runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vivi Kier (KF), 2013-05-29:
En ting er, at vi skal diskutere ved forhandlingsbordet, men en holdning har man så heller ikke her.
Så vil jeg gå ind på et helt andet og også aktuelt emne, som er kommet i den her uge, og det er forældrepålæg.
Kan SF forklare, hvorfor man også på det her område har skiftet holdning fra før valget til nu?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Det grønne har konsekvent høj prioritet hos regeringen.
Vi har også sagt helt åbent: Vækstplanen har en lille tendens til at føre til mere udledning; det tager vi højde for i klimaplanen.
Det har vi lovet at tage højde for, og det kommer vi også til, for vi vil gerne følge den grønne linje.
Men der er jo heller ingen investeringer at gøre i grøn omstilling, hvis ikke vi har nogen job eller nogen vækst i Danmark.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-29:
Ordføreren siger, at Det Radikale Venstre ikke har haft vægelsind i forhold til dagpengespørgsmålet, og der er jeg uenig.
Jeg synes faktisk, at partiet har markedsført sin klassiske dyd om vægelsind, forstået på den måde, at hvis man nu i dag går ind på partiets hjemmeside, www.radikale.dk, kan man se et spørgsmål på sådan en side med dagpengespørgsmål og -svar, der hedder: »Er ledigheden ikke for høj lige nu til at gennemføre en dagpengereform?«
Svaret er: »Nej. Nettoledigheden i dag er lavere end for to år siden, hvor dagpengereformen blev vedtaget.« Det er altså et klart nej til, at man skal gøre noget.
Så det der med vægelsind tror jeg nu godt at ordførerens parti kan holde fast i.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-29:
Politik handler om at prioritere; der har man så 3 mia. kr., som regeringen har prioriteret at bruge på dagpengelappeløsninger, hvad der ikke skaber nogen reelle job.
Der er der bare et spørgsmål til den radikale ordfører, hvor det jo ville være rart med lidt af den her radikale ærlighed, når der svares, altså at Det Radikale Venstre så sagde: Ja, de 3 mia. kr. er penge, som Socialdemokratiet og SF har fået til deres dagpengelappeløsning, men i Det Radikale Venstre havde vi faktisk gerne set, at man havde brugt dem på at forbedre konkurrenceevnen for det private erhvervsliv og skabe reelle job.
Kunne vi her i dag, ved afslutningsdebatten, ikke godt få den ærlige melding fra Det Radikale Venstre, der var, at nej, man synes ikke, at de her lappeløsninger er optimale, men det er så det kompromis, regeringen har måttet indgå for at få Enhedslisten til at støtte det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Jeg er faktisk rigtig optaget af – og regeringen er også dagligt optaget af det – at vi får skabt flere job i Danmark.
Det er det, den vækstplan til 92 mia. kr., som vi har vedtaget, bl.a. sammen med Venstre, handler om.
Det gør den fortsat.
Vi har også taget initiativer, der skaber job her og nu.
Men vi må bare se i øjnene – og jeg ville da ønske, at Venstre ville gøre det samme – at der er næsten 30.000 mennesker, der om 34 dage ville have opbrugt deres dagpengeret, hvis ikke vi havde taget initiativer, der gør, at vi kan få de her mennesker ind på arbejdsmarkedet, indfase dagpengereformen på en mere lempelig måde.
Det er dem, vi tager hånd om nu.
Jeg er helt enig med Venstres ordfører i, at det handler om at skabe job.
Og det arbejder vi på.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-29:
Først og fremmest vil jeg da gerne kvittere for, at der var nogle positive ting i ordførerens tale.
Jeg må også sige, at vi i Venstre i svaret på spørgsmålet fra fru Ellen Trane Nørby kan konstatere, at Det Radikale Venstre ikke har nogen problemer med, at regeringens reformambition er blevet halveret i forhold til den tidligere 2020-plan.
Så vil jeg, når det gælder de godt 3 mia. kr., som regeringen hidtil har brugt på lappeløsninger på dagpengeområdet, godt spørge den radikale ordfører, om ordføreren ikke er enig i, at man måske kunne have brugt de penge bedre, f.eks. til at skabe reelle job?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Det, som er vigtigt for mig og for Radikale Venstre, er, at vi ikke taber så mange i folkeskolen – som går ud, uden at de kan læse, skrive og regne – som vi gør i dag.
Det håber jeg at ordføreren er enig med mig i.
