runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2009-03-31:
Der jo vide rammer for, f.eks. hvilken profil man vil have på en folkeskole i dag.
Man kan have en folkeskole, der har en idrætsprofil, og man kan også have en folkeskole, der har en profil, som er mere praktisk anlagt.
Der er jo mange muligheder for at have en bestemt profil ude på den enkelte folkeskole.
Det, der bare er Dansk Folkepartis udgangspunkt, når vi taler om folkeskolen, som jo er folkets skole, er, at der altså også skal være nogle rammer og nogle regler, der gør, at uanset hvor i Danmark en elev går i folkeskole, og uanset hvor i landet man som forældre ønsker at flytte hen med sine børn, kan man også være sikker på, at det folkeskoletilbud, som findes det pågældende sted, lever op til en række standarder.
Der synes vi, at det, at man skal give dannelse på den enkelte folkeskole - det kan betyde en lang række ting, men det kan også betyde morgensang - skal være et tilbud eller en mulighed, som findes på alle folkeskoler.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-03-31:
Nu tog hr. Martin Henriksen en anden spændende ting op, nemlig at man skal sikre det frie skolevalg, og det er vi jo meget enige om.
Men et frit skolevalg er især rigtig godt, hvis der reelt er et valg mellem forskellige ting.
Skoler står for noget forskelligt - nogle har måske morgensang, andre har ikke, og man kan virkelig vælge den skole, der har nogle værdier og nogle ting, som den enkelte gerne vil vælge til sit barn.
Jeg vil bare gerne spørge ordføreren, om det er et frit skolevalg, når man netop ødelægger skolernes mulighed for at være forskellige og for at have forskellige måder at gøre tingene på.
Er det et frit skolevalg?
Martin Henriksen (DF), 2009-03-31:
Altså, når vi skriver, at vi arbejder for at styrke forældreindflydelsen, så er det det, vi gør.
Der tænker vi i Dansk Folkeparti på den diskussion, som vi jo har haft efterhånden i et stykke tid, om, at der jo er et hul i folkeskoleloven, hvor nogle kommuner er så kreative at nedlægge folkeskoler og så rejse dem igen som undervisningssteder, og på den måde undgår man så alt det besvær med det frie skolevalg og forældrebestyrelser osv.
Vi har jo sagt, at vi gerne vil lukke det hul i folkeskoleloven, men jeg kan forstå, at der ikke er flertal i Folketinget for at lukke det hul, bl.a. fordi Socialdemokraterne heller ikke er indstillet på det.
Så vi kan lave et kompromis, hvor vi siger, at vi vedtager Dansk Folkepartis forslag, som rigtig nok vil medføre en lille indskrænkning i nærdemokratiet derude, selv om der nu stadig væk vil være ret vide rammer til at beslutte, hvad man nu har lyst til at beslutte, og så kunne Socialdemokraterne måske sammen med Dansk Folkeparti kæmpe for, at det frie skolevalg og forældrebestyrelserne blev opretholdt, så kommunerne ikke har mulighed for at omgå de intentioner, der er i folkeskoleloven.
Det er det, vi mener med det.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-03-31:
Hr. Martin Henriksen behøver ikke at takke allerede, for vi vil da gerne debattere lidt endnu.
Jeg er nemlig kommet til at se mange ting i det her forslag.
Bl.a. siger hr. Martin Henriksen, at Dansk Folkeparti arbejder meget på at sikre nærdemokratiet og forældreindflydelsen, og så vil jeg gerne spørge, om det er en styrkelse af forældreindflydelsen, at man siger til en skole, at de skal have morgensang, uanset om de vil eller ej, uanset om de har andre værdier, og uanset om det vil løse deres problemer eller ej, og at man siger, at det skal være på dansk, og at det eventuelt skal være om mandagen eller fredagen?
Er det virkelig, hvad Dansk Folkeparti mener med forældreindflydelse?
Marianne Jelved (RV), 2009-03-31:
Jeg vil indlede helt fredsommeligt med, at jeg gerne vil anerkende, at hr. Martin Henriksen har positive hensigter med at styrke sangen i folkeskolen.
Men så synes jeg godt nok, det er lidt af en provokation at understrege, at det skal ske ved lov, og at det er danske sange, der skal synges.
Det synes jeg ikke er hensigtsmæssigt, og jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor Dansk Folkeparti fremturer med, at alting af den karakter skal ske med tvang, lovgivning, pålæg og kontrol.
