runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kamal Qureshi (SF), 2009-01-23:
Jeg vil sige, at jeg sådan set også synes, at Dansk Folkepartis indlæg og debatten her med Dansk Folkeparti med al tydelighed viser, hvilke kræfter fra den yderste højrefløj regeringen med det her lovforslag har sluppet løs.
Det, at Domstolsstyrelsen får at vide, at de har været ude i et ærinde, som i sidste ende ville betyde, at man ville have dommere, der var iklædt burka i retssalen, synes jeg med al tydelighed viser, hvorfor det er afgørende, at Domstolsstyrelsen bevarer sin uafhængighed, og hvorfor man i et demokrati skal have en tredeling af magten - netop nogle uafhængige dommere.
Hidtil har man netop ikke sat spørgsmålstegn ved, at dommere har dømt efter lovens bogstav - den lov, som vi i Folketinget har vedtaget - og at de har dømt efter lovens bogstav uanset deres ydre fremtoning.
Den ydre fremtoning har man nu gjort til det, der er det afgørende, og man siger oven i købet, at Domstolsstyrelsen var ude på en glidebane og havde et bestemt ærinde, hvilket man med den kampagne, som Dansk Folkeparti førte, tydeliggjorde.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-23:
Tak til hr. Kamal Qureshi.
Med hensyn til dommernes uafhængighed vil jeg sige, at selvfølgelig er dommerne stadig uafhængige.
Og jeg kan ikke rigtig lade være med at ønske, når man nu fra Socialistisk Folkepartis side siger netop det, som hr. Kamal Qureshi siger, at jeg kunne stille et spørgsmål tilbage til folketingsmedlemmet hernede i salen om, om man så ikke går ind for retsplejeloven, for retsplejeloven går jo også ind og regulerer dommerne.
Vil det så sige, at vi slet ikke skal have en retsplejelov i Danmark?
Selvfølgelig skal vi det.
Så vil jeg også sige, at det ærinde, som Domstolsstyrelsen var ude i, synes vi i Dansk Folkeparti var et knæfald for den politiske korrekthed.
Det er udmærket, at der er nogen, der mener, at man skal gøre knæfald for den politiske korrekthed, men i Dansk Folkeparti mener vi, at vi skal stå fast på vores retsprincipper.
Kamal Qureshi (SF), 2009-01-23:
Det er jo den politiske korrekthed, og afviger man en millimeter fra den, kommer Dansk Folkeparti med regeringen i ryggen efter en - uanset om det er dommere eller nogen som helst andre, der afviger fra den politiske korrekthed, som Dansk Folkeparti dikterer i det danske samfund.
Hr. Søren Krarup havde i debatten om tronfølgeloven tidligere i dag et indlæg om, at hvis man prøver at ensrette alting, følger man totalitarismen, og at det er totalitær logik, hvis man ønsker, at alle skal være ens.
Og problemet er, at det reelt set er det, som jeg synes Dansk Folkepartis logik her peger på, nemlig en totalitær logik, som jeg mener hører mere hjemme i nogle mellemøstlige regimer eller andre steder, hvor man pålægger folk en bestemt påklædning, end i det danske samfund, hvor vi i højere grad har haft friheden til at kunne vælge vores påklædning, og hvor det, man er blevet bedømt ud fra, er det arbejde, man udfører, og det, man siger - det, man som dommer dømmer.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-23:
Jeg tror, at der er rigtig, rigtig mange kvinder, millioner af kvinder, verden over, som vil sige: Gid vi dog boede i et frit vestligt samfund som det danske, hvor vi kunne gå klædt, som vi ville, og hvor vi ikke skulle iføres islamistiske gevandter, en burka fra top til tå.
Det tror jeg egentlig der er rigtig, rigtig mange kvinder ude i verden, millioner af kvinder, der ville ønske - at det netop var sådan i deres land.
Den ligestilling har man ikke i mange lande, men det har vi her i Danmark, og gudskelov for det.
Når jeg igen vil komme ind på Domstolsstyrelsen, er det, fordi Domstolsstyrelsen jo også har en pligt til at håndhæve domstolenes neutralitet og upartiskhed.
Men det har de ikke levet op til, og derfor synes vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig, at vi også har en pligt til at gå ind og sige: Det duer ikke, nu er vi nødt til at lave nogle regler, som definerer, hvornår og hvordan man må agere som dommer i en dansk retssal.
