runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2009-12-11:
Nu er vi jo ikke sat i verden, for at det bare skal være let og glidende; der er jo nogle ting, vi som lovgivere er nødt til at tage stilling til, og jeg er noget skuffet over, at Dansk Folkeparti glider af på spørgsmålet så let, som det er tilfældet her.
Så jeg har svært ved at se, hvornår det skulle være, at man ikke kunne have dem på græs.
Jeg vil godt høre Dansk Folkeparti, om man så kunne tænke sig at give et påbud om, at kvierne skal på græs, men give en dispensationsmulighed, hvis der er enkelte landmænd, der ansøger om en dispensation.
Det kunne jo være en fremgangsmåde, men Dansk Folkeparti vil måske ikke engang gå dertil.
Er det, der kommer om dyrevelfærd, kun fede ord og ikke andet?
René Christensen (DF), 2009-12-11:
Vi ser meget gerne, at både køer og kvier kommer på græs, hvor det er muligt, men man må også sige, at når man taler med landmænd rundtomkring forskellige steder i landet, viser det sig, at det ikke er alle landmænd, der har de her muligheder.
Og derfor er det svært at sige, at lovgivningen skal dække det hundrede procent, og at alle skal på græs – også kvier.
Der er landmænd, som har jorder, som er meget flintholdige, og hvor køerne faktisk kan få skader af at komme på græs.
Så derfor synes vi, at det er vanskeligt også på det her område at lave lovgivning.
Holger K. Nielsen (SF), 2009-12-11:
I forlængelse af hr. Frank Aaens spørgsmål vil jeg sige, at ministeren jo glemmer at tage stilling til det dokument, der er kommet, efter at regeringens redegørelse blev fremlagt.
I september i år fremkom det såkaldte forsvundne notat.
Det var et notat fra en generalauditør, et notat, som af en eller anden grund var forsvundet i Forsvarsministeriet.
Vi kan jo gisne om, hvorfor det dokument var forsvundet.
Forsvarets generalauditør siger fuldstændig klokkeklart i sit notat, at disse fanger har status som krigsfanger.
Det vil jeg godt have en kommentar til.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-11:
Regeringen har ikke ændret holdning, siden der blev afgivet en meget grundig juridisk og retlig faktuel vurdering af sagsforløbet.
Så regeringens holdning er den samme som i redegørelsen fra 2006, nemlig at de pågældende fanger ikke havde krigsfangestatus.
Jeppe Kofod (S), 2009-12-11:
Altså, det bliver sådan en meget interessant ekskurs i demokratiske principper.
Demokrati er jo ikke bare et flertalsstyre, hvis det er det, man tror fra Venstres side; det er i hvert fald en meget forsimplet form for demokrati, som vi ikke ønsker her i Danmark.
Det er også en mindretalsbeskyttelse og det, at der bliver taget højde for mindretallets synspunkter.
Det, regeringen har praktiseret i de år, den har siddet ved magten, er det flertalsstyre, flertalsdemokrati, hvor man ikke har taget den anden del af de demokratiske principper med.
Ja, man kan bare spørge Europarådet om, hvordan den demokratiske tilstand er i Danmark.
Danmark kunne gøre meget for at få et mere velfungerende, moderne demokrati.
Hvis man læser Europarådets rapport om Danmark, vil man kunne se, at der er nogle gode anbefalinger, som jeg mener at vi skal tage meget alvorligt her i Folketinget.
Marion Pedersen (V), 2009-12-11:
Jamen det bliver jo mere og mere interessant.
Andre demokratiske spilleregler – det lyder da meget interessant, hvis den fløj, hr. Jeppe Kofod hører til, kommer til.
Men jeg fik stadig væk ikke svar på mit spørgsmål: Er der forskel på, om man bruger et flertal, et demokratisk flertal i Folketinget, når man selv hører til det, eller når man ikke hører til det?
Det er vel stadig væk demokrati.
Det er i hvert fald, hvad jeg forstår ved demokrati.
Jeppe Kofod (S), 2009-12-11:
Jamen jeg håber da, at vi, når vi forhåbentlig får et andet flertal i det her Folketing – det har vi, det store mindretal, i øvrigt også annonceret – så vil have nogle helt andre demokratiske spilleregler.