Hvorfor ikke i stedet anerkende, at der faktisk sker rigtig meget godt i den danske folkeskole, og at der er rigtig mange skoler, som allerede har morgensamling, hvor der foregår mange forskellige ting - fortællinger, sang - et kvarter om morgenen, ikke hver dag, men et par gange om ugen?
Jeg har f.eks. besøgt en skole, hvor en 2. klasse skulle optræde til en morgensamling, og det var i januar måned, så de havde gået i skole i halvandet år, og de stod med højskolesangbogen slået op og sang af hjertens lyst, selv om de garanteret overhovedet ikke var i stand til at læse teksten, men de var vant til at holde højskolesangbogen i hånden, og de kunne sangen udenad.
Jeg synes, det er befriende, at man kan rejse rundt i landet og opleve den slags gode stjernestunder.
Så vi vil meget gerne anbefale Dansk Folkeparti at prøve med kærlighedens stærke arm; at have forventninger til skolen og tale pænt om den og appellere til, at de tager fat og synger - hvis ikke de allerede gør det - også selv om det ikke er i sangtimen.
Det Radikale Venstre har tillid til, at skolerne løfter deres opgave, og vi har tillid til, at man samler eleverne om et fællesskab, fordi det er en del af den demokratiske dannelse, og det er folkeskolens opgave, som den er forpligtet på.
Så vil jeg gerne, ligesom fru Charlotte Dyremose gjorde det i sit indlæg, endnu en gang erklære mig stærkt tilfreds med undervisningsministeren.
Jeg er helt enig i alt det, der blev sagt, og jeg vil gøre opmærksom på, at det er anden gang inden for kort tid, og det er foranlediget af forslag fra Dansk Folkeparti - det mener jeg at undervisningsministeren bør tænke over.
Charlotte Dyremose (KF), 2009-03-31:
Hvis man tager Gauerslundprojektet, det her med læringsstile, er der sagt meget om, at der kan være noget med, at man lærer bedre på andre måder osv., men noget at det, som vi alle sammen kan se på skoleområdet, og noget at det, der er allermest vigtigt, når man laver de her initiativer på skolerne, er, at eleverne er engagerede, at lærerne er engagerede, og at forældrene er engagerede, for når alle tre parter er engagerede, bliver resultatet godt.
Det understøtter da lysten og glæden ved at synge, og derfor tror jeg, at der er meget stor forskel på, om tommelfingeren bliver vendt op eller ned i den umiddelbare omgangskreds, når man fortæller om sang, og når man gerne vil opleve sang.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-31:
Jeg vil gerne tage fat på det argument, som man typisk hører, imod Dansk Folkepartis holdning på det her område, og som også fru Charlotte Dyremose fremførte, nemlig at det skal komme af lyst.
Det er jo ærlig talt nok sådan, at eleverne ikke vil forholde sig så meget til, om det er en beslutning, skolebestyrelsen har truffet, eller det er en beslutning, Folketinget eller undervisningsministeren har truffet, så derfor falder det argument vel lidt til jorden.
De, der er den primære målgruppe, når vi taler om sang, er vel eleverne bl.a. i folkeskolen, fordi vi ønsker, at det skal være en del af den dannelsesproces, som de fleste af os synes der skal være i folkeskolen.
Så jeg vil bare høre, om ikke fru Charlotte Dyremose kan se, at det argument ikke burde være så tungtvejende igen, når man forsøger at argumentere mod Dansk Folkepartis forslag.
Thomas Jensen (S), 2009-03-31:
Jamen jeg kan da oplyse Dansk Folkepartis ordfører om, hvor jeg har de tal fra.
Jeg har dem fra økonomi- og erhvervsministeren.
Økonomi- og erhvervsministeren har i svaret på spørgsmål nr. 34 sagt, at hvis det kun var nye renoveringsprojekter, der kom i gang, ville mellem 4.300 og 4.800 komme i beskæftigelse.
Men hvis man medtager de renoveringsprojekter, som i forvejen ville blive gennemført, kommer man helt ned på, at kun mellem 2.200 og 2.400 kommer i beskæftigelse, så derfor er det da ret klart, at beskæftigelseseffekten af forslaget er meget, meget ringe.
Vi skal have øremærket forslaget til energibesparende foranstaltninger, så vi kan få sat gang i nye projekter, og vi skal have afsat en ekstra pulje på 1,5 mia. kr., så beskæftigelseseffekten bliver dobbelt så stor.
