runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Marinus (DF), 2016-05-20:
I Dansk Folkeparti hilser vi også debatten om blankbåndsordningen velkommen.
En generel afskaffelse kan vi ligesom ministeren og den socialdemokratiske ordfører heller ikke gå ind for.
Det har de fået lige siden 1994.
Dansk Folkeparti synes også, at vi skal kigge på det for at se, om vi kan omlægge det og finde kompensation og vederlag til kunstnere de steder, hvor der rent faktisk bliver kopieret.
Derfor vil vi også gerne kigge på den svenske model for at se, om den kan bruges i dansk sammenhæng.
Jeg kan godt forstå, at dem, der sælger usb-nøgler, ikke forstår, hvorfor der ligger, ja, lad os bare kalde det en afgift på omkring 5 kr. på de her usb-nøgler til brug for kompensation for kunstnere, for de mener jo ikke, at deres usb-nøgler eller usb-nøgler generelt bliver brugt i dag til kopiering af film og musik, og det kan de sådan set godt have ret i.
Jeg har også læst, at man både i 2003 og i 2006 lavede nogle små justeringer, i hvert fald diskuterede man, om man skulle lave nogle justeringer, og det blev ikke til det helt store, men mon ikke tiden er inde til det nu, for der er gået 10 år, siden man sidst kiggede på det.
Men jeg forstår godt, at dem, der bl.a. sælger og producerer usb-stik, synes, at ordningen, som den er i dag, er urimelig.
Dansk Folkeparti kan altså ikke støtte forslaget, som det står, men hilser ministerens forslag velkommen, og så vil vi arbejdere videre med det, og vi kan også godt støtte en beretning.
Mogens Jensen (S), 2016-05-20:
Jamen jeg synes, det er helt fornuftigt.
Men vi går selvfølgelig meget gerne ind sammen med Liberal Alliance og andre partier i forhold til at få lavet en ny ordning og gerne i form af, at vi starter med en beretning.
Mette Bock (LA), 2016-05-20:
Det er bare en kort bemærkning for at præcisere, at selvfølgelig skal kunstnerne have adresseret det, de leverer, så tanken er jo at få den afskaffet og erstattet af noget andet.
Om man så kalder det en reform, er helt fint for Liberal Alliance, og jeg vil derfor spørge, om ordføreren vil være med til, at vi laver en beretning, hvor vi lægger op til, at det her reformarbejde nu sættes i gang, som ministeren jo allerede har lagt op til.
Mogens Jensen (S), 2016-05-20:
Blankbåndsordningen, som vi diskuterer, blev jo indført i 1993, og med den opkræves der med udgangspunkt i ophavsretsloven et vederlag ved salg af blanke medier til lagring af musik og videoer.
Det er jo cd'er, det er dvd'er, det er usb-nøgler og den slags.
Dermed er de penge, der kommer ind her, jo en måde at betale kunstnerne for deres arbejde på, når vi til en vis grad har lov til gratis at kopiere deres værker.
Det her beslutningsforslag fra Liberal Alliance, som jeg kvitterer for – det er godt, at vi får diskussionen – går jo ud på at afskaffe ordningen, og det kan Socialdemokraterne ikke støtte.
For naturligvis skal kunsterne have kompensation, når vi har tilladt, at det i et vist omfang er gratis at kopiere deres arbejde.
Herudover er det jo også sådan, at ordningen baserer sig på et EU-direktiv, der forpligter Danmark, hvorfor vi vel ikke bare sådan umiddelbart kan afskaffe ordningen.
Men som jeg også sagde tidligere, har Liberal Alliance fuldstændig ret i, at den indretning, vi har af blankbåndsordningen i dag, er utidssvarende.
De sidste mange år har der jo været et betydeligt fald i det beløb, som ordningen indbringer.
Provenuet var i 1996 på 75,6 mio. kr., og i 2014 er det faldet til 27,4 mio. kr.
Det skyldes naturligvis, at salget af blanke cd'er og dvd'er er faldet de sidste 10 år, og det forventes, at den udvikling vil fortsætte, fordi folk kopierer på en anden måde, altså over på harddiske, og der jo også i dag er mulighederne for at lagre online.
Det gør jo, at behovet for de gamle medier forsvinder.
Så kan vi jo også se en udvikling i forbindelse med onlinedistribution – dels i form af downloads, dels i form af streamingtjenester – der gør, at man ikke længere kopierer på samme måde, som man gjorde tidligere.
