runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Høegh (V), 2009-11-27:
Så snart de vilkår og spilleregler, der er for at bruge forsigtighedsprincippet på det her område, er på plads, er vi helt med på, at vi skal have det forbud iværksat med det samme.
Men sammen med Socialdemokratiet har vi jo vedtaget nogle spilleregler i det indre marked, som jeg i hvert fald har opfattelsen af at Socialdemokratiet støtter, og vi er sådan set til sinds at overholde de regler, der er der.
For det første er der på grund af de her mistanker indgået de her aftaler med dagligvarebranchen.
Jeg tør ikke sige, om den er en del af det materiale, der i øjeblikket ligger i EFSA eller i Fødevareinstituttet.
Hvis den er det, er den i fuld gang med at blive gennemgået.
Jeg har det godt med, at vi har lavet nogle institutioner, som på videnskabelig vis hjælper os med at lave de her vurderinger, og jeg tror, det bekommer os bedst i forhold til forbrugersikkerhed at følge de vejledninger, vi får derfra.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-11-27:
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at det er godt, at vi har fødevareagenturet i Europa til at vurdere de her ting.
Problemet er bare, at den baggrund, de vurderer stoffer på, er, at de siger, at der skal være et vist antal rotter eller mus eller lignende pattedyr involveret i et konkret forsøg, før de anerkender det som god laboratoriepraksis.
Der taler vi altså mange hundrede dyr, for at de vil anerkende det.
Problemet med det er jo, at ud af de 700 undersøgelser, der er lavet, er der kun to, der lever op til det.
De 698 påviser faktisk, at der er tale om effekt.
Vil ordføreren holde ministeren fast på, at vi også bør kigge på de andre undersøgelser og også vurdere belægget for dem, på trods af de ikke lige falder ind under de retningslinjer, som fødevareagenturet har?
Henrik Høegh (V), 2009-11-27:
Hvis fru Pia Olsen Dyhr har problemer med den måde, man undersøger det på i EFSA, de regler, der er, og de krav, man stiller, så er det det, vi må debattere, frem for at vi skal begynde at sige, at vi politisk skal tage beslutninger og overtrumfe det, den bedste viden i Europa anbefaler.
Benny Engelbrecht (S), 2009-11-27:
Jeg synes faktisk, det er en meget afgørende diskussion, vi er inde i nu, for det er jo evidensen, som vi diskuterer – det er det videnskabelige belæg.
Det, som i høj grad også er diskussionen lige her, er jo netop de vurderinger, som EFSA foretager.
Da vi alene baserer os på de vurderinger, må vi sige, at problemet i denne sammenhæng er, at der er så mange andre former for undersøgelser og så meget ny viden, der hele tiden kommer frem, og som peger på nogle meget alvorlige problemstillinger.
Det er jo også derfor, hr. Henrik Høegh står og er bekymret.
Jeg kan jo høre, at hr. Henrik Høegh er bekymret over de problemer, der kan være med det her.
Det er alene et spørgsmål om, hvorvidt den vurdering, der er af den seneste viden, som vi taler om, udløser, at vi kan bruge forsigtighedsprincippet.
Når f.eks. en dansk ledende professor som Philippe Grandjean fra Syddansk Universitet peger på, at forsigtighedsprincippet kan finde anvendelse – det har han gjort i Weekendavisen i et debatanlæg – jamen så må det da også være med til at åbne vores øjne som politikere og få os til at sige: Der er nogle, der ved mere om det her end os.
Så vil jeg gerne bede hr. Henrik Høegh om at bekræfte, at den uoverensstemmelse, som der er mellem Socialdemokraterne og Venstre i denne sammenhæng, går ud på, hvorvidt EFSA er den eneste myndighed, som vil være i stand til at kunne vurdere dette.
Vi baserer vores vurderinger af, at forsigtighedsprincippet kan overholdes, på andre informationer end dem, som EFSA og DTU Fødevareinstituttet fremfører.
Det, som jeg forstå på hr. Henrik Høegh, er, at det alene er den vurdering, der foretages i EFSA, som kan være grundlag for, at man i givet fald vil kunne indføre forsigtighedsprincippet.
Henrik Høegh (V), 2009-11-27:
Det er sådan, jeg opfatter vores uenighed.
