runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2016-01-20:
Har regeringen også udskudt løsningen af PSO-problemet, eller forestiller ministeren sig, at PSO’en kan ændres uafhængigt af skattereformen?
Skriftlig begrundelse
Så det er altså en bekræftelse af, at Maabjerg får en afgørelse inden den 1. april.
Det er jo sådan set første skridt.
Jeg synes ikke, at regeringen står sig specielt godt ved at sige, at den synes, den tidligere regering skulle have løst det her problem.
Jeg synes, at regeringen ville stå sig godt ved at tage imod den hånd, som vi har rakt frem.
Vi har sagt, at vi i hvert fald gerne fra Socialdemokratiets side vil støtte det her som et led i vækstforhandlingerne, og regeringen har jo også selv lagt op til, at det skulle være et led i vækstforhandlingerne.
Derfor er spørgsmålet sådan set bare: Hvordan vil regeringen sikre, at det her bliver til virkelighed?
For det er jo ét skridt på vejen, at man træffer en beslutning inden deadline, men det skulle også helst være den rigtige beslutning for Holstebroområdet.
Anni Matthiesen (V), 2016-01-21:
Jeg vil gerne spørge lidt ind til noget, som ordføreren selv nævner i talen, og det er, at det er vigtigt at have fokus på netop vækst og udvikling og arbejdspladser også i landdistrikterne.
Bjarne Laustsen (S), 2016-01-21:
Det er jo at spille med blind makker.
Altså, regeringen og det parti, som fru Anni Matthiesen tilhører, siger jo, at der kommer en opfølgning på det her, at der skal ske nogle kompenserende tiltag.
Hvorfor kan vi ikke få dem at vide nu her?
Så vidste vi i hvert fald, hvad vi snakkede om.
Anni Matthiesen (V), 2016-01-21:
Jeg havde også personligt gerne set, at Socialdemokraterne var blevet ved bordet og for den sags skyld også havde bakket op om den netop besluttede landbrugspakke.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til det med biodiversitet.
Det kan nogle gange være en svær ting at diskutere, og i hvert fald tror jeg, at ordføreren og jeg sagtens kan blive enige om, at det er vigtigt at bruge pengene bedst muligt, og det forslag, som vi ruller tilbage nu, var jo netop ikke et eksempel på, hvordan man bruger pengene bedst muligt.
Kan ordføreren sige noget om, hvor lang tid der egentlig ville være gået i forhold til at få glæde af det lovforslag, som vi ruller tilbage i dag?
Pia Adelsteen (DF), 2016-01-21:
Tak, formand.
Som det kort blev nævnt, er det her en tilbagerulning af et forslag, som vi havde en meget stor debat om sidste år, L 94 – jeg husker det tydeligt.
Noget af det, som undrede mig, og noget af det, som jeg synes er rigtig godt, ved at vi ruller det tilbage, er, at det jo dengang kom frem, at de arealer, § 3-arealerne, som man ikke længere måtte gøde, kun gjaldt for traditionelle landmænd og ikke for økologiske landmænd.
Og alt andet lige må det jo enten være noget, man vil af med, eller også være noget, man ikke vil af med.
Det var i hvert fald en af de ting, som vi fra Dansk Folkepartis side påpegede at vi syntes var meget mærkeligt.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at hvis man gerne vil have biodiversitet, tror jeg, der er andre måder at gøre det på; det må jeg sige.
Noget af det, der i hvert fald kom frem i forbindelse med lovforslaget, L 94, var via de deputationer af folk, som kom i udvalget og viste kort over, hvor de måske havde en lille oase, der sagtens kunne være et § 3-areal, og som de her landmænd egentlig havde gået og værnet om i et stykke tid.
Men da lovforslaget så var kommet frem, fik de tjekket op på deres jorder og fandt ud af, at det var hele marker, der var blevet udpeget som § 3-arealer.
Og det var altså marker, som man havde dyrket traditionelt igennem hundrede år, havde gødet igennem hundrede år osv. osv., der lige pludselig var blevet udpeget som § 3-arealer, som de så altså ikke længere måtte gøde.
Det må jeg indrømme at jeg synes er meget problematisk, altså at man ejer et stykke jord, som man faktisk ikke kender forholdene på, og som man lige pludselig ikke længere kan dyrke.
