runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2007-10-09:
Hr. Jørn Dohrmann siger, at søen vil lide en langsom død.
Jeg vil sige, at det eneste, der her i dag har lidt en langsom død, er sagligheden.
For hr. Dohrmann siger, at hvis man fører noget af vandet uden om søen, så vil den gro til og dø.
Det kunne være rart, om hr. Dohrmann ville bekræfte, at det af svaret og det medfølgende notat på sidste samlings spørgsmål 162 til miljøministeren fremgår, hvad jeg nu læser op: Som det fremgår af Tangerapporten vil længere passageløsning ved Tangeværket og Tange Sø kunne forbedre vandkvaliteten i Tange Sø og Gudenåen nedstrøms værket og have en gavnlig effekt på især havørredbestanden.
Hr. Jørn Dohrmann taler fuldstændig mod bedre vidende, når han siger, at søen vil gro til og få en langsom død, når man ser den rapport, som Miljøministeriet og Skov- og Naturstyrelsen udgav i februar 2002, og hvori det rent faktisk viser sig, at det vil have en gavnlig effekt på vandkvaliteten.
Jeg synes, det er meget fornuftigt, at vi får en god politisk diskussion om det her, men det tjener diskussionen til ære, hvis man holder sig til fakta hele vejen igennem og ikke forsøger at opfinde nogle argumenter, som der ikke på nogen måde er naturvidenskabeligt eller biologisk belæg for.
Det var der altså ikke for det, som hr. Jørn Dohrmann sagde om søens tilgroning.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2007-10-09:
Tak for svaret.
Jeg vil godt vende lidt tilbage til spørgsmålet om den vedvarende energi.
Miljøministeren, som jeg i øvrigt sætter meget stor pris på, har jo for nylig sagt om det, at vi nu skal til at satse på vedvarende energi, spare på energien osv. - det handler bl.a. om CO2-udledning - at mange bække små gør en stor å.
Og vi må sige, at vi er i den gunstige situation, at vi her har en stor å, der bliver brugt til at producere grøn energi og dermed bidrager til den gode sag.
Så jeg vil spørge hr. Jørn Dohrmann en gang til: Kan ordføreren bekræfte, at Dansk Folkeparti fortsat mener, at der skal være plads til, at vi producerer el ved hjælp af vandkraft i Danmark som et bidrag til den vedvarende energi-indsats?
Jørn Dohrmann (DF), 2007-10-09:
Og vi mener, at vandkraft er utrolig godt, fordi det er CO2-neutralt.
Vi synes så, man skal være, man kan næsten kalde det ligeglad med, at det kun svarer til to megavindmøller.
Jeg synes bare, man skal se på, at vi her har en energiform, som er den helt rigtige, altså hvor man udnytter den vandkraft, man nu har til rådighed.
Derfor vil Dansk Folkeparti se positivt på at få de vandkraftværker, vi har i Danmark, til fortsat at fungere fremover.
Vi synes, det er vigtigt, at vi sender det klare signal, at vi ikke ønsker at nedlægge de ting, som vi nu engang har skabt i Danmark.
Dermed vil jeg godt sende nogle klare signaler om, at de få vandkraftværker, vi har i Danmark, bliver bevaret, og at de ikke bare forsvinder ud af naturen, vil jeg kalde det.
Jeg vil gerne spørge den radikale ordfører, om det, vi hørte, virkelig er rigtigt, nemlig at De Radikale nu går ind for at nedlægge CO2-neutrale energiformer såsom vandkraftværker i Danmark.
Jeg vil godt spørge hr. Ole Glahn, om De Radikale går ind for, at der kommer en erstatningsordning som vi kender det vedrørende motorvejene - sådan at man, hvis man kan påvise et tab, også får en erstatning.
Hvordan ser hr. Ole Glahn på det?
Ole Glahn (RV), 2007-10-09:
Jeg mener ikke, at EU's vandrammedirektiv er sat i værk for at nedlægge vandkraftværker, men jeg mener, at det kan blive konsekvensen af det, og det er noget andet.
Det har selvfølgelig ikke været formålet.
Formålet er at sikre en høj standard og kvalitet i det vand, der er i vores vandløb, vores søer og vores fjorde.
