runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-31:
Nu nærmer vi os måske en enighed.
For det er rigtigt, at med den underdanighed, som EU og Merkel og NATO og alle mulige leverer over for Erdogan, kommer han til at fremstå stærk, også i forhold til sin befolkning, som tænker: Uha, der er nok ikke mulighed for at gøre det nødvendige oprør, der er nok ikke andre muligheder.
Men det andet spørgsmål er stadig væk: Hvorfor skal et land, som så eklatant bryder med alle demokratiske rettigheder, være medlem af NATO?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-31:
Jo, men vi har stille og roligt sagt, at man godt kan sætte spørgsmålstegn ved Tyrkiets medlemskab af NATO.
Det gjorde vi jo i forbindelse med, at det kom frem, at der tilsyneladende havde været tale om urent trav i forhold til den her forsvinden af den formodede attentatmand til Lars Hedegaard.
Der må jeg sige, at det, vi har oplevet fra tyrkisk side, ikke er et samarbejde som et samarbejde mellem allierede, og hvis det er korrekt, som det har været oplyst i pressen, og som meget tyder på, at personen er blevet udleveret til Islamisk Stat og befinder sig i Raqqa nu, så har vi et alvorligt problem.
Mette Gjerskov (S), 2016-05-31:
Tak for det.
Som dansker og som socialdemokrat – som demokrat – tror jeg, at man for alle folk ønsker, at de har en selvbestemmelse i deres eget land.
Og Vestsahara er ikke et frit land og har desværre ikke været det meget, meget længe.
På FN-sprog hedder det et ikkeselvstyrende område.
Det er noget, der dækker over, at man ikke bestemmer en bønne selv.
Det er jo fuldstændig imod enhver dansk demokratisk tankegang.
Vestsahara er oven i købet blevet lovet en folkeafstemning om sit fremtidige tilhørsforhold, og heller ikke engang det har man kunnet levere.
Alle fingre peger naturligvis mod Marokko i den her sag, men jeg synes, det er meget vigtigt at understrege det, der ligger i vores forslag til vedtagelse, som hr. Christian Juhl netop læste op, netop det, at man skal bestræbe sig på at få en fredelig, forhandlet løsning.
For man kan netop frygte, hvis ikke der snart sker noget i sagen, at det går fra at være en fredelig, forhandlet løsning til en konflikt, vi står med.
Derfor er jeg rigtig glad for, at Enhedslisten igen har taget den her sag op i Folketinget, at Enhedslisten igen presser på, for at vi som land presser på ude i den store verden, i FN, for at der skal ske noget på området.
Derfor er jeg også glad for, at vi har fået lavet et forslag til vedtagelse, som er så bredt, at alle partier kunne være med, og at det også er skarpt.
Jeg synes, det er skarpt, når vi siger, at vi gerne vil have MINURSO's mandat, altså FN-missionen i Vestsahara, udvidet til også at overvåge menneskerettighedssituationen, og at vi fraråder offentlige institutioner og for den sags skyld private virksomheder at engagere sig finansielt, medmindre man er sikker på, at det kommer lokalbefolkningen til gode, eller at det ikke skader lokalbefolkningen.
Der er rigtig mange håndtag i det her forslag til vedtagelse, som virkelig kan gøre en forskel i Vestsahara, hvis altså vi får magt, som vi har agt.
Alt afhænger af FN, og alt afhænger af Sikkerhedsrådet.
Og det ved vi alle sammen kan være op ad bakke.
Men det bliver jo endnu mere op ad bakke, hvis gode demokratiske lande som Danmark undlader at presse på.
Jeg synes, at FN-sporet i den her sag er rigtigt, og derfor støtter vi også forslaget til vedtagelse.
Jeg skal også hilse fra Radikale Venstres ordfører, som desværre ikke kunne være til stede, og sige, at Radikale Venstre støtter forslaget til vedtagelse.
Så er det også sagt fra talerstolen, ikke kun af hr. Christian Juhl, men også af mig.
Jeg vil afslutte med at sige, at det her er en rigtig god tekst.
Jeg vil klart opfordre udenrigsministeren til at tage den under armen, hver eneste gang han taler med gode folk i FN, og til at presse på alle de steder, hvor man kan komme til det.
Og så vil jeg sige tak til Enhedslisten for at rejse den her sag igen.
Zenia Stampe (RV), 2016-05-31:
Jeg ser også udfordringen fra radikal islams side.
