runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-12-03:
Tak for det, formand, og tak til ministeren for kommentarerne undervejs.
Men jeg kan konkludere på ministerens svar, at man altså flytter nogle penge fra den udviklingsbistand, der er rettet mod vores partnerlande – og dermed verdens fattigste – og over til et område, som regeringen, dengang man ikke var regering, men var i opposition, ikkemente at vi skulle bruge bistandsmidler på.
Er det korrekt?
Og er det måske en anelse hyklerisk?
Mogens Jensen (S), 2014-12-03:
Som sagt har der været en evaluering undervejs i meget, meget lang tid af de her erhvervsinstrumenter.
Det er nogle, der har fungeret i en længere periode.
Vi har også lavet nogle ændringer undervejs.
Den evaluering er lavet af uafhængige mennesker, som jeg ikke har noget som helst med at gøre.
Den viser altså det, at instrumenterne har indbygget nogle svagheder, der betyder, at man simpelt hen ikke får skabt tilstrækkelig med jobs ude i udviklingslandene på baggrund af instrumenterne, og i øvrigt kan de eventuelt tænkes at være i strid med EU's statsstøtteregler.
Så har jeg ingen anden mulighed, når jeg får sådan noget på mit bord, end at sige, at jeg stopper brugen af instrumenterne, og så udvikler vi nogle nye, og der har vi også penge på budgettet næste år til, at de nye kan komme i anvendelse, nemlig ca. 75 mio. kr.
Men jeg synes stadig væk, at man skal tænke på, at der er et parti her i Folketinget – spørgerens eget – som vil skære 2,5 mia. kr.
Hvor mange af de kroner skal skæres på erhvervsbistanden?
Det kunne jeg også godt tænke mig at få svar på fra en eller anden.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-12-03:
Jeg må jo tilkendegive, at det er belejligt for ministeren, at når sparekniven hvæsses, er der også instrumenter, der ikke længere er aktuelle og dermed kan sløjfes.
Det fritager naturligvis ministeren, som jeg egentlig havde mistænkt for at være på et ideologisk korstog på det her område.
I og med at sparekniven findes frem, er det naturligvis nogle af de områder, der har med erhvervslivet at gøre, der ligger for.
Det havde jeg egentlig ministeren mistænkt en anelse for.
Men det ville da være rart, om ministeren bekræftede, at udviklingshjælp jo primært handler om det fortærskede billede med at lære folk at fiske, så de i fremtiden kan klare sig selv, i stedet for at man udelukkende leverer nødhjælpen som en kontinuerlig politisk udvikling.
Mener ministeren egentlig ikke, at man bør prioritere erhvervshjælpen over andre områder?
Mogens Jensen (S), 2014-12-03:
Den her regering og også jeg som minister har det udgangspunkt, at det er utrolig vigtigt, at vi også med bistandsmidler hjælper udviklingslande med at opbygge en privat sektor.
Der er jo ingen tvivl om, at det er derigennem, at man hjælper de lande til at skaffe produktion og et privat erhvervsliv, der gør, at man er i stand til at finansiere sig selv som samfund.
Derfor er det at hjælpe bl.a. danske virksomheder på vej til at investere i udviklingslandene helt afgørende og meget vigtigt for landenes udvikling.
Det har også den fordel, at det kan give nogle arbejdspladser og noget vækst herhjemme i Danmark.
Når vi og jeg som et led i finanslovsaftalen er gået med til, at vi finder 132 mio. kr. af den omlægning, vi skulle finde, er det, fordi jeg er blevet nødt til at indstille brugen af dele af erhvervsinstrumenterne, fordi vi har fået en evaluering, der siger, at instrumenterne til dels ikke virker, og at de dels måske også strider imod EU's statsstøtteregler.
Derfor har jeg måttet indstille instrumenter, og vi vil ikke få udbetalinger på det niveau, vi gerne vil have, i 2015, men vi kommer tilbage med nye instrumenter, der vil være til gavn og sikre, at også danske virksomheder kan bidrage til udviklingen i udviklingslandene.
Jeg må også takke for det her spørgsmål.
For det første vil jeg sige lidt om timingen i forhold til den udmøntning.
Det er jo sådan, at vi skal frem til september, før vi får et opdateret estimat for det forbrug, der bliver i forhold til modtagelse af asylansøgere.
Herefter kan man så fastlægge, hvor stor en del af de udgifter vi også kan opgøre som udviklingsbistand.
