runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Linda Kristiansen (RV), 2013-01-22:
Tak for ordet.
I sidste uge havde jeg møde med en kvinde, som alt for ofte havde været i restance og som konsekvens heraf var flyttet ind og ud rigtig ofte.
Det betød jo selvfølgelig øgede omkostninger både for hende og for kommunen.
I samme anledning blev jeg også orienteret om et projekt støttet med tilskud fra Socialministeriet, der hedder »Orden i økonomien giver ro i sindet«.
Hun var røget ind under det her projekt, som egentlig gik ud på, at man tog kontakt tidligt til de her restanter, og projektet har faktisk vist sig at føre til, at antallet af udsættelser er faldet betydeligt.
Den del af lovforslaget, der handler om fremrykket underretning om boligsocialt anviste lejere, og hvor der tilbydes et møde med restanterne, har jeg en forhåbning om vil være første skridt på vejen til samme resultat som det omtalte projekt med færre udsættelser.
I Det Radikale Venstre er vi glade for at kunne støtte sådan et forslag.
Lars Dohn (EL), 2013-01-22:
Nu var jeg i forbindelse med det forrige lovforslag noget hård ved regeringens udmøntning af en aftale.
Den her gang vil jeg rose regeringens udmøntning af en aftale.
Man skal jo huske at lægge mærke til de dage, hvor solen skinner, og det gør den jo så i dag i den her sammenhæng.
Det er sådan, at i forbindelse med finansloven for 2013 indgik Enhedslisten og regeringen aftale om, at antallet af udsatte lejere yderligere skal nedbringes.
Vi gav jo kommunerne mulighed for at betale husleje for de udsættelsestruede i en kortere periode.
Nu skal vi så følge op på den anden del af aftalen, der handler om, at boligselskaber skal underrette kommunerne om restancer, så kommunerne kan afholde en opfølgende samtale med lejeren.
Jeg har bemærket, at Lejernes Landsorganisation forholder sig skeptisk til, at lejeren bliver stillet i den her situation, men man må jo konstatere, at der blandt dem, der ikke får betalt huslejen, også er familier med regulære arbejdsindtægter, og det derfor tilsyneladende er nødvendigt, at kommunerne kommer ind omkring med noget rådgivning af de familier.
Så vi støtter den del af forslaget.
Med hensyn til erstatningsboliger vil jeg sige, at med den renoveringsindsats, der kommer nu her – vi har jo fremrykket for milliarder af kroner i renovering – er det vigtigt, at det nu bliver fastslået, at der kommer nærmere bestemmelser for rettighederne i forbindelse med istandsættelse og erstatningsbolig.
Det er jo en meget utryg situation at være i, når ens bolig skal skimmelsvamprenoveres eller det, der er værre.
Så derfor er det vigtigt, at vi i udvalgsarbejdet ser nærmere på de bemærkninger, som er kommet til den her del, men som hovedpunkt vil jeg mene, at det er vigtigt, at vi nu får regler for det.
Ellers vil jeg kun kommentere punktet om tab ved fraflytning.
Tænk, hvis man i et parcelhuskvarter havde samme regel med, at når nogen gik fallit, så betalte de nærmeste naboer.
Så derfor er det vigtigt, at vi finder en model, hvor det så hentes længere centralt inde i systemet, og for os – vi ikke religiøse med hensyn til, hvor udgiften skal hentes – er det jo så vigtigt, at dispositionsfonden ikke bliver nødlidende.
Så det håber vi at vi kan se på under arbejdet.
Om Center for Boligsocial Udvikling vil jeg sige, at det er oprettet ud fra nogle satspuljemidler, og Enhedslisten er ikke en del af satspuljeaftalen, men der kan altså laves fornuftige ting, bl.a. netop det her center, som vi varmt støtter, og vi kan også varmt støtte, at Lejernes Landsorganisation får plads i bestyrelsen for det.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-22:
Nu kunne man jo holde en lang tale om, hvor teknisk det her lovforslag er, og om alle de ting, det indeholder.
Der er igen tale om et lovforslag, som dækker det mest overregulerede område overhovedet i Danmark, nemlig lovgivningen på boligområdet.
Jeg vil koge det ned til en kort forklaring på, hvorfor vi stemmer nej til det her.
Benedikte Kiær (KF), 2013-01-22:
Ja, det er lidt af et bunkebryllup, vi har at gøre med her nu – et lovforslag, som vedrører ni egentlig ret forskellige områder.
