runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Det er tværtimod sådan, at det er Det Radikale Venstre og fru Marlene Borst Hansen og andre politikere her i salen fra regeringspartierne, som giver en rigtig billig omgang.
For alle var med til at aftale, at vi havde nogle visioner for, hvordan vi skulle udvikle jernbanen, og i øvrigt også for, hvordan vi skulle udbygge vores veje, så vi besluttede, at det ville vi gøre – noget af det havde vi også allerede gennemført lovgivning om at gøre – og så var vi enige om, at pengene ikke var der her og nu, men efterhånden som pengene er der, vil vi gennemføre det.
Og derfor er det en utrolig billig omgang, at alle mulige regeringspartier her i aften gøre sig helt hellige med hensyn til det her med, at pengene først skal være der, før man bruger dem, men det er nu noget, jeg som konservativ vil stå på.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-10-03:
Men altså undskyld, vil jeg gerne sige til hr. Lars Barfoed, det er lidt en billig omgang, at man går ud og fortæller vælgerne: Vi støtter den her timemodel, men vi ved ikke lige endnu, hvor pengene skal komme fra, det må vi se på.
Regeringen har taget et standpunkt, regeringen har besluttet, at vi synes, at det er en rigtig god idé, at alle skal betale den samme skat i forhold til olien.
Hr. Lars Barfoed kan ikke komme med en finansiering, men vil gerne være med til at sige: Den her kæmpestore julegave, som regeringen nu giver befolkningen, vil vi gerne være med til at give, vi vil bare ikke være med til at finde pengene.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Det har jeg svaret på mange gange.
Men der er måske den forskel, at i Det Konservative Folkeparti bruger vi ikke penge, vi ikke har.
Vi siger, at vi må indrette samfundet sådan, at der er vækst, at vi tjener flere penge i virksomhederne og dermed får bedre råd, og efterhånden som vi får det, må vi gøre alle de ting, vi gerne vil.
Samtidig har vi lavet budgetter for alle de meget, meget store infrastrukturanlæg, som vi har besluttet at udføre, og som jeg har nævnt før: signalanlæg, jernbane til Ringsted og alt muligt andet.
Efterhånden som det vil vise sig, og det tror og håber jeg det gør, at de projekter ikke bliver så dyre, som vi har budgetteret dem til at blive – for vi har sat store reserver af på de projekter – så vil der være penge, der ruller tilbage i Infrastrukturfonden, og så får vi råd til at gøre flere af de ting.
Men der er ingen, der kan bruge penge, de ikke har, og det er ikke en ordentlig måde at gøre det på at beskatte virksomhederne med tilbagevirkende kraft, for det ødelægger investeringsklimaet og gør os fattigere på sigt.
Altså, det er jo det rene vrøvl.
At forestille sig, at man skulle elektrificere 50 m jernbane ad gangen – det er der jo ingen mennesker der drømmer om at vi skal.
Forholdet er det, at regeringen er kommet med en rigtig dårlig idé, der skaber et dårligt erhvervs- og investeringsklima i Danmark, ikke mindst ude i Nordsøen.
Der vil blive nedlagt arbejdspladser derude, fordi man skaber dårlige vilkår med tilbagevirkende kraft for de virksomheder.
Det er det, der er galt.
Det skal også nok komme, for selvfølgelig bliver der ad åre flere penge til investeringer, og det er ikke noget med 50 år ...
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-10-03:
Jeg synes, vi er inde ved kernen nu, for når hr. Lars Barfoed siger, at det må tage den tid, det nu engang tager, som en god Klovborg eller sådan noget, betyder det jo, at vi kan bruge 500 år på at få elektrificeret Danmark.
Tilbageløb, altså penge, der kommer tilbage, batter jo overhovedet ingenting.
Er det De Konservatives plan, at vi skal elektrificere 50 m skinner ad gangen på jernbanenettet?
Det giver jo ingen mening.
Så synes jeg, at man må anvise en seriøs finansiering.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Det har jeg sagt flere gange.
Dels var det forståelsen blandt forligspartierne i sin tid, at når der kommer penge tilbage i infrastrukturfonden – det forventer vi der gør – så kan de penge bruges til bl.a. elektrificering og timedriftmodellen, dels er det den samfundsøkonomiske udvikling, der skal give plads til flere investeringer.
