runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-12-05:
Der er iværksat initiativer til at rette op på mangler, der er påpeget.
Men det afgørende må jo være, om der er sket nogle fremskridt på kræftområdet, og jeg vil godt sige, at sundhedsområdet uden sammenligning er det velfærdsområde, der har oplevet den største vækst siden 2001.
Pengene er bl.a. blevet brugt til at styrke indsatsen på kræftområdet, og resultaterne er da også tydelige.
Fra 2001 til 2006 er antallet af årlige kræftoperationer steget med godt 40 pct., antallet af strålebehandlinger er steget med mere end 20 pct., og kræftdødeligheden er faldet med 6 pct. fra 2000 til 2005.
Så der er altså på kræftområdet - selv om der stadig mangler meget at gøre; det skal jeg være den første til at sige - sket betydelige fremskridt, siden denne regering overtog ansvaret i 2001.
Sundhedsstyrelsen har i de sidste år som led i indsatsen på kræftområdet taget initiativ til at få rettet op på en række mangler, og senest har styrelsen fremlagt en samlet plan for ajourføring og modernisering af Cancerregistret.
For at sikre, at det planlagte arbejde bliver gennemført, vil sundhedsministeren udarbejde en statusrapport i slutningen af 2008.
Så på den baggrund finder jeg ikke anledning til at drage yderligere konsekvenser af beretningen fra Rigsrevisionen.
Per Clausen (EL), 2007-12-05:
Netop fordi statsministeren ved flere lejligheder har lagt så meget vægt på kræftbehandlingen, hvilket jeg synes er et rigtigt og fornuftigt synspunkt,
undrer det mig, at statsministeren ikke mener, der er grund til at kritisere en minister, når statsrevisorerne siger, at det er yderst kritisabelt, at man ikke har fået tingene til at fungere i løbet af 11 år - hvis statsministeren har lyst til det, kan han også godt kritisere nogle af de ministre, der var der i de første 5 år, men nu snakker vi mest om ham, der var der i de sidste 6 år - og at statsministeren heller ikke finder anledning til at sige nogen kritiske ord om, at der er en minister, som faktisk er blevet udsat for at få at vide af Statsrevisorerne, at det er kritisabelt, at ministerens tilsyn og opfølgning ikke har været systematisk og kontinuerlig.
Jeg tror faktisk ikke, at det er et af statsministerens pædagogiske principper, at man kan få tilgivelse for forsømmelser, bare man også gør noget godt eller prøver på at gøre noget godt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-12-05:
Den nuværende finansminister og tidligere indenrigs- og sundhedsminister har gjort ganske meget for at forbedre forholdene på sygehusområdet, også når det gælder kræftbehandlingen, og jeg vil endnu en gang slå fast, at regeringen selvfølgelig tager Rigsrevisionens kritik til efterretning; det skal der ikke herske den mindste tvivl om.
Men det er jo ikke sådan, at kræftområdet ikke er blevet prioriteret under denne regering.
Tværtimod.
Siden 2001 har vi i samarbejde med amterne ydet en massiv indsats på kræftområdet, og senest har regeringen aftalt med regionerne, hvordan alle kræftpatienter gradvis i løbet af det kommende år bliver sikret akut handling og klar besked.
Per Clausen (EL), 2007-12-05:
Jeg må jo forstå statsministeren sådan, at på trods af at den tidligere indenrigs- og sundhedsminister, den nuværende finansminister, i årevis har været vidende om, at det her område ikke fungerede - til skade for evalueringerne inden for området, til skade for planlægningen, til skade for forskningen - og ikke har grebet ind og sikret, at tingene kom i orden i forbindelse med Cancerregistret, så mener statsministeren, at der ikke er grund til at sige noget kritisk om den tidligere indenrigsog sundhedsministers ageren i den her sag.
Jeg vil sige, at det jo giver ministre vide muligheder for at begå fejl i fremtiden og alligevel at kunne satse på statsministerens støtte.
Christine Antorini (S), 2007-12-06:
Jeg har med stor interesse hørt på, at fru Johanne Schmidt-Nielsen mener, at der her bliver åbnet en ladeport for brugerbetaling på de ordinære uddannelser.
