runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-02-02:
Det er i hvert fald ikke sikkert, at hun har et arbejde, med de planer, som regeringen har i forhold til at skære meget markant ned på den offentlige sektor.
Men jeg synes, det er meget betegnende, at jeg her står over for en undervisningsminister, der bliver stillet et spørgsmål om regeringens visioner for livslang læring, men som overhovedet ikke berører livslang læring og hele uddannelsesproblematikken en eneste gang i sit svar.
Det, der er realiteten med regeringens såkaldte genopretningspakke, er jo, at der bliver indført en meget, meget væsentlig forhøjet brugerbetaling på en lang række kurser på VUC og på hf enkeltfag, som ville være i stand til at opkvalificere den arbejdsstyrke, vi har så hårdt brug for i fremtiden, og som vi har så hårdt brug for er i stand til at omstille sig til det arbejdsmarked, der hele tiden skifter i forhold til fokus og i forhold til behov.
Det er noget, regeringen selv har slået meget hårdt på, men som det nu åbenbart er fuldstændig ligegyldigt at efterleve.
Den livslange læring, den mulighed for at efteruddanne sig og omskole sig er jo fuldstændig uvurderlig, hvis man spørger en hvilken som helst ekspert, også på økonomi.
Derfor synes jeg da, det er meget interessant, at undervisningsministeren overhovedet ikke kommer ind på det der fokus på den livslange læring i sit svar.
Tina Nedergaard (V), 2011-02-02:
Nej, det er det ikke, for jeg synes, at hvis man skal følge S og SF's økonomiske politik, vil man jo komme i den situation, at man skal hente så mange skatter og afgifter ude i dansk erhvervsliv, at det vil være arbejdspladser, vi mister, og så er der ikke engang grundlag for at understøtte det, at man kan få et it-kursus.
Altså, man er nødt til at se det i en større sammenhæng.
Det er sådan, at hvis man kører en økonomisk stabil politik, som Danmark gør i øjeblikket, så kan vi f.eks. holde rentetrykket nede, og vi kan beholde arbejdspladserne hjemme i Danmark og dermed skabe den velstand, som man vel laver velfærd ud af.
Men altså, hvis man er folkesocialist, er man dog stadig væk socialist, og derfor tror man naturligvis på, at det er bedre, at staten overtager ansvaret for det hele og kører hele økonomien ind over den offentlige sektor.
Det tror vi ikke på i VK-regeringen, og derfor fører vi en økonomisk politik, som skaber grobund for, at vi kan lave vækst i den private sektor, fordi den er med til at betale til den offentlige sektor.
Og det betyder altså, at vi ikke kan pålægge dansk erhvervsliv nye skatter og afgifter, sådan som S og SF foreslår det.
Vi ønsker heller ikke yderligere låntagning i udlandet, da det vil presse renten op, og det koster altså også arbejdspladser.
Så jeg har det sådan, at det godt kan være, SOSU-assistenten skal betale mere for sit it-kursus, men hellere det, end at hun slet ikke har et arbejde.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-02-02:
Der var en konge, der vist sagde engang efter statsbankerotten i 1813: Nok er vi blevet fattige, men lad os ikke blive dumme.
Jeg synes faktisk, det her er meget relevant, for allerede i 2006 og 2007 – nu ved jeg godt, at verden forandrer sig hastigt – talte regeringen i forbindelse med trepartsforhandlinger, i forbindelse med velfærdsforlig og globaliseringspulje osv. højt og flot om, at noget af det vigtigste for at fremtidssikre dansk økonomi og sammenhængskraft er livslang læring.
Og nu står ministeren så her og siger, at et it-kursus stiger fra 600 til 1.100 kr., altså næsten 100 pct., i pris.
Er det ikke, om jeg så må sige, lidt i karambolage med regeringens egne intentioner om den livslange læring, som skulle være forudsætningen for at sikre dansk økonomi og vækst og velstand fremover, med en prisstigning på 100 pct.?
Tina Nedergaard (V), 2011-02-02:
Altså, jeg svarer på det spørgsmål, som jeg er blevet stillet, og som går på, om jeg synes, det er hensigtsmæssigt, at eksempelvis en SOSU-assistent, der ønsker et it-kursus på VUC, skal betale flere tusinde kroner af egen lomme på grund af regeringens såkaldte genopretningspakke.
