runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-12:
Det er faktisk for at forhindre nye kriser, og det håber jeg egentlig at vi vil modtage bred støtte til i Folketinget.
Med hensyn til øget beskatning af den danske finanssektor meget snævert har jeg meget tydeligt sagt, at det har regeringen ingen aktuelle planer om, og at det fremgår klart af regeringsgrundlaget.
Mads Rørvig (V), 2011-10-12:
Det er jeg da glad for at skatteministeren kan konkludere.
Men kan jeg så ikke igen få skatteministeren til at bekræfte, at regeringen ikke vil øge skattebyrden for den finansielle sektor?
Leif Mikkelsen (LA), 2011-10-12:
Nu til noget helt andet.
Først velkommen til opgaven, og tillykke til ministeren med jobbet.
Mener ministeren set i lyset af regeringens ønsker om at bevare regionerne, som oppositionen som bekendt er imod, at regionerne skal tillægges nye opgaver, have egen skatteudskrivning eller på anden måde udbygges?
Morten Bødskov (S), 2011-10-12:
Nu nævnte hr. Karsten Lauritzen det endnu en gang, og derfor vil jeg bare håbe, at hr. Karsten Lauritzen her tredje gang vil forholde sig til, hvad der rent faktisk står i regeringsgrundlaget.
Nu læser jeg det lige op igen.
Altså, der står ikke i regeringsgrundlaget noget om, at flygtninge pr. automatik kan have tidsubegrænset ophold efter 8 år.
Karsten Lauritzen (V), 2011-10-12:
Nu må man jo se, hvad det ender med, når regeringen lægger et lovforslag frem.
Vi er nogle, der frygter, at det er en automatik, for det er fuldstændig rigtigt, som justitsministeren læste op fra regeringsgrundlagets side 54, at man vil kunne opnå dispensation fra de generelle regler efter 8 år.
Der vil jeg godt spørge justitsministeren: Hvad er den politiske argumentation bag det?
Hvorfor ikke stille nogle krav, som folk så kan leve op til, når de nu kan leve op til dem?
Og sender det ikke, vil jeg spørge justitsministeren om, et signal til de folk, der er flygtninge, om, at de kan lade være med at leve op til kravene om beskæftigelse og en lang række andre ting som medborgerskab og demokrati, hvilket jeg ved, at justitsministerens parti tidligere er gået ganske meget op i.
Nu kan de bare lade være med at leve op til de krav, for man kan altså dispensere efter de 8 år, der er en vis automatik i det.
Hvad er det for et signal, som justitsministeren og regeringen ønsker at sende til de flygtninge, som er Danmark?
Morten Bødskov (S), 2011-10-12:
Der står ikke noget i regeringsgrundlaget om, at flygtninge pr. automatik skal have tidsubegrænset opholdstilladelse efter 8 år.
Hvis jeg skal hjælpe spørgeren lidt på vej, kan jeg sige, at der i regeringsgrundlaget står, at de skal kunne opnå dispensation fra de generelle regler – dog ikke fra kriminalitetskravene – efter 8 års ophold.
Karsten Lauritzen (V), 2011-10-12:
Det er dejligt at se justitsministeren til stede, ikke blot i spørgetimen, men også i spørgetiden.
Vi håber fra Venstres side på klare, kontante svar, da det jo er simple spørgsmål, vi har stillet.
Det spørgsmål, jeg har til justitsministeren, er: Hvorfor ønsker regeringen at indføre en automatik i tildelingen af permanent opholdstilladelse til flygtninge, der har været her i landet i mindst 8 år, som det fremgår af regeringsgrundlaget?
Hvorfor ønsker regeringen at indføre en automatik i tildelingen af permanent opholdstilladelse til flygtninge, der har været i landet i mindst 8 år, som det fremgår af regeringsgrundlaget?
Bjarne Corydon (S), 2011-10-12:
Jeg tror ikke, at der er yderligere at tilføje i den sammenhæng.
Jeg takker spørgeren for diskussionen.
Finn Sørensen (EL), 2011-10-12:
Jeg kan selvfølgelig bekræfte, at Enhedslisten er parat til at samarbejde med regeringen, ikke mindst i det spørgsmål, som vi også er enige om, nemlig at der jo skal gøres en indsats for at skabe nogle arbejdspladser til de mennesker, der bliver overflødige.
