runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ib Poulsen (DF), 2010-11-16:
Vi kan jo høre på ordføreren, at man ønsker at afskaffe starthjælpen, hvis man får et flertal for det, og igen placere nogle udlændinge på passiv ydelse.
Vi har jo set, at starthjælpen har hjulpet, siden den blev indført; der er flere, der er kommet i arbejde, der er flere, der kan lære det danske sprog, og integrationen virker efter hensigten.
Men det er åbenbart det, som Socialdemokratiet og et flertal uden om den nuværende regering og dens støtteparti ønsker at afskaffe, når man kommer til.
Man mener så, at det er bedre, at folk går derhjemme og holder børnefødselsdage og ikke kommer ud og bliver integreret i det danske samfund.
Maja Panduro (S), 2010-11-16:
Som bekendt bunder lovforslaget her i det barokke, at nogle danske veteraner har oplevet ikke at være berettiget til almindelig kontanthjælp, fordi de har været udsendt i sammenlagt mere end 1 år ud af de sidste 8 og derfor ikke opfylder opholdskravet.
Socialdemokraterne bakker selvfølgelig op om, at belønningen for at have tjent vores land som udsendt ikke må være, at man bliver ramt af den særlige nedsatte ydelse, som starthjælpen er.
Det er ikke en måde at takke de soldater, sygeplejersker, læger på, som har været udsendt, og som har risikeret deres liv og helbred på Danmarks vegne.
Nu kunne jeg jo så sætte mig ned, men jeg er nødt til også lige at kommentere på det, som lovforslaget her også er, nemlig en ren tilståelsessag fra regeringspartiernes side med hensyn til starthjælpen som sådan.
Navnet i sig selv er en ganske snedig opfindelse, for i virkeligheden er der jo altså ikke meget hjælp over en særydelse, som alene har den effekt, at den skaber fattigdom og social nød.
Starthjælpen er i sin kerne uværdig, den er urimelig, den skaber ikke flere job, den skaber alene nød og fattigdom.
Og når vi ikke vil byde vores veteraner at skulle klare sig på en starthjælp, er det jo reelt en meget klar erkendelse, også fra de partier, som ellers står bag starthjælpen, af, at dette er en uværdig ydelse.
Det er jo sådan set ikke, fordi veteranerne nødvendigvis har større udgifter til at leve end alle de andre, som også ramt af starthjælpen.
Når vi fra en samlet oppositions side vil afskaffe fattigdomsydelserne i det hele taget, er det netop, fordi vi ved, at f.eks. børnefamilier, der modtager de laveste ydelser, oftere end de børnefamilier, som modtager en almindelig kontanthjælp, undlader at lade børnene komme med på skoleudflugt, undlader at købe lægeordineret medicin, undlader at gå til tandlæge, fejre børnenes fødselsdag, invitere børnenes kammerater med hjem, købe tøj og fodtøj til børnene og lade børnene dyrke sport eller andre fritidsinteresser.
Det her gælder ikke bare for veteranerne, som vi forhåbentlig med et meget stort flertal i dag hjælper; det gælder for alle på starthjælp og i øvrigt også alle på de andre nedsatte ydelser.
Derfor: opbakning fra Socialdemokraterne til lovforslaget her om at sørge for, at vores veteraner ikke bliver ramt af den fattigdomsskabende ydelse, som starthjælpen er, men med en højlydt tilføjelse om, at ingen burde rammes af den, og at den og regeringens og Dansk Folkepartis øvrige fattigdomsydelser vil blive fjernet, lige så snart det er muligt at få et flertal for det og forhåbentlig senest ved det folketingsvalg, som skal afholdes inden for et år.
Peter Juel Jensen (V), 2010-11-16:
Det har jeg faktisk også svaret på i forbindelse med de to foregående spørgere, men jeg gentager det gerne.
Vi taler her om en helt særlig gruppe folk, som har været udsendt af den danske stat, og som vi har et særligt ansvar over for.
Og vi taler om en lille gruppe, som ikke har de problemer med ikke at kunne sproget og ikke at være integreret i det danske samfund, i og med at man, hvis man skal udsendes af den danske stat, skal kunne tale dansk.