Så vi vil altså være nået hen til efteråret, før vi kender det nøjagtige tal og kan lægge det nøjagtige budget og dermed også finde ud af, hvor meget af den negative reserve der skal udmøntes.
Men hvordan vi kommer til at gribe en eventuel omprioritering an på det tidspunkt, er det jo alt for tidligt at sige noget om nu, for det kommer også an på, hvordan udviklingen i vores aktiviteter forløber i 2015, for spørgeren ved jo lige så godt som jeg, at vores udviklingsarbejde er dynamisk, og at man arbejder under svære forhold.
Så det er ikke alt, hvad vi fra årets start har planlagt, der ender med at blive klart til iværksættelse eller blive udmøntet i den størrelsesorden, man måske havde forestillet sig.
Så vi vil normalt anvende de midler til at fremrykke eller opjustere andre aktiviteter eller til måske at søsætte helt nye initiativer.
Så der vil jeg i 2015 i sådan nogle situationer løbende skulle overveje, om vi skal vente med at omallokere midler eller sætte nye ting i gang, indtil vi har de endelige tal for de udgifter til flygtningemodtagelse, som skal opgøres som udviklingsbistand.
Skulle det komme dertil, vil en udmøntning af den negative reserve gå ud over rigtig mange aktiviteter, som altså ikke kan blive til noget, og det vil have konsekvenser.
Men som det tidligere er blevet nævnt, er det en ekstraordinær situation, vi står i, med rigtig, rigtig mange flygtninge på verdensplan, som altså også søger mod Danmark.
Men jeg vil bestræbe mig på at lave sådan en besparelse så nænsomt som overhovedet muligt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-03:
Jeg tror godt, jeg vil gøre et forsøg.
Jeg tror, at hvis finansministeren hørte godt efter, ville han have hørt, at der ikke var tale om et håndfast, konkret løfte med hensyn til den her vejfond, som finansministeren taler om.
Jeg tror, at finansministeren, hvis han vil sætte sig ind i, hvad der præcis blev sagt, vil kunne konstatere, at der blev givet udtryk for et ønske, men at der ikke blev givet et løfte om, at man havde pengene.
Jeg synes egentlig, det er meget fair at trække den skillelinje, og det kunne finansministeren selvfølgelig have gjort, hvis han havde kigget ordentligt efter.
Men ...
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-12-03:
Jeg vil sige til hr. Bent Bøgsted, at jeg tror, vi har det fælles problem, at det desværre nok ikke er sådan, at de, der vælger at tage til Syrien som syrienskrigere, meddeler det til de offentlige myndigheder.
Det tror jeg godt vi kan regne med de ikke gør.
Hr. Bent Bøgsted ved lige så godt som jeg, at der er en række kontrolmuligheder, som kommunerne har, i forhold til hvordan man melder ind på jobnet, hvor ofte man skal møde op til kontrol, aktivering og alle de der ting.
Og der er bare ikke nogen som helst tvivl om, at hvis kommunerne har noget, der bare ligner mistanke om, at der er nogle, der er rejst ud af landet, så skal man agere i forhold til det.
Jeg tror, at alle kommuner og de mennesker, som arbejder med det her i kommunerne, alle dem, der arbejder med det her i a-kasserne, er enig med hr. Bent Bøgsted og mig i, at det at tage til Syrien i sig selv er fordømmende, og der skal under ingen omstændigheder følge offentlige ydelser med.
Så jeg er helt sikker på, at man er optaget af at sikre, at det ikke kommer til at ske.
Bent Bøgsted (DF), 2014-12-03:
Tak for det, formand.
Jeg skal bare lige spørge beskæftigelsesministeren – for beskæftigelsesministeren ved selvfølgelig alt om det – om det er sådan, at man ikke kan tage kontanthjælp med ud af landet, medmindre man har fået det godkendt af sit jobcenter.
Det vil sige, der er nogle bestemte områder, man kan få lov til at tage kontanthjælpen med, og det er i forbindelse med ferie, i forbindelse med at besøge syge slægtninge og den slags.
Men hvordan ser det ud?
Er det ikke sådan, at der egentlig ikke rigtig er noget overblik over dem her, der rejser til Syrien?
Når jobcenteret kan se, at de ikke er til rådighed, skal de jo straks fratage dem kontanthjælpen.
Det gælder, uanset om det er i Syrien eller andre steder, de er rejst hen, at så kan de ikke få kontanthjælpen med.