Der bliver kopieret, ved vi, men det foregår altså på nogle andre medier.
Markedet og teknologien er anderledes, end da vi sidst reviderede loven i 2006.
Så derfor skal vi have den moderniseret.
Jeg har en forventning om, at kulturministeren hurtigt kommer med et udspil, som vi kan forhandle om.
Og her er der jo forskellige veje at gå.
I Finland har man lavet en finanslovsløsning.
Fra Socialdemokraternes side kigger vi mod Sverige, hvor man har indført en teknologineutral og også fleksibel ordning, hvor alle de medier, der rent faktisk kan kopieres på, er omfattet, og hvor man i øvrigt forhandler kompensationen mellem de involverede parter, sådan som vi også har tradition for det i Danmark, eventuelt med involvering af en uafhængig ophavsmand.
Men vi er selvfølgelig også åbne over for at diskutere andre forslag til, hvordan man kan skabe en moderne model, der sikrer kompensation til kunstnerne for den aktuelle lovlige kopiering, som vi har tilladt i Danmark.
Men ordningen skal altså ikke afskaffes, den skal moderniseres.
Derfor støtter vi, at vi får forhandlet en ny ordning, men altså ikke, at vi afskaffer kompensationsordningen.
Bertel Haarder (V), 2016-05-20:
Jeg har overhovedet ikke noget ønske om at trykke på bremsen, og skulle det være så heldigt, at der var bred enighed om, at den svenske model måske kunne bruges i Danmark, så behøver det jo heller ikke at tage så lang tid at få udformet et forslag i den retning til behandling i efteråret.
Mogens Jensen (S), 2016-05-20:
Det lyder jo rigtig fornuftigt, men jeg vil så i hvert fald godt opfordre ministeren til, at vi får lagt en tidsplan for det her, der gør, at vi hurtigst muligt kan få en ny ordning til behandling i Folketinget, fordi tiden er løbet fra det her, og det har den været for længst.
Derfor er det også godt, at Liberal Alliance har taget initiativ til, at vi får debatten her.
Så jeg vil bare godt høre et tilsagn fra ministeren om, at vi skal arbejde hurtigt i den her sag.
Naser Khader (KF), 2016-05-20:
Den danske folkekirke har haft en meget central betydning i opbygningen af den danske nationalidentitet, demokratiet, det danske statssystem og den danske velfærdsstat.
Den danske velfærdsstat er faktisk mere et resultat af den lutherske folkekirke end af demokratiseret socialisme.
Det var den private velgørenhed, forvaltet af kirken, der førte til indførelse af skattefinansieret alderdomsforsørgelse i 1891 efterfulgt af den frivillige sygeforsikring med offentligt tilskud i 1892 og i 1898 ulykkesforsikringen.
De frivillige religiøse organisationer og deres arbejdes betydning for den danske velfærdsstat er blevet anerkendt fra mange kanter.
I 1919 fratog staten præsterne deres landbrugsjord, og så kompenserede man ved at hæve deres lønninger med 40 pct.
Derfor er ordningen stadig aktuel i dag.
Desuden står der i grundloven, at folkekirken har en særstatus, og at staten understøtter folkekirken.
Så derfor giver det god mening, at ca. 40 pct. af statstilskuddet går til præstelønninger.
Vi Konservative mener, at den nuværende ordning er en fin ordning, der ikke skal ændres.
Så længe vi bidrager til politiserende imamer ved at give dem skattefrihed, giver det heller ingen mening at ophæve statsstøtten til folkekirkens præster.
Det er et krav fra Folketinget, at de ikke politiserer, når de holder deres prædikener, og det er svagheden i beslutningsforslaget.
Kan Folketinget kræve, at præster ikke må politisere i deres prædikener, hvis man ikke bidrager til, at de kan forkynde?
Grundprincippet for en kirke er jo forkyndelsen, og den kan man ikke tage ud som en særskilt ting.
Selv om der er en sammenblanding mellem stat og kirke, sikrer den danske kirkeordning noget meget afgørende, og det er, at man ikke sammenblander religion og politik.
Det sikres altså på den måde.
Hvis en præst prædiker ekstremt, har kirkeministeren eller biskoppen en mulighed for at irettesætte præsten.
Måske ville det blive sådan, at man sparede på præster, og så ville man have områder, der ikke havde præster.
Derfor siger vi nej til beslutningsforslaget.