Bente Dahl (RV), 2009-11-27:
Jeg kan bekræfte, at jeg mener bisfenol-A. Men der er lidt divergenser i ministerens redegørelse i forhold til det svar, ministeren før gav til ordføreren for Enhedslisten, hr. Per Clausen, hvor ministeren sagde, at det ikke har noget med EU at gøre.
Så er det, jeg gerne vil vide: Hvad er problemet så, for at vi her i Danmark kan tage hensyn til forsigtighedsprincippet?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-11-27:
Jeg tror faktisk, at det vil være rimelig efterspurgt at bruge den her forhåndsgodkendelsesmulighed.
Det er i hvert fald også det, jeg læser ud af høringssvarene, nemlig at det vækker stor begejstring rundtomkring, at man nu på den måde kan gardere sig, inden man sender produkterne på markedet.
Så jeg tror, at vi finder et fint flow i det, og jeg er altid opmærksom på sagsbehandlingstiden.
Men jeg tror, at ligesom mange virksomheder gerne vil efterspørge det her, vil rigtig mange kommuner faktisk også være glade for, at de kan få en afklaring, når de skal indrette et køkken i forbindelse med madordningen i børnehaven, med hensyn til hvor mange håndvaske der skal være i lokalet, hvad det er for nogle ting, der skal være til rådighed, ud fra hvor mange børn der anvender det osv.
Benny Engelbrecht (S), 2009-11-27:
Jeg vil også gerne i den her sammenhæng slå fast, at vores udgangspunkt og vores bekymring jo altså først og fremmest går på markedsføringsdelen og på anprisningsdelen.
Jeg kan også forstå på ministeren, at man for de problemstillinger, der er i forhold til forskellige myndighedsansvar, altså den del, der f.eks. handler om, hvad der skal ligge hos Forbrugerstyrelsen, heller ikke er kommet til en fuld afklaring.
Derfor går jeg også ud fra, at ministeren også kan forstå vores skepsis i forhold til den del, når vi står her i salen og det netop ikke er fuldt afklaret.
Jeg håber også, at ministeren har forståelse for, at vi har bekymringer netop i forhold til vildledning, fordi vi har set – det har vi også diskuteret her i salen tidligere i år – nogle meget grelle tilfælde, hvor man må sige, at virksomheder, også meget, meget store internationale virksomheder, er gået langt ud over, hvad man med rimelighed kan anse for at være en god og fornuftig markedsføring.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-11-27:
Jeg vil gerne spørge, hvordan ministeren definerer det, at der er videnskabeligt belæg for, at det her er farligt.
Jeg har noteret mig, at man efter at have modtaget 700 forskellige undersøgelser har kasseret 698 af dem, og blandt de 698 er der undersøgelser fra Rigshospitalets Center for Hormonforstyrrende Stoffer, som er et center, som regeringen jo har været med til at støtte oprettelsen af.
De forsøg, der foregår der, vil EFSA ikke bruge i deres vurderinger, fordi forsøgene ikke er inden for den tabel, EFSA siger de skal være inden for.
Vil ministeren så opfordre til, at Rigshospitalet holder op med deres forsøg, hvis det er det, man vurderer som videnskabeligt belæg?
Eller vil ministeren måske komme lidt efter EFSA, i forhold til hvad videnskabeligt belæg er?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-11-27:
Jeg kender ikke på stående fod til, hvilke argumenter der er brugt for at inddrage den ene rapport og ikke den anden, men det er selvfølgelig noget, som jeg gerne vil følge op på, og jeg vil gerne undersøge nærmere, hvad det er for nogle begrundelser, der er givet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-11-27:
Det svar var jeg glad for.
Det, man normalt siger, er, at der skal være et vist antal rotter eller mus eller lignende involveret i et forsøg, og det er rigtig, rigtig mange rotter og mus.
Og hvis man skal følge dem i flere år, giver det måske mening med en mindre mængde.
Men jeg er glad for, at ministeren vil undersøge det nærmere.
Den anden ting, jeg gerne vil have ministeren til at forholde sig til, er, at da vi havde en tidligere regering, valgte vi at indføre et forbud mod ftalater i legetøj til børn.
Det gjorde vi, på trods af at EU ikke var enig i det.
Regeringen valgte at indføre det alligevel, og overvejelsen var, at så tager vi balladen med Kommissionen, ud fra det udgangspunkt: Hvem forestiller sig, at Europa-Kommissionen kommer efter Danmark og tvinger os til at putte ftalater i legetøj til børn, når vi ved, det har en hormonskadende effekt?
