runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Hjermind Dencker (DF), 2013-01-11:
Når jeg i dag har indkaldt til forespørgselsdebat, er det, fordi jeg oplever, at vi i Udvalget for Landdistrikter og Øer har en masse gode intentioner og alle sammen gerne vil landdistrikterne noget godt, men hvis vi for alvor skal rykke noget derude, kræver det, at vi samlet løfter landdistrikterne på flere områder.
Det er nødvendigt, at vi ikke bare laver små, mindre lovforslag om lidt byfornyelse her og der og lidt bredbånd et andet sted, men at vi løfter landdistrikterne samlet.
Derfor vil vi jo gerne høre om den strategiplan, som ministeren hævdede på første samråd, han deltog i i Udvalget for Landdistrikter og Øer, at regeringen ville fremlægge.
Han nævnte nemlig her en strategiplan, der samlet skulle løfte landdistrikterne og øerne.
Vi har ikke set så meget til den, men vi er meget åbne over for at samarbejde om en udformning af den strategiplan.
Så det ser vi frem til i Dansk Folkeparti.
Med disse ord vil jeg indlede forhandlingerne.
Jeg glæder mig til at se, at vi samlet kan løfte landdistrikterne, og håber, at ministeren er indstillet på at følge op på sit løfte om strategiplanen.
Carsten Hansen (S), 2013-01-11:
Jeg er dybt uenig i, at vi skal have et ureguleret boligmarked for udlejningsboliger.
Jeg tror, at regulering er helt afgørende for, at almindelige mennesker har en mulighed for at få rigtig fornuftige boliger til en fornuftig pris.
Jeg vil bare nævne, at der er rigtig mange studieboliger i København, hvor man har rigtig mange studerende.
Og det er helt afgørende, at de er underlagt den almindelige huslejeregulering, for at vi kan sikre, at studerende og andre kan få en fornuftig husleje.
Mobiliteten på boligmarkedet er jo også afhængig af udbud og efterspørgsel, og der kan man sige, at der i en årrække er blevet bygget for lidt i hovedstaden og i storkommunerne.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt, at man sikrer sig, at der er et ordentligt udbud af boliger osv., men det er en lang diskussion.
Jeg tror, at der her er en grundlæggende forskel på, hvad vi mener i regeringen, hvad man mener i de større, borgerlige partier, og så på, hvad Liberal Alliance mener.
Det har jeg respekt for, men jeg er dybt uenig i det.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-11:
Skal det forstås sådan?
For det har jeg da set beskrevet i kommissionsrapporter lavet til tidligere regeringer, rapporter, der beskriver effekterne af huslejereguleringen.
Når dyre lejligheder bliver billigere og mennesker kan bo i nogle store lejligheder til en billigere pris, f.eks. er der ældre damer, der bor i store lejligheder inde i København – jeg har selv set eksempler på meget store lejligheder, som prisen burde være højere på, og der burde bo flere mennesker i de lejligheder, der burde bo familier i de lejligheder, men de er altså nødsaget til at bo i nogle meget mindre lejligheder – så presser det jo prisen op på de mindre lejligheder.
Og det er da til skade for dem med lav- og mellemindkomster.
Thomas Danielsen (V), 2013-01-11:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Jeg er helt enig i, at det selvfølgelig er vigtigt, at vi ser fremad.
Vi er også parate til sammen med regeringen at lave en politik, som kan udvikle landdistrikterne i en positiv retning.
På dagsordenen i dag har vi netop et dagsordenspunkt, der handler om, at vi skal se på, hvilke initiativer regeringen vil tage for at skabe vækst i landdistrikterne.
Den debat indgår vi rigtig gerne i.
Vi har også selv lavet landdistriktspolitikker, hvor vi fremfører mange synspunkter.
Vi har også selv fremsat et beslutningsforslag, hvor vi opfordrer til en øget udflytning af arbejdspladser m.m. Så det er vi klar til i Venstre.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-11:
Mange tak.
Vi kan i Liberal Alliance ikke støtte det her forslag, og det er ikke, fordi der ikke er nogen sympatiske ting i det, men fordi der er tale om et forslag, som er en lappeløsning.
På grund af at vi har det her gennemregulerede boligmarked i Danmark, er man nødt til at blive ved med at lappe og lappe på det, fordi man har sat markedet ud af kraft.
Og det mener vi ikke er hensigtsmæssigt.