Det er jo selvfølgelig noget, som Socialdemokraterne ikke kan støtte, og derfor vil jeg gerne spørge fru Johanne Schmidt-Nielsen, hvorfra den antagelse kommer.
Jeg kan forstå, at fru Johanne Schmidt-Nielsen har læst et eller andet interview med undervisningsministeren.
Jeg kan så til gengæld fortælle, at vi har undersøgt den paragraf meget grundigt, og hvis det nu viser sig, at den paragraf sådan set har eksisteret i alle de her uddannelsers lovgivning før, og det så viser, at det, som fru Johanne Schmidt-Nielsen tror er et faktum, faktisk ikke betyder brugerbetaling på de ordinære uddannelser, så må jeg også forstå fru Johanne Schmidt-Nielsens indlæg på den måde, at man så overvejende vil være positiv over for det her lovforslag.
Og da det ligger os meget på sinde hos Socialdemokraterne, at der ikke kommer brugerbetaling, vil jeg gerne spørge fru Johanne Schmidt-Nielsen: Hvorfra kommer den forestilling om, at det her skulle åbne en ladeport, når det har været eksisterende lovgivning i årevis inden for de her uddannelser?
Der er ikke blevet ændret et komma i den lovparagraf.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2007-12-06:
For det første ser vi jo altså en brugerbetaling mange steder i forvejen, for det andet står der jo helt konkret i forslaget, at man åbner mulighed for deltagerbetaling på erhvervsakademiuddannelserne, også selv om ministeren altså siger, at det kun er på efter- og videreuddannelserne.
Så vil jeg også gerne sige, at vores eneste indsigelse mod det her lovforslag ikke kun er på grund af brugerbetaling, det handler også om det her med, at man sammenlægger to uddannelser med to meget forskellige niveauer og forestiller sig, at det ikke vil have konsekvenser.
Det er klart, at hvis man skal sammenlægge to uddannelser og skabe et fagligt forløb, som giver mening for begge, så kan det jo få konsekvenser bl.a. i form af, at de svageste falder fra.
Christine Antorini (S), 2007-12-06:
Jeg vil gerne bede ordføreren om at uddybe, hvad det er for nogle uddannelser, der bliver lagt sammen.
Tværtimod bliver det meget præcist defineret, hvad en kort videregående uddannelse er, og hvad en mellemlang videregående uddannelse er.
Det er hele formålet.
Det er meget præcist, hvad der står om forskellighederne i de to uddannelser.
Jeg vil også godt endelig spørge fru Johanne Schmidt-Nielsen, som har været meget med i høringssvarene, hvad vi også har, at det jo egentlig er underligt, at der ikke har været et ramaskrig fra alle interesseorganisationer om den her åbne ladeport for brugerbetaling, for hvis der var en sådan ladeport, vil jeg tro, at den ville have udgjort hovedparten af indholdet i de indsigelser, der var i det her materiale.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2007-12-06:
Jamen det er da interessant, at fru Christine Antorini mener at kunne garantere, at der ikke bliver indført brugerbetaling.
Hvis Socialdemokraterne kan garantere det, så vil jeg gerne høre om det.
Med hensyn til hvad der bliver slået sammen af uddannelser, vil jeg sige, at det bekymrende for os jo lige præcis er, at man ikke satser på meritordning, men satser på at samkøre uddannelser, fordi man netop risikerer at ende i en situation, hvor man igennem to uddannelser skaber én i stedet for at satse på hele og sammenhængende forløb.
Martin Henriksen (DF), 2007-12-06:
Jeg synes, det er ærgerligt, hvis en debat, der handler om noget så kompliceret som det her, udelukkende kommer til at dreje sig om, hvorvidt der er brugerbetaling eller ej, og jeg synes, at fru Johanne Schmidt-Nielsen skulle svare på det spørgsmål, det meget fornuftige spørgsmål, som fru Christine Antorini stillede, nemlig: Kan Enhedslistens ordfører ikke bekræfte, at den her bestemmelse også har været der i tidligere love, bl.a fra en tid, hvor Enhedslisten har været parlamentarisk grundlag for en SR-regering?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2007-12-06:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte, for det ved jeg ikke.
