runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-15:
Hvis man kigger sådan lidt i bakspejlet, kan man se, at spørgsmål om jordbærplukning ikke er den type spørgsmål, man har flest af her i Folketinget.
Men lad det nu ligge.
I princippet mener jeg ikke at man kan nedgøre den ene arbejdsform eller arbejdstype på bekostning af en anden.
Men jeg vil gerne sige, at kommunerne jo faktisk har lagt sig i selen for at tilbyde fuldtidsstillinger - de har også fået at vide, at vi gerne ser, at de gør det - til dem, der er ansat inden for plejesektoren.
Og det er der faktisk mange kommuner der allerede gør i dag.
Jeg vil gerne sige, at det faktisk har vist sig, at mange af dem, der har job på under det antal timer, som man kan blive normeret til, har det frivilligt.
Vi har set, at mange sygeplejersker i Københavnsområdet ikke har været interesseret i at få fuld tid, og det må man jo så selv betale prisen for.
Hvis man hellere vil være hjemme og passe børn eller være medhjælpende ægtefælle i en privat virksomhed, eller hvad ved jeg, jamen så må man selvfølgelig gøre det.
Jeg vil i hvert fald ikke stille mig hindrende i vejen for, at SOSU-assistenter også begynder at plukke jordbær, hvis det er det, de har lyst til, men jeg synes, det er sådan et lidt underligt spørgsmål.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-15:
Jeg synes, at der både i det svar, der bliver givet til fru Karen J. Klint og tidligere til fru Lise von Seelen, er en klar mistænkeliggørelse af de mennesker, der arbejder stenhårdt i f.eks. fiskeindustrien.
Det er, som om de hellere ville noget andet, som om de hellere ville gå derhjemme.
Der er altså tale om mennesker, der arbejder stenhårdt hver eneste dag, men hvor situationen er den, at der altså ikke bliver landet fisk hver eneste dag, og derfor er der ikke job hver eneste dag.
Det er her, at Dansk Folkeparti altså vil tvinge dem til at flytte til en anden del af landet, fordi der dér er fuldtidsjob.
Er det sådan, det skal forstås?
Er det Dansk Folkepartis politik, at man vil underminere noget så dansk som fiskeindustrien, og at man vil mistænkeliggøre folk, som arbejder stenhårdt for at få det til at hænge sammen?
Er det virkelig Dansk Folkepartis politik?
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-15:
Jeg kan selvfølgelig ganske klart svare nej på det spørgsmål, der bliver stillet, og jeg kunne måske også bare lade det blive ved det, for jeg synes, at det var et ret underligt spørgsmål at stille.
Lad mig tage udgangspunkt i spørgsmålet om fiskeri.
Her kunne Socialdemokratiet måske også prøve at gribe i egen barm og se på den fiskeripolitik, der er i EU, som Danmark er blevet pålagt via vores medlemskab af EU.
Socialdemokratiet har i mange år arbejdet massivt for, at vi skal underlægges alle de restriktioner, der ligger i forbindelse med kvotetyranniet, patruljeringer og radarsystemer, der skal holde øje med, hvor bådene sejler henne, osv.
Socialdemokraterne har måske selv et ansvar for, at det nogle steder ser skidt ud for fiskeriet i Danmark.
Det var måske noget, som vi ved en anden lejlighed kunne tage op her i Folketinget.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-15:
Der er blevet sagt mange ting i dagens løb, men det her er dog det værste eksempel på udenomssnak.
Sagen er, at Dansk Folkepartis ordfører flere gange fra talerstolen har sagt, at de mennesker, der ikke arbejder på fuldtid, måske hellere vil noget andet, måske hellere vil gå derhjemme eller være medhjælpende hustru.
Er det ikke at tale ned til nogle mennesker, som i virkeligheden bare forsøger at passe deres job, men hvor der ikke er et fuldtidsjob inden for deres felt på grund af vejrliget eller andre ting, som også kan spille ind?
Er det ikke en mistænkeliggørelse af dem at sige den slags ting?
Hvis der ikke er de muligheder, vil den konkrete konsekvens så ikke være, at det bliver meget svært at drive fiskeindustri i Danmark, fordi man ikke kan få arbejdskraft?
Hvem skal man invitere til at løse de her opgaver, hvis det er sådan, at de danskere, der i dag løser opgaven i udkantsområderne, ikke løser den?
