runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2012-11-15:
Fra socialdemokratisk side vil vi gerne udtrykke vores opbakning og ros til Enhedslisten for sammen med os at ville bekæmpe den her ulovlige cabotagekørsel, bekæmpe piratkørsel og ikke mindst bekæmpe løndumping, hvor vi lige pludselig oplever, at f.eks. rumænske lønninger er det, der gør sig gældende på det danske arbejdsmarked.
Det kan vi ikke leve med.
Nu har jeg været i gang med en mindre undersøgelse, og da jeg ved, at hr. Henning Hyllested ikke alene har en mindst lige så god hukommelse som hr. Andreas Steenberg fra Det Radikale Venstre, men at han også har levet et langt liv, om ikke siden hjulets opfindelse, så i hvert fald måske siden det første vogntog, og i den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Henning Hyllested på baggrund af hans lange erfaring og gode hukommelse: Kan hr. Henning Hyllested og Enhedslisten komme i tanke om, om Dansk Folkeparti, da det virkelig var muligt for dem at få indflydelse på det her, gjorde en forskel på det her område?
Andreas Steenberg (RV), 2012-11-15:
Det er sådan en særlig ting herinde, at selv om man har fået svar på sit spørgsmål, kan man godt stille et spørgsmål alligevel.
Men det er rigtigt.
Vi er jo en del af regeringen, og derfor er vi også helt med på den melding, der kommer fra transportministeren i dag, om, at vi ikke ønsker en yderligere liberalisering i 2014.
Med hensyn til hvordan vi så ellers skal forholde os, er jeg jo også enig med transportministeren i, at vi ikke har nogen klar melding i dag om, hvordan vi ellers ønsker den her forordning ændret.
Men vi ønsker den i hvert fald ikke mere liberaliseret, end den allerede er.
Henning Hyllested (EL), 2012-11-15:
Den sidste melding er jeg jo rigtig glad for, for det var faktisk mit næste spørgsmål.
Derfor vil jeg da selvfølgelig bede om at få det gentaget.
Betyder det, at Det Radikale Venstre også vender sig mod en yderligere liberalisering?
Ihukommende, at vi har en forordning, som trods alt er meget liberal, og som åbner op for løndumping, kan man så forvente, at Det Radikale Venstre ikke bare går imod yderligere liberalisering, men måske også vil udfordre EU på den gældende forordning og måske prøve at stramme op på den eller ændre på reglerne i den, når nu muligheden opstår, i og med at forordningen skal revideres her i løbet af næste år?
Andreas Steenberg (RV), 2012-11-15:
Nu har vi en socialliberal tilgang til økonomien og ikke en liberalistisk, så det har hr. Henning Hyllested misforstået.
Men en meget vigtig del af den her forordning er jo også den sociale klausul, der ligger i, at man ikke har lavet en fuld liberalisering.
Det støtter vi op om.
Og vi støtter også op om den melding, der er kommet fra transportministeren i dag, om, at vi ikke ønsker yderligere liberaliseringer på nuværende tidspunkt.
Henning Hyllested (EL), 2012-11-15:
Så vidt jeg erindrer, er hr. Andreas Steenberg valgt ind i Folketinget, samtidig med at jeg er det.
Jeg vil vædde med, at hr. Andreas Steenberg overhovedet ikke har haft sin opmærksomhed vendt mod det her problemkompleks, før hr. Andreas Steenberg blev valgt ind i Folketinget og blev transportordfører.
Jeg vil gerne have lov at spørge ordføreren, om ordføreren er bekymret over den liberalisering, der jo allerede har fundet sted som følge af den forordning, som eksisterer i dag.
Bekymrer det hr. Andreas Steenberg, som jo er fra et parti, der hylder en meget, meget liberalistisk tilgang til økonomi?
Bekymrer det hr. Andreas Steenberg, at der har fundet en voldsom liberalisering sted, som truer det danske vognmandserhverv og de danske chaufførjob med sammenbrud i løbet af 5-10 år?
Ja, det er jo det, som det embedsmandsudvalg, der har lavet rapporten, har fundet frem til.
