runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Nu havde jeg jo en lille diskussion tidligere med ordføreren, da jeg selv var på talerstolen.
Og nu har jeg også lyttet efter og har hørt, hvordan diskussionen er nu.
Jeg har i løbet af dagen siddet og kigget i aviserne, og jeg kan se, at der er en stor annonce i et af de store dagblade indrykket af Roskilde Festival, hvor der så står: Skal vi snakke udenom?
Der kan jeg forstå, at journalisterne kontakter hr. Joachim B. Olsen og spørger ham om, hvad ordføreren så synes om det.
Og det, han så siger, er, at festivalen forplumrer debatten.
Så vil jeg godt lige spørge ordføreren: Er det, at man sætter fingeren på noget og lige nøjagtig rører der, hvor det gør ondt på det danske samfund, at forplumre debatten?
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-19:
Den største beskæftigelseseffekt af de to scenarier, hr. Lars Dohn stiller op, får man ved at sænke topskatten.
Ordføreren laver en klassisk fejl, når det handler om økonomi, nemlig at han kun fokuserer på det, man kan se.
Ordføreren siger, at nu giver man nogle mennesker nogle flere penge, og så får de et øget forbrug.
Men det, ordføreren ikke ser, er, at han har taget dem fra nogen andre, som ikke har de penge at investere, at spare op – noget, som bliver til fremtidigt forbrug eller fremtidige investeringer – og de har dem ikke til forbrug nu.
Lars Dohn (EL), 2011-12-19:
Jamen det harmonerer jo ikke med de erfaringer, vi har fra de 10 år, hvor man har foræret penge til de rigeste.
Pengene kom bare ind og blev placeret, enten med en stjerne foran, eller også kom de ind på en bankbog.
Det, der sker, når de dårligst stillede får flere penge mellem hænderne, er, at pengene går til forbrug, altså til ganske almindelige forbrugsvarer, og derfor sætter det gang i beskæftigelsen.
Vi har erfaring for, at det andet ikke virker, plus at det også af andre grunde er uacceptabelt.
Hvad har den største beskæftigelseseffekt?
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-19:
Jeg ved ikke helt, om jeg skal tage det seriøst.
Altså, spørger spørgeren mig, om det bedste i beskæftigelsesøjemed er at øge overførselsindkomsterne eller at sænke topskatten?
Jeg tror ikke, at hr. Lars Dohn får ret mange økonomer til at være enig med sig i, at det bedste for beskæftigelsen er at hæve overførselsindkomsterne.
Jeg kan bare notere mig, at regeringens egne tal viser, at man dermed vil beholde 3.000 personer på overførselsindkomster.
Så kan jeg i øvrigt sige, at den plan, som vi har lagt frem, og som er fuldstændig i tråd med de anbefalinger, Velfærdskommissionen er kommet med, viser, at der vil blive skabt op mod 210.000 arbejdspladser.
Det betyder altså, at mange af de mennesker, som har mistet deres job under krisen, vil få deres arbejde igen.
Lars Dohn (EL), 2011-12-19:
Nu fik vi så slået fast, hvad den sociale profil i Liberal Alliances politik er, altså skattelettelser til de rigeste.
Vi står i en situation, hvor der er en skrigende mangel på job.
Det er job, der skal bringe os ud af krisen, så vi kan få nogle penge i de offentlige kasser og kan få nedbragt underskuddet.
Nu er mit spørgsmål så til ordføreren: Hvad giver den bedste beskæftigelseseffekt – at hæve overførselsindkomsterne eller at give skattelettelser til de rigeste?
Mai Henriksen (KF), 2011-12-19:
Jeg køber ikke præmissen om, at der er et bestemt antal job til rådighed, og at det er et fast antal job.
Når nu det handler om at skabe vækst, kunne man jo starte med at fjerne nogle af alle de regler, som omklamrer erhvervslivet.
Det kunne jo betyde, at flere kunne komme i arbejde, og at virksomhederne ville have lyst til at ansætte.
Det er jo en mekanisme, som Enhedslisten også kender, og det er noget, som selv SF er begyndt at synes om her på det sidste.
Det handler jo om at skabe vækst, det handler om at skabe arbejdspladser.
Det kan ikke betale sig.
Så er det altså lettere bare at sige: Jamen så vælger jeg at blive hjemme på sofaen.
Det er lige nøjagtig det, jeg anfægter.
Det er den moral, der ikke er i orden.