Hvad vil ministeren gøre for at stramme hårdt op over for det i forbindelse med jobcentrene og sige, at når man finder nogen, der ikke står til rådighed, så mister de kontanthjælpen med det samme, hvis de er i udlandet.
Der må være et overblik over det.
Det samme gælder for dagpenge, dem kan man jo heller ikke tage med uden for EU.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-12-03:
Det er jeg selvfølgelig ikke på stående fod i stand til at svare på, men får jeg spørgsmålet sendt over, skal jeg gerne svare på det.
Der er jo nogle klare regler for, hvordan man kan modtage kontanthjælp eller dagpenge fra en a-kasse.
Jeg kan ikke historien i forhold til de personer, der er hjemvendt, men det svarer jeg selvfølgelig gerne på, hvis jeg får spørgsmålet.
Så vil jeg bare lige understrege, at det ikke er sådan, at vi tager lemfældigt på det her.
Der er så et par stykker tilbage, som vi af forskellige årsager ikke helt har svar på endnu, men det er så nogle, der er her fra november måned.
Peter Skaarup (DF), 2014-12-03:
Jamen det er uacceptabelt, og derfor er det vel heller ikke acceptabelt, hvis der er gået lang tid, siden man blev gjort opmærksom på problemet og den udfordring, der ligger i det – der er blevet sendt meget utvetydige signaler fra Folketingets side – men at man alligevel ikke rigtig gør noget ved det.
For ét er jo, at man trækker nogle ydelser tilbage, som er blevet udbetalt, men noget andet er, hvad der sker fremadrettet.
Er det den eneste sanktion, man møder?
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-12-03:
Man kan jo ikke få en debat, når man er enige.
Altså, jeg er enig i, at det punkt 1 er uacceptabelt at tage af sted og punkt 2 fuldstændig uacceptabelt, hvis man kan få en offentlig ydelse, mens man er af sted.
Så det er jo uden for diskussion.
Og det, der kan glæde mig, er, at når man læser det, jeg sagde i min første besvarelse, kan man se, at der bliver taget hånd om det, og det skal der også, hvad enten det er kommunens ansvar, eller det er a-kassens ansvar.
For som vi er enige om, er det totalt uacceptabelt.
Peter Skaarup (DF), 2014-12-03:
Tak for besvarelsen.
Jeg synes, det er godt, hvis der begynder at ske noget her.
Grunden til, at vi i særlig grad har interesseret os for det i Dansk Folkeparti, er, at i forhold til dem, der tager af sted på de her krigstogter i Syrien og Irak – og som jo sådan set indirekte kommer til at kæmpe mod danske styrker, i og med at vi har sendt F-16-fly af sted til Irak – er alle signaler vigtige.
Og et meget vigtigt signal, når vi skal fortælle de pågældende, at det er en dårlig idé at tage af sted, er jo også, at man kan blive ramt på pengepungen, at ting har konsekvenser, at når man opholder sig i Syrien eller Irak, kan man ikke samtidig modtage danske ydelser, for så er man jo ikke på nogen måde til rådighed.
Af den grund rejste vi allerede i april og maj 2013 en række spørgsmål til den daværende beskæftigelsesminister, som ikke rigtig havde noget kendskab til problematikken.
Efter det, vi fik oplyst, ville man ikke gøre noget særligt, selv om det egentlig var Beskæftigelsesministeriet, som opgaven hørte under, hvis man skulle gøre noget.
Det eneste, man henviste til, var, at PET havde mulighed for at se på det.
Og derfor synes jeg, at det måske er en lille smule fattigt, at der er gået så lang tid, fra man første gang blev gjort opmærksom på det.
Man burde måske have været opmærksom på det af egen drift, i og med at der har været sendt rigtig mange hellige krigere af sted.
Men at der er gået så lang tid, efter at man blev gjort opmærksom på det af Dansk Folkeparti, før man reagerede, synes jeg er fattigt.
Det synes jeg er lang tid at lade gå.
Så jeg kunne godt tænke mig, at ministeren ville sige noget om, hvad man har brugt tiden på.
Hvornår skete der noget i den her sag?
For det er altså et meget vigtigt signal, man sender til de pågældende, at der er konsekvenser, når de vælger at tage af sted til Syrien og Irak.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-12-03:
Nu vil jeg ikke bruge den der skarpe fordømmelse, som jeg brugte under spørgsmålet fra hr. Christian Langballe, for det tager tid af mit svar, så jeg går direkte til svaret, for det er selvfølgelig uacceptabelt.