Dansk Folkeparti gør ikke nok for at sætte gang i beskæftigelsen, hvis Dansk Folkeparti ikke bakker op om oppositionens ændringsforslag.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-03-31:
Jeg må indrømme, at jeg ikke ved, hvor hr. Thomas Jensen har de tal fra.
Men jeg ved i hvert fald så meget, at man regner med, at forslaget vil bevirke, at der kommer 5,5 mia. kr. ud, når man investerer de 1,5 mia. kr. Så vil folk udføre yderligere arbejde for 3-4 mia. kr. mere, og det vil altså øge beskæftigelsen væsentligt mere end de 1,5 mia. kr., der står her.
Thomas Jensen (S), 2009-03-31:
Nu siger DF's ordfører, at DF kun vil væksten, og ordføreren siger også, at oppositionen kun vil energibesparelser.
Næ, vi vil faktisk begge dele, og sigtet med dette forslag skulle jo være både at sætte ekstra gang i beskæftigelsen og sætte ekstra gang i energibesparelserne.
Vi har fået nogle svar fra ministeren, og med de svar bliver man faktisk bekræftet i, at det ville sætte mere gang i væksten og altså også beskæftigelsen, skabe flere job i byggeriet, hvis det var sådan, at man øremærkede forslaget her til energibesparelser.
Det er jo sådan, at når man renser beskæftigelseseffekten ud af forslaget for de renoveringsprojekter, der i forvejen ville blive gennemført, kommer vi helt ned på en beskæftigelseseffekt på 2.200 personer, og det er immer væk ikke ret meget for 1,5 mia. kr.
Hvis vi derimod øremærkede til energibesparende projekter, ville vi få sat gang i en masse nye projekter, som folk ville få en ekstra tilskyndelse til at sætte i gang, og så ville beskæftigelseseffekten være langt, langt større.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-03-31:
Jamen jeg har sagt en gang før til hr. Frank Aaen, at jeg ikke kan svare på det, for det er ikke os, der har stillet krav om det.
Men vi har selvfølgelig stillet krav om, at det skulle skabe beskæftigelse, og derfor synes vi, det er en god idé at udvide forslaget til at omfatte de ting, så også lejerne i det almene og det private udlejningsbyggeri kan få noget.
Frank Aaen (EL), 2009-03-31:
Så synes jeg, man skal stemme for det ændringsforslag, der fjerner det, som forhindrer boligselskaberne i at få andel i puljen.
Det ville da være godt at stemme for det, og så var vi også ude over det problem.
Men så må jeg spørge Venstre og De Konservative: Er det Venstre og De Konservative, der har forlangt, at man ikke må afsætte hele puljen til beskæftigelse og klimaforbedringer?
Er det Venstre, er det De Konservative, eller er det Dansk Folkeparti?
Det er jo et vigtigt element i lovforslaget her, at man har strikket det lige nøjagtig sådan sammen, at man ikke stiller klimakrav med alle de tilskud, der gives, så hvem har krævet det?
Det må Folketinget og befolkningen da have ret til at vide.
Jeg troede, det var Dansk Folkeparti, der havde krævet det, for det har jeg læst et sted, men hvis det ikke er tilfældet, må det jo være Venstre og De Konservative.
Kan vi få et svar?
Anita Knakkergaard (DF), 2009-03-31:
Jamen endnu en gang er det jo bare et socialdemokratisk overbud.
Havde vi sagt 3 mia. kr., havde Socialdemokratiet og den øvrige opposition sagt 6 mia. kr.
Men vi skal jo altså også have gang i det almene boligbyggeri.
Det starter jo allerede den 1. juli, hvor man har aftalt at nedsætte grundkapitalen, så skulle vi nu ikke lade være med at lade der gå inflation i det hele?
Men til gengæld vil jeg sige, at de almene boliger jo får noget.
Og vi har lige lavet en aftale med hensyn til styringen af den almene sektor, hvor vi regner med at sætte 5.000 boliger i gang, og hvor grundkapitalen er nedsat fra 14 til 7 pct. for at sætte gang i byggeriet.
Desuden er startlejen for boligerne nedsat.
Så det er jo ikke, fordi vi ikke gør noget for de almene boliger, overhovedet ikke, det er det rene vås.
Frank Aaen (EL), 2009-03-31:
Nu kan jeg forstå, at grunden til, at de almene boligselskaber er holdt ude, er, at der ellers ikke er penge nok.
Så må man da sætte puljen op.
