runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-16:
Jeg er med på, at der er forskel på den nuværende regerings politik og den forhenværende regerings politik.
Så langt er jeg med.
Det, jeg spørger til, er, om der er forskel, med hensyn til om man sætter børn i fængsel eller ej.
For det var det statsministeren, sagde i sin 1. maj-tale.
Statsministeren sagde: Denne regering sender ikke børn i fængsel.
Men justitsministeren har lige fortalt, at jo, denne regering sender børn i fængsel.
Denne regering sender børn på 15 år, på 16 år og på 17 år i fængsel.
Det kan være nødvendigt.
Det skal regeringen sådan set ikke klandres for, for jeg er enig i, at det kan være nødvendigt i ganske sjældne tilfælde.
Men denne regering, den nuværende regering, sender børn i fængsel.
Den forhenværende regering sendte børn i fængsel.
Man gjorde det som undtagelse, som noget, der skulle undgås.
Begge regeringer er enige om, at det er noget, der skal begrænses mest muligt, og begge regeringer er enige om, at børn naturligvis ikke skal idømmes en fængselsstraf.
Men hvis man ikke er lige så dybt inde i det her stof som justitsministeren og bare har siddet på græsplænen og hørt statsministeren holde tale, måtte man jo tro, at den forhenværende regering syntes, at børn skulle idømmes fængselsstraf, og at den nuværende regering ikke syntes, at børn skulle idømmes fængselsstraf.
Ellers giver statsministerens udtalelser ingen mening.
Morten Bødskov (S), 2012-05-16:
Jeg må ærligt indrømme, at jeg som socialdemokrat har svært ved at sætte mig ind i, hvordan en Venstremand oplever en socialdemokratisk statsministers 1. maj-tale.
Det håber jeg at spørgeren har respekt for.
Jeg vil bare sige, at uden at sige for meget tror jeg, at det, statsministeren har kredset om, var den tidligere regerings nedsættelse af den kriminelle lavalder.
Der har spørgeren selv lige før indrømmet, at ud over at det skete mod stort set alle anbefalinger fra folk, der ved noget om det, så var konsekvensen altså, at 14-årige børn rent faktisk risikerede at komme i fængsel og rent faktisk også i nogle tilfælde kom til at sidde i en arrestafdeling i et fængsel.
Det har spørgeren indrømmet, og derfor burde de spørgsmål, som opstod hos Venstremanden hr. Jan E. Jørgensen, da han hørte den socialdemokratiske statsministers 1. maj-tale, måske her være afklaret.
For man har jo indrømmet, at sådan forholdt det sig rent faktisk.
Jeg er holdt op med at tælle antallet af de meget grove anklager, som fru Inger Støjberg kommer med her.
Jeg kan bare sige, at jeg ej heller er i stand til på nogen måde at genkende det billede.
Spørgsmålet afsluttes med, hvorfor ombudsmanden stadig ikke har fået svar, og jeg har redegjort for, at justitsministeriet i mandags sendte en supplerende udtalelse til ombudsmanden.
Inger Støjberg (V), 2012-05-16:
Jeg kan godt forstå, at justitsministeren ligesom forsøger at snakke uden om det her.
Men jeg vil sige til justitsministeren, at det ikke ændrer på, at der gentagne gange fra Ombudsmanden er blevet rykket for svar, og man kan sige, at det jo så lige er uendelig heldigt, at justitsministeren lige præcis op til i dag – hvor der bliver sat kritisk lys på det her – får munden på gled over for Ombudsmanden.
Man må sige, at det dog er et pudsigt sammentræf, som man kun kan gratulere justitsministeren med.
Men det ændrer jo bare ikke ved det principielle i den her sag, for det principielle er, at vi har en Ombudsmand, der gentagne gange har bedt om oplysninger, som Ombudsmanden ikke kunne få.
Det her lugter af, at justitsministeren har forsøgt at forhale den her sag og har forsøgt at fortie nogle ting, og det kunne jo være – og jeg kan jo kun gætte på hvorfor – fordi vi har en statsminister, der har skubbet PET foran sig i en politisk fyring.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-16:
Hvad er udenrigsministerens holdning til, at man opretter skibe under FN's kommando, hvor man kan retsforfølge tilfangetagne pirater og samtidig lade piraterne afsone straffen på sådanne skibe, og vil udenrigsministeren tage initiativ til et sådant forslag?