Det er jo investeringer, som ligger lidt ude i horisonten.
I øjeblikket har vi gang i en jernbane til Ringsted, som koster omkring 10 mia. kr.
Vi har gang i signalprojektet, som laver nye signaler i hele Danmark, i størrelsesordenen 20 mia. kr. Så det er uhyre store summer, vi allerede har disponeret til at styrke togdriften i Danmark.
Og på toppen af det skal vi så, når vi er inde i 2020'erne, sikre os, at vi får elektrificeret alle jernbanelinjer, især på hovedstrækningerne, og at vi får timemodellen gennemført.
Men det er ikke sådan, at der bare er penge til det her og nu.
Det er nogle penge, som må skaffes efterhånden.
Den løsning, som regeringen nu er kommet op med, er ikke nogen god løsning.
Jeg tror i øvrigt heller ikke, det vil vise sig, at man finder alle de penge, som man tror man finder.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-10-03:
Tak for det.
Altså, jeg bliver lidt nysgerrig.
Man vil gerne have en timemodel fra Konservatives side, forstår jeg; man støtter sådan set, at vi skal have bedre, hurtigere togdrift, men det skal finansieres sådan engang, når Konservative synes, eller hvordan er det?
Hvordan er det, man ønsker at timemodellen skal finansieres?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-10-03:
Jeg vil egentlig gerne tilbage til timemodellen og finansieringen af den.
For når hr. Lars Barfoed stadig væk er enig i, at det er en god idé at få det, og ikke er enig i at have den finansiering, som vi har fundet frem, hvad er så den alternative finansieringsplan fra Konservative?
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Det er simpelt hen helt utroligt, hvad man skal høre her.
Jeg har som transportminister i VK-regeringen sammen med Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti og Det Radikale Venstre aftalt, at vi – selv om vi alle sammen var enige om, at vi ikke havde pengene her og nu – på sigt gerne vil have en timemodel, og så vil vi gerne elektrificere hele jernbanenettet i Danmark.
Men vi var alle sammen enige om, at pengene ikke var der nu, men efterhånden som pengene opstår, vil vi så realisere de ting.
Og det er sådan set det, jeg står ved.
Jesper Petersen (S), 2013-10-03:
Det der med, at der er nogle penge, der opstår, synes jeg er et meget interessant fænomen.
Og bare sådan i forhold til den fremtidige debat – for jeg kan høre, vi ikke rigtig kommer det nærmere – altså næste gang De Konservative gerne vil afholde nogle udgifter, men ikke rigtig pege på en konkret finansiering, må man spørge: Hvor seriøst skal vi så tage det?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Ja, tak til ordføreren for ordførertalen.
Jeg vil egentlig bare gerne spørge om, om ordføreren ved noget om den dialog, der efter sigende skulle have været mellem Grønland og USA om håndteringen af uran, og om det i så fald er noget, ordføreren kan fortælle resten af Folketinget noget om.
Det ville jo være lidt interessant, hvis vi fik den her debat til at bygge på fakta og ikke kun på von hørensagen, eller hvad man nu siger, når det er løse udsagn, der ligesom turnerer rundt i debatten.
Derfor synes jeg egentlig, det ville være berigende, hvis ordføreren, som jo kommer fra et af regeringspartierne, måske ville inkludere Folketinget lidt i, hvad det er for en dialog, der efter sigende skulle være med USA om håndteringen af uranspørgsmålet.
Nadeem Farooq (RV), 2013-10-03:
Liberal Alliances ordfører, som tidligere har excelleret som forhenværende cykelhjelmordfører for Radikale, vil jeg gerne spørge igen.
Altså, panikken breder sig i Liberal Alliance, og det må de så rode med selv, men vi andre har brug for et svar på det her med, om det skal koste nogle hundrede kroner ekstra i brugerbetaling.
Går ordføreren ind for det, eller gør ordføreren det ikke – altså, et klart svar?
Johan Lund Olsen (IA), 2013-10-03:
Jeg vil sige til fru Ellen Trane Nørby, at søredning og suverænitetshævdelse osv. osv. i de grønlandske farvande er et rent dansk ansvar.
Vi har jo i forbindelse med gennemgangen af det danske forslag til finanslov for 2014 netop bemærket, at der er en ganske gevaldig besparelse på vej.
Men det kan vi jo ikke få til at rime med Rigsrevisionens meget skarpe kritik her forleden af, at der altså er noget, der er virkelig galt.
