runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Hækkerup (S), 2015-05-07:
Men så er det jo lige præcis, at svaret er: Nej, for skærpelsen af straffen for at krænke indrejseforbuddet er jo noget, regeringen gør med det samme.
Det er jo et lovforslag, regeringen har tænkt sig at fremsætte.
Så derfor vil du jo få din strafskærpelse uanset hvad.
I forhold til det andet, altså det med at komme hjem at afsone i eget land, tror jeg bare, at man lige så stille og roligt skal slå følgende fast: Det kan godt være, at både jeg og hr. Peter Skaarup synes, at det er for få udlændinge, der kommer hjem for at afsone i deres eget land, men det er dog væsentlig flere end tidligere, altså i dagene med VKO.
Det er det ene.
Det andet er: I forhold til den aftale, vi lavede om det for at strømline administrationen så meget som muligt på lige præcis det punkt, var det helt umuligt at anbefale den til sit eget partis folketingsgruppe?
Mai Mercado (KF), 2015-05-07:
Det er jo dejligt, at regeringen, når vi fremsætter forslag her i salen, gør dem til sin politik.
Nu begynder vi jo efterhånden at opleve det i flere sager.
Vi oplevede det også, dengang vi foreslog, at man skulle tage passet fra syrienskrigere, altså dem, som var i risikozonen for at rejse ud.
Vi diskuterede det, og så et halvt til trekvart år efter kom regeringen og var klar til det.
Så det kan vi kun håbe på.
Mit første spørgsmål skal egentlig kun sådan ganske kort være: Hvornår kan vi forvente, der så kommer et lovforslag i salen, som handler om at skærpe straffen?
Det er vi kun glade for, det lyder dejligt.
Så vil jeg bare spørge om noget i forbindelse med Straffelovrådet.
Hr. Ole Hækkerup siger, at det er noget juristeri, jeg synes jo, det er politik.
Jeg synes efterhånden, vi har haft en del debatter her i Folketingssalen, hvor sager bliver sparket til hjørne i Straffelovrådet, for at de så kan bruge nogle år på at behandle et givent emne i en syltekrukke frem for egentlig bare at tage politisk stilling.
Så det handler lidt om at komme ud af busken.
Ole Hækkerup (S), 2015-05-07:
Ja, det har justitsministeren jo allerede svaret på.
Som jeg hørte justitsministeren, sagde hun, at mulighederne for at fremsætte lovforslag i indeværende samling var udtømt, men hvis man fremsætter et lovforslag om det i efteråret, kunne det jo sagtens have virkning fra den 1. januar næste år.
Så det forestiller jeg mig kan være en ny retstilstand i Danmark allerede om godt et halvt års tid.
Havde man noget, man mente var konventionsmæssigt, retssikkerhedsmæssigt, juridisk eller på anden måde betænkeligt, eller hvor der kunne være nogle betænkeligheder tilknyttet, sagde man: Det bliver vi nødt til at have nogle jurister til at undersøge.
Så tog man den anden del af det og sagde: Hvad er det så for en politik, vi ønsker, hvor er det, vi ønsker at skærpe lovgivningen?
At anvende den arbejdsmetode er jo ikke noget den nuværende regering har opfundet – tværtimod.
Og det er præcis det samme, der gøres i det her tilfælde, hvor man siger: Ønsker vi at skærpe lovgivningen?
Ja, det gør vi.
Så kommer det næste forslag, udløsning af reststraf, hvor man ikke er omkring en dommer, og så spørger man: Kan der være nogen juridiske problemer i det?
Ja, det kan der godt være, og derfor sætter man Straffelovrådet til at kigge på det.
Men den arbejdsmetode er jo på ingen måde en, den nuværende regering har opfundet.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-05-07:
Tak, formand.
Lad mig starte med at slå fast, at jeg naturligvis også bliver provokeret af den TV 2-udsendelse, som Dansk Folkeparti henviser til i bemærkningerne til dette beslutningsforslag, ligesom Dansk Folkeparti sikkert også bliver, og også en masse andre mennesker uden tvivl bliver.