For det, der er kendetegnende ved den her regering – og det synes jeg også man kan lytte sig til på justitsministerens svar – er, at bare man kan tælle til 90 mandater, jamen så kan man afvise alt, også fakta.
Altså, det er sådan set det, der er konklusionen, og den type regering ønsker vi ikke.
Marion Pedersen (V), 2009-12-11:
Jamen der var bare en enkelt ting, som hr. Jeppe Kofod sagde, som undrede mig.
Jeg kunne forstå på hr. Jeppe Kofod, at han klandrede regeringen for at bruge det flertal, regeringen har i øjeblikket, men samtidig truede med, at hvis der blev et andet flertal i Folketinget, ville man sørge for, at det her blev sat i værk.
Skal jeg forstå det sådan, at det er o.k. at bruge et flertal, hvis man selv er en del af flertallet, men at det ellers ikke er det?
Jeppe Kofod (S), 2009-12-11:
Nej, det gør det bestemt ikke.
Altså, der er en masse spørgsmål, jeg stiller til regeringen, som regeringen kommer med korrekte svar på, men svar, som jeg ikke er enig i; det ser vi da hele tiden.
Det her er bare meget alvorligere.
Her er det jo vigtigt at holde sig for øje, at når regeringen siger, at der ikke var tale om, at de fanger, man tog i marts 2002, de 31 fanger, man overlod til amerikansk varetægt, var krigsfanger, så er det ukorrekt.
Det er ikke noget, jeg står her og påstår, det er noget, som en række folkeretseksperter har udtalt sig om, og det er noget, som hr. Flemming Damgaard Larsen og Venstre burde være dybt bekymrede over.
For vi må da, på trods af politiske forskelle og uenigheder, være enige om én ting, og det er, at vi må holde os til fakta.
Og hvis der er tvivl om det, må vi altså have afklaret, hvad der er op og ned.
Men den afklaring vil hr. Flemming Damgaard Larsen og hans parti ikke være med til, fordi man hellere vil tromle over et stort mindretal i Folketinget, og det er udemokratisk.
Og det, der så absurd, når vi diskuterer i den her sal, er, at vi bare får at vide, at regeringen har svaret på spørgsmålene.
Nej, hvis regeringen havde svaret korrekt, overbevisende og fyldestgørende på spørgsmålene, så havde der ikke været en eneste folkeretsekspert i det her land, som havde sat spørgsmålstegn ved regeringens forklaringer. Men det er ikke tilfældet.
Og det er netop derfor, vi skal have den her undersøgelse.
Det er for helt at få klarlagt, hvad fakta er, og jeg forstår ikke, at Venstre, som ellers går og bryster sig af at være et demokratisk parti, der går ind for, at man gerne må kigge magthaverne over skulderen, her bare fuldstændig tromler hen over demokratiet.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2009-12-11:
Der kommer jo en lang række uhyrlige påstande fra hr. Jeppe Kofod.
Vi har desværre ikke tid til at komme nærmere ind på dem alle, men der var i hvert fald en ting, som jeg synes var meget interessant, og det var, at hr. Jeppe Kofod sagde, at det interessante ikke var, om der var svaret på en lang række spørgsmål, men om der var svaret korrekt.
Dermed antyder hr. Jeppe Kofod, at regeringen ikke har svaret korrekt på de spørgsmål, der blev stillet.
Så vil jeg gerne spørge hr. Jeppe Kofod: Hvorfra ved hr. Jeppe Kofod, at regeringen ikke har svaret korrekt?
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-12-11:
Når Det Radikale Venstre er medforslagsstiller til dette beslutningsforslag, har det to årsager.
Det blev kendt senere, men vi fik ikke den viden på det tidspunkt, det var relevant, og omstændighederne omkring det og Forsvarsministeriets afslag på aktindsigt i dette er jo i sig selv noget, der bør undersøges.
Dernæst er det – og det er sådan set det vigtigste – af betydning at få dyrket, behandlet hele dette spørgsmål om krigsfangestatus, når vi er i krig.
Og det er vi jo stadig væk.