Og derfor var vi selvfølgelig fra Dansk Folkepartis side imod det, da det blev indført med L 94, og da lovede vi også, at fik vi magt, som vi havde agt, så ville vi rulle loven tilbage.
Det er så det, der sker her, og det bakker vi selvfølgelig helt op om.
Bjarne Laustsen (S), 2016-01-21:
Jeg tror, det her er et meget, meget lille område i forhold til vækst i landbruget.
Altså, vi er jo det land i verden, der har mest opdyrket areal, og derfor har vi en vis forpligtelse til at sørge for, at der er nogle områder tilbage, og det var det, der var det geniale i, at vi fik lavet en Natur- og Landbrugskommission, der byggede på faglighed, i modsætning til dengang i 2009, hvor fru Anni Matthiesens regering havde magten sidste gang, og hvor man bare indførte randzoner uden noget videre og syntes, det virkelig var en gave til landmændene og pralede af det alle steder.
Men man blev jo klogere, og derfor har vi jo også i dag stemt om at få dem ophævet.
Men det hele skal ses i sammenhæng, fordi vi har nogle forpligtelser.
Jeg tror ikke, at det samlet set betyder ret meget, og jeg er også rigtig ærgerlig over, at regeringen ikke var mere fast i kødet i forhold til at få sikret en rigtig bred opbakning til den her landbrugspakke.
Det her er jo kun en del af det.
Men jeg tror, at det i forhold til beskæftigelsen derude betyder meget, meget lidt.
Men for fuglene og frøerne betyder det meget.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-21:
Jeg tror, jeg næsten vil nøjes med at sige, at hvis jeg har fornærmet justitsministeren ved at sige »først i september«, vil jeg da skynde mig at rose og sige, at det er bedre sent end aldrig.
Alligevel vil jeg henholde mig til, at det her problem er større og bredere end som så.
De historier og fortællinger, som kommer om ofre, som bliver afvist, ikke bliver taget seriøst og alt mulig andet,
er ikke en enlig svale.
Det er ikke noget, der er kommet en enkelt historie om hvert andet år eller hvert halve år.
Nå, jamen værsgo.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-21:
Jeg har netop sagt til justitsministerens partifælle, at det er klart, at det ikke gælder alle betjente, og at der findes knalddygtige politibetjente.
Men når vi ser et så stort problem som det her, altså når vi ikke kun ser enkeltstående tilfælde og ikke kun hører en enkelt fortælling, som dukker op hvert andet år, men tit og ofte og konsekvent hører de her fortællinger, ja, så har vi da et kulturproblem.
Skal man generalisere?
Det er klart.
Men jeg mener bestemt, at vi har et problem, som breder sig, det er ikke kun et enkelt tilfælde, og som man bliver nødt til at tage seriøst.
Hvis man ikke tør sige det højt, ja, så får vi da ikke løst det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-01-21:
Jeg beklager, at jeg trykkede ind lidt sent, men jeg troede, ordføreren ville fortsætte, og jeg ville gerne have hørt hele talen.
Det gjorde jeg så.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Dansk Folkepartis ordfører lidt ind til naturen og ind til biodiversiteten, for den natur, som vi jo gerne vil beskytte med det her lovforslag, er jo en af Danmarks mest truede naturtyper.
Det handler om vores enge, hvor f.eks. en hel masse danske fugle, der har levet i Danmark i rigtig mange år, holder til; det er det eneste sted, de kan finde føde.
Det gælder også sommerfugle og insekter.
Mener Dansk Folkeparti ikke også, at vores børn og børnebørn skal opleve stær, kobbersneppe, brushane, dagsommerfugle på vores enge, eller er det kun noget, der skal være forbeholdt vores generation?
Pia Adelsteen (DF), 2016-01-21:
Nej, selvfølgelig skal det også være noget, vores børn og børnebørn og oldebørn og tipoldebørn for den sags skyld skal opleve
Jeg synes, at det, der har været problematisk, dengang L 94 blev foreslået, og som jeg også håber jeg fik fremhævet i min tale, var, at § 3-arealer ikke nødvendigvis kun var den eng, som ordføreren taler om, men lige pludselig blev udvidet til at være nogle arealer, som i min optik i hvert fald overhovedet ikke har noget med arealer, vi bør beskytte, at gøre.