Det, jeg bare siger, og det, som jeg synes er rigtig vigtigt at forstå, er, at der er en meget stor forskel på at være muslim og at være yderligtgående radikaliseret ekstrem islamist.
Det er bare den sondring, som jeg synes vi skal holde fast i.
Den dag, det eventuelt vil blive aktuelt, at Tyrkiet kunne blive medlem af EU, er en dag, hvor Tyrkiet på ingen måde er gået i en fundamentalistisk retning, for det tror jeg ikke man kan, hvis man så samtidig er i stand til at opfylde EU's udvidelseskriterier, som jo handler om demokrati, åbenhed og alt det, som islamisterne er imod.
Så de to ting tror jeg på ingen måde kan forenes, og derfor vil det ikke være aktuelt.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-31:
Det er jo ærgerligt sådan at føle, at man får nogle utrolig ubegavede spørgsmål, men man kan måske overveje, om det er ens egen form, der gør, at man inviterer til det, når folk sidder med det indtryk, at det er de holdninger, fru Zenia Stampe har.
Jeg er bare ude efter, om fru Zenia Stampe overhovedet anerkender det kultursammenstød, de modsætninger, der kan være mellem Vesten, vores demokratier, de værdier, vi har i vores samfund, og så den muslimske ekstremisme, som jeg i hvert fald mener er en meget, meget stor udfordring for vores samfund.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-05-31:
Tak for det.
O.k., lad mig så knytte en anden kommentar: Er det egentlig ikke som udgangspunkt en meget god idé, at et lands befolkning – Danmarks befolkning – får lov at udtrykke deres mening om en optagelse ind i den her store klub EU?
Hvorfor er det et problem, at danskerne får lov at tage stilling til, om de synes, det er en god idé eller ej?
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-31:
Jeg vil sige, at hvis jeg spiller i den lokale fodboldklub i Gladsaxe, synes jeg ikke, at tilkommer mig at bestemme, hvem der i øvrigt får lov til at spille i den klub.
Hvis ellers de ønsker at spille fodbold og ikke ønsker at spille håndbold, og hvis ellers de overholder reglerne og betaler kontingentet, så synes jeg sådan set, at enhver, der har lyst til at spille fodbold, skal have lov til at melde sig ind i fodboldklubben og være med.
Det er min grundlæggende opfattelse.
Det kan så godt være, at det betyder, at jeg ikke længere er førstevalg på fjerdeholdet, men ryger helt ned på sjetteholdet, og så kan det være, at jeg melder mig ud af klubben.
Men det er sådan set en anden ting.
Det er min afgørelse.
Christina Egelund (LA), 2016-05-31:
I Liberal Alliance er vi meget store tilhængere af at holde folkeafstemninger om afgørende EU-spørgsmål.
Faktisk bundede vores modstand mod at afskaffe retsforbeholdet sidste år i en insisteren på, at f.eks. suverænitetsafgivelse til EU skal ske efter forudgående folkeafstemning og ikke blot, fordi et simpelt flertal her i Folketinget er enige med sig selv om det.
På samme måde har vi det i forhold til bankunionen.
Skulle der f.eks. materialisere sig et flertal i Folketinget for at tilslutte Danmark til bankunionen, vil vi insistere på, at der afholdes en folkeafstemning om spørgsmålet i respekt for danskernes nej tak til euroen tilbage i år 2000. Så vi er store tilhængere af at spørge danskerne, før der i Folketinget træffes vigtige beslutninger om det europæiske samarbejde.
Men vi insisterer samtidig på, at afstemningstemaerne skal være relevante, konkrete og aktuelle.
Når Dansk Folkeparti med det her beslutningsforslag søger flertal for at holde en folkeafstemning om Tyrkiets optagelse i EU, må jeg sige, at der er tale om både en teoretisk og en uaktuel sag.
Tyrkiet lever langtfra op til kriterierne for medlemskab, især efterlevelsen af både menneskerettigheder og respekt for helt basale liberale frihedsrettigheder, som f.eks. pressefrihed, efterlader meget at ønske.
Det Tyrkiet, som vi kender i dag, kan ikke optages i EU.
Dermed er sagen mildest talt uaktuel.
Derudover er det også en smule bizart, hvis det nuværende Folketing skulle give sin mening til kende over for den regering, som måtte være valgt af danskerne til at lede landet om 20, 30, 40 år.
Så min opfordring er: Lad os tage debatten, hvis eller når den bliver aktuel.
