runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2009-04-15:
Men det er jo det, der bliver påstand mod påstand.
Jeg synes, det er lidt flot sådan nærmest at lade lidt hånt om den måde, som et retssamfund fungerer på, ved at sige, at det betyder, at hr. Morten Østergaard mener, at hvis Folketinget vedtager love og borgerne er utilfredse, så skal de bare lægge sag an.
Ja, sådan er det jo i et retssamfund.
Hvis man er utilfreds med den måde, man bliver behandlet på, kan forvaltningsafgørelser indbringes for domstolene.
I den her sammenhæng er der ikke behov for at involvere domstolene, fordi man kan anke den afgørelse, man har fået og få det igennem klagesystemet.
Men når det så er sagt, vil jeg også sige, at selvfølgelig skal der være hjemmel til det.
Det er det, disputten går på.
Der er jo i dag i sygedagpengeloven hjemmel til, at man kan få en sanktion, hvis ikke man vil deltage i sin behandling - det er én type hjemmel - eller hvis ikke man vil deltage i den opfølgning, som er reguleret af kapitel 6, som hele debatten handler om, og som der altså gerne må laves forsøg med ifølge den paragraf, som er forsøgsbemyndigelsen.
Spørgsmålet er så rækkevidden, og det er jo det, der hver eneste dag behandles klagesager om.
Per Clausen (EL), 2009-04-15:
Jeg tror, at hr. Jens Vibjerg bliver nødt til at acceptere, at jeg indtager det synspunkt, at jeg godt i nogle tilfælde kan gå ind for sanktioner uden at ville tilslutte mig alle de sanktioner, hr. Jens Vibjerg er i stand til at fantasere sig til og måske endda få gennemført.
Det er det første, jeg vil sige.
Det kan godt være, at hr. Jens Vibjerg siger, at det ikke var, fordi de ikke ville medvirke i et forsøg.
Jens Vibjerg (V), 2009-04-15:
Jeg synes - og det er i hvert fald Venstres holdning - at vi skal hjælpe folk, der er blevet syge, så godt, vi kan, tilbage på arbejdsmarkedet.
Derfor synes jeg, at det er skammeligt, at Enhedslisten ikke har samme opfattelse, men at Enhedslistens opfattelse er, at er man blevet syg, får man sygedagpenge, og så bliver man parkeret henne i vindueskarmen, og så kan man ellers sidde der og støve til, og så sker der ikke mere.
I forhold til mennesker, der er blevet syge, i hvert fald med en længerevarende sygdom, er det jo afgørende, at man kommer ind og hjælper med en række tiltag, for at de ikke mister fodfæstet på arbejdsmarkedet.
Det at miste fodfæstet på arbejdsmarkedet er jo det, der både økonomisk og socialt er den største katastrofe for mennesker.
Per Clausen (EL), 2009-04-15:
Jeg ved ikke helt, hvor mange gange jeg skal gentage, hvor ivrigt og entusiastisk vi i Enhedslisten støtter, at der gøres en opfølgende indsats over for syge, at vi gør, hvad vi kan, for at fastholde dem på arbejdsmarkedet, og at vi gør, hvad vi kan, for at hjælpe dem ind på arbejdsmarkedet igen, hvis de er røget ud.
Oven i købet - hvad der slet ikke har været nævnt i den her debat, og det undrer mig, for vi har da været vidt omkring - vil vi gerne gøre en indsats for at forbedre arbejdsmiljøet, sådan at den mellem en tredjedel og halvdelen af alle sygetilfælde, som skyldes dårligt arbejdsmiljø, kunne begrænses.
Der, hvor jeg bare er uenig med hr. Jens Vibjerg og et flertal her i Folketinget, er, når det kommer til ønsket om at gennemføre sanktioner over for mennesker, der ikke vil medvirke i et forsøg.
Der er vi bare grundlæggende uenige.
Jeg synes da, at det er rigtig skidt, at der er et flertal her i Folketinget, der synes, at det er en god idé, at vi, når vi gennemfører et forsøg, siger, at den eneste måde, vi kan gennemføre de forsøg på på en god og effektiv og hensigtsmæssig måde, er ved at gøre det til noget, som bliver ramt af en sanktion, hvis man ikke ønsker at medvirke i det forsøg.
Det er det, man har gjort her, og det er det, Enhedslisten er imod.