Tak for ordet.
Bjarne Corydon (S), 2011-10-12:
Det tror jeg ikke er en uoverstigelig uenighed.
Jeg tror, at der vil være mulighed for at samarbejde på en lang række punkter, til trods for at den findes.
Men regeringen og mit parti har den opfattelse, at der er en udfordring for økonomien i, at vi bliver flere ældre og færre unge fremadrettet, og vi skal skaffe et større arbejdsudbud for at sikre en stærk økonomi.
Vi ønskede ikke – og det ved hr. Finn Sørensen fra valgkampen og tiden op til valgkampen – at løse den opgave ved hjælp af forringelse af efterlønsordningen.
Vi meldte også meget klart ud på forhånd, at skulle det være sådan, at man efter valget stadig væk stod i en situation, hvor 90 mandater i Folketingets støttede den beslutning, så var vi også klar til at acceptere den.
Det har vi gjort med det nye regeringsgrundlag, og det står vi ved fuldt og helt.
Karsten Lauritzen (V), 2011-10-12:
Men der står følgende, vil jeg sige til ministeren: »Udlændinge med flygtningestatus skal kunne opnå dispensation fra de generelle regler efter 8 års ophold.« Så kan man godt diskutere automatik eller ej, men lad os lade være med det.
Vi får jo det indtryk, at regeringen og justitsministeren ønsker, at man ikke skal integrere sig, at man ikke behøver at arbejde, og at man ikke behøver at leve op til medborgerskabskravene, fordi der altid kan dispenseres for dem.
Hvad er det for et signal at sende til i øvrigt de mange flygtninge, som lærer dansk, som integrerer sig, og som bidrager til vores samfund?
Hvad er det for et signal at sende at sige: Der er en masse, der kan lade være med at lave noget, og I kan få dispensation efter 8 år?
Morten Bødskov (S), 2011-10-12:
Jeg er glad for, at tredje forsøg så var lykkens gang, hvad angår at læse, hvad der rent faktisk står i regeringsgrundlaget.
Og hvorfor?
Fordi den her regering agter at bruge udlændingepolitikken til at fremme integrationen i Danmark.
Vi agter at fastholde en robust og retfærdig udlændingepolitik.
Vi agter at sikre, at der er lighedstegn mellem rettigheder og pligter.
Og vi agter at give dem, der vil, en chance for at blive en del af det danske samfund.
Det erkender jeg blankt.
Men sandheden er den, at grundlaget for regeringens udlændingepolitik er, at den både skal være robust og retfærdig.
Den skal være præget af rettigheder og pligter, og den skal selvfølgelig være båret af respekt og rimelige krav.
Hovedmålet er, at vi skal være bedre til at integrere, ikke mindst hvis man ser på det enorme efterslæb, som 10 års indsats med primært V, K og O i førersædet har leveret til den her regering.
Men det agter vi at tage fat på.
Vi agter at forsøge at løse opgaven.
Vi tror og mener, at de svar, vi har nu, og de værdier, der præger dem, er de rigtige.
Som sagt er det at have et politi til stede, hvor der er problemer, en meget vigtig prioritering for regeringen, og der er en fin sammenhæng mellem, hvad der er sagt tidligere, og hvad der vil være regeringens indstilling og prioriteringer til de forhandlinger, som går i gang inden længe, om politiets økonomi for de kommende år.
Jeg håber da, at ordføreren får lejlighed til som nyudnævnt retsordfører – og velkommen til det, det er et utrolig spændende område – at være til stede til forhandlingerne.
Så håber jeg så også, at ordføreren – nu kan vi jo stå og kaste oplægget i hovederne på hinanden her – vil tage regeringens oplæg for oktober 2010 med, det, der hedder »Ghettoen tilbage til samfundet« fra den tidligere regering, hvor der under »Synligt politi« står, at politiet er til stede, og at den nødvendige patruljering skal sikres i lige nøjagtig de her områder.
Ordføreren må gerne få det.
