runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2013-11-12:
Tak for det, formand.
Da Venstres ordfører på beslutningsforslag nr. B 7 ikke har mulighed for at være til stede her i salen i dag, har jeg lovet ham at læse ordførertalen op: Der er ikke brug for flere ungdomsuddannelser end dem, vi har i dag.
Vores ungdomsuddannelser har et godt og velkendt fundament at stå på, men forslagsstillerne har dog ret i, at de trænger til et grundigt eftersyn, hvilket vi også er i gang med.
Vi har tidligere i dag behandlet forslag til ny folkeskolereform, hvor vi jo i enighed har opnået nogle mærkbare forbedringer.
Vi forhandler i øjeblikket om en erhvervsskolereform, der højst sandsynligt også vil få indvirkning på vore gymnasier.
Jeg tror, vi alle er enige om målet, nemlig at vores ungdomsuddannelser skal sikre, at vores unge får et solidt fodfæste på arbejdsmarkedet – en proces, der påbegyndes i grundskolen og fortsætter via ungdomsuddannelser og for nogles vedkommende afsluttes med en videregående uddannelse.
Forslaget fra Dansk Folkeparti om at oprette forberedelsesskoler er jo indbygget i vore grundskoler.
I Venstre har vi tillid til det folkeskoleforlig, vi lige har indgået, selv om der selvfølgelig var elementer, der kunne have været bedre, men i Venstre tror vi ikke på, at tanken om en forberedelsesskole er løsningen.
I Venstre sætter vi vores lid til, at vi får en god erhvervsskolereform, og når denne reform er i hus, og når vi har modet til at se på gymnasierne og hf i forbindelse med vejledning, brobygning og taxameter, har vi der også nogle muligheder for at skrue på nogle knapper, så det kan få konsekvenser på stederne.
Venstre kan som sagt ikke støtte forslaget fra Dansk Folkeparti, men vi vil gerne tage Dansk Folkeparti på ordet, så hvis ikke vi når i mål med erhvervsskolereformen på en sådan måde, at både unge og danske virksomheder står bedre rustet til fremtiden i forbindelse med de afledte udfordringer og forventninger til gymnasiet, f.eks. vejledning, brobygning og taxameter, er Venstre klar til at fremsætte et beslutningsforslag for på den måde at få regeringen i tale.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-12:
Jeg tror ikke, hr. Alex Ahrendtsen er så forvirret, som han giver udtryk for at være, for jeg og tidligere ordførere har bare prøvet at beskrive, at der er forskellige grunde til, at man kan, f.eks. i forbindelse med en international skole.
Her kan forældrene være flyttet direkte fra udlandet til et sted i Danmark, og de vil ikke have den flere år eller måske flere generationer lange lokale forankring, der skal til for at starte en skole.
Det er en meget markant forskel.
Noget andet er, at vi jo ser flere tilfælde, hvor der i byer, hvor kommunen beslutter sig for at lukke en skole, fordi man ikke mener, den er levedygtig, eller også er der et alt for lille grundlag til den – der kan være mange årsager til det – er en forældrekreds eller et lokalt engagement, der vil starte en friskole, og så er der det princip, at der er 1 års ventetid, til man kan gøre det.
Hvis man havde kunnet lave en filial, ville man jo fra den ene dag til den anden kunne starte en friskole, og det ville jo også binde kommunalpolitikerne i forhold til at træffe politiske beslutninger.
Jeg har bare prøvet at sige, at der er mange forskellige årsager til det, og vi ønsker ikke, at der skal ske en kommercialisering af det her.
Vi ønsker, at en friskole skal være lokalt forankret.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-11-12:
Jeg har så absolut tillid til de frie skoleformer, vi har i Danmark, absolut – jeg har selv arbejdet på en efterskole.
Men jeg tror faktisk, at geografisk forankring langt hen ad vejen også er et ønske fra de enkelte skoler.
I forhold til om jeg er villig til at indgå i en dialog, vil jeg sige, at det er jeg absolut, ingen tvivl om det.
Nu har fru Anni Matthiesen og de øvrige forslagsstillere jo så fremsat ét bud, som er sådan en – sådan som jeg læser det – totalliberalisering, en total afskaffelse af geografiske krav, og det må vi nok sige at vi synes i hvert fald er noget vidtgående.