En anden ting er også, at hvis man ønsker at have biodiversitet og ønsker at fremme naturen, er det i hvert fald for mig at se vigtigt, at man gør det på den rigtige måde, og der er altså steder, hvor man ser, at ting får lov til at stå uberørt hen, også enge, som lige pludselig bliver overtaget af brændenælder osv.
Det kan da godt være, der er flere biller nedenunder, det skal jeg ikke kunne sige, men det er i hvert fald i min optik måske ikke lige det, jeg synes mine oldebørn skulle hoppe rundt i.
Anni Matthiesen (V), 2016-01-21:
Jeg må jo sige, at jeg har respekt for vigtigheden af, at vi bruger god tid til at få bearbejdet, hvad det er for en pakke eller lovforslag, der skal fremsættes.
Jeg må sige: hellere det end at risikere, at vi får lavet noget, der minder om det, den tidligere regering jo fremlagde.
Og jeg mener ikke, det var gennemarbejdet, da vi behandlede L 94 i den forrige samling.
Søren Pind (V), 2016-01-21:
Jeg tror, at når fru Pernille Skipper ikke forstår, hvorfor det bringer blodet i kog hos de respektive ordførere i Folketinget, må det bero på en manglende forståelse af, hvad det betyder, når man siger, at der er et kulturproblem hos de danske politibetjente.
Altså, det er simpelt hen en urimelig anklage mod dansk politi.
Jeg kan ikke forstå den der lidt forurettede holdning over, at justitsministeren først er gået i gang i september, og det er fint osv.
Det er rent faktisk, fordi jeg – for hele Folketinget – godt vil tilvejebringe ordentlig viden, som kan gøre, at vi kan træffe en beslutning.
Jeg kan ikke forstå, at fru Pernille Skipper ikke kan forstå, at man tager på vej over det.
Bjarne Laustsen (S), 2016-01-21:
Jeg har spurgt lidt til det tidligere, da jeg selv var på talerstolen som ordfører, men det er om det der med regningen.
Hvornår kommer den, og hvor stor bliver den?
Jeg synes jo, man skulle have fortalt det hele.
Man anerkender jo, at der skal laves konkrete tiltag.
Og ifald ordføreren ved det, vil hun så fortælle det til Folketinget og i givet fald også fortælle, hvad det kommer til at koste for det samlede erhverv?
Anni Matthiesen (V), 2016-01-21:
Jeg er sikker på, at den nuværende regering og den nuværende minister netop arbejder på at lave nogle rigtig gode tiltag, som ministeren måske også selv vil komme lidt ind på her senere i dag, og som jo netop kan være med til faktisk at øge biodiversiteten væsentlig mere for færre penge, end det her lovforslag, som vi nu ruller tilbage, ville have gjort.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-01-21:
Ordføreren får det jo til at lyde, som om det her lovforslag ville kaste store dele af dansk landbrug ud over kanten til afgrunden.
Jeg vil godt bede ordføreren bekræfte,
at for 81 pct. af landbrugene vil omkostningen være lige lidt over 7.000 kr. pr. bedrift.
Det er forhåbentlig ikke en omkostning, der ville få landbruget til at gå fuldstændig helt og aldeles konkurs.
Så tror jeg bare, at det er vigtigt at være bevidst om, at sprøjtning og gødning, især sprøjtning, men i øvrigt også gødning, skader de her naturarealer på en måde, så arterne får det rigtig skidt, og det er derfor, at vi er nødt til at tage hånd om det og sikre, at vi har engarealer, som er fri for sprøjtning og gødning.
Vil ordføreren så på en anden måde sikre, at vi fremadrettet får beskyttet de her naturtyper på en anden måde end ved det her lovforslag?
Anni Matthiesen (V), 2016-01-21:
Jeg kan så sige, at nogle af de fuglearter, som ordføreren lige har stået og remset op, netop er nogle af de fuglearter, som der var fare for ikke fremadrettet havde plads, hvis vi havde fastholdt det her lovforslag om de her enge, for mange af de enge ville vi simpelt hen risikere ville gro til i siv og ellekrat.
Mange af de her enge ville ikke fremadrettet blive afgræsset, fordi landmændene simpelt hen ikke økonomisk set kunne drive ejendommene på de her områder.
