runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2012-06-06:
Nu har debatten varet i 3 timer og et kvarter, så man kan vel ikke, tror jeg, på nogen måde påstå, at regeringspartierne ikke er klar til at tage den her debat.
Vi har endda sagt, både fra ministerhold og os, der var ordførere, at det er en principiel, vigtig debat.
Så lad os lægge det til side; det tror jeg faktisk vi kan være enige om.
Så bare lige et spørgsmål til definitionen: Kan jeg forstå det sådan, at hr. Kristian Jensen faktisk er enig med mig i, at når det drejer sig om Folketingets skik i forhold til næser – som hr. Kristian Jensen selv har oplevet – kan det betegnes som en næse, hvis man får kritik eller endda stærk kritik, som hr. Kristian Jensen jo tidligere indrømmede han selv har fået, da han var minister, hvilket er velkendt?
Det her forslag til vedtagelse har intet med det at gøre.
Kristian Jensen (V), 2012-06-06:
Jo, dette forslag til vedtagelse har klart at gøre med at give regeringen en næse, idet man konstaterer, at regeringspartierne beklager, at regeringen ikke har levet op til reglerne om god regeringsførelse
Hvis man går ind og kigger på, hvad der i andre tilfælde er blevet betegnet som en næse, ja, så kan man se, at det er, når nogen beklager, at regeringen ikke lever op til de regler, der er.
Jeg kan godt forstå, det er hårdt for hr. Magnus Heunicke, når det nu er gået op for ham, at vi lige om lidt vil stemme for at give statsministeren en næse.
Jeg synes, det er fuldt ud fortjent.
Den er måske for lille.
Den er for snæver, men det er klart en næse, i forhold til at regeringen ikke lever op til reglerne om god regeringsførelse.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-06-06:
Vi har her i dag på baggrund af en forespørgsel, som Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti har stillet til statsministeren om god regeringsførelse, haft en lang debat.
Og jeg må sige, at jeg nærmest synes, det er symbolsk, at statsministeren ikke ønsker at besvare og forsvare sine synspunkter over for de fire partier, der har ønsket denne forespørgsel.
Så jeg vil gerne opfordre statsministeren til at komme herop og svare på den forespørgsel, som et meget, meget stort mindretal i Folketinget har ønsket at foretage.
Man har på side 76 i regeringsprogrammet skrevet nogle pæne ord, men man har endnu ikke taget initiativ til at leve op til dem, og så ønsker man ikke engang at forsvare det over for Folketinget.
Det er og bliver pinligt.
Statsministeren burde i stedet for at sidde og sms'e på første række indfinde sig heroppe på landet fornemste talerstol.
Lars Barfoed (KF), 2012-06-06:
Og det er almindelig god skik, at når man retter en forespørgsel til en minister, så stiller den minister sig til rådighed for Folketinget, efter at ordførerne har haft ordet, således at man kan stille spørgsmål og diskutere med den pågældende minister.
Vi har i dag stillet en forespørgsel til statsministeren, og jeg må bare konstatere, at statsministeren altså ikke vil følge den gode skik at stille sig til rådighed for Folketinget for at få en debat med ordførerne.
Det synes jeg ikke er god regeringsførelse.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-06-06:
Jamen det ville jeg gerne.
For det kan jo selvfølgelig undre utrolig meget, at statsministeren ikke går på talerstolen og svarer på en forespørgsel, der er rettet til statsministeren.
Men hr. Lars Barfoed har jo været minister igennem mange år, og derfor ville jeg egentlig gerne spørge hr. Lars Barfoed, om han som tidligere justitsminister selv har oplevet tilfælde, hvor han som minister ikke er gået på talerstolen og har svaret på en forespørgsel, som har været rettet til ham fra en del af Folketingets partier, der har været så stor, som tilfældet er, hvad angår den forespørgsel, vi i dag diskuterer, og som er rettet til statsministeren.
Lars Barfoed (KF), 2012-06-06:
Jeg kan sige, at jeg altid som minister i forbindelse med en forespørgselsdebat er gået på talerstolen for at give Folketingets medlemmer lejlighed til at diskutere med mig.