Forestiller Dansk Folkeparti sig, at vi skal til at have østeuropæere til Danmark til at løse opgaverne i fiskeindustrien?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Nej, men enhver ved jo, at som optakt til en god forhandling er der sådan lidt en rituel stammedans, hvor man skal prøve at have positionerne og fronterne bygget lidt op.
Så jeg synes, at også formanden for KL gør et udmærket arbejde for at prøve at passe og pleje kommunernes interesser.
Herindefra skal man så også fra statens side sørge for, at den samlede samfundshusholdning hænger sammen, og det er jo lige præcis det, som det også handler om i forbindelse med økonomiaftalerne mellem staten og kommunerne, nemlig at begge dele går op i en højere enhed.
Og det har jo vist sig igennem historien - i mange, mange år - at det jo så også sædvanligvis lykkes at få en aftale til sidst.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-15:
Det er i og for sig et meget underligt spørgsmål, for der er jo ingen, der vil tvinge folk til at tage en uddannelse som social- og sundhedshjælper i Midtjylland.
Jeg synes, at det er en underlig måde at stille spørgsmålet på, vil jeg sige til fru Line Barfod.
Men jeg vil gerne tage udgangspunkt i det, der er det helt kernenødvendige i det her, nemlig at vi på et tidspunkt med højkonjunktur og mangel på arbejdskraft har mange, mange mennesker til at gå på ledighedspenge og dermed være til rådighed, for de påpeger netop, at de er til rådighed, ved at de modtager deres ledighedsydelse.
Så er der da ikke noget forkert i, at man går ind og kigger på den fejldisposition, der er i, at vi har folk, som render rundt og skal have overtid og ikke kan følge med, og at vi har folk, der oplever underbemanding på forskellige arbejdspladser osv. - og så har vi også nogle, som har god tid.
Så synes jeg da, at vi er nødt til at lave ens regler for hele Danmark.
At det så kan have nogle negative konsekvenser på en enkelt arbejdsplads eller i et enkelt område, kan jeg kun beklage, men vi kan ikke lave en detaillovgivning, som går så meget på skrømt med forskellen mellem land og by.
Det kan man altså nu engang ikke.
Line Barfod (EL), 2008-05-15:
, men hvis man ønsker en lovgivning og en indretning af landet, hvor man siger, at vi skal gøre noget ved, at især mange offentligt ansatte er ved at falde om af stress, fordi de skal løbe alt for hurtigt, samtidig med at mange af dem er tvunget på deltid, så kunne man jo starte med at sikre, at kommuner og regioner fik penge, så de havde råd til at ansætte folk på fuldtid.
Det ville jo give mulighed for, at vi faktisk fik sat arbejdstempoet ned og fik sikret, at folk kunne holde til et helt arbejdsliv.
Det er den ene måde, man kunne løse det problem på.
Så har vi samtidig nogle erhverv, hvor der altså er vejrlig og alt muligt andet, der gør, at man ikke kan arbejde fuld tid hver dag hver uge, men at man nogle uger har meget arbejde og i andre uger måske slet ikke noget arbejde.
Men jeg kan forstå, at hr. Hans Kristian Skibby mener, at vi ikke længere skal have den slags erhverv i udkantsområderne, og at vi heller ikke skal have de medarbejdere, der i dag varetager de job.
De har bare at blive omskolet til f.eks. SOSU’er i Midtjylland, som vi har hørt beskæftigelsesministeren sige flere gange.
Og så må man så få den billige østeuropæiske arbejdskraft, hvis vi stadig skal have fiskeindustri og havne og tagdækkere osv.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-15:
Det var den samme grammofonplade, vi igen hørte fra fru Line Barfods side.
Det er ikke det, der er tilfældet, og det er ikke det, der er grunden til, at man har den her diskussion om, hvad der skal ske med folk, der er på ledighedsydelse.
Og så kan man diskutere, hvor ret og rimeligt det er.
Det har været fremme i medierne, at skuespillere og andre kunstnere skal have lov til at gå hjemme.
Nogle render og skal have overarbejde, mens andre skal have ledighedsydelse.
Det er ikke rimeligt.
Hvis man stiller sig til rådighed for arbejdsmarkedet med, hvad det indebærer både af pligter og rettigheder, så betyder det altså også, at man er til rådighed, og derfor er det kun fair og rimeligt.
Nu nævner fru Line Barfod selv en social- og sundhedshjælper.