Pernille Frahm (SF), 2010-11-16:
Så bliver man jo nødt til at spørge Venstres ordfører: Hvis det er så godt at komme på starthjælp, hvis det virkelig er en hjælp at komme på starthjælp, hvis det virkelig sikrer, at man hurtigere kommer ind i det danske samfund, hvorfor skal veteraner så ikke udsættes for den store glæde, det åbenbart efter Venstres ordførers opfattelse er at komme på starthjælp?
Peter Juel Jensen (V), 2010-11-16:
Nej, hvad ordføreren for SF konkluderer, kan jeg jo ikke stå til ansvar for.
Jeg mener, at starthjælpen har virket, og at den har været medvirkende til, at mange indvandrere er kommet i beskæftigelse.
Hvor man før i tiden blev parkeret på en kontanthjælp, og det eneste, man faktisk kom i kontakt med i det danske samfund, var bistandskontoret, så har starthjælpen faktisk hjulpet utrolig mange i arbejde og dermed medvirket til deres integration og har bundet dem tættere til det danske arbejdsmarked.
Det betragter jeg faktisk som noget rent positivt.
Pernille Frahm (SF), 2010-11-16:
Jamen jeg vil bare sige ganske kort, inden ministeren kommer alt for godt i gang, at jeg mener, at der var en Cavlingpris i spil i forbindelse med det her med at grave den dokumentation frem, der viste, at den daværende beskæftigelsesminister gik langt, langt ud over de konklusioner, der var i den rapport, da han påstod, at det her rent faktisk betød, at folk kom i arbejde.
Det kunne man ikke konkludere.
Ja, folk kom i arbejde, og spørgsmålet er, om de ikke ville være kommet det alligevel.
Spørgsmålet er, om det var nødvendigt at bringe folk i dyb, dyb armod, bare for at få nogle i arbejde, som måske var kommet det alligevel.
Inger Støjberg (V), 2010-11-16:
Nu kan vi jo godt diskutere Cavlingprisen, men det er jo sådan, at Cavlingprisen ikke er en eller anden videnskabelig pris, der bliver givet til en journalist, der på en eller anden måde videnskabeligt har bevist noget særligt.
Sådan er Cavlingsprisens bestemmelse ikke.
Men der er ingen tvivl om, at starthjælpen virker, og det er også det, rapporterne viser.
Det, vi diskuterer nu, og årsagen til, at jeg bad om ordet, er, at det blev sagt fra Folketingets talerstol, at regeringen skulle sidde og bestille konklusioner i de rapporter, der skulle udarbejdes.
Det er ganske enkelt ikke korrekt, og det er heller ikke rimeligt på den her måde at skyde embedsmænd fra et ministerium frem foran sig med sådan nogle påstande som de her.
Morten Østergaard (RV), 2010-11-16:
Jeg vil gerne starte med igen at understrege, at når det bliver vores tur, vil vi støtte lovforslaget, for vi vil gerne være med til at afskaffe starthjælpen, også sådan pr. salamimetode.
Men det, som jeg synes er lidt frisk af beskæftigelsesministeren, er at stille sig op og sige, at alt – alt – peger på, at starthjælpen virker.
Det er jo en relativt bred tilgang til problemet, og det giver i hvert fald mig det indtryk, at det er for længe siden, at vi har haft diskussionen om starthjælp i Folketingssalen.
Så derfor synes jeg bare, at det ville klæde ministeren – når nu man er gået på talerstolen i sandhedens ærinde – at anerkende, at det i hvert fald er omdiskuteret, hvad effekterne af starthjælpen er.
Inger Støjberg (V), 2010-11-16:
Det er simpelt hen ikke korrekt, at vi står her i dag for at diskutere soldater, der kommer hjem fra krig og så er syge og derfor kommer på starthjælp, nej, sagen er den, at vi diskuterer det faktum, at en række soldater har ydet en meget, meget stor indsats for Danmark, har været uden for landets grænser så længe, at det gør, at de vil komme hjem på starthjælp, når de nu har været udsendt så længe.
Den her konkrete sag, som jo rent faktisk har afstedkommet den her ændring af loven, skyldes, at den pågældende soldat ikke var medlem af en a-kasse, og at han derfor ifølge reglerne ville komme hjem på starthjælp.
Det er det, som er årsag til, at vi står her i dag.
Det er derfor, at vi også har præsenteret en større veteransatsning i det hele taget, men det her er isoleret set ikke et spørgsmål om soldater, der er hjemvendt fra krigen og så har pådraget sig den ene eller den anden lidelse.