Det her er ikke bare en tilbageskuende undersøgelse af nogle hændelser, der skete engang for længe siden.
En undersøgelse skal bidrage til, at der bliver en absolut større opmærksomhed om de problemer, der møder soldater i krig, bl.a. om, hvorledes man håndterer tilbageholdte personer.
Det er meget vigtigt at få det præciseret, også i forhold til den indsats, danske soldater i øjeblikket gør i Afghanistan under meget vanskelige vilkår og med store tab, og det er dette bidrag til at få fastslået, hvorledes vi skal håndtere den type situationer, som gør det særlig berettiget at få gennemført en uvildig undersøgelse.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2009-12-11:
Forholder det sig ikke nærmere sådan, at hvis ikke regeringen kommer med det svar, som hr. Jeppe Kofod ønsker regeringen skal komme med, så svarer regeringen ikke korrekt?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-12-11:
For tredje gang i år er der fremsat beslutningsforslag om legalisering af hash.
Godt nok taler Enhedslisten nu om kontrolleret salg, og det lyder måske også mere tilforladeligt end legalisering, men i realiteten er der jo ingen forskel mellem det, som Enhedslisten tidligere har foreslået, og det, som partiet nu foreslår.
Siden vi behandlede årets to første beslutningsforslag om legalisering af hash, Enhedslistens og hr. Simon Emil Ammitzbølls forslag, er der sket det, at Københavns Kommune har fremlagt et forslag om et forsøg med legalisering af hash, og det er det forslag, som Enhedslisten her tager afsæt i.
Københavns Kommunes forslag har været i høring, og nu venter man så spændt på, hvad kommunen måtte beslutte.
Men sagen er jo den, at hvis regeringen sammen med et flertal i Folketinget afviser forslaget, bliver der altså ingen bukser ud af det skind. Hvad regeringen angår, skal der ikke herske nogen som helst tvivl om vores holdning.
Sidste gang afviste vi forslaget om legalisering af hash, vi gør det igen i dag, og vi vil såmænd også gøre det, næste gang Enhedslisten fremsætter det her forslag.
Da vi i foråret behandlede beslutningsforslagene fremsat af Enhedslisten og hr. Simon Emil Ammitzbøll, forklarede jeg, hvorfor regeringen afviser legalisering af hash, og hvorfor det er naivt at tro, at legalisering af hash vil løse bandekonflikten.
Jeg vil ikke spilde ordførernes tid på at repetere forklaringen, men jeg vil dog tillade mig at gentage, at hashens skadevirkninger i sig selv er grund nok til at afvise en legalisering.
Sundhedsstyrelsen har beskrevet skadevirkningerne i et notat, som jeg den 20. april sendte til både Retsudvalget og til Sundhedsudvalget.
Så vidt regeringens holdning, som jo i hvert fald hidtil har været delt af et bredt flertal i Folketinget.
Jeg håber selvfølgelig fortsat, at der er bred enighed om at vise den ansvarlighed, som forbuddet mod hash er udtryk for.
Det skylder vi ikke mindst de unge, hvis muligheder for at gennemføre en uddannelse og i det hele taget komme godt fra start i voksentilværelsen forringes, hvis de ryger ud i et misbrug af hash.
Men jeg har også bemærket, at den kommende overborgmester i Københavns Kommune er åben over for forslaget, som han kalder kærkomment.
Er den tidligere justitsministers kursskifte i den her sag et udtryk for et socialdemokratisk kursskifte?
Er legalisering af hash Socialdemokratiets og måske også Socialistisk Folkepartis bud på en fremtidig narkotikapolitik?
Det er spørgsmål, som vi i dag forhåbentlig får et klart og entydigt og også benægtende svar på.
Marion Pedersen (V), 2009-12-11:
Jeg er ikke enig i, at det så mindskede kriminaliteten i USA at ophæve forbuddet; man kastede sig bare over noget andet.
Og det er det, jeg også er bange for vil ske her.
Det, jeg er bange for vil ske her, er, at man går over til andre former for kriminalitet i stedet for.
De skal nok finde noget at leve af, for de har ikke i sinde at leve af at stå op om morgenen, gå på et ærligt arbejde, betale deres skat og gå hjem igen om aftenen.
