runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2008-06-10:
Vi så meget gerne, at man til job som dem her og mange andre benyttede sig af dansk arbejdskraft.
Det tror jeg er noget, alle partier kunne have interesse i.
For hvis vi har nogle ledige hænder i Danmark, som ikke er på arbejdsmarkedet nu, gælder det selvfølgelig om, at de bliver beskæftiget.
Det er en klar holdning, vi har, og jeg tror, at SF og Dansk Folkeparti er enige her.
Det, jeg bare har påpeget i forhold til SF, er, at SF er med i den østaftale, som for tusindvis af østeuropæiske medarbejdere har medført nogle regler.
De bliver godt nok aflønnet efter danske vilkår, men alligevel.
Når det så kommer til stykket, er spørgsmålet, om de så bliver det?
Der har hele østaftalekredsen jo hele tiden kunnet se eksempler på, at man underminerede det, og vel at mærke for i tusindvis af medarbejdere.
Det er det, der er tale om.
Det er altså utrolig lidt i forhold til den kæmpe stak, som SF taler om, når det handler om østaftalen.
Eigil Andersen (SF), 2008-06-10:
I forhold til østaftalen arbejder de danske myndigheder, inklusive politi, Arbejdstilsynet og SKAT, for, at det foregår lovligt, og at det er med dansk aflønning.
Jeg vil gerne spørge hr. Peter Skaarup om det her 15-procents-princip, der betyder, at der skal være aflønning med dansk løn i 15 pct. af tiden.
Betyder det, at man f.eks. også kunne forestille sig, at det kun skulle være 15 pct. af reglerne vedrørende flyve- og hviletid, der skulle gælde i flyene?
Det er det, det ender med, og jeg forstår ikke, at Dansk Folkeparti går ind for det.
Peter Skaarup (DF), 2008-06-10:
Sådan går det ikke, for der står netop i det svar, som vi har fået, at det er 20 pct., og vi har jo forligskredsen, der vil holde øje med, at de her regler ikke generelt bliver undermineret.
Må jeg ikke også godt sige til hr. Eigil Andersen, at det jo som sagt er et meget, meget lille hjørne af et arbejdsmarked, som er meget stort, og jeg tror, at hr. Eigil Andersen vil være enig med mig i, at det vil være lige så forkert at begynde at lave 100 pct. danske regler i alle forhold.
På krydstogtskibe, der måske kommer til København og Århus fire, fem, seks gange i løbet af året, og som kommer på besøg i perioden fra vel nok april til september, er der en del medarbejdere med, som kommer fra andre lande, og som er i Danmark i en kort periode.
Skulle de så også nødvendigvis have 100 pct. dansk løn?
Det bliver meget, meget svært at administrere, og derfor tror jeg altså, at hr. Eigil Andersen skal prøve at sætte sig ned og sætte sig ind i den konkrete sag i stedet for at skyde de her berømte gråspurve med kanoner.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-06-10:
Det Radikale Venstres synspunkt gør, at vi stemmer nej til det ændringsforslag, som er stillet af S og SF, og det gør vi ud fra den betragtning, at vi har indgået en aftale med Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, som samlet set er en god løsning.
Det siger vi ud fra fire punkter, som er, at vi sikrer gode arbejdsvilkår for det udenlandske personale, vi kan se en fremtid, hvor det danske personale kan få flere danske kollegaer, vi sikrer Københavns lufthavn som Skandinaviens store lufthavn og vi sikrer de danske luftfartsselskaber en ordentlig konkurrenceevne.
Ud fra de fire argumenter har Det Radikale Venstre tilsluttet sig aftalen efter et forhandlingsforløb, som vi har været meget tilfredse med.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-06-10:
Jeg vil gerne sige tak til den kreds af partier, som tilslutter sig forslaget og også den del af det, som omhandler det meget omtalte kabinepersonale.
Det er jo rigtigt, som det er sagt af flere ordførere, at der har været et længere forhandlingsforløb, fordi de pågældende partier allerede under førstebehandlingen udtrykte tilslutning til den store del af forslaget, som jo også bygger på et forlig med de samme partier både om finanslov og hele jobrekrutteringsplanen, hvorimod specielt Socialdemokraterne var mildest talt meget aggressive under førstebehandlingen.
Det er jo helt lovligt og legitimt, men det er ikke noget, der sender nogle signaler om, at man har lyst til at være med i et forhandlingsforløb.