Jens Vibjerg (V), 2009-04-15:
Nu bliver det efterhånden svært at forstå, hvad hr. Per Clausen mener, for på den ene side vil hr. Per Clausen overhovedet ikke være med til nogen sanktioner, og på den anden side siger hr. Per Clausen nu, at der måske alligevel skal være nogle sanktioner.
De mennesker, vi snakker om her, er jo ikke blevet sanktioneret, på grund af at de ikke ville være med i et forsøg, de er blevet sanktioneret, fordi de ikke ville være med i en aktivitet.
Det, hr. Per Clausen på den ene side går ind for, er jo, at der er en sanktionsmulighed, hvis folk ikke vil medvirke i de ting, der skal ske, for at de kan komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Jeg synes, at vi må have det afklaret med hr. Per Clausen, om han rent faktisk mener, at der skal være sanktioner, eller at der ikke skal.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-15:
Der er på et tidspunkt i dag blevet snakket om, at det er spild af tid, at vi er her.
Jeg synes faktisk, at den debat, der har været her, og de indlæg, der har været, fuldstændig har tilbagevist det og vist, at der har været rigtig god grund til at foretage den her hasteforespørgsel.
Der er alt for mange syge i Danmark, og der er rigtig god grund til at lave en tidlig indsats, der er koordineret mellem den syge, arbejdsgiveren, kommunen, lægen osv.
Og den høring, som vi har talt om flere gange i dag, og som vi var til i formiddag, viste jo nøjagtig, at der er rigtig, rigtig gode resultater at hente.
Men essensen i dagens debat er jo syge, som tilfældigvis bor i en af de 17 kommuner, der er med i forsøget, som er født i bestemte år, og som er tvunget til at deltage i forsøg med mulighed for eller måske nærmere risiko for at miste deres sygedagpenge, uden at der er lovhjemmel for det.
§ 80 giver jo, som det også er blevet nævnt flere gange i dag, ikke nogen mulighed at lave forsøg med aktivering
Det kan undre mig, og det kan sikkert også undre rigtig mange andre ude i landet, som er på sygedagpenge, at De Konservative og Dansk Folkeparti pludselig har ændret opfattelse i forhold til tidligere og nu synes, at det er i orden, at man fratager dem deres forsørgelse, uden at der er lovgrundlag for det.
Jeg ville gerne have bedt ministeren, hvis jeg havde haft mulighed for det nu, at give Folketinget en garanti for, at alt i denne sag er foregået på et lovligt grundlag.
Det havde jeg desværre ikke, så det må jeg jo bede om skriftligt; det vil jeg gøre efterfølgende.
Alt er foregået lovligt, siger man, og er ikke udtryk for en kynisk minister, der er villig til at begå endog grundlovsbrud for at tage pengene fra de syge, aktivere og sanktionere, uden at det retmæssigt er i orden - sådan som det fremgår af bemærkningerne til det fremsatte forslag, vi har hørt om tidligere i dag, L 165.
Jeg vil anmode ministeren om - på trods af det, ministeren har sagt - at stoppe forsøget og sørge for, at forsøg i fremtiden foregår på et ordentligt lovgrundlag.
Inger Støjberg (V), 2009-04-15:
Jeg vil godt lige indledningsvis præcisere, at kammeradvokatens vurderinger jo er blevet sendt over til Folketinget.
Det var specielt hr. Lennart Damsbo-Andersen, der rejste lidt i tvivl om det.
Så blot for at der er fuldstændig klare linjer: Det er sendt over og er modtaget i udvalget.
Forsøget er tilrettelagt, så der tages hensyn til den enkeltes helbredstilstand og ressourcer.
Derfor friholdes syge fra at deltage i forsøget, hvis behandling er en hindring, hvis den syge har en fast behandlings- eller genoptræningsplan og en fast plan for tilbagevenden til job, hvor jobcenterets indsats åbenlyst ikke kan støtte den enkelte i en gradvis tilbagevenden, hvis den syge har graviditetsbetinget sygdomme, hvis en sag om førtidspension er påbegyndt, eller hvis den syge er i terminalstadiet.
Jeg kan oplyse, at det er ca. 17 pct. af deltagerne, der friholdes fra at deltage i aktiviteter i forsøget.
Samtlige af de jobcentre, der deltager i forsøget »Aktive - hurtigere tilbage«, giver udtryk for, at indsatsen er gavnlig.
Jobcentrene vurderer også, at nogle målgrupper har større udbytte af forsøget end andre.
Det er godt for uafklarede stress- og depressionsramte, i komplekse sager og for ledige.
