runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2013-06-03:
For at tage det sidste først vil jeg sige, at det her lovforslag ikke går ind og gør noget ved dimensioneringen af lægers uddannelse, og som jeg husker den, men det kan vi jo oversende, kommer vi til at få flere almene medicinere i fremtiden.
Der bliver nikket nede fra embedsmandslogen.
Så det helt faktuelle er, at ja, der kommer til at være flere almene medicinere i Danmark i fremtiden.
Nej, der er tale om, at vi skal have et meget bedre system opbygget, hvor den ældre borger, der er for syg til at være hos sig selv, som det vurderes af egen læge, men ikke er så syg, at borgeren har behov for at ligge på en hospitalsafdeling, skal have andre muligheder.
Det er jo det, man ser kommunerne er i gang med at opbygge rundtomkring.
Man er rigtig langt nogle steder, mens man andre steder ikke er så langt, men er i gang med akutpladser, aflastningspladser og andet.
Det er jo det, det her lovforslag sikrer.
Liselott Blixt (DF), 2013-06-03:
Nu ved jeg, at der jo er mange kommuner, der netop har lavet de her ting, og stadig væk mangler der pladser rundtomkring, så jeg tror aldrig nogen sinde vi når så langt.
En anden ting, som jeg vil spørge ind til – nu har vi jo kun to spørgsmål her i salen – er: Når de praktiserende læger her den 1. september afleverer de her ydernumre, vil ministeren så sikre, at man som borger kan komme til en praktiserende læge eller til en læge uden at skulle betale for det, eller vil man skulle betale for det bagefter?
Astrid Krag (S), 2013-06-03:
Altså, først vil jeg sige til den der korte kommentar om, at vi aldrig når så langt i forhold til at få kommunerne oprustet, så de kan hjælpe de ældre borgere, der er for syge til at være hos sig selv, men ikke skal på sygehuset, at det da skal være ambitionen.
Kommunerne er optaget af, at det her skal lykkes, for selvfølgelig skal vi da nå så langt.
Når op mod hver femte ældre borger, der ligger på en medicinsk afdeling, slet ikke bør være på et sygehus, så skal vi da nå så langt, at de kan være tættere på deres eget hjem, og at de ikke ligger og optager en hospitalsseng for en, der har behov for at være på hospitalet.
Så det kan godt være, at det er svært, og det er jeg enig med Dansk Folkepartis ordfører i, men det er da en bunden opgave at komme så langt.
I forhold til den sidste del af spørgsmålet må jeg jo med skam melde, at det er undsluppet min opmærksomhed
, så hvis formanden lige vil lade fru Liselott Blixt gentage det, så skal jeg nok svare kort.
Liselott Blixt (DF), 2013-06-03:
Det var om betaling den 1. september.
Astrid Krag (S), 2013-06-03:
Jamen det kan jeg svare meget kort på, for det er for mig stadig væk en hypotetisk situation, at det kommer så vidt.
Men det er klart, at jeg er ansvarlig for, at der er fri og lige adgang til sundhed i Danmark, så jeg har selvfølgelig også ansvaret for, at danskerne kan få den lægehjælp, de har brug for, uden selv at skulle afholde udgifterne.
Sophie Løhde (V), 2013-06-03:
Det har vi jo også været meget optaget af.
Nu så jeg i det seneste notat fra de praktiserende lægers organisation et af de hovedpunkter i deres kritik af det reviderede lovforslag.
Her skriver de: »De praktiserende læger tillægges tilsyneladende ikke aftaleret i forhold til alle de opgaver, som sundhedsaftalerne måtte påføre almen praksis. Alene forløbsprogrammer er omtalt i lovforslaget som et område, hvor der skal indgås aftaler med de praktiserende læger.« Mener ministeren, at det er i overensstemmelse med, hvad der faktisk står i lovforslaget?
Astrid Krag (S), 2013-06-03:
Jamen det er helt rigtigt, at når man indgår overordnede aftaler, så skal de implementeres sammen med lægerne – det skal de – og kan de ikke det, må man jo vende tilbage og finde en anden løsning.
Så det er rigtigt forstået, at det her lovforslag ikke giver mulighed for, at man kan tvangsudskrive arbejde til de praktiserende læger, som det er blevet kaldt i den offentlige debat.
Der vil altid skulle en konkret forhandling til om, hvorvidt der skal øgede ressourcer til, om der skal ske opgaveglidning i forhold til andre opgaver, eller om, hvad det nu kan være.
