runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2011-10-06:
Jeg kan forstå, at fru Marianne Jelved ikke har noget imod, at vi spiser noget forskelligt, men bare ønsker at påvirke det og synes, at det er o.k. at påvirke det.
Men vi er nogle andre, som mener, at vi gerne selv vil bestemme, og at vi ikke nødvendigvis vil påvirkes til at spise noget bestemt. Når det så er sagt, vil jeg gerne lige vende tilbage til noget, som fru Marianne Jelved sagde lidt tidligere om, at hvis situationen i Danmark ændrede sig, kunne man blive nødsaget til skattestigninger.
Jeg vil i den sammenhæng gerne spørge fru Marianne Jelved om, hvilke værktøjer fru Marianne Jelved foretrækker i sådan en situation: besparelser i det offentlige eller skattestigninger.
Marianne Jelved (RV), 2011-10-06:
Jeg synes, det er en lidt spøjs diskussion.
Vi vil ikke bestemme, hvordan børnefødselsdage holdes – så kunne vi få nok at lave.
Nej, vi vil bare prøve at bruge et velkendt middel, som i øvrigt er anbefalet af forskellige sundhedseksperter: at lægge afgifter på de usunde fødevarer.
Det har ikke noget at gøre med, at vi bestemmer, hvordan man indretter sin tilværelse.
Det har noget at gøre med, hvordan vi prøver at forebygge sygdomme, nøjagtig som når vi anbefaler ældre mennesker, hvordan de skal spise og gebærde sig, så de ikke får diabetes.
Det er da ikke noget, som nogen herinde er imod.
Vi er da nødt til at tænke os om, med hensyn til hvordan vi nedbringer vores udgifter til sygehuse osv.
Hvis vi kan gøre det ved at forebygge, så er det da det, vi skal gøre.
Men folk har selv ansvar, når det kommer til stykket.
Karen Ellemann (V), 2011-10-06:
Jeg kan godt forstå, hvis man lidt overvejer her, om Folketinget er blevet til en børnehave, der kun debatterer børnefødselsdage, men ikke desto mindre synes jeg, at der ligger noget meget, meget relevant i de spørgsmål, der alt andet lige bygger på temaet øgede afgifter.
Jeg har en klar fornemmelse af, at vi i Venstre deler Det Radikale Venstres synspunkt om, at skatterne i det her land er rigelig høje, og derfor kan det undre mig, at der er et radikalt fingeraftryk på det her regeringsgrundlag, hvor det eneste konkrete, vi rent faktisk kan læse ud af de mange siders nydelig lyrik, er, at der altså nu kommer øgede afgifter på 5 mia. kr.
Er det virkelig blevet radikal politik?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-10-06:
Tak, formand.
Vi har lagt fuldstændig klart frem, hvad det er, der skal ske med skattepolitikken under en ny regering.
Jeg ved ikke, om hr. Jesper Petersen kan genkende det?
Det er noget, der i mange forskellige versioner er hr. Jesper Petersens egne ord.
Er nogen af de tre ting at genfinde i regeringsgrundlaget?
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
I det regeringsgrundlag, der er lavet, har vi stålsat sat os det mål, at fattigdommen skal bekæmpes og uligheden skal mindskes, og det kommer skattepolitikken jo også til at være en del af.
Så den samlede målsætning for regeringen er, at uligheden altså mindskes, og det står i modsætning til den perlerække af skattereformer, som den gamle regering gennemførte.
Jeg har lige siddet og set på det igen, og det er ikke noget karakterblad, man kan være særlig stolt af, når vi ser, hvordan uligheden er steget med hver eneste reform, der er lavet.
Det har konsekvent gavnet de velstillede, og det er jo bare ikke den skattepolitik, som vi vil føre.
Men alligevel håber jeg, at selve konceptet med at skulle have lavere skat på arbejde er noget, som Venstre fortsat vil støtte, når vi kommer så langt.
Louise Schack Elholm (V), 2011-10-06:
Jamen når nu man bryder et af de løfter, nemlig om millionærskatten, som man gav til dem, der stemte på en, er det da naturligt at interessere sig for, hvordan man så forholder sig til det fremadrettet.
For nu har man jo parkeret det i en skattereform.
Men lad mig stille et andet spørgsmål: Skal Ginikoefficienten stige eller falde i forbindelse med en skattereform?