Der er svaret sådan set, at det skal man ikke, for et it-kursus på VUC vil koste 1.100 kr. og derfor ikke flere tusinde kroner, men altså 1.100 kr., hvor beløbet tidligere var mellem 300 og 600 kr.
Det er jo klart, at når man ser isoleret på det – og det gælder jo, hver eneste gang vi mødes hernede i salen i øjeblikket og diskuterer, om der skal bruges flere eller færre penge, det oplevede indenrigs- og sundhedsministeren også for et øjeblik siden – så er det SF's intentioner, at man skal booste den offentlige økonomi, at man simpelt hen skal bruge flere skattekroner.
Og så er det klart, vi bliver lidt uenige, for vi tager hånd om dansk økonomi.
Måske har Cuba og Nordkorea relativt større offentlige sektorer, men ellers ligger vi i toppen i verden, og derfor er udfordringen nu, at vi prioriterer ressourcerne således, at vi sikrer, at vi kan få styr på dansk økonomi, samtidig med at vi opretholder vores velfærdssamfund på kort og lang sigt.
Det er vi optaget af i regeringen, men det er man måske knap så meget i SF.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-02-02:
Det er meget glædeligt, og det er jeg faktisk rigtig glad for at ministeren svarer så klart på.
Men jeg er nødt til at spørge: Er det, fordi ministeren har lavet om på genopretningspakkens forudsætninger, at man ikke længere kan forvente, at man skal betale store beløb for at tage enkeltfag på VUC og hf, eller drejer det sig om, at det lige præcis er SOSU-assistenten eller it, der er undtaget?
Tina Nedergaard (V), 2011-02-02:
Sådan som jeg forstod spørgsmålet, gik det på, om f.eks. en SOSU-assistent skal betale flere tusind kroner for at få en opgradering på et it-kursus.
Og det er ikke tilfældet.
Faktisk er det 1.100 kr., et it-kursus kommer op på.
Det kommer over i den særlige takstgruppe, simpelt hen fordi vi med et bredt flertal i Folketinget har besluttet, at det ikke er et kernefag.
Det har vi besluttet for år tilbage, hvor vi i forvejen var inde at kigge på takstsætningerne, og der var der bred enighed om det.
Det har så den konsekvens her.
Men jeg kan i hvert fald gøre fru Pernille Vigsø Bagge og hendes parti trygge ved, at vi ingenlunde er på vej mod det lave niveau for offentligt betalt voksen- og efteruddannelse, som vi overtog, da regeringen med VKO-flertallet tiltrådte i 2001.
Vi vil fortsat lægge en meget stor offentlig indsats i forhold til at opkvalificere både medarbejdere, der er i virksomhederne, unge og voksne uden for arbejdsmarkedet og sandelig også personer, der er ledige.
Lars Barfoed (KF), 2011-02-02:
Nu er det altså igen en domstolsafgørelse, som jeg ikke som minister har nogen intention om eller mulighed for at intervenere i, men vi skal selvfølgelig sørge for, at forudsætningerne i lovgivningen om domstolsreformen er opfyldt.
Det er altså de fleste sager, som borgerne kommer ud for at skulle møde ved retten i, der bliver behandlet ved det pågældende afdelingskontor.
Og det var vel det, der var meningen?
Derfor har jeg svært ved at se, hvad det er, hr. Ole Vagn Christensen mener ikke skulle være blevet opfyldt med den disposition, der er foretaget.
Ole Vagn Christensen (S), 2011-02-02:
Det var faktisk det primære i det, og det er jo også den slags sager, der i mange situationer er advokaternes arbejdsopgaver.
Jeg har set masser af breve, der er skrevet til forskellige borgmestre rundtomkring for at gøre dem opmærksom på alt det her med de borgernære sager, og man har endda nogle steder spurgt, om der ikke kunne stilles et kontor til rådighed, så der kunne foretages den slags sager der.
Det var ikke meningen med et afdelingskontor, men det blev det jo til, fordi man ikke kunne lave en egentlig Thisted Ret.
Det ville have været det mest rimelige, men der var jo det der med, at man sagde, at den så skulle flyttes til Holstebro, altså 110-120 km væk.
Lars Barfoed (KF), 2011-02-02:
Det er jo i hvert fald ikke forpligtende – at man skal gøre det – når det er den formulering, der er anvendt.
