runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2014-02-20:
For mig er det afgørende, at vi hele tiden bevæger os den rigtige vej.
Jeg noterede mig også, at den konservative ordfører allerede var bekymret over, hvad der var indeholdt i det her lovforslag, så hvis fru Mai Mercado nu får endnu mere gummiarm, hvis vi skal snakke om flere emner, så vil det selvfølgelig være en byrde, som vil være svær for mig at bære.
Men jeg sagde, og jeg vil gerne holde fast i, at jeg synes, det er noget af det, som vi skal snakke om i forbindelse med det arbejde, som nu skal finde sted, nemlig Folketingets arbejde med det lovforslag, som ligger.
Christine Antorini (S), 2014-02-20:
For det er jo en drøftelse, vi har haft i det forgangne år, og som også betød, at jeg i et samråd i Børne- og Undervisningsudvalget den 12. november 2013 meddelte, at regeringen ville vise imødekommenhed over for det tyske mindretals ønsker om flere anlægsmidler til deres skoler.
Det har også afspejlet sig helt konkret i, at der på finansloven for 2014 på den baggrund er blevet afsat en 1-årig særbevilling på 3 mio. kr. til anlægsaktiviteter netop på de tyske mindretalsskoler.
Derudover er der i et tæt og, vil jeg også sige, rigtig fint samarbejde med det tyske mindretal aftalt, at der skal gennemføres en analyse for at se på, hvilke muligheder der er for at finde en varig løsning.
Det analysearbejde er gået i gang i et samarbejde mellem ministeriet og det tyske mindretal.
Vi havde det første møde i går, som var rigtig konstruktivt.
Med den analyse håber vi, at vi kan have et resultat klar i midten af april og på den baggrund kan komme med eventuelle anbefalinger, der kan indarbejdes i finanslovsforslaget for 2015 med henblik på en varig løsning.
Så derfor må jeg bare sige, at jeg virkelig er forundret over, at Venstre fremsætter det beslutningsforslag.
Der er fundet en løsning, som det tyske mindretal er rigtig godt tilfreds med.
De er involveret i hele processen, og det er også aftalt, hvordan vi kan finde en varig løsning.
Så vil jeg også bare i parentes bemærke, at Venstre heller ikke helt har fat i beregningerne, i forhold til hvad det er, der skal til på anlægsområdet, for det er jo ikke 5 mio. kr., der mangler.
Det er 3 mio. kr., hvilket svarer til den særbevilling, der er blevet afsat for 2014, og som vi nu diskuterer en varig løsning for.
For det er jo sådan, at mindretallet i forvejen modtager ca. 2 mio. kr. i elevafhængigt tilskud fra Undervisningsministeriet til dækning af udgifter til nyanlæg og bygningsvedligeholdelse, og det er så ikke regnet med i Venstres forslag.
Så jeg håber, at Venstre i hvert fald anerkender regnestykket, altså at det er 3 mio. kr., det drejer sig om.
De 3 mio. kr. er afsat i finansloven for 2014, og det er et rigtig fint forløb i gang mellem ministeriet og det tyske mindretal for at finde en varig løsning.
Med de ord skal jeg sige, at regeringen ikke kan støtte Venstres beslutningsforslag.
Annette Lind (S), 2014-02-20:
Tak for det.
Formålet var at fremme det fredelige samliv i befolkningen på begge sider af grænsen og de venskabelige forbindelser mellem vores to lande.
Det ligger os Socialdemokrater rigtig meget på sinde, at vi sikrer ordentlige forhold for mindretallet på begge sider af vores grænser.
Jeg er glad for, at vi gennem tiden er lykkedes med en ligestilling mellem flertal og mindretal, kun med enkelte bump på vejen.
Et af de bump var naturligvis, da man fra tysk side valgte at nedsætte tilskuddet til det danske mindretals skoler med 5 pct., og det blev vi selvfølgelig nødt til at reagere på.
Men problemet blev løst, og det betød, at vi også fik igangsat et arbejde, hvor vi kunne se på tilskuddet til det tyske mindretal fra dansk side, så det ville følge udgiften pr. elev til folkeskolen.
I forhold til anlægssiden er vi Socialdemokrater rigtig glade for ministerens tiltag og for, at der allerede er blevet afsat en ekstraordinær bevilling på finansloven for 2014, for det betyder, at skolerne får forbedret muligheden for nyanlæg og vedligeholdelse.