Så vi kommer til både at få syn for sagen og at få taget snakken om de steder, hvor der er nogle svære overgange, og også om der, hvor vi vil komme til at se, at opgaver flytter sig.
Det vil vi se i fremtiden, opgaver vil flytte sig i fremtiden, og det er ikke kun gjort med det her lovforslag, og så står vores sundhedsvæsen stille.
Derfor er det også klargjort, at aftalesystemet lever videre, og at de konkrete planer, der lægges, jo selvfølgelig skal udmøntes og implementeres sammen med de praktiserende læger.
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-06-03:
Altså, hvis det lyder, som om jeg siger, at der ikke er nogen læger, der løfter den her opgave rent kvalitetsmæssigt, så tror jeg, at jeg enten har formuleret mig ekstremt forkert, eller også er det blevet opfattet forkert.
Ligesom alle andre har jeg også en familielæge, som jeg gerne vil hilse herfra, og som jeg er dybt, dybt taknemmelig for at jeg har.
Jeg tror, de fleste danskere har det på den måde.
Men når jeg står her på talerstolen, er det jo ikke for at tale PLO's sag eller for at tale regionernes sag.
Jeg vil rigtig gerne være med til at tale borgernes sag, og jeg synes, at alle skal have ret til at have adgang til en læge.
Det er det mindste, vi kan gøre i et lille land som Danmark.
Og den læge samarbejder i høj grad både med kommune og hospital, og der er en høj faglighed.
Fru Benedikte Kiær spørger så ind til, om der er nogen steder, hvor man har de her regionsklinikker, men vi ved jo bare, at virkeligheden i dag er, at den måde, PLO har brugt deres vetoret på, har gjort, at vi ikke har kunnet opfylde det mål, der hedder, at alle skal have adgang til en læge.
Per Clausen (EL), 2013-06-03:
Jeg er enig i, at vi er nogle, der får et hårdt arbejde med at skaffe de penge, som allerede er brugt.
Det forstår jeg godt.
Det er en rolle, vi selvfølgelig tager på os.
Men jeg vil bare gerne spørge ministeren, om hun ikke er enig med mig i, at den måde, man har valgt lige præcis den her betalingsmodel på, måske godt af nogle kunne opfattes som en snuptagsløsning, fordi man tager en model, som er analyseret tidligere, gør den sådan noget stejlere, end den ellers har været, og så siger man: Det er rigtig godt, for nu får vi skaffet et dejligt stort beløb, vi kan prale af over for nogle erhvervsvirksomheder.
Og så er det oven i købet gratis, fordi man kunne påstå, at man skaffede det ved hjælp af nogle besparelser efterfølgende.
Benedikte Kiær (KF), 2013-06-03:
Jeg kan forstå, at Venstre ikke er hundrede procent tilfreds, men er klar til at mødes igen om forhandlingsbordet.
Nu er det jo ikke alle, der er blevet inviteret til forhandlinger.
Det var faktisk ret mange partier, der ikke var opmærksomme på, at der var forhandlinger på det her område, men vi kan forstå af medierne, at der åbenbart har været forhandlinger i gang i flere uger, før ministeren fremsatte det her lovforslag.
vil jeg høre, hvad ordføreren egentlig siger til det her om udbud, og at en læge kan have op til seks ydernumre.
Er det et af de områder, hvor ordføreren ikke er helt tilfreds, hvis man ser i forhold til de krav, der bliver stillet til uddannelse og kompetencer – eller hvad?
For det fremgår jo kun, at der skal være en eller anden form for ensartethed.
Sophie Løhde (V), 2013-06-03:
Nu skal jeg jo i forhold til den første del af bemærkningerne ikke kunne sige på vegne af en regering, som jeg for det første ikke er medlem af, og som jeg for det andet heller ikke har en ambition om at blive medlem af, hvad den har gjort sig af overvejelser.
Men det ville da have været en lille smule underligt – undskyld mig udtrykket – hvis ikke man som regering havde gjort sig den overvejelse og stillet sig selv spørgsmålet: Hvis nu de forhandlinger, der har ligget stille siden november måned, måtte føre til, at den ene part opsagde aftalen, hvad var det så, man skulle stille op?
Hvad var det så, man ville gøre fremadrettet?
Det har man selvfølgelig et ansvar for at gøre sig nogle overvejelser om.