Dernæst synes jeg jo, at det interessante må være at vide, når man netop tager den geografiske afstand til Holstebro i betragtning, hvor mange borgere der vil være nødt til i hvor mange sager at tage til Holstebro.
Kan vi begrænse den trafik, havde jeg nær sagt, så borgerne som udgangspunkt kan komme til afdelingskontoret og få deres retssager og andre sager, der behandles ved retten, håndteret der?
Og der mener jeg altså, at dommeren har disponeret sådan, at de fleste borgere i de fleste sager kan få deres sager behandlet ved afdelingskontoret, og det må vel være det, der er det vigtige, og det er opfyldt.
Tina Nedergaard (V), 2011-02-02:
Man kunne jo godt anføre, at det er lige så interessant, som at ledende kræfter hos Socialdemokraterne og SF er fuldstændig ude af stand til at svare på de spørgsmål, der bliver rettet fra regeringens side til S' og SF's ledende kræfter, om, hvordan de egentlig vil magte dansk økonomi, for så vidt at de fik magt, som de har agt.
Situationen er jo den, at det hænger uløseligt sammen.
Vi bruger flere penge på uddannelse i 2011, end vi nogen sinde tidligere har gjort.
På mit ressortområde bruger vi ca. 100 mio. kr. mere i 2011, end vi gjorde i 2010, og det var et historisk højt niveau.
Det der nedskæringsspøgelse, som SF prøver at mane frem, hver gang vi taler om regeringens uddannelsespolitik, er simpelt hen en myte og et falskneri i forhold til de penge, vi rent faktisk bruger.
Det, som jeg synes at S og SF skal forholde sig til, er, hvordan man rent faktisk vil finansiere sin egen uddannelsespolitik, for man står her hver eneste onsdag og skoser regeringen for at tage hånd om dansk økonomi, alt imens man lover guld og grønne skove, som man overhovedet ikke har finansiering til i sine planer.
Ole Vagn Christensen (S), 2011-02-02:
Det er vigtigt, selvfølgelig er det det, men det vigtigste er, at man kan behandle domsmandssager eller civile sager med mange lokale vidner.
Det må være det vigtigste – i stedet for at skulle ulejlige, i stedet for at skulle belaste folk med lange afstande, fordi dommerne finder, at det er mere rimeligt, at de alle sammen er i Holstebro.
Den form for centralisering og ødelæggelse af et lokalsamfund er det, som det handler om, og det var det, man sådan set indførte afdelingskontorerne for at undgå.
Så er det rigtigt, at man sagde, at man kunne overveje det, men det var jo, fordi der blev tilført flere afdelingskontorer, end der oprindelig var lagt op til.
Og jeg ved godt, at der er sket nogle ændringer visse andre steder, men vi har stadig væk 110 km.
Lars Barfoed (KF), 2011-02-02:
Jeg har altid beundret hr. Ole Vagn Christensen for evnen til at få skabt sådan en dramatisk effekt omkring de sager, som interesserer hr. Ole Vagn Christensen, og jeg synes bare, at det i en sag som denne er lidt problematisk, for det er jo vigtigt at være nøgtern og kigge på, hvad der gavner borgerne.
Hvad er vigtigt for borgerne?
Det må være de borgernære sager.
Det er jo ikke sådan, at borgerne i tide og utide skal ned og vidne i en straffesag.
Det er jo faktisk meget sjældent, i hvert fald for de flestes vedkommende, at man skal vidne i straffesager, og derfor må det interessante vel være, at det er de almindelige borgernære sager, som folk ofte er udsat for – eller i hvert fald kan blive udsat for at skulle møde i forbindelse med – som man sørger for at behandle ved afdelingskontoret.
Det synes jeg sådan set er opfyldt.
Men igen må jeg sige, at hverken folketingsmedlemmer eller ministre kan intervenere i domstolenes afgørelser og i domstolenes arbejde, for vi har selvstændige domstole her i landet, og det må jeg også et eller andet sted som justitsminister holde mig til, ligesom hr. Ole Vagn Christensen må det.