Hvis man er ledig social- og sundhedshjælper, så er det jo meget svært i disse dage at undslå sig et arbejde, man bliver anvist.
Men hvis man er ledig inden for alt muligt andet, så mener Enhedslisten åbenbart, at man så bare skal kunne undslå sig det og sige: Det hverv har jeg slet ikke lyst til at påtage mig.
Hvis man er til rådighed for arbejdsmarkedet, så må man også være til rådighed, og der skal være ens regler over hele kongeriget.
Det første, hvor hr. Flemming Bonne henviser til et svar, spørgeren selv har fået af ministeren, har jeg af gode grunde svært ved at give et fornuftigt svar på, i og med at det ikke er et spørgsmål, som jeg har været bekendt med hr. Flemming Bonne har stillet til beskæftigelsesministeren.
Jeg er i øvrigt heller ikke beskæftigelsesordfører, så det er jo ikke sådan noget, jeg beskæftiger mig ret meget med i dagligdagen.
Men jeg vil gerne sige noget om det med at være til rådighed.
Det er altså sådan, at man skal være til rådighed for arbejdsmarkedet, og det er man, hvis man får sin ledighedsydelse på fuld tid.
Men det er jo altså sådan, at hvis ikke arbejdet kommer til en, så må en komme til arbejdet.
Sådan er det jo.
Vi kan heller ikke tvinge Aarhus Universitet til at lave en satellit ovre på Samsø.
Sådan fungerer virkeligheden altså ikke, om end man måske gerne ville have, at det var sådan.
Lise von Seelen (S), 2008-05-15:
Når nu hr. Hans Kristian Skibby svarer på den her måde, skal jeg så forstå det sådan, at Dansk Folkeparti i virkeligheden er villig til at forringe vilkårene for de erhvervsgrene, som har som forudsætning, at de ikke kan tilbyde 8-16 job, og at de heller ikke kan have lige meget arbejde på alle tider af året?
Jeg hørte godt ordføreren sige, at man ikke skulle tvinge nogen, men det er alligevel det, man gør her, for man tvinger de mennesker væk fra det arbejde, de har i dag.
Hvem skal så varetage de job, når kutterne kommer ind, og når taget skal lægges på, som fru Line Barfod siger?
Hvor skal de mennesker komme fra?
Eller skal man bare nedlægge de fag og de erhverv?
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-15:
Nu er det jo heldigvis sådan, at den her redegørelsesdebat og forespørgselsdebat vedrører langt, langt mere end det, som spørgeren stiller spørgsmål om.
Jeg vil gerne sige, at det, der er det helt essentielle, netop med hensyn til fastholdelse af folk i deres arbejde, er, at vi jo gerne ser, at folk rundtomkring i Danmark, geografisk set, har forskellige job.
Nu nævner fru Lise von Seelen jo selv fiskerierhvervet.
Det er måske meget svært at opretholde det i Århus eller i København, men det går måske bedre i Frederikshavn eller andre steder.
Men det, der må være det bærende element, hvis man er til rådighed for arbejdsmarkedet, er altså, at man er til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det skal være det bærende element hele vejen igennem, uanset hvor man bor henne.
Det er jo ikke det samme som at sige, at man ikke ønsker, at der skal findes fiskere på fuldtid eller på deltid, men det har noget at gøre med, at vi har en situation nu, hvor vi har behov for al mulig ledig arbejdskraft.
Derfor har man valgt at kigge på den her problematik, som har været der igennem mange år, men dengang havde man ikke de store problemer med arbejdskraftens tilgængelighed.
Det har vi i dag, og vi ser faktisk i dag, at utrolig mange kommer fra udlandet og tager arbejde i Danmark inden for forskellige brancher, hvor vi måske godt selv kunne tilbyde folk de job, hvis man ellers var til rådighed i det omfang, man i hvert fald på papiret er til rådighed.
Lise von Seelen (S), 2008-05-15:
Jeg synes, at det er en gang sniksnak, og at man snakker udenom.
Det, jeg gerne vil have fat i her, er spørgsmålet: Hvad gør de mennesker, der har et erhverv, hvor der er brug for, at man ikke kan have folk ansat i helt faste terminer i ugens løb og i årets løb?
Hvad skal de mennesker gøre for at opretholde den aktivitet?