Så er det, vi siger fra Venstres side, at vi ikke lægger skjul på, at vi synes, at der har været behov for nogle ændringer, præciseringer, forbedringer fra det høringsudkast, som har været igennem en grundig høring nu her, og frem til det lovforslag, som vi så førstebehandler i Folketinget i dag.
Lige til spørgsmålet om adgangen til et antal ydernumre, altså at man skal kunne eje op til seks ydernumre som praktiserende læge, vil jeg sige, at det jo netop er et af de punkter, hvor der rent faktisk er sket en imødekommelse i forhold til bl.a. nogle af de synspunkter, som høringsparterne har givet udtryk for, bl.a. i forhold til hvad det er for nogle krav, der skal stilles til den virksomhedsansvarlige læge om uddannelse, så det ikke bare er hvem som helst, men at man skal være praktiserende læge for at kunne eje et ydernummer.
Benedikte Kiær (KF), 2013-06-03:
Altså, nu tænkte jeg på, at der har været forhandlinger – eller en eller anden form for diskussion mellem Venstre og regeringen – før ministeren fremsatte forslaget.
Jeg tænkte ikke på høringsprocessen, hvilket egentlig også fremgik af, at da ministeren fremsatte det her lovforslag, påpegede Venstre netop, at det her med udbud var en af de ting, som Venstre havde fået for at støtte forslaget.
Men finder ordføreren ikke, at det er et problem, hvis bemandingen, altså de læger, der er på nogle af de her klinikker, praksisser, som så bliver ejet af en kapitalfond eller nogle andre, ikke er almene medicinere, men at der kun er én, der er almen mediciner, altså at ikke alle er almene medicinere, som man ellers stiller krav om, når de praktiserende læger i dag skal have et ydernummer?
Er der ikke en eller anden form for diskrepans, i forhold til hvad det er for nogle uddannelseskrav, man stiller, når det er en praktiserende læge, der gerne vil have en praksis, og når det sker via udbud?
Mener ordføreren virkelig ikke, at der er et problem dér?
Sophie Løhde (V), 2013-06-03:
Jamen jeg er nødt til at korrigere den konservative ordfører, for hvis man læser lovforslaget, er det sådan set fuldstændig klart og tydeligt, at netop eksempelvis en kapitalfond ikke kan eje et ydernummer.
Det fremgår fuldstændig klart.
Jeg er godt klar over, at det har været fremme i debatten fra mange forskellige sider, men en kapitalfond eller en anden virksomhed kan ikke eje et ydernummer, punktum.
Så har vi det sådan generelle, principielle synspunkt i Venstre, at lige så vel som vi ikke synes, at offentlige monopoler er særlig fremmende og en god ting, så synes vi heller ikke, at private monopoler er fremmende for udviklingen af en sektor.
Derfor har vi ikke noget imod, at man de steder, hvor man har en udfordring i forhold til lægedækning, nu kan få lejlighed til at afprøve nogle nye organisationsformer, altså dér, hvor ingen praktiserende læge selv måtte være interesseret i at købe et ydernummer.
For det er jo det, der er betingelse nr. 1 i den trappemodel, der er, nemlig at et ledigt ydernummer først skal bydes ud, for at se om der er en praktiserende læge, som eksempelvis godt vil købe det.
Er der ikke det, kan regionen lade ydernummeret gå i udbud.
Her er det helt klart i lovforslaget, at en kapitalfond eller andre ikke kan eje et ydernummer, punktum.
Liselott Blixt (DF), 2013-06-03:
Fru Sophie Løhde nævnte, at det er selvstændigt erhvervsdrivende, vi her taler om.
Og der kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren til den problemstilling, der var med praksisplanudvalget, hvor der i første omgang ikke skulle sidde læger.
Så har Venstre været inde at sige, at nu skulle der sidde læger i praksisplanudvalget, og at der nu kommer et mindretal.
Mener fru Sophie Løhde, at det er det, der skal til, for at selvstændigt erhvervsdrivende kan være med til at sætte fokus på deres arbejdsplads og få lov til at bestemme på deres område, altså at der nu sidder et mindretal i et praksisplanudvalg?
Per Clausen (EL), 2013-06-03:
Jeg deler jo ministerens opfattelse af, at man skal holde sig væk fra snuptagsløsninger, særlig når man selv skal skaffe pengene efterfølgende, som andre har soldet op, og det er jo blevet Enhedslistens rolle her.
