runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2010-12-17:
Der er ingen tvivl om, at vi i Danmark har et kæmpe problem med social dumping.
Det er virkelig et stort samfundsproblem, at der er firmaer, der henter arbejdskraft hertil og bruger dem til at underbyde, hvad angår løn- og arbejdsvilkårene.
Der er mennesker, der bliver groft udnyttet.
Det er selvfølgelig et problem for de mennesker; det er også et problem for de danske løn- og arbejdsvilkår og de arbejdere, der så ikke bliver ansat, fordi de skal have danske løn- og arbejdsvilkår; og det er et stort problem for samfundet, fordi det er med til at undergrave vores samfund, når man presser løn- og arbejdsvilkårene, og det er med til at undergrave samfundet, når der ikke bliver betalt skat og moms.
Så der er ingen tvivl om, at vi står med et meget stort og meget alvorligt samfundsproblem, som vi virkelig for alvor er nødt til at gøre noget ved.
Desværre har det været utrolig svært at få regeringen og Dansk Folkeparti til at tage de redskaber i brug, der for alvor kunne hjælpe.
Hvis man for alvor begyndte at sige, at de arbejdsgivere, der henter folk hertil på den måde, dem, der laver kontrakter med firmaer, der skal lave noget arbejde, blev ansvarlige for, at der var ordentlige danske løn- og arbejdsvilkår, at der blev betalt skat og moms osv., så ville vi for alvor kunne tage fat på problemet.
Man kunne sikre, at politi, SKAT og andre myndigheder for alvor begyndte at bruge ressourcer på det, man kunne sikre, at fagforeningerne havde ret til at komme ind på arbejdspladserne og tjekke forholdene osv.
Der er mange ting, man kunne gøre, hvis man virkelig for alvor var optaget af at løse det meget alvorlige samfundsproblem, vi har.
Men i stedet for at bruge de redskaber, som vi kan se virkelig vil virke i forhold til det alvorlige problem, så går man ind og giver sig til at undergrave en anden del af vores velfærd, noget af det, som selve vores velfærd er grundlagt på, nemlig at vi i det her samfund har ret til ydelser, og man begynder i stedet for at indføre optjeningsprincipper, som så også skal gælde for flygtninge, der intet har med problemet med social dumping at gøre, principper, som også skal gælde for folk, der kommer tilbage til Danmark efter at have været væk i nogle år osv.
Det er den helt forkerte vej at gå, og det kommer til at ramme nogle mennesker urimelig hårdt, og samtidig undergraver det altså den velfærd, som vi har bygget på, nemlig at vi har en velfærd for alle, hvor man har ret til ydelserne.
Så vi er klart imod det her forslag, og vi mener, at man i stedet skulle gå ind og tage fat i det alvorlige problem med social dumping og virkelig begynde at bruge nogle af de redskaber, som vi ved virker.
Og vi håber meget, at Dansk Folkeparti meget snart vil begynde at ændre holdning og vil begynde rent faktisk at være med i arbejdet imod social dumping i stedet for kun at være optaget af at gå ind og ramme flygtninge.
Mads Rørvig (V), 2010-12-17:
Danmark har brug for kloge hoveder og dygtige medarbejdere – ikke kun dem med dansk bopæl, men også personer udefra.
Specialiseret arbejdskraft fra udlandet bringer ny viden til Danmark: flere kompetencer, knowhow, nye perspektiver og en masse erfaring.
Jeg glæder mig over den brede tilslutning til lovforslaget, der har været i Folketingssalen, men undrer mig, som jeg også gjorde det, da den socialdemokratiske ordfører, hr. Nick Hækkerup, fremførte holdningen det her lovforslag under førstebehandlingen.
Det var sådan, det var – hverken mere eller mindre.
Populært sagt kan man sige, at Socialdemokraterne hilser udenlandsk arbejdskraft velkommen – og det kvitterer jeg for – men skræmmer højt specialiseret dansk arbejdskraft ud af landet.
Det ønsker jeg, at hr. Nick Hækkerup gør rede for, og at han samtidig gør rede for en udtalelse, som han kom med under førstebehandlingen af lovforslaget: at dette var en af undtagelserne fra millionærskatten.
Så vil jeg gerne høre om de andre undtagelser, som åbenbart også eksisterer.