Line Barfod (EL), 2010-11-16:
Der er en del, som ville være kommet i arbejde alligevel, der er kommet i arbejde, også på trods af starthjælpen, men ministeren svarer ikke på mit spørgsmål.
Hvis man er syg, når man kommer til Danmark, hvis man f.eks. har haft et arbejde eller har studeret i udlandet og så er blevet syg eller er kommet ud for en ulykke eller andet og så kommer tilbage til Danmark, hvad det så for en anden ydelse, ministeren vil påstå man kommer på, hvis ikke det er starthjælp?
Det er jo også derfor, vi står her i dag og diskuterer om soldaterne.
Inger Støjberg (V), 2010-11-16:
Nu kender jeg jo ikke den sag, som fru Line Barfod henviser til her, men det er sådan, at det grundliggende i starthjælpen er, at hvis man kan varetage et job, kommer man på starthjælp, og så er det et kærligt skub ud på arbejdsmarkedet.
Og det er det, som alt hvad vi stort set har set af undersøgelser og andet, der har været frembragt i den her debat, viser, nemlig at starthjælpen rent faktisk virker.
Så kan fru Line Barfod jo være så meget imod starthjælpen, som fru Line Barfod være vil, det ændrer bare ikke på, at starthjælpen er et kærligt skub ud på arbejdsmarkedet, og at den rent faktisk har fået mange i arbejde.
Line Barfod (EL), 2010-11-16:
Nu er vi jo vant til, at beskæftigelsesministeren – også fra hendes tidligere funktion – mener, at det er vigtigt, at man kan blive ved med at stå og gentage det samme igen og igen, selv om der ikke nogen, der tror på en.
Jeg tror ikke, der er mange andre end beskæftigelsesministeren, som mener, at starthjælp rent faktisk hjælper folk i arbejde.
Men det, jeg vil gerne spørge ministeren om, er: Ministeren sagde lige før i et svar til fru Pernille Frahm, at hvis man er frisk, rask og rørig, så får man starthjælp, men hvis nu man er syg, så får man jo også starthjælp.
Hvis man ikke er i stand til at tage et arbejde, hvis man f.eks. som den kvinde, jeg omtalte før, har været i et voldeligt ægteskab og derfor lider under en række følger af det og så kommer tilbage til Danmark og er for syg til at tage et arbejde, så ender man på starthjælp, hvis ikke man er så syg, så man kan få førtidspension med det samme.
Vil ministeren bekræfte, at det er sådan, det forholder sig, altså at hvis man er syg, så kommer man også på starthjælp?
Inger Støjberg (V), 2010-11-16:
Jeg har sådan set næsten ikke nogen kommentarer til en påstand som den, fru Maja Panduro nu bringer frem.
Jeg kan bare sige, at med alt det, der ligger, de ting, som er blevet oplyst omkring starthjælpen, er den mobilitet, der sker på indkomstområdet inden for de nederste dele af indkomstsystemet i Danmark, enormt stor, og der er intet, der skulle tilsige, at starthjælpen ikke virker.
Det er jo netop også det, som de rapporter, som vi har kendskab til, klart beviser starthjælpen gør.
Starthjælpen er et kærligt skub ud på arbejdsmarkedet; det er det, starthjælpen er ment som, og det er også det, starthjælpen er.
Det, som fru Maja Panduro jo siger, er, at regeringen sidder og bestiller rapporter, og bestiller konklusioner på rapporter, og det er ganske uhørt.
Det er ganske uhørt at komme med en påstand som den.
Og når fru Maja Panduro så i øvrigt i sit opfølgende svar til Venstres ordfører begynder at skubbe embedsmænd fra ministeriet foran sig, synes jeg simpelt hen at grænsen er nået.
Det er det, der har fået mig til at gå op på talerstolen nu, og det er
sådan set for at diskutere den principielle ting, som foregår i Folketinget lige nu, nemlig at man på den her måde begynder at frembringe usandheder.
Maja Panduro (S), 2010-11-16:
Jeg er enig med beskæftigelsesministeren i, at der er noget, der er uhørt i den her sag, men det, der er uhørt, er jo netop, at en beskæftigelsesminister presser konklusionerne og fremturer med, at starthjælpen virker, når rapporterne jo sådan set ganske sagligt konkluderer, at man kan se, at der har været en eller anden form for effekt, men at vi sådan set ikke ved, om effekten skyldes, at folk er røget helt ud af systemet, om de er kommet ud af starthjælpen, fordi ægtefællen har fået et job, eller om de rent faktisk er kommet i job, og, hvis de er det, om de så ville være kommet det alligevel.