Vi har et boligmarked, hvor det er sådan, at når to parter frivilligt indgår en aftale om en husleje, kan den ene part, nemlig lejeren, få sat huslejen ned alligevel.
Nu vil man så indføre sådan en forhåndsgodkendelse, så udlejeren kan få forhåndsgodkendt sin husleje, hvis han udlejer en enkelt bolig.
Det kender man fra skatteområdet, hvor man ved forældrekøb kan få godkendt en husleje.
Men man kunne måske godt forestille sig, at en udlejer ville skrive ind og beskrive lejligheden ret rosenrødt, i forhold til hvordan den ser ud, og så får man forhåndsgodkendt huslejen.
Og så kan det jo være, at når lejeren flytter ind, er der alligevel en lang række mangler.
Det vil så medføre endnu flere sager, end der er i dag.
Hvis man laver sådan noget her, burde det da i det mindste gælde for alle typer af udlejere, ikke kun udlejere af et enkelt lejemål, men også udlejere, som udlejer to eller tre lejemål.
Så helt grundlæggende kan vi simpelt hen ikke støtte flere af de her lappeløsninger på det her område.
Man bør i stedet for tage fat om roden på problemet, nemlig at vi ikke har et frit boligmarked i Danmark, hvilket ikke er til gavn for ret mange mennesker.
Det er til gavn for især de velbjærgede, som får sat huslejen lidt ned, men det gør altså, at vi får et boligmarked i Danmark og især i byerne, hvor der ikke er lejemål til rimelige priser i den lavere ende.
Og det skyldes selvfølgelig, at man kan sidde meget billigt i meget store lejligheder inde i København til en meget lille husleje.
Det er jo lejligheder, som der burde flytte større familier ind i, og der sidder måske en ældre dame til en meget lav husleje, for det har hun fået bestemt.
Eigil Andersen (SF), 2013-01-11:
SF kan også støtte det her lovforslag.
For os spiller det en meget stor rolle, at der sker en forbedring med hensyn til muligheden for at få vedligeholdt og istandsat de elendige rønner, man somme tider ser bliver brugt som menneskeboliger, især i landdistrikterne.
Det er selvfølgelig klart, at udgangspunktet for det hele vil være, at det er den enkelte lejer selv, som går til huslejenævnet.
Kommunen kan dog også opfordre lejeren til at give kommunen en fuldmagt til at gå til huslejenævnet, hvis man konstaterer, at det her altså er nogle forfærdelige forhold at bo under.
Det, som er sagens kerne, er, at det er rigtigt, at der også vil være mennesker, som af forskellige grunde ikke engang har ressourcerne til at give kommunen en fuldmagt.
Når jeg tænker på mennesker og familier, jeg har mødt i tidens løb, er jeg ikke i tvivl om, at der vil være en del familier, som har så få ressourcer, er så udsatte og har haft så dårlige vilkår for deres liv, at de heller ikke vil afgive en sådan fuldmagt til kommunen.
Så der er ingen tvivl om, at det her lovforslag vil have en særdeles gavnlig virkning for en hel del lejeres forhold, og det er et meget vigtigt punkt for os.
Vi støtter som sagt lovforslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2013-01-11:
Tak, formand.
Forsyningssikkerhedsafgiften består primært af tre dele.
Først er der en stigning i energiafgifterne på fossile brændsler til rumvarme og andre formål hos både husholdninger og danske virksomheder.
Dernæst er der en indførelse af en afgift på biomasse til rumvarme m.v.
Endelig er der kompensation til erhvervene gennem reduktion af energiafgifter på brændsel og el til procesformål.
Det var sådan mere den formelle del af det.
Hvad handler det her om?
Hvad er meningen med galskaben? ville nogle sige.
Dybest set handler denne afgift om at pace, at skubbe, Danmark fremad, så vi bliver en førende nation i forhold til den grønne omstilling.
Det er jo ikke nok bare at ty til skåltaler om, at vi skal lave en grøn omstilling.
Vi bliver også nødt til at agere derefter.
Vores målsætning på længere sigt, på den længere bane, er at omstille hele Danmarks energiforsyning til vedvarende energi i 2050.
Så der er gode grunde til at sige ja til dette lovforslag.
Endelig vil jeg for lige at afslutte lægge mig i slipstrømmen af Dansk Folkepartis ordfører, for der ligger jo også et væsentligt geopolitisk element i det her, på den måde, at vi minimerer vores risici og i mindre grad er afhængige af tvivlsomme personagers luner rundtomkring i verden.
