runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Hækkerup (S), 2010-12-08:
Nu har den korte spørgetid, vi har haft, jo allerede afsløret, at ministeren er formidabelt god til at svare på alt andet end det, der er spurgt om, og tale udenom.
Så vil jeg godt spørge ministeren: Er det ikke en bombe under dansk økonomi, at man har finansieret forårspakke 2.0 ved energiafgifter, der på nuværende tidspunkt er uafklarede; CO2-afgifter, hvor provenuet på nuværende tidspunkt er usikkert; mættet fedt, hvor man har overvurderet indtægtskønnet; lastbilafgifter, der er blevet udskudt; en ciderafgift, der skal undersøges en gang til næste år; plus det, at vi kan se, at personskatterne i indeværende år giver 25 mia. kr. mindre end sidste år?
Er det virkelig ikke en bombe under dansk økonomi, at regeringen kører sådan fuldkommen med hænderne for øjnene og blindet siger: Det her klarer vi nok en gang?
Yildiz Akdogan (S), 2010-12-08:
Det er lidt interessant, at ministeren mener, at luftkvaliteten i København har det rigtig, rigtig fint.
Det tror jeg godt jeg vil prøve at spørge ministeren yderligere om, for når man spørger eksperterne i København, er de ikke helt enige med ministeren.
Men nu er ministeren heller ikke længere miljøminister, så han kan være lidt ligeglad med, hvordan miljøet i København har det.
Når man ser på, hvad eksperter udtaler om erfaringerne fra andre storbyer – og der vil jeg gerne have, at ministeren tænker lidt længere end til Danmarks grænser og kigger lidt til London, til Stockholm og til Oslo, hvor man kan se, at der gøres konkrete positive erfaringer, nemlig at den kollektive trafik øges, at det er godt for borgernes sundhed, og at det fremmer, at der kommer færre biler i byen – kan ministeren så, også med sin fortid som miljøminister, ikke se ræson i, at der her i hvert fald er et område, man kunne prøve at gøre et forsøg med og måske på sigt tænke over, om man kunne indføre trængselsafgifter på landsplan også?
Igen: Kunne man ikke se på det lidt visionært og fremadrettet og så måske også se på, hvordan man via intelligente teknologier faktisk kunne løse både sundhedsmæssige og trafikmæssige problemer?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-08:
Regeringen er sådan set indstillet på, at man skal tage alle gode, fornuftige beslutninger, hvis det kan fremme en fornuftig samfundsudvikling.
Det er også derfor, der i et forlig, hvor Socialdemokratiet også er med, er lagt op til en meget stor udvikling af den kollektive trafik, som vil have en afsmittende effekt på nogle af de udfordringer, vi slås med i hovedstadsområdet: trængsel og luftforurening.
Lad os så glæde os over, at luftforureningen jo aldrig har haft det så godt, som den har det nu i København.
Det havde jeg jo selv mulighed for som miljøminister at oplyse, fordi vi nu er kommet et meget, meget stort skridt nærmere det, at vi opfylder de direktivforpligtelser, som vi skal.
Det er en indsats, som ikke mindst skyldes, at regeringen har givet mulighed for at indføre miljøzoner, men som også skyldes, at vi har lavet en omlægning af bilafgifterne, som tilskynder til mere rene og miljøvenlige biler.
Så derfor må jeg sige: Det er ikke sådan, at der er et kæmpestort sundhedsmæssigt problem.
Det er klart, at der selvfølgelig er udfordringer i, at man har trængsel, men vi kan glæde os over, at kvaliteten af luften har det langt bedre nu, end den havde for bare 10 år siden.
Yildiz Akdogan (S), 2010-12-08:
Man skal jo være visionær på Danmarks vegne.
Ministerens argument er: Holland tør ikke, derfor tør vi heller ikke.
Måske skulle vi være lidt mere vovede på hele den moderne teknologis vegne.
Som tidligere miljøminister kan ministeren vel nok se en ræson i, at det har en betydning.
Hvis man igen ser på erfaringerne fra andre byer, bl.a. London, efter indførelsen af en afgift, viser det sig faktisk, at det har haft en effektiv betydning for borgernes sundhed.
Mener ministeren ikke, der er nogle argumenter, der taler for at tænke over bompenge?