At man gør det, synes jeg er udtryk for god regeringsførelse, og derfor har jeg altid gjort det.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-06-06:
Jeg ved ikke, hvordan hr. Peter Skaarups parti plejer at diskutere tillægsord i Dansk Folkepartis gruppeværelse, men jeg synes, at det, vi diskuterer i gruppeværelserne, skal vi have lov at have for os selv.
Så jeg vil ikke stå her og love, at vi vil tage et punkt på, der hedder brug af tillægsord.
I øvrigt tror jeg, hr. Peter Skaarup vil være fuldstændig enig med mig i, at man somme tider kan være ligefrem ærgerlig over noget, ens partifæller siger, også selv om det er i en ophedet situation eller diskussion.
Og nej, jeg synes ikke, vi skal sætte prædikater og øgenavne på hinanden.
Uanset hvem der sidder i regering, synes jeg, det med god regeringsførelse er en ambition, man hele tiden skal holde ud foran sig og prøve at opnå.
Og det er forhåbentlig uden al for megen brug af tillægsord.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-06-06:
Jeg vil egentlig spørge til side 76 i regeringsprogrammet, nemlig om det afsnit, der handler om god regeringsførelse.
Det er jo sådan, at i de seneste 5-6 år har Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre arbejdet for, at der til god regeringsførelse også er noget om et bredt samarbejde i Folketinget.
Det er ligesom røget ud af regeringsprogrammet, og da det jo har været Socialdemokratiets og Det Radikale Venstres officielle politik, vil jeg bare høre, om det er SF, der har fået det ud af programmet.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-06-06:
Nu er det ikke mig, der har lavet regeringsgrundlaget.
Det er medlemmerne af regeringen.
Jeg kan ikke fortælle hr. Simon Emil Ammitzbøll, hvordan ordene er faldet i forbindelse med afsnittet om god regeringsførelse.
Jeg kan bare konstatere, at der er et afsnit i regeringsgrundlaget om nogle ambitioner i forhold til god regeringsførelse.
Det er vi i SF utrolig glade for.
Peter Skaarup (DF), 2012-06-06:
Jeg er da enig i, at det da er et træls ord at bruge, men ikke desto mindre var det jo ordførerens partifælle, fru Astrid Krag, der nu er sundhedsminister, der kaldte daværende integrationsminister fru Birthe Rønn Hornbech for en lovskiksforræder.
Når man bruger den slags ord og udtryk, og når man i øvrigt kører et meget hårdt løb mod en regering, der så, og der har Dansk Folkeparti også en klar holdning, begik den fejl nogle gange at have for korte høringsfrister, må det jo gælde, uanset hvilken regering der sidder, ellers skal man lade være med at bruge sådan nogle udtryk på grund af en høringsfrist, der ikke bliver overholdt.
Det er derfor, jeg så vil spørge SF's ordfører, om SF i partiets folketingsgruppe vil diskutere, om det måske var en idé, at man holdt lidt igen med tillægsordene, når man selv laver de samme fejl og laver nogle, der er endnu større og meget værre.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-06-06:
Jeg håber, at jeg får lejlighed til at stille samme spørgsmål til statsministeren og justitsministeren, så kan det være, at vi kan få en afklaring af det. Når det så er sagt, vil jeg bare høre om SF's holdning til det her med, at det jo ikke er så interessant, at vi går og peger fingre ad den ene regering og den anden regering, og hvad ved jeg, på grund af forskellige procenter, som jo alle sammen er sørgelige, når det gælder om at leve op til de målsætninger, der generelt er for svartider, høringsfrister osv., for hvad forestiller ordføreren sig egentlig, at man konkret vil gøre fremadrettet?
Man har en flot målsætning, og det kan enhver jo have, men det kommer der jo ikke konkret bedre arbejde ud af.
Kunne man sætte nogle mere konkrete målsætninger for, hvor meget man skal have det forbedret, før man ikke en gang til skal blive hængt til tørre?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-06-06:
Det er da en meget spændende tanke at have måltal, men jeg vil ikke stå her og garantere, at en procent, som er relativt ens for den tidligere regering og den nuværende regering, skal nå op på 5 eller 10 pct. mere, for hvad er sanktionerne?
Så tager vi en forespørgsel mere, eller hvad er det for noget, vi er ude i?
Jeg tror, at vi må tage hinanden og Folketinget på ordet, når vi beder om, i øvrigt i begge de forslag til vedtagelse, der er foreslået i dag, at det her er noget, der er bevågenhed omkring, og er noget, der tages alvorligt.
