runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2009-04-28:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at spørge ministeren, om han kan bekræfte, at der faktisk er rigtig mange supermarkedskæder, som frivilligt tager imod de tyske dåser - f.eks. at dem, som Dansk Folkepartis ordfører kaldte slyngler, bl.a. Coop, rent faktisk tager imod de her dåser.
Så den holdningsændring, ministeren taler om, er vel sket i mange supermarkedskæder.
Nu ville jeg jo have forventet, at man som miljøminister i Danmark havde sat sig rigtig godt ind i pantspørgsmålet, fordi det har været så vigtigt både i Danmark og i Danmark over for EU.
Og jeg kan da oplyse, at ganske mange supermarkedskæder rent faktisk tager imod de tyske dåser også, så forbrugerne kan slippe af med dem.
Men jeg bekymrer mig lidt over den manglende viden fra miljøministerens side.
Derfor vil jeg gerne spørge, om det er miljøministerens mavefornemmelse, eller om det er noget, der er baseret på nogle videnskabelige undersøgelser, der får ministeren til at hævde, at fordobling af panten ikke vil have nogen indflydelse på genanvendelsen.
Hvordan kan det være?
Hvordan kan det være, at ministeren ved, at en fordobling af panten ikke har nogen som helst betydning?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Det vil jeg gerne benytte lejligheden til her, og så vil jeg også sige tak for den meget polemiske tilgang til sagen.
Jeg vil sige, at jeg jo står her under sandhedspligt og skal oplyse, hvordan tingene foregår.
Og når jeg tillader mig at tage et eventuelt forbehold, er det jo, fordi jeg ved, at fru Mette Gjerskov vil være en af de første til at overfalde mig, hvis jeg svarer ukorrekt på de spørgsmål, fru Mette Gjerskov stiller.
Det var derfor, jeg tog et forbehold for, hvordan og hvilke kæder der tager tyske dåser.
Det har jeg ikke det fulde overblik over.
Jeg vil også sige, at hvis man har det som miljøminister, er man måske ikke miljøminister, så er man måske en rigtig dygtig embedsmand; for det er ikke at forlange, at man som miljøminister fuldstændig ned i detaljen skal forklare, hvordan alle kæder modtager dåser.
Det er jo det problem, som jeg ønsker at løse, og som jeg har givet mange bud på.
Men som jeg også siger: Her skal vi gøre noget mere.
Hvis fru Mette Gjerskov så også havde hørt, hvad jeg har sagt, ville hun have hørt, at jeg jo netop har dokumenteret, at indsamlingen er steget, også i procent, selv om vi har sat panten ned.
Og det er jo sådan set den bedste videnskabelige dokumentation for, at det godt kan lade sig gøre, og at der ikke nødvendigvis er nogen sammenhæng mellem, hvor høj panten er, og hvor meget der bliver samlet ind.
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-28:
Der er i hvert fald noget, jeg er nødt til at give hr. Eyvind Vesselbo ret i, og det er det om mentalitetsændringen.
Det er faktisk også det, som står i forslaget, for vi ønsker nemlig en mentalitetsændring i forhold til opfattelsen af, at en dåse også har en værdi.
Og det kan selvfølgelig ærgre mig morderlig, at det kun var et lille døgns tid, hr. Eyvind Vesselbo syntes, at det her forslag var en god idé, og det var nemlig tilbage i juli sidste år, hvor han blev interviewet til TV 2 Nyhederne, mener jeg, som havde fanget ham på Roskilde Festivalen.
Men det er selvfølgelig ærgerligt, at den umiddelbare holdning til forslaget og umiddelbare sympati, der var for forslaget, ikke har holdt ved.
Der er ingen tvivl om, at dåser i naturen er en problemstilling, det er vi enige i, og vi bakker også op om »Hold Danmark Rent«-kampagnen, som netop også handler om mentalitetsændring.
Men noget andet i den her sammenhæng, som jeg også går ud fra at hr. Eyvind Vesselbo er enig med mig i, er også hele problematikken omkring, hvordan vi genanvender alle de dåser, som i dag ikke ender i naturen, men som ganske enkelt ender som almindeligt affald i den almindelige affaldsforbrænding.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Men ja, jeg har også hørt, at der er kæder, hvor man kan aflevere tyske dåser og komme af med dåserne.