Det er det, der bliver diskuteret lige nu, mens vi er her, hvor der bliver forhandlet folkeskolereform.
Jeg håber virkelig meget, at vi kan finde en løsning sammen med ordføreren, men jeg har også tillid til, at det er lærerne ude i folkeskolerne, der er bedst til at vurdere, hvor langt de unge er, og om de er egnede til at tage folkeskolens afgangsprøve.
Lars Barfoed (KF), 2013-05-29:
Nu er karakteren ug mig bekendt afskaffet for længe siden, og det er heller ikke sådan, at vi i Det Konservative Folkeparti mener, at alle skal have topkarakterer, men vi mener, at det må være sådan, at når der er noget, der hedder en afgangsprøve i 9. klasse, må den jo også have en betydning.
Hvorfor skulle man ellers have den?
Man må for det første sikre sig, at det rent faktisk fremgår, om man har bestået eller man ikke har bestået, og det må vel også være sådan, at det har en betydning for, hvilken uddannelse man siden hen kan få.
Så skal vi understøtte dem, som ikke har fået en tilstrækkelig god prøve, så de får de kompetencer, f.eks. til at tage en erhvervsuddannelse.
Men er Det Radikale Venstre ikke enig i, at det må være sådan, at folkeskolens afgangsprøve har en betydning, og at det må være klart, om man har bestået eller man ikke har bestået?
Tak for det.
Vi er jo i øjeblikket i gang med nogle – synes jeg – meget vigtige forhandlinger om en folkeskolereform.
Jeg regner sådan set folkeskolereformen for den vigtigste reform overhovedet i den her valgperiode, fordi det får betydning generationer frem i tiden.
Vækstpakke og andet kan vi lave om på igen, tilføje noget osv., men folkeskolereformen er vigtig.
Det er så vigtigt, at vi sikrer vores børn tilstrækkelig viden, kompetence og dannelse, til at de kan klare sig i morgendagens samfund.
Derfor er vi i Det Konservative Folkeparti naturligvis meget optaget af, at vi styrker sikkerheden for, at børnene lærer noget, og det vil sige, at vi styrker det at give standpunkter i skolen, og at vi styrker afgangsprøven, så vi er sikre på, at det bliver testet, om man har lært det, man skal.
Er Det Radikale Venstre enig i de hovedsynspunkter, altså at vi ved en årsprøve, der betyder noget, skal sikre, at man har lært det, man skal?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Radikale Venstre er et parti, der tager højde for udviklingen, og det er det antal, der ville falde ud af dagpengesystemet, som vi har taget højde for.
Men det står også helt fast, at vi i 2010, da vi stemte for den her dagpengereform ved tredjebehandlingen her i salen, sagde, at den indfasning, som V, K og O havde planlagt, var alt, alt for hård.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-29:
Jeg har intet ønske om at blande mig i fru Sofie Carsten Nielsens følelsesliv, det overlader jeg trygt til ordføreren selv, men jeg kan konstatere, at der på Det Radikale Venstres hjemmeside er en oversigt med 10-15 spørgsmål og svar, hvor der intet står om, at man skal indfase dagpengereformen langsommere.
Til gengæld står der som spørgsmål og svar et andet sted: »Når flere falder ud af dagpengesystemet end ventet – burde I så ikke ændre dagpengereglerne?«
Svaret er: »Nej.
Vi er helt på linje med vismændene, som anbefaler, at dagpengereformen fastholdes.«
Det Radikale Venstre har ikke sagt noget om, at man ville gøre det langsommere, på sin egen hjemmeside, men man lader, som om man har ment det hele tiden.
Indrøm dog, at partiet har skiftet holdning.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Det glæder mig, at hr. Simon Emil Ammitzbøll kan sætte sig helt ind i min krop og øjensynlig ved, hvordan jeg føler, for jeg føler intet vægelsind.
Jeg føler mig faktisk rigtig godt tilpas her.
Jeg synes, vi har fundet en god løsning, som handler om, at der er 30.000 mennesker, der lige nu, samtidig skal ind på det danske arbejdsmarked.
Det ser ikke ud til, at det er muligt på 34 dage at optage dem, og derfor har vi lavet en løsning, der aftrapper den meget hårde indfasning af dagpengereformen, som var planlagt, langsommere.
Det betyder, at vi kan sluse de her mennesker ind på arbejdsmarkedet langsommere.