Det har der så været, og vi har forsøgt at yde det muliges kunst ud fra det synspunkt, at det varetager danske interesser.
Der er tale om nogle ganske få flyvninger, som yderligere ved parternes hjælp er blevet præciseret i den bekendtgørelse, som vi vil komme med, og som fremgår af betænkningsbidraget.
Derfor er der flere af de påstande, der er kommet fra bl.a. Socialdemokraterne, som er ganske forkerte.
Hvis man bare havde gidet læse betænkningen, kunne man såmænd få svarene der.
Det er helt klart præciseret.
Det er ikke rimeligt, at andre flyselskaber skal have bedre forhold.
Det er ikke rimeligt, når Socialdemokratiet nu i årevis har set på, at skibe kan få lov at anløbe dansk havn, uden at der bare sådan kræves opholdstilladelse, at man så pludselig skulle begynde at gøre det her.
Det er præciseret ganske klart, og de partier, der har ønsket at få indflydelse på det, har altså fået det, og har også bedt om, at vi ret hurtigt evaluerer det, og det gør vi naturligvis gerne allerede i løbet af nogle få måneder for at se, om det overhovedet bliver benyttet.
Det er jo klart, som det er sagt af flere ordførere, at det selvfølgelig ikke er meningen, at reglerne på nogen måde skal overtrædes, skal misbruges.
Det vil vi gerne føre kontrol med, så det har vi altså givet et klart tilsagn om, og jeg siger tak for de forhandlinger, der har været undervejs.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-06-10:
Ministeren siger - og det er måske her, vi bliver uenige - at det er nogle ganske få flyvninger, og det er sådan lidt underforstået, at hvis det nu ikke er så meget, betyder det nok ikke så meget, at man ikke skal leve op til danske løn- og overenskomstvilkår.
Det er så det principielle, som vi er enige i.
Men jeg ville nu gerne, om ministeren her i dag ville afsløre en lille smule omkring administrationen af det, for det tror jeg der er mange der er interesserede i at høre.
Vil ministeren betragte f.eks. Indien, som er et Commonwealth-land, hvor engelsk er et udbredt sprog, og som har været under stor indflydelse af England igennem dets historie, som et land, der også har så store kulturelle og sproglige forskelligheder, at man vil tillade SAS, at de kan benytte de muligheder for undtagelser, som loven her giver mulighed for?
Et andet interessant spørgsmål er selvfølgelig, om portugisisk efter ministerens opfattelse er et hovedsprog.
Jeg tænker på, det jo er interessant med eksempelvis Brasilien.
Det er to meget helt konkrete spørgsmål, som jeg håber ministeren vil svare på.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-06-10:
Det var præcis det med sproget, som vi diskuterede i forhandlingsforløbet, og som bl.a. hr. Peter Skaarup ønskede at få præciseret.
Det tænkte vi lidt over, og så indføjede vi faktisk ordet europæisk for at sige, at de europæiske sprog, som altså også kan bruges i resten af verden, ikke tæller her.
Forslaget drejer sig om Kina og vel også om Japan; hvad angår Indien, vil jeg mene, at man som udgangspunkt må forvente, at i både Indien og Pakistan, der er gamle Commonwealth-lande, kan de engelsk, men der kan selvfølgelig være nogle situationer, hvor det er anderledes.
Og det er altså op til flyselskaberne at finde ud af det, og jeg er helt sikker på, at her vil der være kontrol, så det basker.
Det vil fagforeningerne sørge for.
Så jeg er ikke nervøs for, at der sker nogen misbrug, hvor det er helt synligt, og hvor fagforeningerne kan overvåge det.
Thomas Adelskov (S), 2008-06-10:
Der er på ingen måde tale om, at Socialdemokraterne ligger i hængekøjen.
Der er til gengæld tale om, at når vi laver lovgivning, så laver vi ordentlig lovgivning.
Når vi laver en østaftale med regeringen, som jeg godt ved Dansk Folkeparti ikke var med i, laver vi aftalen sådan, at vi siger, at man skal arbejde på danske løn- og arbejdsvilkår.
Vi laver ordentlig lovgivning, og det deltager vi gerne i.