Så det kan jeg bekræfte at der er kæder der gør.
Men jeg må desværre også erkende, at der er en lang række andre kæder og købmænd, hvor man ikke tager imod dåserne.
Men det, jeg tror er afgørende, er, at vi får en aftale med Tyskland og ikke mindst de slesvig-holstenske myndigheder om en pant, som man kan få refunderet.
Det er det, vi går efter.
Det vil sige, at køber man en dåse i Tyskland, så kan den returneres i Danmark, og man kan få panten refunderet.
Det vil være et meget, meget stort fremskridt, vil jeg sige, både i forhold til grænsehandelen og ikke mindst i forhold til en meget, meget mindre miljøbelastning fra dåser i naturen.
Steen Gade (SF), 2009-04-28:
Tak for det.
Jeg er selvfølgelig enig med hr. Per Ørum Jørgensen om personligt ansvar.
Så det synes jeg der er grund til at rose.
Det, jeg vil spørge hr. Per Ørum Jørgensen om, er, om det ville være en anden diskussion for De Konservative, hvis det lykkes at få en grænsehandelsaftale, altså hvis man går sagligt til sagen og vi får en aftale med Tyskland.
Jeg forstod faktisk på hr. Per Ørum Jørgensen, at det vigtigste argument var grænsehandelsargumentet.
Derfor spørger jeg så også: Hvis vi får det på plads, er man så villig til at diskutere øgning af panten?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-04-28:
Da Socialdemokraterne fremsatte det her beslutningsforslag om at sikre en forbedring af genoptræning af hjerneskadede, gjorde vi det selvfølgelig med den klare forventning, at vi kunne kæmpe for, at regeringen tog nogle initiativer på det her område.
Ved førstebehandlingen viste der sig at være et bredt flertal for denne holdning, og vi havde da også en forventning om, at Dansk Folkeparti ville støtte vores forslag her i dag, hvilke man tilkendegav ved førstebehandlingen.
Alligevel endte det med, at Dansk Folkeparti sprang i målet.
Man lavede en aftale, først om et betænkningsbidrag, hvor man sagde, at der ikke var behov for lovgivning på området i øvrigt.
Dernæst har man trukket sit eget forslag i dag, som er langt snævrere end vores forslag, da det alene omhandler apopleksiområdet.
Det er klart, at vi er meget glade og tilfredse med, at der nu sker noget for en lidt mindre gruppe af hjerneskadede, og at de nu er sikret en lidt bedre rehabilitering.
Vi mener ikke, at vores forslag er overflødiggjort.
Der er stadig væk ikke nogen 14-dages-garanti for, at hjerneskadede kan komme til rehabilitering og genoptræning.
Vi kan heller ikke se, at der er nogen garanti for, at man får bedre forskning på området.
Og vi kan se, at pengene til den her rehabilitering skal tages fra de 585 mio. kr., der er afsat til behandling af kronikere.
Derfor vil vi selvfølgelig i dag stemme for vores eget forslag, da vi mener, at det er langt mere vidtgående.
Vi mener, at det vil være et bedre alternativ, men vi er trods alt glade for, at der med vores forslag er sket et lille ryk i den rigtige retning.
Med det kan jeg sætte det til afstemning.
Tina Petersen (DF), 2009-04-28:
Vi bliver fra Dansk Folkepartis side simpelt hen nødt til at reagere på sådan en kommentar, som vi lige har fået fra Socialdemokratiet.
Nu er det sådan, at Dansk Folkeparti absolut på det her område gerne vil lave gode initiativer.
Det er helt korrekt, at vi har lavet en aftale med regeringen, netop fordi vi har stillet nogle krav på området.
De krav er, at genoptræningen skal forstærkes, og at der skal ydes nogle større sociale tiltag på området.
Man skal specialisere området meget mere, og man skal gå meget mere effektivt ind.
Og i de aftaler, der ligger, har regeringen lovet Dansk Folkeparti at ville efterleve det.
Så vi synes, det er et godt forslag, og det er godt, at vi har kunnet få det her gennemført sammen med regeringen.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-04-28:
En række partier har stillet to ændringsforslag, og dem vil jeg gerne begrunde.