Så tror jeg sådan set, at det vil være ganske forfærdeligt, hvis vi ikke lever op til de forslag til vedtagelse, der er fremsat, om, at man vil tage det alvorligt.
Det henholder jeg mig til.
Kristian Jensen (V), 2012-06-06:
Jeg er glad for at kunne konstatere, at Det Radikale Venstres ordfører ikke mente, at det, den radikale leder tidligere har sagt om Berlusconiregeringen, var pænt udtrykt, og at SF's ordfører ikke mener, at hvad fru Astrid Krag tidligere har sagt, var pænt udtryk.
Sådan kan man blive klogere, når man kommer i regering.
Jeg skal også over for SF gentage anerkendelsen af, at regeringspartierne lægger op til at give regeringen en næse i den beklagelse, som Folketinget tilsyneladende skal stemme om om et øjeblik.
Jeg vil egentlig gerne prøve at kigge lidt fremad, for hr. Per Clausen nævnte i et spørgsmål til mig et forslag om at tage en drøftelse i Udvalget for Forretningsordenen – eller i anden sammenhæng – for at komme med konkrete forslag til rammerne for høringsfrister.
Hvordan vil SF stille sig til et sådant forslag om at have et konkret krav om et vist antal dage og derefter kun have en dispensationsmulighed, hvis et flertal i Folketinget vil give en sådan dispensation?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-06-06:
Jamen jeg vil kvittere for hr. Kristian Jensens spørgsmål på samme måde, som jeg kvitterede for hr. Simon Emil Ammitzbølls spørgsmål.
Det er nogle spændende forslag, der kommer, men skulle vi ikke diskutere dem i Udvalget for Forretningsordenen?
Skulle vi ikke tage dem op med regeringen?
Skulle vi ikke kigge på, hvordan vi bedst får det her arbejde til at flyde, for det er det, der er intentionen?
Lad os tage den i Udvalget for Forretningsordenen.
Kom med de gode forslag, så kan vi diskutere dem der.
Der lægges ikke op til at give regeringen en næse; der er en påmindelse om, at det her skal gøres bedre, og at regeringen og regeringspartierne sammen med Enhedslisten beklager, at det ikke har været godt nok.
Kristian Jensen (V), 2012-06-06:
Nu skal jeg ikke være ordkløver over for fru Pernille Vigsø Bagge, men når Folketinget normalt beklager noget, bliver det som regel i offentligheden oversat til at være en næse til dem, der beklager.
Og når Folketinget i det forslag til vedtagelse, som fru Pernille Vigsø Bagge selv er med til at fremsætte, skriver, at »derfor beklager Folketinget, at lovforslag i visse tilfælde er udsendt med meget korte høringsfrister«, så kan det næppe være andet end en næse til den regering, der har udsendt lovforslagene med korte høringsfrister.
Det, jeg egentlig gerne vil høre, er en tilkendegivelse – og den behøver ikke at være bindende, men måske bare foreløbig – over for det forslag, som hr. Per Clausen kom med, for jeg vil gerne sige nu, at jeg egentlig synes, at det var glimrende, at der kom et konkret, fremadrettet forslag til, hvordan vi så i fællesskab kan gøre det bedre.
Vi kan diskutere mange ting i Udvalget for Forretningsordenen, men nu står vi altså i Folketingssalen med tilhørere og med mulighed for, at folk kan sidde derhjemme og følge med i, hvad vi egentlig mener.
Derfor håber jeg, at SF vil komme med en holdningsmæssig tilkendegivelse af, om man vil tage det konkrete skridt at lave en bindende ramme for, hvor mange dage et lovforslag skal være i høring, og at man kun vil kunne fravige en sådan høringsfrist, hvis et flertal i Folketinget vil give en dispensation.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-06-06:
Jeg er nødt til at tilkendegive, at det i dag er første gang, jeg hører begrebet lovskiksforræder, så jeg har ikke haft stunder til at tænke over, hvad det dybere set betyder.
Men jeg synes ikke heller, at det er god stil at kalde folk lovskiksforrædere.
Jeg synes også, det er et grimt ord, og jeg ved heller ikke helt, om det er et, vi skal gå og bruge om hinanden.
