runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2016-05-09:
Skal unge have lov til at stemme til folketingsvalg allerede som 16-årige?
Det er et spørgsmål, som har medført en del debat hos Alternativet.
Vi kan jo ikke som Liberal Alliance bare lokke med lavere skatter og grønnere skove.
Vi har også medlemstilgang i Alternativet og også fået mange unge vælgere, men det er unge, som gerne vil være med til at passe på den jord, som vi har til låns.
Men flere af os i Alternativet, der har arbejdet med unge igennem mange år i forskellige sammenhænge, er lidt skeptiske over for at sænke valgretsalderen, fordi vi har oplevet, at unge i 16-17-årsalderen nogle gange ikke har nået at komme til en stillingtagen om national og international politik.
Altså, vi oplever, at de unge har masser af holdninger og ønsker i forhold til deres nære hverdag – det kan være forhold omkring skolen, de går i, eller lokale fritidstilbud eller lokale transportmuligheder.
Det er ikke, fordi de ikke vil kunne sætte sig ind i de forhold eller ikke vil kunne forstå de forhold; der er bare mange, der ikke er nået dertil endnu.
Derfor er der nogle af os, der hellere vil prøve en 16-års valgretsalder af på kommunalvalg, da disse valg jo handler om de nære ting omkring de unge.
Det er dog den generelle mening, og der er en generel opbakning til, at man skal sætte valgretsalderen ned til 16 år, også når det gælder folketingsvalg.
Og det er, fordi det er så vigtigt for os at bruge alle tilgængelige midler for at inddrage de unge i vores demokrati.
Som der også står i bemærkningerne til det her forslag, har der været tendens til faldende valgdeltagelse blandt unge.
Vi er nervøse for, at den faldende deltagelse også signalerer, at de unge interesserer sig mindre og mindre for politik og demokrati, og det er et meget stort problem.
For hvordan skal vi videreføre demokratiet, hvis vi ikke engang kan få vores egne unge til at interessere sig for det
Derfor er vi i Alternativet klar til at give de unge muligheden for at stemme til folketingsvalg.
Vi er sikre på, at mange unge vil sætte sig bedre ind i national og international politik, hvis vi giver dem en demokratisk stemme.
Og vi tror, at det vil betyde, at de unge senere i livet vil være mere interesseret i at tage politisk stilling, hvis de er startet med det tidligt i livet.
Samtidig ser vi også på de forsøg, der kører i Norge og Sverige, med at lade unge stemme til kommunalvalg, og vi lægger mærke til, at konklusionen i Norge er, at de 16-årige har gjort sig fortjent til stemmeret, bl.a. fordi deres valgdeltagelse lever op til gennemsnittet i befolkningen.
Og vi noterer os også, at andre lande allerede har indført begrænset eller ubegrænset valgret til 16-årige.
Så Alternativet støtter forslaget, og vi lægger vægt på, at den dag, det måtte blive vedtaget, vil det være uhyre vigtigt at følge op med mere politik og mere demokratiforståelse i skolen, så vi kvalificerer de unge bedst muligt til at bruge deres demokratiske stemme.
Trine Torp (SF), 2016-05-09:
Jeg vil gerne takke for opbakningen til forslaget og egentlig også bare lige ønske at få sat lidt flere ord på den skepsis, for den forstår jeg sådan set godt.
Sådan har det jo været alle de gange, man har sat valgretten ned, og for den sags skyld også dengang man gav kvinder stemmeret.
Da var der jo også stor skepsis over for, om de nu var modne til det, og om de nu magtede det.
Men måske kunne ordføreren sige lidt om det her med, hvordan man egentlig skaber modenhed hos unge, ud fra sine erfaringer med at arbejde med unge.
Hvad er det, der modner dem?
Torsten Gejl (ALT), 2016-05-09:
Mange tak.
Det vil f.eks. være at deltage i demokratiprojekter i skolen.
Det vil være at deltage i politiske debatter og politiske overvejelser.
Det tror jeg egentlig er det vigtigste.
Trine Torp (SF), 2016-05-09:
Så det her er jo et spørgsmål om, at de ikke endnu har taget stilling til en lang række spørgsmål.