Det, der bliver sagt i et svar på, hvorfor det er nødvendigt, at brandlovgivningen ikke medtages i den kommende lov om næringsbreve og om hotel- og restaurationsvirksomhed, er, at en manglende overholdelse af de brandforebyggende regler sanktioneres med påbud om afhjælpning af de konstaterede mangler eller med udstedelse af forbud, og at alt det sker, indtil afhjælpning er udført, hvorfor der ikke er nogen overtrædelser af brandlovgivningen, som kan indberettes til et overtrædelsesregister.
Indberetning til overtrædelsesregisteret medfører bøde eller fængsel.
Man har en stor forebyggelsesindsats på det brandlovgivningsmæssige område, og som jeg nævnte, handler det om påbud om afhjælpning af konstaterede mangler og om udstedelse af forbud imod benyttelse, indtil afhjælpning er sket.
Jeg synes, det er nogle gode måder, man her har til at opdrage befolkningen til at forstå, at det, det ikke handler om, er overtrædelser.
Men jeg kan forstå, at det, som regeringen går efter, sådan set er, at vi skal have en pengekasse, således at det er bøder og fængsel - at det er det, det handler om, når det drejer sig om at få folk til at rette sig efter de gældende regler og normer for at have et næringsbrev.
For hvad var det, der var det oprindelige grundlag for næringsbrevet?
Derfor er det skuffende, at man nu hiver en enkelt ting ud og siger, at fordi man her, som jeg nævnte, sanktionerer med påbud om afhjælpning af de konstaterede mangler eller udstedelse af forbud, indtil afhjælpning er sket, så synes man, at der i dag eksisterer et grundlag for, at man også har brandsikkerheden med.
Er det virkelig sådan, at der skal ske noget rigtig alvorligt, før man forstår, at brandsikkerhed også har en betydning i hele den forebyggende indsats?
Men jeg må altså forstå, at det er regeringens holdning, at den nærmest vil have lig på bordet, før den vil være med til, at den forebyggende indsats er skrevet ind i, hvad der skal ske, når man ønsker at have et næringsbrev, eller man ønsker at drive restaurations- og hotelvirksomhed.
Det er derfor med beklagelse, at vi må konstatere, at vi ikke kan få flertal for vores forslag.
Vi må jo så håbe, at forsynet er så godt, at vi ikke kommer i den situation, som de efterhånden er kommet i mange andre steder, hvor folk er indebrændt, fordi kontrollen ikke er blevet overholdt.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-04-28:
Denne lovgivning har været længe undervejs.
Det første punkt i forslaget går ud på, at størrelsesgodkendelsen af de fartøjer, som indvinder råstoffer, ophæves; nu sker der en liberalisering af området, så der ikke er nogen grænser.
Dernæst vil den fremtidige indvinding ske efter indvindingstilladelser i to spor.
For det første vil det firma, der byder højest på auktion, kunne få eneret til indvinding i en begrænset periode på et afgrænset område, og for det andet vil firmaer kunne købe råstoffer fra fællesområder, hvor alle kan indvinde.
De to ting er sammen med ophævelsen af godkendelse af skibsstørrelse egentlig hovedingredienserne i lovforslaget.
Det, der jo derudover er vigtigt, er at sikre, at man, når man indvinder råstoffer, også sikrer miljøet; at man ikke gør skade på miljø og natur.
Det er jo også indbygget i lovgivningen, at de steder, hvor man skal indvinde råstoffer, skal man sikre sig, at man ikke gør skade på miljø og natur.
Det er en væsentlig del af forslaget.
Det betyder jo, at når vi behandler lovforslaget nu i dag, lægger vi op til, at der i den efterfølgende proces i udvalg og forhandling med minister kan være drøftelser med de involverede parter i denne sag, så det står helt klart, hvordan lovgivningen kommer til at virke, og om der eventuelt skal ske nogle ændringer.
Vi støtter lovforslaget her, men der er også et arbejde at gøre i udvalget, og det glæder vi os til.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-04-28:
Så kom vi til den dag, hvor Enhedslisten står og roser tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen i Folketingssalen.
Ja, mange ting kan ske.
Enhedslisten har meget travlt med at gøre opmærksom på, at SF er blevet motorvejsliderlig, at SF er villig til hvad som helst for at komme med i trafikforhandlingerne.
