runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2014-05-08:
Tak, og tak til ordføreren.
I BT den 15. maj 1993 – det er ikke uvæsentligt, og det vil fremgå lige om lidt – udtalte den daværende statsminister Poul Nyrup Rasmussen: »Det er slået udtrykkelig fast i Edinburgh-aftalen, at det enkelte land helt bestemmer sin sociallovgivning.« Mener ordføreren, at det løfte eller det udsagn holdt vand, når man kigger på hele forløbet omkring børnechecken og de andre velfærdsydelser, der har været til diskussion gennem det sidste års tid?
John Dyrby Paulsen (S), 2014-05-08:
Ja, det mener jeg faktisk det gør.
Vi bestemmer selv, hvordan vi vil indrette vores sociallovgivning i Danmark, men vi har også skrevet under på nogle internationale forpligtelser i forhold til EU-systemet, som vi selvfølgelig skal overholde.
Men inden for de rammer bestemmer vi jo selv, hvordan vi vil indrette vores sociallovgivning.
Igen skal jeg vende tilbage til, at det altså er en meget, meget lille del af dem, der får børnecheck i Danmark, som bor i udlandet.
Og alle dem, der får børnecheck i Danmark, betaler jo skat, og de betaler så væsentlig mere skat i Danmark, end de får via børnecheck og andre sociale ydelser.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Derfor kunne jeg godt tænke mig at vide, om Socialdemokratiet stadig holder fast i princippet om ret og pligt, at der er en samfundskontrakt i Danmark, som betyder, at man bor, arbejder og betaler skat i Danmark, før man optjener retten til offentlige ydelser.
Så til Socialdemokraterne: Er man egentlig for eller imod et optjeningsprincip, er man egentlig for eller imod, at man skal have bidraget til samfundet, før man får adgang til at optjene retten til offentlige ydelser?
John Dyrby Paulsen (S), 2014-05-08:
Jeg er ikke enig i, at det her er en nedbrydning af velfærdssystemet.
Det ligger ikke i det.
Jeg mener faktisk, at der ligger en meget positiv solidaritet i det.
Men må jeg så ikke sige meget klart: Hvis man har den holdning i Venstre og Konservative, at de her regler og det, at vi nu skal følge EU-reglerne og ikke kan have optjeningsprincippet, er en trussel mod velfærdssystemet, så må jeg sige, at den langt, langt største trussel mod velfærdssystemet i det her land er Venstres nulvækst.
Så i den sammenhæng er Venstre en langt, langt større trussel, og det tror jeg egentlig også Enhedslisten er fuldstændig enig med mig i.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-08:
Jeg husker en spørgetime i Folketingssalen for nylig, hvor statsministeren udtrykte, at det måske var et problem efter gennem længere tid primært at have opfattet det som en juridisk diskussion.
Så når vi nu når til at skulle tage stilling til beslutningsforslaget, ville det være rart, om den socialdemokratiske ordfører kunne oplyse mig om, om han mener, at velfærdsturisme i sig selv er et problem og en udfordring.
Ja eller nej?
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-05-08:
Nej, jeg ser det ikke som min opgave at sidde og blåstemple interesseorganisationernes egne regnestykker.
Der gav det faktisk underskud, og det var regeringens egne beregninger.
Men jeg skal ikke sidde og blåstemple en eller anden interesseorganisations beregninger.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-08:
Hr. Dennis Flydtkjær nævner, at det er et stort problem, at østeuropæere kommer herop, arbejder 9 timer og hæver en børnecheck.
Kan ordføreren give et cirkatal på, hvor mange det drejer sig om, som gør det, altså kommer herop og arbejder 9 timer og får en børnecheck?
Er det et stort problem?
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-05-08:
Det er korrekt, at det ikke er et stort problem rent pengemæssigt med børne- og ungeydelsen, eller børnechecken, som folk kender den som.
Det er mere et principielt problem.
Jeg synes, det er et meget principielt spørgsmål, og jeg synes ikke, det er rimeligt, at man kan komme hertil og optjene retten til mange ydelser fra dag et.
Jeg medgiver, at det ikke er et stort problem i kroner og øre, men principielt er det et kæmpe problem.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Jeg er sådan set enig med hr. Christian Friis Bach i, at det er en trist dag for det europæiske samarbejde.