Men vi skal selvfølgelig sikre os, at forudsætningerne for vores lovgivningsarbejde er opfyldt, og der kan jeg altså ikke se, at de ikke er det.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-02-02:
Er det efter ministerens opfattelse hensigtsmæssigt, at eksempelvis en SOSU-assistent, der ønsker et it-kursus på VUC, skal betale flere tusind kroner af egen lomme på grund af regeringens såkaldte genopretningspakke?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2011-02-03:
Jeg synes, at jeg hører, at fordi f.eks. socialdemokratiske ministre igennem de 10 år, hvor de havde muligheden, hvor der blev flere overenskomstansatte præster osv., og måske også andre har forsømt noget, skulle det altså være helt fantastisk besværligt, og at jeg af ideale årsager ikke måtte begynde at rette op.
Jeg må indrømme, at det er et synspunkt, som jeg har meget svært ved at følge.
Nå, men nu er det jo første gang i de 25 år, jeg har været herinde, at jeg har fået lov til at drille fru Karen J. Klint, men det var fru Karen J. Klint jo også selv ude om, så det er i al venskabelighed.
Men jeg vil gerne fortælle nærmere om de ting, som jeg synes har været nødvendige at rette op på.
Karen J. Klint (S), 2011-02-03:
Det kan godt være, at antallet af regler er det samme, men vi har faktisk haft to eller tre rettelser i lovforslaget om, at der skulle være overenskomstansatte præster.
Det giver jo så hver gang en høring, og det giver hver gang nogle andre ting.
Og hvis vi kigger på teksterne her i bemærkningerne, er der i hvert fald også nogle nye vejledninger.
En af de nyeste er fra juni måned.
Den er kun få måneder gammel, og nu skal den igen rettes, fordi vi nu vedtager et godt lovforslag.
Det er der, at jeg efterlyser en mere sammenhængende lovgivning om folkekirken, i stedet for at vi laver noget pø om pø, og så skal vi hele tiden ulejlige med, at der kommer lidt rettelser til den bekendtgørelse, der i øvrigt opleves som en ret ny.
Så det var bare sådan lidt selvkritik af os lovgivere herinde, jeg kom med.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2011-02-03:
Jamen så hører jeg sådan set, at man siger, at antallet af regler er det samme.
Det er bare en fejl, at f.eks. socialdemokratiske ministre gennem 10 år ikke huskede det, eller hvad?
Karen J. Klint (S), 2011-02-03:
Tak for det.
Det er jo sådan med humor og kunst, at det kan man ikke rigtig diskutere, for det kan man jo se forskelligt på.
Jeg latterliggjorde ikke noget her.
Hvis vi havde tænkt os godt nok om, kunne vi have taget det med, da vi øgede mulighederne for at oprette præstestillinger som overenskomstansættelser.
Der glemte vi jo også, at de ikke er omfattet af læresagsreglerne.
Det, min kritik går lidt på, er, at vi nogle gange kommer med lovgivningen pø om pø i stedet for at komme med den som nogle gennemtænkte, samlede forslag.
Jeg er jo enig i, at det her er en væsentlig forbedring.
Jeg er jo ikke uenig i produktet, men mere i den procedure med, at vi kommer med det pø om pø, i stedet for at vi, dengang vi lavede de nye muligheder for en kortere ansættelsestid, havde taget hele pakken med.
Bente Dahl (RV), 2011-02-03:
Mere præcis skal det udvide muligheden for at tage hensyn til teologisk retningsbestemte mindretal i pastoratet og skabe øget mobilitet blandt præster.
Det har en noget teknisk karakter, men det har til hensigt at understøtte den folkekirkelige rummelighed ofte benævnt som den folkekirkelige frihedslovgivning – ja, det er store ord på en almindelig torsdag.
Vi i Radikale Venstre mener principielt, at folkekirkens rummelighed er et kendetegn for folkekirken og et gode, der skal værnes om.
Vi ser det her lovforslag som et sympatisk forslag, der med ret få ændringer i gældende lov kan give præst og menighed bedre vilkår og på den måde bidrage til at øge rummeligheden.
Gældende lov giver mulighed for at tage hensyn til teologisk retningsbestemte mindretal i pastoratet.
Det kan omfatte sager om ansættelse af sognepræster på tjenestemandsvilkår.
L 126 vil udvide det til også at omfatte sager om ansættelse af præster på overenskomstvilkår i pastorater med flere præstestillinger, og så er der nogle flere kriterier, som jeg ikke behøver at liste op, fordi vi støtter princippet i det.