Og så kan man godt sige, at det er noget, der skal forhandles om, men SF må jo vide, hvad SF går ind for, eller ordføreren må i det mindste vide, hvad ordføreren går ind for.
Marianne Jelved (RV), 2011-10-06:
Nogle skatter er rigelig høje, andre kunne være højere.
Vi kunne have en helt anden balance, hvis Venstre var et parti, der turde drøfte grundlæggende problemer vedrørende vores skattesystem i dag.
Begge disse hensyn har ødelagt rigtig meget for dansk økonomi, skabt en boligboble, som har forværret den krise, Danmark er i.
Og den er selvforskyldt, den er skabt af Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti.
Tak for det.
Karen Ellemann (V), 2011-10-06:
Jeg synes sådan set, at det er en ret vigtig og reel diskussion at holde fast i nu og her, nemlig grundsynspunktet om, at skatterne i Danmark er rigelig høje.
Det vil sige, at vi skal have flere penge op af lommerne, uanset om vi skruer ned for fedtforbruget og sukkerforbruget.
Det, vi gjorde med fedtafgifterne, var en omlægning, og det var stadig væk inden for den samme ramme.
Her kommer vi altså nu med en ny, rød regering i Danmark til at få et øget skattetryk, og det kommer til at blive dyrere at være dansker.
Det undrer mig såre, at Det Radikale Venstre går ind for det, for jeg troede sådan set, at vi deler synspunktet om, at skatterne er rigelig høje i det her land.
Marianne Jelved (RV), 2011-10-06:
Jeg kommer i tanke om en andet slags afgift, nemlig fedtafgiften.
Hvor var det nu lige, den kom fra?
Hvad var det lige, den skulle?
Og hvor glad var man for den ude i erhvervslivet og i samfundet?
Jeg kan bare lade den stå, jeg behøver ikke noget svar.
Derfor vil jeg gerne sige til fru Karen Ellemann: Det Radikale Venstre går ind for, at man bruger afgiftssystemet til at påvirke adfærden.
Hvis ikke vi generelt gjorde det i vores samfund, ville det se helt anderledes ud, end det gør i dag.
Det er derfor, vi prøver at skaffe midler til kollektiv trafik osv. osv.
Jeg synes ærlig talt, det er et reelt problem, og jeg synes også, at vi skal kunne diskutere det her på en kvalificeret måde.
Jeg synes, det er dybt alvorligt, at vi har et stigende fedmeproblem hos vores børn i skolen, og derfor er vi nødt til at gøre noget ved det under alle omstændigheder.
Louise Schack Elholm (V), 2011-10-06:
Nu lovede SF i valgkampen, at de ville gå ind for at fjerne topskattelettelserne.
Derfor kan det jo godt overraske, at man nu lægger op til, at man vil gå ind for at fastholde de topskattelettelser, som der er.
Er det sådan, at millionærerne skal betale mere eller mindre i forbindelse med en skattereform?
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Jamen det tror jeg nu er en smule fortegnet at lave billedet sådan, for pointen er jo netop, at det er fremrykkede offentlige investeringer, og dem laver man så nogle færre af senere.
Det er pointen, nemlig at det er investeringer, man alligevel ville have lavet, og dem laver man så nogle færre af senere.
Sådan er det jo.
I forhold til grænsehandel må jeg bare gentage, at det her er fuldstændig parallelt med det, som den gamle regering gjorde.
Vi har brugt den gamle regerings – Forebyggelseskommissionens – tal, som var leveret af Skatteministeriet, til at se, hvordan man kunne gøre mere ved afgifterne.
Det var det, vi gjorde før valget i SF's udspil.
Så får vi se, hvad afgiftssatserne bliver, og hvordan vi justerer det nærmere.
Men at sige, at jorden nærmest holder op med at rotere og al erhvervsvirksomhed flytter ud af landet, fordi man øger afgifterne på fedt, sukker og andre usunde fødevarer, er ikke rigtigt.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-10-06:
Jeg vil godt starte med at sige tillykke til hr. Jesper Petersen, for vi er jo valgt i samme storkreds, og jeg synes da, at det er dejligt at se, at SF har sin politiske ordfører heroppe til den første tale.