At det så kan få den konsekvens, at der skal nedlægges nogle vandkraftværker, er så en anden sag.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2007-10-09:
Jeg vil gerne dvæle lidt ved EU's vandrammedirektiv, der jo er nævnt mange steder i bemærkningerne til det her lovforslag, og jeg vil gerne spørge den radikale ordfører, om han har fantasi til at forestille sig, at meningen med EU's vandrammedirektiv bl.a. er, at man begynder at nedlægge vandkraftværker rundtomkring i Europa.
Der er faktisk rigtig mange europæiske lande, hvor vandkraft er en helt afgørende del af energiforsyningen.
Det er den ikke i Danmark, men det er den i mange lande.
Så mener hr. Ole Glahn, at EU's vandrammedirektiv er sat i verden for at nedlægge velfungerende vandkraftværker som f.eks. Tangeværket?
Ole Glahn (RV), 2007-10-09:
Jeg vil gerne først sige til hr. Kristian Pihl Lorentzen, at jeg jo netop understregede, at der var en alternativ energikilde til vandkraft.
Det er vindenergi, og det er meget mere hensigtsmæssigt at bruge den, fordi omkostningerne ved fortsat at have Tangeværket i forhold til naturen og i forhold til Gudenåen er for store.
Vedrørende det andet kan jeg sige, at vi er fuldstændig enige i Det Radikale Venstre.
Vi har selvfølgelig drøftet det her.
Ligesom man gør i andre partier, gennemgår også vi den holdning, vi skal indtage i sagen, og vi er enige i Det Radikale Venstre om det, jeg har sagt her og nu.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2007-10-09:
Jeg har faktisk ikke troet, at jeg skulle nå at opleve det.
Det er lidt pudsigt at høre en radikal ordfører her i salen, der faktisk argumenterer for at nedlægge noget vedvarende energi, men sådan er der så meget nyt under solen en gang imellem.
En af hr. Ole Glahns radikale miljøordførerkollegaer har for nylig på TV 2/Midt-Vest udtalt - og det er radikal politik - at Tange Sø skal tømmes, og det vil jeg gerne have at hr. Ole Glahn bekræfter her i dag.
Ole Glahn (RV), 2007-10-09:
Det er jo imponerende, som vi i dag kan komme rundt om rigtig meget på både lokalt og internationalt plan.
Jeg er noget imponeret over sammenligningen mellem Aswandæmningen og Tangeværket.
Vi mangler i hvert fald ikke proportionerne her i Folketinget.
Jeg synes også, det er lidt tankevækkende, og det må det da også være for dem, der overværer denne diskussion, at det, det her handler om, i virkeligheden er et spørgsmål om forlængelse af en koncession og ikke et spørgsmål om, at vi i dag skulle træffe en beslutning om, hvordan den her problemstilling skal løses.
Såvel lokalt som nationalt har uenigheden været stor.
Ved lovændringen i 2002 blev der sat mere fokus på de uenigheder, der herskede, og på de finansieringsmuligheder, der var, herunder hvilke lokale finansieringsmuligheder der kunne komme frem.
Enigheden om en fælles løsning har ikke kunnet etableres, og den lokale medfinansiering har også været meget beskeden.
Når det så samtidig er sådan, at regering og Folketing ikke har vist evne og vilje til at skære igennem, er vi nu kommet i den situation, at lovgivningen, om man så må sige, overhaler os, sådan at forstå, at den miljølov, som vi gennemførte i 2003, jo stiller krav om, at alle vandområder skal omfattes af en vandplan, og det skal ske med udgangen af 2009.
Samtidig har vi så også fået en kommunalreform, der indebærer, at det er kommunerne, der skal udarbejde de handleplaner, der sikrer en god tilstand i alle vore vandområder.
Opfyldelsen af vandplanens målsætning skal være iværksat inden udgangen af 2012, så den kan opfyldes i 2015.
Fra radikal side beklager vi meget, at der endnu ikke er truffet en beslutning.
Der er udarbejdet flere vægtige og gennemarbejdede forslag, som kunne have været igangsat nu.
For Det Radikale Venstre står det imidlertid klart, at en fortsat eksistens i form af en koncession til Tangeværket ikke skal fortsætte i 2009, altså om 3 år.
Det er ikke 3 år, så det må være 2010.
Undskyld: 2009.
Vi synes, det er glimrende, at det er blevet fredet, men det betyder altså ikke, at man skal producere energi der, for det kan gøres meget mere hensigtsmæssigt med vindmøller.
Vi mener, at omkostningerne ved at gøre det i forbindelse med Gudenåen er for høje.
