Mikkel Dencker (DF), 2012-02-23:
L 84, som vi førstebehandler her, indeholder en lang række af mindre elementer inden for klima-, energi- og bygningsministerens område.
Der er mange forskellige elementer.
Jeg tror, at jeg har talt mig frem til 14-15 stykker, som man jo kan vælge at tage stilling til hver for sig.
Det har vi i Dansk Folkeparti valgt at gøre.
Jeg ved godt, at der er tale om et EU-direktiv.
I hvert fald er det meste af indholdet af lovforslaget her et EU-direktiv.
Der er jo nogle partier, bl.a. regeringen selv, som finder det blå stempel frem, hver gang man ser, at der står EU-direktiv på noget, der ligger i postkassen.
Så går man i gang med at implementere det som den lydige elev i klassen.
Det er ikke den rolle, Dansk Folkeparti ønsker at indtage i lovbehandlingen af EU's direktiver.
Vi forholder os materielt til indholdet.
Og som jeg sagde, er der udmærkede elementer i, men der er også ting, hvor jeg undrer mig over, at det skulle være nødvendigt.
Der er f.eks. elementet om, at en privat virksomhed som en restaurant eller et hotel skal hænge en energimærkning op på lige fod med deres smiley.
Der er mange gode grunde til, at en restaurant skal hænge en smiley op, så de kan dokumentere, at der er orden i hygiejnen, men at det ligefrem også skal være et krav, at man skal hænge sin energimærkning op på et synligt sted i restauranten, så gæsterne kan se, at man sparer på energien, synes vi er at gå for vidt, altså at begynde at genere selvstændige erhvervsdrivende på den måde.
Så det er et af de elementer, vi ikke bryder os om.
I det hele taget kan det være svært at skelne mellem, hvad der er EU-direktiv, og hvad der er hjemmeproduktion i ministeriet.
Derfor har jeg da tænkt mig at stille nogle udvalgsspørgsmål i udvalgsbehandlingen af lovforslaget, så vi kan få pindet ud, hvad der er hvad.
Hvad er direktiv, og hvad er hjemmeproduktion, og i hvilke tilfælde er det en kombination, hvor man kan sige, at direktivet foreskriver et niveau, men hvor man så fra regeringens side går videre og skærper på det niveau, som EU-direktivet egentlig havde foreslået?
Så på det punkt vil jeg da stille spørgsmål.
I det hele taget kan man jo sige, at det er lidt morsomt at læse lovforslaget igennem.
I selve bemærkningerne ser man på side 8 i lovforslaget under punkt 1 en indledning, der hedder lovforslagets formål
I Dansk Folkeparti havde vi da foretrukket, at man havde indledt med at skrive om de gode ting for borgerne, som lovforslaget indeholder.
Det havde været naturligt, for vi er vel til her i Folketinget – og vel også regeringen – for at gøre det så godt som muligt for borgerne.
Derfor er det vel naturligt, at man, når man kommer med et lovforslag, så skriver, hvorfor det er godt for borgerne, at man gør det her.
Men prioriteten er åbenbart, at det er godt for EU og for EU-medlemskabet, at man gør det her.
Så sådan er der jo forskel.
Hvis man nu tager kravet om, at annoncering af boliger til salg eller bygninger til salg eller til leje skal have en energimærkning påført, så må man spørge: Hvorfor skal EU blande sig i det?
EU kan være meget godt, og internationale samarbejder kan være meget gode til at regulere grænseoverskridende problematikker som f.eks. miljøproblematikker, men hvordan en annoncering af en bolig til salg skal stykkes sammen, altså om der skal være krav om energimærkning der, mener jeg altså, at vi selv i Danmark kan finde ud af at regulere.
Det er i hvert fald ikke noget, som EU behøver at blande sig i.
Jeg mener, at det er i direkte strid med EU's nærhedsprincip.
Det vil jeg da bede ministeren om også at forholde sig til i sit indlæg senere her i dag.
Udvalgsbehandlingen vil lede frem til en konklusion.