I Radikale Venstre står vi normalt ikke allerforrest, når der er tale om at indføre strafskærpelser, men det her forslag fra Dansk Folkeparti handler i udgangspunktet ikke om strafskærpelser, men mere om, om man skal afsone den straf, man tidligere har fået, før man blev prøveløsladt.
Derfor kan vi et stykke hen ad vejen – et stykke hen ad vejen – faktisk godt følge Dansk Folkepartis holdning, som de giver udtryk for her i beslutningsforslaget.
Da man i sin tid indførte bestemmelsen om, at udlændinge med en udvisningsdom i udgangspunktet kun skulle afsone halvdelen af straffen i Danmark, var det i høj grad på baggrund af spørgsmålet om, at vi var udfordret af overbelægning i de danske fængsler.
Det er vi jo så heldigvis ikke længere.
Derfor er vi enige med justitsministeren i, at det er en god idé at bede Straffelovrådet om at se på spørgsmålet om udløsning af reststraf ved overtrædelse af indrejseforbud. Vi kan ikke støtte beslutningsforslaget her i dag, og vi har heller ikke gjort vores endelige stilling op i forhold til spørgsmålet om udløsning af reststraf, hvis man ikke overholder et indrejseforbud, men det vil vi naturligvis gøre, i forbindelse med at Straffelovrådet vender tilbage med deres udtalelse.
Peter Skaarup (DF), 2015-05-07:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Ole Hækkerup, om hr. Ole Hækkerup ikke også nogle gange bliver træt af, ligesom vi er det i Dansk Folkeparti, at hver gang der skal rykkes fra regeringens side i forhold til et eller andet på det retspolitiske område, så skal man spørge Straffelovrådet?
Jeg kunne også tænke mig at spørge hr. Ole Hækkerup, om hr. Ole Hækkerup er klar over den ekspeditionstid, der er hos Straffelovrådet?
For i virkeligheden gør man jo det, hvis det her står til troende, at man lænker sin beslutningstagen til, hvad det er, Straffelovrådet finder ud af.
I den forbindelse skal jeg lige gøre opmærksom på, at nogle af de sager, som vi har bedt Straffelovrådet kigge på, jo har været interessante og spændende, men det har været så interessant og så spændende for dem, at det har taget årevis at komme med et resultat, hvorefter det også har taget årevis, selvfølgelig, at lave lovgivning og dermed stramme op på tingene.
Så jeg vil bare spørge: Bliver hr. Ole Hækkerup ikke også træt af, at vi skal lænke vore stillingtagen – og at regeringen gør det – til Straffelovrådet?
Ole Hækkerup (S), 2015-05-07:
Tak, fru formand.
Udlændinge, der kommer til Danmark med det formål at begå kriminalitet, er jo på ingen måde velkomne – det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Det er positivt, når politiet pågriber flere end tidligere, for vi tror, det skyldes en effektiv politiindsats, og det er også rigtigt, når langt flere udenlandske kriminelle, der kommer til Danmark, udvises af Danmark.
Det er selvfølgelig også en af forklaringerne på det fald i kriminalitet, vi har set i Danmark.
Men arbejdet stopper ikke her.
Vi risikerer desværre i nogle tilfælde, at kriminelle, der er smidt ud af Danmark, alligevel ender med at vende tilbage.
Derfor er Socialdemokraterne meget tilfredse med, at justitsministeren vil fremsætte et lovforslag om at skærpe straffen, når man overtræder et indrejseforbud.
Altså, hvis man er blevet udvist af Danmark og alligevel indrejser i Danmark, får man en straf for det, og nu vil regeringen skærpe den straf.
Det er vi meget tilfredse med.
Det næste spørgsmål, som hr. Karsten Nonbo jo også var inde på,
er så: Hvad med resten af den straf, man oprindelig fik?
Skal den så automatisk udløses?
Der synes vi, det er fornuftigt, at Straffelovrådet kigger nærmere på det, så vi er sikre på, at lovgivningen på det område bliver ordentligt og grundigt fagligt funderet.
På den baggrund skal jeg meddele, at vi ikke kan støtte forslaget.
Karsten Nonbo (V), 2015-05-07:
Når justitsministeren strækker en hånd frem, er jeg da klar til at tage den og vil da gerne tage justitsministeren på ordet og sige, at den er vi helt med på.