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er udenrigsministerens holdning til, at man under FN's kommando opretter skibe, hvor man kunne retsforfølge tilfangetagne pirater og samtidig lade piraterne afsone straffen på sådanne skibe, og vil udenrigsministeren tage initiativ til et sådant forslag?
Villy Søvndal (SF), 2012-05-16:
Jeg vil først kvittere for anerkendelsen af det arbejde, der bliver udført; tallene taler jo også deres tydelige sprog.
Men vi er jo ikke ved vejs ende med det.
Jeg deler den opfattelse, at vi, så længe der er pirater, der ikke bliver retsforfulgt og ikke bliver dømt eller fængslet, ikke er ved vejs ende med det her.
Men jeg takker alligevel for anerkendelsen af, at Danmark yder en indsats, der ligger over det, hvad der er tilfældet for andre lande, og at en del af problemet skyldes, at vi simpelt hen har 1.100 tilbageholdte, fængslede pirater, hvilket er langt flere, end hvad der har været på noget tidligere tidspunkt.
Det betyder så også, at der er langt færre gidsler, og det er måske det helt afgørende.
Vi skal videre med hensyn til at lave aftaler med lande, der vil være med til at retsforfølge disse pirater, og det er noget, som vi hele tiden presser på med, og det bliver vi ved med.
Vi er sammen med både FN og EU i gang med at udvide fængselskapaciteten i området.
Så vi er bestemt ikke tilfredse, men jeg synes alligevel, det er værd at se på, at vi måske så i fællesskab kan være enige om, at vi jo er på den rette vej.
Problemet er bare, at det her er af et omfang, som gør, at vi ikke har løst det endnu, men det arbejder vi ufortrødent videre med at gøre.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-16:
Det her er jo en idé, som Dansk Folkeparti ganske vederlagsfrit kommer med til udenrigsministeren, for man har jo tydeligvis ikke svar på den udfordring, der er.
Man forsøger forskellige ting, men det er stadig væk kun en forholdsvis lille gruppe af piraterne, der bliver dømt – lidt flere af dem forsøges retsforfulgt.
Det, ministeren og regeringen forsøger på, er – har jeg forstået – at man ud over Kenya og Seychellerne nu vil prøve at gå til et par andre lande for at se, om man kunne få hjælp der.
Men uanset om man så engang i fremtiden skulle få nogle aftaler med eksempelvis Tanzania om at modtage pirater, så vil de næppe modtage alle de pirater, som der er tale om.
Så der er brug for en alternativ løsning, og jeg forstår egentlig ikke, at man – som en stor søfartsnation med mange skibe, som arbejder for danske rederier – ikke fra dansk side er parat til at etablere en international domstol, som får dømt de her pirater.
Senest har vi jo set, at man fra italiensk side forsøger at domfælde pirater, men det er en meget, meget lille del af det samlede antal pirater.
Så skulle man egentlig ikke med kyshånd tage imod gode forslag til, hvad man så kunne gøre, i og med at de bestræbelser, der indtil nu har været, har været forholdsvis sporadiske – det tror jeg udenrigsministeren må erkende.
Villy Søvndal (SF), 2012-05-16:
Der arbejdes allerede – primært via FN – målrettet på at skabe øget fængselskapacitet i Somalia, og der sker i øvrigt gode fremskridt.
På den baggrund ville det måske være lidt underligt pludselig, om man så må sige, at skifte retning.
Derudover er det også for nylig blevet muligt at sikre overførsel af de første dømte pirater fra Seychellerne til et fængsel i Somalia.
Denne overførsel er et stort fremskridt i de internationale bestræbelser på at løse problemet med manglende fængselskapacitet i de lande, der påtager sig at retsforfølge.
Hvis vi kan løse udfordringen med fængselskapacitet i Somalia, tror jeg, det kan blive en nøgle til at få flere lande i regionen til også at påtage sig at retsforfølge.