Det er nemlig en trist dag for folkestyret, at regeringen med Radikale Venstre, som jo ellers priser sig af at kæmpe for folkestyret, ingen over og ingen ved siden af Folketinget, tilsidesætter og negligerer et flertal i Folketinget.
Den debat må vi jo så tage, og den må Radikale Venstre så selv stå til ansvar for i forhold til sit bagland.
Men det, der leder mig til spørgsmål til ordføreren, er den bagatellisering af, hvor mange penge det netto koster det danske samfund, at man optjener retten til velfærdsydelser fra dag et.
Derfor ville det jo være relevant for mig og sikkert også for mange andre, der lytter med, at høre, om Radikale Venstre er enig i, at man fra dag et skal optjene retten til at få offentlige ydelser i Danmark uden at bidrage til det danske samfund.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-08:
Jeg er enig med hr. Brian Mikkelsen i, at der ikke er nogen over eller ved siden af Folketinget, og det er i dette Folketing, at vi har tilsluttet os den forordning, det er i dette Folketing og i Danmark, at vi har tilsluttet os det europæiske samarbejde med alle de fordele og udfordringer, med alle de regler og krav og med alle de fælles løsninger, som det europæiske samarbejde tilbyder.
Derfor skal vi gøre, hvad vi siger, og derfor skal vi stå ved, hvad vi skriver under på.
Det kan vi ikke i dag, og det er jo det, der er det alvorlige svigt, som dagens afstemning vil vise.
Ja, hvis man kommer til Danmark, betaler skat og bidrager til det danske velfærdssamfund, så skal man også have ret til den sociale sikring, der gør, at man kan flytte sig på tværs af Europa, der gør, at man får lyst til at bidrage til det danske samfund.
Derfor er optjeningsprincippet, som det er udformet, en god idé.
Det bidrager til, at de danskere, der tager ud i Europa og arbejder, også kan føle sig trygge, også kan føle, at de har ret til, at der er en velfærdsstat dér, der passer på dem, og ret til de sociale sikringsydelser, de kan få, hvis det bliver svært, og det er et afgørende princip for den frie bevægelighed.
Det er til gavn for Europa, og det er ikke i modstrid med velfærdsstaten, det er en forudsætning for velfærdsstaten.
Der er ikke uenighed i regeringen.
Det er vi enige om.
Og vi er enige om, at vi skal overholde EU-reglerne, helt som VK-regeringen var det, da de sad ved magten, i indtil flere tilfælde, hvor man klart markerede i salen, at EU-reglerne skal holdes, men hvor man konstruerede en juridisk finte for at undgå netop det, da man af hensyn til Dansk Folkeparti indførte et optjeningsprincip på trods af klare advarsler fra adskillige ministerier om, at vurderet i forhold til forordningen var det ulovligt.
Men lavede man en finte og vurderede den i forhold til traktaten, så kunne man snige den igennem.
Det er ikke anstændigt, det er ikke ordentlig lovforberedelse, og det er også uanstændigt i forhold til at informere Folketinget om de faktiske konsekvenser af det, man gjorde.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-08:
Jeg er glad for, at De Radikales ordfører betoner den rolle, som Venstre har spillet for dansk europapolitik, og som vi fortsat vil spille for dansk europapolitik.
For det er afgørende for Venstre, at vi er et aktivt medlem af EU.
Det er en kæmpestor fordel for Danmark og danskerne, og derfor har vi stået i første linje helt tilbage fra den første diskussion om dansk engagement.
Men jeg må sige, at den radikale ordfører jo kommer med svaret på, hvorfor vi ikke har været i stand til at finde en løsning, for den radikale ordfører siger: Jamen selvfølgelig skal man have det.
Ikke noget med jura, men det er den politiske holdning hos Radikale Venstre, og det er fair nok.
Det er en helt legitim politisk holdning.
Men så er det jo altså også vanskeligt at se muligheden for at finde en løsning, når man i en række partier, Venstre og Konservative og langt ind i Socialdemokratiets rækker, siger: Ahr, man skal altså lige have bidraget, inden man kan få.
Det står jo i skærende kontrast til, at den radikale ordfører siger: Nej, nej, hvis du er på arbejdsmarkedet og bidrager, skal du ikke have haft noget optjeningsprincip; så er det fra den første dag.