Omkostningerne for landmændene ville blive så forøgede, at de simpelt hen ville være nødt til at lukke de her brug, og det er jo reelt landmanden, der har plejet dem indtil nu.
Og det får de så nu heldigvis lov til at fortsætte med.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-01-21:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at gå i rette med noget af det vrøvl, der huserer omkring biodiversitet.
Naturen på vores enge, vores heder og vores overdrev er stærkt truet, og det er de arter, der lever der, også.
Ingen af de arter lever inde i skoven.
Det er fuldstændig komplet meningsløst at tale om at beskytte skovene for at redde den biodiversitet, vi er ved at miste i det åbne land.
Der er ingen sammenhæng dér.
Så jeg vil godt bede ordføreren om at bekræfte, at vi i Danmark skal have en mere mangfoldig biodiversitet end den, der er inde i skovene, og vi er også forpligtet til at beskytte den, der er i det åbne land, og dermed også på vores enge, som det her lovforslag, der nu bliver rullet tilbage, præcis havde som formål.
Anni Matthiesen (V), 2016-01-21:
Tak for det.
I forbindelse med behandlingen af lovforslag nr. L 82 om ændring af lov om planlægning og lov om naturbeskyttelse vil jeg sige, at Venstre naturligvis vil stemme for forslaget.
Jeg må sige, at for mig er det en glæde, at vi i dag behandler det her lovforslag.
Jeg er glad for, at vi nu kan ophæve gødsknings- og sprøjtningsforbudet på § 3-arealerne, og jeg må sige, at vi, allerede da vi behandlede det her vedrørende L 94 i sidste periode, dengang også var imod forbudet, og det er der hovedsagelig to årsager til.
For det første ville det her lovforslag få rigtig store konsekvenser for landbrugserhvervet, og for det andet stemmer et forbud simpelt hen ikke overens med vores mål om at lave en mere målrettet regulering, hvor vi får mest miljø og mest natur for skatteborgernes penge.
Med forbudet blev der egentlig lagt op til at pålægge erhvervet en økonomisk byrde, der var så stor, at det for nogle bedrifter simpelt hen ville kunne få så store konsekvenser, så de f.eks. kunne blive tvunget til at gå konkurs.
Naturstyrelsen fik faktisk beregnet, at forbudet ville betyde negative økonomiske konsekvenser for erhvervet på helt op imod 47 mio. kr. årligt.
Det skyldes bl.a., at det her forbud ville medføre et mindre udbytte på de forskellige arealer og en øget forpagtningsafgift, men også et bortfald af arealtilskud.
Derudover vil forbudet også give jordværditab på op til flere milliarder kroner.
Venstre vil ikke på den måde være med til at påføre fødevareerhvervet disse ekstra store byrder.
Vi mener simpelt hen, det er stik imod det, vi ellers gerne vil, nemlig at lave målrettet miljøregulering.
Københavns Universitet fremlagde bl.a., at man for en ottendedel af prisen på en sjettedel af arealet kunne nå akkurat den samme biodiversitet i skovene som ved initiativer i det åbne land, som L 94 gik på.
Mange af de § 3-beskyttede arealer, som den tidligere regering indførte et gødsknings- og sprøjtningsforbud på, har været i landbrugsdrift igennem mange, mange år, og jeg kan da sige, at jeg selv i en tidligere periode besøgte nogle af de landmænd, som ville blive ramt af det tidligere lovforslag, og jeg må sige, jeg var rystet over at se, hvordan deres markkort pludselig så væsentlig anderledes ud, hvor store arealer pludselig var indtegnet som § 3-arealer.
Når jeg talte med de landmænd, beskrev de, at de havde dyrket jorden, havde fået engene afgræsset af deres kreaturer og egentlig passet på, at der netop var en skøn natur, og at de også havde sikret, at der var gode muligheder for bl.a. strandfugle osv. til at yngle.
Der kan siges meget dårligt om det tidligere lovforslag, men jeg kan runde af med at sige, at det selvfølgelig glæder mig, at alle de borgerlige partier bakker op om lovforslaget, og jeg skal her i dag også hilse fra De Konservative og sige, at de også støtter lovforslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2016-01-21:
Jeg tror for så vidt ikke, vi er uenige, men jeg tror bare, man skal gøre det på en hensigtsmæssig måde.
