Lene Espersen (KF), 2007-02-27:
Beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti pålægger regeringen at fremsætte lovforslag, der forbyder seksuelt misbrug af dyr og dyrepornografi, og som indebærer, at en overtrædelse af forbuddet straffes på linje med andre overtrædelser af dyreværnsloven.
Som forslagsstillerne anfører i bemærkningerne, er der tale om en delvis genfremsættelse af beslutningsforslag nr. B 31 fra foråret 2005.
Det Dyreetiske Råd har efterfølgende efter anmodning fra Justitsministeriet afgivet en udtalelse om menneskers seksuelle omgang med dyr for at sikre en fyldestgørende behandling af problemstillingens etiske aspekter samt sikre en samlet gennemgang og vurdering af de undersøgelser, der foreligger om emnet.
Udtalelsen fra Det Dyreetiske Råd kom i november 2006.
Et flertal af rådets medlemmer finder, at der ikke er behov for lovgivning, som forbyder privatpersoners omgang med egne dyr.
Det er en vanskelig og også en ganske kompleks problemstilling, vi drøfter i dag, og den giver anledning både til principielle og etiske overvejelser.
Som jeg tidligere har tilkendegivet, tager jeg personligt skarpt afstand fra menneskers seksuelle omgang med dyr, og det er både min personlige og regeringens holdning, at misbrug af dyr er en meget alvorlig overtrædelse, som samfundet bør slå hårdt ned på.
Som reglerne er i dag, er menneskers seksuelle omgang med dyr allerede forbudt efter dyreværnslovens § 1, hvis dyr udsættes for smerte, lidelse, angst, varigt men eller væsentlig ulempe.
Herudover indeholder dyreværnslovens § 17 et forbud mod at bruge dyr til filmoptagelser og lignende, hvis dyret i den forbindelse udsættes for væsentlig ulempe.
Straffen for vanrøgt og uforsvarlig behandling af dyr er efter dyreværnslovens § 28 bøde eller fængsel i op til 1 år, mens straffen for mishandling af dyr er fængsel i op til 1 år og i gentagelsestilfælde op til 2 års fængsel.
For så vidt angår begrebet fence hopping, så følger det af straffelovens § 264, stk. 1, der omhandler husfredskrænkelse, at det er strafbart at skaffe sig adgang til andres huse eller andre ikke frit tilgængelige arealer.
Det er således ikke tilladt uberettiget at gå ind på en anden persons indhegnede mark eller i denne persons stald, uanset om formålet er at have seksuel omgang med vedkommendes dyr eller ej.
Overtrædelse af straffelovens § 264, stk. 1, straffes med op til 6 måneders fængsel.
Efter min opfattelse indeholder dyreværnslovgivningen og straffeloven således allerede i dag en beskyttelse mod, at mennesker misbruger egne eller andres dyr seksuelt.
Forslaget om at kriminalisere enhver seksuel omgang med dyr vil derfor alene have betydning i de tilfælde, hvor den seksuelle omgang med dyret ikke er i strid med dyreværnsloven og altså ikke volder dyret eksempelvis smerte, lidelse eller angst.
Det afhænger som tidligere nævnt i høj grad af etiske og principielle overvejelser, om vi skal forbyde mennesker seksuel omgang med dyr ud over de tilfælde, der allerede omfattes af dyreværnsloven.
Selv om jeg personligt som sagt ligesom forslagsstillerne tager stærkt afstand fra menneskers seksuelle omgang med dyr, bør man efter min opfattelse spørge, hvad formålet med et generelt forbud skulle være.
Som nævnt kan formålet ikke være at beskytte dyrene mod smerte, lidelse eller angst.
I sådanne tilfælde er forholdet jo allerede strafbart efter gældende regler.
Hvis formålet skulle være et andet, nemlig at markere samfundets afstandtagen fra, at mennesker har seksuel omgang med dyr, er det min overbevisning, at samfundet allerede i dag uden et generelt forbud tager afstand fra og fordømmer disse handlinger.
Som det fremgår af Dyreetisk Råds udtalelse, kan der være et behov for lovgivningsmæssige initiativer, der forbyder eller forhindrer seksuel omgang med dyr i organiseret eller kommercielt regi, hvis den nugældende lovgivning ikke yder tilstrækkelig beskyttelse.
Som jeg tidligere har nævnt, er det allerede kriminaliseret i dyreværnslovens § 1 at have seksuel omgang med dyr, hvis dyret herved udsættes for smerte, lidelse, angst, varige men eller væsentlig ulempe.
Det gælder også i organiseret og kommercielt regi.
Hertil kommer, at man under alle omstændigheder ikke skal lovgive mod fænomener, hvis forekomst ikke er nærmere belyst.
Når det drejer sig om spørgsmålet om dyrebordeller, har jeg derfor bedt rigspolitiet om en udtalelse om, hvorvidt politiet er bekendt med eksistensen af dette fænomen og dets eventuelle udbredelse.
Sammenfattende vil jeg sige, at det fortsat er regeringens opfattelse, at dyreværnsloven og straffeloven allerede i dag indeholder en tilstrækkelig beskyttelse mod, at mennesker misbruger egne eller andres dyr seksuelt.
Regeringen kan derfor ikke støtte forslaget til folketingsbeslutning, men jeg vil afslutningsvis gerne understrege, at jeg har fuld respekt for de mennesker, der når frem til en anden konklusion.
Jeg er således heller ikke i tvivl om, at beslutningsforslaget afspejler forslagsstillernes gode intentioner om at forbedre dyrs velfærd.