Det er der i øvrigt også i parentes bemærket en lang række over 18-årige der ikke har.
Det tror jeg vi alle sammen har erfaret, når vi har ført valgkamp.
Kunne man forestille sig, at det ville fremme deres stillingtagen, at man viste dem den tillid og gav dem det ansvar, at de rent faktisk også kunne tage stilling?
Josephine Fock (ALT), 2016-05-09:
Tak for bemærkningen, som det så er.
Der er det så, vi gerne ville have lagt os noget tættere op ad Vederlagskommissionens forslag på den måde, at det, vi i særdeles manglede i Vederlagskommissionen, i virkeligheden var, at der skulle ske fuld modregning, hvis man gik ud og tog et andet job. Vi synes, at det, der også manglede i Vederlagskommissionen, var, at vi skulle have en pension, der matchede det omkringliggende samfund, og en hævelse af pensionsalderen.
Noget af det er så blevet imødekommet med regeringens pakke, men vi synes så ikke, at den er tilstrækkelig.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-09:
Jeg vil bare gerne kvittere for ordførerens og Alternativets støtte til det og egentlig også for bemærkningerne om en samlet pakke.
Så det er ikke et spørgsmål til fru Josephine Fock, det er mere en bemærkning.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-09:
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er, om ordføreren mener, at den her aftale gør op med den problemstilling, der jo har været meget fremme.
Man kan altid diskutere niveauer, og om de er rigtige eller forkerte og for store eller for små, men noget af det, jeg har bemærket mig, at debatten også har taget udgangspunkt i, er den uigennemsigtighed, der er – det er simpelt hen, at befolkningen har svært ved at forstå de mange forskellige elementer, der er i aftalen.
Og det ærgrer mig i virkeligheden lidt, for den aftale, vi nu bliver præsenteret for her fra talerstolen, synes jeg stadig væk er meget uigennemsigtig.
F.eks. er der stadig væk det der skattefri vederlag, som vi får oven i lønnen, om man så må sige.
Har der været drøftelser i forligsgruppen i forhold til at få indregnet det som en del af det, man som folketingsmedlem får i, hvad skal man sige, normal bruttoløn?
Søren Gade (V), 2016-05-09:
Tak for det.
Nu skal vi jo behandle et beslutningsforslag senere i dag, og det er lige præcis om omkostningstillægget, det hedder B 127.
Der tror jeg vi får mulighed for at diskutere det.
Jeg kan sige, at det har vi ikke diskuteret på vores møde i dag.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-09:
Det er sådan lidt en opfølgning på det, hr. Jeppe Jakobsen spurgte om.
Vi kan jo læse, at der er indgået den her stemmeaftale, og det er jo meget passende, når man skal diskutere det her i dag.
Søren Gade (V), 2016-05-09:
Ja, jeg kan redegøre for de partier, der var der, men hvem der var inviteret, kan jeg jo af gode grunde ikke stå og sige her, da det ikke er mig, der har udsendt invitationerne.
Men dem, der var til stede, var Det Radikale Venstre, det var Liberal Alliance, det var De Konservative, og så var det Venstre, og Socialdemokratiet selvfølgelig.
Altså, nu er jeg en af gæsterne til sammenkomsten, og jeg synes måske ikke, det er rimeligt, at man skyder på gæsten.
Men jeg kan sige, at det var før weekenden, jeg fik en indkaldelse.
Jeg kan ikke præcis give ordføreren tidspunktet, men det var før weekenden.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-09:
Det er bare til det her med, at lønnen skal sættes op.
Mener ordføreren virkelig, at den løn, som vi modtager herinde, inklusive det såkaldte skattefri omkostningstillæg, som jo i sig selv ifølge Vederlagskommissionen ikke rigtig hører hjemme nogen steder længere, fordi de omkostninger på alle mulige andre måder er dækket, er for lav?
Den ligger da solidt over, hvad ikke bare den jævne dansker tjener, men også hvad andre lignende lønninger ligger på.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-09:
Det vil sige, at de partier, som ikke synes, man skal hytte sit eget skind, altså ikke var inviteret med til at lave nogen aftale.