Det har de ikke i sinde at leve af, så de finder på noget andet.
Et af de områder, som er eskaleret de sidste par år, er trafficking.
Det er jo også noget, de her typer af kriminelle tager sig af eller i hvert fald er involveret i.
Line Barfod (EL), 2009-12-11:
Jeg vil høre, om ordføreren er enig i den historiske erfaring, at da man havde spiritusforbuddet i USA, voksede den organiserede kriminalitet og blev meget, meget stor.
Den bredte sig ud til alle mulige steder og til mange kredse, hvor den ellers ikke havde været.
Da man afskaffede spiritusforbuddet igen i USA, mindskedes den organiserede kriminalitet i USA.
Det andet spørgsmål er, om ordføreren tror, at salg af hårde stoffer, salg af våben, opkrævning af beskyttelsespenge osv. vil have den samme udbredelse i Danmark, som salg af hash har.
I dag er den organiserede kriminalitet meget udbredt over hele Danmark.
Tror ordføreren virkelig, at andre former for bandekriminalitet vil kunne få den samme udbredelse, som salg af hash har, eller tror ordføreren, at der faktisk er meget stor forskel på, hvor mange der vil gå ind i eller tillade andre former for kriminalitet end salg af hash?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-12-11:
Jeg ved ikke, hvor hr. Simon Emil Ammitzbøll har det fra, at Danmark skulle være den mest forbrugende hashnation.
Der er jo masser af mørke tal i det her, da der er tale om et ulovligt marked.
Men jeg har den grundlæggende holdning, at forbudet jo hjælper til, at rigtig mange afstår fra at bruge hash.
Jeg er bange for, at vi sender et signal til den store del af befolkningen, der ikke bruger hash, om, at det kan de bare gøre, og at det såmænd ikke er værre end at tage en øl.
Og det er det jo, det er meget værre!
Hash er vejen til hårdere misbrug, hash er vejen ind i psykoser, angstlidelser og psykisk sygdom.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-12-11:
Jo, jo, men lige meget hvilken af de to konservative ministres ressort, vi taler om, så er sandheden stadig væk den, at Danmark er det land i EU, hvor der er flest, der ryger hash, og at vi har en af de mest restriktive politikker i forhold til hash i EU.
Portugal, som har en af de mest liberale politikker i forhold til hash, det er nemlig straffrit at have det på sig til eget forbrug, har et af de laveste forbrug af hash i hele EU.
Det kunne faktisk være, at der var den omvendte sammenhæng i forhold til den, man nu har troet på i 8-9 år, og som ikke har givet et eneste positivt resultat, ud over at man har spildt en masse af politiets ressourcer, og at man er med til at holde fast i et stort lukrativt marked for de kriminelle bander.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-12-11:
Jamen hash skal bekæmpes på to måder: Markedet, altså udbudet af hash, skal kontrolleres via en stærk politimæssig indsats, hashen skal konfiskeres, man skal kontrollere, at man ikke får hashen ind på markederne, man skal stresse banderne og sælgerne af det her.
Så er der nogle, som bruger hash, og som er ude i et misbrug, og dem skal vi selvfølgelig hjælpe i vores sundhedsvæsens regi.
Det er bekæmpelse via justitsministerens ressortområde og via mit område.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-12-11:
Det er jo nærmest morsomt at skulle være vidne til, at en ordfører fra Enhedslisten vinder over en konservativ minister, når det handler om at kunne forklare markedslogik.
Men lad nu det være.
Jeg kunne godt tænke mig at høre sundhedsministerens holdning til, at Danmark har en af de mest restriktive politikker i EU i forhold til hash.
Men er det ikke tankevækkende, at vi er det land, der har det højeste forbrug?
Kunne det ikke føre til, at man skulle overveje andre metoder end bare at fortsætte ad samme sti?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-12-11:
Jo, men lad os så bare lade den ligge om legaliseringen af hash og så tale om bandekonflikt og markederne for banderne.
Altså, hvis der forsvinder et ulovligt lukrativt kriminelt marked for banderne, finder de nogle andre.
Vi løser ikke bandekonflikten med det her; der er masser af kriminelle områder, som banderne kæmper om.