Den anden del af lovforslaget handler om øget mobilitet blandt præster, når bestemte kriterier ligeledes er opfyldt.
Det mener vi i Radikale Venstre vil kunne hjælpe til med at forhindre en del af de konflikter, som vi ser en del af i disse år.
De skyldes meget ofte samarbejdsproblemer på den arbejdsplads, som folkekirken jo også er.
Så det ser vi også som et rigtig positivt tiltag.
Der er et enkelt spørgsmål, som må diskuteres og opklares i løbet af udvalgsarbejdet.
Der er nogle høringssvar, som peger på det forhold, at en præst bliver flyttet til en ny menighed med flere stillinger, og der er nogle uklarheder i lovforslaget om, hvorvidt der gives hjemmel til, at noget kan bestemmes hen over hovedet på nogen.
Det Radikale Venstre mener, at flytning alene bør ske, hvis alle interessenter – menighedsråd, biskop og præst – er involveret.
Alle må være med til at træffe en sådan beslutning.
Det kan være, det kun er mig, det er uklart for, men under alle omstændigheder vil jeg i løbet af udvalgsarbejdet få opklaret, om alle interessenter også er dækket ind som medbestemmende.
Vi er positive over for lovforslaget.
Britta Schall Holberg (V), 2011-02-03:
Dette lovforslag fra undervisningsministeren er en opfølgning på aftalen om genopretning af dansk økonomi fra maj 2010, hvor det jo blev aftalt at gennemføre en omlægning af elevstøtten, sådan at den aftager, i takt med at forældreindkomsten stiger.
Baggrunden for lovforslaget er, at der er stigende udgifter til den statslige elevstøtte, samtidig med at forældreindkomsten er stigende, og formålet med lovforslaget er at målrette støtten til de elever, der har størst behov for støtte.
Under finanslovforhandlingerne i efteråret blev det oprindelige forslag ændret for at imødekomme et ønske fra organisationerne om, at støtten tildeles på baggrund af husstandsindkomsten og ikke kun efter forældreindkomsten.
Det betyder, at for elever med samlevende forældre eller gifte eller ikkesamlevende forældre vil elevstøtten som nu blive beregnet ud fra forældrenes samlede indkomstgrundlag.
Men for elever, hvis forældre er separeret eller ikke gift og har forskellig bopæl, foreslås det her, at elevstøtten beregnes ud fra indkomsten for den forælder, hos hvem eleven har bopæl, og denne forælders eventuelle samlever.
Formålet med dette er at sikre, at den støtte, der tildeles, afspejler den reelle indkomst i elevens hjem.
Det kan lade sig gøre, da det med lovforslaget forventes, at antallet af elever, der skal have den maksimale støtte, bliver mindre.
Det foreslås som hovedregel, at det er forholdene ved kursets begyndelse, der er afgørende for tildelingen af elevstøtten, og der vil alene kunne søges om genberegning af beløbet efter kursets begyndelse, hvis en forælder eller en eventuel samlever dør i løbet af støtteperioden, eller hvis elevens forældre får bevilling om separation eller skilsmisse.
Samtidig foreslås loven ændret, sådan at bestemmelsen om reduktion af indkomsten for hver af elevens søskende nu kommer til at gælde hvert barn af elevens forældre eller bopælsforælderen og dennes eventuelle samlever.
Det her gælder dog kun, hvis barnet ved kursets begyndelse er under 18 år og har samme bopæl som eleven.
Endelig foreslås det, at maksimal støtte gives til elever, hvis forældre begge er afgået ved døden, til elever, der aldrig har haft bopæl hos deres forældre, og elever, der er anbragt uden for hjemmet.
Alt i alt må jeg sige, at jeg synes, at det, der er kommet ud af forhandlingerne om dette lovforslag, er en virkelig god lovgivning, og jeg vil gerne takke organisationerne for et forbilledligt samarbejde om dette lovforslag, som jeg nu har fremstillet.
Og det er ikke så indviklet, som jeg nu har fremstillet det her.
Det er faktisk mere enkelt, og det er, når galt skal være, havde jeg nær sagt, et godt lovforslag.
Jeg vil gerne takke for et forbilledligt samarbejde om lovforslaget.
Der er bestemt også grund til at takke ministeren for meget stor lydhørhed under lovforberedelsen, sådan at det lovforslag, vi i dag behandler, har Venstres fulde støtte.