Mads Rørvig (V), 2011-12-19:
Tak for det.
Jeg så mig nødsaget til lige at gå på talerstolen.
Jeg synes simpelt hen, det er beskæmmende, at der ikke er nogen fra regeringspartierne eller regeringens støttepartier, der vil tage ordet til den her debat.
Jeg synes, det er en hån mod de tusindvis af medarbejdere ude på danske virksomheder, der står til at miste deres job, at der ikke nogen, der vil tage debatten.
Så jeg vil anmode ministeren om at gå på talerstolen og konkludere på den debat, vi har haft til andenbehandlingen her i dag.
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-19:
Tak, hr. formand.
Hvis folk har en meget, meget dårlig sag, er det tit sådan, at de kryber i skjul.
Det er også det, der sker her i Folketingssalen i dag.
Grunden til, at der ikke er nogen fra Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti, Radikale eller Enhedslisten, der ellers altid plejer være friske på at gå op og tage ordet, er selvfølgelig, at de har erkendt, at det her simpelt hen er en rigtig, rigtig træls, dum sag, der skader dansk erhvervsliv, der skader danske arbejdspladser og medfører, at et stort antal vil miste deres job, når det her slår igennem, fordi vi ikke kan konkurrere med omverdenen.
Det er nok derfor, statsministeren måske ved det kommende valg til Europa-Parlamentet stiller op som kandidat til en formandspost dernede og så forlader det danske Folketing og overlader statsministerposten til en anden.
Det kan godt være, at det er en tese, jeg slynger ud her, men lad os nu se, om det ikke holder stik, når det kommer til stykket.
Så forlader man den synkende skude.
Vi lukker lige jeres arbejdspladser.
Vi skal bruge penge til overførselsindkomster i stedet for.
Jeg håber virkelig, at der er mange, der ser det her og så finder ud af, hvor skadeligt det her er for det danske samfund.
Men vi må tage det, som det kommer, og så skal vi nok ikke regne med, at der er nogen fra regeringspartierne, der går op og tager ordet her i dag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-12-19:
Grunden til, at jeg går op som ordfører i anden runde, ligger i forlængelse af det, hr. Hans Kristian Skibby sagde, nemlig en stor forundring over, at der ikke er nogen fra regeringspartierne eller ministeren, der vil svare på de spørgsmål, der bliver rejst; at man ikke vil forholde sig til den lange række kritikpunkter, der bliver rejst; at man efter lidt misforståelser godt vil gøre brug af muligheden for at komme med korte bemærkninger, men ikke selv vil stille sig op som ordfører.
Jeg må sige, at jeg synes, det er lidt besynderligt, at man ikke tør stå på mål for det lovforslag, man har fremsat.
Altså, de entydigt negative konsekvenser, som en række folketingsmedlemmer her fra talerstolen har påpeget, og de oplysninger, der i dag er i Jyllands-Posten, om, at de tal, som regeringen har sagt skulle gælde for fjernvarmekunder, ikke holder, og at regningen bliver meget større, gør åbenbart ikke noget indtryk.
Det går nok, hvis man ikke snakker om problemerne, går de nok væk.
Men jeg kan forsikre regeringen for, at de her problemer ikke går væk ved ikke at tale om dem, for vi er mange, der er stærkt bekymrede over, at det her forslag kommer til at koste massivt for antallet af arbejdspladser i Danmark.
Det synes vi at regeringen og Enhedslisten burde stå ved, og de burde turde gå op på Folketingets talerstol og svare på de mange spørgsmål, der er blevet rejst, og ikke bare sidde og putte sig.
Men det er så den strategi, man har valgt.
Jeg forstår det selvfølgelig godt, for det kan være vanskeligt at kigge de danskere direkte i øjnene, hvis arbejde nu er i risikozonen.
Det gælder både virksomhedsejere, tillidsrepræsentanter og fagforeningsrepræsentanter, som i forbindelse med det her lovforslag både i høringssvar og i deputationer i Skatteudvalget har sagt, at det her er til stor, stor skade for deres virksomheder med hensyn til bevarelsen af danske arbejdspladser.
Jeg troede da, at man havde rygrad nok til at stille sig op og sige: Fint nok, men vi synes så bare, at I skal finde noget andet at lave, for jeres arbejdspladser er ikke vigtige; dem kan vi godt undvære.