Vi er enige med den konservative ordfører i, at vi har børn i folkeskolen, for at de skal lære det, de skal, og det, vi har sat mål for.
Vi er uenige med ordføreren i, at vi skal kræve og blive ved med at kræve, og at unge ikke kan komme igennem folkeskolen og skal bruge deres sommerferie på en ekstra eksamen.
Vi synes ikke, at vi skal sætte et stempel i panden på de her unge, hvis ikke de kan komme igennem til ug.
Men vi er fuldstændig enige i, at i folkeskolen handler det også om at stille krav og om, at de skal lære det, nå de mål, som vi har sat op for dem.
Jamen det er da overhovedet ingen hemmelighed, at det gør nogle af dem.
Det forventer vi også.
Det er derfor, at vi har en samlet pakke af reformer.
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Man kunne jo godt få det indtryk, at regeringens prioritering her ikke er fuldstændig soleklar.
Man laver en kæmpestor aftale med Venstre – 92 mia. kr. er blevet nævnt – som fører til mere forurening og gør det mindre attraktivt at spare på energien, og så aftaler man at bruge 1,5 mia. kr. sammen med Enhedslisten til grønne initiativer.
Pernille Skipper (EL), 2013-05-29:
Tak for det.
Vi skal jo i morgen andenbehandle og på mandag tredjebehandle et forslag til en ny offentlighedslov.
Den er en udløber af et lovforslag, som den tidligere regering fremsatte.
Bl.a. Det Radikale Venstre var meget imod, og vores nuværende ligestillingsminister, hr. Manu Sareen, sagde bl.a. tilbage i marts 2011, da han skulle kommentere på en række eksempler på dokumenter, der for fremtiden ikke ville komme frem, at det tydeligt illustrerer, at aviserne med de nye regler ikke har en jordisk chance for at afsløre magtmisbrug via aktindsigt, og det er ikke acceptabelt.
Vi ønsker mere åbenhed osv. osv.
Kan fru Sofie Carsten Nielsen ikke prøve at forklare, hvad det er, der er sket i Det Radikale Venstre?
Jonas Dahl (SF), 2013-05-29:
Nej, jeg synes stadig væk, at det er sjovt at være SF'er, men der er plads til flere, så hr. Leif Mikkelsen skal da være hjertelig velkommen, hvis det er det, det drejer sig om.
Det kan vi jo tage efterfølgende.
Jeg synes, at det, der er det interessante her, jo er, hvad vi har gjort på transportområdet, og lad os gerne dvæle lidt ved det, for det er jo sådan set interessant.
Det er ikke mere end et par måneder siden, at regeringen foreslog, at vi tog fat på Togfonden DK, som sådan set løfter hele den kollektive trafik i Danmark, elektrificerer jernbanenettet nord for Fredericia, som af en eller anden mærkværdig grund er blevet negligeret i rigtig, rigtig mange år.
Nu har vi muligheden for at få en elektrificering for højhastighedstog, således at vi kan komme fra Aarhus, hvor jeg bor, til København på 2 timer.
Jeg skal hilse og sige, at det i den grad ville få smilet frem hos mig, hvis det kan lykkes i min levetid.
Det synes jeg sådan set er positivt.
Så har vi faktisk også i forhold til den der diskussion om busreklamerne sænket priserne i den kollektive trafik med 20 pct. uden for myldretiden.
Det synes jeg også er et skridt i den rigtige retning, når man ser på, hvordan det gik med billetpriserne under de borgerlige i sin tid.
Jeg ville da gerne have været endnu længere ned, men vi må også bare erkende, at den indtægt, som skulle komme fra trængselsringen, ikke kom, og derfor kan vi selvfølgelig heller ikke bruge pengene.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-05-29:
Tak for det.
Det er jo efterhånden noget siden, at vi har oplevet et kådt og sprudlende SF, som i hr. Villy Søvndals velmagtsdage.
Dengang kunne det sådan set godt lede tanken hen på, når man lukkede kreaturer på græs om foråret, så sprang de sprudlende rundt.
Hvis det var for voldsomt, fik de grime på og blev tøjret, og man kan vist rolig sige, at SF har fået grime på og er blevet tøjret.
Hvad blev der af de der store busreklamer om lavere buspriser?
Der har jo været gyldne muligheder, og nu er den politiske ordfører jo altså også transportordfører, så det er værd at spørge, om det på det område er blevet lidt for trist nu at være SF'er, når det overhovedet ikke er lykkedes at komme i den retning, nærmere modsat.
