runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Jeg vil sige, at når jeg kigger på det her sådan ud fra en personlig betragtning, vil jeg da også ved første øjekast sige: Er det nu egentlig ret og rimeligt?
Til gengæld må man sige, at vi som Folketing har sagt, at vi står inde for de her EU-forordninger, vi overholder dem, og de har den plads i dansk lovgivning, som de nu engang skal have.
Hvis man kigger på det omvendt, kan man se, at der også er en del danskere i Sverige, der har ret til de samme ydelser.
Der er en del danskere i Tyskland, som har ret til at få de samme ydelser hjem til Danmark.
Så jeg tror, man skal se det her i et større billede.
Vi er nødt til at overholde de internationale spilleregler, vi selv har skrevet under på.
Det ville være mærkeligt andet.
Men derfor kan vi jo godt sætte os ned i Folketinget og forsøge at løse det her og se, hvor langt vi kan komme.
Statsministeren sagde jo i tirsdags, at vi godt vil kæmpe for det, og hvis man kan få en indeksering, og det kan man måske, i EU-sammenhæng, så kæmper vi for det.
Men det drejer sig da om, at vi holder os inden for de internationale aftaler, vi selv har lavet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-04-03:
Jeg prøver lige igen, for jeg tror måske, mit spørgsmål blev for knudret.
Altså, mit spørgsmål går på: Synes Socialdemokratiet, det er i orden – at det altså er udtryk for den retsstilling, der bør være – hvis det er sådan, at en rumæner kan komme til Danmark og tage det, som vi i Danmark betegner som et fritidsjob, og derefter have ret til at få sendt børnechecks til børnene i Rumænien?
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Sværere er det ikke, og længere er den heller ikke.
Jeg må også sige: Ja, de danskere, der bor i Sverige og har børn i Sverige, men arbejder i Danmark og betaler skat i Danmark, har ret til de samme ydelser.
De danskere, der bor i Tyskland, arbejder i Danmark, har børn i Tyskland, og betaler skat i Danmark, har også ret til de samme ydelser.
Så det her skal ses i en større sammenhæng.
Og det må også være sådan, at vi er nødt til at overholde de internationale forpligtelser, vi har skrevet under på.
Morten Østergaard (RV), 2014-04-03:
Det sidste synes jeg ikke er rimeligt.
Altså, vi har beskrevet, at vi vil arbejde for ændringer, og vi har også tilbudt at lade det indgå i forhandlingerne, hvis der er synspunkter om det.
Men det er rigtigt, at vi ikke har signaleret, at vi vil lave et opgør med det her sammenlægningsprincip, som er det bærende i den her diskussion.
Og det er, fordi vi tror, at det ville være halsløs gerning, al den stund at det er ret fundamentalt for hele den koordinering, der er, af den sociale sikring.
Derfor har vi i stedet for valgt at prøve at se, om vi kunne følge den realistiske sti, hvor vi prøver at få skabt mulighed for, at vi kan lave værnsinitiativer, hvis vi får væsentlige økonomiske ubalancer – og altså senest tilbudt, at det her spørgsmål om indeksering kunne indgå i overvejelserne omkring de ting, som vi vil arbejde for.
Derfor synes jeg, at det er et udtryk for, at vi forsøger at lytte og samarbejde med dem, der vil, men det kræver jo, at der er nogle, der efterhånden på et eller andet tidspunkt giver sig til at række ud efter de fremstrakte hænder, som regeringen har, hvis vi skal finde en løsning på det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Jamen vi er fra starten af fordomsfrit gået til det her for at finde en løsning.
Og hvis regeringen havde gjort det samme, hvis Socialdemokratiet havde været optaget af det samme i forhold til at sikre, at der er en rimelighed i, hvordan vi udbetaler vores ydelser, så burde regeringen da komme med forslag.
Det er da den omvendte verden, at det er oppositionen, der skal stå og være kreativt værksted for regeringen.
Hvis Socialdemokratiet mener, der er tale om et problem, så burde Socialdemokratiet og statsministeren have ageret fundamentalt anderledes i den her sag, da den startede for 1 år siden.