Jeg vil bare spørge ministeren: Hvis man kigger på den trappemodel, man nu har valgt, er det så ikke rigtigt, at den trappemodel er betydelig strengere end den, man tidligere har undersøgt, og at der i grunden ingen analyser foreligger af, hvilke konsekvenser den her trappemodel får socialt set, hvilke konsekvenser den får i forhold til miljø og miljøløsninger og for så vidt heller ikke nogen seriøse analyser af, hvad den betyder for Danmarks konkurrenceevne og beskæftigelse?
Lone Loklindt (RV), 2013-06-03:
Tak for det.
I Danmark er vi så privilegerede, at vi har så rent drikkevand, at vi kan drikke det ubehandlet, og spildevandet renser vi så godt, at badevandskvaliteten bliver bedre år efter år.
Betalingsreglerne er skruet sådan sammen, at det kan betale sig at spare på vandet, og det skal det fortsat kunne, for det rene drikkevand skal vi passe på.
Formålet med lovforslaget er at fastholde arbejdspladser og om muligt at forbedre vilkårene for at skabe vækst og nye arbejdspladser.
Med »Vækstplan DK« imødekommer aftaleparterne ønsket om en ny prismodel, så de virksomheder med de meget store forbrug kan opnå mængderabat ved den såkaldte trappemodel svarende til 700 mio. kr., dog indfaset over 5 år.
I vandsektorforligskredsen – som jo ikke er helt den samme som partierne bag vækstplanen – er der enighed om, at vi skal finde pengene gennem effektiviseringer i vandsektoren.
Vi er imidlertid også i gang med en grundig evaluering af vandsektorloven, og det er derfor vigtigt, at vi ikke lægger os fast på den endelige effektiviseringsmodel, før vi har resultatet af evalueringen.
Ud over at sænke prisen for de virksomheder, der konkurrerer på markedsvilkår, er det også vigtigt, at priserne bliver mere kostægte i forhold til rensningsbehovet.
Det er for Radikale Venstre vigtigt, at der ved effektiviseringsmodellen også bliver taget hensyn til spildevandsselskabernes behov for investeringer og innovation.
Når engang evalueringen er færdig, skal vi med åbne øjne kunne overveje ikke blot spørgsmål om særbidrag, men også de faste bidrag, tilslutningsafgifter, regnvandsafledning, og hvad der ellers måtte komme frem ved evalueringen.
VK-regeringen formåede ikke at løfte opgaven, nu bliver det en del af »Vækstplan DK«, og det bakker vi op om i Radikale Venstre.
Per Clausen (EL), 2013-06-03:
Der er en enkelt ting, der undrer mig en lille smule her, og det er, at det nu også er blevet et radikalt standpunkt, at den måde, vi skal sikre erhvervsudviklingen på i Danmark, er ved at gøre det billigere at bruge ressourcerne, sådan at der spares mindre på ressourcerne, og så tager vi det lidt afslappet med, at de virksomheder, der måske lever af at udvikle løsninger, hvor man kan klare sig med mindre vand, så kommer til at lide skade.
For konsekvensen af det her er jo, at man har valgt at lette muligheden for at bruge løs af ressourcerne, det gør man billigere, og til gengæld gør man det mindre attraktivt at spare på vandet.
Jeg forstår bare ikke, at det kan være Det Radikale Venstres bud på, hvordan vi skal udvikle beskæftigelsen i Danmark.
Lone Loklindt (RV), 2013-06-03:
Nu er det ikke sådan, at vand bliver gratis fra i morgen.
At effektivisere forbruget af vand er som i forhold til andre ressourcer noget af det, vores miljøteknologi er dygtig til, og det skal vi selvfølgelig ikke forsinke med det her.
Men det er også meget vigtigt lige nu, at nogle af de erhverv, især fødevareerhvervene, men også andre store vandforbrugere faktisk fastholder produktionen i Danmark og fastholder arbejdspladser i Danmark og måske endda kunne komme så vidt, at de skaber nye arbejdspladser, og derfor er det sådan set med åbne øjne, og vi støtter jo så i øvrigt vandteknologien og udviklingen på den front ad andre kanaler.
Som jeg også var inde på i min tale, er det også vigtigt, at vi i vandsektorforligskredsen tager flere elementer med i spil, når vi til næste år skal vurdere evalueringen.