De er faktisk steget, så man kan rolig sige, at SF har fået grime på og er blevet tøjret.
Så spørgsmålet bør måske lyde, om det er blevet for trist at være SF'er.
Jonas Dahl (SF), 2013-05-29:
Vismændene skriver også i rapporten, som jeg nu har fundet frem, og jeg citerer: »Det mest hensigtsmæssige vil være, om EU besluttede at tillade lande med grundliggende sunde offentlige finanser at fravige kravene til den strukturelle saldo.« – og fortsætter med – »Finanspolitikken bør ikke lempes, hvis der ikke kan opnås en fælles forståelse med EU.«
Det er om den ene del af det.
Så er der den anden del, som så går på at lempe saldokravet fra 0,5 pct. til de her 0,75 pct., som vi har besluttet det skal være i Danmark.
Vi har jo lavet en budgetlov i Danmark, og den har vi selvfølgelig også fra regeringens side tænkt os at overholde fuldt ud.
Frank Aaen (EL), 2013-05-29:
Det er altså en vildfarelse, som regeringen er ude i.
Vismændene siger, at inden for de gældende EU-regler kan man bruge op mod 12 mia. kr. til at sætte gang i beskæftigelsen med.
Så foreslår vismændene derudover – læg mærke til det »derudover« – at kan man i EU blive enige om, at flere lande må have lov til at gå ud over de eksisterende regler, synes de, at man skal gøre det.
Men det er en helt klar anbefaling, og vi, der deltog i mødet med vismændene i går, kan alle sammen bekræfte det, at det er en helt klar opfattelse fra vismændenes side, at inden for de gældende regler kan man gøre det, hvis der er politisk vilje til det.
Jonas Dahl (SF), 2013-05-29:
Jeg er meget enig i, at det, der er den store udfordring, er at få skabt beskæftigelse til de mange, der i dag er uden for arbejdsmarkedet, så derfor tror jeg også, at Enhedslisten og regeringen er enige et langt stykke hen ad vejen.
Det, der er afgørende, er, at vi får skabt arbejdspladser, så det handler også om, hvordan vi får brugt de midler, vi har i statskassen, bedst muligt, således at vi får skabt de arbejdspladser.
Det er baggrunden for, at vi har taget en lang række initiativer, og Enhedslisten har været med i en stribe af dem.
Det er bl.a. baggrunden for, at regeringen har lavet en energiaftale med deltagelse af Enhedslisten, men når det kommer til diskussionen om henstillingen, så er det jo fuldstændig rigtigt, at den falder bort her med udgangen af 2013.
Det ændrer jo ikke noget ved, at der stadig væk er krav fra EU, som vi skal opfylde, og det, de jo netop siger fra vismændenes side, er, at man skal kunne blive enige om nogle ting i EU-regi, og hvis man kunne det, kunne det da være fint, men det skal jeg bare ikke stå her og påstå om man kan eller ikke kan.
Det har jeg simpelt hen ikke kendskab til.
Det må være noget, man klarer i EU-regi.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at SF gik til valg på ikke at fastholde dagpenge- eller efterlønsreformen, som VKO havde vedtaget.
Det synes jeg sådan set er en helt ærlig sag.
Vi måtte også bare erkende efterfølgende, at der ikke var flertal for det.
Vi havde nogle andre forslag.
Det viste sig så, at dem var vi ikke i stand til at få gennemført.
Sådan er politik, det er jo det muliges kunst.
Jeg synes stadig væk, at vi havde fremlagt en god plan inden valget.
Den var der ikke flertal for at gennemføre, og det har vi selvfølgelig forholdt os til.
Lars Barfoed (KF), 2013-05-29:
Jeg forstår godt, at det kan være svært at høre, hvad der bliver spurgt om, når man står helt deroppe på talerstolen.
Det kan jeg såmænd også selv have svært ved en gang imellem.
Men nu spørger jeg alligevel en gang til: Var det ikke godt, at vi gennemførte tilbagetrækningsreformen, hvor vi næsten fik afskaffet efterlønnen?
For det har jo skabt et meget mere sikkert fundament for den økonomiske politik i Danmark.
Jonas Dahl (SF), 2013-05-29:
Jeg tror, at det, der adskiller SF og mig selv fra spørgeren og den borgerlige blok helt generelt, er tilgangen til reformer.
Jeg synes sådan set, at det, der er det interessante i forhold til reformer, er, hvad man kan på bagkanten af dem.
