runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-04:
Jeg synes jo egentlig, at hr. Flemming Bonne illustrerede ganske glimrende, at det forslag, som hr. Flemming Bonne selv har været med til at fremsætte i dag, bærer en vis grad og en vis snert af naivitet, i og med at man tror, at man kan få uvildige eksperter til at sidde i en kommission, som så kan finde frem til noget, der er meget tæt på - jeg hørte, at ordføreren i hvert fald sagde promiller fra - at være hundrede procent demokratisk imellem de forskellige 98 kommuner.
Det er altså desværre ikke muligt, og der vil jeg gerne have lov til at gentage, at det, man er nødt til at fokusere på, selvfølgelig er, at kommunerne langt hen ad vejen bliver kompenseret plus eller minus set i forhold til, at de selvfølgelig skal være i stand til at give kommunens borgere de serviceydelser på et tilfredsstillende grundlag, som der er behov for i kommunen.
Men det nytter ikke noget at tro eller at foregøgle borgerne, at man kan gå ud og lave et uvildigt kommissorium, som så kan finde frem til, at man kan fjerne alle de her urimeligheder.
Jeg vil gerne sige, at hvis det var så nemt, burde Kommunernes Landsforening jo for længe siden have gjort det.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-04:
Det var jo så en klar afvisning af et kommissorium til et forskerteam, der har forstand på de her ting.
Må jeg så vende det om og spørge: Hvis ikke vi kan samle flertal for det beslutningsforslag, der ligger her, hvordan stiller ordføreren sig så til, at vi i det kommende udvalgsarbejde arbejder lidt på det, som fru Lene Hansen var inde på, nemlig at vi søger at få indflydelse på det kommissorium, som i øjeblikket ligger i forhold til det her lovforslag, som er undervejs?
Så kunne vi måske få kombineret det bedste fra beslutningsforslaget her og det, der ligger i L 189.
Er det noget, man vil være med til?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-04:
Jo, men jeg synes faktisk, at vi i Kommunaludvalget har gjort meget for også at indvie de partier, som ikke er med i udligningsreformens aftaletekst, eksempelvis Socialistisk Folkeparti og Socialdemokraterne, i, hvordan hele det her finansieringsudvalg skal arbejde fremadrettet, og hvad det var, man kom frem til i forbindelse med den nuværende opfølgning på udligningsreformen.
Jeg synes jo faktisk, at man bl.a. i forbindelse med den interne høring, vi havde for 14 dage siden - tror jeg, det var - i Kommunaludvalget, havde alle muligheder for, at i hvert fald udvalgets medlemmer og også stedfortrædere kunne stille de spørgsmål, man havde til det her meget indviklede tekniske system, som jeg medgiver at det er.
Men det er jo også hele regnestykket over for de danske kommuner.
Derfor kan man desværre ikke undgå, at det bliver et ret komplekst system.
Jeg vil også sige, at hvis man vil have indflydelse på, hvad der skal stå i en opfølgning på arbejdet i et finansieringsudvalg, og hvad der målrettet skal foregå inden for den aftale, kræver det jo selvfølgelig, at man også er med i aftalen.
Det har Socialistisk Folkeparti jo valgt ikke at være.
Derfor er det selvfølgelig også meget svært at give partiet meget store indrømmelser.
Henriette Kjær (KF), 2009-05-04:
Vi Konservative er noget forundrede over det her forslag.
Vi mener faktisk, at vi har de redskaber og de udvalg, der er nødvendige, for at kunne få en fornuftig udligning imellem kommunerne.
Det er jo noget, man hele tiden forsøger at forfine og videreudvikle, så man får de mest retfærdige modeller.
Vi mener ikke, det er problematisk, at man i kommunale udvalgsarbejder har repræsentanter fra KL og regionerne samt de relevante ministerier, for det er jo der, nogle af landets bedste eksperter inden for det her område sidder.
Vi synes såmænd kun, det er fornuftigt, at man bruger de mennesker, der ved noget om området, og tager derfor afstand fra SF's ønske om udelukkende at benytte sig af eksperter fra de højere læreanstalter og fra forskningscentre til dette arbejde.