Jeg vil gerne starte med at præcisere, at Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering har modtaget oplysninger fra PET om 28 personer, der har været udrejst i relation til konflikten i Syrien, samtidig med at der er en formodning om, at de har modtaget kontanthjælp eller arbejdsløshedsunderstøttelse.
Det er altså ikke sikkert, at alle 28 personer rent faktisk har modtaget ydelsen under deres udrejse.
Jeg kan sige, at der aktuelt er kommet tilbagemelding i 20 sager.
Ud af de 20 sager er der i de 15 truffet en afgørelse enten af a-kassen eller af kommunen om tilbagebetaling og eventuelt pålæggelse af sanktioner.
I de resterende 5 sager er der ikke truffet afgørelse om tilbagebetaling eller pålagte sanktioner.
Det kan enten skyldes, at personen ikke har modtaget en ydelse under sit ophold i udlandet og derfor ikke har overtrådt de gældende regler i forhold til at få den her ydelse, eller det kan skyldes, at a-kassen eller kommunen ikke har kunnet dokumentere, at personen har været udrejst.
Der udestår stadig tilbagemelding fra kommuner og a-kasser i 8 sager.
I de 4 af dem er indberetninger fra PET modtaget i november i år.
De resterende 4 sager er fra maj og juni i år.
3 ud af de 4 sager er tæt på at blive afgjort, og i den sidste sag har det ikke været muligt at finde personen.
Jeg skal for en god ordens skyld sige, at de personer naturligvis ikke modtager ydelser.
Jeg har tiltro til, at både kommuner og a-kasser sikrer, at de regler, der gælder for udbetaling af sociale ydelser, overholdes, og efter de gældende regler er udbetaling af hjælp allerede som udgangspunkt betinget af, at ydelsesmodtageren opholder sig i landet.
Er der i kommuner eller a-kasser i sagsbehandlingen tegn på, at det ikke er tilfældet, skal kommuner eller a-kasser undersøge sagen og selvfølgelig træffe en afgørelse om at stoppe hjælpen.
Peter Skaarup (DF), 2014-12-03:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til, at nye tal fra PET viser, at man indtil videre har fundet 28 hjemvendte Syrienkrigere, som har modtaget enten dagpenge eller kontanthjælp i Danmark, mens de har kæmpet for Islamisk Stat i Syrien, og vil ministeren sætte en stopper for det?
Bjarne Corydon (S), 2014-12-03:
De fortrænger jo ikke noget som helst, fordi vi har en regering, der fører ansvarlig økonomisk politik og derfor har efterladt et råderum til de kommende år.
Der er jo år for år ressourcer til at investere i det, vi synes er vigtigst i Danmark, fordi der er styr på tingene i Danmark.
Togfonden DK er fuldt finansieret efter alle gængse principper – helt fuldt finansieret.
Det er vejfonden ikke.
Man har ikke engang gjort sig umage med at prøve.
Det synes jeg da på en eller anden måde er noget, vi bliver nødt til at vende tilbage til – også selv om det ikke er mig, der stiller spørgsmålene her i Folketingssalen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-03:
Jeg er bare nødt til lige at komme med en rettelse i forbindelse med Oliefonden.
Ja, man har besluttet, at man bruger 28½ mia. kr., og så forventer man, der kommer nogle penge ind fra Nordsøen, men enhver kan se, allerede da vi vedtog loven, at der blev efterladt et stort milliardhul, og det vokser sådan set bare.
Det er bare for at slå den del fast.
Men det er rigtigt, at regeringen så har forpligtet kommende folketingssamlinger til at betale pengene, men man har ikke sørget for finansiering.
Der ligger en lang række eksempler på, at regningerne bare skubbes ud i fremtiden, og det er selvfølgelig trist, at regeringen, der prøver at påstå at være ansvarlig, lægger finansieringer ud i fremtiden, som der ikke er taget højde for.
Når finansministeren siger, det er klaret på den mellemfristede fremskrivning, så kunne jeg godt tænke mig at vide – for at blive i finansministerens terminologi – hvilke udgifter det så er, som udgifterne til fuld folkepension til flygtninge fortrænger.
Hvad havde regeringen planlagt at bruge det råderum til ellers?
Bjarne Corydon (S), 2014-12-03:
Det har vi fuldstændig taget stilling til.
Altså, vi har jo sikret råderummet.