Tror ministeren ikke, det samme vil gøre sig gældende, når vi taler om bisfenol-A, som vi ved har en hormonforstyrrende effekt?
Tror du, Kommissionen vil komme efter os og sige: Put det bare i legetøjet til jeres børn, det vil nok være rigtig sjovt?
Eller tror du, at Kommissionen måske vil overveje selv at lave et forslag?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-11-27:
Uden at være ekspert i den tidligere sag mener jeg, at vi dér faktisk havde ret god dokumentation for at kunne rejse diskussionen, ligesom vi jo i de særregler, vi f.eks. har i forbindelse med transfedt eller nitrit, har god dokumentation, i forhold til at vi kræver, at vi dér skal have særregler.
Jeg må bare konkludere, at det mangler vi i forhold til bisfenol-A, og det er derfor, jeg presser på, i forhold til at EFSA får lavet de undersøgelser.
Nu afventer vi så, hvad der kommer her primo 2010 i forhold til den seneste vurdering.
Per Clausen (EL), 2009-11-27:
Jeg vil bare høre, om ministeren ikke kan bekræfte, at det, der indtil nu har været hendes opfattelse, er, at når EFSA siger, at der er videnskabeligt bevis, så er der videnskabeligt bevis, og indtil EFSA siger at der er det, skal vi fortsætte med at eksperimentere med vores børn.
Så kan jeg forstå, at ministeren ikke har tænkt sig på nogen som helst måde at følge det beslutningsforslag, vi vedtog i foråret.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-11-27:
Jeg tror, jeg har sagt ganske klart, at hvis jeg har belæg for at hævde, at bisfenol-A er farligt, at der er en risiko forbundet med det, at der er videnskabelig dokumentation for, at det er tilfældet, så vil jeg være den første til at kræve et forbud eller en anden regulering af området.
Det er lige præcis det, der er pointen i mit indlæg og i de besvarelser, jeg giver her i dag.
En anden pointe er, at det faktisk er lykkedes os på frivillig basis at få udfaset sutteflasker indeholdende bisfenol-A i Danmark, og det synes jeg er et ganske flot resultat, der også viser, at erhvervet har været villig til at gøre en indsats på det her område.
Så vi har altså på anden vis opnået det resultat, som var hensigten, i hvert fald især i forhold til den diskussion, vi havde i foråret.
Per Clausen (EL), 2009-11-27:
Det ville være fristende.
Men jeg synes jo alligevel, at vi bør spørge os selv, om det ikke er muligt i et tilfælde, hvor der findes en række videnskabelige undersøgelser, der siger, at EFSA har uret – EFSA bliver ved med at sige, at de har ret – og at det her altså er et farligt stof med meget alvorlige konsekvenser, at vi så gennemfører et forbud i Danmark, fordi vi siger: Vi forsøger at gå foran i overensstemmelse med det, som Danmark tidligere har forsøgt.
Det synes jeg ville være bedre.
Så vil jeg bare sige til fødevareministeren, at selv om hun selvfølgelig ønsker at fortrænge det, kom den frivillige aftale, hun lavede i forbindelse med sutteflasker, måske netop, fordi der var et flertal i Folketinget, som ellers ville gennemføre et forbud, og som i øvrigt også gennemførte et forbud.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-11-27:
Jeg ved godt, at hr. Per Clausen har en særlig trang til at give EU skylden for så meget som overhovedet muligt.
Men det her har sådan set ikke noget med EU at gøre, det har noget at gøre med en fornuftig tilgang til, hvornår man vælger at forbyde forskellige stoffer.
Det handler for mig om, at der er god grund til at sige: Lad os få en videnskabelig dokumentation for, at der også reelt er en risiko forbundet med det her, og når den ikke kan frembringes som sådan, så eksperterne er enige om, at det rent faktisk ser sådan ud, ja, så er det måske at være lidt forhastet i forhold til så at træffe skarpe afgørelser.
Derfor hilser jeg det velkommen, at erhvervet så har været optaget af at imødekomme ønskerne om en frivillig udfasning af sutteflaskerne, og derfor er jeg, som jeg nævnte, også glad for, at der arbejdes med at finde et alternativ til anvendelse af bisfenol-A i konservesdåser.
Bente Dahl (RV), 2009-11-27:
Jeg forstår det sådan på ministerens redegørelse, at striden står om den uenighed, der er om, hvorvidt der er videnskabeligt belæg for påstanden om, at bisfenol-A er et farligt stof eller ej.
