runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-27:
Og nu gentager jeg så, hvad jeg sagde i mit oprindelige svar: Vi har fået indført, at man skal tage stilling til, hvordan man bidrager til at sprede viden, i de udviklingskontrakter, som laves med uddannelsesinstitutionerne; det er et nyt initiativ.
Vi har gennemført landdistriktsvækstpilotordningen; det er også et nyt initiativ.
Og senest har vi styrket erhvervsklyngeordningen; det er også et nyt initiativ.
Kasper Roug (S), 2016-04-27:
Jeg vil nok sige, at jeg lidt ser det som sådan et røgslør, fordi man ikke vil komme med en tilkendegivelse af det, for jeg synes ikke rigtig, der ligger de store konkrete tiltag her.
Altså, der ligger jo ikke på den måde et konkret pejlemærke til landdistrikterne for, hvad de skal gøre for som sagt at kunne oprette deres egne uddannelser, som lige præcis er skræddersyet til deres eget erhvervsliv.
F.eks. vil jeg bare nævne, at jeg kommer fra Lolland-Falster, og der har man jo en meget, meget stærkt fødevareklynge.
Og der er jeg bare lidt nervøs for, at hvis vi laver en god ansøgning om videregående uddannelser af en god kvalitet, så er det svar, vi får, at der ikke er det faglige miljø, at der ikke er det, der skal til, for at kunne starte og opbygge den her type videregående uddannelser.
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-27:
Men det drejer sig jo om lige præcis nu – bliver jeg nødt til at gøre spørgeren opmærksom på – for det er faktisk lige præcis nu, at det aktstykke, som spørgerens parti stemte for, og som mit parti stemte imod, fordi vi er imod en uhensigtsmæssig centralisering af offentlige arbejdspladser, bliver ført ud i livet.
Så det er nu, vi betaler prisen for de beslutninger, som spørgerens parti har været med til at træffe.
Så er jeg ked af, at spørgeren ikke lytter en lillebitte smule bedre efter, hvad der bliver svaret.
Kasper Roug (S), 2016-04-27:
Uha, det var jo ikke for at gøre ministeren sur eller ophidset.
Det var sådan set bare for at spørge til situationen nu.
Der sidder der en Venstreregering, som jeg i hvert fald har forstået det, og der sidder en minister, som vel har nogle holdninger, som har en mening om, hvad det er, vi kan gøre, og som vel må have tænkt over, hvad det er, de her lokalområder, landdistrikterne, kunne gøre, hvis de gerne vil udvikle nogle arbejdspladser, som er baseret på højtuddannet arbejdskraft.
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-27:
Jeg sætter meget stor pris på spørgerens interesse for at sikre, at vi får viden spredt ud til hele landet, og jeg er selv meget optaget af, at vi har videregående uddannelser, også uden for de store universitetsbyer.
Men det undrer mig meget, at spørgeren ikke har mere indflydelse i sit eget parti, for her står jeg faktisk med et aktstykke, som er vedtaget i Folketingets Finansudvalg, og det handler lige præcis om den centralisering, som bekymrer spørgeren.
Det stemte mit parti, Venstre, imod, fordi vi ikke ønsker en uhensigtsmæssig centralisering.
Det handler om flytning af forskningscenteret på Lindholm, som ligger netop i det nærområde, som spørgeren er så optaget af.
Det stemte spørgerens parti for kunne flyttes til Lyngby.
Kasper Roug (S), 2016-04-27:
Jamen det lyder jo meget tiltalende, at regeringen nu vil arbejde for stærkere klynger, at der skal være et bedre grundlag, og at man ikke vil slække på uddannelsernes kvalitet eller gå på kompromis med kvaliteten af de pågældende uddannelser.
Men det er egentlig ikke det, vi diskuterer her, for vi må jo gå ud fra, at hvis man laver en ansøgning om f.eks. at få en videregående uddannelse, som understøtter et fagligt miljø – det kan være et erhverv som landbrugs- og fødevareerhvervet – så har man selvfølgelig også indtænkt kvalitet.
Vi må også gå ud fra, at man som region, altså som landdistrikt generelt, selvfølgelig også ser det som en løftestang for at få nogle højtuddannede folk til regionen og få nogle personer og en arbejdskraft, som har en høj uddannelse, som passer lige præcis til det, som det lokale område, altså landdistriktet, nu efterspørger.
Så derfor mener jeg, at ministeren må have et eller andet i ærmet.
Jeg synes ikke, jeg hørte noget om, at der var nogle konkrete kriterier.
Der må da være et eller andet, hvor man kan sige, at inden for de her områder rammer landdistrikterne rimelig godt, hvis de nu laver en ansøgning om en videregående uddannelse.
Tak for det.
Hvad vil ministeren i forlængelse af sit afslag på Kalundborgs ansøgning om en ny diplomingeniøruddannelse anbefale de landdistrikter at gøre, f.eks. Lolland-Falster, som måtte have samme planer som Kalundborg om at tiltrække nye uddannelses- og forskningspladser, men som risikerer at få afslag med samme begrundelse, nemlig at der ikke i forvejen er et fagligt miljø?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-04-27:
Endnu en gang tak for interessen.
Jeg vil gøre, hvad jeg kan, for at vi får en afklaring inden den 1. juni.
Jeg er faktisk meget enig i det, der også ligger bag spørgsmålet, nemlig at der er brug for en afklaring, at der er behov for at finde ud af, om det her projekt skal fortsætte, hvilke muligheder der eventuelt er, om det skal udsættes, eller hvad der skal ske.
Så jeg er sådan set enig i spørgerens betragtninger vedrørende spørgsmålet om en afklaring.