Kunne der ikke være en ræson i at tænke det ud fra kollektiv trafik-fremme, ud fra sundhedsfremme og ikke mindst ud fra miljøhensyn?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-08:
Det noterer jeg mig med stor interesse.
Det er i hvert fald ikke det, som Socialdemokratiet giver udtryk for i samråd: Hvis der er it-projekter, der bliver forsinket, er der ligesom ikke den store interesse i at være det, som jeg synes spørgeren giver udtryk for, nemlig meget forstående.
Snarere tværtimod går man jo efter at finde ethvert hår i suppen, og det forstår jeg sådan set udmærket godt, for man skal være sikker på, at de systemer, man introducerer, virker.
Alene af den grund er det da i hvert fald en helt ny spændende melding i dag fra Socialdemokratiet, at hver gang der måtte være en udfordring, så er Socialdemokratiet klar til at bakke op og sige til regeringen: Det er naturligt, det kan være et svært projekt, det bakker vi op om.
Det glæder jeg mig til at få afprøvet i Folketinget Finansudvalg og også i andre udvalg.
Så må vi jo få afprøvet, om det, som spørgeren siger, er for egen regning, eller om det er for Socialdemokratiets regning.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at jeg i hvert fald er af den opfattelse, at bompenge er en fladpandet idé, som kun betyder, at man laver en skat på mobilitet, og det er jeg vitterlig imod, og det er regeringen også.
Yildiz Akdogan (S), 2010-12-08:
Tak for det.
Jeg vil gerne høre ministeren vedrørende trængselsafgifter.
For nylig afblæste ministeren ideen om kørselsafgift og bompenge efter hollandsk model, som vi jo skulle have indført i 2015.
Argumentet fra ministerens side var bl.a., at Holland havde droppet udviklingen af det her system, så det måtte vi også hellere gøre.
For tænk nu, hvis vi kom til at opleve endnu en sag a la tingslysningen.
Jeg må indrømme, at det virker lidt banalt at bruge tingslysningssagen som et argument, som ministeren har gjort.
Tænk, hvis man hele tiden skulle forholde sig til, hvad andre lande ikke tør at gøre.
Så skal vi heller ikke være foregangsland, så skal vi heller ikke udvikle noget system.
Det er det ene.
Det andet er, at ministeren også siger, at der ikke rigtig er noget system, der kan være med til at løfte det her med kørselsafgifter.
Der vil jeg egentlig gerne prøve at spørge ministeren, om ministeren ikke kan kigge lidt rundt i andre lande, bl.a. hovedstæderne i Europa, hvor man faktisk kan se, at der er udviklet nogle systemer, som fungerer meget, meget godt.
Så kunne ministeren nu, hvor han har droppet hele ideen på landsplan, overtales til at prøve at tænke det i lidt mindre perspektiv, f.eks. i forhold til hovedstaden, København.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-08:
Hvis der er noget, jeg har lyst til at være, så er det bestemt visionær, men man skal jo også passe på, at man ikke er dumdristig eller sætter ting i gang, som man ikke kan kontrollere.
Det er lige præcis derfor, at jeg nu tillader mig at sige, at der ikke er nogen i verden, der har udviklet et sådant system, som Holland lagde op til.
Derfor må jeg så sige, at jeg ikke har i sinde at sætte mig selv i spidsen for et projekt, som er fuldstændig nyskabende, som skal regulere trafik på alle tænkelige tidspunkter af døgnet ud fra en model, som ikke findes.
Derfor er det ikke noget, som jeg så kan introducere i 2015 eller 2016.
Altså, der kan man så sige, at det jo ikke er særlig heldigt, at man laver målinger, som viser sig ikke at være korrekte.
Yildiz Akdogan (S), 2010-12-08:
Det var da et meget interessant svar, ministeren kom med der, især når man kigger på, hvad fagfolk siger, og ikke mindst hvad de mennesker, der kender til området og arbejder med området, går ud og siger netop om indsatsen.
Når man ser på den plan, som regeringen har lanceret, kan man se, at der er afsat nogle midler, som er taget igen, igen fra Landsbyggefonden, og igen er de midler så fordelt på en måde, som mange af de aktører, det drejer sig om, ikke er specielt positive over for.