Så holder jeg jo også altid lidt øje med, at man ikke er for hård ved dem, der er valgt i samme storkreds, og der vil jeg bare sige til hr. Jesper Petersen – og det bliver så også den eneste gang, jeg gør det – at hr. Jesper Petersen ikke skal bære rundt på det ansvar alene, nemlig at han ligesom de andre af regeringspartiernes politiske ordførere har svært ved at svare for sig, for det er helt forståeligt, når vi tænker på, hvilket materiale de har at arbejde ud fra.
Det har jeg fuld forståelse for, det kan man ikke klandre ordførerne for – det er nogle helt andre.
Men så er jeg jo bare nødt til at sige, når jeg ser det her, at jeg også var med hr. Jesper Petersen ude på handelsskoler.
Vi kom aldrig ind på, hvordan det skulle foregå, og det kan jeg godt forstå, for det findes der heller ingen løsning på nu.
Men jeg undrer mig alligevel over alle de ting, der blev nævnt om, hvordan man ville lave de her ting.
Som det sidste undrer det mig – og det kunne måske være rart at få at vide – nemlig om ikke det er sådan, at det, det hele er endt med, er, at dem, der i forvejen har de laveste indkomster, er dem, der får smækket med den nye skattereform, man kommer med, altså f.eks. de nye 5 mia. kr. i afgifter.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-10-06:
Jeg er så glad for at få bekræftet, at der ikke kommer yderligere afgiftsstigninger ud over de 5 mia. kr., fordi det vil være ulighedsskabende.
Jeg kan også forstå, at det ikke kan være virksomhederne, der skal betale, fordi man er optaget af virksomhedernes konkurrenceevne.
Det klinger jo bare noget hult, når man taler om, at man vil sænke skatten på arbejde markant, for man afskærer sig fuldstændig fra muligheden for, og det er klogt nok, at belaste den enkelte dansker hårdere, belaste den enkelte virksomhed hårdere og svække den danske konkurrenceevne.
Jeg vil gerne kvittere for, at der står nogle pæne ord om det i regeringsgrundlaget, men jeg vil sådan bare til inspiration for os andre i den kommende tid spørge: Hvad er det så for nogle finansieringselementer, som ikke vender den tunge ende nedad, og som ikke hæmmer virksomhedernes konkurrenceevne, der skal være med til at sikre en finansiering?
Jeg tror nemlig, at det bliver en kæmpe udfordring, hvis danskerne ikke skal opleve, at dem med de laveste indkomster bliver ramt hårdt af afgifter, eller hvis vi ikke skal pålægge vores erhvervsliv massive nye skatter og afgifter.
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Jeg kan jo forstå på det hele, at hr. Torsten Schack Pedersen faktisk har haft fat i regeringsgrundlaget og set, hvad det er for nogle ting, vi nævner i forhold til at skulle øge indtægterne med 5 mia. kr.
Det er faktisk præcis elementer, som vi nævnte før valget.
Præcis hvordan de enkelte elementer kommer til at bidrage, altså hvor meget det er, hvor meget afgifter på enkelte ting kommer til at stige, har vi til gode at diskutere.
Læser man det grundigt nok, vil man faktisk se, at vi indtil flere steder har skrevet, at vi er opmærksomme på problemstillingerne for de konkurrenceudsatte virksomheder, der f.eks. bruger meget energi.
Så hr. Torsten Schack Pedersen kan være helt tryg ved, at vi er i stand til at se det fulde billede.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-10-06:
Jeg tror, det står nogenlunde klart, at de 5 mia. kr., som der i regeringsgrundlaget står skal opkræves via en række afgifter, ikke kommer til at indgå som en del af finansieringen til en skattereform.
Hr. Jesper Petersen har nævnt nogle få stykker, men temmelig uklart.
Jeg kunne bare godt tænke mig at komme det lidt nærmere i forhold til den diskussion, vi havde tidligere, i forhold til den sociale slagside, som nogle af de nævnte afgifter vil føre til.
Det lykkedes os langt om længe at få hr. Magnus Heunicke til at indrømme, at de massive afgiftsstigninger, som der står i regeringsgrundlaget, vil betyde øget fattigdom for de dårligst stillede i Danmark.
Kunne hr. Jesper Petersen komme lidt nærmere, hvad det er for nogle finansieringselementer ud over afgifter, som borgerne skal betale, og hvad det er for nogle afgifter, man kunne forestille sig virksomhederne skulle betale?