Der er jo i dag allerede et bygningstilskud, men med det her særtilskud kommer vi skolernes ønske i møde, og der bliver flere midler netop til anlægsaktiviteter.
Så vi får altså set nærmere på reglerne og på en mere varig løsning på området i fremtiden.
Det er et arbejde, som mindretallet selvfølgelig er inddraget i.
Så kan man jo spørge sig selv: Er det her beslutningsforslag symbolpolitik?
Ja, det ser faktisk sådan ud, og det kan undre mig, ligesom det undrede ministeren, at Venstre vil bryde den gode tradition, vi altid har haft på det her område, for at stå sammen.
I hvert fald er Socialdemokraterne rigtig glade for, at vi nu er i fuld gang på området, og derfor kan vi heller ikke bakke op om Venstres forslag.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-02-20:
Så må jeg jo nøjes med den socialdemokratiske ordfører, når det nu ikke blev registreret, at jeg ønskede ordet efter ministerens indlæg.
Jeg vil bare sige velkommen til debatten til den nye ordfører fra Socialdemokraterne.
Desværre var det jo så sådan, at ministeren tilbage i september og oktober måned begyndte på en brevveksling med bl.a. mindretallet, som alt andet lige var ekstremt ufrugtbar, og som jo viste, at ministeren havde trukket sit tilsagn tilbage, selv om der ellers i kontaktudvalget var en bred forståelse for og enighed om, at der skulle findes en løsning.
Det var sådan set baggrunden for, at der var et samråd tilbage i november måned, den 12. november, hvor jeg var rigtig glad for – det har vi også sagt både på samrådet og efterfølgende – at undervisningsministeren sådan set gik tilbage til sin første position og fastholdt, at der skulle findes en løsning.
Vi har klart indikeret fra Venstres side, at det her ikke handler om kroner og øre.
Det handler om principper, og det håber jeg sådan set også det gør for Socialdemokraterne, principper omkring ligestilling.
Og derfor vil jeg blot spørge den socialdemokratiske ordfører, om den socialdemokratiske ordfører mener, det er acceptabelt, når der er givet et tilsagn i november måned om, at et arbejde skal gå i gang primo januar, at der så ikke sker noget før mandag i den her uge.
Annette Lind (S), 2014-02-20:
Tak for velkomsten fra Venstres ordfører.
Når man taler om principper, er det jo egentlig meget specielt, at man netop tager det her ind som et beslutningsforslag i Folketingssalen, når der altid har været tradition for, at det er blevet løst ved forhandlingsbordet.
Det er præcis det, som ministeren gør nu, og der bliver fundet en varig løsning.
Lotte Rod (RV), 2014-02-20:
En stribe Venstrefolk har fremsat beslutningsforslaget om at sikre ligestilling af tilskud til drift og anlæg til det tyske mindretals skoler i Danmark.
Jeg holder meget af det tyske mindretal, og de tyske skoler har også en helt særlig plads i mit hjerte, og derfor er vi i Radikale Venstre og i regeringen meget optaget af, at der skal være reel ligestilling af mindretallets skoler.
Alligevel ærgrer det mig noget, at Venstre fremsætter det her beslutningsforslag, for grunden til mindretallets økonomiske kvaler er ikke primært at finde her på Christiansborg og omegn.
Forklaringen ligger jo i den meget fine tabel her.
Hvis man kigger på udviklingen over de sidste 10 år, kan man se, at tyskerne har udhulet deres tilskud til det tyske mindretals skoler, så vi er gået fra at have en fordeling på nogenlunde fifty-fifty mellem Danmark og Tyskland, til at det i dag er sådan, at Danmark betaler 60 pct., mens tyskerne kun betaler 40 pct.
Alligevel har vi i regeringen på finansloven for 2014 afsat en 1-årig særbevilling på 3 mio. kr. til netop anlæg på det tyske mindretals skoler, og det ved Venstre godt.
Så derfor er vejen frem ikke at vedtage det her beslutningsforslag, som er baseret på forkerte tal, men i stedet for skal vi sikre en varig løsning ved at gennemgå de gældende regler og de samlede tilskud til det tyske mindretals skoler i samarbejde med det tyske mindretal.
Og hvis man i Venstre virkelig er så optaget af at ville de tyske skoler det godt, skulle man måske lade være med at starte med at foreslå noget, der sådan set kan lukke det tyske gymnasium, hvis man ellers holder fast i et karakterkrav på 7.