Efter vores mening udfordrer man ikke i den forbindelse EU-systemet tilstrækkeligt.
Man har spurgt, og man har fået svar, som man spørger, selvfølgelig.
I forhandlingerne om social dumping på det her område har vi selv spurgt, om der foreligger nogen retspraksis.
Nej, det gør der ikke.
Der er åbenbart ikke nogen, der har prøvet at føre sager på det her område.
Og det er der, hvor vi mener at staten, regeringen, Folketinget i langt højere grad burde gå i clinch med EU-systemet, prøve at udfordre det og ikke bare spørge og så få det svar, man i virkeligheden forventer.
I Enhedslisten tager vi ikke så stort et hensyn til EU-systemet.
Jeg erkender, at det er klart, at vi er oppe imod EU her, vi er oppe imod kernestof i EU, nemlig fri bevægelighed, det indre marked osv.
For det, man er oppe imod, er jo altså også, at man har nogle arbejdsmarkeder med meget, meget forskellige lønninger i Europa.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-15:
Venstre har fremsat forslag om at bevare boligjobordningen, som i daglig tale kaldes håndværker- eller servicefradrag.
Indledningsvis vil jeg gerne understrege, at regeringen ikke støtter det fremsatte beslutningsforslag.
Regeringen ønsker at føre en ansvarlig økonomisk politik med en prioritering af de initiativer, der giver den største effekt.
Det er desværre ikke tilfældet med det beslutningsforslag, som Venstre har fremsat.
Ved indførelsen af boligjobordningen fra juni 2011 blev provenuvirkningen på helårsbasis skønnet til 1,75 mia. kr. under hensyntagen til tilbageløb og adfærdsændringer.
Ordningen var finansieret af lavere offentligt forbrug.
Disse besparelser indgår fortsat som en del af den samlede finanspolitiske prioritering.
En fortsættelse af boligjobordningen forudsætter derfor, at der findes en ny finansiering.
Regeringen må konstatere, at Venstre ikke kan anvise den fornødne konkrete finansiering, men blot angiver, at finansieringen skal findes under forhandlinger om finansloven.
Det er ikke lykkedes som bekendt.
På den baggrund støtter regeringen ikke den foreslåede bevarelse af boligjobordningen.
Pengene er efter vores opfattelse bedre brugt på andre initiativer.
Det er ikke, fordi regeringen er uenig i de erklærede mål, som Venstre har med at bevare ordningen.
Regeringen har som en topprioritet at skabe vækst og nye job.
Regeringen arbejder også hårdt for at bekæmpe sort arbejde.
Vi må bare konstatere, at vi vurderer, at andre initiativer har større effekt end en forlængelse af boligjobordningen.
Med den netop vedtagne skattereform, som Venstre og Konservative retfærdigvis også lagde stemmer til, skabes der ny vækst, og det sikres, at særlig lønmodtagere med lav- og mellemindkomster får en økonomisk gevinst.
På sigt bidrager skattereformen til at øge beskæftigelsen med ca. 15.000 personer.
Til sammenligning er beskæftigelseseffekten af boligjobordningen forholdsvis beskeden.
Ordningen skønnes kun at skabe ca. 1.200 nye job.
Det svarer til, at det koster ca. 1,5 mio. kr. pr. nyt job.
Der er altså tale om forholdsvis få og relativt dyre nye job.
Meget af det udførte arbejde under boligjobordningen ville således blive udført uanset den økonomiske tilskyndelse, som skattefradraget har givet.
Et andet hovedformål med at bevare boligjobordningen er ifølge Venstre at bekæmpe sort arbejde.
Også her har regeringen allerede gennemført målrettede initiativer, ikke mindst inden for byggebranchen.
Samtidig medvirker skattereformen til at begrænse udbredelsen af social dumping og til at skabe mere fair konkurrencevilkår mellem danske og udenlandske virksomheder, der arbejder i Danmark.
Regeringen ønsker, som jeg nævnte i indledningen, at føre en ansvarlig økonomisk politik, der prioriterer de initiativer, der giver den største effekt, og som alle er fuldt finansieret.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2012-11-15:
Vi er ikke alene inde i kampen, vi ønsker reelt også at gøre noget, for vi har ikke den samme ærefrygt i forhold til regler besluttet i Bruxelles, som Socialdemokraterne har.