Så det problem løser vi ikke med det her.
Der er heller ikke ret mange lande, der har erfaringer med legal brug af hash, og der er også delte meninger om erfaringerne med, om det i det hele taget er positivt.
Line Barfod (EL), 2009-12-11:
Jeg mener jo, det er ministeren, der i høj grad giver op og ikke for alvor tør prøve at se på de erfaringer, man har.
I andre lande, hvor man er gået ind i det og har ladet staten overtage kontrollen med salget og samtidig laver oplysningskampagner og andet, kan vi se, at der er færre unge, der begynder at ryge hash.
Det vil sige, at vi faktisk har nogle erfaringer for, at det virker, at man prøver at få kontrol med salget.
Det, der er grunden til, at Københavns Kommune har søgt om at få lavet det forsøg, som vi mener de skal have lov til at kaste sig ud i, er jo, at de også ser de store skadevirkninger, der er i, at den organiserede kriminalitet i den grad har kunnet brede sig på grund af hashsalget.
Og med hensyn til det, at de har andre markeder at kaste sig over, vil jeg sige, at det altså ikke er markeder af samme omfang som hashmarkedet.
Jeg går ud fra, at ministeren er enig i, at der heldigvis langtfra er lige så mange, der bruger hårde stoffer og køber våben osv., som der er, der køber hash.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-12-11:
Jo, men jeg tror altså ikke på, at vi begrænser brugen ved at legalisere det.
Jeg tror tværtimod, vi sender et signal om, at så kan man bare køre løs.
Vi ville dermed også forbyde politiets muligheder for at konfiskere folks hash.
Så det er den forkerte vej at gå.
Hash er farligt, hash påvirker hjernen på en meget negativ måde.
Hash er for langt de fleste også indfaldsvejen til misbrug af endnu hårdere stoffer.
Det er et helt forkert signal at sende at sige: Tag nu bare noget hash, for vi kan alligevel ikke kontrollere det.
Det er en opgivende holdning, som jeg ikke deler.
Line Barfod (EL), 2009-12-11:
Så vidt jeg forstod ministeren, var hovedargumentet for at afvise forslaget de skadevirkninger, hash har.
Vi er fuldstændig enige i, at der er en lang række skadevirkninger ved hash og især ved misbrug af hash.
Det er sådan set også derfor, vi ønsker at få begrænset brugen af hash.
Jeg går ud fra, at ministeren er enig i, at der også er en lang række skadevirkninger ved brug af alkohol, som vi prøver at gøre noget ved via oplysningskampagner og andet.
Og derfor vil jeg høre, om ministeren ikke mener, at det er på tide, at vi ser på, at den måde, vi hidtil har håndteret hash på, ikke har virket, men at brugen af det tværtimod bliver mere og mere udbredt, og at vi ser flere og flere skadevirkninger, og at vi derfor skulle prøve at håndtere det på en helt anden måde.
Helge Adam Møller (KF), 2009-12-11:
Jeg kan ikke se, at der nogen steder står, at Danmark ikke har overholdt sine folkeretlige forpligtelser.
Det var derfor, at jeg gjorde lidt ud af det, og det fremgår jo helt klart af beslutningsforslaget, at tilbageholder man personer eller tager man personer til fange, har vi ikke selv noget sted, hvor man kan opbevare tilfangetagne og fanger eller afhøre dem eller tilsvarende, og derfor fremgår det krystalklart, at de selvfølgelig skal overgives til dem, vi arbejder sammen med, og det var i det tilfælde amerikanerne.
Det hørte jeg ikke nogen protestere imod, dengang man vedtog det, i hvert fald ikke nogen af de partier, der stod bag vedtagelsen, og det var jo adskillige af dem, der er til stede her.
Så det blev vedtaget med et stort flertal i Folketinget.
Jeppe Kofod (S), 2009-12-11:
Hvad angår den redegørelse fra december 2006, som ordføreren refererer til: De ting, der står i den, er blevet betvivlet, er der sat kritiske spørgsmålstegn ved af en række uafhængige eksperter.