For personer med behandlingskrævende lidelser og god arbejdsgiverkontakt er det mindre afgørende for tilbagevenden til arbejdet.
Arbejdsmarkedsstyrelsen følger forsøget tæt, og i den grundige evaluering, der foretages af forsøget, kommer deltagerne i forsøget til orde.
Jeg synes nemlig, det er vigtigt også at høre, hvordan deltagerne oplever det at være med i forsøget: Har det haft en værdi for den enkelte?
Har det betydet noget for fastholdelsen til arbejdsmarkedet?
Og har det generelt forbedret livskvaliteten?
For mig hersker der ingen tvivl.
Forsøget er tilrettelagt med de nødvendige hensyn til de enkelte deltagere, og det kører videre som planlagt.
Som ansvarlig minister skal jeg være med til at skabe rammerne for kommunernes arbejde, og resultaterne af forsøget vil give et væsentligt bidrag til, hvordan den fremtidige beskæftigelsesindsats skal tilrettelægges.
Vi har brug for den nye viden, som forsøget giver os, om, hvad der virker, og hvad der ikke virker i beskæftigelsesindsatsen over for syge personer, der er visiteret til fleksjob.
Derfor fortsætter vi naturligvis forsøget, som det er nu.
Per Clausen (EL), 2009-04-15:
Nu er jeg jo nok ikke den første til at klage over, at de ting, man siger, somme tider bliver udlagt lidt vidtløftigt, for det kunne sikkert også ske for mig selv, at jeg gjorde det i forhold til andre.
Men jeg vil gerne sige til hr. Morten Østergaard, at jeg sådan set ikke på noget som helst tidspunkt har sagt, at der ikke skulle være sanktioner.
Vi har faktisk i dag overhovedet ikke diskuteret konkrete sanktioner i lovgivningen.
Vi har diskuteret, om der skal være sanktioner over for mennesker, der ikke ønsker at medvirke i forsøg, og det er altså noget ganske andet.
Jeg synes personligt, at det er fuldstændig urimeligt, at man udsætter folk for sanktioner, fordi de ikke ønsker at medvirke i forsøg, men hellere vil nøjes med de gamle, utilstrækkelige, dårlige ordninger.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-15:
Jeg noterede mig, at hr. Morten Østergaard stillede spørgsmål til mig vedrørende, at man brugte udtrykket uskønt.
Nu har jeg lidt tidligere udlagt den jyske version af »uskønt«.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad der er den københavnske version af »uskønt«.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-15:
Så tror jeg, at man får brug for en anden ordfører.
Jeg er jo født, opvokset og valgt i Århus, så den københavnske version af »uskønt« skal jeg ikke begive mig ud i.
Men jeg kan helt konkret sige, at jeg synes, det er noget sjusk, at man laver en forsøgsbekendtgørelse, som refererer til en forkert lovgivning, og at jeg synes, at det er problematisk, at først efter at sagen har været igennem den trummerum, den har været igennem, kommer kammeradvokaten i sin anden udtalelse og peger på, at der er behov for at præcisere, at man skal adskille behandling og opfølgning for at kunne sanktionere.
Jeg synes, det er stærkt beklageligt, at det forløb har været sådan, men jeg synes, det er væsentligt at vende tilbage til, at det her forsøg er aftalt med Dansk Arbejdsgiverforening, LO, Kommunernes Landsforening og regeringen, fordi man er blevet enige om, at der var behov for at lave et forsøg.
Jeg synes, det er et vigtigt grundlag at have med, at alle eksperterne og parterne på det her område mener, at der var et behov for at lave et forsøg, selv om den konkrete udførelse af det så har været uskøn.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-15:
Jeg tror måske nok, der er flere af parterne, der synes, at den måde, som tingene er foregået på, også har været meget uheldig.
Man kan jo ikke vide det helt nøjagtig.
Noget andet, jeg kunne tænke mig at spørge hr. Morten Østergaard om, er: Nu har jeg nogle gange lyttet til, at ordføreren har nævnt muligheden for at anke, hvis man har fået en afgørelse.
Kan man tolke det sådan, at hr. Morten Østergaard vil mene, at hvis man er syg og er blevet frakendt sine sygedagpenge med baggrund i, at man siger nej til at deltage i det her forsøg, og man så anker den afgørelse og man får medhold, så er det også ensbetydende med det, som vi allerede siger nu, nemlig at lovgrundlaget ikke er i orden?