Så Radikale Venstre kan ikke støtte det her beslutningsforslag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-02-20:
Nu var jeg desværre ikke til stede på samrådet.
Jeg havde ikke mulighed for at være der, så jeg har lidt svært ved at tage stilling til det.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-02-20:
Det vil jeg sådan set gerne svare på allerede nu, og så kan jeg jo også få lejlighed til at stille et spørgsmål til ordføreren for Dansk Folkeparti.
Vi har anvist, at finansieringen skal findes generelt på finansloven, for det her er ikke en udgift, der skal skubbes over på de sønderjyske kommuner.
Det er en forpligtelse, der ligger fra statsligt, nationalt hold til at sikre en ligestilling helt principielt, ikke bare på driftsområdet, hvor vi lavede en ekstra bevilling, da vi sad i regering, på det tidspunkt på 4,6 mio. kr. – med stor opbakning fra Folketinget.
Den opbakning var jeg sådan set glad for, for vi plejer at kunne løse det her i fællesskab.
Men vi har også en forpligtelse, når det handler om anlæg, og det er så det, som vi ønsker reelt set bliver sikret.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-02-20:
Det er et sympatisk beslutningsforslag, som Venstre har fremsat, og det vil vi fra Dansk Folkepartis side gerne støtte og bakke op.
Det går jo kort sagt ud på at ligestille de tyske skoler på både anlægs- og driftsområdet, og det er vi med på.
Vi har også set, at ministeren på samrådet har lovet, at hun vil finde en løsning i løbet af marts måned, og det er jo snart.
Men derfor kan vi sagtens støtte Venstres forslag, som jo kommer på baggrund af hele den sag, der har været kørt i Der Nordschleswiger.
Vi har dog lidt svært ved at forstå, hvorfor Venstre ikke har anvist nogen finansiering, men det går jeg stærkt ud fra at Venstres ordfører vil svare på enten nu, eller når hun skal på talerstolen.
Men ellers er der fuld opbakning til det.
Vi har jo også i sin tid støttet, at det tyske mindretals skoler blev ligestillet med hensyn til drift fra 2011 og fremefter.
Så det skulle være ordene fra Dansk Folkeparti.
Annette Lind (S), 2014-02-20:
Nu er analysearbejdet blevet sat i gang, det bliver færdigt engang i april måned, og jeg synes faktisk, at vi lever mere end op til forventningerne.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-02-20:
Det kan selvfølgelig godt være ubehageligt at svare på de spørgsmål, der bliver stillet, så lad mig prøve at spørge igen: Når der fra ministerens side i november måned, på samrådet den 12. november, er blevet givet tilsagn om, at der ikke bare skulle findes den her midlertidige løsning for 2014, som jeg tror alle hilser velkommen, men at der primo januar skulle sættes et analysearbejde i gang, som skulle ligge færdigt, når kalenderen skrev marts 2014, er det så i Socialdemokraternes optik acceptabelt, at der først har været afholdt det første møde i går, altså den 19. februar, altså når der er givet et tilsagn om, at det her sådan set var et arbejde, der skulle være afsluttet, når vi nåede til marts?
Vi kan godt tage en diskussion om det tyske mindretals gymnasium, som jo også lå der i 2008, da der var et mindre elevoptag på de danske gymnasier generelt, og som vi sådan set også ønsker ligger der fortsat.
Det er bare ikke den diskussion, vi har i dag, men det er selvfølgelig også dejligt at kunne tale udenom, hvis man er sådan lidt på gyngende grund.
Vi har jo fra Venstres side hele vejen igennem
sagt, at vores ønske sådan set var, at vi ikke skulle stå i en situation, hvor det her beslutningsforslag var nødvendigt.
Vi har igennem hele januar måned sådan set skubbet ønsket om en første behandling, fordi vi havde et klart håb om, at ministeren ville leve op til sit tilsagn fra samrådet den 12. november om, at der skulle findes en løsning.
Derfor synes vi også, det er ærgerligt, at vi sådan set står i en situation, hvor vi har følt os foranlediget til at opretholde det beslutningsforslag, vi fremsatte i efteråret, fordi vi simpelt hen synes, der sker for lidt på området.
Der har først i går været afholdt et møde med det tyske mindretal, på trods af at tilsagnet fra ministeren den 12. november var, at det her arbejde skulle starte primo januar.