Man har ikke stået op for børnechecken, man har ikke villet forsvare optjeningsprincippet, og man har bare sagt: Jamen sådan er det jo.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-03:
Kan ordføreren bekræfte, at Venstre har støttet og stadig væk støtter – går jeg ud fra – den EU-forordning, der giver os problemer i den her situation?
Det er den forordning, der hedder 883, som både har det her sammenlægningsprincip, hvor man skal medregne opholdsperioder i andre EU-lande, og som også tvinger os til at udbetale børnechecken, selv om børnene ikke opholder sig her i landet.
Det er jo de problemer, vi har nu i den her sag.
Kan Venstre bekræfte, at Venstre har støttet og stadig væk støtter den EU-forordning?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Ja, det kan jeg sagtens bekræfte.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-03:
Er det så ikke meget besynderligt, at Venstre virker så overrasket over, at denne forordning pludselig kan give os nogle problemer, og skælder og smælder til højre og venstre over, at andre forholder sig til forordningen?
Er det ikke meget besynderligt?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Der lå en klar tilkendegivelse, da VK-regeringen fremsatte forslaget, om, at det var inden for EU-retten, og derfor var der dækning for, at det var inden for de regler, vi spiller under.
Jeg må jo også sige, at den måde, som regeringen har argumenteret på i den her sag, understreger, at det var en korrekt juridisk vurdering, for regeringen har jo selv sagt, at det er, fordi der er kommet nye domme, at man tolker rækkevidden af forordningen anderledes.
Hvis ikke det skulle være tilfældet, har regeringen da i hvert fald misinformeret Folketinget.
Det er den samme forordning, der var gældende, da VK-regeringen indførte optjeningsprincippet.
Der var vurderingen, at det var fint.
Og jeg synes jo, at det grundlæggende drejer sig om, hvorvidt man vil sikre, at der er et værn.
Det var derfor, at vi indførte et optjeningsprincip.
Vi synes, at man skal have bidraget, før man kan trække fuldt ud.
Man kan jo sige, at det ikke er en opfattelse, vi står helt alene med.
Lad mig bare tage formanden for Europa-Parlamentet, som er blevet spurgt om det med optjeningsprincippet.
Han sagde forleden i Deadline: Jeg er enig i, at medlemslandene har ret til at tilpasse deres egne velfærdssystemer og sociale sikkerhedsnet til det europæiske indre marked; EU skal ikke bruge den fri bevægelighed til at underminere den sociale sikkerhed, og vi har ikke indført den fri bevægelighed for at underminere velfærdssystemerne, så jeg er enig.
Der kan være 2 år eller 1 år.
På det europæiske plan fastsættes de principielle retningslinjer, men medlemslandene har lov til at tilpasse dem nationale forhold.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-04-03:
Så må jeg have god taletid nu.
Det var da dejligt, tak.
Er hr. Torsten Schack Pedersen enig i – og jeg tror, han var lidt inde på det her til sidst – at da Folketingets flertal i december 2010 vedtog det optjeningsprincip, som i dag står i den danske lovgivning, var det lang tid efter, at forordningen blev revideret i 2004, og at det var Folketingets flertal, der besluttede, at det optjeningsprincip kunne rummes inden for EU-reglerne?
Og hvis regeringspartierne, som i øvrigt stemte imod dengang i 2010, har en anden opfattelse sammen med embedsmænd i Bruxelles, så fungerer retssamfundet i EU på den måde, at EU-Domstolen kan tage stilling til det, men det, regeringen har gjort i den her sag, er, uden at der er rejst en sag ved EU-Domstolen og uden at konsultere et flertal i Folketinget, at den selv har besluttet sig for at administrere i strid med dansk lovgivning, og det er selvfølgelig et meget stort problem.
Er ordføreren enig i det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Det er jeg meget enig i.
At en regering ved en henvendelse ikke indleder en dialog, ikke prøver at stå på mål for principperne, men lader det være op til en mindretalsregerings tolkning uden at sikre sig en parlamentarisk opbakning i Folketinget eller en afgørelse ved EU-Domstolen, er vel nærmest uden fortilfælde.
Jeg taler altså om den måde, regeringen har valgt at administrere vedtaget dansk lovgivning på uden parlamentarisk opbakning.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-04-03:
I regeringsgrundlaget for den regering, der kom til i 2011, har vi jo et helt afsnit, der handler om god regeringsførelse.