Nu kan det ikke komme som en overraskelse for Enhedslistens ordfører, hr. Per Clausen, at SF faktisk har støttet motorvejen ved Silkeborg i de sidste 20 år.
Vi har taget skraldet ved samtlige byrådsvalg i Silkeborg, vi har taget skraldet i det tidligere Århus Amt, og vi har også taget det i Folketinget, fordi vi meget klart har sagt, at vi ikke ønsker en motorvej gennem Gudenådalen.
Vi mente, at Gudenådalen var så vigtigt et naturprojekt, at vi rejste os op og sagde: Hellere en kombilinje end Gudenådalen.
Så jeg bliver overrasket over, at Enhedslisten sådan nærmest på morsom vis er hoppet på den der løsning, der hedder, at man egentlig hellere vil have en motorvej igennem Gudenådalen.
Vores holdning har været klar, vi har ikke snydt nogen, og vi har sagt det igen og igen.
Vi er også opmærksomme på, at den løsning, der er i dag, hvor man kører direkte fra motorvej og hen på landevej og tilbage på motorvej, skaber utrolig mange uheld.
Dem vil vi gerne have færre af, og vi ved, at hvis der ikke er en korridor, hvor man lige pludselig kører på landevej, er der en chance for, at antallet af uheld falder, og derfor støtter vi den her løsning.
Vi vil hellere have en motorvej på kombilinjen, end vi vil have den igennem vores naturskønne Gudenådal.
Per Clausen (EL), 2009-04-28:
Jeg må sige, at fru Pia Olsen Dyhr overraskede mig en lille smule, da hun sagde, at SF sådan nærmest havde kæmpet for motorvejen til Silkeborg i de sidste 20 år.
Som jeg husker de sidste 20 år, har gode mennesker fra Enhedslisten og andre partier før Enhedslisten sammen med andre gode mennesker fra SF faktisk i en lang periode kæmpet imod den her motorvej.
Det andet, der overraskede mig, var, at fru Pia Olsen Dyhr ligesom fik det sagt, som om den motorvejsløsning, SF nu stemmer for, ikke går igennem naturskønne områder, for det gør den jo.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-04-28:
Først vil jeg sige til hr. Per Clausen, at hr. Per Clausen udmærket ved, at SF helst ville, at der ikke skulle være motorvej på det område, hvis det var en mulighed.
Vi må bare acceptere, at valget står mellem en kombilinje, der går igennem Silkeborg bys erhvervsområder og lignende, og en motorvej, der går gennem Gudenådalen, og der er SF's holdning meget klar: Vi ønsker ikke en motorvej i Gudenådalen.
SF sagde meget klart, da vi behandlede det her spørgsmål, at vi havde ønsket, at der kom mere kollektiv trafik til området.
Vi har foreslået, at der skal være en bane mellem Silkeborg og Århus over Galten, og det er noget af det, vi tager med ind i trafikforhandlingerne, når vi nu skal diskutere de kommende trafikløsninger og den rullende planlægning, der kommer fremover.
Så vil SF hele tiden arbejde på at få nogle bedre kollektive løsninger til området, og det har vi en mulighed for netop ved at være i trafikforliget.
Her har Enhedslisten valgt en anden strategi ved at stå udenfor og række tunge.
Per Clausen (EL), 2009-04-28:
Nu har Enhedslisten ikke valgt noget som helst i forhold til de trafikforhandlinger, der har været.
De, der førte forhandlingerne, foretrak at føre dem uden vores deltagelse, og det var vel, fordi man ville sikre, at der alligevel blev noget til motorvejene - går jeg ud fra.
Men jeg er glad for at kunne konstatere, at fru Pia Olsen Dyhr er enig med mig i, og at SF er enig med Enhedslisten i, at det ville være bedst, hvis vi kunne undgå den her motorvej.
Det er jeg meget glad for.
Jeg må så bare sige, at uanset hvordan fru Pia Olsen Dyhr vender og drejer det her, går den motorvej, man nu bygger, igennem naturskønne områder.
Og det er også ganske rigtigt, at det er meget svært at undgå, hvis man skal have en motorvej til Silkeborg.
Så det er ikke underligt, at det endte på den måde, men det var jo også en selvstændig grund til at fastholde modstanden mod den motorvej.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-04-28:
Der var to ting at vælge imellem: Man kunne få en motorvej igennem Gudenådalen, et af Danmarks helt unikke naturområder, eller man kunne få en motorvej, der gik igennem Silkeborg by, igennem erhvervsområder.