Hvis der er andre bud, vil jeg selvfølgelig tage dem med hjem i tænkeboksen og overveje dem, men det konkrete, som er lagt frem, og som vi diskuterer her i dag i beslutningsforslag nr. 6, kan vi ikke bakke op om fra radikal side.
Anni Matthiesen (V), 2013-11-12:
Jeg har altid tænkt, at De Radikales ordfører forstod værdierne, som netop de frie skoler står for, og altså ville kæmpe for nogle af de vigtige kulturelle institutioner, som de jo er – hvilket ordføreren også selv nævner.
Når det så er sagt, vil jeg gerne stille hr. Jeppe Mikkelsen et spørgsmål, for hr. Jeppe Mikkelsen udtalte i Altinget i slutningen af sidste uge, at De Radikale er parate til at diskutere og eventuelt gå i dialog omkring afstandskriterierne, og der kunne jeg godt tænke mig sådan mere konkret at høre: Hvad er det, De Radikales ordfører mener med det?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-11-12:
Tak, formand, og tak til forslagsstillerne for dette beslutningsforslag.
Jeg synes på mange måder, det er et godt forslag, og det afspejles også i, at vi allerede er på vej med flere af tiltagene, som det blev nævnt af tidligere ordførere.
Og det synes jeg også jeg sådan set kan også høre at der i hvert fald er noget ros til ministeren for – trods alt.
Jeg synes, det er glædeligt, at vi på tværs af partiskel er enige om at åbne op for, at der kan være vuggestuer i forbindelse med frie grundskoler, ligesom de allerede i dag må have børnehaver.
Det synes jeg er rigtig godt, for det giver mere sammenhæng for det enkelte barn.
Jeg vil sådan set også godt rose ministeren for at være i dialog med de frie fagskoler om at få revideret ikke bare deres navn, men selvfølgelig også få kigget på kernefagligheden i det lovforslag, der er på vej .
Jeg må sige, at jeg ikke bryder mig om ideen om, at en skole f.eks. kan oprette 20 filialer rundtomkring i landet.
Det er vi i Radikale kritiske over for af to årsager: For det første er det vigtigt for frie skoleformers fællesskab, at de også har et geografisk fællesskab.
Det er ikke det samme for eleverne, hvis man kun går på en filial af en moderskole og derfor ikke har samme tætte kontakt til alle dele af skolen, f.eks. til forstanderen på skolen.
For det andet udspringer skolerne jo ofte af lokale ildsjæle, og de her frie skoleformer er jo på mange måder også nogle store kulturelle institutioner i de lokale samfund, som de ligger i.
Og der kan jeg godt frygte lidt – og jeg undrer mig egentlig lidt over, at forslagsstillerne så ikke undrer sig over det i samme omfang – at det kan være svært som skole at sikre en fortsat lokal forankring, hvis man ligger i mange forskellige lokalsamfund og f.eks. ikke har ledelse alle steder. Desuden må jeg sige, at jeg synes, at beslutningsforslagets bemærkninger er sådan relativt vagt udformet på det her punkt, og jeg har faktisk svært ved at tro, når jeg nu sådan lytter til de normalt gode folk, der står bag beslutningsforslaget, at man principielt set vil tillade 117 skoler med samme moderskole, altså tillade en skole med 117 filialer landet over.
Som afslutning vil jeg som ren oplysning bare nævne, at der mig bekendt – og jeg kan blive klogere, det skal siges – altid har været geografiske krav til de frie skoleformer.
Det kan jo hurtigt komme til at lugte af noget, som har med Tvindloven og lignende at gøre.
Men mig bekendt har der altså altid været de her geografiske krav, simpelt hen fordi man historisk også har ment, at de skulle bygge på lokalt engagement.
Så for at opsummere her til sidst, vil jeg sige, at vi altså ikke kan støtte beslutningsforslaget, men det er jo først og fremmest af den glædelige årsag, at der allerede arbejdes på de fleste elementer i ministeriet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-11-12:
Jo, men vi henholder os bare til, at internationale skoler har mulighed for at oprette filialer, og derfor skal andre skoler, der minder om dem, selvfølgelig også have lov til det.
Det burde man jo egentlig have sagt ja til.
Så jeg hører egentlig en bekymring, som bruges som et figenblad for at kunne hælde et beslutningsforslag, som er udmærket, ned af brættet, og det er jo selvfølgelig ærgerligt.