Det er i øvrigt det råderum, Venstre ønsker at bruge på skattelettelser.
Altså, det er jo sådan, hele den økonomiske diskussion kører.
Når man siger fra Venstres side, at man finansierer ved nulvækst, så betyder det jo i praksis, at man anvender præcis det samme råderum på en lang række forslag, som man så i øvrigt ikke vil specificere, lige så lidt som man vil specificere nulvæksten.
Altså, man har fremsat forslag om en vejfond til 20 mia. kr. uden at antyde finansiering.
Til Togfonden DK er der jo finansiering, nemlig at man lader alle olieselskaber i Nordsøen betale den samme skat, som Mærsk har betalt hele tiden.
Det stemmer.
Ved det andet har man ikke engang gjort forsøget.
Mads Rørvig (V), 2014-12-03:
Og aftalen om Togfonden DK ved vi jo alle er indgået på nogle præmisser omkring olieprisen.
Finansministeren skal bare kigge ud ad vinduet på den nærmeste tankstation for at se, at forudsætningerne jo langtfra er opfyldt bare i forhold til finansministerens egne finansieringsmodeller.
Men vi ved ikke, hvad der sker i 2035.
Der kan ske mange ting.
Indtægterne kan påvirke tingene; det kan være, at der sker noget helt ekstraordinært i form af ny teknologi og andet.
Men der er noget, vi ved, og det er det, vi selv tager stilling til, og det er det, vi selv lovgiver om.
Så må det da gøre indtryk på finansministeren, at vi giver udfordringen videre til vores kolleger om 15 år, nemlig at der lige er 350 mio. kr. ekstra, der skal finansieres, uden at vi har taget stilling til, hvor pengene skal komme fra.
Bjarne Corydon (S), 2014-12-03:
Altså, det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Det her er der fuldt rum til inden for den fuldt finansierede ramme, der ligger, for de kommende år – helt varigt.
Det tror jeg at enhver, der beskæftiger sig professionelt med den økonomiske politik i Danmark, vil vide.
Altså, vi har et råderum i de kommende år, og det er, i modsætning til tidligere, finansieret.
Det bygger ikke på sådan et kravforløb med uspecificerede reformer, ligesom i de dårlige gamle dage, hvor vi kunne købe hele verden, og jeg ved ikke hvad.
Det her er der styr på.
Selv om der er forskel på drift og anlæg, er anlæg jo ikke gratis.
Jeg kan nogle gange få det indtryk, at det er den opfattelse, der sådan gælder i Venstres folketingsgruppe, altså at i forhold til anlæg kan man simpelt hen trylle penge frem.
Der behøver man slet ikke at beskæftige sig med finansiering.
Jeg ved ikke, hvad den skal koste, og jeg ved ikke, hvor finansieringen skal komme fra.
Mads Rørvig (V), 2014-12-03:
Jeg er ked af, at man skal oplyse det her for finansministeren, men der er jo trods alt forskel på drift og på anlæg.
Det er en ret betydelig forskel, og det, spørgsmålet drejer sig om, er jo netop, at det her kommer til at belaste budgetterne år efter år.
Vi kan se, at i 2035 anslås udgifterne at være omkring 350 mio. kr. Jeg vil bare høre, om det ikke gør indtryk på finansministeren, at man træffer nogle beslutninger nu, som man kan sige koster 7 og 14 mio. kr. de næste par år, men altså i 2035 stiger til 350 mio. kr.
Altså, gør det ikke lidt indtryk, fordi vi er jo optaget af, at der er balance i tingene?
Der kommer en 2025-plan, der kommer en 2030-plan, der kommer en 2035-plan, og her tager vi altså aktivt stilling til, at udfordringen skal være markant større, end vi har afsat finansiering til i dag.
Bjarne Corydon (S), 2014-12-03:
Jamen jeg har faktisk kigget ordentligt efter, og jeg vil virkelig gerne rose spørgeren – og det er muligt, det ikke helt er i overensstemmelse med forretningsordenen – for jeg synes jo, det er godt at få en levende politisk debat.
Altså, det er jo der, vi for alvor leverer noget for pengene til skatteborgerne derude, når vi ligesom forsøger at få en egentlig sammenhæng i det, der spørges om, og det, der svares på.