Tak for det.
Mads Rørvig (V), 2010-12-17:
Det var jo to forskellige indlæg, hr. Nick Hækkerup holdt heroppe.
Jeg er meget enig i den første del, nemlig at vi lever i en globaliseret verden, hvor vi er afhængige af højtuddannet udenlandsk arbejdskraft.
Men hvad er det, der får hr. Nick Hækkerup til at tro, at danskere agerer på andre måder end højtuddannet udenlandsk arbejdskraft?
Højtuddannet dansk arbejdskraft er jo også meget følsom over for høje marginalskatter.
Hvad er det, forskellen er?
Nick Hækkerup (S), 2010-12-17:
Det er noget sludder.
Altså, det, ordføreren lige har stået og sagt, er sludder, og det kan dokumenteres.
Der foreligger undersøgelser fra – og dem kan man jo ikke anklage for at være røde lejesvende – Dansk Industri, og der foreligger undersøgelser fra andre organisationer, som simpelt hen viser, at når unge danske mennesker ønsker at søge job i udlandet og rejser ud i verden, er det ikke en flugt fra de høje marginalskatter i Danmark.
Så er det helt, helt andre faktorer, der bestemmer det.
Hvad er det først og fremmest, der bestemmer det?
Ja, det er sådan noget som ønsket om nye spændende udfordringer og om et kvalificerende arbejde, og så er det – og det er næsten for smukt til, at man kan sige det uden at få tårer i øjnene i den her juletid – simpelt hen kærlighed.
Det er faktisk en af de største faktorer overhovedet, der betyder noget, når unge danske mennesker rejser ud i verden.
Det er faktisk: Hvor er kærligheden henne, hvor har man fundet kærligheden henne?
Det er de faktorer, som betyder noget.
Alle undersøgelser viser, at vi skal ned på en sjette eller syvende plads, før spørgsmålet om marginalskatten indtræffer.
I øvrigt må man jo sige, at dem, som så kommer til landet – nå, det bliver så i anden omgang.
Erling Bonnesen (V), 2010-12-17:
Den her sag er rent faktisk et rigtig godt eksempel på, at det kan lade sig gøre at rationalisere og spare nogle penge på administration og få dem overført til velfærd – hvad man allerede selv har sagt.
Og på selv samme konference gav kommunernes repræsentant jo også udtryk for, at ja, der er noget at komme efter.
Vil Enhedslistens ordfører ikke godt bekræfte, at kommunernes repræsentant også på konferencen sagde, at ja, de var overbevist om – det var netop ordene: kommunerne var overbevist om – at der var noget at komme efter, at der var penge at spare på administration, som de så får lov til at beholde til velfærd?
Martin Henriksen (DF), 2010-12-17:
Jamen så kender vi Det Radikale Venstre.
Der er jo med det her lovforslag tale om, at man sidestiller udlændinge med danske statsborgere, sådan at udlændinge, der er kommet her til Danmark og har fået asylstatus, ikke får en positiv særbehandling, ikke har en særstatus i lovgivningen.
Det er det, der er tale om.
Så jeg vil høre, om ikke ordføreren kan bekræfte, at det, man gør, er, at man sidestiller udlændinge, der har asylstatus i Danmark, med danske statsborgere, så de ikke længere modtager positiv særbehandling.
Det er det, lovforslaget går ud på.
Kan man ikke få en bekræftelse af det?
Det var da godt, at Det Radikale Venstre kunne bekræfte, at det, der er tale om her, er, at man fjerner en positiv særbehandling til udlændinge, der har fået asylstatus, og sidestiller dem med danske statsborgere.
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi kan få en bekræftelse af det.
Der er tale om, at udlændinge, der har fået asylstatus, har haft bedre adgang til at få fuld dansk folkepension, end danske statsborgere og indvandrere, der kommer til Danmark for at arbejde, har haft, og det er selvfølgelig urimeligt, det kan de fleste se, bare ikke Det Radikale Venstre og resten af venstrefløjen.
Per Dalgaard (DF), 2010-12-17:
Jeg takker hr. Per Clausen fra Enhedslisten for at få mulighed for at gå op og forklare lidt om, hvad Dansk Folkepartis holdning til det her lovforslag er.