Det er jeg ked af.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-12:
Jamen som jeg hører både ministeren og den socialdemokratiske ordfører – jeg regner også med, at den radikale ordfører vil komme ind på det; jeg kender i hvert fald hans holdning – og også SF, er vi ikke interesseret i at skabe skolekoncerner, som driftige forretningsfolk i det lange løb kan tjene penge på.
Det kan man jo så være uenig i er det, der vil ske.
Men vi er bare politisk uenige i, at friskoler, som vi betragter som noget, der skal være lokalt forankret, skal begynde at være sådan en franchise, kan man sige – undskyld, det er ikke et dansk ord – og at man skal oprette kæder af skoler.
Det er vi simpelt hen politisk uenige i.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-11-12:
Jeg hører egentlig ikke politisk uenighed.
Jeg hører snarere bekymring, og det kunne vi da godt have håndteret, hvis der havde været vilje til det fra regeringens side.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-12:
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre hr. Alex Ahrendtsen om, hvad man skal gøre ved et beslutningsforslag, hvor man er politisk uenig i den ene tredjedel, og hvor to tredjedele af beslutningsforslaget allerede er i proces.
Det ene er sat på lovprogrammet i december.
Hvad har det at gøre med drilleri?
Det betyder jo bare, at noget af det er i gang; andet af det er vi nogle, der er politisk uenige i.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-11-12:
Tak for det.
Vi er i Dansk Folkeparti særdeles glade for at være medforslagsstillere.
Også en tak til Liberal Alliance for i sin tid at have rejst hele debatten om de frie grundskolers vilkår.
Det medførte jo en meget fin beretning, som Venstre har fulgt op på, og vi har så fået dette beslutningsforslag i salen.
Normalt er det jo sådan, at beslutningsforslag bliver hældt ned af brættet af regeringen og det flertal, der er.
Det ser vi jo så også ske i dag, og figenbladet er skolekoncerner.
Det er altså lidt overraskende.
Ministeren siger, at vi sparker åbne døre ind.
Det er muligt, at vi gør det.
Men når døren så er blevet åbnet, smækker man den til allersidst i, for det er jo et beslutningsforslag, og regeringen skal helst ikke sige ja til oppositionens beslutningsforslag.
Det virker lidt besynderligt.
Vi synes jo i Dansk Folkeparti, at det er glimrende, at vi ligestiller frie grundskoler m.v. med internationale skoler, så de også kan få lov til at lave filialer i de her særlige tilfælde, som det jo drejer sig om.
Men det var der altså ikke i dag.
Regeringen vil opretholde traditionen med at hælde beslutningsforslag ned af brættet, og det er selvfølgelig ærgerligt.
Troels Ravn (S), 2013-11-12:
Som jeg forhåbentlig meget tydeligt gav udtryk for, er vi ikke interesseret i at åbne op for de her koncerndannelser.
Men det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi i nogle tilfælde kan indgå i en dialog og prøve at se, om vi kan finde lokale løsninger, som giver mening.
Det tror jeg må være det, der kan siges i dag.
Anni Matthiesen (V), 2013-11-12:
Det er bare lige, for at det er helt klart: Ordføreren er altså enig med mig i, at det kunne være en god ting, at man lokalt så gav bevilling til, at man godt kunne få lov til at lave en filial.
Er det rigtigt forstået?
Altså at ordføreren ikke går ind for, at vi skal fastholde lovgivningen, som den er i dag, men er parat til måske at kigge på den for at give nogle flere muligheder til mere frit at gøre tingene på anderledes og nye måder?
Troels Ravn (S), 2013-11-12:
Det er nemlig rigtigt, og det er vigtigt, at vi har den dialog, eksempelvis med Studenterkurset og Kostskolen i Sønderjylland, og prøver at finde løsninger, som ikke åbner op for de her koncerndannelser.
Og derfor glæder det mig, at ministeren også gav udtryk for, at når der er konkrete eksempler, må der igangsættes en dialog, og så må man prøve at se, om der kan findes en god løsning.
Det er vi alle sammen meget optaget af.
I det her konkrete tilfælde ved både ordføreren og undertegnede, at det er en kostskole og et studenterkursus, som ligger i et område, hvor det kunne give god mening, at man fik lov til at oprette en filial.