Og her siger vi så, at politiske og religiøse symboler skal ud.
Karen Hækkerup (S), 2009-01-23:
Nu siger Enhedslistens ordfører, at jeg ikke bryder mig om muslimsk påklædning.
Det ved jeg egentlig ikke om jeg på nogen som helst måde har ytret.
Ordføreren siger, at jeg ikke bryder mig om tørklæder, men i den forbindelse vil jeg gerne fortælle en lille historie.
Under sidste folketingsvalgkamp var jeg ude i et politisk debatmøde på teknisk skole på Amager.
Der sad der to studerende, som altså var mindreårige.
De var iført burka, og da valgmødet var færdigt, spurgte deres lærer mig, hvad de egentlig skulle gøre ved de her kvinder, når de skulle til eksamen, hvordan skulle de identificere dem, hvordan skulle de kunne sige, at det var dem, som havde fulgt undervisningen.
Til det måtte jeg sige, at det vidste jeg ikke, og der ikke er nogen lovgivning, der dækker det.
Min holdning er sådan set klar.
Jeg synes, vi skal kæmpe for, at så få kvinder som overhovedet muligt bærer religiøse symboler, uanset om det er kors, kalotter - undskyld, kvinder bærer ikke kalot - uanset hvad det er, for jeg tror faktisk på, at vi får det bedste samfund, når religion spiller en mindre rolle, end den gør i dag.
Søren Krarup (DF), 2009-01-23:
Jeg har med stor glæde hørt på fru Karen Hækkerups ordførertale, også fordi hun så klart tager afstand fra den begrebsmæssige sammenrodning, som nu Enhedslisten og også dagbladet Information er ude i, hvor de blander form og indhold.
Jeg synes, det er så glimrende, at fru Karen Hækkerup klart siger, at naturligvis er den form, der stilles op for en domstol, ikke ensbetydende med, at dommeren dermed er partisk i sin afsigelse af dommen.
Jeg vil godt spørge fru Karen Hækkerup: Synes hun ikke også, at det egentlig ville være på sin plads at understrege embedsdragtens betydning, svarende til i England, hvor man som dommer har paryk på?
Det er jo ikke, fordi man skal ytre en eller anden mening, men det er for at understrege, at her taler man altså som den upartiske og har ikke på forhånd en mening, sådan som man ville have, hvis man sad med et tørklæde på i dommersædet.
Embedsdragten er altså noget, der virkelig er med til at understrege embedet som det afgørende.
Karen Hækkerup (S), 2009-01-23:
Nu udtrykker hr. Søren Krarup glæde over mit ordførerindlæg.
Jeg vil sige, at det er jeg ikke glad for.
Det tror jeg at jeg kan få store problemer med i mit bagland.
Men når hr. Søren Krarup går videre og laver en sammenligning med parykker og siger, at man, hvis man sad med et tørklæde på hovedet, ville give udtryk for en mening, vil jeg sige, at jeg faktisk ikke er enig med ordføreren.
Jeg mener ikke, at man nødvendigvis giver udtryk for en mening, hvis man har et muslimsk tørklæde på hovedet - langtfra.
Men jeg mener, at der vil være nogle borgere, der ville kunne opfatte det som udtryk for en mening, og derfor vil retten ikke fremstå neutral.
Men pointen er, at domstolene skal fremstå neutrale for alle, som møder dem, og at det ikke kun skal være, som jeg ser på det.
Søren Krarup (DF), 2009-01-23:
Jeg vil sige, at jeg føler mig brødebetynget, hvis jeg virkelig har påført fru Karen Hækkerup nogle problemer ved at komplimentere hende for hendes tale.
Så det vil jeg ikke gøre.
Jeg vil håbe, at det ikke skal være hende til skade, at jeg har lyttet med interesse.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Der er jo ingen tvivl om, at Dansk Folkeparti har meget væsentlige aktier i tilblivelsen af lovforslaget her, og jeg vil starte med at nævne den annoncekampagne, man kørte under overskriften »THI KENDES FOR RET« og »UNDERKASTELSE«, hvor man havde iklædt en person en burka og udstyret personen med hammeren fra en domstol.