Jeg kan slet ikke se for mig, at vi i det her kongerige skal undvære de erhverv, og mange af dem er jo typisk i yderområderne.
Så hvordan vil hr. Hans Kristian Skibby sikre, at arbejdskraften er til rådighed for de her erhverv, når folk ikke må være der på de vilkår, som de hidtil har været der på?
Hvor skal de mennesker komme fra?
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-15:
En god måde at sikre på, at arbejdskraft er til rådighed, er netop ved at sørge for, at de, der i statistikken siger, at de er til rådighed og modtager ledighedsydelse, også reelt er til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det var jo en måde at gøre det på, men det er åbenbart ikke det, som Socialdemokraterne er til sinds at være med på.
De vil hellere fastholde, at man skal have ret til at kunne gå på passiv forsørgelse en vis del af året.
Det er ikke rimeligt.
Jeg vil sige, at udbud og efterspørgsel på det private arbejdsmarked i mange, mange år har været katalysatoren for, hvordan man har kunnet se et plus i beskæftigelsen inden for en given branche eller måske noget negativt, altså et fald, inden for en given branche.
Det her er en del af en langt større sammenhæng, og den sammenhæng er altså, at vi har behov for al mulig ledig arbejdskraft.
Det sikrer man da bedst ved at bruge den danske arbejdskraft først og så derefter begynde at importere arbejdskraft, sådan som vi ser det nu.
Men desværre er det ikke det, der sker.
Det, der sker, er faktisk, at vi har folk til at gå på ledighedsydelse, samtidig med at vi har i tusindvis af folk, som kommer fra udlandet og tager ophold i Danmark og arbejder.
Flemming Bonne (SF), 2008-05-15:
Det er ikke så længe siden, at jeg stillede et spørgsmål til beskæftigelsesministeren om supplerende dagpenge og pendling.
Jeg har fået det svar, at med den nye lovgivning, der er lavet, så skal folk på supplerende dagpenge efter 3 uger tåle at pendle 5 timer hver dag.
Synes hr. Hans Kristian Skibby ikke, at man nu begynder at gå lidt for vidt?
Hvor er motivationen til at søge fuldtidsjobbene, hvis man har sådan en hængende over hovedet?
Det kan jeg ikke begribe.
Så til en anden ting.
Det er et spørgsmål om det, som skaber vækst i yderområderne eller kunne skabe vækst, nemlig at man skal have højnet hele uddannelsesniveauet.
Er ordføreren opmærksom på de meget store forskelle, der er i dag?
Det er jo sådan, at hvis vi tager andelen af folk uden uddannelse, så er den i yderområderne 33 pct. af befolkningen, mens den på landsplan er på lige under 25 pct.
Det er en fantastisk skævhed.
Skal der ikke sættes ind med nogle forslag til, hvordan vi gør noget ved det her?
Karen J. Klint (S), 2008-05-15:
Det er ikke, fordi der er problemer i den her sag.
Når jeg tager ordet ved behandlingen af lovforslaget om ændring af lov om begravelse og ligbrænding, er det faktisk, fordi jeg synes, at vi skal roses for, at vi er gået sammen om nu at lave et rigtig godt lovforslag.
Der skal også lyde en tak til kirkeministeren for den smidighed, der har været i forbindelse med formuleringen af et ændringsforslag, som var ønsket under førstebehandlingen.
Det er jo dejligt, at vi har en god minister, der retter sig ind efter førstebehandlingen her i salen.
Så skal der lyde en opfordring fra mig om, at man ude i Danmark tager imod dette lovforslag, selv om vi kun er nået til andenbehandlingen, for vi har brug for, at både kommuner, lokalpolitikere og interessenter udeomkring også gennemfører lovforslaget, ikke mindst i forbindelse med neutrale begravelsespladser.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-15:
Jeg vil gerne takke idéskaberen og i øvrigt også de andre partiers ordførere for et godt samarbejde.
Og så vil jeg specielt sige til den socialdemokratiske ordfører, fru Karen Klint, der altså på denne dag bruger adjektiverne god og smidig om mig, at det takker jeg for.
Ida Auken (SF), 2008-05-15:
Man kunne jo godt vælge at starte med at kritisere, at lovbehandlingen af de her to forslag har været så dårlig, som den har - vi kan først vedtage dem nu 1 år efter.
Men det er ikke det, jeg vil tage fat på.