Bekymringen hos landene er jo ikke så meget retsforfølgning, men snarere udsigten til at skulle huse de domfældte pirater i en årrække, og derfor er det så afgørende, at vi udvider fængselskapaciteten i Somalia.
Jeg vil godt sige tak for løftet om gode forslag.
Jeg lægger vægt på begge ord, altså at det skal være gode forslag.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-16:
Men er det ikke meget godt en gang imellem at nytænke?
Jeg ved godt, at man forsøger forskellige ting, og det har man i øvrigt forsøgt i årevis.
Jeg husker en dansk udviklingsminister, der var på besøg i Somalia for noget tid siden, uden at det dermed har affødt, at der er en meget stor fængselskapacitet til rådighed der.
Skulle vi så ikke prøve at kigge os om efter, om der er nogle andre ting i værktøjskassen?
Og hvorfor er det så galt, at man lod retsforfølgningen og afsoningen ske på et skib, hvor man jo ikke er afhængig af, at der er bestemt land, der samarbejder på en bestemt måde, men hvor det internationale samfund, fordi man nu har fælles problemer, går sammen om at sige, at lige præcis her har vi altså en udfordring, vi kan løfte i flok?
Det er jo relativt enkelt at bevise, at der er sket et piratangreb.
Det er jo ikke noget, der er svært, og derfor synes jeg heller ikke, at det svært at tage imod det her gode forslag med kyshånd.
Villy Søvndal (SF), 2012-05-16:
Muligheden for at indrette et skib på åbent hav med fængselspladser – en krydser, eller hvad det nu skulle være – har kort været vendt i den internationale juridiske arbejdsgruppe, hvor det dog hurtigt stod klart, at det ville rejse en lang række spørgsmål, ikke alene af praktisk og sikkerhedsmæssig art, men også af juridisk art.
Den mest praktiske løsning er derfor at gå videre ad det spor, der består i sammen med FN at opbygge den nødvendige fængselskapacitet i Somalia og så overføre dømte somaliske pirater hertil.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-16:
Nu siger udenrigsministeren »på åbent hav«.
Det er der ikke nogen, der har talt om her.
Man kunne jo sagtens forestille sig, at man, ligesom da Danmark havde meget store problemer med modtagelsen af asylsøgere, indrettede et skib, der så lå i havnen.
I Danmark lå det på det tidspunkt i Københavns Havn.
Nu kan jeg se, at finansministeren er til stede, og jeg er sikker på, at det økonomisk vil være godt for finanserne, at vi undgår nye piratangreb, f.eks. ved at et skib ligger i en havn i Kenya, som er et venligtsindet land, som vi har et godt samarbejde med, men som altså bare ikke har den fængselskapacitet, der skal til, og så kunne man ude i havnen have mulighed for at opbygge sådan en kapacitet, igen for at retfærdigheden skal kunne ske fyldest, og fordi det vil være meget omkostningsbesparende ikke bare for staten, der har et krigsskib sejlende rundt og måske også snart skal have andre militære kapaciteter af sted, men også for handelsflåden i det hele taget.
Der er meget store omkostninger ved at skulle gardere sig mod de her piratangreb.
Nick Hækkerup (S), 2012-05-16:
Bare for at illustrere min forståelse for problematikken vil jeg sige, at jeg her er lidt ligesom det brændte barn, der skyr ilden, for jeg har nemlig selv i min egen borgmestertid oplevet, at den kaserne, som lå i min kommune, blev lukket af den tidligere regering, og jeg har oplevet, hvad det betød for, hvordan man kommer videre.
Så som jeg sagde før: Jeg har meget stor forståelse for, at det her er en proces, som skal gennemføres under maksimal hensyntagen til de folk, som ikke længere skal være i forsvaret, men også gennemføres på en måde, der er hurtig, effektiv og ordentlig, sådan at dem, der fortsat skal være i forsvaret, har tryghed i forhold deres ansættelse, deres positioner osv.
Jeg tror, vi bedst når i mål med det, hvis vi lægger de grundige analyser frem, hvis vi sætter os ned i forsvarsforligskredsen og tager en diskussion af det og ser, hvor langt vi kan nå.