Derfor handler det sådan set også om, at vi ønsker en løsning.
Og derfor har vi set os nødsaget til at opretholde et beslutningsforslag, som vi allerhelst så aldrig havde været nødvendigt at stille.
For det her burde have givet anledning til, at ministeren allerede sidste forår havde fundet en forhandlingsløsning sammen med det tyske mindretal.
Så vil jeg bare gerne stille et spørgsmål til ordføreren for Det Radikale Venstre, for ordføreren taler om den tyske udhuling, og den tror jeg alle anerkender er der: Mener Det Radikale Venstre, det retfærdiggør, at Danmark ikke lever op til ligestillingsprincipperne?
Martin Henriksen (DF), 2014-02-21:
Altså, jeg kunne forstå, at ordføreren har besøgt en muslimsk familie, som fungerer, som tilpasser sig, som fejrer jul, og som har en tilknytning til det danske samfund, og jeg var ikke klar over, at det var et problem.
Jeg anser det ikke for at være et problem.
Det er også derfor, vores beslutningsforslag sådan set ikke relaterer sig til en familie, som gør de her ting.
Hvorfor skulle vores beslutningsforslag relatere sig til en familie med muslimsk baggrund, som ønsker at integrere sig og tilpasse sig det danske samfund, og som ønsker at tage de danske traditioner til sig ved f.eks. at fejre jul?
Det synes jeg er rigtig godt.
Så det er slet ikke det, vores beslutningsforslag handler om.
Vores beslutningsforslag handler om dem, der ikke ønsker at gøre det her – dem, der ønsker at sige, at deres kulturelle og religiøse retningslinjer er så vigtige, at de ikke bare gælder for dem selv, men gælder for alle andre, også dem, der ikke tilhører deres trosretning og deres kulturelle traditioner og sædvaner.
Så er det jo, at Radikale Venstre plejer at sige: Men hør nu her, der skal være plads til forskellighed, og vi må jo tage hensyn til hinanden, og vi må have en lovgivning, der sørger for, at vi tager hensyn til hinanden og ikke render rundt og diskriminerer hinanden!
Det plejer at være Radikale Venstres synspunkt.
Men når det så handler om, at der helt åbenlyst foregår diskrimination af danskere i det danske samfund, fordi de er danskere, og fordi de har en dansk kultur og danske traditioner, så er meldingen: Arh, nu er det lige fjollet nok, nu er det, som Dansk Folkeparti kommer med, sådan lidt pjattet – ikke?
Og jeg kan egentlig også godt lide frikadeller, og det er slet ikke det, det handler om – ikke?
Det er jo sådan lidt underligt, at man tager så let på det, når det handler om, at det er danskere, der bliver diskrimineret, men når det er alle mulige andre, har man virkelig travlt.
Altså, vi er jo trods alt danske politikere i Danmark, som vi må antage repræsenterer det danske folk, men det er måske lidt for vidtgående for Radikale Venstre?
Liv Holm Andersen (RV), 2014-02-21:
Jeg tror grundlæggende set ikke rigtig på det.
Min pointe var, at jeg ikke køber den grundlæggende præmis om, at vi har en hel masse nydanskere og en hel masse muslimer, som meget gerne vil føre sådan et eller andet kulturelt korstog imod hr. Martin Henriksen og andre danskere.
Jeg mener sådan set, at dansk madkultur skal have en plads, en betydelig plads, i vores samfund; det mener jeg sådan set også den har.
Men det, som jeg ikke mener, er, at vi skal lovgive om, hvad der skal serveres i vores daginstitutioner eller på vores hospitaler, og det så er der, vi er uenige.
Vi er uenige om, hvor langt man skal gå med lovgivning for at få samfundet sådan, som man selv og ens ligesindede synes det skal være.
Nej, det mener jeg sådan set ikke er okay.
Det er også derfor, jeg sagde i min tale, det er også derfor, jeg har sagt, når jeg er blevet spurgt i offentligheden, og det er derfor, at jeg nu igen siger til hr. Martin Henriksen: Nej, jeg ville hellere have, at man havde valgt noget andet.
Jeg ville hellere have, at man havde valgt en både-og-løsning.
Men nej, jeg synes ikke, at man skal lovgive om det på Christiansborg.
Og det kan jeg også høre at Dansk Folkepartis ordfører står rimelig isoleret med, for der er ikke andre partier, der synes, at det er en god idé at lovgive om juletræer eller om, hvilket sprog man skal tale på gaden, eller om frikadeller i daginstitutionerne eller om helt konkrete håndtryk eller kindkys eller krammere.