Jeg vil bare bede fru Marlene Harpsøe om på Dansk Folkepartis vegne at erkende, at det aldrig på noget tidspunkt har været på tale, at man skulle kunne have burka på, fordi det hele tiden har været fastsat fra Domstolsstyrelsens side, at ansigtet på den person, der sidder i dommersædet, skal kunne ses, og at annoncekampagnen, som er en væsentlig del af årsagen til, at vi overhovedet har lovforslaget her, derfor var misvisende og netop et godt argument for, hvorfor det ikke skal være Folketinget, der bestemmer over domstolene, men at domstolene skal være uafhængige.
Karen Hækkerup (S), 2009-01-23:
Jeg har ingen kommentarer til det.
Kamal Qureshi (SF), 2009-01-23:
Så må jeg lige tilføje som fortsættelse af et tidligere spørgsmål, at man jo altså nogle gange kan dømmes efter de venner, man har, og dem, der roser en og ikke nødvendigvis kritiserer en.
Derfor vil jeg også gerne spørge fru Karen Hækkerup, når hun nu så klart og tydeligt markerer, at hun synes, at det er et problem med religiøse symboler i det hele taget, og at religion skal fylde mindre i det offentlige rum: Hvorfor er det så lige her, man reelt skal stoppe?
Er det så ikke et problem, at man netop har et kors i logoet?
Det vil jo også af nogle blive opfattet som partisk, at der er religiøse symboler på de papirer, man har foran sig, og på de papirer, som dommere har foran sig.
Er det ikke et problem, at der er nogle, der kan opfatte det som partisk?
Hvor stopper det så at sige?
Det, at der er nogle, der kan træde ind foran en dommer og opleve, at dommeren kan være partisk på grund af dommerens fremtoning, er jo ekstremt individuelt.
Det er jo forskelligt, hvad fru Karen Hækkerup eller jeg eller andre her i Folketingssalen vil opfatte som partiske symboler.
Det er lidt den problemstilling, der er, når man ligesom bevæger sig i den retning, og man kan så at sige spørge: Hvor stopper festen?
Karen Hækkerup (S), 2009-01-23:
Nu spørger hr. Kamal Qureshi til logoet, og til det vil jeg sige, at logoet hverken repræsenterer den enkelte dommers individuelle personlige eller politiske holdning.
Logoet er en del af det logo, der har været anvendt i - jeg skal ikke komme med noget præcist gæt på det - mange hundrede år eller i hvert fald mange år.
Men jeg kan da oplyse for hr. Kamal Qureshi, at jeg lige før kiggede på et kørekort og kunne konstatere, at de kørekort, vi udsteder i Danmark, også har et kors på.
Jeg ved ikke, om det også er noget, man skal begynde at lave om på.
Det synes jeg ikke at man skal, jeg synes, man må sige, at det er en del af den kulturarv, der er, at der nu engang i visse statslogoer er et kors i toppen.
Sådan er det, og sådan har det været i mange år, og det ser jeg egentlig ikke nogen grund til at gøre noget ved.
Kamal Qureshi (SF), 2009-01-23:
Altså, nu er det jo ikke SF, der synes, at Domstolsstyrelsen ikke selv skal have lov til at bestemme, hvilke logoer de vil have, eller for den sags skyld hvilket tøjkodeks de vil have.
Det er jo reelt set Socialdemokraterne, der sætter spørgsmålstegn ved domstolenes uafhængighed.
Hidtil har det jo været sådan, at man som borger har kunnet træde ind i retssalen og vide, at uanset hvordan dommernes fremtoning i øvrigt er, vil dommerne dømme efter lovens bogstav og ikke efter deres egen politiske overbevisning, religiøse overbevisning, eller hvad den enkelte dommer i øvrigt kunne have af overbevisning - for dommere er mennesker ligesom alle andre, og selvfølgelig har de holdninger og meninger.
Med det her lovforslag går en del af Socialdemokraterne jo netop ind og siger til folk: Dommernes fremtoning har betydning for, hvordan I bliver dømt, og derfor skal vi prøve at udpege nogle pejlemærker for jer.
Hvis nu der er en dommer, der har fuldskæg, er det så ikke et udtryk for partiskhed?
Eller hvad nu, hvis dommerne ser ud, som nogle af os herinde ser ud?
Altså, jeg kan da godt udpege nogle, hvis fremtoning og påklædning tydeligt viser, at de ligger til højre på den politiske skala, og nogle af os er klædt på på en anden måde, så man kan se, at vi ligger til venstre på den politiske skala.
Hvornår stopper det med hensyn til påklædning?