Det element er der også i det.
Tak for ordet.
Mikkel Dencker (DF), 2013-01-11:
Nej, i Dansk Folkeparti mener vi bestemt ikke, at pensionister har fået for meget.
Vi vil gerne medvirke til at forbedre vilkårene for pensionister i Danmark, og det arbejde agter vi at fortsætte gennem samarbejde med andre partier her i Folketinget.
Det er jo ikke en strategi, som Liberal Alliance kender så meget til, men det er den, vi bruger i Dansk Folkeparti.
Og så ser vi selvfølgelig frem til, at vi efter næste folketingsvalg får en noget større indflydelse på, hvad der foregår, så vi derigennem yderligere kan styrke pensionisters økonomi.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-01-11:
Skal det forstås sådan, at Dansk Folkeparti synes, at pensionisterne har fået for meget via disse øvelser, som ordføreren opremser, siden Dansk Folkeparti nu stemmer for et forslag, der vil tage noget fra pensionisterne igen?
Ane Halsboe-Larsen (S), 2013-01-11:
Tak til hr. Ole Birk Olesen for spørgsmålet.
Hvis spørgsmålet er meget detaljeret, vil jeg henvise til vores ordfører, når hun er her ved andenbehandlingen, og ellers vil jeg selvfølgelig meget gerne vende tilbage.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-01-11:
En nation har jo brug for mange forskellige varer, og i Danmark importerer vi mange forskellige varer fra andre lande.
Hvordan kan det være, at det kun er energi, som vi skal være meget opmærksomme på at være selvforsynende med?
Hvornår husker den radikale ordfører at selvforsyningsstrategier sidst har virket for et land i den internationale økonomi?
Ane Halsboe-Larsen (S), 2013-01-11:
Tak for det, formand.
Socialdemokraternes energiordfører har ikke mulighed for at være her i dag, så jeg har lovet at holde talen på gruppens vegne.
Lovforslaget er en udmøntning af energiaftalen 2012 og solcelleaftalen, der er indgået mellem regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti.
Lovforslaget behandler de dele af aftalerne, der vedrører indførelsen af en forsyningssikkerhedsafgift på fossile brændsler i energiafgiftslovene.
Forsyningssikkerhedsafgiften finansierer en række energipolitiske initiativer som aftalt i energiaftale 2012 og det statslige provenutab forbundet med solcelleaftalen.
Afgiften på fossile brændsler består af to elementer: en stigning i energiafgifterne på fossile brændsler til rumvarme og en afgiftslempelse for det private erhvervsliv.
Energiafgiftsstigningerne foreslås at gælde for både husholdninger og erhverv og bliver gennemført ved en forhøjelse af afgiftssatserne i energiafgiftslovene på fossile brændsler.
For at lempe afgiftsbelastningen for det private erhvervsliv foreslås det at gennemføre en reduktion af energiafgifterne på brændsler og elektricitet til procesformål.
Finansieringen af solcelleaftalen dækker perioden fra 2013 til 2020, og helårsvirkningen ved lovforslaget er i 2013 ca. 865 mio. kr. efter tilbageløb, ændret adfærd og arbejdsudbud.
Lovforslaget skal ses i sammenhæng med, at det langsigtede energipolitiske mål er at omstille hele Danmarks energiforsyning til vedvarende energi i 2050.
I den forbindelse er det afgørende, at afgiftssystemet også fremadrettet bidrager til at understøtte den grønne omstilling.
På den baggrund støtter Socialdemokraterne forslaget.
Det samme gør SF, hvis ordfører ikke har mulighed for at være her i dag.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-01-11:
Jeg synes sådan set, det spørgsmål bærer meget præg af, at Liberal Alliance står uden for energiaftalen, for Liberal Alliance anerkender ikke, at der er klimaforandringer; Liberal Alliance anerkender ikke, at det faktisk er ret fornuftigt, at man går fra fossile brændsler, og at man går over mod vedvarende energi.
Sådan er der forskel på vores energipolitik, og det synes jeg bare hr. Ole Birk Olesen skulle erkende.
Men det er sådan set det, der ligger til grund for det ønske, som Venstre har, og det var også det ønske, som Venstre spillede ud med, da vi sad i regering.