Vi lader nu den her lov kun gælde de områder, som EU beder os om at beskytte, Natura 2000-områderne.
Alle de fredede områder, alle de naturtyper, som vi beskytter herhjemme i Danmark, skal åbenbart ikke beskyttes af miljøansvarsdirektivet og miljøskadeloven.
Derfor har vi stillet et ændringsforslag, hvor vi opfordrer til, at vi implementerer de § 3-områder, som vi har, at vi får de beskyttede og fredede områder i Danmark beskrevet ordentligt og får dem indlemmet, så miljøskadeloven også gælder dem.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-05-15:
Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti har stillet ændringsforslag til lovforslag nr. L 110, og jeg skal på forslagsstillernes vegne sige, at jeg gerne vil kvittere for, at kommunerne nu får mulighed for at gå ind og undersøge bygninger for at konstatere, om der er tale om sundheds- eller brandfare.
Det er et meget væsentligt skridt i retning af at beskytte sagesløse lejere mod skruppelløse udlejere og få ryddet op i de dårlige boliger rundtomkring i byer og landområder.
Men for os efterlader teksten i lovforslaget dog en uklarhed, i forhold til hvem der har og hvem der skal have initiativretten til at få undersøgt en ubeboet ejendom.
Er det naboen, er det bekymrede borgere, er det kommende lejere, eller er det kommunen?
Her udtalte ministeren sin egen bekymring og utilfredshed med, at den eksisterende kommunale tilsynspligt ikke bliver overholdt i alle tilfælde.
Så meget desto større grund må der være til ikke at overlade det til tilfældighederne, om en kommune vil føre tilsyn med tomme boliger.
Vi er dog godt klar over, at det er en umulig opgave at føre tilsyn med alle tomme boliger, og derfor har vi begrænset forslaget til kun at omfatte tilsyn ved en anmeldelse.
Med ændringsforslaget ønsker vi at sikre, at kommunalbestyrelsen har pligt til at føre tilsyn med tomme ejendomme, i det øjeblik der foreligger en anmeldelse om, at ejendommen står tom, eller hvis beliggenhed, indretning eller andre forhold er sundhedsfarlige, brandfarlige eller ejendommen på anden måde fremstår i en dårlig tilstand, så den generer omgivelserne.
Vi ønsker med ændringsforslaget at gøre det muligt for bekymrede borgere og naboer og for kommende lejere i sådanne ejendomme at henvende sig til kommunen og være sikker på, at kommunen skal reagere på henvendelsen.
Og vi skal i hvert fald anbefale, at vi får et flertal for forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-15:
Jeg skal undlade at underholde Folketinget med, hvad Enhedslistens folketingskandidater sagde rundtom på valgmøderne i forbindelse med valgkampen i november.
Jeg kan bekræfte over for hr. Per Clausen, at Det Radikale Venstre går til forhandlingerne om næste medieforlig med den målsætning at få afskaffet licensen.
I forhold til at skulle gå ind på ultimative krav tror jeg at vi i Det Radikale Venstre har lært lektien i den forbindelse, så vi vil indgå i forhandlingerne med vores ønsker, og så vil vi mødes med partierne med de ønsker, som de har, og jeg går ud fra, at vi kan finde et kompromis.
Der skal åbenbart ikke så meget til at overraske Enhedslistens ordfører, siden ordføreren var overrasket over de generelt negative holdninger, der er til det beslutningsforslag, som partiet har stillet.
Nu er det jo sådan, at syv af Folketingets otte partier indgår i et medieforlig, hvor vi har lavet licensaftale for perioden 2007-2010.
Under førstebehandlingen af det her beslutningsforslag gjorde jeg på Det Radikale Venstres vegne rede for, at det er vores langsigtede mål at afskaffe licensen og få en finanslovfinansiering af Danmarks Radio.
For os er det vigtigt, at vi i den forbindelse kombinerer det med en lov om Danmarks Radios finansiering, så vi sikrer, at man ikke kan nedjustere DR's budget i perioden, og så vi sikrer DR's uafhængighed af det politiske, selv om det overgår til en finanslovfinansiering.
Jeg gjorde det også meget klart allerede på daværende tidspunkt, at Det Radikale Venstre ikke stemmer for Enhedslistens beslutningsforslag, fordi vi selvfølgelig altid overholder de aftaler og forlig, vi er en del af.