Det virker jo, som om det er sådan et quickfix, man lige laver her, fordi man skal have den her debat i Folketingssalen.
Søren Gade (V), 2016-05-09:
Jeg må sige til hr. Jeppe Jakobsen, at jeg er gruppeformand i Venstre, og at jeg jo ikke er minister og i regering.
Jeg må sige, at forhandlingerne har ligget i Finansministeriet hos finansministeren, som har redegjort for den aftale, der blev indgået her i morges, hvor partierne mødte op.
Jeg mødte op, fordi jeg havde fået en invitation.
Længere er den historie sådan set ikke.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-05-09:
Jeg er sådan lidt forundret over, hvem der egentlig har lavet den her aftale, og hvorfor man har valgt at fremlægge den her til morgen, når den ikke er færdiggjort.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-09:
Jamen jeg tror da heller ikke, at dem, der bliver fyret med kort varsel, og som måske er startet meget, meget tidligt på arbejdsmarkedet og egentlig havde troet, at de kunne få en efterlønsordning, men i stedet skal stå og lægge mursten og bygge huse, til de er 70 år, synes, at de sidder fuldstændig sikkert i sadlen.
Så det er ikke for at sige, at vilkårene for alle i det her land bliver helt de samme, for det bliver de jo ikke, men vi prøver bare at sige, at vi med de gode tiltag, som der også er fremkommet i dag, stadig væk synes, at pensionsstørrelserne simpelt hen stadig væk er for voldsomme.
Søren Gade (V), 2016-05-09:
Jeg vil så bare slå fast igen, at ja, vi hæver pensionsalderen, vi gør det umuligt at få dobbelt vederlag, altså både herinde og fra et andet offentligt hverv, hvor man får løn, og så fastholder vi den pensionsordning, der er.
Men det er jo vigtigt at sige, at samlet set vil der ske nogle forringelser, og hvis man så på Vederlagskommissionens anbefalinger, ville man se, at det var noget, der gav et nul, og det her vil i hvert fald ikke overstige det nul, som Vederlagskommissionens anbefalinger ville give.
Pernille Skipper (EL), 2016-05-09:
Jeg synes faktisk, det er en lille smule noget – her ville jeg bruge et ord, som jeg bliver irettesat for at bruge, hvis jeg bruger det, så jeg vil indsætte et beep i stedet for.
Men det går simpelt hen ikke, at man vedbliver med at gemme sig bag en Vederlagskommission.
Vi har i årevis prøvet at få gjort op med de mest åbenlyse urimeligheder, og til det har man fra regeringens og en masse andre partiers side sagt: Nej, nej, det kan vi ikke gøre, for vi venter på Vederlagskommissionen.
Så kommer Vederlagskommissionen, og så siger man, at man ikke vil gennemføre Vederlagskommissionens anbefalinger, men alligevel vil man ikke stå ved de beslutninger, man helt på egen hånd har taget.
Så kunne vi ikke bare få det skåret det ud i pap, at man altså har lagt Vederlagskommissionens anbefalinger til side, og nu står man selv på mål for de beslutninger, der er blevet taget blandt aftalepartierne.
Er det ikke korrekt?
Søren Gade (V), 2016-05-09:
Det er vel mere et statement fra fru Pernille Skippers side, for jeg har sådan set stået her og har i hele min tale sagt, at jeg finder, at det er rimeligt, at vi fastholder vores pensionsordning, at det er rimeligt, at vi fastholder vores løn, at det er rimeligt, at vi hæver pensionsalderen, at det er rimeligt, vi fjerner muligheden for eftervederlag.
Det har jeg sådan set stået ved, så jeg gemmer mig ikke bag ved noget som helst.
Vi tager de ting, som er urimelige, og der har været urimeligheder, og laver dem om med den aftale i dag.
Så jeg gemmer mig ikke bag ved nogen som helst.
Pernille Skipper (EL), 2016-05-09:
Det er jeg rigtig glad for at høre, og tak for det.