Og det understreger med al tydelighed, hvorfor fronterne er så langt fra hinanden i den her sag.
Det understreger den radikale ordfører til fulde.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-08:
Vi har et Venstre, der i dag på trods af en entydig erkendelse af, at det, der er fremsat, er i strid med EU-retten, alligevel stemmer for.
Vi har et Venstre, som fører kampagne med overskriften »Velfærdsturisme« i et europaparlamentsvalg.
Det er ikke et værdigt Venstre.
Det er ikke et Venstre, som for alvor står vagt om det europæiske samarbejde og står vagt om at fortælle danskerne, at det er til gavn for Danmark at være med i et stærkt og forpligtende europæisk samarbejde.
Ja, vi mener, at den frie bevægelighed er en god idé, også de grundlæggende principper, den bygger på, nemlig at hvis man bidrager til et samfund og betaler skat til det land, skal man også få del i de ydelser, som det land tilbyder.
Det er et godt og solidt politisk princip, og det står vi vagt om, helt som Venstre stod vagt om det, da man stemte for forordningen i sin tid, noget, som man tilsyneladende nu har glemt.
Men vi vil gerne også stå vagt om den velfærdsstat, vi har, opbygge værnsregler og sikre, at det ikke bliver en socialunion, men et arbejdsfællesskab, vi har.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-08:
Muligheden udstilles jo af, at regeringen vil stå vagt om et optjeningsprincip for dagpengesystemet, men ikke vil gøre det for børnechecken.
Så er der vel ikke ret meget mere, der er nødvendigt at sige i den sammenhæng.
Nu sagde den radikale ordfører, at der var brug for lederskab i den her sag.
Men så kunne jeg godt tænke mig, om den radikale ordfører ville sikre, at der blev taget lederskab over for Folketinget.
For den radikale ordfører har haft travlt med at nævne interne dokumenter under den tidligere regering, som den nuværende regering beredvilligt har givet aktindsigt i.
Jeg vil så bare spørge, om den radikale ordfører mener, at Folketinget også skal have udleveret de dokumenter, som den nuværende regering har brugt i forbindelse med sin juridiske vurdering, for de dokumenter er vi blevet nægtet i svar på gentagne spørgsmål.
Så kan vi få de samme oplysninger gjort tilgængelige, som den nuværende regering har lagt frem i forhold til den tidligere regerings ...
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-08:
En børnecheck får man, når man bidrager og betaler skat i Danmark, arbejder og betaler skat.
Derfor er det markant anderledes end dagpenge, som man får, når man ikke bidrager og ikke arbejder og ikke betaler skat i et land, og det ved Venstres ordfører godt.
De to ydelser er fundamentalt forskellige, derfor behandles de forskelligt, og derfor er regeringens tilgange til dem forskellige.
Der er ikke én løsning, der er ikke én model, vi må fra sag til sag se på, hvordan ydelserne skal udformes, i respekt for den frie bevægelighed og med et stærkt fundament for, at det enkelte land kan udvikle velfærdsstaten, som man ønsker.
Ja, der skal være åbenhed omkring juridiske vurderinger, og det er der, al den stund EU-Domstolen har afsagt klare domme, som tilsiger, at det optjeningsprincip er ulovligt.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Altså, man er enig i, at folk optjener retten til velfærdsydelser i Danmark fra dag et, og der er jo en stor forskel på Det Konservative Folkeparti og Radikale Venstre.
Vi mener, der er en sammenhængskraft og en legitimitet i et samfund ved, at man har bidraget til samfundet, før man får adgang til ydelser.
Og i de svar, som jeg fik fra den socialdemokratiske ordfører, var der også en tilkendegivelse af, at man selvfølgelig skulle have bidraget til samfundet for at få adgang til ydelserne.
Det er derfor, at vi jo er havnet i en situation, hvor vi har en regering, som ikke rigtig kan finde ud af, hvad den mener.
Vi har Radikale Venstre, som mener, at man skal give ydelserne med det samme, og vi har et Socialdemokrati, som ikke mener det, og som er mere enig med K og V i den sag, og det gør det altså meget vanskeligt at blive enig med regeringen om noget som helst.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-08:
Tak for det.