Der kan vi da så tale om en reel politisk uenighed, men jeg synes, at det med de mange spørgsmål, der er blevet rejst her i dag, er svagt, at man ikke tør rejse sig op og indtage Folketingets talerstol.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-12-19:
Jeg savner stadig væk at få svar fra hr. Thomas Jensen.
Jeg savner at få svar på, hvordan det kan være, at hr. Kim Mortensen, tidligere energiordfører for Socialdemokraterne, meget klart nu kan sige, at en femdobling af NOx-afgiften ikke hjælper til at give renere luft, at det er noget sludder, for det, der rent faktisk kommer til at ske, er, at afgiftsforhøjelsen rammer biogas, den rammer halm, hvilket ellers er det, som den nuværende regering ønsker at fremme.
Det kan være, det er, fordi det er skatteordføreren og ikke energiordføreren.
Jeg har heller ikke fået noget svar fra hr. Thomas Jensen på det, der drejer sig om den afgiftsstigning, som de kommer til at opleve i Brønderslev Forsyning.
787,50 kr. bliver fjernvarmen simpelt hen hævet med på grund af NOx-afgiften i 2012.
Og hvad er det for et svar, som jeg rent faktisk kunne forestille mig man kunne få fra hr. Thomas Jensen?
Det ville være et svar, som hed: Nej, men vi giver også en grøn check til de mindrebemidlede familier.
Jeg må bare gøre opmærksom på, at det drejer sig om 23 kr. om måneden.
Det forslår som – jeg ved ikke om, man må sige det fra Folketingets talerstol – en skrædder i helvede.
Det dækker i hvert fald ikke fuldt ud, kan man sige, den ekstraregning, som man kommer til at give de beboere, som bor i Brønderslev, og som kommer til at opleve en stigning i deres fjernvarmepris på grund af NOx-afgiften.
Thomas Jensen (S), 2011-12-19:
Jeg kan så sandelig forsikre fru Gitte Lillelund Bech om, at regeringspartierne har svarene, også når det kommer til energi, og når det kommer til klima.
Men jeg kan forstå, at privatisten fra Venstre ikke ønsker at fortælle, hvad det er, der så står i Venstres udspil.
Hvad er det, der er så fuldstændig genialt til at nedbringe NOx-udledningen?
Jeg har ikke hørt det, og jeg tror heller ikke, det står der.
Jeg er faktisk ret sikker på, at det ikke står i Venstres udspil.
Men hvis det er sådan, at der står noget som helst om, hvordan Venstre vil nedbringe NOx-udledningen i Danmark, synes jeg, at fru Gitte Lillelund Bech kan komme herop på talerstolen som privatist og forklare Folketinget, hvad det er, der står om det.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-12-19:
Jeg tror bare, jeg vil gentage det, jeg indledte med at sige: Jeg synes, det er pauvert, at den socialdemokratiske ordfører alene stiller sig op for at spørge Venstre om, hvad Venstre vil gøre.
Hvis det var sådan, at den socialdemokratiske ordfører rent faktisk havde læst VK-regeringens energiudspil, ville den socialdemokratiske ordfører vide, at han kunne finde alle svarene der.
Jeg vil ikke stå og læse op af det energiudspil, fordi det rent faktisk er et energiudspil, som er væsentlig bedre end det, der ligger på bordet spillet ud af den røde regering.
Jeg synes sådan set, at hvis man er et regeringsbærende parti, skal man have svarene i stedet for at stille spørgsmålene, vil jeg sige til hr. Thomas Jensen.
Thomas Jensen (S), 2011-12-19:
Det er jo altid godt at tage en god debat med fru Gitte Lillelund Bech, og hvis fru Gitte Lillelund Bech også var her under førstebehandlingen i salen, ville hun vide, at der var en rigtig god og lang debat til langt ud på natten her i salen om det her forslag, L 32.
Men jeg synes jo, det er rigtig dejligt, når jeg kommer herop med en kort bemærkning til en Venstreprivatist, at jeg så igen kan stille det samme spørgsmål: Hvad vil Venstre gøre for at mindske luftforureningen i Danmark?
Hvad vil Venstre gøre for at mindske NOx-udledningen?
Det er jo det, der er tydeligt for enhver – hvis fru Gitte Lillelund Bech ikke vil svare på det: Venstre har ikke nogen som helst politik på det område.
Men nu har fru Gitte Lillelund Bech som privatist mulighed for at give os indsigt i det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-12-19:
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at den tidligere regering indførte en NOx-afgift.