Det er prisværdigt, at ministeren går på talerstolen, men at det skulle være, fordi jeg har sagt et eller andet fuldstændig uhørt, som ikke allerede har været fremme, har jeg vanskeligt ved at forstå.
Inger Støjberg (V), 2010-11-16:
Altså, når jeg bad om ordet, var det sådan set, fordi der kom nogle helt uhyrlige påstande fra den socialdemokratiske ordfører, men vi kan godt tage debatten om starthjælp, og hvorfor man har indført starthjælpen.
Der er jo ingen tvivl om, at starthjælpen virker.
Det kan vi se i de rapporter, som der ligger.
Starthjælpens indretning er udarbejdet på den måde, at hvis man er frisk og rask og rørig, så man rent faktisk kan varetage et job, så kommer man på starthjælp.
Det er jo ikke sådan, at når man kommer på starthjælp, får man ikke andre ydelser.
Man kan få både boligydelse, børnetilskud og alle mulige andre ydelser oveni.
Men det, der er hele grundlaget for starthjælpen, er jo, at hvis man kan varetage et job, er det her et kærligt skub ud på arbejdsmarkedet, fordi der netop er et klart incitament til også at tage et arbejde.
Det er jo det, der er hele grundlaget og grundideen i starthjælpen.
Pernille Frahm (SF), 2010-11-16:
Spørgsmålet var, hvorvidt en beskæftigelsesminister var kommet med en påstand, som ikke holdt vand, og nu taler ministeren udenom.
Vi taler om sagen, vi taler om, hvorvidt starthjælpen rent faktisk er en hjælp, og så spørger vi: Hvis det er en hjælp – hvis regeringen virkelig er overbevist om, at det her er en stor, stor hjælp, hvad vi andre altså sætter et meget stort spørgsmålstegn ved – hvorfor skal den hjælp, i gåseøjne, så ikke omfatte veteranerne?
Jeg vil bare lige korrigere ordføreren og sige, at børnene faktisk også kommer på starthjælp.
Der er også en særligt lav sats for børn, når deres forældre havner på starthjælpen, så de kommer alle sammen på starthjælp.
Egentlig er det her jo ret morsomt.
Jeg tror slet ikke, at Venstres ordfører var klar over, hvad det var, han trådte ud i, da han sagde, at veteraner har krav på at blive behandlet godt, og så kædede det sammen med at tage dem af starthjælpen.
Det er jo nærmest en tilståelsessag, som Venstres ordfører er ude i, og jeg går ud fra, at Venstres gruppe har godkendt Venstres ordførers tale.
Det vil sige, at man nu nærmest tilstår, at folk, der kommer på starthjælp i det danske samfund, kommer det, fordi vi ikke synes, at de skal behandles ordentligt.
Er det ikke rigtigt?
Maja Panduro (S), 2010-11-16:
Jeg vil meget gerne bede ministeren om at holde op med at sige, at jeg skubber embedsmændene foran mig.
Tværtimod.
Det gør jeg da ikke.
Min anklage var rettet mod den tidligere beskæftigelsesminister – finansminister Claus Hjort Frederiksen.
Men den nuværende beskæftigelsesminister gentog nogle af de ting, som han har sagt.
Jeg roste jo i virkeligheden Beskæftigelsesministeriets embedsfolk for, at de nuancerede den her debat ved at stå frem og sige, at konklusionerne dybest set var sådan og sådan.
Jeg vil meget, meget gerne frabede mig, at ministeren anklager mig for at skubbe embedsfolk foran mig.
Det gør jeg ikke.
Men jeg synes til gengæld, at det, ministeren nu selv gør, tangerer det.
Peter Juel Jensen (V), 2010-11-16:
Nu er det jo ikke børnene, der får starthjælp.
Det er moren.
Men det, det handler om, er, at vi set med mine øjne har et særligt ansvar over for folk, som vi sender ud i international tjeneste, hvor kuglerne flyver omkring ørerne på dem, og hvor de hver eneste dag er et mål.
Dem skylder vi noget ekstra, og det er det, vi går ind og sikrer med det her lovforslag.