Kan hr. Dennis Flydtkjær bekræfte, at en grundig analyse fra Dansk Arbejdsgiverforening viser, at EU-borgere, der kommer til Danmark, og østeuropæere, der kommer til Danmark og arbejder og betaler skat, i gennemsnit bidrager markant og positivt til det danske velfærdssamfund, ja, faktisk giver et betydelig større bidrag til dansk velfærd end den gennemsnitlige dansker?
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-05-08:
Det er rigtigt, at jeg faktisk fik et spørgsmål nr. 2 i første runde, og det beklager jeg at jeg ikke fik svaret på.
Det var ikke bevidst.
Tværtimod synes vi i Dansk Folkeparti, at det er rimeligt, at man også viser, at man har opholdt sig i landet i en årrække, i det her tilfælde 2 år, og betalt skat i Danmark i en periode, inden man får del i samtlige ydelser.
Vi synes tværtimod, det er urimeligt over for folk, der har betalt skat i Danmark og levet her i måske 10, 20 eller 30 år og bidraget til det danske samfund og været med til at opbygge det, vi har i dag, at de så kan se, at der kan komme folk ind og optjene ret til bl.a. ikke bare børnecheck, men også 127 andre ydelser, med en minimal indsats på 9 timer om ugen ved at arbejde med en avisrute eller andre ting.
Vi synes kun, det er rimeligt, at man i en periode viser, at man faktisk bidrager til Danmark, inden man får del i goderne.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-05-08:
Jeg er også enig i, at det, der både må være, skal være og er udgangspunktet for EU-systemet, er arbejdskraftens frie bevægelighed.
Det er ikke en fri bevægelighed mellem sociale systemer og slet ikke en sådan hensynsløs udnyttelse af sociale systemer – så langt er jeg enig.
Så vi skal være opmærksomme på det her.
Når det er sagt, må jeg altså også sige, at lige nøjagtig på det her område må vi bare konstatere, at de skattebetalinger, som de mennesker, vi her snakker om, lægger i Danmark, overstiger de sociale ydelser, herunder børnechecken, de får, med 250 mio. kr., altså en kvart milliard om året, og det tyder ikke på, at der er noget problem på det område.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-08:
Den socialdemokratiske ordfører fremlægger et økonomisk faktum, som det selvfølgelig er umuligt at være uenig i, og det anerkender jeg.
Jeg fornemmer også, at man i Socialdemokratiet er optaget af det, og at man egentlig gerne ville have lukket en aftale, der havde gjort noget ved det for længere tid siden.
Som debatten har vist, har vi jo foreslået flere løsningsmodeller, men er blevet afvist.
Og ifølge sådan parlamentarisk tradition kunne man jo forestille sig, at regeringen fremlagde et løsningsforslag, en model, som vi sammen kunne være enige om.
Det er ikke sket, og det er jo derfor, vi er nået hertil i dag.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at det ville have været bedre, om regeringen havde foreslået andet end blot at vende udbetalingen om for at undgå misbrug i stedet for at kritisere oppositionen for ikke at komme med levedygtige forslag?
John Dyrby Paulsen (S), 2014-05-08:
Nu er det jo sådan, at vi har haft en række forhandlinger, hvor spørgeren ikke har været med, og derfor er spørgeren undskyldt, men dem har vi faktisk brugt til at forsøge at tale os ind på hinanden.
Vi har taget mange af de ting, som Venstre, og Konservative i øvrigt, har foreslået i den her sammenhæng, med i det udkast, vi har fremlagt, men det bliver jo indtil videre inde i forhandlingslokalet.
Jeg er da ærgerlig over, at vi ikke har kunnet nå en aftale på det her område, for jeg mener faktisk, der er mange ting, vi er enige om.
Men lad os nu se, om vi ikke kan nå det engang; det bliver måske nok først efter EP-valget, men lad os se, om vi ikke kan få en aftale.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-05-08:
Jeg vil gerne spørge hr. Jørgen Dyrby Paulsen om, hvad han mener om børnechecken.
Hvis man f.eks. kommer til landet her og får børnecheck, kan man sende børnechecken ud af landet.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. John Dyrby Paulsen, om det er den rigtige måde at gøre det på.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-05-08:
Lad mig svare på spørgsmålet med en lidt anden indgangsvinkel.