Vi ønsker sådan set et skift fra fossile brændsler til vedvarende energi, fordi vi mener, det er et problem med CO2-udledningen; vi mener, det er et problem, at vi har klimaforandringer.
Men o.k., jeg har forstået, at Liberal Alliance mener – ligesom den tidligere formand for Folketinget – at det der med opvarmningen af jorden og klimaforandringerne og sådan noget er et forbigående fænomen, og da vi jo alligevel ikke er her så lang tid selv, behøver vi ikke tage os af det.
Sådan er der forskel på Liberal Alliance og Venstre, og det kommer der fortsat til at være.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-01-11:
Jamen så synes jeg, at Venstre skal holde op med at tale med tvistet tunge i den her sag, for der er jo to argumentationer fra Venstres side.
Den ene er, at man gik ind i det her for at reducere regningen, og den anden er, at man gik ind i det med åbne øjne, fordi man ønskede at udskrive en regning.
Det her ligger jo i forlængelse af, at Venstre selv, mens Venstre havde regeringsmagten, fremsatte et forslag om, at energiafgifterne i Danmark skulle øges med endda vistnok lidt mere, end det blev til i forhandlingerne med regeringen.
Så Venstre ønsker øgede afgifter for erhvervslivet, fordi Venstre har en eller anden forskruet idé om, at de fossile brændstoffer slipper op, hvorfor vi derfor skal have en forsyningssikkerhedsafgift.
Men de fossile brændstoffer slipper jo ikke op; der findes hele tiden nye fossile brændstoffer – senest skifergas – i enorme mængder.
Så det handler bare om, at der skal 3,6 mia. kr. i statskassen, og de penge skal bruges til, at vi næste år får ansat 5.000 flere i den offentlige sektor og næste år igen 2.000 flere i den offentlige sektor.
Og Venstre lægger stemmer til.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-01-11:
Nu hedder jeg Gitte og ikke Helle – det er min mor, der hedder Helle, og det er jeg ikke sikker på hr. Ole Birk Olesen overhovedet anede.
Og den regning, som regeringen havde tænkt sig at sende ud til borgerne, var en regning på 5,6 mia. kr.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-01-11:
Hykleriet fra Venstre i denne sag er mageløst – mageløst!
Venstre taler fra morgen til aften om afgiftslettelser for erhvervslivet, som skal sikre konkurrencevilkårene for erhvervslivet.
Men lige så snart Venstre får chancen for at gøre et eller andet, som – med ordførerens ord – kan ændre borgernes adfærd, hvilket jo altid er begrundelsen for at øge afgifterne, så hopper Venstre i kanen med regeringen og Enhedslisten og gør det alligevel til trods for al den snak om, at man da ikke ønsker at gøre sådan noget her.
Hvad er forklaringen, vil jeg spørge fru Helle Lillelund Bech?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-01-11:
Kan Socialdemokraternes ordfører bekræfte, at regeringen i 2013 agter at øge det offentlige forbrug med 14,5 mia. kr., og at regeringen således kunne have undgået at hæve disse afgifter til de formål, som de skal gå til, hvis blot regeringen havde nøjedes med at øge det offentlige forbrug med 13,5 mia. kr. i stedet for 14,5 mia. kr.?
Nadeem Farooq (RV), 2013-01-11:
Lad mig starte med at slå fast, at Danmark er en åben økonomi, og Danmark er en lille åben økonomi og dermed sårbar over for internationale stød og fluktationer.
Dernæst er der det at sige til det, at fordi vi ikke historisk har været udsat for stød, som har væltet økonomien, er det ikke et argument for, at det vil vi ikke blive udsat for senere.
Og så har vi selvfølgelig haft oliekrisen, som var slem nok.
Linda Kristiansen (RV), 2013-01-11:
I dag behandler vi et lovforslag, som skal forhindre spekulativ udlejning af dårligt vedligeholdte boliger og skabe større sikkerhed, både for lejer og udlejer, vedrørende huslejens størrelse.
Der er desværre nogle, som spekulerer i at udleje boliger, der ikke er egnet til beboelse.
For at forhindre udlejning af dårligt vedligeholdte boliger foreslår vi, at kommunalbestyrelsen skal kunne indbringe en sag for huslejenævnet, og muligheden for at kunne udvide frakendelsesordningen til at omfatte gentagelsestilfælde, hvor ejere ulovligt udlejer lokaler til beboelse.
I dag har boligejere ikke mulighed for at få godkendt den leje, de påtænker at udleje deres bolig for.