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Dem, jeg talte om i min tale, var jo altså dem, der skulle i gang med at lave noget, dem, som er arbejdsløse.
Hvis vi skal tale om dem, der er nedslidte, er det en anden diskussion.
Der er det jo helt rigtigt – og det må også være gået op for fru Mai Henriksen – at vi gerne havde undgået at skulle lave den efterlønsreform.
Det ville jeg helst have været foruden, men det er der flertal for, og derfor er det sådan, det bliver, uanset hvor smerteligt jeg synes det er.
Men sådan er det altså.
Det, der så er vores udfordring nu, er jo at sørge for, at dem, der er nedslidte, får nogle bedre vilkår og nogle bedre tilbud end dem, den gamle regering kunne levere.
Det er at sørge for, at der ikke er så mange, der bliver nedslidte; at vi simpelt hen får et arbejdsmarked, der er mindre nedslidende for folk, og det er alt sammen visioner, som vi vil sætte på dagsordenen i forbindelse med arbejdet de næste 4 år.
Mai Henriksen (KF), 2011-10-06:
Nu talte jeg om de nedslidte murere, som jo blev lovet efterløn, og som SF var meget villige til at hjælpe i valgkampen.
Hvad blev der af de løfter, og hvad mener SF?
Har murerne ikke længere krav på et liv efter arbejdslivet, nu når efterlønnen bliver reduceret?
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Jeg synes da bare, at de arbejdsløse murere skulle have noget at lave.
Det er jo det, det handler om, nemlig at vi vil fremrykke offentlige investeringer og sætte gang i beskæftigelsen.
Det gælder også byggeriet.
Det gælder dem, der leverer materialer til byggeriet, dem, der rådgiver.
De sætter gang i beskæftigelsen, og de arbejdsløse murere, tømrere, snedkere og elektrikere og alle andre håndværkere i det her land vil vi da gerne gøre noget for i stedet for at sidde på hænderne, som den gamle regering konsekvent gjorde.
Den brugte de mest ineffektive metoder, troede, at privatforbruget alene kunne sparke gang i tingene.
Det skete jo ikke, og derfor svigtede man de mennesker, der er arbejdsløse, samtidig med at man sørgede for at forringe dagpengene på en måde, som vi nu bløder op på, så vi sørger for, at ingen falder ud af systemet i 2012.
Mai Henriksen (KF), 2011-10-06:
Jeg tror, at vi skal tilbage til hjerteblodet.
For hr. Jesper Petersen sagde i sin tale, at nu skal tømreren og mureren virkelig i gang, med henvisning til fremrykning af investeringer.
Jeg har noteret mig, at hr. Villy Søvndal den 6. december spurgte:
»Undskyld mig, men har faglærte og ufaglærte arbejdere – dem med de hårde og nedslidende jobs – ikke også krav på et liv efter arbejdslivet?
... Akademikeren kan måske arbejde til han er 70 år, men kan stilladsarbejderen, mureren og slagteriarbejderen?
Sådan blev der konkluderet, så hvorfor mener hr. Jesper Petersen nu, at mureren altså ikke længere har krav på et liv efter arbejdslivet?
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Indrømmet: Det var en flot konstruktion.
Men sådan kan man jo ikke konkludere, vel?
Vi må have fru Marianne Jelved på talerstolen en gang til, hvis hr. Ole Birk Olesen vil afhøre hende nærmere om det.
Men prøv nu lige at høre her: Vi vil levere en økonomisk plan, der viser holdbarhed.
Det kommer vi til.
Hvem siger, at det først bliver i 2020?
Den gamle regering havde jo sådan set først tænkt sig at begynde at betale af på gælden der.
Vi havde gerne øget indtægterne mere, men det kunne vi ikke, for sådan var flertallet ikke, og sådan er det jo i politik.
Og selv om hr. Ole Birk Olesen er nyvalgt folketingsmedlem, kender han jo også til de gyldne 90 mandater.
Sådan er det bare.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-10-06:
Det er da et interessant svar.
Socialdemokraterne og SF går til forhandlinger med De Radikale med den intention, at i 2013 skal underskuddet på de offentlige finanser være væk.