Det er nemlig rigtigt, at vi sådan set forudsætter, at det implicit ligger i lovgivningen, at det selvfølgelig er andengenerationsbiobrændsel, der skal anvendes.
Det er jo godt i gang allerede nu ved det store testanlæg, som DONG har i Kalundborg, hvor de allerede har produceret over 5 mio. l bioætanol, der er solgt til Statoil, og som kommer i brændstoffet i Danmark.
Det synes Dansk Folkeparti er en fantastisk god idé, men må jo så erkende, at Enhedslisten synes, det er noget skidt, at vi herindefra ligesom fremmer et erhverv, vi har haft stor glæde af i årtier for ikke at sige i hundrede år.
Men det er jo selvfølgelig de forskellige politiske holdninger, der her kommer til udtryk.
Det betænkningsbidrag, vi har til loven, siger jo netop, at vi forudsætter, at vi bestemt regner med, at det er et restprodukt fra landbruget, der anvendes i forbindelse med andengenerationsbioætanol, og det er da bedre, end at halmen rådner op på marken.
Er det ikke det?
Per Clausen (EL), 2010-12-17:
Jeg vil bare sige to ting til hr. Per Dalgaard.
For det første: Hvad baserer hr. Per Dalgaard den teori på, at det her lovforslag, han nu stemmer for, skulle fremme andengenerationsbiobrændstof?
Og for det andet: Er hr. Per Dalgaard ikke klar over, at energiudbyttet ved at bruge biomasse i kraft-varme-værker er meget, meget større end ved den omdannelsesproces, han nu vil sætte i gang i forhold til biobrændsel?
Så hr. Per Dalgaard stemmer for et lovforslag, der ikke har det indhold, han tror det har, og de argumenter, han har for det, vil føre til massivt energispild.
Per Dalgaard (DF), 2010-12-17:
Vi forholder os til, at en anvendelse af et restprodukt, som ellers ikke kan bruges til noget, nu kan indgå i at få lavet bioætanol.
Det synes vi er en ganske udmærket ting.
Det fremmer landbrugets afsætning af et produkt, som ellers ligger og rådner op, fordi det ikke kan bruges så godt, f.eks. kan halmen ikke så godt bruges i vores effektive kulfyrede kraft-varme-værker, fordi venstrefløjen vil have lukket de pågældende værker, og derfor er det da en god idé, at produktet kan anvendes andre steder og netop til fremstilling af bioætanol.
Samtidig har vi en anden virksomhed, som laver de enzymer, der skal til, for at vi kan producere bioætanol ud fra halmen.
Så der er faktisk en række virksomheder, som har glæde af den her proces.
Men igen må vi jo konstatere, at Enhedslisten faktisk er ret ligeglad med, hvorledes store danske virksomheder har det.
Når bare de kan holde en eller anden ideologisk fane højt, er de ligeglade med resten.
Per Clausen (EL), 2010-12-17:
Det er jo godt klaret, hvis det virkelig er lykkedes for Dansk Folkeparti at få et flertal i Folketinget til at støtte en energipolitisk fejlsatsning for at støtte dansk landbrug og en enkelt konkret dansk virksomhed, men hr. Per Dalgaard svarede ikke på spørgsmålet: Hvad baserer han sin opfattelse af, at dette lovforslag vil føre til øget anvendelse af andengenerationsbiobrændstof, på, og hvad er det for en masse biomasse, som ligger rundtomkring på de danske marker og ikke kan nyttiggøres f.eks. i kraft-varme-værker fremover?
Er hr. Per Dalgaard ikke klar over, at lige præcis biomasse, som han nu i virkeligheden vil spilde på biobrændstof, formentlig bliver en mangelvare i fremtiden og en rigtig dyr mangelvare, som det vil være helt katastrofalt nu at kaste ind på det her marked?
Hr. Per Dalgaard kan, hvis han ikke tror på, hvad Enhedslisten siger, bare læse den lange række gode og kloge svar, der kom fra klimaministeren, da vi sidst spurgte ind til det her fantasifoster med, at man ved hjælp af enzymer osv. ville kunne skaffe næsten gratis biobrændsel til danskerne.
Det passer simpelt hen ikke, og det er spild af god energi.