Og kort tid efter det seneste valg behandlede vi et forslag til vedtagelse, som handlede om, at Folketinget skal lægge vægt på et godt og tillidsfuldt samarbejde mellem Folketinget og regeringen, og det blev vedtaget af regeringspartierne og deres støtteparti.
Altså, man har ligesom lagt op til, at man viser stor respekt for Folketinget.
Er det på baggrund af det med god regeringsførelse ikke yderst paradoksalt og mærkværdigt, at det tegner til, at regeringen repræsenteret ved skatteministeren i dag siger, at man er fuldstændig ligeglade med det og vil fortsætte med at administrere i strid med dansk lovgivning, sådan som man har aftalt med embedsmænd i Bruxelles?
Også selv om der måtte blive flertal for det forslag, vi behandler netop nu, som går ud på at pålægge regeringen at administrere i overensstemmelse med dansk lov.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Det er besynderligt.
Men et eller andet sted tror jeg næsten, det udfordrer min fantasi, hvis regeringen kan vælge den fremgangsmåde, som hr. Kristian Thulesen Dahl beskriver.
Det ville da være uhørt, hvis regeringen ikke sørger for at sikre sig parlamentarisk opbakning til en løsning på problemet.
Men jeg er med på, at det jo fordrer en anerkendelse af, at der er tale om et politisk problem, og at man mener, at det, der foregår, ikke er rimeligt.
Og det, skatteministeren har sagt i dag, har i hvert ikke bestyrket os i det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-04-03:
Undskyld, formand.
Jeg vil egentlig spørge lidt ind til noget i den proces, der har været, for ordføreren er jo netop ordfører for det parti, der havde statsministerposten og regeringsmagten på det tidspunkt, da optjeningsprincippet blev lavet, og der har jo været noget polemik om, hvilken rådgivning man fik på det tidspunkt.
Vi står jo i den her situation nu, fordi der blev lavet et optjeningsprincip, som nu bliver vurderet til ikke at holde i retten så at sige.
Så jeg vil høre ordføreren, om ordføreren kan garantere, at alle de ekspertråd fra den daværende regerings egne embedsmænd blev fulgt til punkt og prikke i processen, frem til at optjeningskravet blev lavet i forbindelse med de daværende finanslovsforhandlinger, der var med DF, hvor man kunne formode at der var et vist pres for at få forhandlingerne på plads, så finansloven kunne komme i hus.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Det tror jeg så, at jeg skal forstå således, at hr. Anders Samuelsen ikke mener, at renteniveauet har nogen betydning for udlandets vurdering af Danmark.
Jeg synes, det er en klar indikator for, at udlandet synes, at dansk økonomi er stærk.
Men jeg er da enig i, at specielt dem, der står uden job, ikke kan bruge det til særlig meget.
Jeg tror heller ikke, de kan bruge det til særlig meget, at hr. Anders Samuelsen i virkeligheden vil fjerne nogle af de velfærdstiltag, der gøres for at få arbejdsløse i arbejde igen, eller der gøres på hele beskæftigelsesområdet, for det er i hvert fald det, som jeg har forstået i andre sammenhænge Liberal Alliance vil gøre.
Men tilbage til det med renten: Det må da for søren være en fordel for danske virksomheder, alt andet lige, at renten er lav.
Det må da øge chancen for, at danske virksomheder laver ny beskæftigelse i Danmark.
Anders Samuelsen (LA), 2014-04-03:
Jamen det havde da været endnu værre, hvis renten var høj, men det løser stadig væk ikke op for den her problemstilling.
Det, vi gerne vil gøre i forhold til det, som hr. John Dyrby Paulsen nu nævner om, at vi gerne vil fjerne ting og sager fra de arbejdsløse, er det, som jeg bl.a. også ud fra min egen praktiske erfaring igen siger vi gør: Vi kunne efteruddanne døve og hørehæmmede alt det, vi ville, men hvis der ikke var jobåbninger, hjalp det jo ikke noget.