Men det var med den forskel, at de midler blev brugt til at fremme dansk erhvervslivs konkurrenceevne ved at sænke skatten på arbejde.
Tidshorisonten var en helt anden end den, vi ser her.
Jeg ved godt, at man skal være varsom med at understrege potentielle finansieringskilder, for forslagene vil selvfølgelig blive grebet øjeblikkeligt.
Det virker noget besynderligt, og derfor er det her entydigt noget, der kommer til at svække danske virksomheders konkurrenceevne, og produktionen flytter bare til udlandet.
Jeg tror ikke, der er mange, der kan glæde sig over, at NOx-udledningen bare foregår lidt længere væk.
Ulla Tørnæs (V), 2011-12-19:
Som jeg allerede var inde på i mit svar til hr. Finn Sørensen, findes der jo ikke nogen officiel fattigdomsgrænse i Danmark, og det skyldes, at begrebet fattigdom, i hvert fald som vi ser det, er meget mere nuanceret end blot et spørgsmål om, hvilken ydelse man er berettiget til at få i den her sammenhæng.
Man kan jo have en høj indtægt og så alligevel have et fattigt socialt liv.
Også andre ting kan spille ind.
Jeg vil nu alligevel fastholde, at regeringspartiernes medlemmer ikke fuldt ud er klare over, hvad konsekvensen af den her lovgivning egentlig bliver, for nu hører jeg igen hr. Lennart Damsbo-Andersen antyde, at det selvfølgelig skal kunne betale sig at arbejde, men ikke desto mindre ved vi jo, at konsekvensen af det her lovforslag, når det bliver vedtaget, er, at det for rigtig, rigtig mange mennesker fremover netop ikke vil kunne betale sig at arbejde.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Det er måske ikke normalt, at man som spørger starter med at svare, men det vil jeg sådan set gøre, fordi ordføreren før spurgte, om Socialdemokratiet er klar over, hvad det er for noget, vi går ind til, når nu vi i hvert fald i Socialdemokratiet stemmer for det her forslag.
Jeg vil sige: Vi er fuldstændig klar over konsekvenserne af, at vi stemmer ja til det her forslag.
Vi er fuldstændig klar over, og vi ved, at konsekvensen er, at der er tusindvis af familier, tusindvis af børn, der fremadrettet ikke vil være fattige i Danmark, der fremadrettet vil være i stand til at holde jul ligesom alle andre, og som fremadrettet vil have mulighed for at have en tilværelse, som de fleste familier i Danmark har.
Vi er fuldstændig klar over konsekvensen af det her lovforslag.
Men nu lyttede jeg meget til, hvad ordføreren sagde, og jeg hørte ikke ordføreren en eneste gang forholde sig til det, som lovforslaget handler om, nemlig fattigdom i Danmark.
Har ordføreren, har Venstre overhovedet ikke nogen mening om, eller har Venstre slet ikke opdaget, at der er fattigdom i Danmark?
Ulla Tørnæs (V), 2011-12-19:
Med reference til førstebehandlingen og med reference til forskellige rapporter, som bl.a. er lavet af SFI, er det jo bevist, at det, at starthjælpen findes, og det, at introduktionsydelsen, ungeydelsen osv. findes, rent faktisk bidrager til, at folk kommer tilbage på arbejdsmarkedet.
Så jeg må sige til hr. Finn Sørensen, at jeg faktisk mener, at de ydelser, som vi fik indført tilbage i 2002, har bidraget til, at tusinder af danskere er gået fra offentlig forsørgelse til at blive selvforsørgende, og det er jo hele pointen.
Men jeg tror desværre, at hr. Finn Sørensen og jeg har to vidt forskellige opfattelser af, hvad kontanthjælpssystemet er for en størrelse.
For mig og for Venstre er det et midlertidigt forsørgelsesgrundlag, som er samfundets yderste sikkerhedsnet, som er ment som og beregnet til at være en midlertidig forsørgelse.
Det er ikke meningen, at man i årevis skal være på kontanthjælp eller andre offentlige ydelser.
Finn Sørensen (EL), 2011-12-19:
Nu spurgte jeg jo til ordførerens opfattelse af, om disse mennesker stadig væk er fattige.
Det kunne jeg så ikke få noget svar på.
Jeg må så prøve med et andet spørgsmål.