Så nej, det synes jeg ikke man skal sige om nogen.
Kristian Jensen (V), 2012-06-06:
Når man lytter til justitsministerens tale, hører man rigtig mange ord, som jeg ikke tror nogen i Folketinget kan være uenige i, men rigtig lidt om, hvad det egentlig konkret er, regeringen vil gøre anderledes.
Der blev henvist meget til et regeringsprogram, der blev skrevet for 9 måneder siden, og grunden til, at vi står her i dag og har denne diskussion, er jo, at oppositionen føler, at regeringen overhovedet ikke lever op til det, der er skrevet i regeringsprogrammet.
Der har været rigtig meget snak om høringsfrister i dag, og det skyldes måske, at vi fra forespørgernes side selv har nævnt det i vores tekst.
Men god regeringsførelse drejer sig jo om meget andet end lige spørgsmålet om høringsfrister, og derfor vil jeg bare høre, om vi kan få et tilsagn fra ministeren – og jeg synes, det er meget passende, at det er justitsministeren, der er på talerstolen nu – om, at hvis et udvalg har stillet et spørgsmål til en minister, så bliver det udvalget og ikke andre, i særdeleshed ikke repræsentanter for pressen, der får oplysningerne, før udvalget har fået de oplysninger, de har bedt om.
Marianne Jelved (RV), 2012-06-06:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Peter Skaarup, og jeg vil gerne arbejde for det, hvis det ikke er hele bøger, der skal oversættes på én gang.
Og jeg vil gøre det, også ud fra det hensyn, at vi i EU-sammenhæng jo fastholder at vi skal kunne tale på vores eget sprog og også der fortrinsvis får materialer på dansk.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-06-06:
Jeg vil lige kort i forlængelse af det sidste sige, at jeg håber, at Det Radikale Venstre vil være med til at presse internt i regeringen for, at der bliver en forbedring af kvaliteten af de sjuskede oversættelser, der er af engelsksprogede dokumenter til dansk, for det har på flere udvalgsområder været et reelt problem, at der også er fakta, der simpelt hen er forkert oversat, når de er blevet oversat.
Og det er jo ikke særlig smart, hvis man skal bruge det til at behandle lovgivning.
Det, jeg egentlig tog ordet for, var mere, fordi Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne, så vidt jeg er orienteret, siden 2007 jo meget offensivt har kæmpet for det her med god regeringsførelse.
Det var både under valgkampen i 2007 og i 2011, man tog det op.
Noget af det, der oprindelig var med, var, at det med det her brede samarbejde var en del af det, man ville starte med, i hvert fald hvad angik det med god regeringsførelse.
Derfor undrer det mig sådan set også lidt, at jeg slet ikke har modtaget en henvendelse fra nogen af ordførerne fra regeringspartierne eller Enhedslisten, før sådan lige da debatten gik i gang – jeg ved ikke, om de andre borgerlige ordførere har det – om, om man skulle finde sammen om noget i stedet for bare at nedtromle dem, der prøver at rejse en vigtig debat.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-06-06:
Det er rigtig, rigtig fint, at vi i dag får en debat om god regeringsførelse, og endnu finere er det, at statsministeren og justitsministeren har givet nogle gode tilkendegivelser om, at det er et meget vigtigt emne at tage fat på, og det er vel også derfor, at det er ret så nøje beskrevet i regeringsgrundlaget.
Vi skal i kølvandet på grundlovsdag besinde os på, at folk skal kunne stole på, at tingene går rigtigt til i lovgivningsarbejdet.
Vi skal også besinde os på, at folk skal kunne stole på, at regeringen varetager den udøvende magt på en for alle tilfredsstillende måde.
Det har altid og vil til stadighed ligge SF på sinde, at høringsog svarfrister skal overholdes, at lovgivningsarbejdet skal være af høj kvalitet, og at der skal være en høj grad af kontrol med, at arbejdet gøres ordentligt.
Derfor er det jo også med glæde, at vi kan tilslutte os det forslag til vedtagelse, som den socialdemokratiske ordfører læste op.
Vi havde naturligvis nok en forventning om, at det var et forslag til vedtagelse, som alle partier kunne bakke op om, fordi forslaget jo både anerkender behovet for at arbejde med fortsat god regeringsførelse, samtidig med at forslaget også beklager de tilfælde, hvor det af den ene eller den anden grund ikke er lykkedes at overholde svarfrister og andet.
