runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2013-11-21:
Forligspartierne bag postloven er nu blevet enige om at styrke det tidligere statsmonopol og sikre en plads på markedet for den delvis statsejede og klart dominerende spiller, nemlig Post Danmark.
Det sker ved at skubbe konkurrenterne lidt længere væk og gøre plads, så Post Danmark kan blive mere effektivt.
Alle andre virksomheder må selv tilpasse sig.
De må optimere deres drift, finde på nye produkter, gøre sig lækre over for kunderne, holde omkostningerne i ro, tænke nyt og langsigtet osv.
Det kender vi jo alle sammen.
Men dette gælder tilsyneladende ikke Post Danmark, der heldigvis har forligspartierne til at lave en skræddersyet ramme for virksomheden, så den ikke selv behøver at arbejde lige så effektivt og lige så konkurrencedygtigt som alle andre virksomheder.
Jeg er simpelt hen blevet i tvivl om, om Post Danmark deler breve ud, eller om Post Danmark deler reklamer ud.
Når Post Danmark beder om 4 dage til at dele B-breve ud, virker det unægtelig, som om vi er gået fra, at postbuddet deler breve ud og tager reklamerne med, til, at postbuddet deler reklamer ud og tager brevene med.
Derfor er jeg lidt nysgerrig efter at få vide, om ministeren egentlig ikke er enig i, at det må være alle forsendelser, der bidrager til omkostningsbilledet af Post Danmarks helt enestående og landsdækkende distributionsnet.
Med dette lovforslag bliver portoen jo sat op.
Samtidig kan jeg forstå, at Post Danmark gerne bringer sine adresseløse forsendelser ud for omkring 30 øre.
Fru Hansen skal altså betale 20 gange mere, end der skal betales for den adresseløse forsendelse, for at få bragt sit B-brev ud sammen med den adresseløse forsendelse, og det er den adresseløse forsendelse, der bestemmer, hvornår fru Hansen får sit brev
Når vi så lægger til, at Dansk Erhverv har påvist, at priserne for en almindelig pakke på 1-2 kg er mellem 10 og 36 pct. højere end i landene omkring os, og at Produktivitetskommissionen har vist, at der er et produktivitetspotentiale på op til 10-20 pct., hvis der skabes bedre konkurrence, ja, så mener vi faktisk, at billedet af den fraværende konkurrence er så tydeligt, at vi har vanskeligt ved at støtte forslaget.
Mike Legarth (KF), 2013-11-21:
Så der er nogle ting der. Men det gør jo, at ledelsen og vi som det politiske system må sørge for, at Post Danmark bliver så effektivt og rationelt drevet som overhovedet muligt, at de konkurrenceudsættes så meget som muligt, sådan at de får tilkæmpet sig de gevinster i en almindelig sund konkurrence med andre virksomheder rundt omkring dem.
Så som den forrige ordfører er vi nu også meget store tilhængere af det.
Men det handler jo i forhold til det her lovforslag om, at vi vil have en befordringspligt uden offentlig støtte.
Vi vil gerne have, at man kan få leveret et brev, uanset hvor man bor i Danmark, og at man betaler den samme pris for det uanset hvor.
Det er en fair løsning, og det er en solidarisk model.
Den her aftale handler om, at B-brevene i forhold til i dag, hvor de bliver leveret efter maks. 3 dage, bliver forsinket med en ekstra dag, altså så det bliver 4 dage, og så får ministeren en mulighed for – jeg håber ikke, det bliver nødvendigt – at kunne inddrage uddeling af private breve om mandagen, det gælder altså ikke virksomheder, sådan at de private først får brevene om tirsdagen. Det betyder også, at der rundtomkring i landet kommer færre Post Danmark-posthuse, som har alle ydelser og faciliteter.
Dem bliver der færre af.
Så vi mener ikke, der er udfordringer med, at man bliver ringere stillet i bestemte områder.
Øerne har vi også været grundigt omkring, og vi har forsøgt at sikre, at de øboere, der er, får en så god betjening som muligt.
Den bliver lidt forringet, fordi der er den her nedgang i omsætningen i Post Danmark og dermed lidt færre penge at gøre godt med.
