Per Stig Møller (KF), 2013-10-24:
Det er jo simpelt hen til gavn for alle Nordens borgere.
Alligevel er der efter så mange årsmøder i Nordisk Råd – jeg overværede faktisk det første for 56 år siden, hvor man også snakkede om grænsehandelshindringer – og alle disse nordiske ministermøder er der stadig væk en række hindringer og uhensigtsmæssigheder, som vi fortsat slås med.
Det er jo for dårligt.
I EU er man på mange områder kommet langt længere, end vi i alle disse år har formået i Norden trods alle gode hensigter og løfter.
Til dagens redegøre er der vedlagt et helt katalog over emner, man vil få gjort noget ved, men der er ingen sikkerhed for, at man faktisk får gjort noget ved det.
Forhindringerne for uden videre at opfylde plejekrævende borgernes ønske om at blive plejet i et andet nordisk land bør naturligvis ophæves.
Det samme bør forhindringerne for danske lærlinge i at søge praktikpladser i Sverige og pensionisternes muligheder for at få deres kapitalpension udbetalt uden dobbeltbeskatning – alt sammen selvfølgeligheder, men hindringer i virkelighedens verden for nu blot at nævne nogle eksempler.
Så kunne man jo også tage fat på handelshindringerne.
Det ville jo blive konkret.
Det er et problem for de andre nordiske lande, at Norge fører en meget speciel, handelshindrende toldpolitik.
Hvorfor tager Nordisk Ministerråd ikke det op?
Det burde være en sag for ministrene.
Regeringerne har besluttet at skære Nordisk Ministerråds budget med 5 pct. i år og de kommende år.
Det er rimeligt nok, når der skal skæres alle vegne, men jeg vil godt sige, at jeg er glad for, at man ikke har benyttet anledningen til at fjerne den litteraturpris for børnelitteratur, som vi vedtog i 2011, men tværtimod nu lader den uddele i den kommende session for første gang, for vi har i Norden mange fremragende børnebogsforfattere, som vi bør opmuntre, fordi nordiske børn vokser op i meget beslægtede kulturer og livsmønstre.
Imidlertid er dette universitet et af de områder, der har udviklet sig positivt, så når man ser på rækken af områder, der ellers får penge, er det nok ikke det rimeligste sted at nedprioritere, for på det nordiske sommeruniversitet, forstår jeg, mødes forskere fra hele Norden for at lade sig inspirere af hinanden.
Vi har Svalbard, men vi burde have et stærkere Nuuk-universitet.
Der er faktisk kun afsat 10 mio. kr. til deling til at styrke hele området de næste 2 år.
Det er ikke meget.
Det får man ikke megen udvikling af arktisk forskning, glacialforskning, i Nuuk for.
I forbindelse med Arktis har vi i Folketinget vedtaget at følge op på den omtalte Stoltenbergrapport, som hr. Bertel Haarder nævnte, som vi vedtog her i Folketinget – jeg tror, at seks eller syv af punkterne vedtog vi i 2009, og det skulle vi gennemføre.
De er ikke gennemført, og det kunne jo godt være, at de nordiske landes udenrigsministre skulle se at få gjort noget ved det.
Nu kommer der så en debat med forsvarsministeren bagefter, men det er temmelig vigtigt, at denne rapport bliver virkeliggjort der, hvor det virkelig giver mening og mulighed, at vi har en fælles indsats gennem de nordiske lande.
Men en af de mest afgørende ting, som man også har vedtaget at gøre noget ved, og som jeg vil håbe på at der bliver gjort noget ved meget hurtigt, er eftersøgnings- og redningstjenesten i de arktiske farvande.
Selv om ministeren for nordiske anliggender fremhæver Stoltenbergrapporten i sin redegørelse her, er han jo ikke særlig opmærksom på netop dette aspekt af samarbejdet.
Men det må han blive i samarbejde med forsvarsministeren, der sidder klar til formentlig i næste debat at sige: Det gør vi alt sammen, men det skal gøres hurtigt.
Vi kan jo lige så godt have den samme bygning i stedet for at have fire eller fem forskellige bygninger at huse os i.
Vi kan også have gavn af at have fælles modtagelsestjeneste og telefontjeneste i den samme bygning.
Vender vi så her til sidst blikket mod det nære samarbejde, er det godt, at man nu vil harmonisere elmarkedet.
Det er godt, at man skærper den fælles fokus på grøn økonomi, og det er godt, som Socialdemokratiet fremhævede, at man vil indføre ens regler for byggematerialer, for også her skaber de forskellige regler unødige problemer.
Det er ligeledes godt, at vi følger op på den internationale indsats mod skatteunddragelse, og det er interessant, at man vil have fokus på stigningen i antallet af asylansøgere, som i øvrigt er vidt forskelligt i de forskellige lande i Norden, men der står ikke noget om, hvad man egentlig vil gøre ved det i nordisk sammenhæng, så det kan jeg jo godt ende denne tale med at spørge ministeren for nordisk samarbejde om.
Hermed er han spurgt, og talen er slut.