Til gengæld kan jeg sige, at brugerbetaling er meget, meget centralt, og jeg synes bestemt ikke, det er ærgerligt, hvis diskussionen om det her lovforslag kommer til at handle om brugerbetaling, for hvis der i det her lovforslag åbnes op for, at man indfører brugerbetaling på uddannelserne, så er det en meget, meget vigtig og meget, meget relevant diskussion om, hvilken type uddannelsessystem vi gerne vil have.
Martin Henriksen (DF), 2007-12-06:
Jeg var lidt bange for, at jeg var blevet socialdemokrat.
Det er heldigvis ikke sket.
Nå, regeringen, Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre har en aftale om at oprette professionshøjskoler for videregående uddannelser som en del af forliget bag globaliseringspuljen.
Og i forbindelse med udmøntningen af globaliseringspuljen blev det aftalt, at Danmarks Journalisthøjskole og Den Grafiske Højskole ikke skal indgå i en professionshøjskole.
Det sker, fordi de to højskoler forud for processen om etablering af professionshøjskoler begge havde ytret ønske om at sammenlægge institutionerne, og det ønske imødekommer vi så.
Lovforslaget fastsætter den nye institutions mål, herunder antallet af bestyrelsesmedlemmer og muligheden for at nedsætte uddannelsesudvalg, studieråd osv., som man også kender det i dag.
Den overordnede idé er at samle de kompetencer, som medieverdenen efterlyser.
Den nye sammenlagte institution vil adskille sig fra professionshøjskolerne, da denne institution skal dække hele landet og også skal drive selvstændig forskning til forskel fra professionshøjskolerne.
Høringssvarene er positive stort set hele vejen rundt, så vi støtter lovforslaget.
Malou Aamund (NY), 2007-12-06:
Ny Alliance støtter lov om erhvervsakademiuddannelser og professionsbacheloruddannelser.
Vi skal i Danmark have et uddannelsessystem, som gør det muligt for den enkelte elev at udnytte sit fulde potentiale uden at blive stoppet af rigide strukturer og forældede adgangskrav.
I Ny Alliance ser vi gerne, at mødet med den store verden bliver en del af enhver uddannelse, så derfor er vi også meget positive over for, at det skal blive nemmere med udenlandsophold under studiet.
Og endelig så er mødet med den nære verden, erhvervslivet, også af lige så stor betydning, så den obligatoriske praktik er jo noget, der også går rent ind hos Ny Alliance.
Vi er positive over for lovforslaget.
Henrik Rasmussen (KF), 2007-12-06:
Jeg mener, det er vigtigt, at erhvervsakademiuddannelserne, altså de korte videregående uddannelser, og professionsbacheloruddannelserne, de mellemlange videregående uddannelser, er selvstændige uddannelser med et direkte erhvervssigte.
Men det er samtidig målsætningen, at der skal skabes videre uddannelsesmuligheder gennem videreuddannelsessystemet for voksne, så det er muligt at få en kandidatoverbygning oven på den uddannelse, som man har.
Som jeg har kunnet læse af høringssvarene, er dette forslag generelt blevet modtaget ganske positivt, ja, det er endda blevet kaldt fremsynet og nyskabende, hvilket vi Konservative naturligvis er meget glade for.
Netop for at sikre det direkte erhvervssigte mener jeg, at forslaget om obligatorisk praktik i uddannelserne er ganske godt, men vi skal naturligvis følge op på, om der så også er praktikpladser nok.
Med hensyn til afstigningsmodellen er hovedmodellen, at den enkelte elev gennem vejledning rammer den rigtige uddannelse første gang.
Den konservative gruppe bakker op om dette lovforslag.
Hanne Agersnap (SF), 2007-12-06:
Det her forslag er jo en udløber af den der globaliseringspulje.
Det forlig har SF ikke været med i, så vi har ikke været med i diskussionerne om det her lovforslag.
Det ændrer ikke ved, at vi faktisk stiller os overvejende positivt over for forslaget.
Men vi ser frem til behandlingen i udvalget, hvor vi håber at kunne komme med vores kommentarer.