Så kommer de ud fra forhandlingerne, og så er ambitionsniveauet, at det først skal være i 2020.
Det vil altså sige, at det er under forhandlingerne med De Radikale, man er nået frem til, at der skal blødes op på dette krav om, at der skal være økonomisk balance i 2013.
Det er altså De Radikale, der har krævet, at det først er i 2020, der skal være økonomisk balance.
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Jeg tror, at der bliver overfortolket en smule, når man begynder at konkludere på, hvilke elementer der vil være der, og hvilke elementer der ikke vil være der i en kommende skattereform, for det er ikke afklaret endnu, ligesom det i øvrigt ikke var det, da den afgåede regering spillede ud med, at de ville lave en skattereform.
Dengang foregik der et langvarigt kommissionsarbejde, derefter var der forhandlinger, og man lavede så en skattereform omkring halvandet år efter.
Dengang var der også en lang proces, hvor man kunne diskutere forskellige indtægtskilder.
Man kan derfor ikke tage det, jeg sagde, som en konklusion på, at der hverken vil være eller ikke være nogle bestemte indtægtskilder i den.
Men det, man kan forvisse sig om, er, at det nu skal være slut med den skattepolitiske kurs, som den gamle regering havde, hvor man muligvis med den tredje skattereform, som man lavede, har en finansiering engang i 2019 – vi har til gode at se, om det faktisk stemmer – men hvor man med de to foregående skattereformer ikke havde de penge, som man delte ud i skattelettelser, som massivt øgede uligheden, og som betød, at de mest velstillede fik øget deres indkomster betragteligt, mens almindelige mennesker, efterhånden som årene gik, altså fik en lang næse.
Så vi skal lave en skattepolitik, der er socialt retfærdig, som sænker skatten på arbejde – det håber jeg at man vil være med til også fra borgerlig side – og som er fuldt finansieret.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Nu er det jo sådan, at når Enhedslisten dels har fået en del flere medlemmer, dels er blevet parlamentarisk støtte for den nye regering, begynder man sådan at gå lidt mere bag om facaden.
Det, vi alle sammen har stående i vores arbejdsprogram, partiprogram, principprogram, er det, vi egentlig gerne ville have gennemført, hvis vi havde 90 mandater.
Jeg vil godt bare læse et enkelt afsnit op, meget kort: »Derfor er det nødvendigt at gennemføre en revolution – i betydningen et gennemgribende systemskifte, hvor en mobiliseret og velorganiseret arbejderklasse og dens allierede fratager den herskende klasse de enorme magtmidler, den reelt bestyrer i dag.
Frem for alt opløsning af politiet og militæret, der gang på gang har vist sig som kapitalmagtens sidste, alt for effektive, allierede.«
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Man ved jo nærmest ikke, hvor man skal begynde.
Jeg kunne foretage en hurtig omskrivning af Enhedslistens politik: Skattestigninger til alle og ingen pølser til de fattige.
Dernæst vil jeg gerne sige tak for jobtilbuddet, og jeg vil også gerne sige top.
Det bliver 1.900 kr. i timen, for jeg skal betale topskat, så derfor skal det jo op på et vist niveau, og så vil alt om kommunisme, revolution og nationalisering selvfølgelig blive pillet ud, for det kan vi ikke have i moderne tider.
Så hånede hr. Per Clausen fru Pia Kjærsgaard for at have læst Enhedslistens partiprogram, og det forstår jeg sådan set godt, for hvis vælgerne havde læst det, havde man jo næppe fået 12 mandater.
Hr. Per Clausen siger så: Der er to ting, der er vigtige for Enhedslisten.
Det ene er flere arbejdspladser – det er vi meget enige i – og det andet er mindre ulighed.
Hvordan kombinerer man disse to ønsker på en gang?
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Jeg vil godt sige, at hvis det nu var sådan, at Socialdemokraterne, SF og Enhedslisten havde flertal alene, kunne man jo med fuld ret sige til Socialdemokraterne og SF: Hvorfor gennemfører I ikke den politik, I er enige med Enhedslisten om?
Men jeg vil sige, at hvis man ville forsøge at gøre det med de flertalsmuligheder, der er i Folketinget i dag, så ville det jo kræve et kup, og selv om nogle mistænker Enhedslisten for at gå ind for den slags, gør vi det ikke.