Men man vil gerne have en generel diskriminationslovgivning i Danmark, fordi man synes, det er vigtigt, at der ikke bliver gjort forskel på folk på grund af deres etnicitet eller deres køn.
Men nej, vi vil ikke detailregulere på den her måde.
Det er noget, vi mener man godt kan finde ud af ude lokalt, og det kan man for det meste heldigvis også.
Selvfølgelig må vi tilkendegive vores holdninger, hvis vi synes, der bliver taget forkerte beslutninger, men vi skal ikke detailregulere på den der måde.
Martin Henriksen (DF), 2014-02-21:
Det kommer ikke som den store overraskelse.
Og jeg kan også forstå på fru Pernille Vigsø Bagge, at hun mener, at det hele er sådan lidt fjollet.
Det er også o.k., at det er SF's synspunkt.
Jeg vil bare rette op på en misforståelse, for ordføreren sagde noget i stil med, at DF foreslår, at alle skal spise en bestemt slags mad, altså dansk mad.
Der vil jeg bare i al stilfærdighed gøre opmærksom på, at der altså er forkert, for hvis man læser beslutningsforslaget, så ser man faktisk, at der står: »Det er vigtigt at understrege, at såfremt beslutningsforslaget vedtages, vil det fortsat være muligt for forskellige offentlige institutioner lokalt at tilbyde f.eks. halalslagtet kød.
Det må dog ikke påtvinges alle, og en lokal beslutning om at tage et sådant hensyn må under ingen omstændigheder medføre en generel indskrænkning af danskernes kulturelle rettigheder.« Så det er bare for at rette den misforståelse, og hvis det kan give anledning til, at man alligevel kan støtte beslutningsforslaget, vil det selvfølgelig være meget, meget fint.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-02-21:
Som det fremgår af forslaget og de ledsagende bemærkninger, ønsker forslagsstillerne at opnå tilslutning til to ting: For det første skal alle offentlige institutioner tvinges til kun at servere særlig dansk mad, og det vil sige den mad, der indgår i forslagsstillernes egen madpyramide.
Det kan man jo så mene om, hvad man vil.
Personligt synes jeg f.eks., at det er mere presserende at finde en løsning på, hvordan vi får flere folk i arbejde, end det er at bestemme, hvilken slags mad der skal serveres i en børnehave i Viborg.
Men som sagt er det jo en prioriteringssag for det enkelte parti, og for Dansk Folkeparti er det så den værdipolitiske fight for frikadellefarsen, der er vigtigst.
Helt konkret ønsker Dansk Folkeparti for det første, at vi centralt på Christiansborg pålægger alle landets offentlige institutioner at servere svinekød for de mennesker, som er tilknyttet de offentlige institutioners madordninger.
Det vil jeg gerne understrege at SF er meget uenig i.
I modsætning til forslagsstillerne mener vi nemlig ikke, at det er Folketingets opgave at diktere, om børnene i en børnehave skal have hamburgerryg eller halalslagtet kød til frokost, og derfor kan jeg også allerede nu meddele, at SF heller ikke vil blande sig i, om der skal være boller eller bananer til eftermiddagsmad, hvis forslagsstillerne overvejer at fremsætte et sådant forslag.
SF mener i modsætning til Dansk Folkeparti, at disse beslutninger træffes bedst lokalt i kommunerne tæt på de berørte borgere og involverede institutioner.
Netop fordi de lokale behov ofte vil være forskellige, synes vi, at det er den bedste løsning for borgerne at placere opgaven decentralt hos kommunerne.
Hvis jeg skal være helt ærlig, vil jeg sige, at jeg tror, at det er vigtigere for de mennesker, der frekventerer en offentlig institution, at de får en god, sund og varieret kost, end at de død og pine får et stykke gris på deres gaffel, når de sætter sig til bords.
Hvordan den nærmere sammensætning af kosten så skal se ud, overlader vi i SF trygt til kommunerne og institutionerne at finde ud af, fordi vi tror på, at de har en bedre indsigt i deres brugeres specifikke ønsker og behov, end vi har her på Christiansborg.