Derudover vil jeg sådan set
ikke gå ind i de andre løsninger, fordi vi er åbne over for, hvilke løsninger der skal findes.
Jeg kan tilkendegive, at vi meget gerne ser, at Tange Sø bevares.
Men til gengæld vil jeg godt melde ud, at vi sådan set er klar til at sige, at vi ikke kan blive ved med at forlænge disse koncessioner til Tangeværket.
Vi vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet, idet vi som sagt beklager, at der ikke allerede er truffet en afgørelse i den her sag.
Her har vi jo en sag, hvor man kan sige, at det lokalt ikke har været muligt at få kræfterne til at forenes, og så er det jo oplagt, at vi som central myndighed, og også fordi Gudenåen har national betydning, går ind i det, trækker i arbejdstøjet og træffer en beslutning.
Det forventer jeg at vi kan gøre i 2009.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-10-09:
Jo, men når jeg går på Nationalmuseet og ser på solvognen, er det jo ikke sådan, at jeg går og skubber med den for at se, hvordan den virkede, dengang den kørte
Jeg går jo over og ser på den og glæder mig over, at der findes en solvogn, som er et nationalt klenodie.
På samme måde kan man jo godt forestille sig, at Tangeværket kan ligge der og være et udtryk for den tids løsninger - vi er trods alt tilbage i 1918.
Jeg mener ikke, at det danske samfund er afhængigt af, om det værk kører eller ikke kører, og jeg kan kun sige, at fra Det Konservative Folkepartis side vil der blive taget vidtgående hensyn til naturen i området, når vi skal finde den endelige løsning.
Derfor mener jeg, at det, vi gør i dag, er lige i tråd med det: Det giver os tid til at få truffet den rigtige beslutning, og der vil bl.a. indgå spørgsmålet om fiskebestand og fuglebestand og mange andre elementer, som vi ønsker inddraget i den debat.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2007-10-09:
Tak for det svar, som jeg er meget glad for.
Jeg skal helt bekræfte, at jeg heller ikke mener, at elproduktionen i Tange er umistelig.
Jeg mener bare, at det er et meget fornemt eksempel på vedvarende energi og dermed et eksempel til efterfølgelse.
Det er ikke sådan, at vi skal oprette nye vandkraftværker, men det er et eksempel til efterfølgelse, og det er de mange bække små, der igen bidrager til reduktionen i CO2-udledningen.
Det er vel også et signal om, at vi her har et fornemt nationalt monument, som i øvrigt er velfungerende, og som vel fortjener at få lov til at blive ved med at fungere som et arbejdende vandkraftværk og dermed være til inspiration for os andre.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-10-09:
Det er rigtigt, at det selvfølgelig er et kulturlandskab.
Selvfølgelig er alt i naturen resultatet af menneskelig aktivitet og menneskelig virkelyst.
Her er et stykke virkelyst, som altså har fungeret på den måde, at man har bygget en dæmning, og Danmark har fået sit vandkraftværk, ligesom man i Egypten har bygget Aswan, og man andre steder har bygget kæmpestore vandkraftanlæg, som jo er med til at give energi til lokalbefolkningen.
Men at fremstille energiproduktion i Tangeværket som noget helt umisteligt er jo proportionsforvrængning.
Selvfølgelig er den ikke umistelig.
Jeg siger bare, at fra Det Konservative Folkepartis side anerkender vi, at det er et stykke kulturhistorie, og vi anerkender, at Tange Sø er et landskabselement, og jeg har sagt, at jeg personligt ikke ønsker at Tange Sø skal tømmes.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2007-10-09:
Jeg vil godt dvæle lidt ved det forhold, at Tange Sø jo er en kunstig sø, der som sagt blev skabt, dengang man besluttede at bygge et vandkraftværk ved Tange.
Dermed er det et stykke kulturhistorie, endda et stykke meget fornem kulturhistorie, som vidner om den driftighed, der var, og som vidner om, at vandkraften og den el, der kom ud af det, var med til at skabe et stykke industrihistorie i Danmark.
Da vandkraftværket blev bygget ved Tange, producerede det op imod en fjerdedel af Jyllands samlede elforbrug, så det har virkelig betydet noget.
Det leder mig frem til spørgsmålet om, hvad De Konservatives syn er på det danske landskab.