Vi kan derfor ikke støtte SF's forslag.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Nu kunne jeg forstå af de tidligere fremførte bemærkninger i de her forskellige kommunebesøgsgrupper, at man ønskede lidt flere fakta på bordet, og det er jo på grundlag af det, at der også er taget hensyn til, at der skulle tages 2009-tal med, så man fik et lidt bredere og stærkere grundlag.
Og så kan det jo af gode grunde ikke være ret meget anderledes, end sådan som det er i den tidsplan, som er stillet op.
Det kan vel ikke være ret meget anderledes.
Anne Baastrup (SF), 2009-05-04:
Det skuffer mig, at hr. Erling Bonnesen mener, det er i orden, at de her kommuner konstant skal lide det her voldsomme tab - Svendborg Kommune er oppe på 144 mio. kr. nu - og skal blive ved med at have et sådant underskud frem til 2012.
For Svendborg Kommunes vedkommende er det en skatteprocent i størrelsesordenen tre procentpoint, det handler om at de mister i indtægt.
Hvad mener hr. Erling Bonnesen?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Jeg har noteret mig, at om ikke alle kommunerne, så i hvert fald en hel del af dem ved deres repræsentanter i de kommunegrupper har sagt som kvittering på den proces, der nu vil blive rullet ud, at det sådan set er o.k., at man får indregnet nogle af tingene nu.
Det, som der er et klart grundlag for at beslutte nu, er taget med i det foreliggende lovforslag, og så er der nogle ting, der skal ses nærmere på.
Det er jo sådan lidt den overordnede melding på det.
Så er det fuldstændig rigtigt, som fru Anne Baastrup også var inde på, at man jo selvfølgelig kan opstille mange forskellige beregninger med de forskellige forudsætninger, som man selv lægger ind, og så er der jo altså også grund til lige præcis at få det set efter, så det ikke bliver nogle hovsavurderinger og hovsabeslutninger, der måtte komme ud af det i sidste ende.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-04:
Er ordføreren enig i, at en decentral velfærdsmodel som den danske i teorien bør betyde, at borgere i en kommune, der ønsker et højt serviceniveau, kan få det, hvis de er villige til at betale en høj skat, og omvendt gælder, at hvis borgere i en kommune ønsker lav skat og et lavt serviceniveau, kan de beslutte det?
Er ordføreren enig i, at det er sådan, vores system skal indrettes?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
For så vidt angår udligningsordningerne, skal vi også lige huske på, at vi rent faktisk har et forholdsvis højt udligningsniveau.
Vi ligger jo sådan i niveauet 85-90 pct. på udligning, så vi er godt med også på det felt.
Men jeg synes, det er udmærket, at vi nu får set på de rejste detailspørgsmål.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-04:
Vil ordføreren være med til i det kommende udvalgsarbejde at arbejde for, at vi får et system, hvor skat og serviceniveau kommer til at hænge ordentligt sammen, og som sikrer, at kommuner ikke er tvunget til at køre et lavt serviceniveau, fordi de har problemer med at finansiere sociale udgifter?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Jamen udvalgsarbejdet, som vi nu har aftalt nogle gange, er jo lige præcis sat i verden for nærmere at få analyseret de rejste spørgsmål og for hele tiden - kan man sige - at have mulighed for at fintune og topjustere udligningssystemet.
Så jeg er sikker på, der vil blive rejst mange gode spørgsmål, som vi får lejlighed til at drøfte der.
Lene Hansen (S), 2009-05-04:
SF vil med dette meget relevante forslag pålægge regeringen senest den 1. juni i år at nedsætte en videnskabelig og neutral kommission, der skal have til opgave at udvikle en række modeller til statslig og mellemkommunal finansiering af kommunernes økonomi.
Kommissionen skal arbejde i 1 år og være sammensat af eksperter fra f.eks. universiteterne.
Socialdemokraterne er meget enige med SF i, at der er store problemer i mange kommuner, og at det er nødvendigt at give udligningsordningerne og den statslige medfinansiering af kommunernes udgifter et uvildigt hovedeftersyn.
I mange kommuner er der et skærende misforhold mellem skatteprocenten og den service, borgerne kan få.
Et sindrigt system af tilskuds- og udligningsordninger har ellers til formål at fjerne den værste ulighed imellem landets kommuner.