Morten Østergaard (RV), 2009-04-15:
Ja, det følger jo fuldstændig klart, og det er også derfor, at der i forslaget til vedtagelse blot står, at Folketinget noterer sig, at Beskæftigelsesministeriet har vurderet de her sager, hvor sygedagpengeudbetalingerne er stoppet, og at ministeriet vurderer, at de ikke er stoppet uberettiget.
Men det er klart, at hvis det viser sig, at den praksis, der har været, har været ulovlig - og der er jo altså forskelle i det, det kan godt være, at den enkelte kommune har administreret forkert - er det ikke et spørgsmål om Det Radikale Venstres mening.
Så vil ministeren selvfølgelig være tvunget til at rette ind, som det i øvrigt skete i sagen om 300-timers-reglen.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-15:
Jeg vil bare til det sidste spørge hr. Per Clausen, om ikke vi i det mindste kan få en anerkendelse af - nu ved jeg ikke, om hr. Per Clausen var til stede ved konferencen her tidligere i dag, men det er også noget, der har været fremme i den almindelige debat - at der jo næsten ikke kan opdrives mennesker, der ikke mener, at en opfølgende indsats fra kommunens side er hjælpsom i forhold til at få den syge tilbage til arbejdet.
Det tror jeg ikke at man kan opdrive et eksempel på.
Så er der nogle, der siger, at det er spild af tid, men under alle omstændigheder er der ikke nogen, der siger, at den syge tager skade af det.
Derfor må man sige, at selv om det her forsøg, som hr. Per Clausen er utilfreds med, gennemfører en tidlig opfølgning, er der i hvert fald absolut intet belæg for at sige, at det går ud over den syge.
Per Clausen (EL), 2009-04-15:
Altså, jeg har ikke hørt nogen her sige - heller ikke mig selv, men det kan skyldes manglende evne til at høre, hvad jeg selv siger, og det er jo en af de ting, der kommer til én først, tror jeg - at der er noget galt i at gennemføre en opfølgende indsats, overhovedet ikke.
Det, jeg har sagt, er, at det er galt at tage folks sygedagpenge fra dem.
For jeg tror på den anden side også, at vi må erkende, at der næppe heller findes ret mange eksperter - uden for regeringen i hvert fald - som har den opfattelse, at det er gavnligt for folks helbred, at de får frataget deres sygedagpenge.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-15:
Jamen det er jo klar tale og nogle kilometer uden for det, vi diskuterer her i dag.
For hr. Per Clausen er bare imod hele kapitel 7 i sygedagpengeloven, altså alt, hvad der handler om sanktioner inden for sygedagpenge, og det er jo en ærlig sag.
Men der må jeg sige, at i hvert fald for Det Radikale Venstres vedkommende synes vi, det er rimeligt nok, at folk, der vil have sygedagpenge, skal deltage i behandling, som f.eks. er et af kravene, og også at der er en sammenhæng mellem at deltage i opfølgningsindsatsen og få sygedagpenge.
Det gælder også på kontanthjælpsområdet.
Der skal man jo stå til rådighed for arbejdsmarkedet, hvis man vil have kontanthjælp.
Men altså, det kan være, at hr. Per Clausen bare synes, at der slet ikke skal være sanktioner, og det er en ærlig sag - og også en ægte uenighed til gengæld.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-15:
Jeg plejer altid i de her sager at spørge om det holdningsmæssige.
En ting er, at ministeren bruger mange ord som EU-retlig, transportforordninger og alle de der forskellige ting, men jeg synes jo, at det i den her sag er vigtigt at have nogle holdninger til, hvad man synes man skal gøre med den her bestemte slags dyr, som har haft en meget hård tilværelse som produktionsdyr i de danske svinestalde.
Det handler om, hvilke vilkår vi kan give dem.
Derfor synes jeg, at jeg godt vil teste ministeren en gang til for at høre, hvordan holdningen er.
Hvor skal de søer slagtes henne efter ministerens mening?
Er det rimeligt, at de skal ligge og køres rundt på Europas landeveje eller staldes op ved den dansk-tyske grænse osv., og at man prøver at lave forskellige foranstaltninger?
Var det ikke lettere og mere enkelt at slagte dem på et nærliggende dansk slagteri?
Så vil jeg spørge om noget, ministeren var lidt inde på til sidst.