Anerkender Det Konservative Folkeparti, at det danske landskab på godt og ondt er et stykke kulturlandskab formet af vore forfædre i bedste mening, herunder Tange Sø, og at det specielt i Tange Søs tilfælde endda er gået hen og blevet et stykke fantastisk natur?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-10-09:
Jeg skal for en god ordens skyld nævne, at Det Konservative Folkeparti naturligvis kan støtte det her lovforslag.
Man skal forestille sig, at vi er umiddelbart efter første verdenskrig, i 1918-1921, og der har man altså Gudenådalen, og på det areal, hvor søen nu ligger, lå der 6 gårde og 20 huse.
Dem ville man jo ikke umiddelbart med den naturpolitik, vi fører i dag, gå ind og fjerne og derved også påvirke åløbets økologi, som man gjorde.
Men nu er skaden sket, og så skal vi jo altså finde den bedst mulige løsning og få det her til at fungere.
Vi skal give miljøministeren et godt råd, og det er, at da vi har oplysninger om udviklingen vedrørende vandrammedirektivet osv., den måde vi i det hele taget arbejder med vand på, så bør miljøministeren ikke træffe en afgørelse på nuværende tidspunkt, men skyde det her problem til hjørnespark.
Det her er vel også i vid udstrækning et udtryk for, at vi lige udsætter beslutningen et stykke tid, indtil det kan afgøres, hvorvidt der skal ske ændringer på området.
Derfor opfordrer jeg også Socialdemokratiet til - og det forstår jeg man har forstået - at vi finder en løsning på det her problem.
Jeg synes som sagt, det er for tidligt, og jeg var ved at falde ned af stolen, da jeg hørte Danmarks Naturfredningsforening komme med deres forslag i april, hvor de på baggrund af en COWI-rapport og et rabaldermøde i Silkeborg sagde, at de nu foreslår miljøministeren at tømme søen.
Forudsætningen for det er, at man kan føre søen tilbage til det traditionelle løb, så man derved kan gå og fiske laks i åkanten.
Det er jo altså ikke bare en lille sø, det er en kæmpestor sø med mere end 10 meters dybde, som er mere end 1 km bred, og hvor landskabet er fuldstændig etableret omkring søen, hvilket danner udgangspunkt for meget rekreativitet.
Der er mange mennesker, som i deres dagligdag anvender den her sø til sejlads og til fiskeri og mange andre ting.
Derfor synes jeg, vi skal være meget varsomme med at træffe vidtgående beslutninger, og det forstår jeg også at der ikke er nogen der vil.
Så jeg kan klart støtte, at man forlænger koncessionen med 6 år, men at det er sådan, at når vandplanerne er klar i 2009, skal værket have besked om fremtidsudsigterne, og derefter er der så yderligere 3 år til at indstille forretningen.
Man kan jo altså sige, at vi ikke ville have bygget Tangeværket med den viden, vi har i dag, og det bør indgå i de videre drøftelser om, hvordan det her problem skal løses.
For Det Konservative Folkeparti er det af afgørende betydning, at der tages vidtgående naturhensyn, ikke mindst når vi behandler Danmarks største vandløb, som - og det er rigtigt, hvad der tidligere er blevet sagt - ligner en flod på det nedre løb.
Det har national interesse, og derfor er det også vigtigt, at vi tager os tid til at tænke os om, og det gør vi også med det her lovforslag.
Torben Hansen (S), 2007-10-09:
Det her er forureningsfri energi.
Men det er ikke bæredygtigt i den form, det har i dag.
Dernæst: Skal vi nu ikke lige få nogle perspektiver ind i det her?
Det her er suverænt det største vandkraftværk.
Den samlede produktion pr. år - pr. år - svarer til maksimalt to, og jeg gentager, to moderne vindmøller.
Vi har rent faktisk taget dele af Gudenåen som gidsel for to moderne vindmøller, samtidig med at vi har i tusindvis over resten af landet.
Når man kæder det her sammen med 2009-topmødet, energiforhandlinger og alt muligt andet, så er vi - jeg er ked af at sige det - langt, langt ude på overdrevet, i forhold til hvordan proportionerne hænger sammen.
Det må vi desværre konstatere.
Jørn Dohrmann (DF), 2007-10-09:
Jeg kan forstå på Socialdemokratiet, at de egentlig ønsker den vandkraft, vi har i Danmark, ud af Danmark hurtigst muligt.