Jeg erkender, at det handler om at beregne og finde ud af, hvad tingene koster.
Men præmissen for beslutningsforslaget er ikke at blive klogere, men at tage næste skridt, og det er at fjerne tilskuddet.
Det er vi ikke tilhængere af, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Trine Torp (SF), 2016-05-20:
Jeg var heller ikke helt klar.
Først og fremmest tak til Liberal Alliance for at have fremsat forslaget og dermed skabe debat om finansieringen af folkekirken.
SF støtter selvfølgelig forslaget, som jo i sig selv er uforpligtende.
Det handler om at få et oplyst grundlag, som det også blev sagt tidligere, at træffe nogle beslutninger om folkekirkens økonomi på.
Viden må vi alle sammen være interesserede i, uanset om man er for eller imod en reform af folkekirkens økonomi.
SF har arbejdet hårdt for en nyorganisering af folkekirken, der sikrer større autonomi.
Vi ser gerne en øget tydeliggørelse af, hvad der er kirke, og hvad der er stat, for dermed at gøre det muligt for borgere, der ikke er medlem af folkekirken, at undgå at betale udgifter, der knytter sig til forkyndelse, herunder præstelønninger.
Endelig har vi i SF et generelt ønske om, at en eventuel reforms vigtigste opgave er at understøtte decentralisering og demokratisering af folkekirken.
Hvis analysearbejdet fører frem til ønsker om ændringer, kunne det f.eks. være relevant at rejse en lang række spørgsmål.
Hvis staten f.eks. skal give et tilskud til folkekirken, som svarer til det beløb, der i dag bruges på samfundsopgaver, hvad det så end betyder, hvad skal det tilskud så gives til?
Opgaverne løses jo i dag af menighedsrådene.
Skal de så have et direkte statstilskud?
Skal stifterne?
Og hvordan skal fordelingen imellem dem fastlægges?
Det er alt sammen spørgsmål, vi eventuelt skal drøfte videre.
En af de samfundsopgaver, som folkekirken i dag varetager mange steder, er kirkegårdsdrift.
Hvordan kan man håndtere tilskud til den opgave, som nogle steder varetages af folkekirken og andre steder af kommunen?
Og hvordan vil man sikre, at et ikkeøremærket tilskud faktisk går til at løse samfundsopgaver som civilregistrering, kulturarv og kirkegårdsdrift, hvis det skal fortsætte?
Hvis tilskuddet skal gives til folkekirken på nationalt niveau, skal vi så have et fælles kirkeudvalg og et valgt budgetudvalg til at fordele det, eller skal tilskuddet gives til kirkeministeren?
Det ville være lidt usædvanligt, hvis Folketinget giver en minister et ikkeøremærket tilskud.
Eller skal Folketinget udforme kriterier for, hvordan fordelingen skal ske?
Hvis man sætter landskirkeskatten op for at finansiere præstelønnen et hundrede procent, vil der alt andet lige være tale om en centralisering, da de midler jo i dag ligger lokalt.
Kan man sikre, at et statstilskud giver en tilsvarende decentralisering?
SF ønsker en folkekirke, der først og fremmest er folkets kirke.
Statens magt over kirken skal begrænses, og folkekirken skal i højere grad stå på egne ben i fremtiden.
Men som jeg indledningsvis sagde, er det vigtigste viden og gennemsigtighed om folkekirkens økonomi.
Derfor bakker vi op om forslaget.
Carl Holst (V), 2016-05-20:
Det var netop det, som hr. Christian Langballe siger i sin sidste sætning, som jeg refererede til.
Lad os få belyst, hvad det er for en del af folkekirkens midler, der går til hvad.
Der lå ikke i min udtalelse en mangel på anerkendelse af, at der er transparens i folkekirkens økonomi.
Det fremgik også af ministerens redegørelse, hvor han jo netop refererede til betænkningen fra 2009.
Christian Langballe (DF), 2016-05-20:
Jeg anerkender helt det, som ordføreren har sagt, men jeg vil bare lige anholde en ting, og det er jo, at hvis der er en institution i Danmark, som hvad angår økonomi er blevet undersøgt på kryds og tværs og hele vejen rundt, hvad angår styrelsesstruktur og andet, så er det faktisk folkekirken.
Altså, det er jo ikke, fordi vi mangler tal om folkekirkens økonomi.
Det er bare lige for at sige, at det jo ikke er, fordi der ikke er økonomisk transparens i folkekirken, det er der.