Jeg kan så også fortælle, at jeg i august måned var på rundrejse oppe i det nordøstligste Grønland og det allernordligste nord.
Der fik vi bl.a. fortalt, at der altså er gevaldige problemer, hvad det angår.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Jamen jeg håber så også på, at vi, når statsministeren så svarer, alle sammen kan blive inkluderet i det svar, for der er mildest talt temmelig mange rygter, der har svirret, i forhold til hvilken dialog der har været med amerikanerne om håndteringen af det her spørgsmål.
Jeg synes sådan set også, at det er relevant, at vi her i Folketinget får kastet lys over, hvad der er op og ned, og hvad der måske mere er ting, man kan læse i avisen.
Så tak til ordføreren for det.
Der er ingen tvivl om, at råstofpolitikken er et færøsk anliggende, men der er jo et følgeområde, som handler om søredning.
Så der vil jeg blot høre helt konkret, hvad det er, ordføreren referer til, der er givet lovning på fra den danske regerings side i forbindelse med finanslovsforhandlingerne
Og tak til ordføreren for en informativ ordførertale.
Men der er jo også, som ordføreren siger, nogle følger af en sådan grønlandsk beslutning, når det handler om udenrigs- og sikkerhedspolitikken, når det handler om rigsfællesskabets samlede interesser i forhold til resten af verden.
Der vil jeg blot høre, for der har jo været nogle forlydender om, at der har været en kontakt mellem Grønland og bl.a. Canada og USA, i forhold til at man kunne lave et partnerskab vedrørende det her, om det er noget, som ordføreren er blevet informeret om, om det er noget, som regeringen i Grønland har informeret resten af partierne om, i forhold til hvilket perspektiv der ligger på det her område.
For jeg skal ærligt indrømme, at det har været omgærdet af meget lidt konkret information og mange rygtestrømme, og jeg tror sådan set, at vi alle har en interesse i – det er i hvert fald den tilgang, vi har haft til det fra Venstres side her i Folketinget – at det er bedre få en informativ debat end en lukket debat.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Det er i hvert fald dybt useriøst, hvad jeg nu skal høre fra Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti, som alle sammen har været med til at lave den aftale, som jeg bare står og siger jeg står ved.
Den går nemlig ud på, at vi vil gennemføre de ting, men pengene skal først være der, og de opstår jo på den måde, at efterhånden som der er vækst i Danmark og virksomhederne tjener penge, så er der et råderum i økonomien.
Sådan har det altid været.
Og så får vi efterhånden råd til at gøre tingene, når vi sparer op til det.
Det gælder også det her.
Men jeg må bare gøre opmærksom på, at i VK-regeringen afsatte vi altså godt og vel 95 mia. kr. i høj grad til investeringer i kollektiv trafik, plus at vi gennemfører metrolinjen i København og Femernforbindelsen.
Så vi har brugt langt flere penge, end regeringspartierne overhovedet drømmer om at bruge.
Johan Lund Olsen (IA), 2013-10-03:
Tak til fru Ellen Trane Nørby for spørgsmålet.
Ja, der er meget mystik omkring den her sag, omkring den nye uranpolitik eller den uranpolitik, der er under opsejling.
Men det er jo hele rigsfællesskabets uranpolitik, der er tale om – sådan ser vi på det i hvert fald.
Jeg har også, og vi har i Inuit Ataqatigiit med glæde konstateret, at statsministeren i forgårs i åbningstalen sagde, og det vil jeg gerne citere, at »Grønland har overtaget ansvaret for sine egne råstoffer, men ikke for udenrigs-, forsvars- og sikkerhedspolitikken.«
Og så fortsætter statsministeren: »Det er ukompliceret, hvis man udvinder jern eller olie, men ikke, hvis man skal udvinde og eksportere uran.«
Da ringede det for vores ører, og vi blev mistænksomme.
Derfor har jeg netop i dag sendt et spørgsmål til den danske regering om de forlydender, jeg har hørt, om, at der måske var en aftale på vej mellem rigsfællesskabet og USA om uran.
Det har jeg netop spurgt regeringen om, brevet er på vej.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Men så vil jeg gerne spørge hr. Lars Barfoed, hvilket regnestykke De Konservative så kan stille op, som kan finansiere den timemodel, som jeg forstår De Konservative godt vil være med til.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Så er der beskæftigelsesfremmeindsatsen, hvor vi vil spare, fordi der bliver brugt for mange penge, i forhold til hvad man får ud af det.