Altså, hvordan hænger det sammen?
Hvordan hænger det sammen med de energiforhandlinger, der føres lige nu, om, at vi skal have mest mulig vedvarende energi, og at det skal være så CO2-neutralt som overhovedet muligt?
Samtidig hører vi her i Folketingssalen, at Socialdemokratiet egentlig arbejder på at få de få vandkraftværker, som vi har i Danmark, ud af landet hurtigst muligt, eller at de i hvert fald kun skal optræde som museer.
Er det virkelig rigtigt, at det er det, Socialdemokratiet står for?
Eller hvad er politikken på det område egentlig for Socialdemokratiet?
Eyvind Vesselbo (V), 2007-10-09:
Diskussionen om Tangeværkets fremtid, laksebestanden i Gudenåen og Tange Sø har stået på i mange år.
Der er mange forskellige interesser i den her sag.
Nogle vil have stoppet Tangeværket, så det ikke længere producerer el ved vandkraft, andre vil bevare Tangeværket, så der fortsat kan produceres el ved vandkraft, en gruppe kæmper for laksen i Gudenåen, og andre vil have tømt Tange Sø.
Der har været lavet et udredningsarbejde, som skulle belyse forskellige løsningsmodeller for en fremtidig faunapassage ved Tangeværket og Tange Sø.
Men heller ikke det har ført frem til nogen enighed om sagen.
Spørgsmålet er jo, om det overhovedet kan lykkedes at nå frem til en enighed om Tangeværkets fremtid og området omkring det.
Jeg tror, at det er muligt at finde en løsning, så så få som muligt bliver utilfredse med løsningen.
I 2002 blev der lavet en lovændring, som skulle give mulighed for at få belyst uenigheden og få klarlagt finansieringsspørgsmålet.
Det viste sig, som jeg nævnte før, at der ikke kunne blive enighed om en fælles løsning.
Da koncessionen for Tangeværket udløber den 8. januar 2008, skal der tages beslutning om, hvad der skal ske efter den dato.
Det er det, vi gør i dag.
I første omgang foreslår regeringen, at Tangeværkets koncession forlænges med 6 år.
Perioden bliver opdelt i to gange 3 år.
De første 3 år skal gå med at få klarlagt, hvad der skal ske med området i relation til miljømålsloven, altså til vandmiljøsituationen i området.
I miljømålsloven er fastsat, at der skal foreligge vandplaner ved udgangen af 2009, som skal opfylde målene fra EU, som siger, at der skal være en god tilstand som beskrevet i EU’s vandrammedirektiv.
Det er de nye storkommuner, som skal udarbejde handleplanerne for området inden udgangen af 2010.
Det vil sige, at det efter 3 år vil være muligt at tage stilling til, hvilke løsningsmodeller der vil være forenelige med vandrammedirektivets mål, og det er altså vigtigt, at vi har det på plads, inden vi træffer en endelig beslutning.
Det vil samtidig være muligt efter de 3 år at bedømme Tangeværkets placering i denne sammenhæng.
Når der efter 3 år er taget stilling til det, er der 3 år, til koncessionen udløber, som så kan bruges til projektforberedelse i forbindelse med beslutningen.
Jeg håber, at de næste år bringer os nærmere en løsning, som - som jeg sagde før - flest mulige vil være tilfredse med.
Derfor kan Venstre støtte forslaget i håb om, at vi når en konstruktiv løsning inden for de næste 3 år.
Connie Hedegaard (KF), 2007-10-09:
Jeg synes jo, at det står som en påstand fra hr. Ole Glahns side.
Hvem siger, at det var gået hurtigere?
Jeg synes sådan set, at vi har taget fat på det.
Vi har gjort det på den her måde, hvor Folketinget tydeligt og - som vi også allerede har hørt - i enighed kan sende det signal til befolkningen: Det her er ikke i orden, det her vil vi gerne have at der bliver strammet op på.
Som sagt er det en fuldstændig almindelig lovmodel; der er ikke noget mærkeligt, der er ikke noget odiøst i det.
Nu er det jo ikke så sjældent, at Peter Pagh siger, at når vi vælger model A, skulle vi hellere have valgt model B, og når vi vælger model B, skulle vi måske hellere have valgt model A.
Men der skal jo altså vælges en eller anden model, og jeg synes sådan set, at allerede førstebehandlingen her og også debatten om lovforslaget i øvrigt viser, at det vel ikke er så tosset, når man netop vil opnå det, som hr. Ole Glahn selv siger er vigtigt, nemlig det holdningsbearbejdende.