Vi var skeptiske fra starten af kommunalreformen og stemte derfor imod finansieringsdelen.
I dag ser vi, at der stadig væk er store problemer, hvilket vi har fået demonstreret i Kommunaludvalget med den strøm af henvendelser, vi har fået fra landets borgmestre.
Den kommunale udligning fungerer ikke optimalt.
Vi er helt enige med SF i, at der er problemer, og at det vil være fornuftigt at få nedsat en kommission.
Vi ved naturligvis godt, at det er en indviklet problemstilling, der skal kigges på.
Professor Bent Greve skriver i en artikel om udligningen i Indblik den 11. januar 2009: Der findes ingen teoretisk korrekt beregningsmetode.
Grundlæggende er det et politisk spørgsmål om, hvor stor udligning der ønskes.
Vi Socialdemokrater synes som sagt heller ikke, at udligningssystemet fungerer optimalt.
Spørgsmålet er, om det er så godt, som det kan blive, eller om der er politisk vilje til at gøre landets kommuner mere lige, end de er nu.
Hvordan vi skal skrue systemet sammen, hvor meget der skal udlignes, når vi samtidig ønsker at fastholde det kommunale selvstyre og retten til at udskrive kommuneskat og selv vælge serviceniveau, ja, de spørgsmål og flere andre skal Finansieringsudvalget give os svar på.
Vi er jo i gang med at vedtage mindre tilretninger i lovforslag nr. L 189, og de partier, der i sin tid stemte for, at finansieringsaftalen kom til at se ud, som den gør, har aftalt at mødes hen over sommeren for at supplere kommissoriet for det fortsatte arbejde med at følge op på, om opgørelsen af kommunernes udgiftsbehov i udligningen fortsat er dækkende for de faktiske forhold.
Men da eventuelle justeringer først vil få virkning fra 2012, efterlader det en lang række kommuner med store budgetteringsproblemer et par år endnu.
Derfor vil jeg foreslå SF og andre, at vi drøfter, hvordan vi kan få indflydelse på kommissoriet for det fortsatte analysearbejde i Finansieringsudvalget.
Det er da et forsøg værd.
En følgegruppe i stil med det, SF foreslår, synes jeg vil være en helt naturlig ting at etablere i forbindelse med det fortsatte arbejde, netop for at få friske øjne ind i sagen.
Anne Baastrup (SF), 2009-05-04:
Jeg vil godt høre, om hr. Erling Bonnesen, ihukommende, at indenrigsministeren jo meddelte, at hun var indstillet på, at Finansieringsudvalget skulle tage hele spørgsmålet op om en ændret udligningsordning på det sociale område, hvor man specielt har ramt Svendborg Kommune, Midtfyn, Nyborg, Kerteminde og Nordfyn, finder det tilfredsstillende, at det først kommer til at ske i 2012, således som fru Karen Jespersen jo oplyste i sit svar til de pågældende kommunalpolitikere?
Marianne Jelved (RV), 2009-05-04:
Ideen med en udligning er, at kommunerne skal have rimelig ens økonomisk grundlag for at løse de lovbundne opgaver, således at der er en sammenhæng mellem skatteudskrivning og serviceniveau.
Serviceniveauet i X-købing i Vestjylland er ikke nødvendigvis højere end i Y-rup i Nordsjælland, selv om man i X-købing i Vestjylland betaler 23 pct. i kommuneskat, mens man i Y-rup betaler 20 pct. i kommuneskat.
Skattegrundlaget er simpelt hen forskelligt, og derfor skal vi have en fordelingspolitisk metode til at fordele midler fra kommuner med højt skattegrundlag til kommuner med lavt skattegrundlag.
Det er en utrolig kompleks opgave at udforme et udligningssystem, hvor skat og service hænger sammen.
Jeg synes også, at man gør det mere indviklet end nødvendigt, for det er meget indviklet på forhånd, men det bliver mere indviklet i beslutningsforslaget, for der taler man om, at der skal være sammenhæng mellem både skattetryk, serviceniveau, effektivitet og lokal velfærd.
Et andet sted taler man om skatteprocenten, serviceniveau og den kommunale velfærd.