Liberal Alliance kan således ikke støtte forslaget.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-31:
Jeg synes, det var meget sigende, at Liberal Alliances ordfører tilkendegav, at afgørende EU-spørgsmål ønsker man at befolkningen får lejlighed til at tilkendegive sin holdning til.
Det er jeg helt enig med Liberal Alliance i.
Jeg forstår så bare ikke, at Liberal Alliance ikke opfatter en optagelse af Tyrkiet som et afgørende spørgsmål, for vi taler jo om et land, der på det tidspunkt måske vil have 80 millioner indbyggere og vil være større end Tyskland.
De 80 millioner vil for en god dels vedkommende være ludfattige, de 80 millioner indbyggere vil få adgang til at komme ind på det danske og i øvrigt de andre europæiske arbejdsmarkeder.
Vi taler om en situation, hvor vi optager et land, som er fuldstændig forandret i forhold til det Europa, vi i øvrigt kender.
Og derfor forstår jeg det ikke.
Christina Egelund (LA), 2016-05-31:
Jeg sagde i min tale, at for at kunne sende et tema til folkeafstemning skal det også være aktuelt.
Det skal være afgørende, og jeg kan sådan set være enig med ordføreren i, at en markant udvidelse af EU kan være et afgørende spørgsmål, men det skal også være aktuelt, og det skal ikke have en sådan hypotetisk-teoretisk karakter, sådan som det her afstemningstema har.
En ting er jo, hvordan Tyrkiet ser ud i dag, og som jeg sagde i min tale, så kan det Tyrkiet, vi kender i dag, i hvert fald i min optik ikke blive optaget i EU, men det EU, vi kender i dag, står muligvis også foran meget store forandringer.
Der er en folkeafstemning, som det er ordføreren bekendt, i Storbritannien om mindre end en måned.
Uanset hvordan resultatet af den afstemning bliver, kan det – og det håber jeg at det gør – give afsæt til en markant reform af det EU, vi kender.
Så derfor er der jo, både når man kigger på ansøgerlandet Tyrkiet, men sådan set også på det modtagende samarbejde, EU, tale om to størrelser, som i hvert fald for EU's vedkommende, håber jeg, står over for store forandringer, og jeg håber sådan set også, at Tyrkiet står foran store forandringer, selv om det ser lidt sort ud.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-31:
Jo, men det, som det her forslag handler om, er jo heller ikke at tage en folkeafstemning om det nu
Det er at love vælgerne, at de først får lejlighed til at tage stilling til spørgsmålet, når der foreligger en aftale, fuldstændig ligesom Wolfgang Schüssel, den tidligere østrigske forbundskansler, lovede vælgerne i Østrig.
Jeg synes stadig væk, at der er noget lidt besynderligt over det her og den debat om det Tyrkiet, vi kender i dag.
Det kan godt være, at det Tyrkiet, vi kender i dag, er et problem.
Det kan ændre sig, men det kan sandelig også ændre sig tilbage til det Tyrkiet, vi kender i dag, og så har vi pludselig optaget det Tyrkiet, vi kender i dag, i EU.
Det er en fundamental afgørelse, om man vil det eller ej, og jeg forstår ikke helt Enhedslistens, nej, Liberal Alliances synspunkt her, må jeg sige.
Christina Egelund (LA), 2016-05-31:
Det var vist et freudian slip, der ville noget, ordførerens sidste kommentar.
Jeg synes faktisk, at spørgsmålet om timing her er ret afgørende.
Jeg synes, det er specielt, at Dansk Folkepartis ordfører ønsker at pådutte og trække sin holdning ned over et kommende folketingsflertal, som jo er valgt af danskerne, om måske 20, 30, 40, 50 år, hvad ved jeg, i forbindelse med et spørgsmål om optagelse af et land, som til den tid formentlig har en helt anden karakter – det vil det i hvert fald have, hvis spørgsmålet om medlemskab af EU er aktuelt – i et samarbejde, som formentlig, det håber jeg, står foran meget store forandringer.
Det synes jeg faktisk vi skal overlade til kommende demokratiske forsamlinger i Danmark.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-05-31:
Tak for det.
Jeg vil prøve at følge lidt op på de kommentarer fra hr. Kenneth Kristensen Berth, som der blev lagt noget i fra ordførerens side.
Jeg har bemærket over en del år, at mange af de linjer, I ligesom lægger, har en skarp matematisk retning.
Det kan jeg godt lide.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-31:
Nej, vi er utrolig interesserede i Tyrkiet.