Anni Matthiesen (V), 2013-11-12:
Det er lige før, det begynder at trække herinde i Folketingssalen med alle de åbne døre, der bliver sparket ind.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om noget.
Jeg ved, at ordføreren og jeg selv jo bl.a. har deltaget i møder på Studenterkurset og Kostskolen i Sønderjylland, hvor man egentlig har nogle lokale ønsker om at udvikle skolen.
Mener ordføreren da, at en vej kunne være at sige, at så må vi have skrevet ind, at man kan søge dispensation for at kunne gøre nogle nye ting?
Troels Ravn (S), 2013-11-12:
Socialdemokraterne kan samlet set ikke støtte beslutningsforslag B 6.
Som det er sagt af ministeren, er beslutningsforslaget delt op i tre dele.
Det beslutningsforslag her sparker lidt en åben dør ind, som der bliver sagt, og det er sådan, at frie grundskoler i dag har mulighed for at etablere og drive private institutioner og private pasningsordninger for børn, der er fyldt 2½ år, men endnu ikke begyndt i børnehaveklassen.
Det foreslås, at denne adgang udvides til også at gælde børn under 2 år og 6 måneder og dermed bringes til at omfatte alle børn, som endnu ikke er begyndt i børnehaveklassen.
Beslutningsforslagets anden del om frie grundskoler, private gymnasieskoler og frie kostskoler skal i lighed med internationale skoler have mulighed for at til etablere afdelinger og filialer.
Da beslutningsforslaget også vedrører spørgsmålet om, hvorvidt folkehøjskoler skal kunne oprette afdelinger, berører det også kulturministerens område, og kulturministeren har så meddelt, at hun finder, at det vil være mest hensigtsmæssigt, at de dele af beslutningsforslaget, som vil berøre folkehøjskolerne, behandles i forbindelse med behandlingen af kulturministerens forslag til ny lov om folkehøjskoler.
Herudover kan jeg tilføje, at frie grundskoler, frie kostskoler og private gymnasier er et værdifuldt alternativ til de offentlige skoler, ikke mindst i kraft af deres lokale forankring og bidrag til mangfoldigheden på skoleområdet.
Men skoler, der oprettes som filialer af centralstyrede skolekoncerner, vil ikke udspringe af lokalmiljøet og vil ikke i samme udstrækning kunne bidrage til mangfoldigheden.
Socialdemokraterne er ikke interesseret i at anvende statslige tilskudsmidler på skolekoncerndannelser, koncerndannelser, som i værste fald kan udvikle sig til egentlige skoleimperier.
Beslutningsforslagets tredje del er, at husholdnings- og håndarbejdsskolernes navn i lovgivningen ændres til frie fagskoler og skolernes kernefaglighed i loven beskrives som livspraktiske og erhvervsrettede fag.
Regeringen har allerede tilkendegivet at ville ændre husholdningsskolernes og håndarbejdsskolernes navn i lovgivningen til frie fagskoler og har givet tilsagn herom til Foreningen af Frie Fagskoler.
Der er igangværende drøftelser med Foreningen af Frie Fagskoler om behov og ønsker til justeringer af lovens krav til skolernes kernefaglighed.
Så også her sparker oppositionen således en åben dør ind.
Anni Matthiesen (V), 2013-11-12:
Jeg vil egentlig også gerne her i mit sidste spørgsmål bede ordføreren om at kommentere, om det på en eller anden måde ikke er lidt modstridende, at man netop nu sammen med kulturministeren, som jo er radikal, arbejder på måske at få fjernet nogle af de stramme bånd, som Tvindloven har betydet for højskolerne, men at man ikke er parat til i dag at kigge på måske at fjerne nogle af de stramme bånd, når det gælder de frie skoler.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-11-12:
Jo, men nu vi siger vi jo sådan set, at vi i forvejen imødekommer to ud af tre punkter i beslutningsforslaget
, så at sige, at vi er helt afvisende, synes jeg faktisk ikke er rigtigt.
Jeg synes sådan set, der er en rigtig god imødekommelse af det her beslutningsforslag i forhold til mange andre beslutningsforslag, som kommer fra oppositionens side.