Det, vi lægger vægt på, er jo, at lovforslaget sikrer en sammenhæng i uddannelsesniveauerne og letter overgangene fra det ene niveau til det andet.
Det mener vi kan gøre alternativet for dem, der ellers vil falde fra f.eks. professionsbacheloruddannelserne, langt bedre, altså at de så har en afrundet uddannelse, der er erhvervsrettet.
Og muligheden for senere at tage tråden op er jo så en af de positive dele af det her forslag.
Som jeg har læst lovforslagets bemærkninger, synes jeg dog ikke, at den her del er særlig udrullet i bemærkningerne, så jeg glæder mig til at få mere kendskab til, hvad det indebærer.
Jeg synes også, at der er nogle høringssvar i den her forbindelse omkring »skal«- og »må«og »kan«-formuleringer, som jeg glæder mig til at få behandlet.
Vi synes, det er meget vigtigt og fint, at uddannelserne akkrediteres, men der har vi så også noteret os, at undervisningsministerens rolle i forhold til Akkrediteringsrådets rolle er lidt uklar, og at det - som jeg har forstået høringssvarene - er en anden fordeling, end der er for de videregående uddannelser, af Akkrediteringsrådets og ministerens rolle.
Så er der spørgsmålet om fusionerne eller det, at der i kapitel 3 A, § 15, anføres som en betingelse for godkendelse af akademier, at de gennemgår den her fusion.
Det er, som om der er nogle muligheder for undtagelse, men en generel erfaring, jeg i hvert fald har gjort, er, at sådan en fusion, der bliver presset ned i halsen på skolerne, ikke er af det gode.
Så jeg kunne godt tænke mig mere at få behandlet, hvordan skolerne stiller sig, og hvordan de der undtagelsesbetingelser forventes brugt for de her fusioner.
Måske kunne man i højere udstrækning bruge nogle partnerskabsaftaler, hvilket der også åbnes mulighed for.
Men vi stiller os altså overvejende positivt til forslaget, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2007-12-06:
I Venstre ser vi meget positivt på dette lovforslag, for for at fastholde, at de danske uddannelser er af højeste kvalitet, er det meget vigtigt, at de korte og mellemlange videregående uddannelser samlet udgør en attraktiv vifte af uddannelsestilbud.
Med dette lovforslag vil der blive etableret et meget mere sammenhængende uddannelsesforløb inden for de korte videregående og mellemlange videregående uddannelser.
Etableringen af autoriserede overgangsmuligheder mellem professionsbacheloruddannelserne og erhvervsakademiuddannelserne er en nyskabelse, som vil medføre meget større fleksibilitet.
Vi lever i dag i en meget globaliseret verden, og vi oplever, at konkurrencen bliver større og større dag for dag, og derfor mener vi også, at det er en stor styrkelse af uddannelsernes internationalisering, at det bliver pålagt institutionerne, at de tilrettelægger uddannelserne sådan, at det bliver muligt for de studerende at tage dele af deres uddannelse i udlandet.
Det bliver et stort plus for de danske institutioner, og de vil få mulighed for at udbyde uddannelser i udlandet som paralleller og som fællesuddannelser.
Til slut har vi også en positiv indgang, med hensyn til at vi synes, det er godt, at der indføres obligatorisk praktik i uddannelserne.
Det er vigtigt, at vi får de studerende ud, og at de får mulighed for at stifte bekendtskab med det erhverv, som de skal være en del af, lige så snart de har afsluttet deres uddannelse.
Bertel Haarder (V), 2007-12-06:
Jeg vil gerne takke ordførerne for den meget brede opbakning, der er til forslaget.
Jeg glæder mig til at besvare spørgsmål fra Enhedslisten, fra fru Johanne Schmidt-Nielsen.
Jeg håber, at jeg kan svare så tilfredsstillende, at også Enhedslisten kan tilslutte sig.
Meget afgørende for sagen er det jo, at bestyrelserne for de to institutioner den 12. oktober i år har søgt om godkendelse af en sådan sammenlægning.
Den skal have virkning fra den 1. januar 2008, og i gældende lov er der en mulighed for, at ministeriet kan godkende en sådan sammenlægning, og derefter vil det lovforslag, vi behandler, være lovgrundlaget for uddannelserne.