Jeg tror, at alle er enige om, at i den bedste verden bliver de, der bliver dømt og sat i danske fængsler, udvist og sat i fængsel i deres hjemland og ikke i Danmark.
Det er den øvelse, der står øverst på dagsordenen, men så længe den endnu ikke kan lade sig gøre, er vi nødt til at forholde os til det, der sker i øjeblikket.
Det er fint nok med mig.
En dansker bliver prøveløsladt på to tredjedele af straffen, og det er jo gerne med det vilkår, at han ikke begår ny kriminalitet.
En udlænding bliver prøveløsladt ved halvdelen af straffen, og så skal han rejse hjem, og her kunne jeg godt forestille mig, at man bare indflettede det vilkår: under forudsætning af, at du ikke kommer tilbage, når du har fået et indrejseforbud.
Overtræder man så det vilkår, mener jeg egentlig, at når man krydser landegrænsen og kommer tilbage for tidligt, bliver man genindsat til afsoning af den reststraf, man blev prøveløsladt fra.
Så kan man sidde derinde og afvente, og jeg tror ikke, at det tager lang tid at færdiggøre den straf, som man skal have derudover for at overtræde indrejsevilkåret.
Så kan man få den klaret med det samme, mens man er til stede, og så kan man sidde inde og får afsonet begge straffe.
Det er det signal, vi skal sende til udlændingene, altså at vi ikke vil se dem igen, når de er vist ud og har fået den rabat, der hedder, at de er vist ud efter halv tid, og ser vi dem igen, skal de have reststraffen plus de 3 måneder, som justitsministeren snakkede om, og som justitsministeren godt vil være med til at give dem ekstra for at overtræde indrejseforbuddet.
Det er en løsning, som jeg mener vi kan leve med, indtil vi får den perfekte løsning, og den perfekte løsning er altså, at når de er dømt, bliver de sendt til hjemlandet til afsoning i hjemlandet.
Så længe vi skal holde dem, vil jeg også sige, at så er det jo ikke vores opgave fra de danske fængsler at sørge for at resocialisere dem, fordi de skal netop ikke ud i det samfund, de har stjålet fra.
De skal hjem, væk fra det samfund, de har stjålet fra.
Så Venstre tager imod justitsministerens fremstrakte hånd om at forlænge straffen for at rejse ind i landet, men det kommer jo heller ikke til at koste ekstra, hvis det er sådan, at vi får klaret den anden halvdel, nemlig den med, at vi sender dem til afsoning i hjemlandet.
Det er også et fælles gods, som jeg hører Venstre og regeringen er helt enige om står øverst på listen.
Ud med dem, lige så snart de har fået deres dom, og så vil vi ikke se dem igen, før de vender tilbage efter at have afsonet deres indrejseforbud, og så vil vi kun se dem, hvis de er blevet ikkekriminelle.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-07:
Men det har jeg allerede svaret på, men jeg gentager det gerne, for budskabet er lige så godt nu, som det var for 4 minutter siden.
Jeg ønsker, regeringen ønsker, vi ønsker at skærpe straffen for at trodse et indrejseforbud.
Jeg vedkender mig, at det er en ret fundamental ændring af dansk retspraksis og af den måde, som vores retssystem traditionelt har arbejdet på.
Derfor beder jeg Straffelovrådet om at være med til at vurdere det.
Så kunne jeg afslutningsvis godt tænke mig at få spørgeren – nu har spørgeren ikke flere runder – til at bekræfte, at der i dag udsendes flere end tidligere.
Det går altså i den rigtige retning.
Peter Skaarup (DF), 2015-05-07:
Igen synes jeg at det stod lidt uklart, hvad det så er præcist, ministeren siger ja til.
Eller er det stadig væk en henvisning til, at der er nogle EU-regler, der siger, at man godt kan det her i nogle tilfælde?
Og må jeg lige minde om, at det er de EU-regler, der betyder, at vi faktisk ikke rigtig for alvor har fået sendt nogle østeuropæere hjem til afsoning.
I 2014 var det nogle og tredive, som det er lykkedes at sende hjem, ud af en ret stor gruppe.
Det er derfor, at jeg tænker: Hvor er det, regeringen er positiv?