Vi ønsker også at gøre noget ved det, det er jo forskellen på os og regeringen i forhold til cabotagekørsel.
Så vil jeg bare sige, at den her forordning jo aldrig nogen sinde har været behandlet her i salen, heller ikke den danske fortolkning af den.
Den har ikke været behandlet hernede i Folketingssalen.
Nej, det er noget, man har foretaget rent administrativt.
Derfor har vi ikke stemt imod den, vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn, for jeg kan love for, at hvis den nuværende fortolkning af cabotagereglerne var kommet til behandling hernede i salen, så havde Dansk Folkeparti stemt imod.
Rasmus Prehn (S), 2012-11-15:
Jamen fra socialdemokratisk side er vi rigtig glade for, at vi kan have den alliance med Dansk Folkeparti om netop at sætte ind med yderligere politikontrol, at man tager hånd om nogle af de ting, og også at vi kan blive enige om at holde EU i ørerne, sådan at reglerne gør, at vi bedst muligt kan bekæmpe løndumping.
Det er rigtig positivt.
Det, jeg ikke rigtig kan forstå på anden måde, er, at Dansk Folkeparti giver udtryk for her på talerstolen, at det, der skete i 2008, sådan set ikke var, at Dansk Folkeparti slog til lyd for den her karensperiode.
Det var sådan set bare Dansk Folkepartis almindelige EU-skepsis, der trådte i kraft der, for på det tidspunkt har man jo haft den opfattelse, at karensperioden var indbefattet.
Men o.k., lad os bare bruge den her debat som en anledning til at arbejde videre for at undgå social dumping i fremtiden.
Jeg synes, det er dejligt, at Dansk Folkeparti efter mange års tøven er kommet ind i kampen på det her område.
Det er positivt.
Det takker vi for fra Socialdemokratiets side.
Kim Christiansen (DF), 2012-11-15:
Jeg var ikke selv til stede på det pågældende møde.
Jeg kan kun henholde mig til referatet og der se, at vi har været imod den her forordning, ligesom vi generelt er skeptiske og kritiske over for så mange andre forordninger, der kommer, fordi vi frygter, at det også i det her tilfælde vil forringe vilkårene for dem, der arbejder i Danmark.
Jeg vil meget gerne anerkende, at der er sat penge af.
Selvfølgelig, det har jeg gjort ved flere lejligheder.
Jeg synes, det er godt, at vi får sat midler af til at komme på forkant med de her ulovligheder, der bliver begået, men det er bare ikke det, den her debat handler om.
Den handler om, hvordan nogle kynisk på fuld lovlig vis udnytter nogle tåbelige danske cabotageregler.
Det er det, den her debat skal handle om.
Den handler ikke om ulovligheder, for der er ikke noget ulovligt i at køre 365 dage om året i Danmark.
Det har jeg fået et svar fra ministeren om, og jeg tror på, at når jeg får noget fra ministeren, så passer det selvfølgelig.
Så til al den her snak om, at man ikke vil yderligere liberalisering, vil jeg sige: Nej, men det er ved gud heller ikke nødvendigt, for det kan næsten ikke blive mere liberalt, end det er i dag, fordi man har den her regel om, at man bare skal krydse landegrænsen.
Rasmus Prehn (S), 2012-11-15:
Fra socialdemokratisk side vil vi selvfølgelig også gerne takke Dansk Folkeparti for at tage den her debat op.
Jeg tror, at vi stort set alle sammen her i Folketingssalen tager det her meget alvorligt.
Derfor synes jeg også, at Dansk Folkeparti skulle anerkende det store arbejde, som den nye regering har gjort på det her område, med sidste år at sætte 10 mio. kr. af til yderligere politiindsats, i år 7,5 mio. kr. til at øge den her indsats.
Man nedsætter udvalg, man arbejder med at få præciseret det her med, hvad international kørsel er.
Vil Dansk Folkeparti ikke anerkende det?
Så til den historiske udredning.
Jeg bliver lidt forundret.