Jeg vil gerne berolige fru Christine Antorini med, at der er et samarbejde med universiteterne allerede, og det samarbejde vil selvfølgelig fortsætte.
Jeg tror, at det vil blive styrket af, at denne nye medie- og journalisthøjskole vil kunne samarbejde ud fra en endnu stærkere position inden for det område, hvor den er landsdækkende.
Så derfor er jeg ikke bekymret for, om det samarbejde vil komme op at stå eller rettere sagt, jeg er ikke bekymret for, om det vil fortsætte, jeg er sikker på, at det vil fortsætte.
Det vil i øvrigt også fremmes af, at der jo bliver én bestyrelse og en enstrenget ledelse, som bliver højskolens øverste myndighed.
Den bestyrelse skal afspejle højskolens samlede profil og opgaver, og medlemmerne skal tilsammen have de kompetencer, som er relevante for højskolens profil, sådan at der bliver tale om en ægte fusion, hvor begge parter føler, at de har ejerskab til den nye medie- og journalisthøjskole.
Jeg takker ordførerne for den brede opbakning.
Christine Antorini (S), 2007-12-06:
Jeg skal give tilslutning både fra De Radikale og fra Socialdemokraterne til forslaget om en fælles medie- og journalisthøjskole.
Det jo ikke nogen hemmelighed, at der har været en del diskussion om det undervejs i processen, men at man er endt på en model, som alle parter i miljøerne inden for både det grafiske og det journalistiske område er enige i, nemlig den sammenlægning som en selvejende institution, som en professionshøjskole, der er lagt op til i lovforslaget her.
Jeg skal kun gøre en enkelt bemærkning til det her lovforslag og til de øvrige om professionsbacheloruddannelserne, som vi kommer til at diskutere, nemlig at det er ærgerligt, at der er en ressortopdeling imellem Undervisningsministeriet og Videnskabsministeriet, der betyder, at hver gang vi diskuterer professionsbacheloruddannelserne, så er universiteterne på en eller anden mærkelig måde fraværende, på trods af at hele ideen med at lave professionsbacheloruddannelserne er, at der skal være et tæt samspil med forskning.
Det vil gælde det her, og det vil også gælde det lovforslag, som vi skal diskutere om lidt.
Men sådan som forslaget ligger her, støtter både S og R det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2007-12-06:
Enhedslisten har brug for at få afklaret nogle forskellige spørgsmål, før vi kan tage endelig stilling til lovforslag nr. L 27.
Umiddelbart synes vi, at det giver god mening at fusionere de to uddannelsesinstitutioner til en.
Fagligt vil det f.eks. kunne give en synergieffekt, der bedre kan matche den medieverden, vi har i dag.
Samtidig kommer det jo nok ikke som en overraskelse for nogen, at Enhedslisten ønsker så meget demokrati på uddannelsesområdet som overhovedet mulig, og det gælder selvfølgelig også for den kommende medie- og journalisthøjskole.
Derfor er der nogle spørgsmål om de studerendes og de ansattes muligheder for indflydelse, som vi er nødt til at få afklaret, inden vi kan give vores endelige tilsagn til fusionen.
Også spørgsmålet om ministerens udpegning af bestyrelsesformanden kræver nogle uddybende svar.
Ifølge ministeriets bemærkninger til netop det spørgsmål i høringssvarene vælger man tilsyneladende at lade det være op til ministeren at udpege formanden.
I høringssvaret fra bl.a. HK Danmark bliver det ellers foreslået, at formanden vælges blandt de øvrige bestyrelsesmedlemmer, mens Danske Mediers Forum foreslår, at det bliver ministeren, der udpeger formanden efter at have hørt de øvrige bestyrelsesmedlemmer.
At ministeriet så vælger at koble det sammen med en direkte udpegning fra ministerens side uden høring af den øvrige bestyrelse, finder vi selvfølgelig lidt mærkeligt.
Malou Aamund (NY), 2007-12-06:
Ny Alliance støtter forslaget om den nye medie- og journalisthøjskole; vi synes, at det er fornuftigt at samle de kompetencer, mediemarkedet efterspørger, ét sted.