Mads Rørvig (V), 2012-06-06:
Tak for det.
En del af debatten i dag har jo været emnet omkring teknisk bistand, som jeg også har debatteret med andre ordførere, hvor vi desværre har fået eksempler på, at regeringen har nægtet Folketinget teknisk bistand, og som folketingsmedlem står man jo sådan lidt på bar bund, hvis ikke man har en juridisk embedseksamen i bagagen.
Og for mit eget vedkommende kan jeg jo svare, at det har jeg ikke.
Det er jo så meget beklageligt, at regeringen mener, at der er områder, hvor man kan nægte Folketinget teknisk bistand.
Er ordføreren enig i, at regeringen kan nægte Folketinget teknisk bistand, og kan ordføreren se, hvilke emner det giver mening at nægte Folketinget teknisk bistand til?
For det kan jeg ikke.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-06-06:
Nej, ordføreren her er aldeles uenig i, at det kan nægtes at give teknisk bistand til et ændringsforslag.
Det er der heldigvis også rådet bod på.
Så jeg må klart tilkendegive, at selvfølgelig skal vi i Folketinget kunne forlade os på regeringsapparatet, når vi skal have udarbejdet ændringsforslag, ingen tvivl om det.
Mads Rørvig (V), 2012-06-06:
Jeg vil gerne kvittere for ordførerens svar.
Jeg vil sige, at det eksempel, jeg tror ordføreren mener der er rådet bod på, drejer sig om, at socialministeren ikke ydede teknisk bistand, fordi socialministeren var uenig i ændringsforslaget.
Der er andre eksempler, bl.a. når det gælder om at give indfødsret til nogen, der selvfølgelig ønsker indfødsret, men som Politiets Efterretningstjeneste mener er en fare for rigets sikkerhed.
Her var det Dansk Folkeparti, der ønskede at stille et ændringsforslag, og Justitsministeriet, der nægtede at yde teknisk bistand.
Men jeg vil gerne kvittere for ordførerens svar, og jeg er sikker på, at vi, hvis vi kommer i en sådan situation igen – selv om det forhåbentlig ikke kommer til at gælde statsborgerskab og rigets sikkerhed – kan få SF's opbakning til, at der skal ydes teknisk bistand til Folketinget.
Tak for det.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-06-06:
Det er rigtig sjovt, at hr. Mads Rørvig nævner det med indfødsret, for jeg kommer sådan til at tænke på, da hr. Mads Rørvigs kollega, hr. Karsten Lauritzen, stod her på talerstolen og sagde, eller i hvert fald tilkendegav over for pressen, at han ville bryde principperne om ikke at overholde tavshedspligten i forbindelse med indfødsretssager.
Men for at have respekt om vores arbejde skal vi i det her Folketing sørge for, at vi holder en god stil, at vi værner om god regeringsførelse.
Når vi ikke gør det godt nok, skal vi hele tiden bestræbe os på at gøre det bedre.
Så det vil jeg herfra gerne klart tilkendegive.
Peter Skaarup (DF), 2012-06-06:
Jeg vil godt spørge SF's ordfører her i dag, om SF stadig væk mener, at ministre, der kun giver en høringsfrist på 3 dage i forbindelse med lovforslag, er at betegne som lovskiksforrædere.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-06-06:
Jeg synes i grunden, at hr. Kristian Jensens fascination af næser er ærgerlig, for det, vi diskuterer her i dag, er vigtigere, end om regeringen får en næse eller ej.
Det vigtige er, at vi får folketingsarbejdet, lovgivningsarbejdet til at være af så høj kvalitet som overhovedet muligt, som jeg også sagde i min indledende tale.
Jeg vil gerne være med til at diskutere med hr. Kristian Jensen i Udvalget for Forretningsordenen, men jeg vil ikke nu i Folketingssalen diskutere forslag, som er lidt ukonkrete, og hvor der ikke er lagt an til, hvor lang en frist, der så skal være, eller hvad det er for nogle dispensationsmuligheder, der skal lægges ind.
Lad os tage det i Udvalget for Forretningsordenen – det er vi i SF helt åbne over for.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-06-06:
Jeg er da glad for det, hvis Enhedslisten kan få sådan lidt sydøstasiatisk kultur ind i regeringen med noget selvkritik og den slags.