Jeg kan så forstå, at Dansk Folkeparti har været noget ked af, at vi havde den her lov, og at man derfor skynder sig at lave en ringe lov, som rent faktisk underminerer lige nøjagtig de grundprincipper, som i øvrigt er nævnt flere gange i hoveddelen af lovforslaget, nemlig at udenlandsk arbejdskraft skal arbejde på danske løn- og arbejdsvilkår.
Jeg noterede mig tidligere, at hr. Peter Skaarup sagde, at der var et godt element af danske lønninger med i den aftale.
Det er 15 pct., hr. Peter Skaarup taler om.
Jeg ved godt, at sygeplejerskerne står derude og siger 15 pct., men de vil have 15 pct. mere i lønningsposen.
De synes ikke, at 15 pct. af en dansk løn er ordentligt.
Der er tale om et firma, som har haft illegal arbejdskraft ansat.
Der er tale om, at Dansk Folkeparti nu sørger for, at det firma kan blive ved med at flyve med underbetalt arbejdskraft.
Peter Skaarup (DF), 2008-06-10:
Det er sjovt nok med sådan nogle sager.
For i forbindelse med den her sag, og det gælder jo også andre sager, har Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti faktisk i starten været enige om nogle principper og også om, at der nok var nogle ting, der skulle kigges på i det her forslag.
Vi har så sat os ned og minutiøst gennemgået alle de facetter, der er, alle de misbrugsmuligheder, der eventuelt kunne være.
Der er ikke nogen, der beskylder SAS for at ville misbruge ordningen, men hvis nu de måtte gøre det, har vi indbygget nogle mekanismer, der sørger for, at de ikke kan det.
Det er på plads nu, og så er Socialdemokraterne alligevel utilfredse.
Det er jo egentlig klassisk, at man altså lige skal finde et hår i suppen, fordi man vil være imod.
Det kan godt være, at hr. Thomas Adelskov har gjort det til sit gebet her i Folketinget at have det på den måde, men det ender jo bare galt.
Det er situationen, og det er det desværre også i den her debat.
Hverken i forslaget eller i de besvarelser, vi har fået, ligger der jo en vurdering af, om en virksomhed kan entrere med medarbejdere fra nogle ganske bestemte lande.
Men der er en meget god formulering i forslaget, som jeg synes at også hr. Henrik Dam Kristensen skal være tilfreds med.
For os at se vil det f.eks. være glimrende, når der er behov for at ansætte medarbejdere, at man kan ansætte kinesere med bopæl i Danmark eller indere med bopæl i Danmark, hvis det bliver interessant i fremtiden.
Det vil man jo kunne gøre, fordi de kan sproget, og dermed har de jo et fortrin frem for andre medarbejdere.
Jeg synes egentlig, man har taget hånd om de problemer, der har været.
Man har hjulpet med til, at en virksomhed med dansk medejerskab, SAS, har en mulighed for at kunne konkurrere, samtidig med at man har sikret, at det sker på ordentlige vilkår.
Så i stedet for at være sur og negativ synes jeg, man skal være tilfreds med de positive ting, der er opnået.
Det er jo bedre at være i arbejdstøjet end i hængekøjen.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-06-10:
Jeg er mere bekymret over den langsommelighed, hr. Peter Skaarup arbejder med med lovforslaget her, hvilket han jo selv gav udtryk for indledningsvis.
Men vi er vel enige om, at så skal det være på danske løn- og overenskomstvilkår, eller hvad?
Men det er jo ikke helt uvæsentligt, hvad et væsentligt støtteparti mener.
Jeg spurgte helt konkret til Indien.
Det er et meget konkret spørgsmål, som jeg tror hr. Peter Skaarup bliver nødt til at forholde sig til, for SAS har rent faktisk sagt, at man ønsker at benytte sig af den mulighed, også når det gælder Indien.
Peter Skaarup (DF), 2008-06-10:
Jamen det spørgsmål fortjener selvfølgelig også et konkret svar.
Det, vi har lagt op til, er, at SAS får den mulighed over for lande, hvor der er et særligt behov - det er typisk sproget, der kan være tale om, og det kan givetvis også gælde for Kina og Indien.
Der kan være passagerer fra de lande, der har behov for, at de medarbejdere, der betjener dem på ruten, kan det sprog, der er tale om.
Så ja, det kan sikkert godt være Indien, og det kan sikkert godt være Kina.