Hvis der ikke er penge nok, må man da sætte puljen op.
I en periode, hvor milliarderne fosser ud af statskassen, hvor der sendes hundredvis af milliarder ud til erhvervslivet og til bankerne, så kommer man og siger, at 1,5 mia. kr. til de almene boliger er der ikke råd til.
Det synes jeg simpelt hen er et ringe argument.
Men så til det med, hvem det er i forligskredsen, der har krævet - for sådan er det jo, når man indgår forlig, og jeg kan forstå, at det her jo er et forlig - at det hele ikke skal være til fordel for klimaet, men at kun noget af det skal være til fordel for klimaet.
Jeg kunne forstå, at det ikke var Dansk Folkeparti.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-03-31:
Sagt til fru Nanna Westerby: Der er jo til lejere, både i det almene og i det private, og til andelsboliger.
Der er til andelsbolighavere med boenheder og til ejerlejligheder, og der er til parcelhusene.
Der er til det, og der er tænkt på det hele.
Det hele går bare på, at det er pr. boenhed, og at det er pr. lejer.
Det vil sige, at boligselskabet eller udlejeren ikke kan få, og sådan er det.
Derfor bliver det også jævnt fordelt, og for lejerne i det almenes vedkommende kan det f.eks. gå til renoveringer af badeværelser, renoveringer af køkkener og malearbejde indvendig og udvendig.
Så der er kun det, der måske hedder udskiftning af vinduer, som de private parcelhusejere ellers kan gøre.
Nanna Westerby (SF), 2009-03-31:
Jeg må bare sige, at der jo bliver foretaget en helt klar prioritering her.
Fru Anita Knakkergaard siger, at man skal give noget til alle, og at der skal være plads til noget til alt, så alle kan få noget ud af den her pulje.
Men det er jo lige præcis det, der ikke er tilfældet.
Man foretager en rigtig klar prioritering og siger: Den her pulje er primært for boligejerne.
Vi er i SF helt med på, at boligejerne skal have noget ud af den pulje.
Derfor har vi også med det her ændringsforslag foreslået, at man fordobler puljen, og at man sørger for, at både lejere og ejere får reel adgang til den, ikke kun ejerne, som det er tilfældet lige nu.
Og jeg vil gerne høre et forsvar for, hvorfor man ikke vil være med på det her ændringsforslag, der netop sørger for den sociale ansvarlighed, den, der fuldstændig mangler i det her lovforslag.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-03-31:
Jeg vil sige til fru Nanna Westerby, at vi jo har svaret på det sidste gang, men jeg vil gerne gøre det igen.
Hvis det var sådan, at almene boligorganisationer og private udlejere kunne få til massevis af lejligheder, så ville puljen jo hurtigt være tømt, og så ville vi ikke have en jævn fordeling over det hele.
Jeg kunne lige se, hvis de private udlejere herovre plus de almene boligselskaber kom først til mølle, så var puljen bare tømt.
Det har ikke været hensigten.
Det er det, vi vil opnå med det her.
Med hensyn til at det går godt for boligejerne, synes jeg egentlig, at den er lidt dårlig, for mange boligejere går konkurs i disse tider.
Nanna Westerby (SF), 2009-03-31:
Nu gør Dansk Folkeparti jo meget ud af, at man er et meget socialt ansvarligt parti, og alligevel har man støttet en meget lejerfjendsk regering.
Man har støttet en regering, som har indført et skattestop, der har gjort boligejerne rigere, og som ikke har givet lejerne særlig meget andet end forringelser af velfærden.
Man har givet boligejerne værdistigninger som følge af de afdragsfrie lån, og lejerne har ikke fået noget ud af nogen som helst værdistigninger, andet end at de har fået sværere ved at komme ind på boligmarkedet.
Hvis man ringer til det kontor, der sidder med renoveringspuljen i Erhvervsog Byggestyrelsen, så siger de faktisk: Nej, det er rigtigt, lejerne kan ikke få så meget ud af den, den er primært tiltænkt ejerne.
Det undrer mig, at Dansk Folkeparti på den ene side kan forsvare at kalde sig selv for et socialt retfærdigt parti og på den anden side kan støtte en pulje, som gør, at ejerne kan lave både udvendige og indvendige renoveringer, mens lejerne kun kan lave nogle få typer indvendige renoveringer.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren forklare, hvordan det er særlig socialt retfærdigt.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-03-31:
Med hensyn til energirenoveringer vil jeg sige, at det, der er dyrt, når man f.eks. skifter vinduer, er selve vinduet; det koster ikke særlig meget at sætte vinduet i.