Ja, det er korrekt, som hr. Per Clausen siger, at der også er natur på den linje i dag, men det, der er tankevækkende, er jo, at der allerede i dag er en linjeføring.
Der er allerede en vej igennem det område, og den motorvej, der kommer, er en udbygning af den eksisterende vej.
Det, vi siger, er, at vi ikke ønsker en motorvej i de områder, hvor der er natur - helt storslået natur - og hvor der i dag ikke er nogen veje.
Jeg tror, at det var den tidligere statsminister, hr. Anders Fogh Rasmussen, der sagde, at her ville man meget gerne kunne sejle i sin kano, uden at der var lyde, og det mener vi helhjertet i SF.
Så for en gangs skyld har vi haft en alliance med den tidligere statsminister.
Derfor synes jeg heller ikke, det er problematisk, at man ved kombilinjen, hvor man netop allerede i dag har en vej, vælger at udbygge den til en motorvej.
Jens Christian Lund (S), 2009-04-28:
Jeg beklager selvfølgelig, at jeg tager ordet som privatist her ved tredjebehandlingen.
Årsagen er, at jeg ikke var her ved førstebehandlingen.
Når jeg tager ordet, er det ikke, fordi jeg har noget imod, at vi får lukket hullet i motorvejsstrækningen mellem Århus og Herning, jeg synes tværtimod, det er en rigtig god idé.
Men jeg stemmer imod, og det vil jeg gerne begrunde.
Da jeg efter 42 år i erhvervslivet og i en ret moden alder af nogle blev bedt om at stille op til Folketinget, sagde jeg ja.
Jeg troede, at når jeg kom i Folketinget, ville der være nogle politiske debatter og en politisk uenighed, men at alle ville tænke på borgernes tarv og arbejde for borgernes tarv, og at alle herinde i Folketinget i hvert fald ville være troværdige.
Det var min forudsætning for at stille op.
Den her sag er jo en meget svær sag, og jeg har i hvert fald mindst tyve gange været nede i Silkeborg på cykel, på gåben eller i bil for at kigge på området.
Det var jeg personligt hundrede procent enig i og var derfor glad ved, at jeg kunne sige til de borgerlige partier, at de i hvert fald her havde lavet noget rigtigt.
De borgerlige partier tilkendegav det her meget tydeligt, både i tv, i radio og i aviser.
Vi havde et fremragende Vejdirektorat, der lavede et fantastisk godt arbejde her, og Vejdirektoratet anbefalede Resendallinjen på grundlag af dette særdeles gode arbejde.
Miljøundersøgelsen, som vi fik forelagt, viste, at Resendallinjen var den, der var mindst miljøbelastende af de løsninger, der var.
Borgerne i Silkeborg, og det er vel bl.a. dem, vi er til for, var glade, de var mere end hundrede procent sikre på, at de fik den løsning, som de havde ønsket, nemlig løsningen med Resendallinjen.
Vi ved alle sammen her i lokalet, specielt de borgerlige, hvorfor det her blev lavet om.
Det var noget med, at statsministeren havde været ude og sejle på åen, og pludselig frem for alle de saglige argumenter blev det kombilinjen.
Jeg erkender, at SF hele tiden er gået ind for det, men alle andre gik imod det.
Folketingets troværdighed, partiernes troværdighed i forhold til borgerne i Silkeborg forsvandt.
For at markere det, jeg siger her, vedrørende troværdighed, er det således, at jeg godt nok er en ældre herre, der ikke ser for godt ud, men jeg har stadig væk spejle derhjemme, og jeg har den forventning, at når jeg kigger ind i spejlet, vil jeg kunne se mig selv inde i spejlet og sige: Jens Christian Lund, du lovede borgerne i Silkeborg at kæmpe for noget, og det har du holdt.
Derfor stemmer jeg rødt til den løsning.
Jeg synes ikke det samme som hr. Per Clausen, men på mange områder synes jeg, at det her er en skamplet over for borgerne i Danmark og specielt over for dem i Silkeborg.
Tak, fordi jeg fik ordet og fik lov til at sige dette.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-04-28:
Jeg vil godt spørge hr. Per Clausen, hvordan det er, at det her lovforslag ikke beskytter miljøet tilstrækkeligt.