Per Clausen (EL), 2013-06-03:
Jeg er ikke i tvivl om, at når der skal ryddes op, kan Enhedslisten godt få lov til at være med, og det ser vi selvfølgelig frem til.
Sådan er det jo.
Men jeg vil bare spørge fru Lone Loklindt: Hvordan hænger det, man gør her, sammen med regeringsgrundlaget, der taler om, at man godt ved, at man ikke kan fortsætte ad en vej, hvor man bliver ved med at bruge løs af jordens ressourcer, og at man skal begrænse ressourceforbruget, og at det er den måde, man skal udvikle Dansk Industri på, når man så lige præcis sætter prisen ned på en vigtig ressource?
Jeg forstår ikke sammenhængen imellem det, regeringen gør her, og det, regeringen siger der skal gøres for at skabe udvikling og beskæftigelse og grøn omstilling i Danmark.
Lone Loklindt (RV), 2013-06-03:
Som jeg sagde i mit tidligere svar, er der jo allerede meget teknologi for at spare på vandet.
Faktisk er man kommet så vidt i nogle brancher, at man ikke kan skrue længere ned.
Jeg ved, at i øl- og sodavandsbranchen er man nede på så lavt et vandforbrug, at man af sundhedsmæssige årsager ikke kan skrue mere ned for det.
Det betyder jo ikke, at man ikke i alle andre sektorer, hvor man måske også bruger vand, men ikke nær så meget vand, vil få en tilskyndelse til at spare på en omkostning, som alt andet lige fortsat vil være relativt høj.
Eigil Andersen (SF), 2013-06-03:
Det er altid en stor kunst at finde ud af, hvem der skal betale for noget, når der er flere parter, som udgifterne kan fordeles imellem.
Det gælder også for spildevandstakster, og det vækker naturligvis altid debat.
I SF mener vi, at det er godt, at der samtidig er aftalt den nævnte effektivisering på vandområdet, som i gennemsnit neutraliserer prisstigningen for almindelige husholdninger.
Det er så en gennemsnitsbetragtning, og det er på landsplan, så afhængigt af forholdene i de enkelte kommuner kan der være tale om prisstigninger også for almindelige husholdninger.
Sluttelig vil jeg sige, at forliget om vækstplanen er udtryk for et kompromis mellem de forskellige partiers holdninger, og jeg kan fortælle, at SF vil stemme for forslaget.
Villum Christensen (LA), 2013-06-03:
Der skal ikke være tvivl om, at vi støtter dette lovforslag, hvor der sikres en langt mere retfærdig sammenhæng mellem pris og omkostninger, ikke mindst henset til, at omkring 80 pct. af omkostningerne i spildevandsforsyningerne er faste.
Så siger det sig selv, at de store slagterier, mejerier m.v. på denne baggrund er med til at betale for de øvrige forbrugere i et såkaldt hvile i sig selv–system, som vi har med at gøre her.
Man kan anskue forslaget på mange måder, men vi ser det som en forbedring af konkurrenceevnen på i hvert fald potentielt 700 mio. kr., og vi håber meget, at miljøministeren vil være i stand til på en ubureaukratisk måde at udskille de erhverv, der drives på markedsmæssige vilkår.
Det kan lyde nemt, men nu må der ikke gå bureaukrati i det, for skal vi være helt ærlige, så virker denne vandsektorlov slet ikke efter hensigten efter vores opfattelse.
Der er gået alt for meget djøfisering og bureaukrati i prissystemet, og selskaberne bruger alt for mange uproduktive timer til at dokumentere og benchmarke.
Man kan ikke gå to skridt ude i denne sektor uden for de her tykke mure uden at høre om, hvordan de forhindres i at bruge den sunde fornuft, fordi de styres af en meget rigid form for administration og en styring, som jeg tror gammelkommunisterne i det hedengangne Sovjetunionen ville slikke sig om munden over.
Der er masser af socialisme i det her.
Vandsektorloven skulle sikre større effektivitet og besparelser i milliardklassen, men vi har desværre fået det modsatte med konstant stigende afgifter.
Det er særdeles veldokumenteret, at de selskaber, der hører under lovens jerngreb, har udviklet sig meget dårligere end de mindre og private, som står uden for.
Det er jo trist, når det omvendt skulle være basis for betydelige stordriftsfordele.