Så der er lidt af hvert i det her lovforslag.
En af de ting, der er blevet fremhævet af de andre ordførere, er muligheden for, at man hurtigst muligt kan hjælpe dem, som er udsættelsestruede, dem, som står over for at blive sat ud af deres lejlighed.
Der er sket rigtig meget gennem de seneste år både i forhold til at advisere kommunen om en fogedsag, før den egentlig er effektueret, så man kan hjælpe den enkelte familie, og i forhold til at man har lavet nogle satspuljeprojekter, hvor man laver det, man kalder en fremskudt rådgivning af de borgere, som er i en udsættelsestruet situation, og hvor man så går ind og hjælper dem med at få orden på deres økonomi.
For noget af det, vi kan se af de rapporter, der har været, er, at manglende overblik over økonomien – halvdelen af dem har ikke fået boligsikring – og en lang række forhold er baggrunden for, at vi ser mange af de her udsættelser gennem tiden.
Det er forhold, man faktisk kan gå ind og forebygge.
Nu har der så været andre ordførere oppe og sige, at grunden til, at vi nu ser, at antallet af udsættelser falder, er, at man har lavet om på de her såkaldte fattigdomsydelser, men så kan jeg bare ikke forstå, at man i nogle kommuner rundtom i landet faktisk oplever, at der er en fortsat stigning i antallet af borgere, der bliver sat ud.
Derimod oplever vi nogle af de steder, hvor man har sat gang i den her fremskudte rådgivning, at der faktisk er et stort fald i antallet af borgere, der bliver sat ud af deres bolig.
Så jeg tror, det er noget farligt nu at konkludere, hvad årsagen er til, at vi kan se, at antallet af borgere, der bliver sat ud af deres lejlighed, er faldet på grund af en bestemt ting.
Men som sagt skal man med det her forslag faktisk endnu tidligere på banen, når det gælder dem, der er socialt anvist til en almen bolig.
Det synes vi i Det Konservative Folkeparti er en ganske glimrende idé, for det viser sig jo mange gange, at det drejer sig om borgere, som er udsatte, som ikke har overblik over de muligheder, de har, og som simpelt hen har brug for hjælp.
Det er alt andet lige bedre at forebygge også på det her område, end at man først træder til, når den enkelte borger bliver sat ud af lejligheden.
Derudover er der en masse afbureaukratiseringsforslag, som vi finder ganske fornuftige.
Herunder er der også noget om øgede muligheder for kommunerne til at gå ind og se på, hvor det egentlig er i deres kommune – det er jo store kommuner i dag – man så skal bygge nogle almene ældreboliger f.eks., selv om man har en andel på over 2 pct. af de almene boliger, som sådan set ikke er blevet lejet ud, men der skal man selvfølgelig lige forklare sig over for ministeriet.
Der er som sagt ni elementer i det her forslag, og hvis jeg skulle gå igennem alle sammen, ville formanden rejse sig op og bede mig om at gå ned fra talerstolen.
Så jeg vil blot sige, at der er mange fornuftige ting i det her, og jeg ser frem til, at vi får en god udvalgsbehandling.
Og sådan, som det ligger nu, kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-22:
Man fristes til at sige, at der næsten som sædvanlig er tale om at indføre en usigelig detaljeret lovgivning om regulering af noget, som lejer og udlejer såmænd nok selv kunne finde ud af, hvis det ikke var, fordi der allerede fandtes en usigelig mængde regulering, som spænder ben for dem.
Det kan naturligvis være meget udmærket med regler, som regulerer betaling af forbrugsafgifter i situationer, hvor parterne intet har aftalt derom, men hvorfor skal man gøre dem bindende og ufravigelige?
Det virker som en automatreaktion eller i hvert fald som en konsekvens af, at man har gjort så meget anden lejelovgivning ufravigelig.
Medmindre man gennemfører anden lovgivning, som gennemtvinger de ønskede isoleringsarbejder m.v., så tror vi ikke, at den her lov får ret meget effekt.
Derimod har man meget elegant indsat en begrænsning af udlejernes mulighed for at forbedre et lejemål og dermed undgå boliglejereguleringslovens regler om lejefastsættelse.