Og i øvrigt hilser jeg en ny undersøgelse velkommen, hvis det kan gøre nogen glade.
Carl Holst (V), 2016-05-20:
Tak for det, formand.
Venstre kan støtte beslutningsforslaget fra Liberal Alliance.
Vi tror på, at det kan være til gavn for en folkelig debat om folkekirkens rammer, mål og visioner for fremtiden, at man har mest muligt indblik i, hvilke tal der bruges til forskellige ting.
Samme åbenhed eller transparens støtter vi jo også i forbindelse med andre kirkelige eller religiøse samfund, moskeer og andet, så vi ved, hvad der sker i diverse moskeer, og hvad det økonomiske fundament er for at kunne udøve de handlinger, der foregår der.
Vi forholder os til præmissen for beslutningsforslaget, nemlig at man skal have forelagt nogle tal.
Hvad der sker i det videre forløb, er vi ikke afklaret om.
Det må jo bero på tallet og en fælles forståelse og forhandling.
Men jeg vil gerne her og nu understrege, at det ikke er Venstres opfattelse, at der skal ske en adskillelse af kirke og stat.
At vi diskuterer tingene, at vi får nye tal frem, at vi får belyst nogle elementer, tror jeg faktisk kan være til gavn for os, der vil folkekirken.
Det vil være til gavn for os, fordi vi kan benytte lejligheden til at understrege, hvilke værdier i folkekirken det danske samfund bygger på.
Det er værdier, der kan være til gavn for borgere, som er medlem af folkekirken, men også for os borgere, der ikke er medlem af folkekirken.
Derfor støtter Venstre beslutningsforslaget.
Christian Langballe (DF), 2016-05-20:
Ærlig talt synes jeg bare, problemet er meningen og hensigten med det her forslag – ikke den økonomiske afdækning, for den er jeg helt med på.
Men hensigten med forslaget er jeg ikke med på, for det er jo en gang på stedet.
Hvis men betaler til dem, bidrager man da til den kristne forkyndelse, lige så godt som hvis man betalte til præsterne.
Det er bare det, jeg synes.
Der synes jeg bare man går en lang omvej til at nå samme sted hen.
Altså, det er det, der er hele min argumentation.
Mette Bock (LA), 2016-05-20:
Altså, baggrunden for det her er jo sådan set, at vi kan få en anden diskussion om vores folkekirke end den her med, om vi støtter forkyndelsen via præstelønningerne eller om vi ikke gør.
Det har vi diskuteret i mange år, og jeg synes, den diskussion skygger for mange andre diskussioner.
Jeg er for så vidt fuldstændig enig med ordføreren i, at selvfølgelig støtter vi indirekte, hvis vi går ind og kigger på kirkebygninger og nogle andre ting, men på samme måde kan man jo sige, at den danske stat også støtter moskeer, fordi vi lægger asfalt på vejene, så man kan køre hen til de der moskeer, og hvad ved jeg.
Så jeg har meget, meget svært ved at se, hvorfor det er så afgørende, at det lige præcis er på den her måde, vi opfylder grundlovens paragraffer.
Men det kan være, hr. Christian Langballe kan forklare mig det.
Christian Langballe (DF), 2016-05-20:
Jeg synes bare, det er ånden i de bemærkninger, der ligger der, som oser langt væk af politisk korrekthed.
Men det er jo bare sådan, som det er.
Når jeg tænker på hidsigpropper, tænker jeg såmænd heller ikke på fru Mette Bock.
Det vil jeg godt love.
Det kunne jeg aldrig drømme om.
Men det er jo bare sådan, at folkekirken også drejer sig om andet en gang imellem.
Man kan opregne tusind grunde til at afskaffe folkekirken og splitte forholdet mellem kirke og stat.
Det er jeg helt med på.
Den diskussion er jo stående og bliver ved med at være der.
Jeg synes bare, det her er noget lidt pjattet noget.
Man prøver på en eller anden måde at gå uden om det der med at støtte den kristne forkyndelse, fordi det kunne støde nogen ateister.
Altså, det gør ikke mig noget, at man støder dem.
Men så prøver man at dreje det over i, at man i stedet for skulle støtte nogle kirkerum, hvor jeg så mener, at så støtter man jo også den kristne forkyndelse.
Jeg mener bare, man er lige vidt med det, der er hensigten med det her.
Altså, det ændrer jo ikke noget.