Vivi Kier (KF), 2010-11-16:
Jeg kan jo næsten kun gentage, hvad jeg har sagt et par gange tidligere, nemlig at det her drejer sig om befordringsgodtgørelse, og vi kan jo blive ved med at stå og diskutere: Er det her højt specialiseret behandling, eller er det ikke?
Jeg har tilkendegivet mine synspunkter, og jeg har også tilkendegivet, hvad det er, jeg gerne vil spørge ind til under udvalgsbehandlingen, så vi får en bredere afdækning af det.
Jeg står ikke her og siger ja til Øfeldt Centret sådan uden videre uden yderligere oplysninger, for jeg mener, vi er nødt til at se på landet som helhed og ikke kun lige pludselig se på en speciel gruppe på Sjælland.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-11-16:
Der er jo ingen af de tilstedeværende her i dag, der siger, at Øfeldt Centrets behandling er den eneste behandling, der virker.
Men vi siger, at der i Øfeldt Centret foregår en tilsvarende specialiseret behandling, og at det er uretfærdigt, at nogle patienter stilles markant ringe.
Der er tale om borgere, som enten har svære ryglidelser, eller som er handicappede, og som ikke kan få den her adgang, alene fordi man har lavet en fejl ved at indplacere lige præcis det her træningstilbud under en helt anden del af lovgivningen, hvilket markant forringer deres muligheder for at få den livskvalitet, de får ved at komme i centeret.
Vivi Kier (KF), 2010-11-16:
Jeg er helt med på – og det synes jeg også jeg sagde i min ordførertale – at da Øfeldt Centret startede, gjorde de noget, som man slet ikke gjorde herhjemme i hele genoptræningsverdenen, og det var en intensiv behandling.
Når jeg står her i dag og siger, at jeg ikke mener, det er specialiseret behandling, jamen så bygger jeg det trygt på, at Sundhedsstyrelsen har udtalt, at Øfeldt Centrets behandlinger skal sammenlignes med og vurderes på lige fod med andre træningssteders.
Det er muligt, at spørgeren ryster på hovedet og ikke synes, det er i orden, men jeg er jo nødt til at lytte til det, fagkundskaben siger.
Derfor synes jeg, det er det, vi skal stille yderligere spørgsmål om.
Jeg synes, at vi nu holder fast ved, at det her er en behandlingsform, som virker kanongodt på Sjælland; resten af landet, Jylland og Fyn, kan sådan set sejle deres egen sø, men dem på Sjælland skal vi så sandelig sikre kan komme til Øfeldtbehandling!
Jeg synes, der er en række yderligere spørgsmål, vi er nødt til at stille, og jeg går ikke med til at sige, at det er højt specialiseret behandling.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-11-16:
Jeg kan kun konstatere, at tilbage i 1990 var man ikke i tvivl om, at Øfeldt Centret leverede en meget, meget god behandling, og at det dengang var meget, meget vigtigt for dem at løse det problem, som vi også ser nu, at kommunerne var begyndt at henvise mindre på grund af en uhensigtsmæssighed i loven.
Så det er da meget interessant, at fru Vivi Kier har stor tiltro til Sundhedsstyrelsens vurdering, men åbenbart ikke har kendskab til, at man har sagt god for det flere gange.
Den anden ting, jeg også bliver nødt til at gøre ordføreren opmærksom på, er, at da vi den 17. december 2008 havde et samråd med daværende sundhedsminister, hr. Jakob Axel Nielsen, sagde vedkommende selv flere gange, at Øfeldt Centrets behandling var at betragte som specialiseret behandling, og med det mente vedkommende jo selvfølgelig specialiseret i forhold til den almene fysioterapi, vi havde henlagt under § 140, som netop gik ud på, at man bl.a. kunne give tilskud til fysioterapi til folk alene som holdtræning, hvilket ikke er noget, som Øfeldt Centret kan tilbyde, fordi de jo netop går individuelt til værks, altså hjælper folk individuelt.
Og hvad vil fru Vivi Kier gøre for at sikre, at bl.a. handicappede børn kan blive ved med at få træning det her sted, når de er blevet lægehenvist til det?
Vivi Kier (KF), 2010-11-16:
Jeg må sige, at det jo er en gentagelse af det forrige spørgsmål, og som jeg har sagt, synes jeg faktisk, at vi skal stille det spørgsmål igen i udvalget.