Men jeg synes, det er en god og ansvarlig løsning, der er fundet, og vi vil da gerne medvirke til at gøre den endnu bedre, hvis Enhedslisten som påstået her fra talerstolen kan finde nogle penge, så den problemstilling kan løses.
Det må vi se.
Jeg vil gerne slutte af med at sige, at konkurrenceelementet er vigtigt for os, og at det er vigtigt, at Post Danmark er transparent i alle deres forhold inklusive økonomi, så andre virksomheder og vi som politikere kan følge med, herunder at den reelle økonomi, der er forbundet med de forskellige forretningsområder, lægges frem, og at tallene opgøres, så de afspejler virkeligheden på det marked, som Post Danmark dækker.
Vi gør jo det her, fordi vi kan konstatere en udvikling med et dramatisk fald i brevmængderne, ingen tvivl om det.
Men det korte af det lange er, at Post Danmark på et marked uden eneret bør klare sig ved effektivitetsforbedringer og innovation, præcis som alle mulige andre aktører gør på et liberaliseret marked, og det får de også mulighed for med den her revision af postloven, som vi Konservative støtter.
Henning Hyllested (EL), 2013-11-21:
Jeg vil spørge hr. Mike Legarth, om han er parat til nu her i forbindelse med lovbehandlingen at genåbne forhandlingerne i den forligskreds, som hr. Mike Legarth deltager i, med henblik på at sikre en bedre postbetjening af småøerne.
Det spørger jeg selvfølgelig om for at få at vide, om hr. Mike Legarth vil være parat til at anerkende, at det nok vil kræve et tilskud til Post Danmark og dermed være et opgør med dogmet om, at Post Danmark skal drives på kommercielle vilkår og ikke må få offentlige tilskud.
Eller vil en bedre postbetjening af de danske småøer kræve, at man så forringer servicen på andre områder af postbetjeningen?
Mike Legarth (KF), 2013-11-21:
For vi ved jo, at konkurrenceudsættelse er det, der gør, at man får mere for hver krone, man bruger.
Så det tiltag støtter jeg op om.
Jeg synes ikke, jeg hørte, at det var det, Enhedslisten mente.
Så hvis Enhedslisten kan finde et politisk flertal her i Folketinget, som kommer til mig i samlet trop og spørger, om De Konservative også vil medvirke, jamen så vil vi gerne det.
Og så kan der flyttes rundt på de penge, man har fordelt i den her aftale.
Det vil vi gerne give et tilsagn om at støtte.
Henning Hyllested (EL), 2013-11-21:
Det vil hr. Mike Legarth, på trods af at der er lavet en politisk aftale, som jo udmøntes med det her lovforslag.
Vil hr. Mike Legarth så også garantere, at de øvrige forligspartier i forligskredsen har en lige så velvillig indstilling til det, jeg i hvert fald kalder en ny forhandling?
Det er jo meget godt at stå og sige, at det er Enhedslisten, der skal finde pengene, men hvordan man end vender og drejer det, vil det jo blive et tilskud til Post Danmark under alle omstændigheder.
Jeg forstår, at det vil hr. Mike Legarth af rent principielle grunde ikke være med til, da hr. Mike Legarth jo mener, at Post Danmark skal drives på kommercielle vilkår uden offentlige tilskud.
Mike Legarth (KF), 2013-11-21:
Jamen jeg forstår slet ikke den her snak, vil jeg sige til hr. Henning Hyllested.
For Enhedslisten er parlamentarisk grundlag for regeringen, og der er finanslovsforhandlinger i gang.
Jeg formoder, at de genoptages, straks efter at vi har haft en timeout på grund af kommunalvalget.
Og der kan Enhedslisten da bare bruge sine mandater og sige: Vi vil have, at der bliver ydet en bedre postservice til øerne.
Det er et krav for, at vi kan lave en finanslovsaftale.
Så kan borgerne jo også bedømme, om de rent faktisk får noget for det, Enhedslisten går og siger, eller om det bare er en ordflom.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-11-21:
Vores ordfører har klart og præcist gjort rede for partiets holdning til forslaget her, men jeg har nogle spørgsmål omkring den erhvervsmæssige del af forslaget.