Og jeg vil bare sige, at præcis sådan noget som lukning af etablissementer er et spørgsmål, som vi skal være enige om.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-16:
Hvad er udenrigsministerens holdning til, at kun 5 ud af næsten 300 pirater, som danske skibe har tilfangetaget ved Afrikas Horn, er blevet dømt?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er udenrigsministerens holdning til, at kun 5 ud af næsten 300 pirater, som danske skibe har tilfangetaget ved Afrikas Horn, er blevet dømt?
Villy Søvndal (SF), 2012-05-16:
Det at sikre retsforfølgning af pirater pågrebet på det åbne hav er ikke nogen let eller enkel opgave.
Mulighederne for retsforfølgning og domfældelse afhænger bl.a. af bevismaterialet, ligesom i alle andre retstilfælde, og de tidsmæssige rammer, og det kræver ikke mindst en omfattende diplomatisk indsats.
Ligesom vi selv stiller krav til retssikkerhed og bevismaterialets kvalitet, gør retsinstanserne i de lande, vi overdrager formodede pirater til, det også, og sådan skal det i sagens natur også være, ellers ville Danmark jo slet ikke kunne overdrage formodede pirater til andre lande.
Danske militærfartøjer i området ud for Somalias kyst har i de sidste 11 måneder tilsammen tilbageholdt ca. 90 formodede somaliske pirater.
Af disse er det lykkedes at overdrage i alt 36 til retsforfølgning, heraf 28 til Kenya og 8 til Seychellerne.
Ud over den sag med de 5 pirater, der blev overgivet til Holland og dømt der, verserer der en række sager i både Kenya og Seychellerne med de nævnte i alt 36 formodede pirater, som er overgivet fra dansk side.
Det giver derfor ikke et retvisende billede alene at se på, hvor mange pirater der indtil nu er blevet dømt.
For at få et præcist billede af, hvordan det går med de danske bestræbelser på at retsforfølge pirater, må man selvsagt også se på, hvor mange formodede pirater vi har overgivet til retsforfølgning ud over de 5 dømte i Holland.
Det er også vigtigt at huske på, at det forhold, at Danmark tilbageholder formodede pirater, ikke automatisk betyder, at der i alle tilfælde er grundlag for at overgive, retsforfølge og dømme de tilbageholdte.
Som i alle andre straffesager gælder det, at der skal være tilstrækkelige beviser for at kunne indlede retsforfølgning og i sidste ende dømme formodede pirater.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-16:
Jamen hvis udenrigsministeren mener, at det ville klæde Dansk Folkeparti at anerkende det, så skal vi hermed gøre det, for selvfølgelig gør »Absalon« en fantastisk god indsats.
Og det er jo også derfor, at skibet ad nogle omgange har fået forlænget sin opholdstilladelse i området, og det forhåbentlig skal være der i længere tid, for netop at indgyde respekt hos de pirater, som laver de her angreb.
Men det ændrer jo bare ikke ved, selv om det er sådan, at man beholder en del af de pirater, som man tager til fange, at vi jo ikke ligefrem kan juble over det.
For de søfolk, der besejler de her ruter, kan fortælle, at det faktisk er nogle af de samme pirater, som man f.eks. har løsladt – og det er så stadig væk flertallet, man løslader – der laver nye angreb.
Der forstår jeg egentlig ikke, hvad der er udenrigsministerens ambition.
For uanset at det er gået på en måde, hvor nogle af de aktører, der er i området, gør en god indsats, så er der stadig væk et gigantisk problem, fordi man her i 2012 ikke frit kan besejle verdenshavene og der er pirater, der agerer.
Det uvæsen må regeringen da også må se det som sin opgave at bekæmpe.
Villy Søvndal (SF), 2012-05-16:
Det er jo ligesom herhjemme, at ikke alle, der kommer for en ret, en domstol, skal i fængsel.
Det afhænger af, om beviset bærer, og om der er tilstrækkelige beviser.
Sådan er det heldigvis også i de her tilfælde, og det er jo et udtryk for, at der er retsstatsbestemmelser, der styrer det her område.
Men det virkelig store paradoks i den her situation, og det tror jeg også hr. Peter Skaarup er opmærksom på, for vi har diskuteret det nogle gange før, er, at vi aldrig nogen sinde har haft så mange pirater, der er fængslet, som tilfældet er i dag.