Jeg kan forstå på ordføreren, at ordføreren har den filosofi, at hvis man sørger for, at folk er meget, meget fattige, hvilket disse mennesker set med mine øjne er, får de et job.
Kan ordføreren så forklare, hvordan det kan være, at vi efter 10 år med VKO-styre og med mange år med disse fattigdomsydelser alligevel er i en situation, hvor vi har mere end 200.000 mennesker, der søger et job uden at kunne få det, og at vi, som ordføreren selv sagde, har mange tusinde mennesker, der er på disse fattigdomsydelser, og som ikke kan få noget job?
Kan ordføreren forklare, hvordan vi stadig væk kan være i den situation, når ordføreren mener, at man har indført et rigtig godt, skarpt instrument til at skaffe folk et job?
Ulla Tørnæs (V), 2011-12-19:
Nu ved hr. Finn Sørensen jo udmærket, at der i Danmark ikke findes nogen officiel fattigdomsgrænse, og derfor er begrebet fattigdom jo ikke noget, der kan fastsættes ud fra, hvilken offentlig forsørgelse man modtager.
Fattigdom er i mine øjne et meget, meget bredere begreb.
Det handler ikke blot om den offentlige forsørgelse, man får.
Det, der er Venstres politik, er, at det altid skal kunne betale sig at arbejde, og at der altid skal være et incitament til at yde en ekstra indsats.
Det skal ikke være sådan, at man fastholdes på offentlig forsørgelse på grund af forsørgelsens størrelse, sådan som det vil blive for tusinder af mennesker, når L 36 bliver vedtaget.
Så vil der være ringere incitamenter til at være i job.
Det er vi ikke tilhængere af.
Finn Sørensen (EL), 2011-12-19:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren har den opfattelse, at hvis vi afskaffer disse fattigdomsydelser, hvilket der heldigvis ser ud til at være flertal for, kan disse mennesker ikke længere betragtes som fattige; altså dem, der får afskaffet ydelsen og får den normale kontanthjælp.
Ulla Tørnæs (V), 2011-12-19:
Jeg kan sige til hr. Leif Lahn Jensen, at det, som vi valgte at gøre, da vi gennemførte reglerne på det her område, altså da vi lavede loftet over kontanthjælpen, da vi lavede starthjælpen, introduktionsydelsen og de andre regler, sådan set var, at vi fulgte op på det, som tidligere statsminister hr. Poul Nyrup Rasmussen lagde vægt på.
Hr. Poul Nyrup Rasmussen var jo inde på det, men han nåede ikke at gennemføre det i sin regeringstid, fordi vi heldigvis fik en borgerlig regering.
Men hr. Poul Nyrup Rasmussen synes jo, lige så vel som jeg synes, det er beskæmmende, at det nu igen bliver mere attraktivt at blive hjemme på sofaen frem for at være i job.
Så det, vi gjorde, da vi kom til, var, at vi fulgte op på det, som hr. Poul Nyrup Rasmussen allerede havde været inde på, mens han stadig var statsminister, for han kunne se det urimelige, det forkerte, i, at det på den måde bedre kunne betale sig at være på passiv forsørgelse frem for at være i job.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-12-19:
Det var da en fantastisk smøre, jeg her hørte fra ordføreren.
Og jeg vil sige, at man, dengang man lavede det her forslag, hvor man netop lavede de her fattigdomsydelser, åbenbart så også gjorde det, fordi man ville skabe flere fattige.
Man ønskede, at der skulle være flere fattige i det her land.
Man ønskede, at der skulle være flere fattige børn, man ønskede den her ulighed.
Det må man jo have gjort, hvis det, som ordføreren siger, er korrekt, og derfor vil jeg spørge: Er det virkelig korrekt, at vi har et parti, Venstre, som ønsker fattigdom?
Og hvis man ikke ønsker fattigdom, kan ordføreren så fortælle mig, hvorfor ordføreren på det tidspunkt måske stemte for det her forslag, dengang man lavede de her fattigdomsydelser?
Ulla Tørnæs (V), 2011-12-19:
Nej, men jeg vil sige til hr. Leif Lahn Jensen, at et jo er tomme ord, men at noget andet er det, der er konsekvensen af de handlinger, som man foretager.