Men det, jeg sagde i min tale, var, at Tyrkiets optagelse i EU kun bliver relevant for os, på det tidspunkt hvor der er to forhold, der er gældende.
Det ene forhold er, at Tyrkiet lever op til alle de formelle krav, som stilles fra EU omkring demokrati, menneskerettigheder osv., osv., og at man ikke fifler med det, som man måske har gjort andre steder.
Det er punkt et.
Punkt to er, at der er en demokratisk proces i Tyrkiet, der beslutter det.
Såfremt det er tilfældet, er det jo et andet Tyrkiet, vi står med, end det Tyrkiet, vi står med i dag.
Det er også derfor, at det er rimelig langt ude i fremtiden.
Så vidt jeg husker, er det ikke engang 5 pct. af Israels territorie, der ligger i Europa, men det er muligt, jeg tager fejl.
Men det er det jo op til EU at afgøre.
Der er jo altså folk i EU, som ønsker, at EU ekspanderer ud over alle grænser, ligesom det er med Melodi Grand Prix, som, hvad skal vi sige, også er blevet eksporteret ud til det meste af verden.
Men vi har jo altid muligheden for at tage stilling til, om vi ønsker at være med, og det er den pointe, jeg synes at Dansk Folkeparti skal forholde sig til, og vi har også muligheden for at sige, at vi under de forhold ikke ønsker at være med.
Vi vil bestemt ikke udelukke – tværtimod – at det, hvis der bliver lavet en udvidelse med Tyrkiet eller med Rusland osv., kan være relevant, at man bruger det som en anledning til at få en folkeafstemning.
Og det er jo også noget, man fuldstændig selv kan bestemme.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-31:
Jo, det er selvfølgelig rigtigt nok.
Men jeg synes nu, det kunne være bedre, at man i de medlemslande, der er i EU, ligesom fik det skåret til, så det kunne fungere, og det er jo derfor, vi fremsætter det her forslag.
Det er jo sådan set, fordi vi ikke rigtig synes, at Tyrkiet passer ind i EU.
Det er lidt ligesom, hvis man forsøger at presse en firkant ned i en trekant.
De passer ikke sammen, og det gør Tyrkiet heller ikke.
Der er den erkendelse, jeg jo nok i virkeligheden sådan lidt efterspørger hos Enhedslisten og hos ordføreren, nemlig en erkendelse af, at der måske kan være nogle lande, som meget vanskeligt passer ind i et europæisk samarbejde eller i et samarbejde med andre civiliserede lande.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-31:
Men det er jo ikke det, der er diskussionen her.
Det, der er diskussionen her, er jo, om man vil give Tyrkiet mulighed for at blive medlem af EU i den situation, hvor Tyrkiet lever op til alle de krav, som stilles.
Altså, det er jo den situation, vi skal forholde os til, og der bliver jeg bare nødt til at sige, at det, hverken når det gælder Albanien eller Tyrkiet, er et selvstændigt problem for Enhedslisten, at de ikke har den kristne tro som deres hovedreligion.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-05-31:
Ja, vi kommer vidt omkring, og jeg er glad for, at Enhedslisten nævner Melodi Grand Prix.
For det er jo en god, gammel tradition, men vi kan vidst godt blive enige om, at EU ikke har så frygtelig meget med Melodi Grand Prix at gøre, ikke?
Så får Enhedslisten også talt noget om en eventuel udvidelse med Israel, og det er en spændende tanke.
Men er der nogen, der har foreslået det i EU?
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-31:
Jeg svarede på et spørgsmål om Israel.
Det var ikke mig, der bragte Israel på banen.
Jeg blev stillet et spørgsmål om det, og det svarede jeg på.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-05-31:
Men er vi enige om, at der ikke er et forslag fra nogen i EU eller fra noget sted i EU – og ikke fra noget kontor på Ridebanen i EU, hvis der er et sådant – om at optage Israel i EU?
Det er bare lige for at få det på plads.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-31:
Nej, vi er ikke enige om, at der ikke er kræfter i EU, som har haft en opfattelse af, at man kunne udvide EU langt ud over Europas grænser, inklusive spørgsmålet om Israel.
Så det er vi ikke enige om.
For den diskussion har været der, og jeg har selv deltaget i den i EU-Parlamentet.
Er det et synspunkt, som i dag har opbakning?
Nej, det tror jeg bestemt ikke.
Er det et formelt forslag, der er fremlagt af Kommissionen?