Derfor er det væsentligt at få fat i det der, hvor der kommer et træk, og starte der, så man kan komme ind på arbejdsmarkedet, altså skabe jobåbningerne, skabe en optimisme i det danske samfund, skabe en situation, så man, når man udefra kigger på Danmark, tænker: Sammenlignet med Sverige, Finland, Nordtyskland og England er det oplagt, at et samfund, hvor man har max. 40 pct. skat på arbejde, hvor man har halvt så stor en selskabsskat i forhold til andre lande, og hvor man får 20.000 kr. ekstra om året ud af at gå på arbejde, sådan at det giver mening at gå på arbejde, er der, hvor jeg lægger min næste investering.
Det er den form for offensiv tænkning, vi skal have ind, hvis vi skal give et godt svar til den person, som vi begge to kerer os om, nemlig den person, der står uden for fællesskabet.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-03:
Tak for svaret.
Regeringen har jo som en anden Bambi skøjtet rundt på søen og er faldet en hel del gange i den her sag, men nu må den træningssession vel efterhånden være overstået, og man må være parat til at stå op på skøjterne.
Så derfor: Hvad vil regeringen i den her sag?
Hvad er det for nogle konkrete løsninger, der skal til for at sikre nogle fornuftige værnsregler for, at man skal bo, arbejde og betale skat i Danmark?
For det eneste, vi hører, er, at man piller det ene forslag efter det andet fra oppositionen ned; man kommer slet ikke med nogen forslag selv.
Hvad vil regeringen i den her sag?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-03:
Regeringen har jo for det første sendt et lovforslag i høring, som jeg også nævnte her, og som er blevet positivt modtaget både fra arbejdsgiver- og lønmodtagersiden, fordi man anerkender behovet for at bringe de danske regler i overensstemmelse med EU-retten.
Men derudover har vi jo signaleret og indkaldt til forhandlinger for at se, om vi ikke sammen med Folketingets partier kunne finde en løsning, som kunne vinde bred opbakning i Folketinget.
Derfor vil en sådan omlægning betyde, at man kan sikre, at ingen uberettiget modtager børnecheck.
Så er det rigtigt, at vi har vurderet en række af de forslag, der er blevet bragt frem, og en del af dem har det tilfælles, at de på den ene eller den anden måde ikke kan rummes inden for EU-retten.
Der må jeg sige og melde tilbage til Det Konservative Folkeparti, at ud over at komme forslag, der er i åbenlys modstrid med vores EU-retlige forpligtelser, så skylder man vel også fra Det Konservative Folkepartis side et svar på, hvordan man ønsker at løse det inden for EU-retten og med den fornødne sociale balance.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-03:
Det er interessant, for vi er jo kommet med en hel palet af forskellige forslag, som regeringen blot har plaffet ned.
Vi synes, vi har et godt forslag, som med en enkelt teknikalitet, altså, at man udbetaler børnechecken bagudrettet – det var oprindelig også et forslag fra vores side, så det er sådan set fint nok, at man nu vil gå med til det – giver en fornuftig løsning.
Men et klart flertal i Folketinget siger til regeringen: Det her er ikke godt nok.
Så derfor må spørgsmålet igen være til regeringen: Hvad vil man så?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-03:
Jeg synes, at hr. Brian Mikkelsens spørgsmål her illustrerer problemstillingen meget godt.
Altså, det, som regeringen vil, slår man hen og siger: Nåh ja, men det er også noget af det, vi selv har foreslået.
Men det er så ikke godt nok.
Men det er jo et udtryk for, at vi rent faktisk er kommet i møde.
Vi har også sagt, at i det omfang, man ønsker at diskutere, hvordan vi, når nu forordningen skal revideres, skal tilrettelægge vores synspunkter med henblik på at skabe nogle muligheder, der ikke er i dag, så er vi også villige til at kigge på det.
Det drejer sig om spørgsmål om indeksering, og det drejer sig om, hvis der er væsentlige økonomiske ubalancer, og om at søge muligheden for at skabe værnsregler.
Men det, der er det paradoksale, er, at Det Konservative Folkeparti i stedet for at fremsætte beslutningsforslag om, hvordan man ønsker at løse problemet, fremsætter en opfordring til at bryde EU-retten.