I forbindelse med forhandlinger om B 14 lovede ministeren jo at komme med en redegørelse senest den 1. maj, så vidt jeg husker det, og derfor vil jeg gerne spørge, hvordan det hænger sammen med det her.
Er grunden til afvisningen, at man vil komme med noget samlet i forbindelse med det, man har lovet i forhold til B 14?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-15:
De er i den her sammenhæng fuldstændig ligeglade med dyrene, og det synes jeg er rigtig, rigtig trist.
Jeg ville da ønske, at vi i Dansk Folkeparti kunne skaffe et flertal, som i højere grad var kritisk over for EU, og som ikke bare accepterede alt, hvad EU dikterede.
Når det så er sagt, vil jeg også sige, når hr. Bjarne Laustsen siger, at regeringen sidder på hænderne, at det ikke er det, jeg kan konstatere.
Jeg kan konstatere, at ministeren rent faktisk i forhold til beslutningsforslag nr. B 14 er gået i gang med en undersøgelse på området, og det er jo selvfølgelig positivt.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-15:
Det kunne man godt tro.
Jeg vil forholde mig til dyrevelfærd, men jeg vil blot i almindelighed oplyse, at det er sådan, at forslagsstilleren er ministeren, hr. Jakob Axel Nielsen, og dernæst kan jeg af forslaget se, at det kun er Venstre og De Konservative, der bakker det op.
Så at stå og sige, at oppositionen har indført en række forhold, der gør dyrevelfærd dårligere, når det er regeringen, der kommer med et forslag om ophør af en enkelt husdyrrace,
er simpelt hen under lavmålet, synes jeg.
Det, det handler om her, er vel, at vi sørger for, at der er regler for kalkuner, ligesom vi har regler for kyllinger, og det kan jeg ikke se noget som helst problem i.
Men det kan hr. Karsten Lauritzen måske.
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-15:
Nej, det kan jeg ikke se noget problem i.
Men modsat hr. Bjarne Laustsen anerkender jeg, at der er forskel på kyllinger og på kalkuner.
Jeg tror, at den almindelige dansker, der enten bevæger sig hen til en køledisk eller bevæger sig ud på henholdsvis en kyllinge- eller kalkunfarm, vil notere sig, at der er betydelig forskel.
Derfor kan man ikke tage de samme regler, som gælder for kyllingeproduktion, og overføre dem til kalkunproduktion.
Det vil ikke give bedre dyrevelfærd.
Og hvis vi er enige om, at vi vil sikre velfærden for kyllingerne såvel som kalkunerne, så er vi vel også enige om, at det skal ske på en ordentlig, saglig og fornuftig måde, og det er så at afvente den arbejdsgruppes rapport, som justitsministeren har redegjort for kommer i 2010, og lade være med at lave dyrevelfærdslovgivning ud fra vores følelser, hvilket jeg kan forstå hr. Bjarne Laustsen ønsker.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-15:
Med formandens tilladelse vil jeg sige, at alle vi, der er her, holder meget af dyr, og vi spiser dem endda også, når de er døde.
Og det er jo godt nok alt sammen.
Men det, det handler om, er, at de, mens vi har dem i vores produktion, skal have nogle ordentlige forhold.
Det er der nogle af os der går op i, og vi agerer ikke, som hr. Karsten Lauritzen var inde på, ud fra følelser.
Vi har også læst Dansk Veterinærtidsskrift nr. 19 fra 2008, og det er for mig at se fagfolk, der her kommer med saglige kommentarer.
Det er dernæst også belyst i en række spørgsmål til bl.a. Fødevareudvalget.
Derfor er der et godt grundlag at træffe en beslutning på.
Jeg vil sige det sådan, at vi har stor sympati for det her forslag, som Enhedslisten har fremsat, for når vi kigger på, at dyr er stuvet sammen på et meget lille areal, så giver det sig selv, at vi også er nødt til at sikre, at de har nogle ordentlige forhold.
Modsat det, som vi talte om før, nemlig udsættersøerne, så importerer vi både de daggamle kyllinger, og vi kører dem også ud af landet igen, når de skal slagtes, af den simple grund at vi ikke har nogen kalkunslagterier i Danmark.
Så her er vi altså nødt til at se på, at hvis vi skal have dem slagtet, og det skal vi, skal de til sidst ud på en længere rejse.
Når vi ser på kyllingerne, så tror jeg, at der er rigtig mange mennesker, der har svært ved at forstå, at man lige inden slagtningen accepterer, at der må være 40 kg kylling pr. kvadratmeter, og når vi ser på kalkunerne, så står der her, at det kan komme op på over 50 kg pr. kvadratmeter.