Hvad er det, regeringen konkret vil gøre nu og her?
Mette Frederiksen (S), 2015-05-07:
Jeg ser meget gerne, at flere udlændinge afsoner i hjemlandet.
Jeg synes principielt, at det skal være sådan, at så mange afsoner som overhovedet muligt, og jeg er meget optaget af, hvordan vi kan sikre bedre europæiske regler og en bedre benyttelse af de europæiske regler for at sikre det.
Men summa summarum er, at vi skal have flere udlændinge til at afsone hjemme.
Det går heldigvis også bedre og bedre.
I dag udsendes der markant flere, end der gjorde under den tidligere regering, heldigvis.
Ole Hækkerup (S), 2015-05-07:
Men det gør vi jo netop ikke i den her sag.
Justitsministeren har lige sagt, at man har tænkt sig at skærpe straffen for at overtræde et indrejseforbud.
En skærpelse af straffen for det har intet med Straffelovrådet at gøre.
Så er der spørgsmålet: Skal man lave en automatik i lovgivningen, hvor man siger, at der ikke skal en dommer ind over for at vurdere det, men at man bare siger, at nu skal reststraffen automatisk udløses?
Men den første del, at vi skærper straffen for at overtræde et indrejseforbud, har Straffelovrådet jo ikke noget med at gøre.
Det er det ene.
Det andet er, at hr. Peter Skaarup spørger, om jeg ikke kan blive inderlig træt af, at man, når man skal rykke på retsområdet, altid skal spørge Straffelovrådet.
Altså, noget af det, der tidligere er blevet diskuteret her, er det med at få udenlandske statsborgere, der er dømt i Danmark, hjem at afsone i deres eget land, og det er jo lige præcis noget af det, hvor vi har lavet en aftale, i øvrigt med De Konservative og med Liberal Alliance, SF og Enhedslisten om at sige, at her skal vi strømline det og have en effektiv sagsbehandling, både i Justitsministeriet og i Kriminalforsorgen.
Vi har deadlines på dage for, hvor hurtigt det skal gå.
Det skyldes selvfølgelig, at vi ønsker så effektiv som muligt at udnytte den afgørelse, der er i EU, om, at man skal tage sine egne borgere tilbage, og det er derfor, vi har lavet Task Force Hjemsendelse.
Noget af det, der undrer mig, og som jeg kan blive træt af på retsområdet, er noget af det, som stadig er lidt mærkværdigt, altså hvorfor Dansk Folkeparti ikke kunne tilslutte sig den aftale, vi lavede dengang.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-05-07:
Som det fremgår af forslaget, ønsker forslagsstillerne at sikre, at udenlandske kriminelle, der dømmes til udvisning, skal afsone hele reststraffen, hvis de kommer tilbage til Danmark trods indrejseforbud.
I SF anerkender vi, at der er for mange kriminelle udlændinge, der bryder et indrejseforbud, og derfor forstår vi godt begrundelsen for forslaget, der bliver stillet.
Vi må dog erkende, at vi ikke tror, at forslaget vil medvirke til, at der er færre kriminelle udlændinge, der overholder indrejseforbuddet.
Vi ser, at de mange udenlandske kriminelle, der kommer tilbage til Danmark på trods af et forbud, jo ofte kommer fra Rumænien, der er et meget fattigt land, og da fattigdom er grunden til, at der begås så meget kriminalitet, tror vi ikke, at forslaget vil forhindre folk i at rejse tilbage til Danmark, da et ophold på nogle måneder eller år i et dansk fængsel vil være mere bekvemt end at være i et fattigt Rumænien f.eks.
Så har vi også en anden gruppe, og det er dem, som hele livet har levet i Danmark, og som har familie, børn og venner her, dem, som har større tilknytning til Danmark end til det land, de egentlig kommer fra.
Den gruppe vil altid vende tilbage, uanset hvor høj straffen er; det så vi også eksempler på i den dokumentar på TV 2, »De udviste vender tilbage«, som der henvises til i bemærkningerne til beslutningsforslaget.
Men der skal selvfølgelig også være ret og rimelighed, og derfor må vi komme dette problem til livs.
Vi er bekendt med, at justitsministeren har et lovforslag på vej om indrejseforbud.