Hvis han tager det her oplæg med, er jeg helt sikker på, at vi kan fastholde den brede enighed, der har været om rammerne for dansk politi, at vi kan sikre ro om dansk politi i en vanskelig omstillingsperiode, og at vi kan sikre, at vi når en bred enighed, hvor bl.a. spørgsmålet om at være til stede i områder, hvor der er problemer, er noget, vi sætter stærkere ind over for.
Karsten Lauritzen (V), 2011-10-12:
Ved det forrige spørgsmål gjorde ministeren opmærksom på, at jeg som spørger ikke havde forstået spørgsmålet og regeringsgrundlaget.
Jeg må sige, at jeg ikke er helt tilfreds med ministerens svar.
Jeg spurgte ministeren om de her 200 nye ghettobetjente, som Socialistisk Folkeparti og Socialdemokratiet har lovet bliver til noget, men det kom der ikke noget svar på.
Jeg spørger jo, fordi Socialistisk Folkeparti og Socialdemokraterne har lavet et fint udspil, der hedder »Ny tryghed i udsatte boligområder«.
Det var godt nok, før man fik regeringsmagten, og jeg kan forstå, at vedrørende alt, hvad man mente før, mener man så noget andet nu.
Men man kunne jo håbe, at justitsministeren vil stå ved det, der står heri, og der står klart og tydeligt som overskrift i det her fælles ghettoudspil: 200 nye ghettobetjente, 200 nye, skal konsekvent være til stede i ghettoerne.
Derfor vil jeg godt spørge justitsministeren: Bliver det til noget med de her 200 betjente, og hvis det bliver til noget, er det så nye betjente, eller er det betjente, der skal komme et andet sted fra, og i så fald, hvis de skal komme et andet sted fra, hvor skal de så komme fra?
Det er jo fint, hvis justitsministeren ønsker at diskutere noget i forbindelse med nogle forhandlinger om politiet og politireformen, men det ændrer jo ikke ved det faktum, at justitsministerens eget parti før valget sammen med Socialistisk Folkeparti har lavet et oplæg, hvor man foreslår, og jeg citerer igen: Der skal komme 200 nye ghettobetjente, som konsekvent skal være til stede i ghettoerne.
Hvor er de 200 ghettobetjente henne, og hvor skal de komme fra?
Morten Bødskov (S), 2011-10-12:
Det er helt rigtigt forstået, at der i regeringsgrundlaget er lagt meget vægt på, at vi skal have et politi, der er til stede i områder med problemer.
Men jeg vil gerne starte med at slå helt fast, at dansk politi yder en meget omfattende tryghedsskabende og kriminalitetsbekæmpende indsats, særlig i vores udsatte boligområder, og derfor har Rigspolitiet jo også sat sig i spidsen for i de tidligere år at udarbejde en national strategi for den politimæssige indsats i de udsatte boligområder, ligesom der i de relevante politikredse er udarbejdet operationsplaner for de specifikke områder.
Derfor kan politiet – og det vil jeg gerne understrege, der har været lidt diskussion de senere dage – bestemt være stolte af den indsats, de lægger for dagen i de her belastede boligområder.
Det er vigtigt for regeringen at understrege.
Men der er problemer, og som vi kan se, når Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter jo i sidste uge har kunnet oplyse, at der inden for de seneste 9 måneder er føjet yderligere to boligområder til den såkaldte ghettoliste, som den tidligere regering har oprettet, så er der efter både min og regeringens opfattelse behov for at øge den her indsats.
Derfor er det regeringens opfattelse, at der er behov for et yderligere fokus på, at politiet er til stede i de områder, hvor der er problemer, og jeg vil sige, at da vi, både Venstre, SF, Radikale, Dansk Folkeparti og De Konservative, lavede den sidste flerårsaftale for politiet, var det på dagsordenen, ligesom det var på dagsordenen, da vi lavede økonomiaftalen for 2011 for politiet, og kommer spørgeren forbi forhandlingerne om en ny aftale for politiet, kan han være helt tryg ved, at det, når det handler om at styrke den politimæssige indsats i boligområder, hvor der er problemer, så også vil stå på dagsordenen her.
Karsten Lauritzen (V), 2011-10-12:
Ja tak.