Så for at give en større sikkerhed, både for udlejer og lejer, foreslår vi, at det skal være muligt for udlejer at få forhåndsgodkendelse af huslejen.
I Det Radikale Venstre er vi glade for at kunne støtte et forslag, som vi mener vil være med til at sikre bedre boliger og give større økonomisk sikkerhed, både for lejer og udlejer.
Tak for ordet.
Jan Johansen (S), 2013-01-11:
Tak for det, hr. formand.
Socialdemokraternes helt overordnede visioner og mål, når vi taler om boligpolitik, er at sikre, at alle danskere har mulighed for at få en ordentlig, tidssvarende og sund bolig, et sted, hvor man kan bo trygt, som passer til ens økonomiske muligheder, og som samtidig er miljø- og klimamæssigt bæredygtigt.
Netop derfor er jeg også rigtig glad for lovforslaget i dag.
Alt for mange gange har vi hørt eksempler på boliger, som langtfra er beboelige.
Fra Mariager hører vi om familier med børn, hvor vandet siver ned igennem lofterne, eller om rør, der er samlet forkert, så radiatorvand blander sig med drikkevand og gør beboerne syge.
Det er bare to eksempler, som viser, at der findes bolighajer i dag, som uden skrupler lejer faldefærdige huse ud til lejere, og det er ofte til familier, som ikke får indbragt sagen for huslejenævnet.
Fra Socialdemokratiets side er vi rigtig glade for, at kommunerne fremover på egen hånd kan føre sager i huslejenævnet – sager, som i sidste ende kan betyde, at udlejerne mister mulighed for at udleje igen, hvis de adskillige gange bliver dømt.
Langt størstedelen af udlejerne opfører sig selvfølgelig efter alle kunstens regler, så det handler bare om at få ryddet ud i de brodne kar.
Ud over den type sager behandler huslejenævnet jo også mange sager om fastlæggelse af huslejen.
Her har vi også hørt mange eksempler på private udlejere, som har brændt fingrene gevaldigt, fordi de har sat lejen for højt.
Dem vil vi gerne give en hjælpende hånd, for de uprofessionelle udlejere har nemlig svært ved at vurdere, hvor meget den rigtige husleje er på.
Her kan en forhåndsgodkendelse både betyde, at flere får mod til at udleje, og at de tager den rigtige husleje, og det er til gavn for både udlejere og lejere.
Socialdemokraterne støtter derfor lovforslaget i dag.
Preben Bang Henriksen (V), 2013-01-11:
Så skal jeg bare forstå spørgsmålet rigtigt, inden jeg svarer, det gør man i hvert fald klogt i.
Hvis lejeren skal have forhåndsgodkendt en leje, må man jo sige, at det er en lejer, der ikke er flyttet ind endnu og ikke har skrevet under på en lejekontrakt endnu, som spørgeren ønsker har en mulighed for at gå i huslejenævnet og få forhåndsgodkendt en leje.
Det ville jeg ikke have noget imod, men jeg ville da synes, at der var en stor risiko for, at udlejer så ikke skrev under på lejekontrakten.
Så jeg tror egentlig ikke, at den vej omkring, selv om jeg forstår spørgerens gode begrundelse, vil være en praktisk anvendelig ordning.
Det er helt korrekt, at det gør indtryk, og jeg kan supplerende sige, at Venstre også gerne ser transparens.
Det vil altså sige, at man har en mulighed for at kunne konstatere huslejenævnenes afgørelser, og hvad de er, også inden man indgår lejekontrakter.
Men vi får jo gang på gang at vide, at det er så kompliceret og så individuel en affære, at selv om man får at vide, hvad huslejen på en given adresse i en given gade er, ja, så siger det ikke noget om, hvad et andet lejemål på den adresse kan bære rent huslejemæssigt.
Vi har registrene, men de fortæller ikke noget om lejens størrelse i et givet kvarter.
Lars Dohn (EL), 2013-01-11:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om det ikke gør indtryk, at både lejerorganisationerne og ejendomsforeningen Danmark i den her situation er enige om, at det her er et dårligt forslag, og at man ønsker transparens i huslejenævnenes afgørelser, man ønsker huslejenævnenes statistik.
Ville det ikke være at foretrække, når der nu for en gangs skyld er enighed på begge sider?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-01-11:
Jeg vil ikke bruge udtrykket fordummelse.
Det synes jeg ikke vi skal her i Folketinget.