Så vil vi have afskaffet efterlønnen fuldstændig, vi vil afskaffe den grønne check, vi vil stoppe fradrag på fagforeningskontingenter.
Der er en lang række konkrete forslag, som finansierer vores plan.
Troels Ravn (S), 2013-10-03:
Det Konservative Folkeparti skriver helt konkret, at man vil foretage besparelser og nedskæringer.
Hvem er det, der skal løbe stærkere?
Hvem er det, der skal bære smerten i forbindelse med de her nedskæringer?
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Jeg er rigtig glad for, at hr. Troels Ravn netop nævner sygeplejersker og andre områder inden for sundhedssektoren.
For i vores samlede plan, hvor vi omfordeler over 62 mia. kr., afsætter vi faktisk 11,3 mia. kr. mere til sundheds- og ældresektoren, fordi vi tager konsekvensen af, at samfundet udvikler sig sådan, at der bliver flere ældre, og derfor skal vi afsætte flere penge til den sektor for at fastholde kvalitet og service der.
Så har vi eksempelvis taget regeringens eget forslag om effektiviseringer for 12 mia. kr.
Vi vil reformere beskæftigelsesindsatsen og spare 5 mia. kr. der, fordi Danmark har en langt, langt dyrere beskæftigelsesfremmeindsats end nogen andre lande, men vi får tilsyneladende ikke mere ud af det, end man gør i andre lande.
Der afventer vi så Carsten Koch-udvalget, og så må vi have den diskussion om, hvordan det kan gøres.
Så vi har meget konkret finansieret vores 2020-plan.
For der er jo ikke nogen svar, og der er jo ingen regnestykker, der viser konkret, hvad det giver at sætte selskabsskatten ned.
I Det Konservative Folkeparti ønsker vi at sætte den ned til 15 pct. på sigt frem mod 2020.
Vi har sådan set fremlagt en 2020-plan, hvor vi omfordeler over 62 mia. kr. i samfundsøkonomien, i den offentlige økonomi, bl.a. til at nedsætte selskabsskatten til 15 pct.
Det vil bidrage til det, men der er ikke et regnestykke, der viser, at det at nedsætte én skat giver 8,5 mia. kr. i merprovenu.
Men jeg nævnte selskabsskatten som et eksempel, fordi det er et eksempel på, hvordan man får mere gang i Danmark og skabt mere velstand, fordi virksomhederne så kommer til at tjene flere penge og der er flere, der investerer i Danmark.
Lotte Rod (RV), 2013-10-03:
Men De Konservative plejer jo at være et parti, som finansierer deres politik, og derfor, når hr. Lars Barfoed siger, at man vil finde de 28 mia. kr. ved at sætte skatten ned, så bliver man jo også nødt til at kunne pege på det regnestykke, der viser, hvor meget selskabsskatten skal sættes ned.
Så jeg prøver lige igen: Hvis vi nu sætter selskabsskatten ned med 10 mia. kr., hvor mange penge giver det så ud af de 28 mia. kr., vi skal finde?
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Nej, der findes ikke sådan et regnestykke.
Troels Ravn (S), 2013-10-03:
Jeg vil gerne spørge ordføreren: I Det Konservative Folkepartis 2020-plan skriver man, at man vil foretage prioriteringer og finde besparelser i den offentlige sektor, sådan at der bliver et råderum til at kunne give skattelettelser til erhvervslivet – altså klassisk konservativ politik, som vi kender den.
Men kan ordføreren fortælle mig sådan helt konkret, på hvilke områder der så skal spares?
Altså, er det eksempelvis på sygehusene?
Er det patienterne, der må holde for, eller er det sygeplejerskerne, der skal løbe endnu stærkere og stresse i arbejdet, eller hvor er det, besparelserne skal findes?
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Heldigvis er der jo kommet stigende opmærksomhed på det.
Jeg var for nylig oppe ved Høvelte Kaserne, hvor der er ved at blive bygget nogle værelser til veteraner, der har brug for et sted at bo i en periode.
Det er der også andre steder.
Men der er også brug for, at vi giver en plads til, at de kan få anvist boliger, når de har brug for det.