Jeg vil godt høre hr. Per Clausen, om der er et ændringsforslag eller nogle ting, som hr. Per Clausen kan gøre mere klart, og om Enhedslistens ønsker på det her område.
Der står jo i lovforslaget, at man sikrer miljøet og godkendelserne af indvendingerne.
Hvad er det, hr. Per Clausen er uenig i i det?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Jamen det lyder jo positivt, det, som ordføreren siger, men det, der i hvert fald interesserer Dansk Folkeparti, er jo, om ordføreren taler på hele regeringens vegne.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ordføreren om, er: Er man parat til at åbne op for, at det faktisk er større områder, man kan indhente råstoffer i end det, der er lagt op til i forslaget her?
Altså, man tager alle de statslige områder og siger, at der og der kan vi åbne op for det.
Og er man også parat til at se på f.eks. de statslige opgaver?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-04-28:
Nu er det jo sådan, at jeg jo er miljøordfører for Venstre, så jeg udtaler mig på Venstres vegne om den her sag, og jeg er da glad for, at hr. Jørn Dohrmann opfattede det positivt, at vi ville forhandle videre om den her sag.
Men de to ting, som hr. Jørn Dohrmann nævnte, kunne jo netop være nogle af de ting, som man tog i betragtning i de forhandlinger, der skal komme.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Fra Dansk Folkepartis side synes vi også, at det her er foregået på en underlig måde.
Nogle gange syntes vi, at regeringen virkelig havde travlt; da skulle der ske noget.
Det var for 2 år siden.
Så gik det ligesom lidt i glemmebogen, og nu blev det så fundet frem for ca. et halvt år siden, der stod i hvert fald på regeringens lovprogram, at man ville se på det her område igen.
Men vi kan så sige, at høringsperioden, som mange jo har været inde på, ikke var det smukkeste, vi har set, så der er plads til forbedring.
Det vil jeg sige til regeringen.
Men lad os nu forholde os til indholdet i stedet for.
Jeg kunne jo høre, at selv Venstre - og jeg må sige, at jeg også hørte det fra Socialdemokraterne - ønskede nogle andre forbedringer end det, der er lagt op til med råstofloven her, altså nogle forbedringer, som ville betyde, at flere af de virksomheder, som har klaget, ville blive imødeset. Der skal altså ikke herske nogen tvivl om, at Dansk Folkeparti gerne ser et større område, hvor der kan indvindes råstoffer, og som sikrer, at der ikke kommer monopollignende tilstande.
Derfor må vi sige, at der er kerneområder, som vi gerne vil ind at diskutere, også når vi ser på det med kubikmeterstørrelsen af skibene.
Vi ønsker jo, at vi ikke lægger op til, at alt den undergrund, som vi har, sand og grus og den slags ting, bliver eksporteret væk.
Derfor er vi meget glade for, at regeringen har lyttet til ønsket om, at der kommer en kubikmeterafgift på, men også til ønsket om, at de enkelte virksomheder, som går ud og investerer og planlægger i forhold til deres surområder, kan få en billigere kubikmeterpris.
Vi synes, at der har regeringen lyttet.
Men som sagt ser vi frem til udvalgsbehandlingen, og vi ser frem til, at regeringen giver nogle indrømmelser til virksomhederne på det område her, og derfor glæder vi os til behandlingen.
Som lovforslaget ligger på nuværende tidspunkt, kan vi ikke støtte det, men jeg synes, at jeg hører milde vinde særligt fra Venstres ordfører.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-04-28:
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti ikke vil støtte lovforslaget i den nuværende form.
Så kommer hr. Jørn Dohrmann med et par ting, som Dansk Folkeparti godt kunne tænke sig at få lavet om.
Det står ikke helt klart for mig, hvordan det egentlig skal organiseres anderledes, end det er nu, når hr. Jørn Dohrmann siger, at Dansk Folkeparti gerne vil have nogle større indvindingsområder, altså nogle områder, der er lidt større, til at indvinde.
Hr. Jørn Dohrmann siger større indvindingsområder, men samtidig siger han, at Dansk Folkeparti også godt vil gøre noget for kystsikringen.
Hvad er det, der skal gøres ved kystsikringen, der er anderledes end i dag?