I Det Radikale Venstre mener vi, at der er rigeligt med dokumentation.
Så er det, jeg gerne vil vide, om der i EU-sammenhæng har været ført prøvesager, altså om der været ført retssager, hvor EU har anlagt sag mod et medlemsland, som har taget en beslutning på grundlag af forsigtighedsprincippet; sager, hvor der er uenighed blandt eksperter, og hvor landet mener, at det stof er farligt for folkesundheden.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-11-27:
Jeg antager, at spørgsmålet relaterer sig til bisfenol-A, og der må jeg sige at jeg ikke har kendskab til sager.
Vi kan selvfølgelig undersøge, om der har været nogle sager, men jeg tvivler på det.
Per Clausen (EL), 2009-11-27:
Jeg vil gerne spørge hr. Henrik Høegh, om det er rigtigt forstået, at Venstre synes, at det vigtige her er at forsvare det indre marked og de rettigheder, det giver producenter, til at sælge produkter, som der ikke er videnskabelig enighed om er farlige.
Eller man kunne tage et andet udgangspunkt og sige, at EU jo netop har tilladt, at man indimellem har et andet udgangspunkt, og det er, at man tager udgangspunkt i forsigtighedsprincippet og siger: Hvis der er videnskabelig uenighed og de risici, vi løber, er meget store – der findes jo alternative muligheder – hvorfor så ikke gøre det?
Jeg synes jo, at hr. Henrik Høegh skulle have en lidt mere offensiv tilgang til også at bruge de muligheder, der er i EU-systemet, til at agere fornuftigt i stedet for at lægge sig meget fast på en sådan meget firkantet opfattelse af, at det må være det indre marked, som altid er det, der bestemmer.
Henrik Høegh (V), 2009-11-27:
Jeg har svært ved at se, at det, at man indgår en aftale med dagligvarebranchen på det her område, nu pludselig skulle blive til, at det er hensyntagen til producenter.
Jeg synes, det hele vejen igennem er et hensyn til forbrugerne og ikke til producenterne.
René Christensen (DF), 2009-11-27:
Jeg kan bekræfte, at jeg er meget enig i det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-11-27:
Jeg synes, det er positivt, at Dansk Folkeparti vil kigge på det her problem med, jeg gætter på, det er produkter til børn i aldersgruppen 0-3 år.
Men der er jo nogle af dem, der er lidt svære, f.eks. spørgsmål som mademballage, som ordføreren jo også gjorde opmærksom på.
Det er jo ikke et produkt, der er henvendt specielt til den ene eller den anden aldersgruppe.
René Christensen (DF), 2009-11-27:
Det, jeg kunne forestille mig man kunne gøre i den her periode, hvor vi står i en form for tomrum, var, at det blev gjort muligt at få noget, der henvendte sig specielt til den gruppe.
Vi står ikke helt i et tomrum, for der ligger masser af forskning på området, men vi er ikke hundrede procent afklaret, og man kan have nogle formodninger i den ene eller anden retning.
Det kunne jo være, at de her forskningsresultater gik i en anden retning, det er der jo ikke nogen der ved, for hvis vi allerede kendte resultatet, var der jo ingen grund til at forske.
Men det er det, man kunne forestille sig.
Men nu skal vi jo have det i udvalg, og vi skal tale om det, og det er jo der, man så vil kunne finde ud af, hvordan man kan lave den her tekst i forhold til de 0-3-årige.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-11-27:
Centeret siger meget klart, at bisfenol-A er et problem.
Vil Dansk Folkeparti gøre noget for, at regeringen også inddrager det centers forskningsresultater i det videre arbejde og ikke kun dem, som Det Europæiske Fødevareagentur lægger op til?
René Christensen (DF), 2009-11-27:
Man skal selvfølgelig ikke lægge sig fast på én strategi, når man kigger på sådan noget som bisfenol-A.
Det eneste, man kan sige, når man ser på det – og forberedelserne til den her sag har faktisk været store – er, hvor meget forskning der er lavet, og det er en rigtig stor mængde.
Og desværre er der også rigtig mange forskellige svar på det her område.
Det er der.
Derfor bliver jeg lidt nervøs for, at vi kan komme ud i at bruge det her forsigtighedsprincip for meget ved at fjerne det på et helt område, altså også på voksenområdet, hvis man skal sige det sådan, for pludselig kan vi jo bruge det i mange produkter.