Jeg forventer jo klart, at ministeren sørger for, at Post Danmark holder sig inden for konkurrencelovgivningens rammer, og dermed også sørger for, at alle forsendelser bærer en del af de samlede omkostninger.
Der vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren er enig i, at det skal være alle forsendelser, der tager del i at betale omkostningerne ved postens sådan helt enestående landsdækkende distributionsnet, og at der derfor ikke er grund til, at ministeren lader Post Danmark bede Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen om lov til at gå under eget omkostningsniveau.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-11-21:
Jeg er ikke helt sikker på, jeg forstår spørgsmålet.
Hvis spørgeren stiller mig det spørgsmål, om Post Danmark har bedt Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen om at gøre noget, der er ulovligt, så er svaret: Nej, det må Post Danmark sådan set ikke.
Hvis det spørgsmål, spørgeren stiller mig, er, om Post Danmark skal konkurrere på lige vilkår, så må jeg svare, at der jo er en grund til, at vi har en postlov, og at der er visse betingelser, som Post Danmark selvfølgelig skal leve op til, hvad der måske i nogle tilfælde gør, at de står anderledes end deres konkurrenter.
Jeg vil yderligere sige i forhold til erhvervslivet, at man skal være opmærksom på en af de bemærkninger, Dansk Erhverv er kommet med omkring pakker, nemlig at vi jo i virkeligheden sørger for, at Post Danmark i forhold til levering af pakker har yderligere krav end dem, der bliver stillet til deres konkurrenter.
Så der er Post Danmark jo stillet i en forholdsvis ulige situation i forhold til nogle andre.
Så jeg tror, man lige skal være opmærksom på, at der er nogle spilleregler omkring Post Danmark.
Men Post Danmark skal selvfølgelig overholde loven.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-11-21:
Ja, selvfølgelig skal de overholde loven, ellers får vi jo en ny ministersag relativt hurtigt.
Men her har vi jo at gøre med et Post Danmark, som ligger og konkurrerer med private firmaer, og der må det være statsmagtens opgave og også ministerens opgave at sørge for, at der er fair og lige konkurrencevilkår.
Altså, man kan jo være i tvivl om, hvad Post Danmark er for en virksomhed – de deler breve ud, ja, men de deler også reklamer ud.
De beder om lov til at have 4 dage til at dele B-breve ud, samtidig med at de deler direct mails ud og alle mulige andre ting.
Så derfor er det meget vigtigt, at ministeriet er obs på, at der er en fair og lige konkurrence
, så man ikke fra postens side udkonkurrerer private distributionsfirmaer, som ikke får støtte.
Så jeg vil godt bede ministeren svare på, hvad ministeren kender til Post Danmarks prisfastsættelse på adresseløse forsendelser, og så vil jeg også godt høre, om ministeren kan være enig i, at alle forsendelser selvfølgelig skal tage lige del i omkostningerne ved Post Danmarks landsdækkende distributionsnet, når der prisfastsættes.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-11-21:
Og man må sige, at det er den store udfordring – ikke mindst for Post Danmark, der i modsætning til deres konkurrenter skal levere til bopælen.
Hvis man kigger på nogle af deres konkurrenter, f.eks. på pakkeområdet, vil man se, at de jo ikke skal levere ind til døren – de kan f.eks. vælge at levere i en butik eller noget andet, så det er et andet distributionsnet, Post Danmark har.
Det at sikre en fair og lige konkurrence er jeg sådan set meget indforstået med, når hr. Brian Mikkelsen nævner det, men det, man også skal være opmærksom på, er, at Post Danmark ofte er i en ulige konkurrence, fordi der er blevet stillet nogle krav til dem, som deres konkurrenter ikke i samme omfang lever med.
Omkring prisfastsættelse vil jeg sige, at det ikke er noget, vi gør i Folketinget, ud over for B-breve.
Der er Post Danmark en privat virksomhed, og det er op til Post Danmark at prisfastsætte deres forskellige takster.