Det er punkt 1.
Punkt 2 er, at vi aldrig nogen sinde har haft så få gidsler, der er taget til fange.
Hver eneste af dem er en for meget, men det er jo et udtryk for, at det også på den måde virker.
Problemet er så, at jo bedre det virker, jo mere løber vi på grænserne af kapaciteten, ikke alene i forhold til domstole, der kan sørge for at hjælpe til, men også i forhold til fængselskapacitet.
Det er jo derfor, vi også fra dansk side yder en meget stor indsats for at indsamle det nødvendige bevismateriale i de her sager, herunder vidneforklaringer, således at både anklagemyndighed og domstole får den bedste mulighed for at afgøre sagerne.
Samtidig assisterer vi med praktisk støtte – f.eks. i forbindelse med det udstyr og den videokonference, der for nylig fandt sted i en retsbygning i Mombasa.
Det gjorde det muligt for retten at foretage vidneafhøringer på video af iranske fiskere i Teheran i en af de straffesager, der vedrørte formodede pirater overgivet af Danmark til Kenya.
Så derfor, bare for at slå det fast: Retsforfølgning og straf er fortsat et helt centralt og væsentligt led i strategien for bekæmpelse af somaliske pirater, men det er samtidig vigtigt at anerkende, at straf ikke er det eneste redskab, vi skal fokusere på, og at den indsats, der består i at afskrække, afværge og afvæbne pirater og befri gidsler, også er en meget vigtig indsats.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-16:
Jamen jeg er da helt med på det, som udenrigsministeren siger, altså at man forsøger sig med forskellige ting.
Det er da en skandale, og derfor er det heller ikke for meget forlangt, at man gør det optimale, også fra dansk side, for at sikre, at de pirater, der tilfangetages, så ikke løslades, med henblik på at undgå, at de begår nye angreb.
Nu har man så, som udenrigsministeren også var inde på, forsøgt sig med forskellige ting, og jeg tror i den forbindelse at udenrigsministeren gik lidt kold i geografien, som der vist var en avis, der skrev, for nogle af de lande, som det blev sagt at man forsøgte at forhandle med, var ikke placeret de steder, som udenrigsministeren sagde de var.
Men kan man så ikke fortælle lidt mere om, hvad det så er, der er fremtidsperspektiverne?
Hvad er det for nogle lande, der kan overtage retsforfølgelsen af de her pirater?
Villy Søvndal (SF), 2012-05-16:
Virkeligheden er jo som sagt den, at paradokset skyldes, at indsatsen lykkes, og det tror jeg er noget vi har en fælles interesse i at den gør.
Man kan lidt polemisk sige, at hvis det ikke var lykkedes bedre, end det gjorde for et år siden, så ville vi heller ikke have nogen problemer med hensyn til kapaciteten, hverken i retssystemet eller i fængslerne.
Så den paradoksale baggrund for det problem, vi står med nu, er, at det faktisk er lykkedes os at have langt flere pirater, der er fængslet.
I øjeblikket sidder der 1.100 pirater bag lås og slå i mere end 20 lande verden over; det er det ene.
Der vil jeg bare igen pege på, at vi har overdraget 36 til retsforfølgelse i henholdsvis Kenya og Seychellerne, som er de lande, som vi har haft det tætte samarbejde med, på samme måde som med andre.
Det er på den måde et godt resultat, at Danmark er det land, for hvilket det indtil videre er lykkedes bedst at overdrage flest tilbageholdte til retsforfølgning.
Det ville måske være lidt meget forlangt at bede hr. Peter Skaarup om at kvittere for den indsats, som jo ikke er regeringens indsats, men som først og fremmest er »Absalons« indsats dernede.
De gør en flot indsats, det er derfor, Danmark ligger så flot i den internationale statistik, som tilfældet er.
Det ville måske klæde hr. Peter Skaarup at anerkende det.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-16:
Jamen jeg siger tak for besvarelsen.