Jeg synes, det er ærgerligt, at vi skal vente så uendelig lang tid på den her evaluering, som allerede har været omtalt.
Vi kender jo alle sammen resultaterne i forvejen, og jeg synes, det er ærgerligt, at vi skal fortsætte bureaukratiseringen på området, som koster millioner hver eneste dag.
Det er jeg ikke et sekund i tvivl om.
Den her lovjustering går i den rigtige retning til trods for det, jeg lige har sagt, men der er rigtig langt til, at vi igen får fornuft ind i denne sektor, hvor mange ansvarlige og højt motiverede bestyrelser i eksempelvis vandværkerne er ved at hive de sidste hår ud af hovedbunden og med god grund er ved at miste gejsten.
Men vi kan støtte lovforslaget, for vi går et par skridt i den rigtige retning.
Sophie Løhde (V), 2013-06-03:
Og derfor har vi jo også taget afstand fra dem, der har haft så meget fantasi – det gælder visse partier her i Folketingssalen, jeg behøver ikke at afsløre, i hvilken side af salen de befinder sig, men der er tale om deres regionskollegaer – at de har sagt, at hvis de ikke de praktiserende læger nu makker ret, skal vi bare til at lave nogle regionsdrevne klinikker, og så skal vi overtage det hele.
Det er ikke den form for udvikling, vi forestiller os i Venstre, og den har vi bestemt heller ikke lyst til at deltage i.
Men i forhold til om man nu får et mindre antal pladser i et praksisplanudvalg, synes jeg, det er svært at tale om et mindretal, når det er sådan, at lovforslaget som det, der er fremsat i dag, og som vi førstebehandler her i Folketinget, jo sådan set giver tre pladser i praksisplanudvalget til de praktiserende læger.
Det er nøjagtig det samme antal pladser, der bliver stillet til rådighed for regionerne.
Det vil sige, at hver gruppe har tre pladser – det er ikke et mindretal, det er et lige antal.
Og så får kommunerne fem pladser.
Liselott Blixt (DF), 2013-06-03:
Er vi enige om, at det er regionerne, der har det sidste ord, hvis man er uenige?
For det står også i aftalen.
Og det er det, jeg gerne vil høre fru Sophie Løhde om: om det er tilfredsstillende, i forhold til hvad man har haft i dag.
Man har sagt, at der skal være det her mindretal, fordi de praktiserende læger har spændt ben for, hvor man placerede nogle klinikker.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre nogle konkrete eksempler på, hvor man har spændt ben for, at der kunne oprettes nogle regionsklinikker eller noget andet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-06-03:
Ordføreren nævner OECD, som giver udtryk for, at vi har en god almen praksis i Danmark, men kan fru Liselott Blixt ikke også bekræfte, at OECD faktisk også løfter pegefingeren, at OECD for det første siger, at der er behov for reformer og modernisering af almen praksis, for det andet, at man har behov for, at der er noget, der kommer til at understøtte kvaliteten og sammenhængen i behandlingen, og for det tredje, at der ikke er tilstrækkelig viden om kvaliteten i almen praksis?
Liselott Blixt (DF), 2013-06-03:
Det er fuldstændig korrekt, og det er vi også enige i.
Vi går alle sammen ind for kvalitet, samt at man skal styre, og det er lægerne jo også i gang med.
Nogle af dem vil jo mildest talt blive chokeret over, at man er kommet med en lov, man nærmest trækker ned over hovedet på dem uden at forklare, hvad det her drejer sig om.
Da jeg spurgte en rådgiver på et tidspunkt, fik jeg også at vide, at de klinikker jo ikke skal noget, de gør jo det, vi beder dem om.
Hvorfor så komme med en plan, der trækker noget ned over hovedet på nogle andre, når det er den fremgangsmåde, man har?
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-06-03:
Kan fru Liselott Blixt bekræfte, at der i lovforslaget står, at de data, som den almenpraktiserende læge skal dele med f.eks. regionen, skal være anonymiseret?
Jeg også gerne spørge ordføreren: Ønsker ordføreren, at de praktiserende læger skal bibeholde deres vetoret, sådan at det ikke er det, som de store patientorganisationer, Danske Regioner og organisationen af kommuner i Danmark bakker op om, der skal være fremtiden, altså det, som sikrer patienterne en bedre dækning af praktiserende læger i fremtiden?
Er det virkelig det, der er Dansk Folkepartis holdning?
Kalder man det modernisering?