Det er klokkeklart, at hvis der er tale om udskiftning af vinduer, er der ikke meget arbejdsløn i det.
Med hensyn til energirenoveringer i den almene sektor kigger vi på det senere.
Det er ikke noget, vi tager nu.
Bjarne Laustsen (S), 2009-03-31:
Jeg er meget interesseret i at finde ud af, hvordan det her forslag er blevet til.
For nogen tid siden var den konservative klimaminister ude at sige, at det selvfølgelig skulle gå til klimainvesteringer og den slags ting.
Så kom Dansk Folkeparti kort tid efter og sagde, at det skulle det ikke; det skulle gå til alting.
Og så ser man et forslag.
Det synes jeg jo er lidt ærgerligt i dag, for hvis nu det var, at regeringen ville have et bredt forlig - og jeg kan jo ikke vide, om det er Dansk Folkeparti, der forhindrer regeringen i at lave et bredt forlig med alle Folketingets partier, det tror jeg faktisk der kunne blive i den sag her - og man kunne kvalificere debatten og være med til at finde flere penge og inddrage andre områder, som jeg også kan høre at Dansk Folkeparti er enig i, men som der er ikke råd til det, hvem er det så, der forhindrer, at der her kunne blive et bredt flertal?
Har Dansk Folkeparti sagt til regeringen: Det her ordner vi sammen med V og K?
Eller er det regeringen, der ikke vil have resten af oppositionen med?
Lene Espersen (KF), 2009-03-31:
Jeg vil sige, at jeg til hver en tid gerne vil måle mig med de forslag, som kommer fra Det Radikale Venstre.
Vi kan konkret bare tage det ændringsforslag, som vi behandler her i dag.
Her er det meste af oppositionen jo er gået sammen om et forslag, der siger, at den her pulje skal strække sig over 2 år.
Hvad ville konsekvensen være af allerede på nuværende tidspunkt at melde ud, at den skal strække sig over 2 år?
Ja, konsekvensen er sådan set bare, at man trækker tingene i langdrag.
Konsekvensen er jo den, at hvis det var sådan, at man kunne søge til langt, langt ind i 2010, var der måske nogle, der ville afvente lidt og holde lidt på pengene og ikke bruge pengene nu.
Derfor vil jeg sige, at der altså er en selvstændig pointe i at lave en sådan ordning særdeles tidsbegrænset, hvis det er sådan, at man ønsker, at den skal have en beskæftigelseseffekt her og nu og ikke alene en beskæftigelseseffekt f.eks. næste år.
Jeg tror faktisk, at det var hr. Mogens Lykketoft, der udtalte til Ritzau for få uger siden, at hele ideen i at lave den her slags puljer faktisk er at gøre dem stærkt tidsbegrænsede, for ellers får de ikke en effekt her og nu.
Morten Østergaard (RV), 2009-03-31:
Jeg tillader mig at tage ministerens udenomsvar som en anerkendelse af, at man i fremtiden vil gøre sig lidt større anstrengelser for at sørge for at få styr på sit flertal ved de aftaler, man laver og kanonerer ud til offentligheden, så vi ikke skal se en gentagelse af den her ekstremt kluntede håndtering fra regeringens side.
Det Radikale Venstres vækstplan for et grønt vidensamfund har en beskæftigelseseffekt på 35.000, altså 10 gange så meget, som der ligger i det her forslag.
Og så foreslår vi et statsligt udviklingsselskab, som intet har at gøre med en statsbank - det ved ministeren udmærket godt, og det ville være klædeligt, om ministeren demonstrerede, at hun havde lyttet til dem, hun forhandlede bankpakke med, og dengang havde forstået det forslag.
Jeg synes, det er så spændende at have en Konservativ økonomi- og erhvervsminister, som siger, at det der med miljøet må vente, for nu drejer det sig om beskæftigelse, og at man så samtidig har en Konservativ klimaminister, som siger, at det med miljøet er det vigtigste for at sikre vækst og velstand.
Jeg tror sågar, at økonomi- og erhvervsministeren selv har været på banen i dagens aviser og sige, at der er en snæver sammenhæng mellem at satse på det grønne og satse på beskæftigelse. Jeg siger bare: Det er en sang fra de varme lande, når ministeren ikke leverer varen i praksis.
Lene Espersen (KF), 2009-03-31:
Det er jo mageløst at høre på hr. Morten Østergaard.