Man har haft hele dagen til at forberede Dansk Folkepartis svar på det her, netop om det med karensperioden, og så siger Dansk Folkepartis ordfører: Jamen tilbage i 2008 stemte vi imod.
Men så siger Dansk Folkepartis ordfører i samme åndedrag: Ja, der var godt nok en minister, som ellers garanterede for, at der var en karensperiode.
Det var så godt nok fejlagtigt, men hun gav den garanti.
Hvorfor var Dansk Folkeparti så imod?
Hvis karensperioden betød så meget og ministeren sagde, at den var der, hvorfor stemte man så imod?
Leif Mikkelsen (LA), 2012-11-15:
Jo, den del af det, der foregår på fuldt lovlig vis, understreger jo med al tydelighed vores situation med manglende konkurrenceevne.
Så den er gal for det danske vognmandserhverv, der, hvor det foregår fuldt lovligt.
Ministerens svar til mig før var jo, at det store problem var, at man altså også havde vilkår, der var ulovlige, og at man havde dårlige vilkår for chauffører osv.
Problemet er jo, at vi altid løser, og jeg understreger: altid løser problemerne ved flere regler, og det er også det, vi taler om her.
Jeg ser med tilfredshed på, at regeringen har igangsat et udredningsarbejde på det her område, og så må vi se.
Men vi ønsker simpelt hen at vente, indtil vi har andre løsninger end blot flere regler.
Vi mister trykket på ansvarlige politikere om at få ændret rammevilkårene for vores erhvervsliv, hvis vi bare laver erstatningsregler osv. Så vi holder fast i en liberal indgang til det her.
Henning Hyllested (EL), 2012-11-15:
Men hvor længe vil man vente?
vil jeg spørge hr. Leif Mikkelsen.
Hvad er det for nogle forudsætninger, der skal ændres?
Skal vi vente på, at rumænere og bulgarere kommer op på samme lønniveau som danskere, inden vi ændrer på noget?
Og hvad skal der så foregå i mellemtiden?
Jeg spørger igen, for det er jo den nuværende forordning, der giver anledning til problemerne.
Vi er enige om alt det med de ulovlige capotagekørsler; det sætter vi ind imod med kontrol osv. Men med den nuværende forordning truer løndumping det danske chaufførerhverv og det danske vognmandserhverv – på fuld lovlig vis, kan man sige, fordi man henholder sig til EU's forordning og EU's regler om fri bevægelighed og indre marked.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-11-15:
Jeg understregede vist, at der ideelt set burde ske en øget liberalisering, og så skulle der være fri næring.
Det er bestemt det, vi ønsker.
Hvor længe vi så vil vente?
Ja, hvis ellers hr. Henning Hyllested har fulgt med i situationen for det liberale parti, vi har i det her Folketing, og hvis repræsentant står på talerstolen i øjeblikket, så kan jeg understrege, at vi jo er nødt til at vente, indtil vi får de afgørende mandater.
Det er klart, at det bestemt er et sigte efter næste valg.
Og så vil vi bevæge os væk fra den situation, hvor vi skal lave flere regler, flere særordninger for at beskytte dansk erhvervslivs interesser, for så vil man sådan set kunne klare sig på markedet uden.
Så jeg ønsker bestemt en liberalisering på det her område, men erkender, at vi har et erhvervsliv, som ikke kan klare den liberalisering, fordi vi har indhyllet os selv i en økonomisk situation med en ubalance mellem den offentlige og den private sektor, der gør, at det ville være uansvarligt at gøre det, fordi arbejdspladserne ryger ud af Danmark.
Der er røget industriarbejdspladser nok ud af Danmark med den politik, der har været ført, og med den politik, der føres nu, hvor også hr. Henning Hyllesteds parti lægger stemmer til øgede skatter og afgifter, og det er gift – også for det, vi taler om i dag.
Henning Hyllested (EL), 2012-11-15:
Når man siger, at man holder fast i, at man ikke vil yderligere liberaliseringer, så er det jo i sig selv et bemærkelsesværdigt standpunkt, når vi nu snakker Liberal Alliance.