Med hensyn til at lette i forhold til Tvindloven vil jeg sige, som jeg sagde i min ordførertale, at de her krav omkring geografisk samling på skolerne også har været der før Tvindlovgivningen, så jeg synes ikke, det er en helt vildt kontroversiel ting.
Men vi er åbne over for dialog, som jeg har sagt; det vil vi gerne være med til.
Men det, der er blevet præsenteret i dag, kan vi ikke støtte.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-11-12:
Altså, jeg er forvirret på et højere plan: Kommunerne må gerne lave filialer, internationale skoler må også gerne lave filialer, men frie grundskoler må ikke lave filialer.
Vi hører, at det skyldes hensynet til at undgå skolekoncerndannelse, så er der et geografisk princip, så er det noget med forældreskaren, og nu har det noget at gøre med, at der er forskel på folkeskole og frie grundskoler.
Enten kan man lave filialer, eller også kan man ikke.
Man kan ikke sige ja ene sted og så sige nej det andet.
Kan ordføreren virkelig ikke se, at det ikke helt hænger sammen argumentationsmæssigt?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-12:
Nej, nu taler hr. Alex Ahrendtsen jo mod bedre vidende.
Vi har jo diskuteret det her rigtig mange gange, altså hvad forskellen er på en friskole og en folkeskole.
Man har i dagens Danmark mulighed for at få støtte til at drive en friskole, og det er noget helt andet end en folkeskole.
Bl.a. ser vi jo eksempler på, at folk i kommuner, hvor man politisk beslutter sig for at lukke en skole af den ene eller anden grund, kan beslutte at starte en friskole i stedet for efter 1 år.
Det princip, at der skal gå 1 år, ville man jo fuldstændig smide væk, hvis man kunne lave filialer,
så kunne man jo bare i stedet for at starte en friskole efter 1 år åbne en filial.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-11-12:
SF er imod filialer, siger ordføreren.
Er SF's så også imod, at kommuner laver folkeskolefilialer?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-12:
Hvis man skal se det helt overordnet, vil jeg grundlæggende sige, at vi fra SF's side er imod filialer, og så er det jo svært at sige, at det, hvis det bare er inden for et vist antal kilometer, er o.k., fordi det er princippet med filialer, vi er imod.
Vi synes, den enkelte skole skal have et helt konkret og lokalt bagland, f.eks. en forældrekreds, som støtter op om den skole.
Om der skal gives dispensationer eller være mulighed for dispensationer, synes jeg da godt man kan tale med ministeren om, men som udgangspunkt går vi ikke ind for at åbne op for muligheden for et nyt lovforslag eller for det, som beslutningsforslaget lægger op til.
Anni Matthiesen (V), 2013-11-12:
I dag er det faktisk sådan, at der i selve lovteksten ikke nogen steder står om muligheden for at få eller søge en dispensation, så alene det kunne være med til at give en lidt større frihed.
Ordføreren nævner selv, at det i de lokale eksempler, som er givet i beslutningsforslaget, var oplagt at kigge på en eventuel dispensation.
Så var det en mulighed, altså at man kunne skrive det ind i lovteksten?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-12:
Vi er imod, at man laver filialer af friskolerne, fordi det netop drejer sig om det lokale engagement.
Hvis man åbnede fuldstændig op, som det her forslag giver udtryk for man gerne vil, må det jo både betyde, at man skal kunne åbne en skole 100 km væk, men også et par kilometer væk.
jamen så må man jo se på det i forhold til at få en dispensation.
Jeg kan jo ikke afvise det eller vide, hvordan ministeriet vil se på det, det synes jeg, man må tage stilling til helt konkret.
Anni Matthiesen (V), 2013-11-12:
SF's ordfører var inde på, at SF ikke kan bakke op om det, hvis det sker langt væk fra skolen, altså at man eventuelt vil bygge ud eller lave en filial.
Kunne SF's ordfører forklare mig, hvad langt væk fra er?
Altså, hvad skal der til i meter eller kilometer, for at SF kunne synes, at det var en god idé, at man åbner op?
Hvor er grænsen?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-12:
Beslutningsforslaget fra oppositionen omhandler forholdene for de frie skoler og søger at give disse muligheder for at udvikle sig, herunder muligheden for at oprette vuggestuer og etablere filialer.