Jeg har ikke den holdning, at vi bare skal have reformer for reformernes egen skyld.
Det er godt, hvis vi kan lave nogle reformer, hvor vi bruger pengene klogere på noget, hvilket rent faktisk så kan styrke velfærden nogle andre steder til gavn for de borgere, som benytter sig af den danske velfærd, til gavn for kommende generationer og til gavn for de ældre, som er i vores samfund.
Jeg er med på, at der er nogle, der er meget optaget af, at vi bare skal have reformer for reformernes egen skyld.
Sådan har jeg det bare ikke.
Jeg synes, at det interessante er, hvad der kommer ud af de reformer; hvad det er, vi kan gøre ved at prioritere midlerne til nogle andre steder, så vi rent faktisk kan gøre nogle ting og forandre nogle ting i Danmark og styrke vores velfærd, så vi også har et velfærdssamfund til de kommende generationer.
Det må jeg sige var det, jeg var lidt bekymret for, da VKO havde magten.
Jeg synes sådan set, at man var ved at køre velfærdssamfundet en smule i sænk.
Lars Barfoed (KF), 2013-05-29:
Tak for det.
Jeg vil godt forfølge det der reformspor, for det synes jeg er vigtigt at diskutere.
Det er jo glædeligt, hvis det er sådan, at Socialistisk Folkeparti også, efter at det er blevet et regeringsparti, erkender behovet for løbende reformer af det her samfund for at gøre Danmark til et konkurrencedygtigt samfund i den globaliserede verden, vi nu engang lever i.
For det er jo, og det håber jeg at hr. Jonas Dahl er enig med mig i, de penge, der tjenes i landets virksomheder, som vi alle sammen skal leve af.
Der skal bl.a. være et tilstrækkeligt arbejdsudbud, og vi kan se, at arbejdsudbuddet vil falde, hvis ikke vi gør noget ved det.
Er hr. Jonas Dahl i dag ikke glad for – vil jeg så spørge – at vi har fået gennemført tilbagetrækningsreformen, som Socialistisk Folkeparti jo egentlig gik til valg på at sabotere?
Men er det egentlig ikke godt, at vi har fået gennemført tilbagetrækningsreformen?
Frank Aaen (EL), 2013-05-29:
Ordføreren sagde i sin besvarelse med ord og med tal en hel del om at skabe beskæftigelse, og det er vi jo glade for og tilfredse med, for det er et af de afgørende spørgsmål, vi har.
Problemet er jo bare, at der ikke rigtig sker noget på det område.
Altså, selv om der bliver nævnt forskellige initiativer, kan vi se af de prognoser, der ligger fra regeringen, og af de prognoser, som de økonomiske vismænd fremlagde i går, at det ikke rykker.
Beskæftigelsen bliver ved med at ligge helt fladt.
Til gengæld har vi jo hørt, at EU har lempet de stramme krav til dansk økonomi, de har haft tidligere, og at de dermed inden for EU's regler giver et rum for at kunne skabe mere beskæftigelse.
Vi har set, at vismændene direkte anbefaler, at man bruger 12 mia. kr. til at sætte gang i økonomien.
Det får mig til at stille spørgsmålet: Hvad tænker SF om det?
Vil SF være med til, at vi prøver at tage nogle nye initiativer, der for alvor kan give de arbejdsløse det, de allerhelst vil have, nemlig et arbejde?
Jonas Dahl (SF), 2013-05-29:
Jeg skal huske at sende min ønskeliste, når jeg har fødselsdag, til hr. Martin Geertsen.
Jeg vil også se frem til, hvad der så kommer retur.
Men når hr. Martin Geertsen henviser til at køre længere på literen, er forskellen jo på Venstre og regeringen, at Venstre siger, at man bare skal køre længere på literen, mens vi fra regeringens side har sagt, at vi ikke vil have nulvækst, men at vi faktisk skal bruge lidt mere på den offentlige sektor.
Samtidig skal vi selvfølgelig se på, om vi kan gøre tingene mere intelligent rundtomkring.
Vi er ved at se på beskæftigelsesområdet.
Det er baggrunden for, at regeringen har nedsat Carsten Koch-udvalget.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-05-29:
Der er kommet 27 mia. kr., i hvert fald ifølge regeringens beregninger, selv om de måske er luftige, og ikke ét ord har vi hørt fra SF om, at man gerne vil indfri det, man lovede før valget.