I en bedre verden greb lovgivningen ikke ind i lejefastsættelsen, men når det nu er sket, og når det næsten altid har været til skade for udlejer, er der ingen grund til flere indgreb til skade for udlejerne.
Samlet set er der tale om et lovforslag, der mest er til glæde for jurister og sagsbehandlere, men som vil have en meget begrænset virkning.
Det kunne i øvrigt være interessant at sammenligne det med, hvorledes et frit marked vil fungere med hensyn til energieffektivisering, idet lovforslaget antager, at der kan opstå det paradoks, at forbedringer nogle gange vil give fordele for lejerne, men at de alligevel ikke bliver gennemført, fordi udlejeren ikke kan være sikker på at få en forrentning af sin investering tilbage.
På et frit boligmarked vil udlejer være i konkurrence med andre udlejere om at levere den bedste og billigste bolig, og det omfatter lejernes samlede boligudgift, herunder naturligvis forbrugsafgifter for varme osv.
Derfor vil udlejer have et incitament til at gennemføre energibesparelse, som kunne give lejerne besparelse.
At paradokset opstår, skyldes altså lejereguleringen, og er endnu et eksempel på, at lejeregulering bør afskaffes hurtigst muligt.
Jan Johansen (S), 2013-01-22:
Tak for det, hr. formand.
Socialdemokraterne er glade for, at vi har en regering, som har grønne ambitioner, også for boligsektoren.
Klimaændringerne sætter os alle sammen over for udfordringer om at tænke grønnere.
Vi skal hele tiden blive bedre til energieffektivisering og mindske udledningen af CO2.
Det gælder samfundet som helhed, men selvfølgelig også boligområderne.
Med energipakken styrker vi energirenoveringer i vores boliger, så vi kan spare varme og energi til glæde for klima, udlejere og beboere.
I dag afholder mange udlejere sig fra at foretage renoveringer i deres ejendomme, fordi de er bekymrede for, at investeringerne ikke kan tjenes hjem.
Med energisparepakken fjerner vi den barriere, så det både bliver bedre og mere gennemskueligt for udlejerne at gennemføre de grønne renoveringer.
Udlejerne får mulighed for at opkræve en større lejeforhøjelse, end de nuværende regler giver mulighed for, hvis man opfylder kravene om en vis energistandard og kan dokumentere en tilstrækkelig høj investering pr. kvadratmeter.
Det synes vi er et rimeligt krav, som samtidig sender os i den rigtige retning.
Det giver gode muligheder for at igangsætte renovering inden for aftalt grøn byfornyelse, ligesom forhåndsgodkendelse af energiforbedringer og en forhøjelse af lejernes rådighedsbeløb også skal være med til at sætte skub i den grønne boligsektor.
Hele udgangspunktet er, at vores boliger samlet set skal blive mere energivenlige.
I Danmark står driften af bygninger for 40 pct. af vores energiforbrug.
Størstedelen finder sted i boligerne.
Vi når derfor langt, hvis vi kommer i gang med renoveringen og selvfølgelig bygger grønt, hvis vi bygger nyt.
Energipakken vil gavne både private udlejere og lejere.
Vi sikrer, at lejernes samlede betaling til leje og energi ikke forhøjes med de energibesparende renoveringer, samtidig med at udlejerne tilskyndes til at forbedre ejendommen, så boligerne er tidssvarende og energirigtige.
Dagen i dag synes jeg derfor bringer en god nyhed for lejere, udlejere og klimaet.
Derfor bakker Socialdemokraterne forslaget op.
Karina Adsbøl (DF), 2013-01-22:
Denne aftale er en del af energiaftalen, som er udmøntet i en energisparepakke, der bl.a. omfatter totaløkonomisk rentable energiforbedringer og aftalen om grøn byfornyelse.
Som opfølgning på energiaftalen skal der gennemføres en energisparepakke, der bl.a. skal fremme energibesparelser i private lejeboliger.
Med dette lovforslag har vi prøvet at tilgodese lejere og udlejere samt gøre det mere attraktivt for udlejere og lejere.
Lovforslaget implementerer seks forslag med den hensigt at skabe en god balance mellem udlejere og lejere, heriblandt gennemførelse af totaløkonomisk rentable forbedringer og aftalen om grøn byfornyelse, hvori det foreslås, at udlejere og lejere kan indgå aftale om gennemførelse af aftalt grøn byfornyelse i form af energiforbedrende arbejder på beboelsesejendomme, energikrav som betingelse for anvendelse af lejeloven, forhåndsgodkendelse af lejeforhøjelser præciseres, så der er en sagsbehandlingsfrist på 2 måneder i huslejenævnet.