Hr. Morten Østergaard indledte faktisk sin besvarelse med at sige, at Det Radikale Venstre ønsker sådan en grøn udviklingsbank, hvor man kan søge om finansiering af sine tilskud.
Hvad effekt ville det have haft på beskæftigelsen?
Det ville jo have sat alting i stå i meget, meget lang tid, hvis man havde lavet en ordning, hvor alle bare kunne gå til en bank og søge - en statslig bank vel at mærke, der så først skulle op at stå.
Det her er da en langt, langt kortere proces.
I løbet af meget få uger er det rent faktisk lykkedes at få en aftale på plads og også at få sagen fremmet i Folketinget, få lavet lovforslag, få det sendt i høring, herunder også at få det førstebehandlet og andenbehandlet og forhåbentlig tredjebehandlet inden påske.
Jeg erkender, at når det er en sådan proces, er der altså nogle ting, der midlertidigt går i stå.
Derfor er der også lagt et vist pres på os, for at vi selvfølgelig skal søge at blive færdige inden påskeferien.
Men at arbejde hurtigt i et par uger er en lille pris at betale for så at få sat noget i gang, der virkelig kan fremme beskæftigelsen.
Morten Østergaard (RV), 2009-03-31:
Jamen jeg vil da starte med en glædelig nyhed til ministeren, som jeg ikke fik med i min ordførertale, nemlig at Det Radikale Venstre også kan støtte ministerens ændringsforslag, og så er vi jo allerede ved at bibringe den gode stemning.
I forhold til det konkrete spørgsmål til mig er det jo ministeren velkendt, at Det Radikale Venstre ønsker et statsligt udviklingsselskab - det foreslog vi under forhandlingerne om bankpakke II, det foreslog vi som en del af vores vækstpakke for et grønt vidensamfund, og det er selvfølgelig stadig væk vores holdning.
Så det er svaret på det.
Så siger ministeren i et svar til hr. Bjarne Laustsen, at man forhandler med dem, der sad ved bordet.
Og det var jo det, der var så fantastisk, nemlig at man sådan set gjorde det, men man glemte så den finanslovspart, man havde i Liberal Alliance.
Det førte så til, at det her forslag indtil videre - det har ministeren endnu ikke forholdt sig til, hverken under første- eller andenbehandlingen - alene har haft den effekt at forværre den økonomiske krise, fordi det er gået i stå.
Folk har opsagt deres aftaler med håndværkere, fordi de vil vente på, at de kan få de her tilskud.
Lene Espersen (KF), 2009-03-31:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at jeg ikke synes, det ene skal udelukke det andet.
Det skal være sådan, at man stadig væk også kan sætte ting i gang, der alene fremmer beskæftigelsen, og det skal også være sådan, at man kan sætte initiativer i gang, der mest har et grønt element.
Man glemmer egentlig lidt, at vi altså står i en situation, hvor der er en lang række mennesker, der arbejder inden for byggeområdet, som rent faktisk er blevet arbejdsløse, og som meget gerne vil i beskæftigelse igen.
Og vil jeg sige til hr. Frank Aaen - uanset hvordan man vender og drejer det, er der altså en lang række af de mennesker, der ikke kommer i beskæftigelse, hvis vi vælger at sige, at det eneste, vi vil give tilskud til, er at få udskiftet vinduer og rammer.
Hr. Frank Aaen har ret i, at det er en af de ting, som er meget arbejdskraftintensive, og som også har noget materialevalg i.
Men dér kan der være rigtig god grund til f.eks. at få udskiftet en varmepumpe
det er der ikke særlig meget arbejde i, men det vil virkelig gavne klimaet.
Derfor vil der være ting, hvor der er en forskellig afvejning af de to synspunkter, og derfor synes jeg ikke at man skal begynde at ændre på det, der er grundvilkårene.
Frank Aaen (EL), 2009-03-31:
Vil det sige, at hvis vi under udvalgsarbejdet kan finde en model, nogle krav til, hvilke projekter der kan støttes, der siger, at projekter støttes, i det omfang de gavner både klimaet og beskæftigelsen, vil vi kunne blive enige om det?
Så kunne man jo samle Folketinget.
Derfor vil jeg sige til ministeren, at jeg meget gerne vil have sagen tilbage i udvalget, hvis vi kan finde en sådan formulering, som vi kan samles om, og som er til fordel for beskæftigelsen og for vores alle sammens klima.