For så vil jeg bare gerne høre om noget, og det er så ligemeget, om der er et nulsumsspil eller ej: Kunne vi så ikke få et svar på, hvorfor det er rimeligt, at politikere, som i forvejen får en rigtig høj løn, også skal have en pension, der svarer til, hvad en metalarbejder optjener på 25 år, men bare på 4 år?
Hvad er det rimelige i, at politikere, når det kommer til pensionsniveauet, skal stikke så meget ud fra den almindelige befolkning?
Hvad er det, der er så hårdt ved det arbejde, vi laver herinde?
Søren Gade (V), 2016-05-09:
Nu deler jeg ikke fru Pernille Skippers holdning, når hun siger, at det er en rigtig, rigtig høj løn.
Det er en fair løn for det arbejde, man foretager her i Folketinget.
Som andre ordførere tidligere har sagt heroppe i dag, skal både vederlaget, altså vores løn, og vores pension ses samlet, og det niveau, vi har haft hidtil, er jeg klar til at stå på mål for, og det er bl.a. derfor, jeg gerne vil forsvare pensionsordningen, når vi så samtidig ikke stiger i løn eller vederlag.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-05-09:
Mange tak.
Nu ved jeg ikke, om ordføreren har været en del af forhandlingerne omkring den aftale, der er indgået.
Jeg kan sige, at Dansk Folkeparti blev end ikke indkaldt til forhandlinger, hvorfor forundringen også var stor, da jeg kunne se på TV 2 News, at de havde erfaret, at vi havde været en del af aftalen.
Men ordføreren kender jo alt til, at medierne kan erfare ting, som de ikke har nogen pålidelig kilde på.
Jeg vil bare spørge ordføreren, såfremt ordføreren har været en del af forhandlingerne, hvad årsagen er til, at man vælger at fremlægge den her halve aftale lige netop i dag.
Jeg kan jo forstå, at man ikke har afklaret, hvad der skal gælde af pensionsvilkår for nuværende folketingsmedlemmer, og at det ligesom står lidt hen i det uvisse.
Hvorfor vælger man lige netop i dag til at fremlægge en såkaldt halv aftale?
Søren Gade (V), 2016-05-09:
Jeg vil sige til hr. Jeppe Jakobsen, at der var indkaldt til møde i dag, og så mødte jeg op.
Længere er den historie sådan set ikke.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-09:
Det er vores holdning, som den har været hele vejen igennem, altså at den samlede lønpakke egentlig er ganske fornuftig i forhold til det, der kræves, og dem, vi gerne vil tiltrække til også at stille op til Folketinget.
Vi synes så bare, at fordelingen internt i lønpakken er forkert, og derfor synes vi, at pension og eftervederlag bør forringes til gengæld for, at lønnen bør forbedres.
Ja, det er vores synspunkt.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-09:
Kunne man ikke tænke, at det, at folketingsmedlemmer oppebærer så høj en løn, også kan få en vis del på kroppen til at klistre lidt for meget til de bløde stole herinde?
Jeg mener, det kan da godt være, hvis man kommer fra en direktørstilling eller lignende, men vi vil jo gerne have et Folketing, der er sammensat af forskellige mennesker og med forskellig baggrund.
Jeg vil bare sige, at for de mennesker, jeg omgås, er den løn, vi oppebærer herinde, helt ude af proportioner i forhold til, hvad andre mennesker, som står op og går på arbejde, hver dag får i lønningsposen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-09:
Vi har sagt det igen og igen.
Vi har faktisk i meget længere tid end ordførerens parti arbejdet for ændringer inden for det her område.
Vi har talt om det i mange, mange år.
Vi syntes, at det var en god idé at få inspiration fra Vederlagskommissionen, fordi det jo er en lidt speciel situation, at vi som stort set de eneste mennesker i det her land skal vurdere og træffe afgørelser om vores egen økonomi og pension.
Derfor var det også godt at få nogle input.
Så vi har ikke skiftet holdning.
Som vi sagde, dengang det blev behandlet sidst, mente vi, at vi skulle afvente kommissionens arbejde.
Det har vi nu gjort, og derfor støtter vi det her i dag.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-09:
Da der jo som nævnt flere gange heroppefra er indgået en samlet aftale, der bl.a. vedrører de tre beslutningsforslag, vi diskuterer her, kan jeg også sige, at vi kommer til at stemme imod dem.