Og konsekvensen af de handlinger, som hr. Leif Lahn Jensen sammen med Socialdemokratiet, SF, Det Radikale Venstre og Enhedslisten foretager, når der stemmes grønt til dette lovforslag, er uomtvistelig – vi har oven i købet finansministerens ord for det – ja, det er faktisk indiskutabelt, nemlig at det vil blive ringere for folk; der vil være ringere incitamenter for folk til at være i arbejde frem for at være på passiv forsørgelse.
Så et er de tomme ord om et opgør med krævementaliteten og om, at det skal kunne betale sig at arbejde, som hr. Leif Lahn Jensen, når man siger ordene, selvfølgelig er fuldstændig enig i, men noget andet er – og det er det, som det handler om – hvad det er, man gennemfører af politiske handlinger, og der vil det med vedtagelsen af L 36 være indiskutabelt, at incitamenterne for tusinder af mennesker til at være i arbejde frem for at blive fastholdt på passiv forsørgelse vil blive forringet.
Så det, hr. Leif Lahn Jensen her bidrager til, er at fastholde tusinder af mennesker hjemme på sofaen, og det synes jeg er uværdigt.
Ja, man kan gå så vidt som til at sige, at det her lovforslag bidrager til at fastholde folk i fattigdom.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-12-19:
Tak for det.
Det hele drejer sig jo med det her lovforslag om, at der er nogle mennesker, der er fattige, og at vi i Socialdemokratiet faktisk mener, at vi ikke vil være ved det.
Vi synes ikke, det er rigtigt, at der i et land som Danmark er nogen, der skal være så fattige, som det har vist sig.
Nu har man jo selvfølgelig i løbet af den her behandling så set, at Venstre vil vende det om til, at regeringen og dem, der står for det her, mener, at det ikke skal kunne svare sig at arbejde, og ordføreren vil slet ikke anerkende, at der er nogen fattige.
Thomas Jensen (S), 2011-12-19:
Det var jo en lang gang udenomssnak.
Vi fik ikke noget bud på, hvad Venstre vil gøre for at mindske luftforureningen i Danmark.
Eller lød det nærmest, som om Venstre vil foreslå at pålægge transportsektoren en masse afgifter?
Er det det, hr. Torsten Schack Pedersen vil?
Næh, jeg kunne egentlig godt tænke mig ganske klare svar.
Hvis vi ikke kan få dem i dag – det ville være rart at få dem i dag – så kunne det være, at der kunne komme en forhandlingsvilje fra Venstre, når det handler om energi og klima.
Vi har nemlig ikke hørt noget som helst fra Venstre om, hvad de vil gøre for at nedbringe luftforureningen.
Der er simpelt hen alt, alt for mange danskere, som dagligt går rundt og har luftvejslidelser, som går rundt og virkelig har besvær med at trække vejret, og det er de folk, vi virkelig skal tænke på, når vi behandler sådan et lovforslag her.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-12-19:
At regeringen har lyttet til kritikken af det her forslag, er ikke en opfattelse, der deles af dem, der rammes af den her afgift.
Fra dem har meldingen været, at nu skubber man bare problemerne 6 måneder, men man fjerner bestemt ikke problemerne.
Så må jeg sige, at det simpelt hen er for meget at skulle stå at høre Socialdemokratiet sige, at det alene er miljøhensyn, der er afgørende her, for den største kilde til NOx-udledningen i Danmark er transportsektoren.
Hvad gør man med det her lovforslag?
Det kompenserer man så for ved at sætte de øvrige afgifter på benzin og diesel ned, for man ved, at det kan erhvervet ikke klare, det kan konkurrenceevnen og grænsehandelen ikke klare.
Så er det dog topmålet at skulle høre, at det, man er optaget af, er at begrænse NOx-udledningen, når den sektor, der udleder mest, bliver friholdt.
Det hænger ikke sammen.
Thomas Jensen (S), 2011-12-19:
Her ved den her anden behandling vil jeg godt på vegne af regeringspartierne, Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti bede om, at vi afbryder behandlingen af lovforslaget og tager det tilbage i udvalget.
Baggrunden for det er, at der her til morgen er blevet indgået en aftale mellem regeringspartierne, Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti om, at vi splitter lovforslaget op og sørger for at ændre pengetanksgrænsen fra de foreslåede 25 pct. til 50 pct. Jeg vil godt her fra talerstolen bede om, at vi afbryder behandlingen, og samtidig kvittere Det Konservative Folkeparti for at være gået aktivt ind i at få lavet det her lovforslag til et langt bedre lovforslag.
Forslag om standsning af sagens behandling