskoler virker.
Efter aftalen skulle loven revideres i dette folketingsår efter at have virket i 3 år, men Folketinget har netop vedtaget en udskydelse af revisionen til folketingsåret 2011-12.
Regeringen finder, at en nærmere drøftelse af beslutningsforslaget bør ske i forbindelse med den kommende lovrevision i folketingsåret 2011-12.
Af ovennævnte grunde afviser jeg forslaget, men jeg vil også gerne afslutningsvis tilføje, at det er et meget alvorligt problem, når børn og unge begynder med at ryge.
Det forringer deres livskvalitet, det forringer deres muligheder for et langt liv, det reducerer deres muligheder for og lyst til f.eks. at være med i idræt både som unge og som voksne, fordi rygning også har umiddelbare negative effekter.
Derfor vil jeg sige, at jeg deler forslagsstillernes seriøsitet med hensyn til problemstillingen.
Den er meget alvorlig, og jeg vil også gerne se den i en sammenhæng med andre ministerområder for at finde en balance mellem på den ene side at hjælpe maksimalt til med at forhindre, at børn og unge starter med at ryge, og på den anden side at tage i betragtning, at vi har nogle meget socialt udsatte unge, som måske er på nogle bosteder, hvor det, at de ikke må ryge der, i sig selv kan medføre yderligere konfliktsituationer i forhold til medarbejderne.
Så jeg synes, der er meget at indtænke, og det er jeg meget tryg ved at man vil gøre i forbindelse med lovrevisionen af rygeloven, som vi også i regeringen selvfølgelig ser frem til.
Jeg deler intentionerne, og jeg deler bekymringen for, at vi fortsat har så mange børn og unge, som starter med at ryge.
Jeg glæder mig over, at bl.a. efterskolerne i høj grad selv har taget ansvaret på sig og endda har igangsat en undersøgelse af, hvordan de kan imødegå, at flere unge starter, og hvordan de måske endda kan hjælpe dem med at stoppe, mens de er på efterskolen.
Det er jo også en god anledning til at få snakket med den unge og få indarbejdet nogle sunde livsvaner.
Så vi er altså positive over for intentionerne, men vi finder i regeringen, at det foregriber den lovrevision, der kommer.
Men intentionen om at få færre unge til at begynde med at ryge og flere til at stoppe, deler vi fuldt og helt i regeringen.