Mike Legarth (KF), 2013-11-21:
Jeg kan da forsikre dem, der bor på øerne, om, at vi gerne vil sikre dem så god en postbetjening som overhovedet muligt.
Men det er jo kendt, at når man deltager i aftaler og laver forlig, kan man ikke få alt opfyldt.
Men her vil vi da bakke fuldstændig op om det forslag fra Enhedslisten, når nu det krav bliver præsenteret i finansloven.
Henning Hyllested (EL), 2013-11-21:
Så kunne man jo fortsætte i samme spor og sige, at det dog er fantastisk, at det er hr. Flemming Damgaard Larsen, som er kvalitetsstempel her for Socialdemokraterne.
Tillykke med det.
Jeg vil sige efter at have set høringssvaret fra Sammenslutningen af Danske Småøer, at jeg ikke tror, deres synspunkt er i overensstemmelse med hr. Flemming Damgaard Larsens.
Så jeg ved ikke lige, om hr. Flemming Damgaard Larsen i virkeligheden er et kvalitetsstempel.
Jeg vil gerne anholde den bemærkning, som ordføreren kom med, om, at vi nu med det her lovforslag sikrer, at der alle steder i det danske rige er samme postbetjening.
Gælder det også for de der småøer over det hele?
Det ved jeg jo ikke om det kan.
Men jeg kan bare konstatere, at jeg så næsten kan forvente, at samtlige partier bortset fra Enhedslisten jo vil stemme imod, fordi man har lavet en politisk aftale, som går frem til 2016, og som vel ikke, så vidt jeg kan se, giver mulighed for at ændre på postbetjeningen af de små øer, i og med at de faktisk er omfattet af den her aftale, man har lavet.
Rasmus Prehn (S), 2013-11-21:
Som jeg startede med at sige, er vi fra Socialdemokraternes side rigtig glade for, at det helt grundlæggende, nemlig befordringspligten, er noget, der kan videreføres.
Det er en god, solidarisk ordning, der betyder, at uanset hvor man bor henne i Danmark, kan man regne med, at man kan få post og man kan sende breve.
Det er klart, at der er forskel på at bo lige midt i København eller på en ø, og derfor har man jo været nødt til at tage nogle helt særlige hensyn til øerne.
Det har været sådan, at vi i et tæt samarbejde – også med repræsentanterne for de her øer – har prøvet at finde en løsning.
Det har været sådan, at Venstres ordfører på området, hr. Flemming Damgaard Larsen, har været meget aktiv med at varetage de her interesser.
Så kan det godt være, at det kunne blive en endnu bedre service.
Nu vil jeg heller ikke holde mig tilbage fra at rose Enhedslistens dygtige ordfører på det her område, for vi ved, at hr. Henning Hyllested ikke er bleg for at ønske noget, der er endnu bedre, selv om man har en meget god ordning.
Det kender vi jo fra Enhedslisten: Selv om der virkelig er opnået en god service, vil de gerne have det lidt bedre.
Enhedslisten er der altid til at bide os bagi og sikre en bedre service, så også stor ros til hr. Henning Hyllested for det.
Henning Hyllested (EL), 2013-11-21:
Det er rigtigt, at vi altid er der til at foreslå nogle forbedringer.
Er hr. Rasmussen Prehn ikke enig med mig i, at med det her forslag er der faktisk tale om serviceforringelser i forhold til den ordning, vi kender i dag?
Rasmus Prehn (S), 2013-11-21:
Der, der er tale om i det her forslag, er, at man kigger realistisk på, hvilke vilkår der er.
Og ud fra de forudsætninger prøver man at skrue noget sammen, som er bedst tænkeligt.
Der er vi fra socialdemokratisk side glade for, at befordringspligten stadig væk gælder, og at der tilsyneladende er bred opbakning i Folketinget til det her forslag.
Kim Christiansen (DF), 2013-11-21:
Jeg er indkaldt som reserve i sidste øjeblik, da vores normale ordfører på området, hr. Morten Marinus, måtte melde forfald i dag.
Det er jo kendt stof, det er forligsstof, og derfor er Dansk Folkeparti selvfølgelig en del af det, og vi bakker også op om forslaget.