Hvor ligger grænserne for det, så man ikke kan se på personerne, at de faktisk har en holdning?
Karen Hækkerup (S), 2009-01-23:
Jeg vil starte med at svare på det første, som hr. Kamal Qureshi spurgte til.
Han spurgte om, hvordan det kunne være, at Socialdemokraterne vil gå ind og gå i clinch med domstolenes uafhængighed.
Der vil jeg gentage, hvad jeg sagde i mit ordførerindlæg, nemlig at domstolene er underlagt grundlovens § 64, hvorefter domstolene altså er underlagt loven.
Det er rigtigt, at de høringssvar, der er kommet, faktisk er meget entydige, og det viser, at dommerne er sure - og de er ikke bare sure, de er rigtig sure, de er rigtig skuffede, og de er også vrede.
Og det kan man måske godt forstå, hvis de mener, at det problem, som vedrører, hvordan dommernes fremtoning skal være, er noget, man skal ordne internt med et cirkulære i Domstolsstyrelsen.
Men jeg synes altså, at det er vigtigt at sige, at der også er andre stemmer i koret.
Her vil jeg gerne have lov til at referere til et indlæg, som var i Weekendavisen i sidste uge, og som er skrevet af Peter Garde, som var kriminaldommer i Hillerød fra 1983 til 2008.
Han skriver i sit indlæg, at han er utrolig uenig i de synspunkter, som fremkommer i høringssvarene, og fortsætter: »Dommernes ydre fremtræden er ikke et internt spørgsmål for retsvæsenet, som kan løses ved et cirkulære fra Domstolsstyrelsen eller en vedtagelse i den enkelte rets dommerkollegium, men noget, der vedrører både domstolene selv og de udefrakommende, i virkeligheden hele samfundet, og derfor med rette nu afgøres ved lov.«
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-23:
Jeg kan ikke lade være med at smile lidt ad fru Marlene Harpsøes bemærkning om, at dommere måske kunne finde på at bære rygmærker i en dansk retssal.
Jeg håber, at fru Marlene Harpsøe er bekendt med, at dommerudnævnelsesprogrammet er så omfattende og så tillidvækkende, at en person aldrig vil nå så langt, hvis vedkommende har så rabiate holdninger.
Og så skal jeg i øvrigt gøre opmærksom på, at der jo gælder et dekorumkrav for dommere, så de faktisk også uden for retssalen har at opføre sig pænt og ordentligt og vise sig værdige til den tillid, som stillingen indebærer.
Så der er faktisk ret skrappe krav til dommere.
Men nu til spørgsmålet.
Det er sådan, at jeg har muntret mig lidt med at undersøge, hvor mange af de udtryk, der indgår i vores dagligdags sprog, som faktisk relaterer sig til kristendommen.
Det er blevet en ret omfattende liste, må jeg sige.
Den omfatter udtryk som gu' ve', pokker, dælen, sgu osv., og kigger man på en toptre, viser det sig faktisk, at de ord, som midaldrende bruger mest som bandeord, lige præcis er dem, som har religiøs betydning.
Og dommere er jo som bekendt godt op i alderen.
Så jeg vil bare høre, om Dansk Folkeparti vil være villig til at udsende en vejledning til dommerne om, hvilke ord de ikke skal bruge bevidst, så de ikke overtræder den her lovgivning.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-23:
Det er et godt spørgsmål.
Så nøje har jeg ikke set på fru Pernille Frahm, men selvfølgelig går vi i Dansk Folkeparti op i at nævne partierne ved deres fulde navn.
Fru Pernille Frahm kommer fra et socialistisk folkeparti, og fru Pernille Frahm er meget velkommen til at lægge tryk på dansk, når fru Pernille Frahm nævner vores partinavn.
Det synes jeg ville være udmærket.
Så vil jeg sige, at jeg synes, fru Pernille Frahm ikke helt har forstået, hvad det her handler om.
Vores holdning til lægdommere er ikke en hemmelighed, vi går ind for, at der er lægdommere her i Danmark.
Det er en klar hemmelighed, så jeg tror, fru Pernille Frahm har misforstået noget her.
Det, vi siger, er, at har man en afgørelseskompetence i en retssag, skal man lade de religiøse og de politiske symboler blive hjemme.