Når Jesper Nygård fra en af de største boligforeninger går ud og siger, at et gearskifte kan ske, ved at staten bidrager økonomisk til indsatsen i de udsatte boligområder som et supplement til den indsats, der finansieres af Landsbyggefonden, så synes jeg, at man som minister skal prøve at forholde sig til, hvad der bliver sagt.
En af ministerens egne tidligere partifæller, tidligere konservativ toppolitiker Hans Engell, siger, om det virkelig kan passe, at 20 pct. af Danmarks befolkning – det er egentlig dem, der bor i de her almene boliger – skal stå for 100 pct. af den sociale indsats i Danmark.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ministeren synes, at det er en fair fordeling.
Benedikte Kiær (KF), 2010-12-08:
Vi har sammen med kommuner og boligorganisationer et fælles ansvar for at gøre noget ved situationen i de udsatte boligområder, ingen tvivl om det.
I de seneste 4 år fra 2007 til 2010 har regeringen afsat ikke mindre end 754 mio. kr. til forskellige indsatser, som i høj grad har gavnet ghettoindsatsen.
Lad mig bare nævne nogle af dem.
Det kan være den helhedsorienterede gadeplansindsats, hotspotinitiativer, en styrket social og forebyggende indsats i de problemramte boligområder.
I dette års finanslovaftale er der afsat 90 mio. kr. til bl.a. strategiske samarbejder, og i satspuljen er der afsat 40 mio. kr. til jobcentre og flyttehjælp i ghettoområderne.
Så jeg mener helt klart, at vi fra regeringens side tager et ansvar, og at vi også har en udmærket balance i tingene.
Rasmus Prehn (S), 2010-12-08:
Skriftlig begrundelse
Berlingske Tidende, forsiden plus, side 4-5, fredag den 3. december 2010.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-12-08:
Nu er det jo ikke ren reklame, jeg laver for Aalborg Kommune.
De sidste gange, hvis jeg husker ret, påviste jeg jo f.eks., at Aalborg Kommune ikke var i stand til at overholde deres egne budgetter og derfor måtte igennem nogle spareøvelser i år, og det er jo da ikke til hæder for Aalborg Kommune, at man ikke kan holde hus med pengene.
Men i øvrigt vil jeg bare sige, at det jo er dokumenteret, at vi har givet et kolossalt løft til de her områder, også til folkeskolen.
Og der må man så sige, som hr. Rasmus Prehn jo indledte med at konstatere, nemlig at det er kommunerne, der har ansvaret for prioriteringen i de enkelte kommuner. Det, vi kan som regering, det, jeg kan som finansminister, er at sørge for, at pengene er til stede, men kommunerne foretager jo prioriteringen af, om det er det ene område eller det andet område, man vil anvende pengene på.
Rasmus Prehn (S), 2010-12-08:
Jeg skal starte med at notere mig med stor glæde, at jeg tror, det er tredje eller fjerde onsdag, hvor jeg stiller spørgsmål og ministeren så fremhæver et eksempel fra den fantastiske kommune Aalborg.
Det er jo nærmest et reklameindslag for den her fremragende fjordkommune nordpå, så det er ikke noget, der afholder mig fra at stille flere spørgsmål.
Jeg vil gerne have Aalborg på dagsordenen her i Folketinget, det er dejligt.
Nu har vi også problemer med vedligehold i vores kommune, det skal jeg medgive; det gælder desværre for alle kommuner.
Det kan godt være, at ministeren taler om en masse ting, man har gjort fra regeringens side, men er det tilstrækkeligt?
Når ministeren taler om, at man har lavet et markant løft – et markant løft – hvordan kan ministeren så forklare, at man nu her efter 9 år ved regeringsmagten kan have en overskrift i den ellers borgerlige avis Berlingske Tidende den 3. december, hvor der står: »Elever døjer med hørm og hede«?
Hørm og hede!
Og det er simpelt hen på grund af nedslidte lokaler, dårligt indeklima osv.
Hvordan kan man efter alt det gode, ministeren har sagt, stadig væk have hørm og hede i landets folkeskoler?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-12-08:
Hvis vi eksempelvis tager en kommune, som ligger hr. Rasmus Prehns hjerte meget nær, nemlig Aalborg Kommune, kan vi se, de har fået udbetalt 36 mio. kr. i 2009 og 143 mio. kr. i 2010 fra Kvalitetsfonden, og Aalborg Kommune vil i 2011 få udbetalt 72 mio. kr. fra Kvalitetsfonden.