Så tror jeg i og for sig, at de lande, man kan have en interesse i, er dem, man først og fremmest har et stort forretningssamkvem med.
Det kan måske også være Japan.
Jeg synes, det må være op til SAS at bestemme, hvordan de vil bruge den regel.
Men vi har i hvert fald bare sikret os, at den ikke kan misbruges, og det synes jeg egentlig Socialdemokraterne skulle være tilfredse med i stedet for at være mugne i forbindelse med behandlingen af forslaget og bare blive i hængekøjen og ikke tage medansvar for noget som helst, ligesom man heller ikke vil på andre punkter.
Astrid Krag (SF), 2008-06-10:
Jeg synes faktisk, hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti stadig mangler at give mig og andre, der har spurgt, en forklaring på, hvorfor det kan være, man ikke kan ansætte det kinesiske personale, hvis der er behov for, at de skal kunne tale kinesisk og forstå den kinesiske kultur.
Hvorfor kan man ikke håndplukke dem i Kina, hvis man ikke kan finde den i Skandinavien, ansætte dem på danske løn- og arbejdsvilkår og give dem en dansk arbejdstilladelse?
Hvorfor kan man ikke det?
Hvad er det, der gør det umuligt, så man skal have lovforslaget her igennem?
Jeg er bange for, at ordføreren selv kom til at løfte lidt af sløret for det i sit første indlæg, hvor han sagde, at det også handler om konkurrencemulighederne.
Hvis det er det, der ligger bag Lex SAS, at vi pludselig skal til at modsvare globaliseringen med løndumping og løntrykkeri i Danmark, er jeg meget bekymret.
Så synes jeg, det er en uhyggelig ny kurs hos Dansk Folkeparti.
Hvis det kun er det andet, nemlig argumentet om kulturel og sproglig kompetence hos kabinepersonalet fra Kina eller Indien eller Japan, eller hvad det nu bliver, hvorfor kan man så ikke ansætte det personale på danske vilkår?
Peter Skaarup (DF), 2008-06-10:
Det er jo lige præcis et af de punkter, vi har spurgt meget til under udvalgsbehandlingen: Hvad er problemet med at ansætte på danske vilkår?
På baggrund af de svar, vi har fået, har vores opfattelse været, at der ikke nødvendigvis er brugbar arbejdskraft til stede i Danmark, som kan sproget, f.eks. kinesisk eller sproget i andre lande, og derfor har man valgt at lave det på den her måde.
For os var det vigtigt at sikre, at det netop ikke kan bruges til løndumping, og jeg savner egentlig, at fru Astrid Krag læser teksten og sætter sig ind i, hvad udfaldet egentlig er blevet.
Hvis man gjorde det fra SF's side, ville man kunne se, at der netop er indbygget et godt element af dansk løn, gode hviletidsbestemmelser og gode muligheder for uddannelse - altså en sidestilling af de pågældende medarbejdere, så vi netop sikrer, at man ikke misbruger ordningen.
Jeg kunne godt efterlyse, at SF i stedet for at blive i den Villy-hængekøje, som man jo gør i alle tilfælde - man vil jo ikke være med til noget som helst her i Folketinget, men man forbeholder sig retten til at kritisere alt - var aktiv medspiller og prøvede at påvirke tingene, ligesom vi har gjort.
Astrid Krag (SF), 2008-06-10:
Jamen jeg kan godt forstå, at hr. Peter Skaarup føler sig nødsaget til at skyde lidt med spredehagl og snakke om hængekøjer og andet godt, for Dansk Folkeparti står altså med et forklaringsproblem.
Hr. Peter Skaarup har stadig ikke svaret mig på, hvorfor SAS ikke kan tage til Kina og finde det personale, de ikke kan finde i Danmark, og så ansætte det på danske vilkår.
Så ville hr. Peter Skaarup hverken be- eller afkræfte, at det også handler om konkurrence, så lad det nu ligge.
Men jeg mener faktisk, hr. Peter Skaarup står med et meget alvorligt forklaringsproblem.
Det andet, som hr. Peter Skaarup vælger at fremhæve som noget positivt, er, at vi fra Folketingets side pludselig skal til at diktere løndannelsen.
Det strider da også helt fundamentalt mod den danske model, at vi fra Folketingets side skal til at diktere løndannelsen og sige, at 15 pct. skal svare til det danske lønniveau, og de resterende procenter kan så svare til det kinesiske.