Det er det, der er bemærkelsesværdigt ved det forslag, vi behandler i dag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Jeg bemærkede, at skatteministeren sagde i sit indlæg, at det, regeringen tog initiativ til, var at tilpasse dansk lovgivning.
Det var altså ikke at forsvare principperne i det, i den lovgivning, der var gældende i Danmark, og derfor er vi jo nødt til at starte med at få fuldstændig klarhed over, om regeringen mener, det er et problem, at man med meget kort ophold i Danmark kan få fuld adgang til børnechecken.
Mener regeringen, det er et politisk problem?
Det må vi have afklaret.
Morten Østergaard (RV), 2014-04-03:
Jeg synes, der i den debat, der har været, har været bragt mange myter til torvs, altså eksempelvis det, som forskellige Venstrefolk har fremført, om, at man efter en times arbejde skulle kunne få en fuld børnecheck.
Virkeligheden er, at man skal have en ikkemarginal beskæftigelse, og det bliver så som udgangspunkt fortolket sådan, at man i hvert fald skal have arbejdet 1 måned i Danmark.
Det, der er afgørende for os, er, at når man kommer til Danmark, så arbejder man på danske vilkår, betaler dansk skat og er med til at finansiere de velfærdsydelser, man så under de rette forudsætninger får adgang til.
Men jeg synes ikke, vi skal snakke os væk fra hinanden.
Forleden var der en forespørgselsdebat om samme tema her i Folketingssalen, hvor Venstre m.fl. fremsatte et forslag til vedtagelse, som prøver at italesætte den her problemstilling, og det kan vi fra regeringens side sådan set godt lægge til grund; her siger man jo netop, at man finder det afgørende, at EU-samarbejdet respekterer mangfoldigheden i medlemsstaternes sociale profiler, herunder at en dansk velfærdsmodel, der sikrer rimelighed, i forhold til hvornår vandrende arbejdstagere kan modtage sociale ydelser som børnecheck, SU og dagpenge, kan opretholdes.
Det er vi enige i, og det kunne sagtens ligge til grund for en fortsat forhandling.
Anders Samuelsen (LA), 2014-04-03:
Jeg takker for rosen, og jeg er fuldstændig med på, at den også var alvorligt ment, og at der ikke var noget polemisk i det.
Fint nok.
Mit problem er bare, at ordføreren stiller et spørgsmål om renteniveauet, og skal jeg sige til den, der er på overførselsindkomst: Prøv og hør her, det kan godt være, at du er på overførselsindkomst, det kan godt være, at der ikke er nogen jobåbninger til dig osv., men renten er lav?
Det kan han da ikke bruge til noget som helst.
Han kan heller ikke bruge det til noget, at vi har et underskud på 40 mia. kr. om året; det er udskudte skatter, som hans børn kommer til at betale.
Han kan heller ikke bruge det til noget, når virkeligheden er, at der er arbejdspladser, der flytter ud af landet, at vi har mistet 175.000 arbejdspladser, og at den store vækstpakke, som vi fik lavet, netto giver et sted mellem 1.500 og 2.000 arbejdspladser i 2020.
Det er så rigtigt, at vi har en lav rente, men det kommer han jo ikke i arbejde af, ser det ud til.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Jeg troede jo ikke, at jeg nogen sinde skulle komme til sådan ligefrem at rose hr. Anders Samuelsen, men det vil jeg gerne gøre.
Jeg vil godt kvittere for den der bekymring for, hvordan også folk med handicap kan komme i arbejde og være en del af fællesskabet.
Men jeg vil godt spørge hr. Anders Samuelsen: Hvis det nu går så dårligt i Danmark, som jeg kan forstå hr. Anders Samuelsen og Liberal Alliance mener det gør, hvad er så årsagen til, at vi har en af de laveste renter i Europa, hvis ikke det netop er tilliden til dansk økonomi, og hvis ikke det netop er en af de ting, der er specielt gavnlig for dansk erhvervsliv og skal være med til at trække os ud af krisen og være med til at skabe jobs i Danmark?
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-03:
Jeg kan så forstå på det hele, at man i hvert fald ikke vil arbejde på at få et optjeningsprincip, fordi det nævner ministeren overhovedet ikke.