Det er godt nok ikke ret meget plads.
Her synes jeg også, at der er behov for, at vi kigger på, hvordan den foregår.
Der er i øvrigt en statistik, der siger, at op mod 10 pct. af dem dør inden den 21. dag, og at der også sker det, at der er mange, der dør under selve transporten.
Det gør jo, synes jeg, at vi er nødt til at kigge på, om vi kan optimere de forhold, så vi får minimeret de tab.
Det tror jeg selvfølgelig også at producenterne er interesserede i.
Vi vil gerne være med til at lovgive på det her område og sætte nogle regler, ligesom dem vi f.eks. kender på kyllingeområdet.
Jeg synes ikke, at de er noget at råbe hurra for.
Men det her er et forsøg på at lave nogle regler, der er analoge med dem for kyllingeproduktionen.
Det synes jeg at vi skal arbejde videre med, og vi vil give tilslutning til, at vi kan fortsætte den gode diskussion, vi har om de her spørgsmål, i Fødevareudvalget, hvor vi skal behandle den sag her, så vi også kan få ordentlige regler for vores kalkunproduktion.
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-15:
Som hr. Bjarne Laustsen selv sagde, taler vi om kalkuner i dag og ikke om ræve, og vi kan sagtens indgå i en stor debat om L 80.
Den er jeg nu ganske overbevist om vi får på et senere tidspunkt, og jeg vil da personligt se meget frem til at tage en debat her i Folketingssalen om L 80.
Jeg tror ikke, at der inden for min taletid er mulighed for at redegøre for hele forløbet omkring ræveproduktion.
Hr. Bjarne Laustsen vil sikkert stille et yderligere opfølgende spørgsmål.
Per Clausen (EL), 2009-04-15:
Bare for at finde helt ud af, hvad det er, der er konsekvensen af Dansk Folkepartis standpunkt, vil jeg spørge: Er Dansk Folkeparti uenig i, at det ville være en god idé, at vi fra Folketingets side lagde en tidsmæssig ramme for arbejdet?
Jeg er med på ud fra det, justitsministeren har sagt i dag, at det så ikke skal være i 2009, for nu har man jo smølet med det, og det kan vi jo skælde ud over, men i fremtiden kan det jo godt være, at vi skal sige 2010.
Det er det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, om Dansk Folkeparti også er indstillet på, at vi kommer med nogle holdningsmæssige tilkendegivelser af, hvad det er for nogle ting, vi gerne vil have undersøgt.
For jeg tror, at det indimellem kan være en meget god idé, at man sender nogle signaler om, hvad det er for nogle spørgsmål, man gerne vil have svar på.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-15:
For det første er vi da enige i, at en tidsramme, som hedder 2010, er svævende; det vil sige, at vi ikke ved, om der er tale om december 2010 eller januar 2010.
Når det så er sagt, er der jo for det andet ikke nogen tvivl om, at Dansk Folkeparti gerne ser på en lang række forhold i forbindelse med kalkuner, bl.a. det, som nævnes i det forslag, som man fra Enhedslistens side her har fremsat.
Men vi mener også, at der skal undersøges andre ting, som netop de relevante personer i arbejdsgruppen har et meget bedre kendskab til, end vi har her som folketingsmedlemmer, og jeg synes, det i den her sag er vigtigt at pointere, at der er nedsat en arbejdsgruppe med relevante personer, som har fuldt kendskab til området, og som vil komme med de bedste anbefalinger.
Per Clausen (EL), 2009-04-15:
Jeg er sikker på, at der sidder mange gode mennesker i det udvalg, og at adskillige af dem også vil komme med rigtig mange gode anbefalinger.
Men mener fru Marlene Harpsøe alligevel ikke på baggrund af det forløb, der har været indtil nu, og som sådan en, kan man sige, inspiration til Justitsministeriet - ud over at jeg synes, det ville være dejligt, hvis Justitsministeriet ville komme med et forpligtende svar på, hvornår man kan være færdig, og hvornår man så forventer, at der kan være lovgivning på området, for hvis der kommer en klar tilkendegivelse fra ministeren, behøver Folketingets udvalg jo ikke andet end at konstatere, at det er vi glade for - at det måske kunne være meget fornuftigt, at Folketinget sendte et klart signal om, hvad det er for nogle interesser, vi mener der skal være bærende i processen?