Per Dalgaard (DF), 2010-12-17:
Det at anvende halm til at fremstille bioætanol med er en fantastisk god idé.
I kulfyrede kraft-varme-værker kan man maks. bruge 15 pct. halm, ellers ødelægger man kedlerne, og man ødelægger rørsystemerne.
Så kan man bygge nogle deciderede halmkraftværker, og det har man jo også, hvor man så kan anvende halmen.
Men fakta er jo, at der i dag ligger over 2 mio. t halm på markerne og rådner op, fordi det ikke kan anvendes.
Vi synes, det er en god idé, at det bliver anvendt til at lave bioætanol, og det synes vi faktisk også at det her lov forslag indirekte støtter.
Så vi har et betænkningsbidrag til lovforslaget, der siger, at vi selvfølgelig regner med, at det netop vil ske i Danmark, og det er sådan set også det, som DONG egentlig arbejder kraftigt på skal ske i Danmark.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-12-17:
Jeg synes, det måske kan være svært for folk uden for den her sal helt at forstå, hvad det er, vi snakker om.
Vi snakker altså om et direktiv, som pålægger oliebranchen eller olieimportørerne og benzinproducenterne at nedbringe deres udslip af drivhusgasser, og det kan de gøre ved hjælp af forskellige virkemidler.
Det har der været kæmpet rigtig meget om i EU, og der er ingen tvivl om, hvad vi og resten af oppositionen har kæmpet for.
Vi har kæmpet for så høje miljøstandarder som overhovedet muligt.
Jeg vil ikke sige, at vi har haft stor succes med det, det kan man faktisk desværre ikke sige.
Set med vores øjne er mange af de biobrændstoffer, der bliver brugt i dag, yderst tvivlsomme miljømæssigt, og det handler om at få dem ud af markedet og kun have de bedste på markedet. Vi har stadig væk store forhåbninger til, at det, man kalder andengenerationsbiobrændstof, kan blive et miljømæssigt godt produkt, dvs. det, der er produceret udelukkende på restprodukter, halm, majsstokke og andre biologiske restprodukter.
Vi ved det ikke endnu, vi tror, det kan lykkes, men vi ved det ikke endnu.
Under alle omstændigheder er den strategi, vi forfølger på det her område, indtil videre at sige: Vi må arbejde konsekvent for, at reglerne fremmer, at vi kun bruger biobrændstoffer, der er produceret på restprodukter, og ikke de andre underlødige produkter, der er på markedet.
Ud fra den betragtning synes vi selvfølgelig også, det er meget skuffende, at det arbejde, der har været gjort for at lave en frivillig aftale mellem regeringen og oliebranchen, ikke har ført til bedre resultater.
Det er virkelig også personligt for mig en stor skuffelse, for vi arbejdede meget for, at det skulle hæve niveauet til et langt højere miljøniveau, da vi sidste år besluttede, at regeringen skulle gå i forhandlinger med oliebranchen.
Jeg synes ikke, vi skal give op på det her område, men blive ved med at arbejde, og en af de ting, vi skal arbejde for, er den nationale ret til at sige, at her i landet, hvad enten det er det ene eller det andet EU-land, ønsker vi altså kun, at det skal være andengenerationsbiobrændstoffer, det, der er produceret på restprodukter, der bliver brugt.
Der er et godt stykke vej endnu, men hvis vi skal nå derhen, er det altså vigtigt, at alle, der er kritiske over for biobrændstoffer, går seriøst ind i det arbejde, for når man stiller sig lidt ude på sidelinjen, kan det godt lyde rigtig flot, men så kommer man ikke til at påvirke den faktiske politiske udvikling.
Det andet, jeg vil sige, er, at jeg vil opfordre oliebranchen til, når nu de skal indfri deres reduktioner, så at se på effektiviseringer og sige, at det med biobrændstoffer kun er noget, man bruger i yderste nødstilfælde, hvis man ikke gennem almindelige effektiviseringer rent faktisk kan opnå de målsætninger, der er lagt i lovforslaget her.
Margrethe Vestager (RV), 2010-12-17:
Jeg vil gerne tage tråden op fra SF's ordfører, men også for at pointere, at det her direktiv er bedre end ingenting.