Det gør dog ikke, at vi ikke synes, at det her måske godt kunne have været en endnu bedre aftale, men som andre har været inde på, var det nok det højest opnåelige inden for de rammer, vi har.
Vi har i de senere år set faldende brevmængder på grund af øget digitalisering, og det er selvfølgelig med til at fjerne noget af indtægtsgrundlaget for Post Danmark.
Det har været nødvendigt med de her justeringer, selv om vi som flere andre også godt kunne have tænkt os, at man havde fået en endnu bedre postbetjening, men vi mener, det her er tåleligt.
Med hensyn til øsamfundene har vi haft et stort ønske om, at de også blev tilgodeset, så de stadig væk har god kontakt med omverdenen i form af fornuftig betjening på brevområdet.
Så alt i alt er det en aftale, der gør, at Post Danmark kan fortsætte og stadig væk drive en forhåbentlig sund og god forretning til glæde for de mange medarbejdere, som er i Post Danmark.
Så må vi så leve med, at det måske kunne have været en endnu bedre aftale, men som sagt er det en afvejning af de muligheder, der var.
Andreas Steenberg (RV), 2013-11-21:
Danskerne er rigtig gode og er blevet rigtig gode til at bruge internettet, skrive sms'er, være på Facebook og alt muligt andet.
De nye medier giver en masse muligheder for at kommunikere og have interaktion på andre måder.
Med det her lovforslag står vi så lidt med bagsiden af det.
Siden 2010, hvor vi lavede den nuværende postaftale, er mængden af breve faldet med over 10 pct.
Formentlig vil der komme endnu færre breve i de kommende år, fordi danskerne og det offentlige og virksomhederne vil bruge internettet endnu mere på bekostning af gammeldags post.
Derfor er Post Danmark en virksomhed, som vi hele tiden skal skære til og lave om for at få økonomien til at hænge sammen.
I den forbindelse vil jeg gerne benytte lejligheden til at rose fagforeningerne og ledelsen i Post Danmark.
Min opfattelse er, at man løser udfordringerne i samarbejde og på en konstruktiv måde.
Det synes jeg er flot, og det vil jeg gerne give ros for.
Det her lovforslag giver transportministeren mulighed for at ændre servicen på en række områder frem mod 2016.
For det første udvides omdelingstiden for såkaldte B-breve fra 3 til 4 dage.
For det andet kan Post Danmark få lov til ikke at uddele post til husholdninger om mandagen.
For det tredje mindskes antallet af selvstændige posthuse.
I stedet laves såkaldte postshopper , hvor man f.eks. i forbindelse med et supermarked også har postbetjening.
Der er ingen grund til at lægge skjul på, at hvis de her muligheder tages i brug frem mod 2016, er det en serviceforringelse, men det er det, der skal til, for at Post Danmarks økonomi hænger sammen, og for at vi stadig væk kan have befordringspligt, så alle danskere kan få post i brevsprækken.
Alternativet er, at Post Danmark kommer i økonomisk uføre, og baggrunden for det er som sagt, at folk sender meget mindre post end tidligere, og det har selvfølgelig en konsekvens for, hvad der er råd til af service i Post Danmark.
Samlet set kan Radikale Venstre støtte den aftale, vi har været med til at lave, og dermed også om det her lovforslag.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-11-21:
Tak for de rosende ord fra den socialdemokratiske ordfører før, selv om jeg er lidt betænkelig ved det, når jeg bliver rost af en socialdemokrat, men det er godt nok.
Jeg vil gerne spørge hr. Henning Hyllested, om han kan bekræfte, hvad jeg sagde fra talerstolen, nemlig følgende: Der er en særlig udfordring med betjeningen af mindre øer.
Egentlig burde der ikke laves negative særregler i forhold til andre husstande i landet, men det bedste, der kunne opnås i aftalen, var en differentiering i forhold til, hvor mange husstande der er på øen.
Og hvor der ikke tilbydes samme service som i resten af landet, ydes der økonomisk kompensation.
Men på sigt bør alle husstande, også uanset om det er en husstand på en lille ø,
have samme postbesørgelse.