Mette Bock (LA), 2016-05-20:
Tak for det.
Først vil jeg lige sige, at jeg da ikke ved, hvor ordføreren har fået den idé fra, at jeg skulle tænke på hr. Christian Langballe, når jeg taler om hidsigpropper i folkekirken.
Det kunne slet ikke falde mig ind.
Det er nogle helt andre, jeg tænker på, bare lige for at slå det fast.
Så har jeg rigtig svært ved at forstå, hvorfor man kan være imod, at oplysninger bliver lagt frem.
Hr. Christian Langballe siger, at han holder meget af folkekirken.
Det gør jeg bestemt også.
Jeg har den her tilgang til folkekirkens økonomi, som er blevet grundlagt i mig for 50 år siden, da min far selv var kirkeordfører i dette Folketing.
Der er intet nyt i, at man tænker økonomi i de her baner i folkekirken.
Så hvad er det egentlig, det politisk korrekte er?
Christian Langballe (DF), 2016-05-20:
Jeg kan sige det på den måde, at jeg fastholder hans ret til at mene, hvad han vil.
Jeg mener det bare ikke selv, og det er der jo så forskel på.
Jeg vil gerne vie fraskilte, men det er ikke det, der er spørgsmålet.
Spørgsmålet er, om han må have lov til at mene det.
Og ja, det må han godt.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-20:
Det, vi finansierer over skatterne, er jo samfundsopgaver, altså fælles opgaver.
I et sekulært samfund bør man ikke finansiere forkyndelse over skatten.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre – for jeg syntes, det var et lidt uklart svar: Tager ordføreren afstand fra de udtalelser, som kom fra den pågældende præst, og fra hans forståelse af, hvornår man kan vie folk? Mener ordføreren, at det er nogle holdninger, som hører hjemme nogen som helst steder i et demokratisk samfund?
Christian Langballe (DF), 2016-05-20:
Altså, nu var det der med ekspropriering af jorden, og at jeg syntes, det skulle indgå i regnestykket – og det kunne egentlig være sjovt, hvis det gjorde – faktisk ment som en morsomhed.
Men lad det nu ligge.
Så vil jeg i øvrigt sige til hr. Pelle Dragsted, at jeg jo også har et problem med, at jeg betaler partistøtte til Enhedslisten.
Man betaler til fællesskabets pulje, fordi man bibeholder nogle ordninger, som man holder af, og der er vi så bare i forhold til folkekirken i hvert fald af forskellig observans, for jeg holder utrolig meget af folkekirkeordningen.
Det synes jeg sådan set er helt i sin orden.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-20:
Nu blev folkekirken jo faktisk kompenseret for den ekspropriering af ejendom, der skete i 1919, så det er lidt skævt, synes jeg, at bruge det som argument for, at man understøtter præsternes lønninger.
Men jeg vil egentlig spørge om noget helt andet.
Det var det samme, som jeg spurgte ministeren om.
Jeg er ikke selv medlem af folkekirken, jeg er ikke troende, men jeg betaler over min skat til præsternes lønninger.
Kan ordføreren forstå, at når jeg læser om en folkekirkepræst, som jeg altså er med til betale lønnen for, og som ikke vil vie mennesker, der er blevet skilt, selv om kvinden f.eks. har været udsat for grov vold, så er det i hvert fald stødende for mig?
Jeg tror også, det er stødende for mange andre, at der er mennesker, der har den her slags holdninger.
Så der er en modsætning her.
Så længe vi betaler i fællesskab, så længe det er staten, der betaler, er det jo i princippet offentligt ansatte.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-20:
Tak, og tak også til ordføreren.
Det er da interessant med en positiv tilkendegivelse fra Venstre til det her forslag.
Det tyder rigtig godt.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre mere principielt, nu hvor vi selvfølgelig snakker om den del af støtten, som, om jeg så må sige, kommer fra skattebilletten og ikke fra kirkeskatten: Hvordan ser Venstre egentlig på fænomenet kirkeskat, altså det, at vi har måske den eneste forening eller er det eneste trossamfund, hvis indkomst stiger med den almindelige velstandsfremgang i samfundet?
Vi har lige set, at folkekirken har haft et ret betydeligt overskud i 2014.
Nu er Venstre normalt et parti, som i hvert fald giver sig ud for at være sådan ret påholdende.
