Hans Andersen (V), 2013-11-22:
Jeg kan jo ikke løbe fra, at tallene ser ud, som de gør, og det ønsker jeg heller ikke at gøre.
Men jeg synes ikke, svaret skal være, at så laver vi bare den ene midlertidige akutpakke og midlertidige lappeløsning efter den anden.
Svaret er, at vi simpelt hen skal skaffe noget vækst i det her samfund, vi skal sikre, at det kan betale sig at arbejde, vi skal sikre, at flere kommer ud af ledighed og i job, og det sikrer vi ikke ved at forlænge den ene ydelse efter den anden, men det sikrer vi ved at hjælpe ledige i gang, og der er det bedste svar altså at få skabt nogle flere job.
I Venstre går vi altid ind for, at vi skal overflødigt bureaukrati til livs, og derfor ser vi også positivt på L 69.
Lovforslaget er jo ikke et af de store lovforslag, men det har til formål at ophæve bestemmelsen om, at der ikke kan ydes statsrefusion, så længe kommuner ikke opfylder deres pligt til at følge rettidigt op i henhold til sygedagpengeloven.
Kommunerne oplevede i den forbindelse, at bestemmelsen flyttede deres fokus, så opfølgningen var mere rettet mod rettidighed end på fastholdelse af sygemeldte på arbejdsmarkedet.
Bestemmelsen blev derfor også suspenderet i 2010 og 2011, så man havde muligheden for at afprøve kommunernes opfølgning uden reglen.
Suspensionen blev yderligere forlænget i 2 år til udgangen af 2013, fordi det af datatekniske årsager først var muligt at få målinger et godt stykke inde i suspensionsperioden.
Ifølge målinger foretaget af Arbejdsmarkedsstyrelsen er resultatet af suspensionen, at godt 92 pct. af sygedagpengemodtagerne i juli 2013 ikke manglede at få en samtale.
Procentsatsen har i 2012 og i første halvdel af 2013 ligget på samme stabile niveau.
De sidste 8 pct. drejer sig om sager, hvor den manglende opfølgning ikke kan tilregnes kommunens utilstrækkelige administration, så samlet set må man sige, at kommunerne overholder opfølgningspligten uden en refusionsbestemmelse, og vi skal derfor nu tage stilling til, hvad der skal ske på området.
En genindførelse af bestemmelsen vil medføre betydelig øget bureaukrati, da kommunen derved i hver enkelt sygedagpengesag skal opgøre, hvor meget statsrefusion de er berettiget til, og samtidig skal revisionen påse, at kommunen også har opgjort det korrekt.
I Venstre synes vi, at det er vigtigt ikke at besværliggøre den administrative arbejdsgang, når målinger viser, at det er uden formål, og derfor er det positivt med en lov, der forenkler arbejdsgangen på sygedagpengeområdet, og på den måde kan kommunerne fokusere på, at de sygemeldte får den opfølgning, som de efter loven har krav på, i stedet for at bruge ressourcerne på registrering.
Venstre er tilfredse med, at der i lovforslaget er medtaget bemærkningen om, at Arbejdsmarkedsstyrelsen løbende følger udviklingen i opfølgningssamtaler via Jobindsats.dk, og hvis en eller flere kommuner i en længere periode har en utilstrækkelig opfølgning, f.eks. under 80 pct., vil Arbejdsmarkedsstyrelsen bede beskæftigelsesregionen om at kontakte den pågældende kommune for at understøtte, at opfølgningen i kommunen forbedres.
Vi mener nemlig, at det er vigtigt at være opmærksom på, at der stadig væk er kommuner, der ikke formår at varetage opgaven, og disse kommuner skal der føres nødvendig kontrol med, så vi sikrer, at mennesker på sygedagpenge får opfølgende samtaler, og vi sikrer, at de kommuner, der ikke formår at varetage opgaven, får mulighed for at forbedre sig.
På den baggrund støtter Venstre lovforslaget.