Det mener jeg faktisk måske er det allermest problematiske ved denne lex SAS, og jeg kan slet ikke forstå, at hr. Peter Skaarup vil stå heroppe og lade, som om det er noget positivt, at det er et plus, og at det er noget, vi kan bryste os af.
Hr. Peter Skaarup startede med at sige, at det her er at skyde gråspurve med kanoner.
Her har vi nok forskellig smertegrænse, og personligt mener jeg, det er et alvorligt problem, hvis man bare stiltiende eller endda godkendende ser på, at en femtedel af det danske kabinepersonale kan blive erstattet af underbetalt udenlandsk personale.
Peter Skaarup (DF), 2008-06-10:
Det er der jo ikke nogen som helst der siger.
Der er skabt mulighed for, at man på meget, meget få ruter kan operere med det system, og der er altså skabt en masse sikkerhed for, at det ikke kan misbruges på det her meget, meget snævre område.
Det synes jeg fru Astrid Krag skulle være glad for, for man skal huske på, at SF er med i aftalen om østarbejdsreglerne, hvor man på et meget, meget bredt område har fået mange og sikkert mange gode medarbejdere ind, men hvor der jo faktisk også er tale om, at man netop påvirker løndannelsen, fordi man med den store import af arbejdskraft, der er på det område, f.eks. har været med til at presse danske håndværkere ned på et lavere niveau.
Ordningen svarer til de ordninger, der er for krydstogtpersonale, som er i Danmark i en meget, meget kort periode, og på samme måde har man her brug for nogle særlige regler.
Jeg synes bare, SF skulle erkende, at sådan er det.
Thomas Adelskov (S), 2008-06-10:
Nu nævner hr. Peter Skaarup østaftalen, og jeg synes netop, at det er et rigtigt godt eksempel at tage udgangspunkt i.
Her har et bredt flertal i Folketinget aftalt, at det skal foregå på danske løn- og arbejdsvilkår.
Nu står vi med et lovforslag, hvor Dansk Folkeparti med et ikke særlig stort, men faktisk et lille flertal i Folketinget er med til at vedtage et lovforslag, som betyder, at man altså godt kan være ansat på en dansk virksomhed og arbejde i Danmark, men ikke nødvendigvis på danske løn- og arbejdsvilkår.
Jeg noterede mig også, at det jo ikke engang er sådan, at Dansk Folkeparti er særlig interesseret i, hvordan SAS bruger de her regler, eller hvordan ministeren udmønter forslaget.
Jeg tror endda, at formuleringen før i svaret på spørgsmålet om, hvorvidt de vil bruge reglerne i forbindelse med Indien eller andre steder, var sådan, at det nu er op til SAS selv at definere, hvordan de vil bruge dem.
Det er jo begyndelsen til, at man bare generelt accepterer, at der er underbetalt, illegal arbejdskraft i Danmark.
Må jeg så ikke også lige minde om, at den her sag starter med, at SAS i flere år beflyver med illegal arbejdskraft.
De fik en dom i februar måned for at flyve med illegal arbejdskraft, og den blev skærpet, fordi de godt var klar over, at der var illegalt personale på deres flyvninger.
Det er Dansk Folkeparti nu med til at sanktionere ved at lave den her lex SAS.
Per Clausen (EL), 2008-06-10:
Betyder det, som økonomi- og erhvervsministeren siger, at hvis vi kan konstatere, at der er nogle områder, hvor priserne stiger ud over det, der sådan kan forklares, men hvis vi ikke er i stand til lige præcis at sige, hvordan det er gået for sig, gør vi ingenting, så vælger vi at sige, at det er uforståeligt og uforklarligt, og det kan vi ikke gøre noget ved?
Bendt Bendtsen (KF), 2008-06-10:
Jeg vil i hvert fald ikke sige, at vi fra statens side skal ind og regulere priserne på hverken frugt, kød eller grønt.
Det frie marked må være med til at danne priserne.
Der, hvor jeg siger, at regeringen skal gå ind, er, hvis det begynder at komme ulovligheder med prisaftaler og lignende.
Det er der, regeringen skal gribe ind.
Vi lever i et samfund, hvor der er udbud og efterspørgsel, og det er klart, at det, der nu sker globalt med både klimaændringer og de storme, der har været, spiller ind.