Hvis man bor i et andet land end Danmark, søger arbejde, fordi der ikke er arbejde i ens hjemland, får arbejde i Danmark, vil det jo, hvis ens familie er i hjemlandet, være lidt mærkeligt, at man så ikke kan sende penge hjem til at forsørge børn og eventuelt en kone, der måske ikke har noget job i hjemlandet.
Det synes jeg ville være meget, meget underligt.
Det ville være lidt mærkeligt.
Så i lyset af det princip, at når vedkommende altså arbejder her i Danmark, tjener penge her i Danmark, betaler skat her i Danmark og også har ret til de sociale ydelser, fordi vedkommende betaler skat, vil jeg ikke pålægge vedkommende ikke at måtte forsørge sin familie, fordi familien bor i et andet land.
Men det, som ordføreren vel rører ved, er, om man kan forestille, at nogen arbejdsgiver bruger børnechecken som en del af social dumping, nemlig ved at betale lavere løn, og det kan man sagtens forestille sig, og det er jeg imod, men det bekæmper vi bare ikke med det her beslutningsforslag.
Det bekæmper vi med en indsats mod social dumping, og den holdning er vi jo sammen om at have, og det gør vi i mange andre sammenhænge.
Jeg vil stadig tilbage til, at hvis folk, der tjener penge her i landet ved at arbejde og betaler skat, og hvis familier er et andet sted, ikke skulle sende penge hjem til familien, har jeg svært ved dels at acceptere det, dels at forstå, at det ikke skulle være helt o.k.
Men den anden del af spørgsmålet er selvfølgelig, om nogen arbejdsgivere bruger det her som en form for dumping af lønnen og dermed social dumping.
Ja, det kan man, som jeg sagde før, godt forestille sig, og det er det, vi skal sætte ind over for, men det løser det her beslutningsforslag fra De Konservative ikke, dels fordi og primært fordi det jo er imod EU-retten, og derfor kan vi ikke indføre de her regler.
Det samme gælder i øvrigt Enhedslistens forslag om kun at udbetale børnepenge til børn, der er i Danmark.
Det er også imod EU-retten, og derfor kan vi ikke gennemføre det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-05-08:
For en mindretalsregering eller for en regering i det hele taget burde det mest naturlige i verden jo være, at man følger den gældende lovgivning og administrerer efter den gældende lovgivning.
Der er vi i den barokke situation, at det har vi lige nu en regering der ikke gør.
Vi har et jo et flertal i Folketinget, der har vedtaget de gældende regler om børne- og ungeydelsen, men der har man altså efter henvendelse fra en EU-embedsmænd valgt at administrere anderledes.
Vi er altså i den situation, at vi her senere i dag skal stemme om et beslutningsforslag, der pålægger regeringen at administrere efter den gældende lovgivning, hvilket jo igen burde være det mest naturlige, men vi kommer så i den groteske situation, at regeringen klart har sagt, at de ikke vil følge en opfordring fra et stort flertal i Folketinget.
Det gør, at vi står med en skandale, en brandalvorlig situation, for det er faktisk, synes jeg, en stor hån mod Folketinget, at man bare administrerer videre, selv om der er et klart flertal, der pålægger regeringen at administrere efter de gældende regler.
I Dansk Folkeparti synes vi sådan set, det er godt, at vi har et optjeningsprincip.
Det er kun rimeligt, at man ikke kan komme her til landet og optjene retten til børnecheck, men også til 122 andre ydelser, fra dag et med en meget minimal indsats på 9 timer om ugen.
Det er jo ikke andet en god avisrute, at plukke nogle jordbær, at stå på en tankstation, eller have et andet fritidsarbejde – det kan være mange forskellige ting.
Vi synes ganske enkelt ikke, det er rimeligt, at man kan få del i danske ydelser efter en så minimal indsats.
Vi havde sådan set håbet på, at regeringen ville følge det, Folketinget havde vedtaget, så vi kunne holde fast i optjeningsprincippet, men også tage kampen op med EU eventuelt i samarbejde med andre lande som England, Tyskland, Holland eller Østrig, som har valgt at tage kampen op med EU.
Der har regeringen valgt at være meget passiv, og det synes vi da er utrolig ærgerligt.