Jeg må meget nøgternt spørge, hvordan man definerer lokal velfærd eller kommunal velfærd - jeg går ud fra, at det betyder det samme i forslaget - men hvor hænger det sammen, når vi taler om skat og serviceniveau som to ting, der skal hænge sammen.
Alene det, at man kan have den forestilling, at man kan lave neutrale modeller på det her område, er en kæmpe illusion.
At lave et udligningssystem betyder, at man foretager en lang række valg, og der findes ikke en neutralitet på det her område.
Det er valg imellem pest og kolera for at lave noget, som bare nogenlunde er rimeligt.
Vi har været involveret i den seneste udgave af udligningsreformen, også den, og har mulighed for at være med til at evaluere de uhensigtsmæssigheder, som dukker op, selv om det på papiret ser ud, som om de ikke ville dukke op, men så dukker de alligevel op.
Det er meget afgørende for Det Radikale Venstre, at vi kan se, at de midler, som qua kommunalreformen skal følge sociale opgaver, faktisk også følger de sociale opgaver.
Der er ting, der skal rettes, og derfor er det ikke så længe siden, der blev førstebehandlet et forslag her i Folketingssalen til at rette op på nogle af de skævheder, som faktisk er der.
Jeg tror, man må se i øjnene, at der vil være justeringer med få års mellemrum for at rette op på de forhold, som faktisk viser sig ikke at følge det, som man havde troet.
Politik er det, og neutralitet findes ikke på dette område, uanset hvor gerne man kunne ønske det.
Karen Ellemann (V), 2009-05-04:
Jeg synes sådan set, at jeg svarede meget konkret, fordi vi netop er enige om det antal på de 1.400.
Spørgeren glemmer sådan set bare også at fokusere på de 3.500 almene handicapboliger under hele almenboligloven.
Det er sådan set meget væsentligt også at have det med i billedet.
Derfor kan jeg da have mine tvivl om det udsagn om, at der skulle mangle yderligere 5.000 boliger, når nu der også er oprettet så mange almene handicapboliger.
Jeg synes i det hele taget, at man stadig væk skal fokusere på tilsagnet om opførelsen af i alt 30.000 ældre- og plejeboliger, for ligesom samlet set at slå et slag for, at der altså ikke er tale om, at vi sover i timen, men at der i høj grad sker en overordentlig stor udbygning på det her område.
Line Barfod (EL), 2009-05-04:
Vi er enige om, at der er behov for en lang række boliger til handicappede.
I København er der i øjeblikket omkring 20.000 tomme boliger, hvoraf en stor del er noget af det spekulationsbyggeri, der er blevet lavet i de seneste år under den her kæmpe boble på boligmarkedet.
Mange af dem er helt moderne lejligheder med elevatorer og uden dørtrin, og de er sådan set lige klar til at flytte ind i.
De står tomme.
Vil ministeren tage initiativ til at se på, om ikke en del af disse boliger kunne tages i anvendelse som handicapboliger?
Vi kunne så bruge det, at vi på den ene side har nogle tomme boliger og på den anden side har nogle unge, som har et meget, meget stort behov for at kunne flytte hjemmefra og få en bolig.
Så fik vi de to ting til at passe sammen, i stedet for at boligerne bare får lov til at stå tomme, mens de handicappede har det slemt derhjemme.
Karen Ellemann (V), 2009-05-04:
Jeg synes da, at fru Line Barfods forslag om, at Københavns Kommune kan overveje, om de har tomme boliger stående, som de kan anvende til det, lyder som et glimrende forslag.
Men det er altså ikke noget, som jeg fra centralt hold skal pålægge Københavns Kommune eller en hvilken som helst anden kommune at tage initiativ til, for det er den enkelte kommune, der har myndighedsansvaret for at kunne give de botilbud til deres borgere, som borgerne måtte have behov for.
Line Barfod (EL), 2009-05-04:
Jamen Københavns Kommune må jo ikke!
Det er jo den lovgivning, som ministeren er ansvarlig for, der forhindrer, at de kan bruge de her boliger.
De almene boligselskaber har spurgt, om de ikke måtte overtage en række af de her ejerboliger og lave dem om til almene boliger, så de bl.a. kunne bruges til handicappede, der mangler en bolig.
Det har de fået at vide at de ikke kan.