Vi ønsker derfor at afvente, hvad ministeren kommer med, før vi træffer en endelig afgørelse.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-07:
Det er jo et absurd fænomen, og man ved ikke, om man skal grine eller græde.
Altså, det er jo en vanvittig ting at udsætte andre mennesker for.
Der er jo nogle, der bliver bange, når der er en bombetrussel.
Men lige så slemt er det, at der her kan opstå sådan et Peter og ulven-syndrom, fordi vi vænner os til, at der er bombetrusler, som der så ikke er noget i, og det er jo alvorligt i den situation, hvor der så måtte være en reel bombetrussel, som befolkningen skal kunne reagere på, og som myndighederne professionelt skal kunne reagere på.
Pernille Skipper (EL), 2015-05-07:
Enhedslisten kan ikke støtte det her beslutningsforslag.
På mange måder ligner det de samme partiers beslutningsforslag fra sidste folketingssamling om, at personfarlig kriminalitet begået af prøveløsladte altid, dvs. automatisk, uden man overhovedet tænker sig om, skal udløse en reststraf.
I det her forslag handler det så om udlændinge, der overtræder et indrejseforbud, og forslagsstillerne lægger på samme måde op til en automatik, sådan at en overtrædelse af et indrejseforbud automatisk udløser reststraffen.
I Enhedslisten er vi imod automatiserede straffe, uanset hvor grimme mennesker det så går ud over.
Det må og skal være op til domstolene at vurdere, hvilken rolle overtrædelse af et vilkår om prøveløsladelse eller indrejseforbud eller noget andet skal spille i forhold til reststraffen.
I øvrigt straffes det jo også allerede i dag med op til 3 års fængsel, så det er ikke nogen mild strafferamme, der er tale om.
Vi er sådan set fuldstændig enige med forslagsstillerne, og det tror jeg vi har sagt nogle gange, og med alle andre partier i Folketinget i, at lovovertrædere, som ikke hører hjemme i Danmark, skal afsone i deres hjemland.
Og vi glæder os sådan set også over, at der i de seneste år har været en stigning i antallet af udenlandske kriminelle, som afsoner i hjemlandet, efter at de er blevet dømt i Danmark.
Det er bedst for det danske fængselsvæsen, det er bedst for de indsatte selv, altså afsonerne, det er i det hele taget den bedste måde gøre det på.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-07:
Det er rigtigt, og det var også det, jeg sagde før, og det gælder faktisk i Lalandiasagen, hvor der er rejst et erstatningskrav.
Karsten Nonbo (V), 2015-05-07:
Nu har vi allerede haft godt gang i debatten, og jeg kan konstatere, at det igen er et godt forslag, der er fremsat her.
Det er et problem, der skal tages mere og mere seriøst, fordi det bliver brugt mere og mere.
I 2013 var der i alt efter den opgørelse, jeg ligger inde med, fremsat 43 trusler, og sidste år var der 97.
Det er altså mere end en fordobling, og derfor er der jo gået inflation i de her telefonbomber, som de fleste formentlig er.
Det kan også godt være, at der er nogle enkelte brevbomber imellem, og så er der nok ikke betalt porto for dem.
Det er Odense Banegård.
Det er Lalandia.
Der var en på Slagelse Gymnasium, kan jeg huske.
Det vækker stort postyr, og det er også til meget, meget stor ulempe.
Vi er nødt til at tage det meget mere alvorligt.
Der er i hvert fald nogle, der skal have et erstatningskrav, og det er jeg nok lige ved at tro er ret vigtigt.
Men så er problemet igen, at mange af dem jo ikke ejer kongens mønt.
Men det må man jo se på fra sag til sag, og det er derfor, vi har en individuel bedømmelse af hver enkelt sag.
Men der er altså nogle, hvor straffen skal skærpes, og så er der nogle, der måske skal have andre skærpede foranstaltninger.
Det er et alvorligt problem, og hvis ikke vi tager det alvorligt, bliver det endnu alvorligere.
Annette Lind (S), 2015-05-07:
Forslaget her handler om straffen for fremsættelse af bombetrusler.
Lad mig starte med at slå fast, at vi ikke skal acceptere, at personer fremsætter bombetrusler.