Hvis ikke vi havde haft en europæisk debat om biobrændstoffer af anden generation, havde vi ingen debat, for Danmark er bagud på det her område som på så mange andre områder, og hvis ikke EU var med til at sætte debatten på hele det her område, risikerede vi, at Danmark ikke var med.
Den diskussion, som bliver rejst i dag, er for os at se en helt afgørende diskussion, fordi det ikke holder for nogen nærmere undersøgelse, at fødevarer bliver omdannet til biobrændstoffer, eller at produktionen af biobrændstoffer fortrænger fødevareproduktion fra sparsom landbrugsjord
Derfor er det meget afgørende hele tiden at skubbe på med, at biobrændstoffer må være af anden generation, og at biobrændstoffer må være bæredygtige.
Fra radikal side stemmer vi for forslaget.
Det gør vi med en vis tøven, men vi tror faktisk, det er det rigtige at gøre på det her tidspunkt, også fordi der stadig væk er konkurrence mellem forskellige teknologier, og derfor er det vigtigt også at tage det her med.
Vi deler skuffelsen over, at vi ikke har fået bedre aftaler med olieindustrien, fordi vi tidligere har haft stor glæde af frivillige aftaler, f.eks. de aftaler om energieffektivisering, vi har haft med store danske virksomheder.
For os er arbejdet ikke slut, og jeg håber, at kollegerne her i Folketingssalen og dem, som følger debatten, er efterladt med det klare indtryk, at det her område er vigtigt, og at det også er vigtigt for de partier, som går ind for bæredygtighed, også når det kommer til brændstof.
Per Husted (S), 2010-12-17:
Tak for ordet.
Det er egentlig pudsigt at stå og diskutere det her den sidste fredag før jul.
Under første- og andenbehandlingen var der faktisk ikke den store diskussion omkring det her emne.
Det, vi egentlig taler om her, er faktisk et EU-direktiv, som vi skal implementere.
Der er egentlig ikke det store i det.
Men diskussionen her omkring kul og andengenerationsbiobrændsel er jo altid interessant, og det er en, vi forhåbentlig skal have rigtig meget i det nye år, men man kan godt diskutere, om det er det rette forum at tage den helt store diskussion i.
Vores holdning til det her forslag er, at vi selvfølgelig går ind for det.
Det er ren og skær implementering af et EU-direktiv, som der ikke er de store diskussionsemner i.
Meta Fuglsang (SF), 2010-12-17:
Med det lovforslag, der ligger her, og som skal endelig vedtages, er der al mulig grund til at forsøge endnu en gang at appellere til den sunde fornuft.
Når man får høringssvar, og når man får indlæg fra en høring, der siger, at det er tvivlsomt, om besparelsen er der, og at den i øvrigt er meget lille; at det er tvivlsomt, om man kan få personaleressourcer, der er kvalificerede til at tage sig af sagen; at det er tvivlsomt, om den konstruktion, man laver her, egner sig til at have delt myndighed, så er der grund til at lytte.
Det, vi ser her, er et lovforslag, som man haster igennem, hvor man først laver en konstruktion, uden at man har indholdet på plads, hvor man er nødt til at holde fast i en aftale, man en gang har lavet, på trods af alle de gode argumenter, der kommer frem en gang til.
Så i stedet for at skyde først og spørge bagefter synes jeg, man skal kigge på de ting, der er kommet frem under forberedelsen af det her lovforslag, og spørge sig selv, om det ikke var en idé at udsætte det og få noget mere viden frem om, hvordan man har tænkt sig at gennemføre det her, så man ikke laver en konstruktion uden indhold, som ikke passer til indholdet, så man ikke træffer en beslutning, som er bygget på en besparelse, som viser sig ikke at være der.
Så en appel til den sunde fornuft: Lad os få trukket det tilbage, og lad os kigge på, hvordan vi gør det her på en fornuftig måde.
Erling Bonnesen (V), 2010-12-17:
Der bliver ved mange gode lejligheder sagt, at vi skal have fokus på at spare nogle penge på administration og at overføre pengene til noget mere velfærd.
Det er lige præcis det, som det her lovforslag går ud på.
Der er penge at spare på administration, kommunerne får lov at beholde pengene, og de kan prioritere de penge til mere velfærd.
Det er det korte af det lange.
Hvad er så kernen i det her?