Det tror jeg ikke vil være et problem for regeringen at få lidt mere af.
Det der med forberedelsen må jeg jo tage på mig.
Jeg har bare på fornemmelsen, at det i større grad har været regeringen end Enhedslisten, der har været lidt for velforberedt i den her sag.
Man kunne godt have fået mere ud af det, tror jeg, hvis man fra Enhedslistens side havde afsøgt sine muligheder lidt bredere i Folketinget, men lad det ikke være en stor konflikt mellem os.
Så lige til sidst om det med næser: Det kan jo godt blive nærmest karikeret morsomt at diskutere det, men det er vel bare et udtryk for det der nysprog, som har sneget sig ind i politik, ikke kun for den nuværende regering, men af forskellig art, der gør, at vi nu godt kan give næser – det skal bare ikke hedde sig!
Vi kan også gå tilbage og sige, hvad var det med Uffe Ellemann-Jensen og Birthe Rønn Hornbech og andre, der har fået næser, men det bliver det jo ikke særlig interessant af.
Så jeg strækker våben og noterer mig, at kritikken er den samme, lige meget hvad vi kalder den.
Per Clausen (EL), 2012-06-06:
Det ville være nemmere, hvis man altid udtrykte sig rimelig klart, som vi faktisk gør i det her forslag til vedtagelse, for
så behøver man ikke at tolke så meget på det.
Enhedslisten er rigtig godt tilfreds med det forslag til vedtagelse, vi har lavet sammen med regeringen.
Det er jo en del af det at være et parlamentarisk grundlag, at vi som regel sørger for at se, om vi ikke kan blive enige med regeringen først.
Jeg tror sådan set også, det var sådan under den tidligere regering i forhold til deres parlamentariske grundlag.
Så vil jeg sige, at hvis tendensen til selvkritik kan brede sig i dansk politik, er det måske en meget god idé.
Jeg ved, at Liberal Alliance har været meget inspireret af Singapore, som jo er en del af den kinesiske tradition, hvor selvkritik spiller en ikke uvæsentlig rolle, og så kan vi se, om den danske regering, når de får fint besøg fra Kina, også kan diskutere selvkritik der.
Jeg vil da håbe, at den danske regering ikke overdriver selvkritikken, men måske er lidt mere kritisk over for den kinesiske regering end over for sig selv.
Det synes jeg sådan set der er grund til.
Mads Rørvig (V), 2012-06-06:
Tak for det.
Ministeren siger, at ministeren og ministeriet har travlt.
Det er jo godt at høre.
Jeg ved ikke, om det skal forstås, som om ministeriet ikke har nok ressourcer, om det var det, ministeren gav udtryk for, for så må vi jo tage den diskussion.
Men jeg tror ikke, at der er nogen, der går og tror, at ministeren ikke laver noget.
Jeg tror ikke, det er det, der ligesom er grundlaget for den debat, vi har i dag.
Morten Bødskov (S), 2012-06-06:
Jeg synes, man skal have bidrag til teknisk bistand til ændring af lovforslag, hvis man beder om det.
Mads Rørvig (V), 2012-06-06:
Der er jeg glad for.
Jeg må næsten opfatte det, som om ministeren har fortrudt, at ministeren tidligere i den her folketingssamling nægtede at give teknisk bistand til et lovforslag, som var under proces her i Folketinget.
Vil ministeren så garantere fremadrettet, at regeringen vil yde teknisk bistand, såfremt Folketinget beder om det?
Morten Bødskov (S), 2012-06-06:
Det pågældende spørgsmål relaterer sig til et ændringsforslag i forbindelse med indfødsretsloven, og der har vi over for Indfødsretsudvalget svaret på, hvorfor det ikke var tilfældet her.
Det handlede om personoplysninger, og hvis man fra Indfødsretsudvalget eller eksempelvis fra dem, der stillede ændringsforslaget, ønskede det, så kunne man jo faktisk selv have gjort det, hvis man gerne ville kaste personfølsomme oplysninger ud i Folketingets behandling.
Så det stod en fuldstændig frit at gøre det.
Det var det, der var afvejningen for, hvorfor vi ikke fandt, at der var grundlag for at bidrage til det her i dette helt særlige tilfælde.