Nej, det er det ikke, men det er jo sådan set heller ikke afgørende.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-05-31:
Tak for det.
Der er muligvis nogle nuancer i ordførerens bemærkninger, som jeg måtte have overset, men for mig lød det i ordførerens svar til hr. Kenneth Kristensen Berth indledningsvis, som om en af årsagerne til, at Enhedslisten ikke var lun på det her, var, at I anså det som et spørgsmål om, hvad Enhedslisten ønsker, Danmark gør.
Hvad Tyrkiet og EU måtte gøre i en eventuel optagelsessituation, hvor Tyrkiet vil ind i EU, vil I ikke rigtig forholde jer til, men I vil forholde jer til, om Danmark skal forblive i EU.
Sådan syntes jeg, jeg hørte Enhedslisten.
Eksempelvis skal vi jo senere i denne uge tale om anerkendelse af en selvstændig palæstinensisk stat, og vi skal om en halv times tid tale om Vestsahara – alt sammen også noget, hvor Enhedslisten har været særdeles interesseret.
Er der ikke et paradoks i de to ting?
Christina Egelund (LA), 2016-05-31:
Nu er vi ude i meget lange hypoteser, men det er rigtigt.
Og jeg er sådan set glad for, at spørgeren har bemærket, at mit parti går op i, at pengene skal passe, og at tallene også skal være korrekte – det er fuldstændig rigtigt.
Om det ville være en økonomisk gevinst for Europa at optage Tyrkiet?
Jamen det kan da godt være, for det er et marked med 80 millioner indbyggere, så det kan sagtens være.
Men det er bare ikke det, vi diskuterer.
Vi diskuterer, om vi i dag skal pådutte et fremtidigt demokratisk valgt flertal og regering i Danmark at afholde en folkeafstemning om en situation, som i dag er fuldstændig hypotetisk.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-05-31:
Det, jeg ville frem til, var den her matematiske retning, og den hørte jeg ikke ordføreren bringe på banen, nærmest tværtimod: Der er meget stor usikkerhed.
Og hvis der er den usikkerhed, burde Liberal Alliance da netop for enhver pris sørge for, at alle veje til at få en optagelse af Tyrkiet blev spærret, alene ud fra et økonomisk synspunkt.
Jeg synes simpelt hen ikke, der er overensstemmelse mellem Liberal Alliances, hvad skal vi sige, nidkære økonomiske synspunkter indenrigs og så det, som man mener at et fremtidigt Europa skal leve efter.
Zenia Stampe (RV), 2016-05-31:
Tak for det.
Vi kan ikke støtte Dansk Folkepartis forslag.
Vi støtter de generelle udvidelsesprocedurer og kriterier, der gælder for udvidelser af EU med nye medlemslande, og vi kan ikke se nogen grund til, at der skulle gælde andre procedurer og andre kriterier for et land som Tyrkiet.
Det skal hverken være nemmere eller sværere for Tyrkiet; de skal opfylde præcis de samme kriterier og igennem præcis samme proces og procedure, som andre medlemslande har været før dem.
Men som jeg har forstået Dansk Folkeparti, og hvis jeg kender Dansk Folkeparti ret, så er der jo to holdninger, der ligger under forslaget. Den ene er, at Tyrkiet er problematisk EU-land, fordi tyrkerne er muslimer.
Og der vil jeg så bare godt sige klart og tydeligt: Hvis Tyrkiet opfylder de kriterier, vi har sat, for at opnå et EU-medlemskab – om åbenhed og demokrati og ytringsfrihed osv. – så har vi intet problem med, at tyrkerne har en anden religion, end et flertal af danskerne har, intet problem.
Det er den ene holdning.
Den anden underliggende holdning i det her forslag er jo Dansk Folkepartis generelle syn på EU som sådan en klub, hvor Danmark eller måske alle lande for den sags skyld sådan kan vælge og vrage, hvad man har lyst til at være en del af; man kan få lov til at stikke en kæp i hjulet, og man kan bruge sin vetoret, når man vil.
For det er jo i virkeligheden det, man lægger op til her.
Altså, man har været igennem en lang optagelsesforhandling, og det har taget mange, mange år.
For mange af os er det jo temmelig urealistisk at forestille sig, fordi Tyrkiet går i den forkerte retning.
Men i den der hypotetiske situation, at Tyrkiet er gået i en god retning, langt ud i fremtiden, at man har fået nogle forhandlinger på plads, at alle lande har sagt ja til tyrkisk medlemskab, og at Tyrkiet også godt selv vil, så sender man det til dansk afstemning, og danskerne får så vetoret.