Som det måske er nogle bekendt, ser vi i SF friskolerne som et positivt supplement til folkeskolen, og derfor er vi generelt positive over for tiltag, der kan hjælpe de ildsjæle, der allerede har eller får lyst til at prøve kræfter med at drive en friskole.
For det perspektiv, der for os er det vigtige, er netop, at de frie skoler er noget andet end folkeskolen.
Det kan være pædagogisk eller i forhold til den overordnede indholdsmæssige profil, men det kan også være i de tilfælde, hvor lokalsamfundet i en kommune, hvor det har været svært at få økonomien til at hænge sammen, og hvor en lille landsbyskole har måttet lukke, beslutter sig for at åbne en friskole.
Af samme årsag er vi også betænkelige ved at give frie skoler mulighed for at oprette filialer langt fra det, man kan kalde hovedskolen.
Det går imod intentionen om den lokalt forankrede skole, hvis en skole udvikler sig til at være en koncern med afdelinger i mange byer, og så kan vi frygte, at næste skridt bliver en egentlig kommercialisering, og det er vi ikke interesserede i.
Når det er sagt, kan det give god mening, at den lokale friskole får mulighed for at udvide paletten med eksempelvis en vuggestue, og det ser regeringen, som vi har hørt, jo også allerede på i lovprogrammet, hvor punktet er sat på til december.
Så netop den del kommer der mere om i salen på et tidspunkt.
Sidst, men ikke mindst, ønsker man med beslutningsforslaget også af det ændre husholdnings- og håndarbejdsskolernes navn i lovgivningen til frie fagskoler, og det er regeringen som bekendt allerede i færd med, ligesom man også diskuterer skolernes interesseorganisation, og om der er behov for yderligere ændringer, når nu man er i gang.
Med de bemærkninger kan SF altså støtte dele af intentionerne bag forslaget, men vi kan ikke støtte forslaget som helhed, som jeg også har været inde på i dag.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-11-12:
Jeg vil bare forholde mig til det beslutningsforslag, som fru Lene Espersen selv er forslagsstiller på, og der står sådan set, at man fuldstændig vil afskaffe kravene, sådan som jeg læser det.
Det kan vi ikke bakke op om.
I forhold til de to konkrete tilfælde synes jeg at de skal tage kontakt til de respektive ministerier.
Lene Espersen (KF), 2013-11-12:
Mit spørgsmål går sådan set på den diskussion, der er om den del, som De Radikale problematiserer, for jeg mener, at ordføreren taler om sådan nogle sager, og så kan man pludselig oprette 115 filialer rundtomkring i hele landet.
Altså, hvis man læser bemærkningerne til beslutningsforslaget – nu er det jo et beslutningsforslag og ikke et lovforslag – kan man se, at der er to eksempler, der er nævnt.
Det er et eksempel med studenterkurset og kostskolen beliggende i Toftlund, der vil etablere en afdeling i Aabenraa, og så er der et eksempel på Sportsefterskolen Sine, som vil placere noget i Løgumkloster by og noget lidt uden for Løgumkloster.
Her er der to helt konkrete eksempler på, at det ikke er inden for den samme matrikel, men det er dæleme tæt på hinanden, og så vil jeg spørge ordføreren, om det ikke er god radikal tankegang, at naturligvis skal sådan noget være muligt.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-11-12:
Det handler jo om, om forældrene overhovedet har en mulighed for at blive forankret i det lokalsamfund, som skal stå bag en skole.
Det har de måske ikke i samme omfang i forhold til en international skole frem for en ganske almindelig fri grundskole.
Sådan som jeg har læst op på det, og sådan som jeg erindrer det, da man ændrede loven i sin tid – det er ikke så lang tid siden, men det er dog, før jeg blev valgt til Folketinget – var det et af hovedargumenterne for faktisk at gøre det og årsagen til, at VK-regeringen stod i spidsen for det.
Det stemte alle partier for, så vidt jeg erindrer, på nær Dansk Folkeparti faktisk.
Hvor en almindelig fri grundskole jo bygger på lokale ildsjæle, som står bag skolen i en skolekreds, kan det ofte være sværere for forældre, der er interesseret i en international skole, fordi de jo typisk flytter til landet lige umiddelbart inden.
Jeg tror, at det var et af de hovedargumenter, der var for at ændre loven, dengang et bredt flertal i Folketinget på nær Dansk Folkeparti i øvrigt stemte for ændringen.