Søren Krarup (DF), 2011-02-03:
Dette lovforslag er en del af den genopretningspakke, som Dansk Folkeparti var med til at vedtage i maj 2010, og det giver derfor sig selv, at vi vil stemme for det.
Men først vil jeg synge en lovsang for de frie skoler.
I en situation, hvor folkeskolen står stadig svagere på grund af den reformpædagogik, der siden 1960'erne har forvandlet en saglig og kundskabsorienteret skole til et ideologiserende projekt, tydeligt markeret i den blå betænkning og ført ud i livet ved loven af 1975, er privatskolerne eller de frie skoler blevet stadig mere nødvendige.
Jeg ser nu, at en række ligestillingsfanatikere med tilhold i venstrefløjen stiller forslag om en ændring af folkeskolen, som skal ophæve eller bortmanipulere forskellen på de to køn, på dreng og pige, så det i fremtidens skole skal være fælleskøn og ikke maskulinum og femininum.
Jeg siger på denne baggrund, at de frie skoler er mere nødvendige end nogen sinde som alternativ til det ideologiske tøjeri.
Med disse ganske få bemærkninger siger vi ja til forslaget.
Det afgørende er og bliver støtten til de frie skoler.
De er uundværlige i det danske folk, der er lige afhængig af familiens eksistens og af børnenes ordentlige oplæring.
Kim Mortensen (S), 2011-02-03:
Socialdemokratiet støtter ikke regeringens nedskæringspakke, som forringer de uddannelser, vi skal leve af i fremtiden, og som i øvrigt gør det sværere for mange unge overhovedet at tage en uddannelse, og det på trods af at der jo er stadig færre unge i en ungdomsårgang, der gennemfører en uddannelse.
I Socialdemokratiet ser vi den her besparelse som endnu en udhuling af unges muligheder for at komme på efterskole.
Således har 40 pct. af eleverne på landets efterskoler hidtil fået maksimal støtte efter loven om elevstøtte, og der er ingen tvivl om, at en stor del af disse børn selvfølgelig også vil blive omfattet af denne lov.
Samlet set har efterskolerne ifølge undervisningsministeren selv lagt ryg til 6 pct. af besparelserne på Undervisningsministeriets område.
På den måde antager regeringen, at en stor del af de 40 pct., der i dag modtager tilskud, vil nå en højere husstandsindkomst og dermed reduceret elevstøtte eller ingen elevstøtte.
Det vil berøre en række enlige forsørgere, der bor sammen med en ny partner og tilsammen har en husstandsindkomst på mere end 610.000 kr. Jeg skal ikke vurdere, om det er rigtigt, som det fremgår af et af ministerens svar til Uddannelsesudvalget, at den hidtidige ordning har været en torn i øjet på mange forældre, men jeg er sikker på, at dette forslag sammen med en række øvrige besparelser på efterskolerne og mange kommuners overvejelser i øvrigt om at fjerne hele eller dele af tilskuddet til efterskoleophold betyder, at vi vil se færre elever på skolerne, og vi vil se flere ledige pladser på landets efterskoler.
Det bekræftes i øvrigt af efterskolernes tal for tilmeldinger til efterskoleopholdene i 2011.
I forvejen har regeringen jo allerede flyttet en meget stor del af udgiften for et efterskoleophold over på forældrebetalingen, og dette forslag vil selvsagt forstærke dette billede.
På den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte lovforslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2011-02-03:
Vi Konservative kan godt støtte forslaget.
Vi mener faktisk, det er ganske hensigtsmæssigt, at man tager hensyn til den reelle situation, som barnet kommer fra, altså hvordan økonomien ser ud i den husstand, barnet bor i, for det giver jo et mere reelt billede af, om der er behov for elevstøtte, eller der ikke er.
Så er der flere af os andre, der godt kan klare os selv, mod at vi til gengæld sikrer dem, der har sværere ved det.
Derfor synes vi også, det er udmærket, at den ændring også kommer til at betyde, at de husstandsindkomster, der ligger under 610.000 kr., ikke røres af de justeringer, der er lavet i genopretningspakken.
Igen er det jo en sikring af, at man netop målretter støtten mod dem, der har mest behov for det, og det mener vi er en ganske udmærket måde at prioritere samfundets ressourcer på.