Nej, man bryster sig også i dag af, at nu skal vi have timedrift osv.
Hvordan kan det være, at SF fuldstændig har ændret stemmeføring, efter man har fået grime på og er blevet tøjret?
Det er jo virkelighedens verden, og det er jo sandheden, for priserne er steget 3,1 pct. i det første år, 3,5 pct. her i andet år.
Det er virkeligheden, det diametralt modsatte af SF's politik.
Det er bare sådan for at få det billede frem, at der ikke er ret meget ræson i det, i forhold til hvad man plejer at sige – blot sådan for vælgernes opmærksomheds skyld.
Jonas Dahl (SF), 2013-05-29:
Jeg skal ikke kunne sige, om hr. Leif Mikkelsen har vat i ørerne eller ikke hørt efter, men det, der jo sådan set er, er, at vi faktisk har sænket priserne i den kollektive trafik uden for myldretiden med 20 pct.
Jeg synes, at det er et vigtigt skridt i den rigtige retning.
Og så har vi fremlagt et udspil i forhold til Togfonden DK.
Det skal vi ud at finde flertal for, og jeg håber da sådan set også, at Liberal Alliance kan se fornuften i rent faktisk at lade nogle af olieselskaberne betale det samme som Mærsk i skat og så få styrket den kollektive trafik, få timedrift mellem de større byer, få opgraderet den kollektive trafik, noget, som vi i den grad trænger til.
Jeg synes, det er en kæmpesejr, også for SF og hele regeringen.
Jeg ved jo, at fru Vivi Kier deltager i de forhandlinger, der foregår, og jeg synes, det vil være fint, hvis fru Vivi Kier vil tage diskussionen op der.
Jeg vil ikke stå og svare vedrørende et element, som er et led i de forhandlinger.
Jeg har sådan set respekt for, at de forhandlinger pågår, og derfor synes jeg også, det er rimeligt at henvise til dem.
Vivi Kier (KF), 2013-05-29:
Jeg vil gerne fortsætte i rækken af spørgsmål omkring folkeskolen.
Og lad mig så bare lige sige, at jeg tidligere hørte, at nogle af regeringspartiernes ordførere havde været ude at sige, at det er oppositionen, som trækker forhandlingerne i langdrag.
Det kan jeg på det klareste afvise at det er.
Men jeg vil gerne spørge: Når nu vi er enige om, at folkeskolen har brug for et fagligt løft, synes Socialistisk Folkeparti så ikke, det er rimeligt, at vi siger, at elever, der forlader folkeskolen i 9. klasse, fremover skal bestå folkeskolens afgangsprøve med karakteren 2 i dansk og matematik?
Det er et lille enkelt spørgsmål, der kan besvares med ja eller nej.
Jonas Dahl (SF), 2013-05-29:
Jeg synes, det er trist, hvis Liberal Alliance har den holdning til det, at det er opbevaring, der foregår i den danske folkeskole sådan en 30-37 timer om ugen.
Det var faktisk det, der blev sagt.
Det synes jeg ærlig talt er en trist tilgang til det.
Jeg har et udgangspunkt, der hedder, at man i den danske folkeskole skal lære noget, at man skal få nogle kompetencer, så man kan komme videre i livet.
Jeg er sådan set optaget af, at de 15-20 pct., der i dag ikke har de tilstrækkelige kompetencer efter folkeskolen, får bygget de kompetencer på, så de kan klare sig og bidrage til samfundet.
Det er sådan set det helt centrale.
Så må jeg ærligt indrømme, at jeg ikke går helt så meget op i, om en eller anden så kan gå til den ene eller den anden aktivitet
, jeg er optaget af de 15-20 pct., som i dag ikke har tilstrækkelige kompetencer.
Merete Riisager (LA), 2013-05-29:
Men nu kan de her forældre jo ikke gøre så meget, hvis forligsparterne lige pludselig kommer ud af lokalet med 30 timers skemalagt uge under armen.
Forskningen siger, at det ikke gør børnene dygtigere.
Der er altså tale om en form for opbevaring i 30 timer, som jo for mange voksne er en hel arbejdsuge, og nu kommer pædagogerne og forældrene og siger, at det her vil ødelægge fritidshjemmene, altså det frivillige pædagogiske tilbud, som familier kan vælge til om eftermiddagen.
Nu ved jeg godt, at idrætslivet måske ser nogle muligheder i det, men hvad vil ordføreren sige til forældrene?