Er det ikke vigtigt – også for Venstre – i et demokrati, at man sætter kritiske øjne til at se på magten, når der i det her tilfælde med denne redegørelse altså kommer forkerte oplysninger, urigtige oplysninger om, hvad der egentlig er foregået, og hvilken status eksempelvis disse fanger skulle have haft?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2009-12-11:
Jeg vil ikke stå her og besvare hypotetiske spørgsmål.
Det er jo således, at det, jeg mener med det, er, at det, i det øjeblik der foreligger den her sag, som kører ved domstolene, er helt utidigt, at vi så nu går ind med en undersøgelseskommission.
Det var en sekundær argumentation fra min side.
Hovedargumentationen for, at vi mener, at sagen er belyst, er, at der er sket en belysning gennem den 24 sider lange redegørelse fra 2006 og gennem de mange spørgsmål, som er besvaret af ministrene.
Det andet handler kun om, at det er et utidigt tidspunkt at komme og begære en undersøgelseskommission nedsat på.
Jeppe Kofod (S), 2009-12-11:
Det sidste var en meget interessant betragtning, det skal jeg ikke gå ind i.
Jeg synes, det er interessant, hvad hr. Flemming Damgaard Larsen kommer frem med her ved at referere til den verserende sag, der er, som bl.a. handler om, hvorvidt fangerne havde krigsfangestatus.
Skal jeg forstå Venstres ordfører på den måde, at Venstre, hvis der nu kommer en afgørelse i den verserende sag, der viser, at de rent faktisk havde krigsfangestatus, er parat til at nedsætte en undersøgelseskommission til at se på sagen?
Er det det, man skal forstå ud af svaret?
Det ville jo være interessant, for hvis retten kommer frem til det, ville det være stik imod, hvad også justitsministeren for et øjeblik siden sagde, nemlig at regeringen har en opfattelse af, at de ikke var krigsfanger – i øvrigt i modstrid med mange eksperter på området, i folkeret, som jo siger noget andet end det, regeringen siger.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2009-12-11:
Jamen det er der jo efterfølgende sket en besvarelse af igennem de spørgsmål, der er stillet til statsministeren, udenrigsministeren og forsvarsministeren, og så er det jo i øvrigt således, at det ikke var under deciderede kamphandlinger, at disse 31 blev taget i forvaring.
De lå jo og sov på det tidspunkt, hvor de blev taget i forvaring.
Det er bestemt vigtigt.
Og det er præcis også derfor, at statsministeren, udenrigsministeren og forsvarsministeren efterfølgende beredvilligt har svaret på de mange, mange spørgsmål, som er kommet her fra Folketingets side.
Det er virkelig flot, at vi har et folkestyre, hvor det er igennem den politiske proces, at oppositionen her i Folketingssalen og Folketinget som sådan kan stille regeringen til ansvar, og det har man gjort igennem de spørgsmål, der er blevet stillet, og man har så også fået svar på dem fra regeringen.
Frank Aaen (EL), 2009-12-11:
Jo, men som vi netop var inde på lige før, er der jo, efter at redegørelsen blev lavet – den blev i øvrigt meget kritiseret allerede dengang – fremkommet meget centrale dokumenter, som viser regeringens viden om, hvad der faktisk skete i Kandahar, og som viser, at regeringen udmærket vidste, at når man tog fanger i forbindelse med krigshandlinger, var disse fanger at betragte som krigsfanger, punktum.
Kan det så ikke give anledning til overvejelser om, hvorvidt redegørelsen er fuldt dækkende?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2009-12-11:
Som jeg omtalte her i min ordførertale, er der foretaget en meget, meget indgående og dybtgående belysning af sagen, ikke alene i kraft af den redegørelse, der er lavet, som er på 24 sider, og som meget nøje opregner, hvad der er passeret, men også igennem besvarelser af de hundredvis af spørgsmål, der er stillet til de tre ministre, jeg omtalte.
Så dermed mener jeg, at sagen er fuldt belyst.
Frank Aaen (EL), 2009-12-11:
Er hr. Flemming Damgaard Larsen ikke enig i, at hvis der er berettiget tvivl om passager i regeringens redegørelse, så bør man undersøge dem, og hvis det er tilfældet, hvordan synes hr. Flemming Damgaard Larsen så, de skal undersøges?