Vi mener faktisk, at flertallet i Folketinget bestemmer, og det betyder, at Det Radikale Venstre – efter min mening – har en helt urimelig stor indflydelse.
Så vil jeg bare til sidst sige: Enhedslisten vil ikke støtte finanslove eller andre forslag i Folketinget, som fører til nulvækst i kommunerne og fyringer af offentligt ansatte.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-06:
Jeg er sådan set glad for, at hr. Per Clausen bekræfter, at det er meget problematisk, når partier og politikere går til valg og lover og lover for efterfølgende, nærmest på valgnatten, at løbe fra de løfter, de har givet.
Jeg kan også høre på det, hr. Per Clausen siger, at hr. Per Clausen og Enhedslisten sådan set stadig væk mener, at der skal være et større forbrug ude i kommunerne.
Tidligere har Enhedslisten og hr. Per Clausen sagt, at når man havde nulvækst, betød det nedskæringer og fyringer.
Derfor vil jeg gerne helt konkret høre fra Enhedslisten: Hvor mange fyringer af offentligt ansatte på baggrund af nulvækst i kommunerne vil Enhedslisten acceptere?
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Jeg forsøgte i min tale at antyde, at statsministeren stod over for den spændende udfordring, at der ikke var 90 mandater bag regeringsgrundlaget på alle områder, og da slet ikke 90 mandater bag alt, hvad den nye økonomi- og indenrigsminister kunne finde på at sige.
Enhedslisten vil naturligvis arbejde for, at vores politik sætter sig igennem i de finanslove, vi får mulighed for at være med til at lave i de kommende år.
Hvor meget vi kommer igennem med, tør jeg ikke sige, men jeg kan love, at vi vil se finanslove, som fører til større lighed, og som fører til, at der bruges flere penge på velfærd i Danmark.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-06:
Jeg kunne jo i hr. Per Clausens tale notere mig, at hr. Per Clausen heller ikke var tilfreds med, at den nye regering er løbet fra en lang række løfter, bl.a. løftet om 24 elever i klasserne, løftet om to lærere i klasserne, løftet om at forlænge dagpengeperioden og en lang række andre løfter.
Jeg er da glad for, at jeg deler det syn med Enhedslisten og hr. Per Clausen, at det er problematisk, når politikere lover et og bagefter gør det modsatte.
Derfor vil jeg egentlig gerne spørge hr. Per Clausen helt konkret om noget af det, som jeg ved hr. Per Clausen og Enhedslisten går meget op i, nemlig forbruget ude i kommunerne.
Der var jo også fra S og SF's side blevet lovet, at der skulle være en vækst i kommunerne, og derfor vil jeg, når den nye økonomi- og indenrigsminister i Berlingske Tidende i tirsdags siger, at der vil være nulvækst i kommunerne frem til 2013, blot høre hr. Per Clausen, om det er noget, hr. Per Clausen og Enhedslisten vil kæmpe for at få ændret i en finanslov, og i så fald hvor langt man vil gå.
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Det trøster mig, at fru Pia Kjærsgaard mener, det er nødvendigt at sige, at jeg svømmer rygsvømning, for hvis det var indlysende for lyttere og seere, behøvede hun jo ikke at sige det.
Det er jo sådan et trick, man har i Folketinget, nemlig at man fortæller, at man har vundet, når man måske er ved at tabe.
Jeg vil godt sige til fru Pia Kjærsgaard, at nej, formuleringen om politiet er ikke rigtig.
Den dækker over den kendsgerning, at i en række lande har forsøg på at indføre socialisme ved hjælp af valg, hvor man har vundet valget og har fået flertal, blevet mødt med, at militæret og politiet har slået befolkningen ned – Chile er bare ét eksempel.
Men det er fuldstændig korrekt, at vi i Danmark i fremtiden skal have et politi, men et militær?
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Så bare om det allersidste vil jeg bede hr. Per Clausen om et konkret svar og ikke bare sådan en gang træden vande og rygsvømning og snakken udenom: »Frem for alt opløsning af politiet og militæret, der gang på gang har vist sig som kapitalmagtens sidste, alt for effektive, allierede«.
står det stadig væk til troende?
Er det det, Enhedslisten vil, hvis Enhedslisten en dag får flertal, og er det det, Enhedslisten vil arbejde for i den nuværende situation?