Jeg står her med dagens Jyllands-Posten og kan konstatere, at prisen på majs er tredoblet siden 2005, bl.a. fordi der har været et stort pres, som vi også har diskuteret det her i dag, fordi man på førstegenerationen hælder mad på tanken.
Det tror jeg at vi alle sammen bliver nødt til at tænke over, ligegyldigt hvad vi har tænkt over tidligere.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-10:
Jeg tror, det er fint, hvis økonomi- og erhvervsministeren bare vil være enig i, at vi har en meget stor koncentration af vores fødevarevirksomheder i primærsektoren.
Men vi har det også, når det drejer sig om indkøb.
Man siger - populært sagt - at der er to mennesker her i Danmark, der står for hovedparten af indkøbene: Det ene er Coop Danmark, og det andet er Dansk Supermarked.
Det er dem, der bestemmer, hvad det er for nogle varer, vi får, men jeg tror ikke, de aftaler priserne.
Jeg tror, at de kan være med til at sørge for, hvilke varer vi har i butikkerne.
Og det er jo derfor, at vi prøver at spørge, om der er overensstemmelse mellem det her, og om vi kan få en større gennemsigtighed i, hvordan priserne bliver til, således at der er styr på det.
Jeg tænker jo på, om det er muligt at lave et system, som man kan kigge på og se, hvor pengene bliver af.
Der var et tv-program om mellemhandlere, hvor en T-shirt blev klippet op, og hvor det viste sig, at forretningen skulle have 20 gange så meget for at sælge den, som dem der havde produceret den et eller andet sted.
Hvor bliver pengene egentlig af i den pris, en vare koster?
Bendt Bendtsen (KF), 2008-06-10:
Jeg kan sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg jo også er minister for at bekæmpe administrative byrder.
Altså, vi forlanger jo ikke, at Coop Danmark skilter med, hvor meget de tjener på 1 kg sukker.
Hvis vi skulle forlange det, så skal vi til at finde ud af, hvad huslejen er osv. osv.
Der er jo ingen tvivl om, at der sker en stigning gentagne gange på det her område.
Jeg er nødt til at sige, at det er markedet, der skal sørge for det.
Vi skal sørge for, at der er en sund konkurrence i Danmark.
Hvis man tjener for meget på at sælge T-shirts, så er jeg sikker på, at der kommer en forretning, der sælger dem noget billigere og er med til at presse markedet.
Det kan godt være, at vi betaler lidt mere for varerne i Danmark, fordi vi har den planlov, vi har - men jeg står inde for den planlov.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-10:
Så jeg tror, at der er noget at komme efter.
Men hvis vi bare lige kigger sådan rent på, hvad der sker i processen det vil sige, hvad 1 kg svinekød koster, og hvad det kommer til at koste i forretningen - så kan vi undersøge, om prisstigningerne er reelle eller ej.
Det er derfor, jeg vil spørge om, hvilke muligheder man har, og om ministeren også vil være med til at kigge på at give forbrugeren det valg.
Altså, vi skal alle sammen have det bedste og til den billigste, konkurrencemæssige pris.
Det er en måde at gøre det på, og det er bare noget, jeg nævner.
Bendt Bendtsen (KF), 2008-06-10:
Når bagermesteren, som jeg nævnte før, skal begrunde, hvorfor det her rugbrød er steget så meget i det sidste år, siger han - som vi hører derude - at energipriserne er steget, og at det medfører højere råvarepriser.
Energipriserne i forretningen er også steget, og hertil kommer, at der også har været lønstigninger, der skal indregnes.
Men, altså, at begynde at tro, at staten kan skabe et system, der fortæller, hvordan det kan være, at 1 kg svinekød til 10 kr. ender med at koste det, det gør, holder ikke.
Betyder det, at det også koster noget i detailleddet med hensyn til dyrlægekontrol osv. osv.?
Ja, det gør det.
Det er klart, at hvis vi ikke havde al den kontrol for at sikre, at vores varer er i orden og er under de og de forhold, så kan det godt være, at de var billigere.
Men vi har trods alt valgt sikkerheden her i Folketinget.
Jeg tror ikke på, at det er vejen ud af det her.
Vejen er at skabe et sundt marked for at drive privat virksomhed i Danmark.
Det er det, der sørger for at give en sund konkurrence og holde priserne, hvor de skal være.