Det er, at man så at sige får maskinberegningerne samlet nogle få steder, så det er da ren sund fornuft.
Hvorfor kan SF være imod det?
Meta Fuglsang (SF), 2010-12-17:
SF er selvfølgelig ikke imod, at man sparer på administration, at man sparer nogle steder, så man får mere velfærd og flere af de der såkaldte varme hænder.
Pointen er, at vi her har et forslag til besparelse, som Jørgen Grønnegård Christensen kalder fugle på taget, altså hvorom man siger, at den besparelse, der ligger på papiret, er så usikker, at man ikke tror, den kommer.
Man har lavet en konstruktion, hvor kommunerne bærer den fulde risiko for en besparelse, som i øvrigt er meget lille.
Det har vi noget imod.
Så lad os finde nogle intelligente måder at spare på administrationen på og nogle sikkerheder for, at det her er o.k.
Hvis man mener, at det her er så sikkert, kunne man måske lave en ordning, så det ikke er kommunerne, der bærer den fulde økonomiske risiko for noget, regeringen påstår findes.
Erling Bonnesen (V), 2010-12-17:
Der er ikke tale om fugle på taget.
Spørg kommunerne selv.
Prøv at spørge KL.
På selv samme konference svarede KL's repræsentant jo også: Ja, der er noget at komme efter, ja, der er penge i det her.
Også på konferencen blev der jo sagt, at det endda kan være, at der er flere penge at komme efter, og derfor kan vi jo kun bare konstatere, at vi er på rette vej.
Der er penge at spare på administration, som man kan overføre til mere velfærd.
Er det ikke sund fornuft?
Meta Fuglsang (SF), 2010-12-17:
Man kan jo godt komme i tvivl om, om det er den samme konference, vi har været til.
Jeg har været til en konference, hvor folk, der ved noget om det her, sagde, at det er usikkert, om der er en besparelse eller ej, og det har jeg lyttet til.
Jeg har ikke sagt, at det her skal man under ingen omstændigheder gøre, jeg siger, at vi skal være fuldstændig klar over, hvad vi gør, og diskutere, om vi gør det på den bedst mulige måde.
Det er det, jeg har bedt om.
Så vil jeg opfordre til, at hr. Erling Bonnesen går på talerstolen som ordfører, så vi andre kan få en diskussion med ham om, hvad det er, der er op og ned i det her.
Så den her forestilling om, at der her er blevet gjort et grundigt arbejde med en aftale, hvor begge parter har haft indflydelse og været fuldt oplyst om alting, og at der er blevet taget højde for alt, er en illusion.
Ja, vi har en aftale mellem KL og staten, som bygger på de forudsætninger, der forelå på det tidspunkt.
Nu kan vi se, at de forudsætninger formentlig ikke holder.
Det vil sige, at vi holder kommunerne fast på en aftale, hvor de forudsætninger, de har indgået aftalen på, måske ikke findes eller vakler.
Det ved vi, og det ved regeringen som den ene aftalepart, og det synes jeg ikke er en o.k. måde at forhandle på.
Jeg synes ikke, det er en o.k. måde at indgå aftaler på, og jeg synes ikke, det er en o.k. måde at gennemføre aftaler på, når vi mod bedre vidende holder fast i en aftale, hvor forudsætningerne ikke længere findes, hvor vi stiller kommunerne i en meget dårlig økonomisk situation.
Jeg synes, det er uværdigt, jeg synes ikke, det er o.k. over for kommunerne, og jeg kan godt forstå, hvis det bliver svært en anden gang at indgå nogle fornuftige aftaler mellem KL og staten.
Bent Bøgsted (DF), 2010-12-17:
Fru Meta Fuglsang svarer jo ikke på det, der bliver spurgt om.
En ting, vi må forholde os til, er, at KL selv har været med til at indgå den her aftale, og det har kommunerne også.
At vi så herinde er politisk uenige med SF, er helt o.k., det har jeg fuld forståelse for, men det er altså i forhandlinger med kommunerne selv, at de har sagt ja til den konstruktion, Udbetaling Danmark, der skal etableres.
Og så burde fru Meta Fuglsang kunne svare på, om ikke der står i loven, at hvis der er behov for personlig kontakt, så henvender man sig til borgerservice.