Der er en balance i aftalen, pensionsalderen hæves.
Så er jeg helt med på, at man jo i dage og nætter og sikkert også år kan diskutere politikeres forhold, rimeligheden i dem, hvordan de skal være, og ikke mindst hvordan man sammenligner dette tillidshverv med andre jobs på arbejdsmarkedet.
Det kan man med rette diskutere.
Jeg synes, vi skal sikre, at der er ordentlige vilkår, og det synes jeg sådan set også samlet vi har med den aftale, der nu er præsenteret i morges.
Jeg kan vist ikke ved at forlænge taletiden tilføre debatten meget nyt ud over det, der er sagt af de partier, der har indgået den aftale.
Pernille Skipper (EL), 2016-05-09:
For i forhold til det her argument om det samlede hele, som jeg næsten kan høre man har siddet ovre i forhandlingslokalerne og er blevet enige om at køre frem med, bliver jeg nødt til at forstå, hvordan det hænger sammen.
For rationalet bag må jo så være, at det er okay, at politikere har et samlet hele af løn og pensionsforhold, som er markant over, hvad en gennemsnitlig lønmodtager får.
Og hvis det er rationalet, kunne vi så ikke få en forklaring på, hvorfor det arbejde, vi laver herinde, er så forbistret hårdt, at vi er berettiget til meget, meget mere end ganske almindelige hårdtarbejdende danskere?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-09:
Jeg vil gerne lige komme med noget breaking news: Jeg var ikke med til mødet i morges, for jeg kunne ikke få en plads på flyveren kl. 06:15 fra Karup.
Vores politiske ordfører var der, så jeg kan sige, at jeg ikke har været en del af en konspiration om at tale om det samlede hele.
Den tror jeg nu heller ikke eksisterer.
Måske er det bare, fordi vi mener, at det rent faktisk skal ses som et samlet hele.
Og jeg mener også, det handler om at sige: Hvad er balancen i det?
Så spørger fru Pernille Skipper, hvad der gør, at det, vi laver, er så hårdt.
Der vil jeg gerne sige, at det er muligt, at der sidder folk herinde i salen og i Folketinget, der ikke synes, at det, vi laver, er noget særligt.
Ud over det vil jeg sige, at der ikke er mange andre hverv, hvor man hele tiden skal stå til rådighed og blive hudflettet og få udstillet alt, hvad man tænker, siger og gør både privat og i ens arbejdsliv.
Så derfor mener jeg faktisk, at det er en del af det samlede hele at sige: Hvad er det for et job, vi har?
Og så mener jeg også, der skal gøres noget for at tiltrække et bredt udsnit af befolkningen til det hverv her.
Jeg tror, vi er enige om, at der skal sidde alle typer mennesker her i Folketinget.
Pernille Skipper (EL), 2016-05-09:
Bevares, det er jo heller ikke, fordi jeg siger, at det er det nemmeste job i verden, vi bestrider, eller at det ikke betyder, at man står til rådighed.
Jeg synes nu på den anden side heller ikke, vi har særlig meget at klynke over.
I modsætning til mange andre styrer vi jo også selv, hvad vi laver og ikke laver.
Det, jeg prøvede at spørge om og egentlig mangler at få svar på, handler om, at vi har ganske almindelige lønmodtagere, som knokler hver eneste dag, også i hårde jobs, og som kan gå fra langt, langt senere end mange politikere herinde, og som ikke får den høje pension, som politikere optjener.
Hvorfor er politikere berettiget til at få en mere gunstig pensionstid end hårdtarbejdende danskere, der f.eks. er murere, tømrere eller SOSU-assistenter?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-09:
Jeg er enig i, at rigtig, rigtig mange danskere knokler hårdt.
Men vi kunne jo gøre det lidt lettere for dem ved, at spørgeren og jeg mentalt tog hinanden i hånden og sagde: Nu vil vi lette skatten for de her mennesker, så de kan beholde flere af deres penge selv og få noget ud af det arbejde, de laver.