Henning Hyllested (EL), 2013-11-21:
Det kan jeg naturligvis bekræfte, når nu Venstres ordfører citerer fra sin egen ordførertale.
Så det er klart, at jeg næsten ikke kan gøre andet end at bekræfte det, og det er fuldstændig rigtigt.
Men det ændrer jo ikke ved, at Venstre her har indgået en aftale, som ikke løser det problem, som Venstre eller hr. Flemming Damgaard Larsen gerne vil løse på lidt længere sigt.
Hvis man skal se perspektiverne i det, går det vel egentlig den modsatte vej.
Der er med det her lovforslag tale om serviceforringelser, som jo egentlig viser det, som jeg kalder en nedadgående tendens for Post Danmark, eller hvad man skal sige, for der bliver stillet krav til Post Danmark om, at virksomheden absolut skal drives på kommercielle vilkår og uden offentlige tilskud.
Jeg kunne jo retorisk spørge hr. Flemming Damgaard Larsen, og det ved jeg godt at man måske ikke skal, når man står talerstolen: Tror hr. Flemming Damgaard Larsen selv på, at man får vendt udviklingen i Post Danmark og får en ordentlig postbetjening af de små øer i Danmark?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-11-21:
Det, jeg gerne vil spørge hr. Henning Hyllested om, er, om hr. Henning Hyllested, som er en del af regeringens parlamentariske grundlag, vil være med til at sikre, at der fuldt ud bliver taget hensyn til de danske småøer næste gang, der skal laves et eller andet, så husstandene der får nøjagtig samme betjening som andre husstande her i Danmark.
Mike Legarth (KF), 2013-11-21:
Det er sådan set ikke et spørgsmål, det er bare lige en høflig oplysning, og det vil jeg så bede hr. Henning Hyllested tage med i finanslovsforhandlingerne
Per Clausen (EL), 2013-11-22:
Det her lovforslag betyder jo selvfølgelig, at bekendtgørelser sendes i høring; det betyder, at man opretter vandråd med henblik på at sikre borgernes inddragelse.
Men det er sådan set ikke det, der er problemet.
Problemet er, om hr. Jørn Dohrmann virkelig mener, at det er en god idé, at der skal være klageinstanser, der skal tage stilling til, om de politiske prioriteringer, som fastlægges i bekendtgørelser eller lovgivning, skal gælde eller ej.
Vil hr. Jørn Dohrmann erstatte politik med jura?
Jens Joel (S), 2013-11-22:
Jeg undskylder, hvis jeg har misforstået hr. Hans Christian Schmidt.
Jeg syntes, at den tale, der blev holdt, og de ting, der indtil nu har været på bordet, handlede ret meget om klageadgang.
Det er jo selvfølgelig derfor, at jeg har diskuteret det element, der ligger i, at man selvfølgelig skal kunne klage, når det er helt konkret.
Det valgte ordføreren for Venstre så ikke at svare på, selv om det står rimelig klart i lovteksten.
Jeg synes faktisk, det er vigtigt at opretholde en balance.
Det er ikke sådan, at det, der kommer fra Miljøministeriet i bekendtgørelser, er fuldstændig udspecificeret ned i en detaljeringsgrad, som ikke levner nogen fortolkningsmuligheder.
Og i de tilfælde, hvor hr. Hans Christian Schmidt mener at der ikke er nogen fortolkningsmulighed og at det, der bliver bedt om, i øvrigt ikke er nødvendigt, er jo der, hvor man har muligheden for at sige: Det her er faktisk ikke i tråd med de overordnede politiske målsætninger og dermed lovgivningen.
Per Clausen (EL), 2013-11-22:
Jeg tror da, at ministeren er meget glad for hr. Jørn Dohrmanns åbne og fordomsfri indgang til den her debat; det er altid rart.
Jeg vil bare spørge hr. Jørn Dohrmann om en enkelt ting, og det er i forhold til klageadgangen.
Altså, skal man som borger have mulighed for at klage over de politiske målsætninger, der fastlægges, hvad enten det sker i bekendtgørelser eller med lovgivning?
For det ville jo være et nybrud – måske også et nybrud, der var større, end det, hr. Jørn Dohrmann syntes han så hos mig.