Er det ikke lidt pudsigt at have en institution, et trossamfund, hvis økonomi ikke vokser i kraft af, at det får større opgaver – faktisk er der blevet færre kunder i butikken – men vokser alene i kraft af den almindelige velstandsstigning i samfundet, fordi beløbet bliver inddrevet som en skat?
Carl Holst (V), 2016-05-20:
Venstre ser ikke noget problem i forhold til kirkeskatten.
Jeg tror, at kirkeskatten over de sidste 5 år har været stagnerende eller måske ligefrem lidt faldende.
Venstre har den opfattelse, at grundlovens § 4 netop kan legitimere, at man finansierer det på den her måde.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-05-20:
Mange tak.
Undskyld, det var, fordi jeg sad og ventede på, at Liberal Alliance skulle sige noget før mig, men det skal de jo først til allersidst.
I Alternativet vil vi vente med hele den debat, der har kørt her i salen, til forslaget rent faktisk bliver fremsat, for det, vi skal snakke om i dag, er jo, om vi er enige i, at der skal laves en undersøgelse, og at der skal lægges nogle tal på bordet.
Det synes vi er en rigtig god idé, for så kan vi jo til den tid, når vi skal have debatten her i salen, gøre det på et kvalificeret grundlag.
Derfor støtter vi forslaget.
Mange tak.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-20:
Jo, det er et grundlæggende princip, jeg fuldstændig deler.
Det, der er sagen, er bare, at det er en skatteopkrævning.
Altså, det er jo en meget særlig måde at finansiere en forening på
, altså for det første det, at staten inddriver skatten, og for det andet det lidt specielle ved det, at folkekirkens økonomi så ikke er omfattet af de samme krav om revision som andre dele af den offentlige sektor, fordi man siger, at det er uafhængigt af staten, altså forvaltningsrevisionen.
Men det, jeg synes er lidt pudsigt, er, at når jeg ser på folkekirkens økonomi, er den nærmeste ottedoblet inden for de sidste 60 år.
Hvis man bare ser på de seneste år – nu står jeg ikke lige med tallene –
kan man se, at der er en meget voldsom vækst i folkekirkens økonomi, også bare fra 2007 og frem til i dag.
Og det er jo ikke, fordi der er kommet flere kunder i butikken, hvis man må sige det sådan.
Der er kommet færre i samme periode.
Det er den modsætning, jeg synes er lidt pudsig – når man ser på, hvor travlt man har med at skære ned i andre dele af den offentlige sektor.
Carl Holst (V), 2016-05-20:
Ordføreren har et par gange, både i spørgsmål og nu også fra talerstolen, gjort det til sådan meget odiøst – det indtryk står jeg i hvert fald tilbage med – at man skulle betale efter en procentandel i forhold til ens indkomst; at det da var noget mærkeligt noget, for hvorfor skulle det være på den måde?
Kan ordføreren ikke se, at der er noget smukt ved, at man netop på den måde lader de tungeste og bredeste skuldre bære forholdsvis mest – sammenligneligt – i forhold til det fællesskab, folkekirken er?
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-20:
Ja, men nu er der også en anden paragraf i grundloven, og det er jo dér, modsætningen opstår, nemlig § 68, som taler om, at man ikke skal understøtte en gudsdyrkelse, man ikke selv har.
Der er altså nogle ting her, som på sin vis er i modstrid med hinanden.
Jeg skal da i øvrigt være helt åben om, at jeg jo ønsker en grundlovsændring, hvor man helt får adskilt kirke og stat.
Det er slet ikke det, der ligger i det her forslag, men det mener jeg er forudsætningen for et egentligt sekulært samfund.
Jeg synes, at det ville være bedre, at folkekirken var et trossamfund på linje med andre, som skal nyde fuldstændig samme respekt.
Det er en principiel holdning til, hvordan et sekulært demokrati skrues sammen.
Christian Langballe (DF), 2016-05-20:
Jeg vil sige, at for det første er det jo frivilligt, om man vil betale kirkeskat eller ej.
Så ved jeg godt, at så er der det andet spørgsmål i forhold til, hvad staten betaler, men det er jo frivilligt.
Og for det andet er det altså noget, som bliver afgjort.
Kirkeskatten kan godt falde.
Det vil sige, at der ikke nødvendigvis er indbygget en vækst i kirkeskatten.
Tilbage til det her med grundloven: Jamen det er jo fint nok.
Det er jo bare sådan, som det er.
Så det er ikke i strid med ånden i folkekirken.
Der er en støtte til et bestemt trossamfund.