Men o.k., det erkender jeg, og det skyldes, at forudsætningerne er for forskellige, forstår jeg.
Det, det handler om, er så at ændre på de forudsætninger.
En måde at ændre forudsætningerne på var jo også, at man som et forsvar ændrede på forordningen, for hvor længe, vil jeg gerne spørge ordføreren om, vil Liberal Alliance vil vente?
Hvornår er forudsætningerne ændret så meget, at man kan give, om jeg så må sige, det hele frit løb?
Det kunne jo være interessant at vide, for hvad skal der så foregå i hele den lange periode?
Der er man tilfreds med den liberalisering, der har fundet sted, som jo giver anledning til problemerne, og som giver anledning til, at vognmandserhvervet er truet, som også ordføreren er inde på.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-11-15:
Tak for det.
Ideelt set burde der jo være fri næring, fri konkurrence, frie muligheder.
Problemet er, at hver gang vi diskuterer et problem med konkurrenceforvridning, forsøger vi os med flere regler, flere begrænsninger, mere kontrol.
Når jeg siger »ideelt set«, er det jo, fordi vi så også kan konstatere, at vi ikke er i den ideelle verden, for der er ikke lige vilkår.
Rammevilkårene er vidt forskellige, og når det her er, tror jeg godt, jeg tør sige, et større problem for det danske vognmandserhverv – det kan vi se på de arbejdspladser, der er tabt – så er det, fordi der er dårligere rammevilkår for danske vognmænd og for dansk erhvervsliv end ellers.
Det ville jo være interessant at diskutere, om man kunne lave om på det.
Der var jo en borgerlig regering, der havde chancen i 10 år, bl.a. med forslagsstillerens støtte her, og det har egentlig ikke rettet op på den sag.
Desværre ville ministeren heller ikke rigtig diskutere mit spørgsmål til ham om, hvor stort et ansvar man har for det.
Nu kan vi så lige i øjeblikket se i pressen, at når først man er færdig med at være minister, bliver man meget klogere på det her område.
Hr. Ole Sohn, tidligere erhvervsminister, er ude i pressen at sige, at lønningerne simpelt hen er for høje, og at han er blev meget klogere af at have været erhvervsminister.
Hr. Claus Hjort Frederiksen er ude at sige noget af det samme.
Det kunne jo godt få os til tænke tanken, at det måske var en god idé at lave en hurtigere rokade med ministre, sådan at man kom ind og blev minister og kom ud igen meget klogere.
Så kunne der virkelig komme skred i den her øvelse, som burde gå på, at vi fik færre regler, mere fri næring, så det danske erhvervsliv kunne klare sig internationalt uden snærende bånd.
For det er desværre rigtigt – og nu skal jeg ikke gentage problemerne, for de er ridset op fra den her talerstol – at det danske vognmandserhverv har det svært.
Det har vi set længe, og derfor slår vi sådan set erhvervet ihjel, hvis der ikke er regler på området.
Derfor støtter vi selvfølgelig, at når der er regler, skal de overholdes, og så skal der være den nødvendige kontrol.
Men det var altså meget bedre, reelt set, at prøve at ændre på de forudsætninger, der er for de her problemer, end det er at lappe på det.
Derfor mener vi sådan set ikke, at det er flere regler, der er brug for overhovedet, og derfor kan vi ikke støtte det forslag, som vi behandler her i dag.
Men vi erkender, at der er god grund til at kaste lys på problemet på grund af Danmarks manglende konkurrenceevne og vores egne rammevilkår og så den politik, hvormed vi i bund og grund selv har skabt problemerne for vores erhvervsliv.
Andreas Steenberg (RV), 2012-11-15:
Det er korrekt.
Der er vist aldrig kommet et forslag fra Dansk Folkeparti om det, dengang man var med i et flertal før sidste valg.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-11-15:
Jeg vil gerne kvittere for, at Enhedslisten kerer sig om cabotagekørsel, og hr. Henning Hyllested har gjort en god indsats, siden han er kommet herind i Folketinget.
Men det, vi diskuterer, er jo, hvilke virkemidler vi kan bruge, hvad der er realistisk, og hvad der ikke er realistisk.