Jeg vil gerne stille ministeren et spørgsmål: Når regeringen ifølge regeringsgrundlaget vil øge nærpolitiets indsats – det kan selvfølgelig være, jeg har misforstået det, så beklager jeg det –
vil ministeren så oplyse, om det betyder, at der kommer 200 nye ghettobetjente som lovet?
Når regeringen ifølge regeringsgrundlaget vil øge nærpolitiets indsats, vil ministeren så oplyse, om det betyder, at der kommer 200 nye ghettobetjente som lovet?
Morten Bødskov (S), 2011-10-12:
Jeg vil bare igen minde spørgeren om, hvad det er, der rent faktisk står i regeringsgrundlaget.
Der står, at udlændinge med flygtningestatus skal kunne – der står ikke noget om pr. automatik, det har vi været igennem – opnå dispensation fra de generelle regler efter 8 års ophold.
Og så kommer det: dog ikke dispensation fra kriminalitetskravene.
Så har vi nu, tror jeg, været fire gange igennem de halvanden linje, og derfor synes jeg, det er vigtigt at understrege igen, at den her regering bygger sin udlændingepolitik på, at den både skal være robust og retfærdig.
Den skal sikre en ordentlig balance mellem rettigheder og pligter, og den skal selvfølgelig også sikre respekt og rimelige krav.
Der er her tale om et sporskifte i forhold til den tidligere regering.
Der står ikke pr. automatik i regeringsgrundlaget.
Det håber jeg spørgeren nu har forstået.
Der står: skal kunne.
Der står ikke, at man kan slippe for de hidtil gældende kriminalitetskrav.
Der står: dog ikke kriminalitetskravene.
Derfor er det, som spørgeren står her og spørger om, jo desværre, må man sige, endnu en mistolkning – jeg ved ikke, om det er bevidst eller ubevidst – af den politik, som regeringen har lagt frem.
Men ikke desto mindre er den lagt frem, og jeg synes faktisk, det står meget klart i regeringsgrundlaget.
Det er rigtigt nok, som spørgeren sagde i sit andet spørgsmål, at de endelige detaljer og udmøntningen af regeringens udlændingepolitik jo vil ses, når lovforslagene bliver fremsat.
Men spørgeren kan trygt regne med, at hvad der står i regeringsgrundlaget også vil stå i de lovforslag, som bliver fremsat.
Karsten Lauritzen (V), 2011-10-12:
Er det sådan, man skal forstå det, ministeren siger, altså at flygtninge, som ikke er integreret, som ikke kan sproget, ikke har arbejdet, ikke forstår det danske samfund – man kan så diskutere, om det er pr. automatik – skal tildeles permanent opholdstilladelse efter de 8 år eller i hvert fald få mulighed for det uden at leve op til nogen som helst krav ud over et krav om, at man ikke må have begået kriminalitet og være blevet idømt mere end 1½ års fængsel, men altså at det er o.k., at man begår kriminalitet, hvor man f.eks. er idømt 1 års fængsel?
Er det den integrationspolitik, som justitsministeren og regeringen lægger for dagen i regeringsgrundlaget?
Jeg skal så forstå ministeren sådan, at der ikke kommer 200 nye ghettobetjente.
Det kan være, at man kan rykke lidt rundt på noget, hvad angår tilstedeværelsen, og det er jo reelt nok, hvis det er regeringens og justitsministerens holdning.
Det er så endnu et område, hvor man bryder det, man sagde inden valget, man havde endda skrevet et oplæg om det, hvor det står meget klart, og det var også det, som Socialistisk Folkepartis leder, vores nuværende udenrigsminister, sagde til Politiken den 12. oktober sidste år: »Vi er nået til et punkt, hvor unge kriminelle styrer ghettoerne, og hvor politiet ikke længere har kontrollen i visse områder.
Derfor vil vi oprette en ny enhed« – en ny enhed – »som kan være massivt til stede«, siger SF's formand, Villy Søvndal, til Jyllands-Posten.
« Dette er så citeret fra Politiken.
Jeg skal så forstå på justitsministeren, at det ikke bliver til noget, at det, som udenrigsministeren sagde dengang, og det, der står i oplægget, ikke bliver til noget, for der er ikke nogen nye betjente.
