Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2007-01-12:
Det her lovforslag betyder jo en mulighed for anerkendelse af rigtig mange menneskers kompetencer, som ikke er tilegnet på boglig vis.
Jeg mener selvfølgelig, som vel de fleste mennesker i det her samfund, at man kan være særdeles kompetent inden for et område, uanset om man har tilegnet sine kompetencer på boglig vis og igennem et formelt uddannelsessystem, eller om man f.eks. er ordblind eller ikke passer ind i et formelt uddannelsesforløb.
Derfor synes Enhedslisten selvfølgelig, at det er et spændende lovforslag.
Helt grundlæggende er vi fuldstændig enige i, at det er vigtigt at anerkende praktiske færdigheder.
Samtidig skal uddannelsernes kvalitet og betydning selvfølgelig heller ikke nedgøres.
Det er jo ikke sådan, at de kompetencer, man så erhverver uden for skolesystemet, partout er bedre end dem, man får i skolesystemet.
Lovforslaget skulle også meget nødig medføre, at folk, der har brug for voksen- og efteruddannelse, bliver spist af med en anerkendelse af færdigheder, som de har fået via praksis, og derfor ikke kan få en voksen- og efteruddannelse.
Der er jo en risiko for, at de kan nøjes med at få et diplom, men ikke kan få en voksen- og efteruddannelse, fordi det vurderes, at de har opnået en række kompetencer uden om skolesystemet.
Jeg vil bare nævne den problematik, fordi vi selvfølgelig i Enhedslisten lægger rigtig meget vægt på, at folk på arbejdspladserne kan få den voksen- og efteruddannelse, som de har brug for, og er klar over, at det ikke altid passer arbejdsgiverne lige så godt med en voksen- og efteruddannelse, som det måske passer lønmodtagerne.
Det er en rigtig god idé at anerkende de kompetencer, som folk kan få på forskellig vis, men det er vigtigt, som der står i flere forskellige høringssvar, at den instans, der skal vurdere og anerkende de enkelte menneskers kompetencer, er uvildig.
Det kan man selvfølgelig have sine tvivl om kommer til at gælde, når det er den enkelte uddannelsesinstitution, som skal foretage den vurdering.
Og det er selvfølgelig, fordi den enkelte uddannelsesinstitution kan have økonomiske interesser i, hvordan den vurdering falder ud.
Derfor kunne det måske være meget smart, hvis man fik vurderet sine kompetencer et sted og så havde frihed til at søge sin uddannelse et andet sted end det sted, der har vurderet en.
Det handler selvfølgelig om at sikre en eller anden form for retssikkerhed for den enkelte, uden at vi nødvendigvis skal nå dertil, at man faktisk skal klage.
Ministeriet skriver så, at det kan komme på tale at foretage en vurdering af loven tidligere end efter de foreslåede 4 år, og det mener vi selvfølgelig i Enhedslisten ville være en rigtig god idé, fordi det jo kan give anledning til at vurdere to forhold, nemlig om man bliver spist af med et diplom, og om det er sådan, at der har vist sig at være uddannelsesinstitutioner, som agerer ud fra økonomiske interesser og ikke ud fra en reel kompetencevurdering.
Nå, så langt, så godt.
Nu er der en række lidt større knaster i lovforslaget, bl.a. den, at der er tale om brugerbetaling.
Det er selvfølgelig fuldstændig og aldeles uacceptabelt, at der er brugerbetaling for en vur dering af ens kompetencer, også selv om det kun gælder for dem, der har en højere uddannelse end en erhvervsuddannelse.
Jeg er selvfølgelig godt klar over, at lovforslaget her følger lov om åben uddannelse, men regeringen har jo selvsagt mulighed for at undgå brugerbetaling for vurderingen af folks kompetencer, hvis bare regeringen ønsker det, ligesom den har undladt brugerbetaling for ufaglærte og faglærte.
Det er et politisk valg, og vi vil i Enhedslisten endnu en gang sige til regeringen, at det er ulighedsskabende at indføre brugerbetaling.
Så drop den del.
Det har selvfølgelig en konsekvens for efterspørgslen på en vare, hvordan prisen er, sådan er det, og jeg forstår ikke, at regeringen lige præcis på det her punkt aldrig har anerkendt udbud og efterspørgsel.
Samfundet har naturligvis behov for, at flere får målt deres kompetencer og derfor får rettet sig ind i forhold til de efteruddannelser, de godt kunne tænke sig.
Ledige er måske dem, der har allermest brug for sådan en vurdering, og derfor er det naturligvis urimeligt, at de skal være afhængige af velvilje fra deres aktiveringsmyndighed.
Og nej, det er ikke nok, at ledige med ret til seks ugers selvvalgt uddannelse får finansieret deres deltagelse; det bør selvfølgelig gælde for alle ledige.
Derfor foreslår vi, at ledige sikres fri og gratis adgang til vurdering af deres kompetencer, og hvis det ikke sker, synes jeg sådan set, at det er endnu et eksempel på, at regeringen øger uligheden og bruger brugerbetaling på en fuldstændig vanvittig måde i uddannelsessystemet.
Det er ting, som vi vil forfølge nærmere i udvalgsarbejdet, og derfor kan vi først senere give en indstilling til, hvad vi stemmer til det her forslag.