Per Clausen (EL), 2008-05-15:
Jeg vil bare spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll, om han ikke kan bekræfte, at Det Radikale Venstre førte valgkamp på, at man ville afskaffe licensen og finansiere Danmarks Radio over finansloven.
Jeg ikke sikker på - men det kan hr. Simon Emil Ammitzbøll jo sikkert dokumentere - at man altid huskede at sige, at det var et valgløfte om, at man engang om 4 år i forbindelse med nogle forhandlinger om medieaftalen ville arbejde for, at man kom igennem med sin politik.
Så spørgsmålet er, om Det Radikale Venstre mener, at det er en hensigtsmæssig måde at føre politik på, at man ude på uddannelsesstederne, og på valgmøder osv. fører valgkamp på, at man vil afskaffe licensen, og uddeler foldere med den tekst, og når det så kommer til stykket, vil man ikke.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-15:
Jeg er faktisk rigtig glad for, at hr. Per Clausen stiller mig netop det spørgsmål, da jeg kan oplyse om, at Det Radikale Venstre førte valgkamp på, at vi vil afskaffe licensen fra 2011, hvor det næste medieforlig skal indgås.
Lise von Seelen (S), 2008-05-15:
Tak for det.
Hr. Erling Bonnesen sagde i sin tale, at partiet Venstre var meget optaget af en decentral struktur.
Hvis der er noget, jeg oplever denne kommunalreform har ført med sig, så er det jo, at man udeomkring opfatter det sådan, at man har mindre indflydelse, at man har et mindre råderum til at finde lokale løsninger, til at finde gode modeller for, hvordan man kan indrette sig, sådan at man får det meste ud af pengene.
Vil ordføreren være med til at lave en lidt tættere analyse af, om man nu har opnået det, som ordføreren åbenbart gerne vil have, nemlig en mere decentral struktur?
For det kan vi jo komme meget tættere på ved at lave en egentlig analyse af, om det er det, der er sket med kommunalreformen.
Vil ordføreren være med til det?
For sådan hørte jeg, at det faktisk også stod lidt i forslaget til vedtagelse.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Vi kan jo hurtigt konstatere, at vi her i Danmark har et af verdens mest decentraliserede samfundssystemer.
Hvis man gør sig den ulejlighed - som jeg også kan forstå spørgeren var lidt inde på - at prøve at forestille sig den situation, at man sidder i en kommunalbestyrelse med nogle sager af forskellig art og så spørger, hvilket råderum man rent faktisk har i de her sager, så viser det sig at være ret stort.
Lise von Seelen (S), 2008-05-15:
Tak for det.
Det betragter jeg som et tilsagn om, at vi godt kan være fælles om at gå ind og lave en tættere analyse ved at spørge: Har vi fået en mere decentral struktur, og har man et større råderum ude lokalt?
Den analyse vil jeg glæde mig til at se.
Så vil jeg spørge om en anden ting.
Det er, at redegørelsen overhovedet ikke hæfter sig ved den infrastruktur, som er så afgørende for, at vi kan få landet bundet sammen.
Er det et savn for ordføreren, at redegørelsen ikke indeholder det, der er så afgørende for, at vi kan flytte os trafikalt for at opnå det, som også efterlyses, nemlig bl.a. at arbejdskraften kan flytte sig?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Jeg kan forstå, at spørgeren koncentrerer sig meget om de ting, der ligesom forandrer sig.
Nogle ting forsvinder, ja, det er rigtigt, men til gengæld opstår der jo mange nye arbejdspladser.
Kigger man i statistikkerne, er der jo kommet rigtig mange nye arbejdspladser, og kigger vi på arbejdsmarkedsområdet, er der en meget stor rotation og også meget stor villighed i befolkningen til omstilling.
Det viser sig faktisk, at inklusive sæsonarbejdspladser er der 700.000-800.000 jobskift om året i Danmark.
Det vidner jo om, at man er parat til at søge de nye jobmuligheder, og det er også det, der skal til for at sikre et Danmark på reformkurs og jobkurs fremover.
Jeg diskuterer da også meget gerne trafikhandlingsplaner, og derfor er det også med stor glæde, at vi kan konstatere, at regeringen har sat på dagsordenen, at der sidst på året skal laves en trafikinvesteringsplan, hvor man kan få sat de forskellige vigtige kommende investeringsprojekter på dagsordenen.
Så arbejdet er jo sådan set i fuld gang, kan man sige.