Og hvis man skal rykke rundt på noget – og det er jo fair nok, hvis justitsministeren har den opfattelse – hvor skal man så rykke disse betjente fra?
Altså, det er jo sådan – det kan vi se i dagens udgave af Berlingske Tidende – at man i politiet skærer ned blandt betjente i hundredvis, og det er noget, som vi i Venstre er meget bekymrede over, og som vi vil tage op med justitsministeren ved en anden lejlighed.
Men jeg vil godt høre: Hvis det skal blive til noget med de her betjente, hvor skal de så komme fra?
Indtil videre må man konkludere, at det – ligesom det er med en lang række andre ting – ikke bliver til noget.
Finn Sørensen (EL), 2011-10-12:
Jeg deler jo i høj grad finansministerens bekymring omkring den stigende arbejdsløshed, specielt hvis man kigger sig om i Europa og resten af verden og de lande, som vi skal handle sammen med.
Det er jo netop derfor, at jeg bliver ved med at vende tilbage til det her spørgsmål om, om en øgning af arbejdsudbuddet er den rigtige måde at klare beskæftigelsesproblemet på, hvis arbejdspladserne rent faktisk ikke er der, så derfor kommer vi jo nok til at diskutere det noget mere.
Jeg vil slutte her og bare at sige, at det jo nok er et af de punkter, hvor vi har en uoverensstemmelse, altså, hvis man skal gå effektivt på de to ben, skal man i hvert fald styrke det ben, der hedder at oprette arbejdspladserne.
Men det ændrer jo ikke på, at vi er modstandere af en ændring af efterlønsordningen, som foreslået.
Det er klart, fordi det går jo ud over nogle konkrete mennesker og deres muligheder for et værdigt otium.
Jeg vil gerne høre, om finansministeren stadig væk er enig i den kritik af den reform af efterlønsordningen, der foreslås.
Bjarne Corydon (S), 2011-10-12:
Jeg tror ikke, at der er nogen finansministre i noget land i hele verden, der i øjeblikket kan udstede nogen form for jobgarantier.
Vi har en alvorlig økonomisk situation, hvor vi har en tendens til stigende arbejdsløshed, desværre også i Danmark.
Det er det, vi kan gøre, og det er det, vi skal gøre, og det går på to ben i modsætning til den tidligere regering, der udelukkende fokuserede på arbejdsudbuddet.
Mit svar ligger fuldstændig i forlængelse af det svar, jeg har givet hr. Peter Christensen, hr. Kristian Jensen og også i et tidligere svar til hr. Kristian Thulesen Dahl.
Det er bestemt stadig væk mit ønske, mit partis ønske og jeg tror også de andre regeringspartiers ønske at fjerne den brugerbetaling på fertilitetsbehandling, som blev indført med hr. Kristian Thulesen Dahls billigelse, men pengene skal være der først.
Det vil sige, at det først er en beslutning, der kan træffes, hvis man finder en konkret finansiering til at gennemføre det, og det skal vejes op mod andre prioriteringer i en situation, hvor økonomien er stram.
Så hr. Kristian Thulesen Dahl må vente med at få svar på, hvorvidt det kan lade sig gøre, indtil vi lægger en buket af ændringsforslag frem til finanslovforslaget og gennemfører finanslovforhandlingerne.
Men det er ikke korrekt, at det er et hensyn, som vi ikke længere ønsker at tilgodese.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-10-12:
Tak formand.
Mit spørgsmål til finansministeren lyder: Vil ministeren redegøre for, hvorfor regeringsgrundlaget ikke indeholder en fjernelse af brugerbetalingen på behandling for barnløshed og sterilisation, når det i S og SF's sundhedsoplæg fremgår, at »Eksisterende brugerbetaling skal afvikles, når der er økonomi til det.
Og brugerbetaling på behandling for barnløshed og sterilisation afvikles straks«?
Vil ministeren redegøre for, hvorfor regeringsgrundlaget ikke indeholder en fjernelse af brugerbetalingen på behandling for barnløshed og sterilisation, når det i S og SF's sundhedsoplæg fremgår, at »Eksisterende brugerbetaling skal afvikles, når der er økonomi til det.