Jeg har nu hørt det, hr. Kristian Pihl Lorentzen har sagt, sådan, at man foreslår at bruge 20 mia. kr. på en hærvejsmotorvej – og det er i den kontekst, der tales om sådan en vejfond – men jeg har ikke hørt om nogen form for finanserieng – der nævnes ingen form for finansiering– ud over hvad der måtte være af råderum, og det har man jo snart brugt mange gange fra Venstres side.
Sophie Løhde (V), 2014-12-03:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Mener regeringen, at der er behov for at nedbringe ventetiderne på kræftområdet, og hvordan vil regeringen sikre, at vi i Danmark ikke havner i store kapacitetsproblemer på grund af dårlig planlægning på kræftområdet?
Bent Bøgsted (DF), 2014-12-03:
Det er sådan lidt mærkværdigt, for det er jo en gammelkendt sag, at der har været folk, der er taget til udlandet med deres kontanthjælp.
Vi havde den situation, at der var mange palæstinensere, der tog til Libanon og var dernede i flere måneder.
Det har vi tidligere haft oppe under en tidligere beskæftigelsesminister.
Så det er jo ikke noget nyt for jobcentrene, at de skal vide, at der er nogle bestemte grupper, de skal holde øje med.
Det må jo være sådan, at man, når man så holder øje med dem og de ikke reagerer og står til rådighed – man kan ikke få fat i dem, når de er i Syrien som krigere, og jeg forestiller mig ikke, at de render rundt med en pc, når de er i krig, og hele tiden er i kontakt med jobcenteret – og når man har mistanke til en bestemt gruppe, så laver en ekstra indsats.
Jeg går ud fra, at ministeren er klar til at indskærpe det over for jobcentrene.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-12-03:
Jeg vil bare sige, at der jo ikke er nogen her, som ikke vil være med til at sikre, at gældende regler bliver overholdt.
Jeg kan ikke svare på det, der går længere tilbage.
Det ville være forkert af mig, for det er jeg måske ikke godt nok inde i.
Men der er jo de klare regler om, hvordan man skal kunne tilmelde sig, hvor man skal være, hvis man er i kontanthjælpssystemet og, som jeg sagde, med cv'et på computeren og den slags ting.
Altså, der er nogle ting.
Så er der det andet, som er helt afgørende, nemlig at kommunerne har en forpligtelse til at følge op på det, hvis de har en mistanke.
Så man må ikke give indtryk af, at der er myndigheder, som er ligeglade med det her, for det tror jeg ikke på at der er nogen myndigheder der er.
Nick Hækkerup (S), 2014-12-03:
Den der tro på, at vi skal gå til de private for de privates skyld, deler jeg simpelt hen ikke.
Vi skal sætte patienterne i centrum, og hvis regionerne kan købe kapacitet hos private, så go ahead!
For min skyld, gør det!
Sophie Løhde (V), 2014-12-03:
Jeg kan næsten ikke lade være med at trække på smilebåndet.
Det var dog godt nok mange anklager, vi lige skulle have med i sidste omgang.
Det er nok bl.a. derfor, at den socialdemokratiske regionsrådsformand i Region Midtjylland siger, at når han køber MR-scanninger, får han mere end det dobbelte ved at købe det i privat regi, end hvis han selv skal producere det.
Nu ved jeg ikke, om ministeren var væk i hele sidste uge, men ministeren var da på tv for at kommentere nogle af de her sager, der på et tidspunkt var på kræftområdet.
Nu genopfrisker jeg ganske hurtigt, hvad det var, der var problemet.
En række patienter var ikke blevet scannet til tiden.
Regionerne meldte ud: Vi har planer om at indkøbe mere scanningskapacitet, men vi mangler akut MR-scanninger; det er det, der er allerallermest pres på.
Samtidig står der en række ledige MR-scannere i privat regi, og så spørger vi bare ministeren helt stilfærdigt: Kunne det ikke være fornuftigt, at man for patienternes skyld rent faktisk gjorde noget for at nedbringe ventetiderne og sørge for, at de kunne komme igennem den hurtige udredning?
Nick Hækkerup (S), 2014-12-03:
Jeg har det i virkeligheden sådan, at de penge skal derhen, hvor vi får mest ud af dem.
Det kan være, at vi skal købe scannerkapacitet hos private.
Det kan være, at man skal forlænge den arbejdsperiode, hvor den enkelte scanner arbejder.
For mig er det afgørende at sætte patienterne i centrum.
Jeg vil i modsætning til Venstre ikke privatisere, ikke lave overbetaling bare for at skabe et marked for de private hospitaler.