Og bare som en kort kommentar: De her væsentlige økonomiske ubalancer er jo sådan lidt noget, der svæver i vinden, for vi kan i hvert fald ikke få svar på, hvad det er, fordi det skal vurderes fra sag til sag; hvorimod hele forordningen jo går ud på, at vi har omkring 120 velfærdsydelser, som andre EU-borgere kan få, og som de i øvrigt for størstepartens vedkommende kan tage med udenlands, hvilket jo på ingen måde – i mine øjne i hvert fald – er ret og rimeligt.
Der er det bare, jeg ønsker ministerens kommentar.
Synes ministeren, at det er ret og rimeligt?
For det er jo fair nok, hvis han gør det.
Og så ved vi så også, at regeringen ikke vil arbejde synderligt på at få ændret den her forordning.
Anders Samuelsen (LA), 2014-04-03:
Jeg er glad for at høre, at ordføreren ikke går ind for planøkonomi.
Hvordan kan det så være, at SF går til valg på håndfaste løfter, f.eks. om at den offentlige sektor skal vokse?
Er det ikke planøkonomi?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-04-03:
Det er jo ikke planøkonomi, at man siger, at man ønsker sig, at der skal være en eller anden minimumssats for, hvordan den offentlige sektor skal vokse, for at man har råd til de udfordringer, der skal være.
Men at sige, at ingen skatter, ingen afgifter må røres, ved at de skal holdes i ro, betyder jo også, at vi ikke kan ændre vores skatte- og afgiftssystem til at fremme en mere grøn udvikling, til at tilpasse os nye teknologier, eller hvad det kan være.
Og jeg tror ikke, at man nogen steder ser, at SF har lavet en 10-årsplan og slet ikke 5-årsplaner – det var præcis det, vores parti opstod som modsætning til.
Anders Samuelsen (LA), 2014-04-03:
Pointen her er, at vi ser verden fra to forskellige synsvinkler.
SF ser det fra den offentlige sektors, kun fokuseret på, at den offentlige sektor skal vokse.
Liberal Alliance ser det fra synsvinklen: Hvor skal pengene komme fra?
Vi kigger på den private sektor og siger: Hvis vi vil have den offentlige sektor af en vis størrelse, som vi gerne vil have, og at vi alle sammen er enige om i Danmark, at vi gerne vil have et ordentligt uddannelsessystem, socialsystem, sundhedssystem, så bliver vi nødt til at finde ud af, hvor pengene skal komme fra – og det er fra den private sektor, og den private sektor er presset.
Vi har tal, som viser, at rigtig mange virksomheder overvejer at flytte deres arbejdspladser ud af landet; SF har ikke noget svar på det.
Det eneste svar, man har, er, at man bare vil have en større offentlig sektor.
Det er som at ønske sig sommerferie hele året og tage til Thailand uden at tænke over, hvor pokker pengene skal komme fra.
Det er det, der er problemet, og det er der, vi selvfølgelig bare ser forskelligt på det.
Og skal vi ikke bare lade det være konklusionen: Vi ser forskelligt på verden?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-04-03:
Vi ser forskelligt på verden, men jeg vil også sige, at jeg ikke kan genkende det billede, som hr. Anders Samuelsen tegner af SF.
Men det er helt klart, at vi ser forskelligt på tingene.
Jeg synes bare, det er en anden diskussion, hvis man vælger at spørge, hvad man skal leve af, og hvordan man skal finansiere tingene, end hvis man vælger at sige, at man ønsker, at Folketinget giver opbakning til, at der skal laves en 10-årig samfundskontrakt.
Det er planøkonomi, det er ufleksibelt – vi ved ikke, hvad der kommer til at ske næste år.
Vi har været igennem kæmpe klimaforandringer, økonomiske kriser, alt muligt, som gør, at vi kigger på tingenes tilstand og ser, om vi bliver nødt til at skrue lidt; det kan være op, det kan også være ned.
For i det her lovforslag står der, at skatter og afgifter skal holdes i ro, og det må jo også betyde, at hvis man lige pludselig ser på en række grønne afgifter eller energiafgifter og siger, at det faktisk er til hinder for, at virksomheden kan udvikle sig godt, man vil gerne lave grøn politik på en anden måde, så kan man åbenbart heller ikke gøre det.
Det er ufleksibelt.