Vi finder det i Dansk Folkeparti vigtigt, at sagsbehandlingstiderne ikke er blevet forøget.
Forhøjelse af råderetsbeløbet giver lejere mulighed for at gennemføre forbedringsarbejder i de tilfælde, hvor udlejerne ikke har planer om at udføre det.
Hvad angår udlejers adgang til at kræve opsættelse af vandmåler og energi- og kølemåler, foreslås det med dette lovforslag, at der indsættes en hjemmel i lejeloven til dette.
Forslaget om rentable forbedringer indeholder de tiltag, der vil være rentable og have forholdsvis kort tilbagebetalingstid og have en forventelig begrænset økonomisk risiko.
Det er hensigten, at energibesparelsen fordeles mellem parterne.
Med dette lovforslag foreslås det, at man giver Grundejernes Investeringsfond mulighed for at yde udlejer og lejer en udvidet rådgivning i stil med den, fonden har ydet i forbindelse med tidligere tilskudsordninger.
Dette lovforslag skulle gerne tilgodese begge parter, både lejere og udlejere.
Dog har der været en række skeptiske høringssvar i forbindelse med dette lovforslag, og hvad angår aftalen, vi indgik, og hvad angår det lovforslag, der ligger nu, og den efterfølgende korrespondance, der har været ordførerne imellem og med ministeren, vil jeg godt følge op på fru Louise Schack Elhoms tale.
Det er selvfølgelig vigtigt, at vi i udvalgsbehandlingen får afklaret, at det lovforslag, der ligger her i dag, er det, vi aftalte i sin tid.
Så det skal vi have bekræftet i udvalget.
Vi står selvfølgelig ved den aftale, vi har indgået, men vi finder det vigtigt, at det også er den aftale, vi har indgået, der foreligger her.
Tak for ordet.
Linda Kristiansen (RV), 2013-01-22:
Formålet med dette lovforslag er at gøre det lettere og mere attraktivt at kunne gennemføre nogle energibesparende foranstaltninger.
De tidligere ordførere er gået ned i detaljerne i de seks delelementer, som lovforslaget dækker, så det vil jeg ikke gøre.
Jeg vil blot her tilkendegive, at i Det Radikale Venstre kan vi selvfølgelig sagtens støtte det her lovforslag, som jo gør det lettere at være grøn, og hele den her afbureaukratisering, så det ikke skal være så kompliceret, vil vi også gerne være med til.
Så vi støtter selvfølgelig forslaget.
Og skulle der være behov for en konkretisering af, hvorvidt det her forslag er den aftale, der er indgået, tager vi gerne snakken i udvalget, men vi mener, at det her er det forslag, der har været opbakning til hele vejen igennem.
Steen Gade (SF), 2013-01-22:
Som sagt er det jo en udmøntning af den energiaftale, der blev indgået for knap et år siden med alle partier bortset fra Liberal Alliance.
Den blev så fulgt op af en aftale om det her indhold i oktober måned, og jeg kan nu forstå på en enkelt ordfører, at der måske er nogle, der er i tvivl om, om det er i overensstemmelse med den aftale.
Det er jeg nu sikker på det er, men det jo klart, at det er noget, vi kan få synliggjort i løbet af udvalgsbehandlingen.
Vi er glade for forslaget.
Det indeholder jo som noget nyt muligheden for grøn byfornyelse, og det er klart, at den diskussion, der så har været, om, hvordan vi får resten af udlejningsbyggeriet både moderniseret og gjort mere energieffektivt, samtidig med at vi varetager lejernes interesser, har ligget os på sinde.
Jeg synes, at vi har fundet en god balance mellem ejere og lejere i den her model, for vi kommer ikke uden om, at hele Danmarks boligmasse trænger til at få et løft energimæssigt.
På den lange bane vil det jo også være til fordel for dem, der lejer, at den omkostning, de har til varme, holdes i ave og begrænses.
Så med udsigt til stigende priser på energi er det på den lange bane uden tvivl også til fordel for lejerne.
Men der har været nogle hensyn, der har måttet tages her.
Det er vel heller ingen hemmelighed, at der er en utilfredshed fra nogle lejeres side, og at der også er utilfredshed fra nogle ejeres side.