Det skal så ind i en samlet boligpolitisk handlingsplan i forhold til veteranerne.
Det skal være sådan, at de, som har et boligproblem, kan få det løst.
Nu må jeg lige holde fast i, at jeg bliver spurgt, om jeg er enig med hr. Mike Legarth i, at skattenedsættelser kan give et større provenu til statskassen.
Så giver jeg et eksempel, som er selskabsskatten, fordi vi alle sammen er så rørende enige om, at det er et rigtig godt sted at sænke skatter.
Selv de socialistiske partier er jo nu enige i det, og det synes jeg er dejligt.
Men jeg siger jo ikke, at det i sig selv kan finansiere 8,5 mia. kr. til jernbaner.
Der skal formentlig mere til, men på sigt vil det bidrage til at skabe mere velstand i Danmark.
Det er på den måde.
Jeg har ikke på noget tidspunkt påstået, at der er et regnestykke, hvor man siger, at selskabsskatten skal nedsættes så og så meget, og så giver det 8,5 mia. kr. til bedre tog, for sådan et regnestykke findes ikke.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Nej, det gør det ikke.
Det var sådan set derfor, at vi spurgte.
Nu er det jo 28 mia. kr., der skal bruges til den her togfond, og derfor vil jeg gerne igen spørge ordføreren: Hvilke midler, hvilket regnestykke, kan Det Konservative Folkeparti stille op til finansiering af den her togfond, når nu man ikke vil være med til at harmonisere beskatningen af nordsøolien?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-10-03:
Først og fremmest er Enhedslisten jo fra starten af, allerede i 00'erne, kommet med nogle forslag til at styrke veteranhjemmene og indsatsen over for veteraner.
Men det er jo godt nok, hvis hr. Lars Barfoed nu endelig har fundet ud af det.
Men hvad er sagen for dem, der i dag demonstrerede nede i Tordenskjoldsgade?
For de har jo ikke nogen boliger.
Hvad skal man gøre, for at de skal have boliger også i fremtiden?
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Det må vi jo alle sammen bære et medansvar for, og så må vi gøre noget bedre ved det nu.
Vi har jo fra Det Konservative Folkepartis side fremlagt en samlet plan for at styrke veteranindsatsen.
Jeg har også været rundt på flere af veteranhjemmene i Danmark, senest i Aalborg, og talt med veteranerne om, hvad det er for nogle bl.a. psykiske skader, de lider af og må leve med.
Og vi mener, at vi skal styrke indsatsen.
Nu har vi fået gennemført en anerkendelse af psykiske lidelser, selv om de optræder, flere år efter man er kommet hjem.
Det er et væsentligt skridt.
Der er også behov for, at vi styrker bemandingen omkring dem.
Der skal være flere psykologer, især nogle med kendskab til militæret, som skal være til rådighed for veteranhjemmene.
Vi mener også, at vi skal se på deres boligsituation lige nu.
Så sent som i formiddags demonstrerede veteranerne her i byen for at få en bedre boligsituation for de veteraner, der er uden en bolig.
Vi mener også, de skal have bedre anerkendelse, bl.a. ved at de får medaljer, så de kan se, at vi fra samfundets side anerkender den indsats, de har ydet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-10-03:
Jeg tror, jeg vil starte med at sige godmorgen til hr. Lars Barfoed.
For han har jo siddet i regering i ca. 10 år, og han har startet nogle krige, og han har sendt unge mennesker ud til de her krige.
Men så kommer de tilbage igen, og de bliver stort set behandlet dårligt af den tidligere regering.
Jeg har bare et spørgsmål: Hvad vil Konservative konkret gøre for de veteraner?
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Det er det forslag, regeringen nu har fremsat som en udmøntning af energiforliget, som vi mener er forkert på nogle områder.
Det handler om brænde, bl.a. brænde, man finder ude i skoven.
Vi mener, det giver en masse problemer, det er urimeligt, det er bureaukratisk, det giver anledning til grænsehandel, og derfor vil vi have lavet det om.
Jeg tror, at jeg har forklaret en gang, at vi mener, at det, regeringen har lagt op til med afgift på brænde, ikke er rimeligt.
Det er ikke i orden, og det giver også en masse grænsehandelsproblemer, for så vil man jo bare køre til Tyskland og købe brænde, som ikke er afgiftsbelagt.