Der er jo mange produkter på markedet i dag, ikke kun på fødevareområdet, som afgiver dampe og andet, som også kunne gå ind under det her forsigtighedsprincip.
Henrik Høegh (V), 2009-11-27:
Heller ikke her hørte jeg meget om den frivillige aftale.
Er fru Pia Olsen Dyhr enig i, at det erhvervseventyr, som der bliver omtalt, og dette med at finde alternativer er den frivillige aftale virkelig med til at booste, i og med at de produkter nu ikke længere sælges?
Der bliver efterspurgt andre produkter.
Og så har den frivillige aftale jo lige den skønhed, at den ligger inden for de spilleregler, vi har aftalt i EU.
Kunne fru Pia Olsen Dyhr komme til at rose sådan noget her?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-11-27:
Selvfølgelig kan jeg rose det.
Vi har støttet et beslutningsforslag fra Enhedslisten om forbud mod bisfenol-A-sutteflasker, som jo var med til at gøre, at der kom en frivillig aftale i stand med branchen.
Så det vil jeg gerne rose Enhedslisten for.
Det var dejligt, vi fik den aftale på plads.
Bisfenol-A findes jo i rigtig mange ting, og jeg tror slet ikke, vi er klar over, hvor mange produkter det findes i.
Hvis Venstres ordfører kan forsikre mig om, at der bliver lavet en aftale om samtlige andre produkter, og branchen overholder den, så synes jeg da, det er helt fjong.
Men før jeg ser det, tror jeg altså ikke på det, fordi bisfenol-A er et billigere produkt at bruge, end f.eks. soft-n-safe er.
Henrik Høegh (V), 2009-11-27:
Mener fru Pia Olsen Dyhr, at vi sådan skal bruge europæisk fødevareautoritet til noget?
Eller er det meningen, at vi i alle de her mange spørgsmål, for der kan være mange spørgsmål, om hele feltet af forskellige miljøfremmende stoffer, alene skal foretage politiske vurderinger og så overhøre, hvad den bedste viden i Europa anbefaler, og ikke afvente deres arbejde?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-11-27:
Jeg er ikke i tvivl om, at vi kan påvirke den bedste viden i Europa ved nogle gange at komme med politiske statements.
Jeg har lagt mærke til, og jeg har bare noteret mig, at på det her område er det jo interessant, at Det Europæiske Fødevareagentur afviser så mange undersøgelser – 698 ud af 700 undersøgelser har de valgt at afvise, fordi de ikke lever op til præcis deres kriterier.
Når det gælder ASO-farvestoffer, ser vi det samme – det er stoffer, der medfører hyperaktiv adfærd hos vores børn, men alligevel anerkender de ikke alle de studier, der er gjort.
Så jeg tror, der måske er lidt galt med Det Europæiske Fødevareagenturs måde at gøre tingene på.
Men hermed ikke sagt, at vi skal overlade noget til vores fornemmelse eller følelser eller andet.
Jeg mener, det er en god idé at have sådan en form for agentur, men nogle gange kan man godt diskutere, om den måde, de gør det på, er god nok.
Vivi Kier (KF), 2009-11-27:
Da den konservative fødevareordfører, hr. Knud Kristensen, ikke kan være til stede i dag, vil jeg fremføre De Konservatives holdning til det her beslutningsforslag. Lad mig indlede med at sige, at vi fra konservativ side er meget opmærksomme på de eventuelle skadevirkninger, som bisfenol-A er skyld i.
Vi har dog også den holdning, at det ikke er rationelt at begynde at arbejde for et totalt stop i EU for brug og salg af fødevarekontaktmaterialer, der indeholder bisfenol-A.
Den holdning har vi, fordi der endnu ikke findes tilstrækkelig videnskabelig dokumentation for, at den generelle brug af bisfenol-A udgør en risiko for befolkningens sundhed eller for miljøet.
Jeg kan derfor afsluttende sige, at vi Konservative ikke kan stemme for beslutningsforslaget, som det er fremsat, men at vi, hvis forskningen viser, at bisfenol-A er skadeligt inden for de fastsatte EU-grænseværdier, selvfølgelig ønsker at gribe ind.
Bente Dahl (RV), 2009-11-27:
Vi diskuterer igen og igen farligheden af de hormonforstyrrende stoffer, vi omgiver os med i vores dagligdag.