Grunden til, at det er noget, Dansk Folkeparti er optaget af, er jo de tal, der er kommet frem, om, at det er en forholdsvis lille procentdel, meget lille procentdel, af de pirater, som danske skibe har taget, og som jo truer danske handelsinteresser i forbindelse med at sejle i det område, der er blevet dømt.
En anden grund til, at vi er bekymret for det i Dansk Folkeparti, er selvfølgelig de beretninger, vi har fået fra søfolk og deres organisationer, om, at det faktisk er sådan, at det er nøjagtig de samme pirater, der har lavet piratangreb, som så bliver løsladt, fordi der ikke er fængselskapacitet til det eller mulighed for retsforfølgning, der begår nye angreb.
Og det er jo fuldstændig grotesk, at vi tillader, at nogle mennesker, der bevisligt har bordet et skib og forsøgt et piratangreb, bliver sat i land og så laver nye piratangreb.
Det er dog rimelig grotesk, må man sige.
Og jeg vil så spørge udenrigsministeren, om ministeren ikke er enig i, at det er en skandale.
Det, som jeg som godt kunne tænke mig regeringen gik mere aktivt ind i, er at sikre, at pirater bliver dømt, bliver sendt til retsforfølgning, for ellers risikerer vi altså danske søfolks liv, og vi risikerer, at den indsats, der ydes af det danske krigsskib i området, er spildt arbejde, fordi de pirater, der har været tilfangetagne, laver nye piratangreb efter at have været sendt på land.
Inger Støjberg (V), 2012-05-16:
Kan ministeren bekræfte, at Ombudsmanden gentagne gange har rykket Justitsministeriet for svar angående hr. Henrik Sass Larsens sag, og kan ministeren redegøre for, hvorfor Ombudsmanden stadig ikke har fået svar?
Det lyder som følger: Kan ministeren bekræfte, at Ombudsmanden gentagne gange har rykket Justitsministeriet for svar angående hr. Henrik Sass Larsens sag, og kan ministeren redegøre for, hvorfor Ombudsmanden stadig ikke har fået svar?
Morten Bødskov (S), 2012-05-16:
Lad mig indledningsvis gøre opmærksom på, at der er tale om en verserende sag hos Folketingets Ombudsmand, og mit udgangspunkt er sådan set, at Folketingssalen ikke er det rette forum til drøftelse af verserende ombudsmandssager.
Det håber jeg at spørgeren er enig i.
Nu har jeg jo ligesom spørgeren i medierne kunnet læse historier om, at Justitsministeriet har været for langsom i sagsbehandlingen af den konkrete sag.
Justitsministeriet traf sidste år, den 17. oktober, afgørelse i den sag, hvor hr. Henrik Sass Larsen har anmodet om aktindsigt hos Justitsministeriet.
Hr. Henrik Sass Larsen klagede efterfølgende til Folketingets Ombudsmand over Justitsministeriets afgørelse.
Ombudsmanden anmodede herefter den 7. december Justitsministeriet om en udtalelse.
Den 8. februar sendte Justitsministeriet sin udtalelse til Ombudsmanden.
Herefter er der sket følgende i sagen: To medarbejdere fra Ombudsmanden gennemgik den 6. marts i Justitsministeriet det materiale, som klagerens aktindsigtsanmodning retter sig mod.
Ombudsmanden anmodede den 13. marts Justitsministeriet om en supplerende udtalelse i sagen.
Det er altså godt 2 måneder siden, at Justitsministeriet blev anmodet om den supplerende udtalelse.
For omkring 3 uger siden kontaktede Ombudsmanden Justitsministeriet telefonisk om sagen.
Ombudsmanden har herefter i torsdags under hensyntagen til sagens karakter anmodet om at modtage udtalelsen snarest og senest inden udgangen af denne uge.
Og det kan endelig oplyses, at Justitsministeriet i mandags sendte den supplerende udtalelse til Ombudsmanden.
Det var forløbet af sagen.
Som jeg tidligere har været inde på, er Folketingssalen efter min opfattelse ikke det rette forum til at drøfte konkrete klagesager hos Folketingets Ombudsmand, og jeg vil derfor opfordre til, at vi nu overlader det til Ombudsmanden at behandle sagen om Justitsministeriets aktindsigtsafgørelse.