Der er jo allerede i dag regler, der netop regulerer den slags, og jeg vil sige, at jeg ikke er i tvivl om, at hele dommerstanden er klar over, at de ikke må gå ned og sige i en retssal, at de tror på Jesus Kristus, eller at de tror på Allah, eller at de stemmer på Det Radikale Venstre eller lignende.
Jeg tror nu engang, at det er defineret ordentligt, som det er i dag.
Noget andet jeg vil sige i forhold til det med rygmærker, nu hvor man bringer det frem fra Socialistisk Folkepartis side, er, at det jo var et eksempel på, hvad det næste så vil være, man vil indføre i retssalene.
Domstolsstyrelsen vil jo nu indføre, at man som dommer kan være iklædt muslimsk tørklæde, og så spørger vi os selv fra Dansk Folkepartis side: Hvad bliver så det næste, vi skal indføre for netop at vise positiv særbehandling over for nogle minoritetsgrupper?
Vi mener ikke, der skal positiv særbehandling til.
Vi mener, at vi i Danmark har et retssystem, som fungerer rigtig godt, vi har et retssystem, som udviser neutralitet og upartiskhed, og sådan skal det fortsætte med at være.
Mette Gjerskov (S), 2009-01-23:
Jeg er meget enig i, at der er tale om en glidebane, men det, der er glidebanen her, er jo det her lovforslag, med hvilket man begynder at gå ind og vil beslutte, hvad enkelte mennesker i Danmark skal have på af påklædning.
Det er en glidebane, for hvad bliver det næste?
Hvem bliver de næste?
Bliver de næste, der ikke må have tørklæde på, børnepædagogerne?
Eller hvem er det egentlig, det kommer til at gå ud over næste gang?
Den anden ting er: Nu nævner Dansk Folkepartis ordfører selv sharialovgivningen, og så bliver jeg jo sådan lidt bekymret, for hvad er det, Dansk Folkeparti tror?
Hvis man er dommer og ifører sig et tørklæde eller en turban - hvad jeg i øvrigt ikke synes er anbefalelsesværdigt tror Dansk Folkepartis ordfører så, at man ud af turbanen vil hive koranen og så dømme den stakkels tiltalte efter sharialovgivningen?
Tror Dansk Folkeparti virkelig, at det kunne forekomme i Danmark, og tror Dansk Folkeparti, at det ville forekomme, uden at der ville blive grebet ind fra Domstolsstyrelsens side?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-23:
Når man fra Socialdemokraternes side, sådan som fru Mette Gjerskov gør her, frembringer stor kritik af det her lovforslag, må jeg indrømme, at jeg bliver lidt i tvivl om det, som fru Karen Hækkerup fra Socialdemokraterne før stillede sig op og redegjorde for her, nemlig at Socialdemokraterne støtter forslaget.
Jeg må indrømme, at jeg bliver lidt i tvivl om, hvorvidt Socialdemokraterne overhovedet enstemmigt støtter det her forslag, når fru Mette Gjerskov stiller sig op og er så kritisk over for lovforslaget.
Så vil jeg gerne sige, at en person, der har en sag for retten, ikke skal sidde og forholde sig til en dommers religion eller politiske tilhørsforhold.
Tvivlen skal vi altid udelukke.
Vi skal sørge for, at der aldrig opstår eksempler på, at en tiltalt, der er stillet for retten, bliver i tvivl om dommerens neutralitet.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-23:
I Dansk Folkeparti har vi stor tillid til den danske dommerstand, og vi synes, at det er godt, at dommerstanden frit kan ytre sig, sådan som de også har gjort netop i de høringssvar, som vi har set i dag.
For det er selvfølgelig også vigtigt at få deres indstilling til det konkrete lovforslag her inde i Folketinget.
Det stiller vi os overhovedet ikke kritiske over for.
Det, vi stiller os kritiske over for, er, at man ændrer på et ret vigtigt grundprincip i det danske retssystem, nemlig på neutraliteten og upartiskheden.
For hvad bliver det næste, som vi skal tage hensyn til her i Danmark?
Bliver det næste, at vi indfører en shariadomstol eller lignende, også for at særbehandle en minoritetsgruppe?
Det er en glidebane, og den vil vi absolut ikke ud på.
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-23:
Når jeg nu fremhæver de ting, som jeg gør i min tale, er det jo for at sige, hvor latterligt hele det her lovforslag er.
Der er ingen grund til at nære mistillid til dommerne i Danmark, de har aldrig vist sig uværdige til den tillid, som vi viser domstolssystemet.