Derfor er der en masse problemer i det, regeringen har fremlagt.
Vi er imod den måde at gøre tingene på, som regeringen har foreslået.
Det forhandles så i øjeblikket, og hvilket forhandlingsresultat vi kan lande på, tør jeg jo ikke sige, men vi er ikke enige med regeringen i, at der skal afgift på brænde, f.eks. brænde, som man samler op ude i skoven, sådan som regeringen har foreslået det.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-10-03:
Der skal i det mindste ikke være afgifter på det.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Det er ikke penge, der er her lige her og nu.
Der er jo ikke 28 mia. kr. lige her og nu.
Det vil vi ikke være med til, og derfor må vi hen over årene finde pengene på en anden måde.
Det kan være penge, der løber tilbage i Infrastrukturfonden, simpelt hen fordi projekter bliver billigere.
Investeringer i elektrificering er under alle omstændigheder noget, som først kan finde sted, når signalprojektet er blevet gennemført, for ellers kan det ikke betale sig, og det varer jo nogle år endnu, før det er gennemført.
Og så må vi se, om ikke vi på det tidspunkt har pengene til at lave elektrificeringen de steder, hvor den ikke er gennemført endnu.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-10-03:
Så det er De Konservatives politik, at der ikke skal lægges afgifter på det brænde, der bliver leveret hjem til folks huse.
Jeg må forstå det svar, som hr. Lars Barfoed kommer med her, sådan, at det er De Konservatives politik, at det skal der ikke.
Vil det så sige, at man har ændret holdning?
For da den tidligere regering lagde »Energistrategi 2050« frem, var der jo også afgifter på biobrændsler, herunder afgifter på det brænde, der bliver leveret hjem til folks huse.
Var det, man lagde frem dengang, så en fejl?
Karina Adsbøl (DF), 2013-10-03:
Kunne Enhedslisten forestille sig, at hvis velfærdsteknologien blev indført, ville den fjerne varme hænder, ved at man måske fik det tvunget ned over hovedet i form af robotstøvsugere eller anden velfærdsteknologi?
Kunne det ikke være noget, der kunne ske, så man altså ikke længere sikrer de varme hænder i det, regeringen kommer med?
Frank Aaen (EL), 2013-10-03:
Jeg har sagt det, og jeg vil gerne sige det igen: Vi går ind for, at man udfordrer EU på det punkt her, hvor de ønsker at bestemme løn- og arbejdsvilkår og sociale rettigheder i Danmark.
De skal bestemmes her.
Det er vores holdning; det arbejder vi for.
Forhandlinger om, hvad der skal indgå i finansloven, er ikke noget, jeg står og tager her.
Jeg går ind for et princip, der hedder, at vi skal have styrket demokratiet i det her land, herunder styrket demokratiet i forhold til økonomien.
Det er fuldstændig sådan, det er.
Og så ved jeg ikke, om man har været inde at læse på Enhedslistens hjemmeside, for så har man måske lagt mærke til, at vi har nedsat et udvalg, der skal forny vores program, fordi man godt kan sige, at noget af det er lidt altmodisch i sin udtryksform.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-10-03:
I principprogrammet er der et helt afsnit, der er dedikeret til revolutionens nødvendighed.
Betyder det, at hr. Frank Aaen ikke er enig i Enhedslistens principprogram, eller at man simpelt hen har skrevet noget, der ikke passer?
Frank Aaen (EL), 2013-10-03:
Arh, det var nu sidste år, vi havde det der lille, sjove intermezzo – om man måtte eje sin egen tandbørste, eller hvad det var, nogle fik sig rodet ud i.
Så det tror jeg, vi alle sammen tog lidt som en munterhed.
Og hr. Per Clausens prognose om, hvornår revolutionen kommer, må han selv stå til ansvar for; det står ikke i noget program.
Og hvad er det, vi går ind for?
Det er at indføre mere demokrati forstået på den måde, at det jo ikke kan passe, at vi har et demokrati, som stopper ved fabriksporten, altså indgangen til virksomheden.
Det er jo det store, demokratiske problem, vi har i det her land, at det er dem, der ejer virksomhederne, der bestemmer over en meget stor del af både vores økonomi og vores arbejdsvilkår.
Det vil vi gerne have lavet om på.
Jeg håber da, vi kan blive enige om, at det er godt at få styrket demokratiet.