Det kan være, at vi har fundet et ret rimeligt sted at lande det her på.
Det er i hvert fald min opfattelse, og jeg er glad for aftalen, også den, der nu udmøntes i det her forslag.
Louise Schack Elholm (V), 2013-01-22:
Det var meget vanskeligt at nå til enighed om aftalen.
Vi var alle interesseret i at løse paradoksproblemet på lejeboligområdet og få lavet flere energirenoveringer.
Det var rimeligt let at nå til enighed om totaløkonomisk rentable investeringer og grøn byfornyelse, men den store udfordring var især energikravet for at kunne benytte sig af boligreguleringslovens § 5, stk. 2, hvorefter man kan hæve huslejen ved gennemgribende renoveringer.
Regeringen havde lagt op til en rigid regel om, at bygninger skulle leve op til energimærke D for at kunne benytte sig af boligreguleringslovens § 5, stk. 2, ved gennemgribende renoveringer.
Vi var derimod bekymret for, at det fremadrettet ville gøre, at en række bygninger ikke blev renoveret.
Installationsmangler som f.eks. manglende bad og toilet findes ofte i ældre beboelsesejendomme med ringe energimærkning.
Det tog lang tid at finde et kompromis, men regeringen tilbød os en enkel løsning, nemlig at man fremadrettet skal kunne benytte sig af § 5, stk. 2, hvis man har et energimærke D, eller hvis man investerer for 400 kr. pr. kvadratmeter i energirenoveringer.
Ministeren gjorde det klart, at udlejeren ville kunne benytte redskaberne i aftalen, som f.eks. totaløkonomisk rentable investeringer eller aftalt grøn byfornyelse, for at kunne nå op på de 400 kr. pr. kvadratmeter.
Det var vigtigt for os, at vi ikke komplicerede lejeloven yderligere.
Det skulle derfor være en simpel regel.
Nu har regeringen ændret på 400-kronersreglen, uden at de har gjort os opmærksom på, at de har ændret på aftalen.
Vi er ikke enig i ændringen af aftalen.
Hvis regeringen vælger at fastholde ændringen af aftalen, opfatter vi dette som forligsbrud.
Ændringen af lovforslaget udvander 400-kronersreglen, så den i realiteten vil blive brugt i meget begrænset omfang.
Det vil samtidig betyde, at der vil blive sat en stopper for § 5, stk. 2-renoveringer, og at installationsmangler som manglende bad eller toilet ikke vil blive ordnet.
Det vil samtidig betyde færre energirenoveringer, færre arbejdspladser og mindre vækst i Danmark.
Venstre vil derfor opfordre regeringen til at rette op på denne svipser.
Venstre står fuldt ud ved den aftale, som vi har aftalt i energisparepakken, og vi støtter elementerne i aftalen.
Vi støtter totaløkonomisk rentable investeringer, vi støtter aftalt grøn byfornyelse og stigningen i lejernes råderet.
Vi støtter aftalen, men vi forventer, at regeringen lever op til aftalen.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-01-23:
Jeg tænker: Hvordan skal jeg blive ved med at variere svaret?
Jeg kan sige, at jeg håber, at vi har en fælles dagsorden, som handler om, at vi simpelt hen får skabt nogle vilkår for de virksomheder, som vi kerer os meget om – det gør vi jo, uanset om vi så kommer fra det ene eller det andet parti – og at vi egentlig også bruger vores lydhørhed til at forstå og høre, hvad det er, virksomhederne ønsker.
Det, som jeg har lyttet mig til og egentlig også handlet på, er, at man ønsker en sikkerhed for finansiering.
Derfor har vi skabt de her muligheder med kreditpakker osv.
Og så er der en stor interesse for at arbejde med eksport, hvor vi også nu har taget nogle initiativer i forhold til at få finansieret det.
Så jeg synes, at vi er kommet et stykke vej, og håber selvfølgelig også, at dialogen fortsætter – med erhvervslivet og også hr. Hans Kristian Skibby – sådan at vi kan sikre os, at vi kommer godt ud af krisen og får skabt nogle job.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-01-23:
Heldigvis brugte jeg ikke ordet kluntet, det gjorde erhvervsministeren selv, men nok om det.
Jeg synes jo bare, det er interessant, at når man kommer med nogle postulater – om man er folkevalgt folketingsmedlem eller man er blevet minister efterfølgende – så må man jo også kunne stå på mål med nogle eksempler på det, man siger.