Endvidere har regeringen afsat en lånepulje på 800 mio. kr., der er målrettet investeringer på kvalitetsfondsområderne i kommunerne, og det er for kommuner, som er i en økonomisk vanskelig situation, og i den situation er folkeskoleområdet særlig fremhævet.
Kommunerne har således fået tilført penge, der muliggør et markant løft af de fysiske rammer på folkeskoleområdet, og kommunerne er allerede godt i gang med at realisere det.
Det bør således stå klart, at regeringen har prioriteret investeringerne på folkeskoleområdet højt i de senere år.
Rasmus Prehn (S), 2010-12-08:
Nu havde vi en situation, som jeg håber at ministeren kan bekræfte – ikke fordi det er en god historie, det er faktisk en trist historie – hvor landets regering indtil omkring 2008 opererede med det, man kalder et anlægsloft.
På det tidspunkt havde kommunerne faktisk en vis likviditet, og de ville gerne renovere noget af deres bygningsmasse, men fik at vide af regeringen: Det må I ikke, for så overopheder I økonomien, og derfor har vi et anlægsloft.
Nu her, hvor der er en krise, hvor bygningshåndværkere er blevet sendt hjem med en fyreseddel, hvor der stadig væk er nedslidte bygninger, er regeringens svar så: Vi laver noget med medfinansiering.
Men kommunerne er i den situation, at de på grund af den økonomiske krise, på grund af stigende ledighed, på grund af alle de udgifter, kommunerne har, ikke har penge til at gå ind i nogen af de her projekter.
Så i stedet for at få renoveret, i stedet for at få løst nogle af de her opgaver, f.eks. skoleelevernes indeklimaproblemer, og i stedet for at få sat gang i noget beskæftigelse er der nogle, der er mere tilbageholdende, end de ville være, hvis der var en bedre kommunal økonomi.
Kan ministeren bekræfte det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-12-08:
Grunden til, at jeg svarede, som jeg gjorde, var jo bl.a., at hr. Rasmus Prehn stillede spørgsmål om, hvor meget vi havde gjort for beskæftigelsen, og det var sådan set det, jeg svarede på.
Men det er jo helt rigtigt, som hr. Rasmus Prehn konstaterer her, at de fysiske rammer på de kommunale områder entydigt er et kommunalt ansvar.
Det er jo godt, at vi er enige om det.
Så det er kommunernes ansvar at prioritere på det kommunale område, og det gælder også de fysiske rammer i folkeskolen, inden for de store investeringsrammer, der er afsat i økonomiaftalerne i de senere år.
Regeringen ønsker at understøtte et løft af de fysiske rammer i kommunerne, og derfor har vi afsat en kvalitetsfond på 22 mia. kr. til medfinansiering af investeringer på borgernære serviceområder i kommunerne i perioden 2009-2018.
Alene i aftaleperioden 2009-2013 løftes de fysiske rammer på dagtilbudsområdet i folkeskolen og på ældreområdet med 9 mia. kr.
Rasmus Prehn (S), 2010-12-08:
Det er jo ret sigende, at her står jeg i Folketingssalen og stiller spørgsmål omkring folkeskolen og vedligehold i landets folkeskoler, og sidst jeg sådan kiggede efter i ressortfordelingen, lå folkeskolerne under landets kommuner.
Nu ved jeg godt, at regeringen har mange planer på folkeskolens område.
Der skal laves en ny reform hver anden dag, får man indtryk af, når regeringen melder ud, men det ligger stadig væk under landets kommuner.
Det, som ministeren så har med som svar på det her spørgsmål om vedligehold af folkeskolerne, som er meget nedslidte, er en lang forklaring om, hvad man gør i forhold til statslige bygninger.
Der er også problemer, det ved vi, og der er det også nødvendigt, at man igangsætter projekter.
Men hvad sker der i forhold til landets kommuner?
Hvordan kan det være, at vi for 2-3 år siden havde en større kampagne, hvor eleverne selv satte fokus på nedslidte forhold på landets folkeskoler?
Der var hele kampagnen med skolernes toiletter, som var så uhumske og nedslidte, at eleverne holdt sig hele dagen og blev syge af det osv.
Regeringen har så lovet, at der nu skal gøres noget ved det.