For jeg kan jo se, at der tidligere har været søgt om en autorisationsordning for Øfeldt Centret, som der har været sagt nej til fra Undervisningsministeriets side, så jeg ville jo gerne vide, hvilket belæg der er.
Det er, ligesom om vi her ukritisk siger, at her er der en behandlingsform, som virker helt fantastisk, og den siger vi ja til.
I alle andre situationer plejer vi at lytte til fagkundskaben bagved, så jeg lytter altid til, hvad Sundhedsstyrelsen anbefaler, og hvad for nogle andre træningstilbud der findes i det øvrige land.
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-11-16:
Når nu ordføreren tænker så utrolig bredt, at armene næsten ikke kan nå det, vil jeg godt spørge, om ordføreren så vil være med til at lave en autorisationsordning, som rent faktisk gør, at vi kan dække hele landet.
Eller er det bare snak?
Vivi Kier (KF), 2010-11-16:
Jeg skal også undlade at give spørgeren nogen karakter; det kunne blive rigtig, rigtig forfærdeligt.
Jamen kommunalreformen var faktisk en øvelse, der skulle gøre, at vi fik nogle større enheder, at borgerne fik et bedre tilbud, og det mener jeg de har fået et langt stykke hen ad vejen.
Så hvis man kunne spare nogle penge med hensyn til administration og alle mulige andre ting, ville det jo være rigtig, rigtig positivt der, hvor man skal yde en service til borgerne.
Jeg er med på, at genoptræningen og hele rehabiliteringen er en kæmpe udfordring, men jeg er en lille smule overrasket over, at man her fra salen så ukritisk siger, at Øfeldt Centret er den eneste behandling, der duer, alle skal have lov til at køre til Sjælland, og der skal det bare være, og at man lige nu med det forslag, uanset hvad hr. Karl Bornhøft siger, sikrer, at patienter i Region Sjælland og Region Hovedstaden får befordringsgodtgørelse.
Jeg prøver at tænke lidt bredere her som folketingsmedlem, jeg prøver at tænke bredt, for hele landet.
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-11-16:
Altså, jeg vil godt starte med at sige, at jeg aldrig ville turde give den konservative ordfører karakter for noget som helst, men det skulle ikke forhindre en i at stille et spørgsmål.
Det, jeg kan høre fra ordføreren, er, at kommunalreformen ikke var en spareøvelse, det har vi også hørt flere andre sige, og i den her sammenhæng kan vi jo så notere os, at man i forbindelse med kommunalreformen tog de penge til den her opgave og flyttede over til kommunerne.
Og dermed hørte jeg regeringen sige, at den her opgave var betalt.
Og vil ordføreren ikke også godt være venlig at lade være med at lyde, som om det her kun drejer sig om transport?
Men det er i bund og grund den højt specialiserede behandling, vi taler om.
Vivi Kier (KF), 2010-11-16:
Mig bekendt har der jo fra Øfeldt Centret tidligere været bedt om en autorisationsordning, som Undervisningsministeriet har kigget på, så det kunne også være noget af det, vi i udvalgsbehandlingen beder ministeren give et svar på, nemlig hvorfor man dengang valgte at sige nej til en autorisation.
Så er vi igen tilbage ved, at forslaget, som det er fremsat, alene handler om befordringsgodtgørelse for en række borgere bosat på Sjælland, og jeg synes, vi er nødt til have belyst, hvad der er af tilbud i andre dele af landet.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2010-11-16:
Er det sådan, at det vil gøre indtryk på den konservative ordfører, hvis vi i udvalgsbehandlingen taler om og diskuterer en autorisationsordning, for det vil jeg gerne være meget åben og imødekommende over for?
Det er jo ikke rigtigt, når ordføreren siger, at det her forslag alene tilsigter at tilgodese patienter på Sjælland.
Det er den effekt, der ligger i, at centrene kun har afdelinger der i øjeblikket, men i det øjeblik der kommer afdelinger i andre regioner, vil præcis de samme befordringsgodtgørelsesregler træde i kraft.
Men skal det være afgørende, er jeg også villig til at ændre det i lovforslaget.
Men det vil jeg meget gerne, hvis det kan tilfredsstille Det Konservative Folkeparti.
Og på samme måde vil jeg meget gerne kigge på en autorisationsordning, hvis det også kan hjælpe på velviljen.