I forhold til forslagsstillernes bekymring for danskernes kulturelle rettigheder må vi bare konstatere, at vi i vores parti har tiltro til, at man i de lokale daginstitutioner godt kan finde ud af at tage hensyn til både de mange og de få – og sådan skulle det vel også gerne være i et demokratisk samfund som det danske, hvor mangfoldigheden er stor, men tolerancen endnu større.
Hvad angår forslagets anden del, er SF helt på linje med Dansk Folkeparti i, at det er god skik og tegn på takt og tone, at man imødekommer en udstrakt arm med et håndtryk, både når man optræder privat og i kraft af sit embede.
Det betyder imidlertid ikke, at vi mener, at ansatte skal forpligtes af Folketinget til at hilse på en hel bestemt måde.
Med disse ord kan jeg bekendtgøre, at SF ikke støtter forslaget.
Mette Reissmann (S), 2014-02-21:
Nu kan jeg så sige, at jeg sjovt nok står med den samme artikel her, som jeg jo også kan citere fra.
Men med hensyn til hvorvidt Socialdemokratiet er uenigt internt på det her område, så vil jeg sige: Det er vi ikke.
Med hensyn til den forskellighed, der er i planlægningen af offentlige institutioners menuer, hvad enten det drejer sig om patienter eller små børn, mener vi også, at det for så er vidt ligegyldigt, så længe den kost, der serveres, er varieret, ernæringsrig og korrekt og understøtter det konkrete formål.
Det er ikke sådan, at det skal veje mindre tungt i forhold til de religiøse hensyn.
Så en blanding af de her forskellige ting er selvfølgelig at foretrække.
Hvis det er sådan, at man fra en hospitalsledelses side har skønnet, at det er at foretrække, så har jeg ikke noget problem med det.
Martin Henriksen (DF), 2014-02-21:
Altså, den radikale ordfører har i hvert fald ret i en ting, og det er, at jeg ikke forstår den radikale ordfører.
Det er fuldstændig korrekt, det gør jeg virkelig ikke.
Det er meget muligt, at Radikale Venstre har det synspunkt, som man jo så har, altså at man ikke mener, at Folketinget skal lovgive om de her ting.
Men pointen er bare, at ude lokalt – det er selvfølgelig ikke bindende lovgivning på samme måde som det, vi vedtager her i Folketinget – har man jo sådan set lovgivet om det på de lokale institutioner.
Der har man jo på nogle institutioner vedtaget, at man ikke må servere svinekød, det må man ikke.
Man har på nogle lokale institutioner besluttet sig for, at det er okay, at en censor f.eks. ikke giver hånd til kvindelige studerende; og han giver stadig væk ikke hånd til kvindelige studerende, uagtet at Ligebehandlingsnævnet er kommet med den afgørelse.
Nu giver han bare slet ikke hånd til nogen.
Det håndterer de ude lokalt.
Der har de lavet nogle lokale regler, som Radikale Venstre, må jeg forstå, mener er helt, helt på sin plads, altså at man ude lokalt har lavet de regler om at diskriminere danskere.
Så det mener man er helt, helt på sin plads, bare beslutningen er truffet lokalt.
Tak for det.
Det lyder jo, som om den socialdemokratiske ordfører tager det her lidt mindre alvorligt end den socialdemokratiske statsminister.
Det kan godt være, at jeg har misforstået noget, men bare for god ordens skyld: Der står ingen steder i vores beslutningsforslag, at vi vil regulere, hvad folk spiser til aftensmad, sådan set heller ikke i daginstitutionerne.
Vi siger sådan set bare, at vores forslag faktisk går på, at man ophæver – vi forbyder ikke noget med vores forslag – nogle forbud, som er blevet iværksat ude lokalt.
Jeg synes altså, at det er lidt pudsigt, at man siger, at vi må acceptere, at svinekød er blevet forbudt ude i nogle institutioner, fordi det er lokaldemokratiet.
Så det vedtages, at danskere og dansk kultur diskrimineres ude lokalt, det må vi acceptere, fordi det er det lokale demokrati, og det er der stor respekt for, forstår man, fra Socialdemokraternes side.
Vi må have tillid til dem derude.
Men hvis det er den indgangsvinkel, man har, kunne jeg godt tænke mig at spørge: Mener man så også, at det er detailregulering, at der er en lovgivning, der siger, at det ikke i en lokal bestyrelse kan besluttes, at der kun skal ansættes mandlige pædagoger?
Er det detailregulering?
Er det unødvendig detailregulering?
Mener Socialdemokratiet det?