Og når jeg fremhæver ytringerne, er det jo for at vise, at hele vores sprog er gennemsyret af kristen symbolik, og at det nærmest vil være umuligt for nogen dommer at åbne munden i retssager, hvis det her konsekvent skal føres ud i livet.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-01-23:
Er det fru Karina Lorentzen og hele hendes juridiske ophav fuldstændig ubekendt, at en del af artikel 6, stk. 1, er, at man ikke bare har ret til en fair afgørelse, men også en afgørelse, som synes fair, altså det, man kalder »seem to be fair«?
Hvordan tror fru Karina Lorentzen at man som tiltalt, hvis man f.eks. er jøde eller homoseksuel, vil have det med at sidde over for en eller anden muslimsk dommer, som sidder med et religiøst tørklæde på og på den måde eksponerer hele det had, der jo er i islam mod jødedommen og mod homoseksuelle?
Er det virkelig noget, som fru Karina Lorentzen og Socialistisk Folkeparti mener lever op til den højt besungne menneskerettighedskonventions bestemmelse om, at retfærdigheden ikke bare skal ske, men også skal synes at ske?
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-23:
Som jeg sagde i indledningen af min tale, er det faktisk vigtigt for SF, at vi kan tro på, at domstolene er upartiske og uafhængige.
Det står vi ved.
Det mener vi også at domstolene hidtil har kunnet sikre.
Faktum er jo, at hvis der er en dommer, som har meget rabiate holdninger, vil dommerudnævnelsesprogrammet, længe inden det bliver et problem, sørge for, at denne dommeraspirant aldrig nogen sinde bliver udnævnt til dommer.
Jeg er godt klar over, at Dansk Folkeparti hverken sætter menneskerettighederne, grundloven eller noget andet højt, men det er vi altså andre der gør.
Og jeg kan oplyse, at SF er meget enige omkring det her forslag.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-01-23:
Jeg vil også tage udgangspunkt i Den Europæiske Menneskerettighedskommissions artikel 6, men nok med et noget andet udgangspunkt end den tidligere spørgers.
En retssag skal fremstå neutral for borgerens skyld i hvert enkelt tilfælde, ikke for dommerens skyld.
Bekymrer det slet ikke fru Karina Lorentzen og SF, hvis borgeren ikke oplever det som en neutral retssag?
Nu snakker vi ikke om, hvorvidt der skal lovgives eller ej - jeg har forstået, at SF ikke vil lovgive om det her - men hvad mener SF?
Mener SF, at det er en god idé eller en dårlig idé, at dommere bærer religiøse symboler?
Kan vi få et klart svar på det?
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-23:
Vi mener, at den beslutning skal være overgivet til Domstolsstyrelsen.
Vi har jo netop med et bredt flertal stemt for, at vi skulle adskille domstolene fra Justitsministeriet via Domstolsstyrelsen.
Det må i sidste ende være Domstolsstyrelsens beslutning.
Jeg synes også, at borgeren har et krav på at opleve retssager som fair og upartiske.
Det synes jeg heller ikke der er noget problem i.
Men det her lovforslag sikrer jo ikke, at det sker.
I det her lovforslag står der direkte i bemærkningerne, at det er lige meget, hvordan den enkelte, som sidder i retssalen, vil opfatte de her ting.
Så det her lovforslag gør jo ikke noget for borgeren.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-01-23:
Jeg interesserer mig meget for fru Karina Lorentzens indgående kendskab til både den teoretiske og empiriske del af domstolsarbejdet, og i forhold til hendes bemærkninger om, at der åbenbart er frit ordvalg for dommere, synes jeg, at det kunne være spændende at vide, om fru Karina Lorentzen virkelig mener, at det er inden for det, man normalt betragter som decorum inden for ikke bare domstolsstanden, men jo altså for den offentlige sektor generelt, at der så er fuldstændig frit ordvalg.
Tænk, at man i retsplejeloven har taget afstand fra den inkvisitoriske udspørgeteknik, man har ligefrem sat regler for replik og duplik, og ja, også for kontradiktion parterne imellem.
Altså: Hvis man bare kunne have så stor tillid til dommerne, som fru Karina Lorentzen gør gældende, hvorfor i alverden skal vi så have alle de her processer eller formelle bestemmelser i retsplejeloven?
Det vil også gerne have et svar på.
Endelig ved jeg jo, at fru Karina Lorentzen …