Man må gerne lave almene boliger om til ejerboliger, men man må ikke lave ejerboliger om til almene boliger, så det kræver, at ministeren går ind og gør noget, hvis vi skal kunne bruge de her tomme boliger til bl.a. at sikre boliger til handicappede.
Karen Ellemann (V), 2009-05-04:
Som jeg redegjorde for i mit forrige svar, så findes der bestemt også nye moderne almene handicapboliger til yngre med fysisk handicap, så jeg har svært ved at se de barrierer, der ligger.
Men igen er det altså vigtigt for mig klart at få understreget, at det er den enkelte kommune, der har myndighedsansvaret for den her opgave.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Tak for det.
Det danske samfund er et velfærdssamfund, der også tager sig godt af den gruppe af de allersvageste borgere, som de handicappede tilhører.
Der er altid mere at gøre for at hjælpe de svageste, herunder de handicappede, for hele tiden at følge med udviklingen og for at sikre gode og trygge livsvilkår.
Jeg glæder mig derfor over regeringens tiltag på området, f.eks. de muligheder for fremrykning af investeringer, som regeringen har aftalt med kommunerne.
Så muligheden for fremrykning er der allerede nu.
Det er vigtigt, at kommunerne har ansvaret for handicapboliger, så de kan tage hensyn til lokale forhold og behov.
Regeringen sætter de overordnede rammer, og med disse rammer er det bestemt muligt for kommunerne at fremrykke deres investeringer i handicapboliger, hvis de prioriterer det.
Boligaftalen sikrer mellem 4.000 og 5.000 nye almene boliger om året, og derudover afsatte vi i 2004 sammen med de øvrige satspuljepartier 546 mio. kr. til forbedringer og udbygning af handicapboliger.
Det resulterede i tilskud til mere end 1.400 boliger.
I 2004 og 2005 blev der derudover givet tilskud til opførelse af mange flere almene ældreog handicapboliger.
Regeringen har altså skabt de økonomiske rammer, der gør det muligt for kommunerne at investere i handicapboliger.
Det er ønskeligt, at kommunerne prioriterer investeringer i handicapboliger tilpasset lokale behov, men Venstre afviser at skulle diktere det direkte fra Christiansborg.
Det skal ske i samarbejde, og derfor afviser Venstre dette beslutningsforslag.
Anne Baastrup (SF), 2009-05-04:
Jeg vil lige rette en åbenbar misforståelse eller en fejl.
Det er ikke regeringen, der har afsat midler til handicapboligerne, det er satspuljepartierne.
Men når det er sagt, vil jeg godt høre hr. Erling Bonnesen, om hr. Erling Bonnesen vil være med til en diskussion om, hvordan man sikrer ventelistegaranti, altså hvordan man sikrer, at mennesker, der har et handicap, og som har behov for en bolig, får en ventetidsgaranti.
Det, vi jo oplever nu, er, at man kan stå på venteliste i årevis, og at ens forældre ikke kan håndtere det længere.
Hvad er det så for et liv forældrene har, og hvad er det for et liv, de mennesker med handicap har?
Et kort svar, tak.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Indledningsvis vil jeg sige, at jeg mener, jeg fik sagt satspuljepartierne - i hvert fald er det dem, det handler om - men lad det nu ligge.
Det kan jo dokumenteres sort på hvidt, hvem der har lavet hvad.
Og jeg markerede også, at vi jo så også har lavet noget med et lidt bredere flertal gennem satspuljepartierne, og sikret, at der er nogle rammer, man kan arbejde inden for.
Så man kan jo konstatere, at der heldigvis også sker meget på området.
Det glæder jeg mig da over.
Anne Baastrup (SF), 2009-05-04:
Nu er det jo en konstant kilde til undren for mig, at det er satspuljen, der skal finansiere det her, og at det ikke blot er en almindelig finanslovsudgift.
Når det så er sagt, har jeg et spørgsmål, og det er: De 1.400 boliger, som hr. Erling Bonnesen sagde var blevet bygget, som ministeren sagde muligvis var blevet bygget - er de blevet bygget?
Eller handler det ikke bare om, at pengene er afsat, og at kommunerne har skrevet ind i en plan, at de nu bygger 12, og så bygger de 24 derovre?