Vi har jo før diskuteret sådan noget som urørt skov, som vi ved de fleste siger giver væsentlig mere biodiversitet for måske færre penge – hvad ved jeg.
Men det kan vi altid komme ind på, for jeg vil sige, at beregningerne i hvert fald for mig er sort tale.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at man altså er nødt til, når man vil have biodiversitet, at gøre det så hensigtsmæssigt som muligt, men også så billigt som muligt, synes jeg, i forhold til at der altså er nogle, der skal leve af det erhverv, de har som landmand.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-01-21:
Den blev indført, fordi vi har en ekstremt stor udfordring med at beskytte vores natur og med at beskytte noget natur, som er i meget alvorlig tilbagegang, og hvor en hel masse af de dyrearter og plantearter og blomster og insekter og svampe, der knytter sig til den natur, er truet af udryddelse.
Så jeg synes, det er virkelig vigtigt, når vi behandler det her lovforslag i dag, at vi i det mindste kan blive enige om, at beskyttelsen af den her natur bliver vi nødt til at tage hånd om på en anden måde.
Og det haster voldsomt.
Trine Bramsen (S), 2016-01-21:
Det var fru Lisbeth Bech Poulsens opsang, som lige fik mig til at tage ordet.
Det er blot en kommentar og et spørgsmål.
Nu er det vel ikke op til fru Lisbeth Bech Poulsen at gøre sig til dommer over, hvor meget viden vi andre partier ønsker at have på bordet, før vi træffer beslutninger om, hvilke initiativer der skal iværksættes.
Nu er det vel ikke fru Lisbeth Bech Poulsen, der kan bestemme, om andre partier gerne vil træffe beslutninger på et oplyst grundlag.
Så har jeg bare lige et spørgsmål: Er det ikke korrekt, at SF's forslag, som vi diskuterede i efteråret, fik positive tilkendegivelser hele vejen rundt, men at stort set samtlige partier var imod det element, der handlede om uagtsom voldtægt, altså at man kommer til at begå en voldtægt, selv om det ikke er med vilje?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-01-21:
Som et af Folketingets partier kan vi i hvert fald sige, at vi for vores vedkommende gerne vil afvente den drøftelse, vi skal have hos ministeren.
Det er jo ikke, fordi Enhedslisten har lavet et dårligt forslag – og jeg har sådan set sympati for rigtig meget af det, der står i forslaget – men jeg tror bare på, at vi måske kunne komme længere med det arbejde, der har været sat i gang siden september, og få en drøftelse hos ministeren, og lad os så håbe på, at vi kan lave en aftale her i Folketinget, som kan være rigtig god og stærk.
Vi er jo alle sammen interesseret i at gøre noget for ofrene, og jeg er helt enig i, at der kan være både skyld og skam, der gør, at man er noget tilbageholdende med anmeldelserne.
Jeg vil også godt imødekomme fru Pernille Skipper så langt, at jeg er enig i, at vi skal have en drøftelse om 72-timersreglen.
Jeg kan ikke lige sige, hvor det skal være, men der er efter vores mening en pointe i, at vi får kigget nærmere på det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-21:
Jeg kan ikke forstå, hvorfor fru Trine Bramsen bliver ved med at tale om noget, der blev taget ud af SF's forslag.
Der var min kritik egentlig bare, at der er nogle – og det er slet ikke fru Trine Bramsen, jeg taler til, men andre partier – der misbruger en udvalgsproces og egentlig sætter alting i stå i adskillige måneder af hensyn til en regering, som jeg jo ikke engang ved om har bedt om det.
Men det er i hvert fald ikke et folketingspartis rolle at agere på den måde.
Der mener jeg bare at man jo igen i dag kan melde sin opbakning til Enhedslistens forslag, uagtet hvad regeringen så ellers gør.
Trine Bramsen (S), 2016-01-21:
Jeg ser det sådan, at fru Lisbeth Bech Poulsen anerkender, at det netop var punktet om uagtsom voldtægt, der fik de øvrige af Folketingets partier til at modsætte sig det, der blev fremsat.
Så skal jeg bare lige høre fru Lisbeth Bech Poulsen, om det ikke er korrekt, at samtlige af Folketingets partier inden for meget kort tid er indkaldt til et møde, en drøftelse, med justitsministeren om forslag på det her område.
Emrah Tuncer (RV), 2016-01-21:
Tak for det.