Ole Glahn (RV), 2007-10-09:
Det har jeg nu fået bekræftet, og jeg vil så spørge ministeren, hvorfor man ikke er gået ad den vej.
Ministeren var inde på, at det holdningspåvirkende fik man jo ved at have lovgivningsprocessen her, men man kunne jo godt have noget holdningspåvirkende i øvrigt, ligesom ministeren nu - og det skal jeg da rose ministeren for - har indkaldt forskellige organisationer til at lave forskelligt oplysningsarbejde om det.
Det kunne man da godt have gjort.
Man havde måske kunnet få en hurtigere reaktion på, at strafniveauet var blevet sat op, hvis man havde henvendt sig direkte til Rigsadvokaten i stedet for at gennemføre en lovændring her.
Connie Hedegaard (KF), 2007-10-09:
Det er der da andre eksempler på at man gør, men der er ikke noget som helst mærkeligt ved den lovmodel, der er valgt her, og den fremgangsmåde, der er valgt her.
Det er sket i fuldstændig enighed med Rigsadvokaten, og det er sket i fuldstændig enighed med og i overensstemmelse med Justitsministeriet.
Ole Glahn (RV), 2007-10-09:
Nu var miljøministeren så venlig at svare på mit spørgsmål, og så vil jeg gerne stille miljøministeren et opfølgende spørgsmål, nemlig: Er det korrekt, som dr.jur. Peter Pagh siger, at man fra ministerens side godt kunne have henvendt sig til Rigsadvokaten og påpeget behovet for at gennemføre de bødeniveauer, som man nu lægger ind i lovforslaget - at man altså kunne have opnået det samme resultat ved at gå en anden vej?
Kunne man godt have gjort det?
Per Clausen (EL), 2007-10-09:
Enhedslistens udgangspunkt i forhold til den her sag hviler grundlæggende på to ting.
For det første, at vi jo - måske i modsætning til enkelte andre partier her i Folketinget - ikke mener, at straf og sanktioner altid er den bedste måde at opnå forbedringer og konkrete resultater på.
Når vi så i udgangspunktet kan være positive over for det her lovforslag, er det jo, fordi vi faktisk mener, at der har været en tendens til, at overtrædelser af lovgivningen, som er skadelige for natur og miljø, er blevet straffet relativt lavt i forhold til andre overtrædelser, og at vi derfor sådan set hilser det velkommen, at man kigger på det her område.
For det er rigtigt, at der - hvis man opfatter overtrædelser af reglerne i forhold til natur og miljø som vigtige; opfatter beskyttelsen af natur og miljø som grundlæggende vigtig og som en forudsætning for at sikre vores interesser på de områder i fremtiden - selvfølgelig også skal være nogle konsekvenser, der i en eller anden udstrækning afspejler vores vurdering af det.
Da vi jo dagligt ser konsekvenserne af fortidens manglende regulering, fortidens manglende vilje til at gribe kontant ind mod overtrædelser og miljøskadelig aktivitet, er det klart, at det selvfølgelig også spiller en rolle for vores vurdering på det her område.
Det handler selvfølgelig om at sikre, at man gennem de signaler, som det her sender, også får sendt nogle klare signaler om, hvad der er en fornuftig og rigtig adfærd i forhold til miljøet.
Vi overvejer da gerne de forslag til yderligere tiltag, som SF har foreslået, men vil i øvrigt i udvalgsarbejdet lægge en del vægt på nogle af de kritikpunkter, der har været.
Spørgsmålet er altså: Er der en rimelig sammenhæng mellem den ønskede detailstyring, som man har på det her område, og domstolenes uafhængighed, og hvad man i øvrigt har af andre muligheder for at skabe skærpede sanktioner?
Er det sådan, at der i det her lovforslag er lagt for meget vægt på simple og uagtsomme overtrædelser, og at vægtningen af, hvor man øger bødestørrelsen, burde være anderledes, end der er lagt op til?
Så der er altså nogle ting i det her lovforslag, som vi gerne vil have mulighed for at kigge nærmere på i udvalgsarbejdet, men jeg må sige, at Enhedslisten i udgangspunktet er positiv over for lovforslaget, og vi forventer også, at vi kan stemme for det ved tredjebehandlingen.