Men jeg er da ærlig talt forundret over hr. Ole Birk Olesen, der taler om, at vi skal afgiftsbelaste hotellerne med 10 mia. kr.
Hvad er nu det for noget?
Det er da ikke noget, vi overhovedet har planer om eller snakker om i regeringen.
Jeg ved ikke, om det er noget, Liberal Alliance har fundet på.
Det synes jeg da er, jeg vil ikke sige fordummelse, for det udtryk skal man jo ikke bruge, men jeg synes da, det er værd at have i baghovedet, at vi i den her aftale jo er meget opmærksom på at minimere erhvervsbelastningen.
Det er rigtigt, at der er nogle serviceerhverv, der vil få nogle merudgifter.
Men vi er helt opmærksom på, at procesformål og industrien skal fritages for de her afgiftsforhøjelser.
Så derfor ligger der også en erhvervsretning i den måde, vi har tilrettelagt det her på.
Men som sagt har jeg noteret mig Liberal Alliances synspunkter både inden for energipolitik og så mange andre ting, og jeg kan bare sige, at jeg er dybt uenig i dem.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-01-11:
Jeg synes, skatteministeren fordummer denne debat unødigt.
Jeg vil prøve at illustrere det med et eksempel.
Kan skatteministeren bekræfte, at hvis regeringen besluttede at opkræve en afgift på 10 mia. kr. på hotellerne i Danmark, ville det koste mange arbejdspladser på hoteller i Danmark?
Kan skatteministeren bekræfte, at det, han gør, er, at han siger, at de 10 mia. kr. kunne man f.eks. bruge på at lave verdens største vindmølle i Nordsøen, og at det ville der være nogle der ville blive beskæftiget med?
Skatteministeren siger så: Hold da op, hvor skaber vi mange job ved at bygge verdens største vindmølle i Nordsøen.
Men skatteministeren glemmer jo belejligt den anden side af regnskabet, som er, at han øger afgifterne på hotelerhvervet med 10 mia. kr. i dette tænkte eksempel, og at der derfor går en masse arbejdspladser tabt der.
Kan skatteministeren og jeg i det mindste ikke forenes i et ønske om, at denne debat ikke skal fordummes med halve regnestykker, som kun viser den halve virkelighed?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-01-11:
Jeg er glad for, at hr. Ole Birk Olesen bekræfter, at der er i tusindvis af job i energiaftalen.
Mig bekendt vil man godt have atomkraft, og man afviser, at der er problemer med klimaet, med CO2-udslip og klimaforandringer.
Man ligger altså i virkeligheden meget tæt på den religiøse amerikanske højrefløj i mange af de her spørgsmål.
Det er jo sådan set et valg, som Liberal Alliance har truffet, og jeg skal ikke anfægte, at man har truffet det valg.
Det er bare ikke flertallets synspunkter – hverken her i Folketinget eller i befolkningen.
Der er vi faktisk meget opmærksomme på, at der er problemer med klimaforandringer, at der er et problem med hensyn til de fossile brændstoffer, og at der er ressourceproblemer, og det er vi nødt til at tage alvorligt, som ethvert ansvarligt menneske er nødt til at tage det alvorligt.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-01-11:
Det skaber i tusindvis af job, hævder skatteministeren, når vi nu forhøjer – når I nu forhøjer afgifterne på energi i Danmark.
Det er ... ja, det passer jo ikke – jeg skulle til at bruge et skældsord, men jeg var i tvivl om, om man måtte bruge det.
Afgifter, som vedtages i dag, øger ledigheden i Danmark.
Det er så korrekt, at disse penge bruges et eller andet sted, og der, hvor de bruges, skabes der job, men det er jo på bekostning af de job, som tabes, fordi man øger afgifterne.
Hvis vi kigger på regeringens egne tal, kan vi se, at der i de år, hvor man bruger løs af pengene, som man får ind på et tidspunkt, er en positiv beskæftigelseseffekt, men når vi når hen omkring 2020, hvor afgifterne skal opkræves fuldt ud, er beskæftigelseseffekten jo negativ.
Der er færre beskæftiget i Danmark som følge af den samlede energiaftale i 2020.
Efter 2020 fortsætter der med at blive færre og færre arbejdspladser i Danmark som følge af energiaftalen.
Kan skatteministeren ikke bekræfte det?
Det må skatteministeren kunne, for det står i regeringens egne papirer.