Man kan så i Berlingske Tidende her i fredags læse, at når man spørger 60.000 elever, er det op mod halvdelen af dem, der giver udtryk for, at forholdene ikke er tilfredsstillende.
Lad os få håndværkere i arbejde, lad os få renoveret skolerne, så vi både kan få høj beskæftigelse, vækst og udvikling og også tålelige indeklimaformål for vores skoleelever.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-12-08:
Regeringen har i løbet af de seneste år iværksat og fremrykket en lang række offentlige investeringsprojekter.
Det understøtter væksten og beskæftigelsen i Danmark.
Regeringen har bl.a. planlagt og aftalt et investeringsniveau på omkring 2,5 pct. af BNP i 2010.
Det er det højeste niveau siden begyndelsen af 1980'erne.
Kommunerne fik med økonomiaftalen for 2010 finansieret et historisk højt investeringsniveau på 20 mia. kr. I forlængelse af finanslovaftalen for 2010 udmøntede regeringen herudover yderligere lånepuljer på 4,3 mia. kr. til kommunale investeringer.
I finanslovaftalen for 2010 valgte regeringen desuden at iværksætte en række vækstinitiativer og offentlige investeringer for knap 5 mia. kr., som bl.a. går til vedligeholdelse af sygehuse, forstærket vedligeholdelse af statens veje og energirenovering af statens bygninger.
Regeringen har ydermere planlagt at fortsætte et historisk højt niveau for de offentlige investeringer i 2011.
Det er store og langsigtede investeringsprojekter, der er sat i gang i de senere år.
Derudover har regeringen med Infrastrukturfonden i 2009 afsat betydelige midler til investeringer på transportområdet frem til 2020.
Hertil kommer så betydelige investeringer som følge af Metrocityringen i København og en fast forbindelse over Femern Bælt, så man må sige, at der er gjort ganske meget.
Rasmus Prehn (S), 2010-12-08:
Skriftlig begrundelse
Berlingske Tidende, forsiden plus, side 4-5, fredag den 3. december 2010.
Jeg skal igen læse højt: Hvordan forklarer ministeren, at en undersøgelse fra Dansk Center for Undervisningsmiljø, DCUM, konkluderer, at op mod halvdelen af 60.000 adspurgte skoleelever oplever problemer med undervisningsmiljøet, nedslidte lokaler, toiletter, ringe udluftning og rengøring – et forhold, der i følge Danmarks Tekniske Universitet har en skadelig indvirkning på elevernes indlæring – når regeringen ellers gang på gang har lovet danskerne en folkeskole i verdensklasse?
Inger Støjberg (V), 2010-12-08:
Man kan jo i hvert fald ikke beskylde hr. Eigil Andersen har for at komme med et lyst sind, når han tropper op her i Folketingssalen, for det er ofte sådan, at hr. Eigil Andersen ikke rigtig tror på det, ikke rigtig mener, at tingene kan lade sig gøre, og skulle det være sådan, at virkeligheden viser noget andet, er det til stor overraskelse for hr. Eigil Andersen.
Det ændrer dog ikke på, at al erfaring viser, at hr. Eigil Andersen altså ikke har ret, og sådan kan det jo altså være en gang imellem.
Så siger hr. Eigil Andersen, at der godt kan være nogle virksomheder, der godt vil tage ledige ind og gøre den her indsats, men det er så bare for at få gratis arbejdskraft.
Det er jo derfor, vi har sat de her meget entydige regler op om, at man netop ikke må benytte ledige som gratis arbejdskraft og dermed det her instrument som gratis arbejdskraft.
Det er derfor, at vi har sat nogle meget klare hegnspæle op, så det ikke kommer til at ske.
Det er jo bl.a. også derfor, at en medarbejderrepræsentant også skal være med til at underskrive og godtgøre, at tingene i orden.
Så det fæster jeg nu altså min lid til, og derudover kan jeg også berolige hr. Eigil Andersen med, at vi jo rent faktisk evaluerer området, inden der er gået så lang tid.
Så jeg håber da i det mindste, at vi kan samles omkring det og omkring de ting, der så vil komme på bordet, når vi når så langt.
Tina Nedergaard (V), 2010-12-08:
Regeringen og Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne har med genopretningsaftalen lagt en klar og konkret plan for genopretning af den offentlige økonomi over de kommende år.