Det er jo ikke en måde, man kan arbejde på; ikke bare på det her område, men i EU generelt.
Men hvis man som jeg og mit parti ønsker et forpligtende samarbejde, hvor man går frem sammen, så kan man ikke træffe beslutninger på den måde.
I gamle dage gjorde vi lidt grin med Enhedslisten på den måde, at vi snakkede om, at når Enhedslisten havde forhandlet ting i Folketinget, skulle de tilbage og høre Enhedslistens hovedbestyrelse.
I gør det, men det er ikke noget, vi laver sjov med længere.
Jeg ved ikke, hvorfor det ikke er sjovt længere.
Men det er jo lidt det samme, som Dansk Folkeparti i virkeligheden lægger op til her.
Her har alle landene siddet i årevis og forhandlet, og så skal det tilbage til den danske hovedbestyrelse, som så skal stemme om det
Altså, hvis det er sådan, Danmark opfører sig, hvis det er sådan, alle lande opfører sig, så er der bare ikke noget EU, og det er måske det, Dansk Folkeparti ønsker sig.
Men det ønsker vi ikke, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-31:
Fru Zenia Stampe er da en rigtig Sherlock Holmes, må jeg sige.
Så skal jeg prøve at se, om jeg kan være dr. Watson og bringe lidt fornuft ind i hovedet på Sherlock Holmes.
Selvfølgelig har det da noget at gøre med, at Tyrkiet er et muslimsk land.
Det er da et kæmpestort problem at optage et land med 75 millioner indbyggere, som for 99 pct.s vedkommende er muslimer.
Der er jo den specielle situation ved muslimske lande, at der er et fundamentalismepotentiale, som man jo ser udfoldet indimellem.
Det vil sige, at det da godt kan være, at Tyrkiet en dag kommer i en god retning, og så er Det Radikale Venstre parat til at sige: Jamen så skal Tyrkiet bare ind i EU.
Synes fru Zenia Stampe – hånden på hjertet – at det ville være knippelgodt for Europa?
Zenia Stampe (RV), 2016-05-31:
Der synes jeg at Dansk Folkepartis ordfører afslørede, hvad det her egentlig handler om, ud over selvfølgelig en generel EU-skepsis og et forsøg på at stikke en kæp i hjulet på snart sagt alt; altså at det i virkeligheden handler om, at man mener, at det er iboende islam, at hvis man er muslim, er der større risiko for, at man udvikler sig til islamist og fundamentalist.
Det mener jeg ikke.
Det er klart, at vi har aktuelle problemer med islamistisk terror, men vi har også tidligere haft problemer med højreradikal terror.
Jeg tror, at hvis vi opnår en situation, og det vil jeg ikke udelukke – og det tror vi alle sammen ligger meget langt ud i fremtiden; der er måske nogle, der slet ikke tror på, at det kan ske – hvor Tyrkiet kan udvikle sig i en god retning og måske en dag blive et demokrati med respekt for menneskerettigheder, en fri presse, åbenhed osv. osv, så tror jeg altså ikke, at der er større risiko for, at Tyrkiet udvikler sig i en fundamentalistisk retning, fordi de tilfældigvis er muslimer i stedet for kristne eller ateister.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-31:
Tænk, jeg troede faktisk, at det var gået op for enhver, at der er en større sandsynlighed for, at en muslim bliver islamisk fundamentalist, end at en ikkemuslim gør det, men det er åbenbart ikke nået til fru Zenia Stampe endnu – ja, det er jo forunderligt.
Jeg må bare konstatere, at fru Zenia Stampe har et fuldstændig urealistisk syn på den islamiske verden.
Jeg tror, at det var hr. Jan E. Jørgensen, der berørte situationen i Irak før shahens fald.
Jeg ved ikke, hvor stort et kendskab fru Zenia Stampe har til Tyrkiets historie, men Kemal Atatürk og sekularismen var jo en bølge, der gik langt op i Tyrkiets historie.
Det kan ændre sig, men det vil fru Zenia Stampe måske ikke erkende.
Zenia Stampe (RV), 2016-05-31:
Jeg tror godt på, at man som muslim kan være moderat – det er langt de fleste af dem, jeg kender.
Jeg tror også godt på, at et land med muslimer kan være et moderat, oplyst demokrati med respekt for menneskerettigheder.