Så vi står i den mærkværdige situation, at man kort og godt kan konstatere, at vi har en mindretalsregering, som administrerer i strid med gældende lovgivning; vi har et klart flertal, som om lidt stadfæster, at man ønsker, at regeringen igen skal administrere efter den gældende lovgivning, og det vælger regeringen så bare se stort på, og det synes jeg ganske enkelt er uhørt.
Men i Dansk Folkeparti kan vi naturligvis støtte det her beslutningsforslag – vi er selv medfremsætter sammen med De Konservative og Liberal Alliance, så alt andet ville være unaturligt.
Så vi støtter selvfølgelig beslutningsforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-08:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg vil prøve at finde ud af, hvad ordføreren egentlig mener om optjeningsprincippet.
Nu siger ordføreren, at det er et godt princip, og jeg har forstået, at det egentlig i sin tid var Dansk Folkeparti, der var en drivkraft i at få indført det her optjeningsprincip i loven fra 2010.
Samtidig har ordføreren ved behandlingen af Enhedslistens lovforslag nr. L 160 sagt, at man ville støtte Enhedslistens lovforslag.
Men det lovforslag gør jo op med optjeningsprincippet, for vi synes, det er diskriminerende.
Det vil jeg gerne have at ordføreren forholder sig til.
Hvad er ordførerens principielle holdning til det?
Hvis ordføreren fastholder, at man støtter optjeningsprincippet, som man selv var med til at vedtage, må ordføreren svare på, om det ikke er en klart diskriminerende lovgivning, fordi det, der ligger i det, jo er, at mennesker, der betaler skat her i landet – en stor gruppe af danske og udenlandske statsborgere – bliver diskrimineret.
De skal betale det samme i skat som os andre, men de har ikke adgang til de samme ydelser.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-05-08:
Tak for spørgsmålet.
Jeg troede egentlig også, jeg havde fået forklaret det godt, da vi behandlede Enhedslistens lovforslag.
Det er korrekt, at vi regner med at ende med at støtte Enhedslistens forslag, ikke fordi vi synes, det er godt, at man fjerner optjeningsprincippet, men fordi vi faktisk synes, at det er vigtigt, at man har en regering, der også administrerer i overensstemmelse med det, som Folketinget har vedtaget.
I Dansk Folkeparti har vi faktisk stillet et ændringsforslag til Enhedslistens forslag, så man både gør det, som Enhedslistens siger, nemlig kræver, at børnene skal være i Danmark, men også beholder optjeningsprincippet.
Vi har ikke den store forhåbning om, at der bliver et flertal i Folketinget for vores ændringsforslag, og så står vi selvfølgelig tilbage med hr. Finn Sørensens forslag.
Der synes vi rent principielt, at det altså er utrolig vigtigt.
Det er uhørt med den situation, vi har i dag, hvor vi har en regering, der administrerer i strid med Folketinget.
Der er det da trods alt bedre, at vi bakker op om Enhedslistens forslag, så vi trods alt får en mere normal, hvad kan man kalde det, lovmæssig praksis, på samme måde, faktisk, som Enhedslisten i dag støtter det her beslutningsforslag af samme grund, selv om det egentlig bibeholder optjeningsprincippet, som Enhedslisten er modstander af.
Men man synes principielt, at regeringen altså skal overholde det, som Folketinget nu engang har vedtaget.
Så det er faktisk den samme argumentation, kan man sige, som gør, at Enhedslistens støtter beslutningsforslaget i dag.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-08:
Forskellen er jo, at i det ene tilfælde har vi en gældende lov, som er vedtaget i 2010 – og man må forholde sig til, om regeringen skal administrere efter den, eller om den ikke skal, og der mener Enhedslisten, at det bør regeringen gøre – og i det andet tilfælde har vi et helt nyt lovforslag, der gør, at man vender tilbage til retstilstanden, som den var før VKO-loven.
Så jeg er da glad for, at Dansk Folkeparti vil støtte det og forholder sig pragmatisk til det. Jeg spurgte bare ind til det principielle, og det synes jeg ikke jeg fik noget svar på: Er det ikke en diskriminerende lovgivning, at nogle mennesker skal betale det samme i skat som alle andre, men de har ikke adgang til de samme ydelser?