Kristian Jensen (V), 2007-01-30:
Allerførst vil jeg sige, at når regeringen lukker skattehuller – det gør vi lige så prompte, vi opdager, at de er der, og så prompte, der er et svar på skattehullet – er der efter min opfattelse intet provenu at give tilbage, for det er penge, som statskassen skulle have haft.
Men når vi for at lukke et skattehul er nødt til grundlæggende at ændre nogle skatteregler, som ikke decideret har noget med skattehullet at gøre, men favner bredere, så mener vi også, at det skal bruges til at komme virksomhederne til gode, også fordi der bliver strammet op på en række virksomheder, som ikke nødvendigvis har benyttet sig af skatteplanlægning, men blot har haft almindelige driftsmæssige renteudgifter.
Det, der er at sige i den her sag,
er, at en del af løsningen på de udfordringer, der er ved, at der bliver spekuleret mod den danske statskasse, rent faktisk er at sænke selskabsbeskatningen.
Jeg anser ikke en selskabsskatteprocent på 22 pct. for at være et problem, men som en del af løsningen, så vi har et robust selskabsskattesystem, hvor der ikke spekuleres mod Danmark, og hvor udenlandske virksomheder ikke prøver at lægge deres udgifter i Danmark og deres indtægter andre steder.
Vi forsøger at lave en beskatning, der sikrer, at en bred kreds af virksomheder får gavn af, at selskabsskatten nominelt bliver sat ned.
Til gengæld bliver der skåret i nogle rentefradrag, for vi har set især kapitalfonde stopfodre danske virksomheder med gæld, som var det en foie gras-gås, der blev fodret op, og det vil vi ikke acceptere.
Hr. Frank Aaen nævner Nordsøen.
Jeg vil bare til sidst komme med den enkelte kommentar, at når man kigger på de nominelle sænkelser af selskabsskatten, der er, men også ændringerne af afskrivninger med langtløbende levetid, så tror jeg, at også hr. Frank Aaen vil opdage, at der ikke i den pakke, der er blevet lagt frem fra regeringens side, er nogen gevinst for Nordsøen.
Jeg vil allerførst sige, at den pakke, som regeringen har lagt frem, fuldt ud er finansieret.
Det betyder, at der ikke kommer en krone mindre i statskassen.
Tværtimod får vi faktisk med de afledte effekter øgede investeringer i Danmark, investeringer, der vender tilbage til Danmark.
Vi får også de penge ind, som vi burde have haft, når vi kigger på, at kapitalfonde har overfodret danske virksomheder med gæld.
Derfor får vi faktisk genoprettet det selskabsskatteprovenu, som vi burde have haft, og det gør vi bl.a. ved at sænke selskabsskatten.
Det er med til at tiltrække investeringer til Danmark.
Det er med til at sikre, at vi har et attraktivt investeringsklima for udenlandske virksomheder.
Så skal jeg sige: Det, der for alvor gør ondt, både på kapitalfonde og på andre virksomheder, er, at vi klipper rentefradragsretten markant ned.
Når renteudgifterne kommer op over 10 mio. kr., har de kun en fradragsværdi på 12 pct.
Og hvis man har et for skævt forhold mellem gæld og aktiver, kan den på et tidspunkt helt bortfalde.
Det ville ikke være muligt, hvis man opretholdt for stort et nominelt selskabsskatteniveau.
Derfor er sænkelsen af selskabsskatten til 22 pct. med til at være en del af løsningen, både fordi den sikrer, at vi ikke får for store asymmetrier, og fordi den sikrer, at vi får investeringer tilbage til Danmark.