Eller står de fiks og færdige, således at folk kan flytte ind i dem?
Yildiz Akdogan (S), 2009-05-04:
Jeg synes ikke rigtig, at jeg fik et konkret svar på mit spørgsmål.
Ministeren siger, at vi er enige om tallene.
Det er korrekt.
Men specielt fagfolk, der arbejder på området, fremhæver, at der er en mangel på 5.000 boliger.
Jeg kan ikke rigtig forstå, at ministeren ikke kan svare lidt mere konkret.
Synes ministeren, at antallet på 1.400 er o.k., når der nu er afsat så mange penge på området?
Karen Ellemann (V), 2009-05-04:
Jeg er da glad for, at vi i udgangspunktet er enige om antallet, men jeg synes, at vi for at få det fulde billede også lige skal have det med, at der i perioden er oprettet ca. 3.500 almene handicapboliger under almenboligloven, og at grundkapitalen til de her boliger ikke indgår i den opgørelse, som vi talte om under det forrige spørgsmål.
Så det, at der i perioden 2001-07 samlet set er opført knap 5.000 særlige almene handicapboliger, er sådan set en overordentlig væsentlig forøgelse af antallet af boliger til personer med handicap.
Karen Ellemann (V), 2009-05-04:
Det fremsatte beslutningsforslag drejer sig om at iværksætte tiltag, der kan sikre, at investeringer i handicapboliger fremrykkes.
Det er kommunerne, som ud fra det lokale kendskab og behov træffer beslutning om opførelsen af boliger til personer med handicap.
Regeringen har ingen planer om at ændre på dette og kan derfor ikke støtte et forslag, der indebærer, at staten dikterer, hvornår kommunerne skal tage bestemte initiativer på området.
Når det er sagt, er det selvfølgelig vigtigt at understrege, at regeringen er enig i, at personer med handicap skal kunne tilbydes en tidssvarende bolig.
Regeringen er også enig i, at borgerne ikke skal vente længe på et botilbud, som de har krav på.
Regeringen har derfor allerede iværksat mange tiltag for at sikre, at kommunerne kan leve op til deres forsyningsansvar og sætte gang i byggeriet af bl.a. boliger til handicappede.
Jeg vil her pege på fire konkrete tiltag.
For det første er der af satspuljen afsat 546 mio. kr. til forbedring af og udbygning af botilbud for handicappede og afledte merudgifter til service og pleje.
For det andet er den kommunale grundkapital for plejeboliger nedsat til 7 pct. i 2008 og 2009, og da grundkapitalen for almene boliger lå på samme niveau i 2001-2006, har regeringen dermed sikret, at kommunerne har kunnet bygge plejeboliger til en grundkapital på 7 pct. i stedet for 14 pct. i størstedelen af regeringens levetid.
For det tredje er maksimumsbeløbet for ældreboliger blevet forhøjet de steder i landet, hvor det er dyrest at bygge.
Og for det fjerde har vi med den nylig indgåede boligaftale mellem regeringen, Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti om den almene sektors styring og finansiering forlænget nedsættelsen af grundkapitalen til udgangen af 2010, og vi har samtidig også sørget for, at yderligere seks kommuner får forhøjet maksimumsbeløbet.
Så med regeringens initiativer mener jeg at kommunerne har haft og fortsat har fornuftige rammer til at kunne leve op til deres ansvar.
Regeringen kan som nævnt på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget.
Men jeg vil samtidig gerne opfordre kommunerne til at foretage en kritisk gennemgang af de kommunale botilbud og prioritere nybyggeri og modernisering af eksisterende boliger højt i den kommunale investeringsplan.
Kommunalreformen har betydet, at kommunerne i dag skal visitere borgerne til boliger, som det tidligere var en amtslig opgave at visitere borgerne til.
Den udvikling kan være med til at forstærke efterspørgslen efter boliger i borgernes nærmiljø frem for boliger, der ligger længere væk fra borgernes nærmiljø.
Vejen frem
er dog ikke, at vi fra Christiansborg bestemmer hvor og hvor meget der skal bygges.
Fornuftige beslutninger på det område afhænger som sagt netop af kommunernes indgående kendskab til de lokale forhold og de lokale behov.