Når man kommer med en påstand om det og det, må man jo også kunne komme med nogle eksempler på, hvem det er, der har udtalt sig.
Er det direktøren i Dansk Industri, eller er det direktøren for Grundfos?
Altså, hvem er det, der har gjort det?
Er det i forbindelse med nogle seminarer, som erhvervsministeren har været på, at man er blevet hakket på af nogle konkrete erhvervsledere?
Jeg synes i det mindste, at man burde kunne komme med nogle eksempler på det frem for at mistænkeliggøre hele det danske erhvervsliv.
For jeg har faktisk indtryk af – de steder, hvor jeg færdes – at man faktisk ønsker, at der sker vækst i Danmark, og at der også bliver en sikring af de danske produktionsjob i Danmark fremover, og man ikke bare automatisk siger: Produktionsjob er noget, der hører til i lavtlønslande.
Der tror vi faktisk på, at man også i Danmark kan gøre en forskel.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-01-23:
Altså, hvorvidt jeg nu er et mandfolk eller ej, vil jeg selvfølgelig lade andre om at afgøre.
Jeg vil selvfølgelig håbe, at jeg gennem mit arbejde som erhvervs- og vækstminister også viser mig som i hvert fald handlekraftig.
Om det så tilhører mænd eller kvinder at være det, skal jeg sådan set ikke gøre mig klog på.
Det vigtigste for mig er som sagt, at vi får fokuseret på, hvordan vi får skabt klog vækst og gode job her i Danmark.
Jeg oplever fra erhvervslivet på Fyn, som jo er det, jeg sådan i hvert fald lige umiddelbart kender bedst, at de faktisk gør, hvad de kan for at løfte den opgave sammen med os.
Jeg har forklaret, at mine udtalelser var uklare, at ordvalget var forkert, og derfor er der i sagens natur ingen eksempler at hive frem her.
Men de eksempler, jeg kan nævne, er jo på virksomheder, som faktisk siger: Ja, vi kunne egentlig godt flytte vores produktion ud, men vi oplever også at have et ansvar for, at der er danske arbejdere, som kan få deres arbejdsplads i Danmark.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-01-23:
Jeg vil gerne kvittere for svaret, selv om det var lige så tyndt som en lys øl, kan man sige.
Men det ændrer jo ikke ved de udtalelser, som erhvervsministeren er kommet med.
Nu ved jeg godt, at vi har en kvindelig erhvervsminister, men derfor kan man da godt vise sig som et mandfolk, og det er bl.a. ved at sige: O.k., jeg har bøffet i det, det her tager jeg simpelt hen i mig igen, jeg æder stråhatten, om man så må sige.
Men det har ministeren jo ikke valgt at gøre.
Ministeren har valgt at komme med en præcisering og sige, at noget af det er blevet fortolket forkert, og at det beklager hun.
Jeg synes jo ikke, der er så meget at fejlfortolke, hvis man kigger på de udtalelser, der er kommet, altså rene citater.
Erhvervsministeren er citeret for at sige: »Jeg kan ikke sige andet end, at der tilsyneladende er en stor modbevægelse til, at det ikke skal lykkes for os at komme igennem med rigtig mange af de gode investeringer og initiativer, vi har lavet.« Der synes jeg jo virkelig, at erhvervsministeren er på glatis.
Så må man da i det mindste kunne komme med nogle eksempler på, hvad det er for nogle virksomhedsledere, som har givet anledning til den her bekymring hos erhvervsministeren, og som har foranlediget den her ret skarpe kritik af, hvordan erhvervslederne i Danmark agerer over for de vækstinitiativer, der er kommet fra regeringen.
Vi anerkender jo, at der er kommet vækstinitiativer, men vi anerkender også, at de ikke har hjulpet.
Og det er så dér, hvor ministeren vælger at sige: Vi synes, at vi bliver modarbejdet af erhvervslivets ledere, fordi de ønsker, at vi skal gå vintervejen med vores regering og vores rygsække.
Der synes jeg jo, at ministeren må komme med nogle eksempler på, hvad det er for nogle virksomhedsledere, som har sagt det her og talt imod erhvervsministeren i den her sag, uden at der har været god grund til det.
Det vil jeg selvfølgelig gerne have ministeren til at belyse.