Den frygt og de forstyrrelser, som fremsættelsen af bombetrusler giver, er helt urimelig.
Det er også baggrunden for, at der er blevet iværksat en proces, hvor det afprøves, om strafferammen kan benyttes mere optimalt.
På den baggrund har Procesbevillingsnævnet i marts 2015 givet tredjeinstansbevilling til en sag om bombetrusler.
Vi Socialdemokrater vil på den baggrund indgå i de videre drøftelser om spørgsmålet om straf for bombetrusler, men vi mener, at det er mest sagligt at afvente Højesterets dom, ellers risikerer vi blot at skærpe nogle straffe for symbolets skyld, som ikke får anvendelse i praksis.
Vi skal desuden huske på, at mange af de bombetrusler, der fremsættes, fremsættes af psykisk syge personer og børn.
Derfor er det ikke alene en diskussion om straf, men også en diskussion om, hvordan vi bedre forebygger, at truslerne sker.
Det er ikke let, men jeg synes blot, at jeg vil nævne, at det også er et aspekt af denne diskussion.
Som nævnt er vi Socialdemokrater ikke afvisende over for at skærpe straffen for fremsættelse af bombetrusler.
Vi vil dog blot afvente den sag og den proces, der er iværksat med netop dette sigte.
Med de ord vil jeg gerne meddele, at vi Socialdemokrater ikke kan støtte forslaget.
Karsten Nonbo (V), 2015-05-07:
Et er erstatningen, altså de omkostninger, som det måtte medføre for politiet osv.
Der må jeg jo lidt drilsk konstatere, at det er rigtigt, at justitsministeren f.eks. har sagt, at fra nu af koster det ikke noget at få taget blodprøve, når man bliver taget i at køre spritkørsel.
Det synes jeg ellers var en god indtægtskilde.
Men det, jeg godt ville have at justitsministeren bekræftede, var, at retten stadig væk kan idømme en person, som er blevet dømt, til at betale erstatning til den forurettede.
Tag nu tilfældet Lalandia med deres driftstab.
I forhold til de bombetrusler, der har været på Odense Banegård, kan man også idømme den skyldige til at opfylde erstatningskravet fra DSB på grund af deres driftstab.
Det er nok egentlig den største omkostning.
Så kan justitsministeren bekræfte det?
Og så tror jeg, at vi skal hjælpe hinanden med at sørge for, at retterne også får gjort det.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-05-07:
Bombetrusler er en alvorlig foreteelse – forseelse, hedder det, eller foreteelse?
– det er sådan set lige meget.
Det er alvorligt, det jager en skræk i livet på folk, og det koster en masse penge for samfundet, når det helt store maskineri rulles ud for at konstatere, om der er fare på færde.
Det er ikke o.k.
Vi har lige for nylig haft to bombetrusler på samme dag, og tendensen er desværre stigende, som det også er sagt her.
Ikke mindst fordi vi også har levet med en terrortrussel i nogle år er myndighederne jo nødt til at reagere, som om det er alvor hver eneste gang.
SF har opfordret til at få kortlagt, hvem gerningsmændene bag bombetruslerne er, for det skal give os mere viden om, hvorvidt det er drengestreger, der løber løbsk, eller om det er psykisk syge, der er på spil.
Det er nemlig afgørende for, at man kan indrette sanktionerne klogere.
Vi synes ærlig talt ikke, at 30 dages fængsel, som der ofte gives i disse sager, helt står mål med den skræk, man jager i livet på folk, og de ressourcer, der bruges på det.
Det kan godt være, det er der, vi skal ende, men vi synes, der er behov for at gøre det her klogt, og det kræver mere viden om gerningsmændene.
Vi er dog på linje med forslagsstillerne om, at man godt kunne pålægge gerningsmændene en del af omkostningerne for de her trusler, men vi synes dog, man skal arbejde med en model, hvor det måske kun gøres delvis ved meget store omkostninger, så vi ikke spolerer resten af livet for et meget ungt menneske, der ikke tænker sig om.
SF afviser forslaget, men vil gerne indgå i en debat om, hvordan vi kan gøre mere på det her område, for den kedelige tendens skal bremses.