Med hensyn til os politikere er det jo hele tiden en balance, i forhold til hvem man skal sammenligne med, og hvad det er for nogle pensionsordninger og lønvilkår, man har.
Jeg er enig i, at vi ikke skal klynke, og vi kan bare lade være med at stille op og være her.
Men det skal vel ikke være en konkurrence om, hvem der kan sige højst, at politikernes vilkår er for gode, og at de helst skal være dårligere.
Jeg synes sådan set, at vi samlet set har nogle fornuftige vilkår, og det står jeg gerne på mål for.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-09:
Nu handler det jo ikke bare om at sige tingene højt og for sjovs skyld.
Når vi har sagt de her ting højt i mange år, er det jo, fordi vi syntes, at det har været hamrende urimeligt.
Det har jo altså også vist sig, at det, at nogle er blevet ved med at sige det meget højt og har fået sat fokus på de pensionsprivilegier, faktisk har virket, for ordførerens forgænger på posten stod her i 2009 og 2011 og 2012 og sagde faktisk det samme, som ordføreren siger nu, bare om de gamle regler, nemlig at man syntes, at de eksisterende regler var gode.
Man afviste, at pensionsalderen skulle følge befolkningens folkepensionsalder.
Så jeg kunne da godt tænke mig at spørge ordføreren: Er det ikke rigtigt, at det, der har været fokus på den her sag, det, at der faktisk er nogle, der har talt højt om noget, det måske ikke var så rart at der blev talt om, nok er årsagen til, at vi nu ser en ændring, som har været foreslået utallige gange i Folketinget tidligere uden held?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-09:
Det tror jeg bestemt at det har.
Jeg siger blot det, jeg sagde før til fru Pernille Skipper, nemlig at jeg jo også synes, at vi skal have respekt for det arbejde, som folketingsmedlemmerne gør.
Jeg ved godt, at det altid er populært at svinge pisken lidt over politikerne.
Der har jeg det sådan, at jeg faktisk synes, at der bliver ydet en meget, meget stor arbejdsindsats fra de valgte medlemmer af Folketinget.
Det var sådan set bare det, jeg prøvede at fremhæve, men selvfølgelig har spørgeren ret i, at det fokus, der er blevet sat, selvfølgelig har en betydning for den debat, der kommer.
Det anerkender jeg meget gerne.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-09:
Jeg spørger, fordi man har set, at efter at SF ikke længere sidder i regering, melder de somme tider noget andet ud, end de gjorde tidligere.
Så det er altså ikke et holdningsskifte hos SF, som gør, at de nu kan støtte det her, på trods af at de stemte imod B 80, da vi behandlede det i sidste samling.
Der behandlede vi jo netop en række beslutningsforslag, og SF stemte imod dem alle sammen.
Søren Gade (V), 2016-05-09:
Jamen der har jeg så en politisk uoverensstemmelse med fru Lisbeth Bech Poulsen, for jeg mener, at det skal ses i sammenhæng.
Og nu hæver vi ikke lønnen, så lader vi pensionen blive, hvor den er.
Jeg synes, der skal være rimelige arbejdsforhold.
Der er jo også det, at herinde er opsigelsesvarslet i princippet 3 uger, og jeg deler ikke opfattelsen af, at det er så lukrativt og attraktivt præcis at være i Folketinget, og jeg mener ikke, vi skal gøre det ringere for de kommende kolleger, som sidder derude og måske kunne tænke sig at gå ind i politik.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-09:
Jamen jeg har ikke de synspunkter, som jeg har, fordi Liberal Alliance vist har nogle af de bedst lønnede vælgere, så vidt jeg forstår på undersøgelser.
Jeg synes, medlemmer af Folketinget skal oppebære den samme løn, ligemeget hvem vores vælgere er.
Vi synes bare, at det er vigtigt, at vi aflønner folk, mens de udøver opgaven.
Det vil altså sige løn i stedet for, at så stor en del af aflønningen kommer, efter man har udført opgaven, nemlig som pensioner og eftervederlag.
Det er derfor, vi synes, at det samlede niveau er i orden, som det er nu, vi synes bare, at det skal udbetales under akten – så at sige.