Med aftalen indfris den henstilling, som Danmark modtog fra ECOFIN i juni om en finanspolitisk stramning på i alt 1½ pct. af BNP i 2011-2013.
Inden for rammerne af genopretningsaftalen er der skabt plads til at øge de offentlige udgifter på udvalgte områder med i alt 10 mia. kr. i 2011-2013.
Heraf er 5 mia. kr. målrettet til sundhed, og 5 mia. kr. skal anvendes til flere i uddannelse, svage og udsatte grupper samt andre nødvendige merudgifter.
De 5 mia. kr. er et prioriteringsråderum, der inden for rammerne af regeringens holdbare økonomiske politik og forbrugsmålsætninger skaber mulighed for at bruge flere penge på, at flere unge får en uddannelse, og til svage og udsatte grupper og til andre nødvendige merudgifter.
Men konkret er der altså afsat ca. 1 mia. kr. mere til de statslige uddannelser i 2011 sammenlignet med 2010.
Christine Antorini (S), 2010-12-08:
Tak for svaret.
Men det, vi så har hørt gang på gang nede i salen og også fra ministeren, er, at vi kunne være helt rolige, der ville være penge også til et uddannelsesløft, og så har man henvist til den pulje, der var i genopretningspakken.
Men det er meget svært at se med det svar, der er kommet fra ministeren, at det har været andet end bare en nem måde at sige på: Vi har afsat en pulje på 5 mia. kr., det skal nok komme.
For det, som svaret viser, er, at der jo ikke er sat en krone af til et ekstraordinært uddannelsesløft.
Det, som svaret siger, er, at der er kommet flere studerende – og det er rigtigt og heldigvis for det, det er rigtig godt; der er også kommet flere ind på ungdomsuddannelserne, og det er rigtig godt, og det har altid været finansieret over taksterne på finansloven.
Så man må forstå det sådan, at den der pulje til et ekstraordinært løft på uddannelse sådan set bare var til at finansiere det, man normalt plejer at ordne på finansloven, når der er flere studerende, der starter.
Tina Nedergaard (V), 2010-12-08:
Som det fremgik af det skriftlige svar på Uddannelsesudvalgets spørgsmål 82, er der med finansloven for 2011 afsat ca. 1 mia. kr. mere i 2011 end i 2010 til uddannelserne på det statslige område, ud over hvad der finansieres inden for uddannelsesområdet eller dækkes af globaliseringspuljens reserver til meroptag.
Tallet dækker bl.a. over merudgifter til de erhvervsrettede ungdomsuddannelser, gymnasiale uddannelser, EGU, produktionsskoler og videregående uddannelser samt merudgifter til SU på Undervisningsministeriets, Videnskabsministeriets og andre ministeriers uddannelser.
Christine Antorini (S), 2010-12-08:
Hvordan mener ministeren, at regeringens pulje på 5 mia. kr. til »flere i uddannelse og svage grupper« fra genopretningspakken reelt er blevet brugt til et uddannelsesløft, når ministeren i et svar til Uddannelsesudvalget ikke kan redegøre for løftet, men konstaterer, at »den konkrete disponering kan derfor først opgøres endeligt, når også prioriteringerne for 2013 foreligger«?
Hvordan mener ministeren, at regeringens pulje på 5 mia. kr. til »flere i uddannelse og svage grupper« fra genopretningspakken reelt er blevet brugt til et uddannelsesløft, når ministeren i et svar til Uddannelsesudvalget ikke kan redegøre for løftet, men konstaterer, at »den konkrete disponering kan derfor først opgøres endeligt, når også prioriteringerne for 2013 foreligger«?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-12-08:
Andre kommuner bruger omkring 50.000 kr. om året.
Det er udtryk for en prioritering.
Nogle kommuner bruger flere penge på de ældre osv., og det er et udslag af lokalt selvstyre, at kommunerne kan prioritere mere.
Det, jeg skal levere, er, at kommunernes budgetter er økonomisk dækket ind, og det er jo det, vi gør år efter år efter år.
Vi lægger jo kommunernes budgetter sammen, så siger vi, hvor mange penge det kræver, og det leverer staten.
Alt inden for det er en lokal prioritering, når vi har med de kommunale velfærdsområder at gøre.
Det, jeg så kan konstatere, er, at de penge, kommunerne får i 2011, er flere penge end dem, de fik i 2010.