Jeg vil også starte med at rose forslaget.
Voldtægt er en alvorlig forbrydelse, og dem, der bliver udsat for voldtægt, risikerer at få livsvarige ar på sjælen.
Derfor skal vi selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for at voldtægtsofre får den hjælp, de har brug for.
Derfor synes jeg, det er svært at være uenig i, at vi skal uddanne særlige bistandsadvokater.
Vi skal uddanne og efteruddanne polititjenestemænd, så de her ofre bliver modtaget passende og får den behandling, som de har brug for.
Vi er også med på det med 72-timersreglen.
Man kan jo sagtens, synes jeg, gøre begge dele.
Det er sund fornuft, for jo før du anmelder en forbrydelse, jo større sandsynlighed er der for, at man kan opklare sagen.
Så jeg synes godt, man kan diskutere den og sige, at det kan vi godt gøre, for mange af de her voldtægter bliver jo ikke anmeldt.
Der bliver begået over 3.000 voldtægter om året i Danmark, men kun omkring 400 anmeldes årligt.
Hvis man åbnede op for det her, kunne det jo godt være, at der var flere, der ville tage chancen for at se, om de kunne få opklaret den her sag og få gerningsmanden for retten.
Den går ud på, at man meget, meget tidligt og på tværs af sektorer prøver at sætte nogle indsatser i gang, så man netop kan forebygge voldtægten.
Så fra Det Radikale Venstres side er vi meget åbne for det her forslag, og vi vil selvfølgelig også afvente, som ministeren var inde på, at se på, hvad de kommer med, og på den baggrund vil vi tage stilling til det.
Men som udgangspunkt kan vi godt sige ja til forslaget.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-01-21:
Formålet med Enhedslistens beslutningsforslag er at sikre en bedre indsats for ofrene for voldtægt.
Og alene det, at forslaget er rettet mod at hjælpe ofrene, gør, at det er et forslag, som vi i Alternativet kun kan støtte op om.
I Alternativet er vi optaget af at få skabt et retssystem, hvor der er fokus på forståelse og respekt for offeret, og hvor der kommer fokus på forebyggelse og resocialisering i langt højere grad, end det er tilfældet i dag, hvor det nemt kommer til at handle om straf.
Det er meget alvorligt at blive udsat for seksuelle overgreb, og det har store konsekvenser for offerets fremtid.
Voldtægt er en alvorlig forbrydelse, men det er også en meget vanskelig forbrydelse med en masse iboende dilemmaer med hensyn til både sigtede og offer.
Selv om Danmark allerede er langt fremme, hvad gælder behandlingen af de ofre, der har været udsat for seksuelle overgreb, så er der fortsat store udfordringer på området.
For selv om de formelle rammer er på plads, betyder det desværre ikke, at det samme gælder i praksis.
Og det bliver tydeligt, når man ser på det store omfang af voldtægtssager, der ikke kommer for retten i Danmark, og det lave antal personer, der årligt kendes skyldige i voldtægt.
Forslaget er meget positivt i den forstand, at flere af punkterne er rettet mod at øge informationen omkring voldtægt, men også at hæve kvaliteten af sagsbehandlingen og efterforskningen.
Også efterlysningen af en politisk handleplan for forebyggelse af seksuelle overgreb kan vi kun bifalde.
Hvad angår 72-timersreglen, som er blevet debatteret en del, bakker vi fuldt ud op om at fjerne de forhindringer, der gør, at voldtægtsofre ikke kan få erstatning.
Vi mener også, at det, at det er med til, at overgrebet kan anerkendes, kan have en stor psykologisk effekt for offeret.
Vi skal anerkende, at ofre for voldtægt kan have meget svært ved at foretage en anmeldelse i dagene efter overgrebet, og at 3 døgn ikke må være afgørende for, at man som offer kan modtage erstatning.
Henrik Dahl (LA), 2016-01-21:
Altså, det, vi selvfølgelig ville anse for ideelt, var, hvis man kunne nå frem til en eller anden form for fælles lovgivning eller et fælles sæt regler, som kunne blive vedtaget af alle i Folketinget.
Men hvordan sagen helt nøjagtigt ender,
kommer jo også lidt an på, hvordan den bliver viderebehandlet, og hvordan de spørgsmål, som jeg har nævnt, bliver opklaret og oplyst.