Og brugerbetaling på behandling for barnløshed og sterilisation afvikles straks«?
Bjarne Corydon (S), 2011-10-12:
Jeg vil gerne gentage, at jeg ikke her i dag har mulighed for eller ønske om at melde konkret ud om vækstprocenterne i kommunerne i de kommende år.
De 1,4 pct., spørgeren sigter til, byggede jo på et ønske fra mit parti om at skaffe endnu flere skatteindtægter, end vi er blevet enige om at gøre i regeringsgrundlaget, og det er ikke nogen hemmelighed.
Det synes jeg er et helt åben forhold, som kommer sig af forhandlinger om et regeringsgrundlag med andre partier.
Nu har vi de rammer, som er sat op i regeringsgrundlaget.
Det giver nogle bedre muligheder for at investere i nye initiativer, også i kommunerne.
Hvordan vi konkret agter at prioritere, vil man se i forlængelse af vores finanslov og vores kommuneaftaler.
Peter Christensen (V), 2011-10-12:
Men altså, løftet om, at kommunerne, hvis vælgerne stemte på Socialdemokratiet, skulle have lov at øge væksten med 1,4 pct. gælder ikke længere.
Eller hvad er egentlig svaret?
For jeg synes, finansministeren er udmærket til at snakke udenom, men problemet er jo bare, at det løfte, der blev givet vælgerne, var meget klart: Hvis man stemte på Socialdemokratiet, blev der fest i kommunerne, så ville der pludselig være penge, man aldrig havde set før.
Nu kan jeg høre, at der måske godt kan komme en beskeden udgiftsvækst.
Er det løftet om 1,4 pct., eller hvad betyder »beskeden«?
Bjarne Corydon (S), 2011-10-12:
Det er ikke en beskrivelse, jeg kan genkende.
Der er jo ikke lovet guld og grønne skove fra mit partis side.
Det er jo også den retning, den nye regering pejler i.
Der er i regeringsgrundlaget muligheder for at for at skaffe flere midler til at investere, bl.a. i kommunerne, fordi vi ønsker at hæve skatterne med 5 mia. kr. og begrænse erhvervstilskuddene med 2 mia. kr.
Det er spørgeren uenig i.
Derfor har spørgeren og spørgerens parti og den regering, spørgerens parti var en del af, ikke de muligheder.
Det er jo en grundlæggende forskel, og den synes jeg ikke er svær at have forståelse for, og det tror jeg egentlig heller ikke at den er for spørgeren eller for den sags skyld for vælgerne.
Hvordan det så konkret vil blive udmøntet, vil jo afhænge af de drøftelser, vi har i regeringen, og det eneste, jeg kan sige om det nu, og det er også det vigtigste, er, at det vil ske ansvarligt.
Det vil sige, at der skal træffes beslutning om at skaffe de konkrete skatteindtægter eller lave de konkrete omprioriteringer, før pengene kan bruges.
Det er en nyskabelse i dansk politik, fordi sådan var det ikke under den tidligere regering, men sådan er det nødt til at være nu, hvor vi har et underskud på 85 mia. kr., som vi overtager fra spørgerens parti og fra den regering, spørgeren støttede op om.
Peter Christensen (V), 2011-10-12:
Det er bare et lidt besynderligt svar, når man tænker på den kritik, der var af den tidligere regering for at have nulvækst i kommunerne, at finansministeren så ikke engang er i stand til at sige noget som helst om, hvad man nu forventer at væksten skal være i kommunerne.
Det stiller sig jo lige i rækken af den stribe af løftebrud, der har været.
Før valget var man klar i mælet og lovede guld og grønne skove, og så har der været en valgkamp.
Så spørger jeg helt stille og fredeligt, hvad finansministerens ambition er for væksten i kommunerne, når nulvækst var uacceptabel, og at man i øvrigt lovede en massiv vækst, hvis man kom til at få magten.
Nu har finansministeren ansvaret.
Hvad skal væksten så være?
Det er jo ikke kompliceret, men det er måske også bare der, hvor opgøret med kontraktpolitikken i socialdemokratisk optik er: Når først I har stemt på os, vil vi i hvert fald ikke lytte mere til jer, kære vælgere.
Det anerkender jeg er en ny politik.