Vi har en lang række kemikalier, som undersøgelse på undersøgelse gør rede for er mere eller mindre farlige for slet ikke at tale om de interaktioner mellem stoffer, som i sig selv ikke er farlige, men som er det sammen.
Der er god grund til at se på et stof som bisfenol-A.
Stoffet er optaget på Miljøstyrelsens liste over uønskede stoffer og findes på EU’s liste over stoffer, som anses for at have hormonforstyrrende effekter.
Bisfenol-A findes i rigtig mange af de ting, vi omgiver os med i det daglige, ikke kun sutteflasker, men andre vandflasker, beholdere, sportsudstyr osv. osv.
Det indgår i produktionen af klare plastikker, som findes i rigtig mange produkter.
Der er generelt stor uenighed om, hvor grænsen går, for at indtaget af bisfenol-A gennem det, vi spiser, er skadeligt.
På en konference, som er omtalt i bemærkningerne til beslutningsforslaget, og som også andre af ordførerne i dag har nævnt, nemlig den i Berlin i foråret 2009, var konklusionen, at der er stor uenighed om niveauet af og kilderne til påvirkning af bisfenol-A.
Derfor blev - og er -anbefalingerne da også at anvende forsigtighedsprincippet.
I Det Radikale Venstre mener vi, at forsigtighedsprincippet bør være gældende, hvor der er tvivlsspørgsmål, og det er der sandelig i det her tilfælde.
Dette stof, bisfenol-A, kan være kræftfremkaldende, det kan være skyld i udviklingen af ADHD hos børn, det kan være skyld i en forringet sædkvalitet hos mænd og meget, meget mere ubehageligt.
Der er alt for meget på spil i befolkningssundheden til, at vi kan tillade os at overhøre de advarsler, der er fremme.
Det er klart, at vi ikke kan være tjent med at være omgivet af stoffer som det her i dagligdagen.
En ting er, at vi voksne er det, men børnene er yderligere udsatte i deres opvækst for hormonforstyrrende stoffer.
Det er på tide, at vi også bliver fri for at være i forbindelse med stoffer, som vi kan have mistanke om har sådanne effekter som bisfenol-A har.
Vi i Det Radikale Venstre er medforslagsstillere, og vi er derfor for B 42.
Benny Engelbrecht (S), 2009-11-27:
Jeg bemærker også, at Coop Danmark i deres høringssvar direkte skriver, at de ikke har i sinde at bruge den her ordning, og at de i udgangspunktet vil anbefale tredjeparter at anvende alternativer, altså tredje parts rådgivning, i den her sammenhæng, dog afhængigt af, hvad prisniveauet kommer til at være i styrelsen.
Derfor er spørgsmålet naturligvis, hvor meget træk der vil blive på det her område.
Per Clausen (EL), 2009-11-27:
Nu har vi jo gode erfaringer på det her område med at lave forslag, der forandrer sig i processen, fordi det er en nødvendighed for at få det igennem.
Og så ville jeg bare spørge hr. René Christensen, om han ikke er enig med mig i, at vi i hvert fald bør kunne få plads til det, der handler om de 0-3-årige, i den her folketingssamling, altså inden sommerferien.
For enten foreligger det grundlag, som ministeren taler om snart kommer, eller også foreligger det ikke, og så er den del af det, der handler om børnene, så vigtig, at vi der ikke bare sådan kan sige, at så går der et år eller to mere.
René Christensen (DF), 2009-11-27:
Der var sådan flere spørgsmål i det samme.
Man kan sige, at jeg er meget enig i, at det kunne være rart, hvis vi havde de her oplysninger om det sidste studie, som er lavet på dyr, inden vi besluttede, hvad vi ville foretage os i forhold til forslaget her; det kunne være rigtig godt.
I forhold til hvad ministeren skal svare i det her folketingsår, har jeg svært ved sådan at sige noget til det, for hvad skal ministeren svare på, når vi netop mangler det her grundlag?
Det er jo også det, jeg mangler; det er også derfor, jeg ikke kan sige: Ja, jeg synes, vi skal sige ja til det her forslag, lige nøjagtig som det ligger, fordi vi kan sige det på et oplyst grundlag.
Og derfor var det så, at min indledning var, at forslaget her måske er kommet lige et tag for tidligt, i forhold til at vi kan træffe en beslutning på et oplyst grundlag.