Derfor vil jeg spørge hr. Henning Hyllested: Hvis nu man vil ændre de fælles cabotageregler – stramme op på dem, som jeg kan forstå Enhedslisten vil, bl.a. med karensperioden – er det så noget, der vil ske i København, eller er det noget, der skal ske nede i Bruxelles?
Det var mit første spørgsmål.
Det andet går på den præmis, at Enhedslisten jo er et trofast støtteparti for regeringen og et parti, der er glad for regeringen og det, den kommer med.
Derfor vil jeg spørge, om hr. Henning Hyllested anerkender regeringens nye rapport om social dumping, hvor der bl.a. står, at Danmark ikke har mulighed for at indføre en karensperiode for cabotage inden for den gældende EU-forordning, og at vi vil få en stor retssag på halsen, hvis vi prøver på det.
Rasmus Prehn (S), 2012-11-15:
Jeg synes, det er et rigtig godt spørgsmål, hr. Kim Christiansen stiller, og vi er inde ved kernen af den her problemstilling.
Sagen er, at da man lavede den her forordning, har ånden været – det er jeg sikker på – at man skulle have cabotagekørsel af miljømæssige hensyn, af økonomiske hensyn.
Det skulle være sådan, at når man havde en reel international kørsel, når man alligevel var på langtur, så gav det mening, at man kunne tage nogle indenrigsfragtopgaver og løse ved samme lejlighed, så man ikke spildte ressourcer.
Det var ånden og tanken i det her.
Det, man ikke havde set komme, var de typer, der finder på at sætte piratkørsel i system, som systematisk kører ned over grænsen for bare at vende tilbage.
Det er derfor, at vi fra socialdemokratisk side er stærkt optaget af at kigge på, hvad der er en reel international kørsel.
Det med karensperioden tror vi ikke er realistisk, men vi vil selvfølgelig diskutere alt, undersøge alt, tage dialogen med de andre EU-lande.
Kim Christiansen (DF), 2012-11-15:
Tak for det.
Hr. Rasmus Prehn har haft en lille smule travlt med at skose Dansk Folkeparti for, at vi ikke har gjort noget ved det her tidligere.
Hr. Bent Bøgsted forklarede hvorfor, nemlig fordi den her lov jo sådan set ikke har været gældende så længe.
Og hr. Rasmus Prehn kender jo også Venstres holdning til den her problematik.
Så det forklarer også en lille smule om, hvorfor vi ikke har kunnet ændre ret meget på det.
Men det er noget andet, jeg gerne vil høre om, for hr. Rasmus Prehn havde jo en meget rørende indledning om de her stakler, der sidder ude på rastepladser osv.
Den sag er vi jo enige om, og det er egentlig heller ikke de mennesker, vi på nogen måde går efter.
Dem vil vi faktisk gerne hjælpe, for det er jo social dumping.
Det er ikke så meget det, beslutningsforslaget her handler om.
Det handler jo ganske enkelt om de nævnte 7 dage.
Jeg vil spørge hr. Rasmus Prehn: Hvorfor er der i forordningen nævnt 7 dage, hvis det nu ikke giver nogen mening alligevel?
Hvis man alligevel kan køre tre kørsler hver dag, bare man krydser grænsen, hvorfor er der så nævnt 7 dage?
Og hvis vi endelig skulle vedtage en regel som den, der er talt meget om i dag, så kunne vi jo bare sige: Hvorfor ikke 3-dages-reglen?
For man kan jo køre én kørsel med tom vogn.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-11-15:
Jo, men det er også det, jeg siger: Vi er klar til at se på den præcisering, der kan være behov for, og det arbejde pågår nu
Jeg håber, man når frem til en enighed om, hvad der skal til af præcisering for at undgå misforståelser.
Så det er vi klar til at se på.
Men at indføre en karensperiode er simpelt hen et skridt, som vil være i strid med den nuværende forordning, og så får vi bare en »tilbage, løb« – det er noget, jeg kender fra hæren, og det er ikke særlig sjovt.
Og det svækker i øvrigt vores indflydelse på andre områder, som er vigtige for danske vognmænd i EU-systemet.