I Ny Alliance er vi meget optaget af at rive murene ned mellem de forskellige uddannelsesinstitutioner, så for os er det særlig vigtigt, at den nye skole lever op til kravet om at samarbejde med professionshøjskoler, universiteter og forskningsmiljøer.
Men vi støtter lovforslaget og vil se positivt på det under udvalgsarbejdet.
Henrik Rasmussen (KF), 2007-12-06:
Den konservative gruppe bakker op om, at Den Grafiske Højskole og Danmarks Journalisthøjskole efter overgangen til selveje sammenlægges til en selvejende institution inden for den offentlige forvaltning.
Formålet med dette lovforslag er at få samlet kernekompetencer, sådan som mediearbejdsmarkedet efterspørger det i dag, så der er en samlet kompetence inden for uddannelses- og videncenteret.
Visionen for denne nye institution er, at den skal være udviklende for en landsdækkende medieuddannelse og være videncenter med praksisorienteret undervisning.
Altså skal institutionen varetage udviklings- og forskningsopgaver inden for de nævnte uddannelsesområder.
Det vil sige, at den nye institution skal forsyne mediebranchen med den nyeste viden inden for alle aspekter af mediekommunikation og -produktion, hvilket for os Konservative at se giver et væsentligt løft af uddannelsen.
Derfor bakker De Konservative op om dette lovforslag.
Hanne Agersnap (SF), 2007-12-06:
Lovforslaget følger jo ideerne i det forslag, vi behandler næste gang, nemlig lovforslag nr. L 25, og der vil jeg gå mere ind i, hvad vi mener om det.
Forslaget er jo en udløber af den aftale, vi ikke var en del af, om globaliseringspuljen.
Men høringssvarene er jo overvejende positive, og ideerne er gode, så vi støtter forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2007-12-06:
Det finder jeg interessant at Enhedslistens ordfører ikke kan bekræfte.
Det må jeg tage som udtryk for, at det er rigtigt, at den her bestemmelse altså har været der i tidligere love på det her område, også under tidligere SR-regeringer, hvor Enhedslisten jo har haft mulighed for at påpege den her ladeport for brugerbetaling, men så vidt jeg husker har undladt at gøre det.
Det synes jeg er interessant.
Så til dem, der sidder derude og lytter, angående den her Erasmus Mundus-uddannelse på universiteterne, hvor der er indført brugerbetaling: Det er et EU-program, skal jeg lige huske at sige, så det er endnu en grund til at være kritisk over for EU.
Men det drejer sig om ni studerende, og jeg ved, at der om ikke så forfærdelig lang tid kommer en redegørelse, for det er ulovligt ifølge universitetsloven, og deri regner vi selvfølgelig med, at videnskabsministeren går ind og retter op på det.
Men folk, der lytter, skal bare vide, at det er EU, der har stukket fingrene i vores uddannelsessystem.
Så vil jeg bare opfordre Enhedslistens ordfører til klart at slå fast, at det her ikke er en ny paragraf.
Der bliver ikke indført brugerbetaling med det her lovforslag, det er et spøgelse, som Enhedslisten forsøger at fremmane, det har overhovedet ikke hold i virkeligheden.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2007-12-06:
Det her er et lovforslag, som Venstre støtter, det kan nok ikke komme bag på så mange.
Lovforslaget er fremsat som et led i den aftale, som regeringen indgik med Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre den 2. marts 2007.
Og det er jo så en aftale om professionshøjskoler og videregående uddannelser.
Der er ingen tvivl om, at sammenlægningen af Danmarks Journalisthøjskole og Den Grafiske Højskole er en sammenlægning, som de selv har ønsket.
Og den vil jo medføre, at vi her får en stærk og dynamisk medie- og journalisthøjskole med nogle kernekompetencer på mediearbejdsmarkedet, som er efterspurgte, og som de også selv har efterspurgt at få samlet.
Så vi får nu én skole, hvor alle kompetencerne, som efterspørges i medieverdenen, vil blive samlet under ét, og derfor vil det også blive mere overskueligt for alle.
Derfor vil jeg naturligvis sige: Venstre har deltaget i forhandlingerne, og derfor er Venstre også klar til at bakke op om lovforslaget, som det ligger.