Jens Joel (S), 2016-04-27:
Det, der er vigtigt, er også, at de private penge, der er i det her projekt, de interessenter, de arbejdspladser, der er på højkant, og de kommuner, der er med, får en afklaring.
Derfor vil jeg bare sige, at der jo er flere partier i Folketinget, der har sagt, at de gerne vil støtte op om det her.
Vi vil også gerne fra Socialdemokratiets side støtte op om det her.
Og derfor håber jeg, at ministeren kan give den afklaring inden den 1. juni, også gerne med et tilsagn i dag.
For det ville jo give lidt mere ro i maven i Holstebro, hvis man vidste, at man kunne få at vide, om man var købt eller solgt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-04-27:
Det vil jeg gøre hvad jeg kan for.
Jeg vil ikke kunne stå her i dag og love det.
Jeg kan bare sige, at jeg vil gøre, hvad jeg kan, for at der er en afklaring inden den 1. juni, ligesom vi også vil bidrage til at hjælpe projektet og organisationerne og virksomhederne bag med hensyn til en eventuel udsættelse af fristen for at søge om EU-tilskud.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-04-27:
Er ministeren enig i den kritik, ministerens kollega, kulturminister og kirkeminister Bertel Haarder, fremfører i debat-indlægget »Nordea mangler moralkodeks« i Børsen den 19. april 2016, særlig i forhold til Nordeas mangelfulde etiske optræden og manglende gennemsigtighed i forhold til selskabets optræden i OW Bunker-sagen?
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-27:
Jeg har givet afslag på en konkret ansøgning fra UC Sjælland om oprettelse af et nyt udbud af diplomingeniøruddannelse i Kalundborg.
Afslaget til UC Sjælland skyldes hensynet til, at ingeniøruddannelser skal forankres i solide uddannelses- og forskningsfaglige miljøer.
Afslaget er således ikke begrundet i, at Kalundborg ikke har et fagligt miljø.
Når det er sagt, vil jeg gerne understrege, at adgangen til kvalificeret arbejdskraft i hele landet er en væsentlig forudsætning for vækst og et Danmark i balance.
Regeringen ser derfor positivt på alle initiativer, som sigter mod at understøtte forsyningen af viden og uddannet arbejdskraft til virksomheder i hele landet.
Det er naturligvis samtidig en forudsætning, at de uddannelser, der udbydes, har høj kvalitet baseret på solide faglige miljøer.
Det tror jeg også virksomhederne anser for at være væsentligt.
Et Danmark i bedre balance er ikke et Danmark, hvor vi går på kompromis med grundlaget for gode uddannelser eller slækker på kravene til forskningen.
Det gælder for Kalundborg og for Lolland-Falster såvel som for resten af landet.
Vækstskabelse handler bl.a. om at bygge bro mellem uddannelsesinstitutioner, faglige vidensinstitutioner og virksomheder.
Derudover har vi et meget fint netværk af velfungerende erhvervsklynger.
Danmarks Klyngeforum har netop offentliggjort en ny strategi, som skal bidrage til, at klyngerne fungerer endnu mere effektivt som brobyggere mellem forskning og virksomheder over hele landet.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-04-27:
Tak for det.
Om spørgsmålet kan jeg oplyse, at jeg ikke har tænkt mig at gå nærmere ind i Nordeas adfærd i OW Bunker-sagen, idet der jo er tale om en verserende sag.
Som jeg forstår det, er der en række undersøgelser og retssager i gang, og de må jo gå deres gang, inden jeg er i stand til at konkludere noget i den sag.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-04-27:
Grunden til, at det her jo er væsentligt og er et så rigtigt citat skrevet af ministerens ministerkollega, er, at det sådan set åbner for en diskussion om, om der kan lovgives mere på nogle områder, men også om, hvor grænserne lige præcis går for etik og moral osv. i forskellige dele af erhvervslivet.
Derfor vil jeg så bare gerne have, at erhvervsog vækstministeren fortæller klart, om han er enig eller uenig med sin ministerkollega ikke bare i det citat, men også i resten af indholdet i den artikel.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-04-27:
Altså, der har jeg nok en lidt mere pragmatisk holdning.
Jeg kan ikke være smagsdommer over, hvordan og hvorledes man udnytter markedsøkonomien.
Jeg tror, at Socialdemokratiet og for den sags skyld måske også SF og Enhedslisten vil have en anderledes opfattelse af, hvordan man udnytter markedsøkonomien, end f.eks. jeg vil have som repræsentant for Venstre.
Så kan man altid diskutere, om det er etisk korrekt.
Men nu er jeg altså ikke sat i verden for at være personlig smagsdommer.
Jeg synes, det er vigtigt at sige, at så lang tid man overholder de regler, der er, er man jo på sikker grund.
Men så kan forbrugerne jo så vælge, om man ønsker at have den ene bank frem for den anden bank.
Det er jo bl.a. ud fra den offentlige diskussion og det renommé, som bankerne har.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-04-27:
For det første vil jeg gerne kvittere for det svar.
Jeg synes egentlig, det er opløftende at vide, at regeringen også arbejder i den retning.
Så kan vi jo have en diskussion senere hen om, hvor meget mere eller mindre der skal gøres osv.
Men jeg kunne også godt tænke mig at spørge til et specifikt citat i selv samme artikel.
Kan Erhvervs- og vækstministeren også erklære sig enig med sin kollega i, at de, der udnytter markedsøkonomien til det yderste, også skader den mest?
Så er det jo godt, at vi har mulighed for at følge op.
Er ministeren enig med sin kollega kulturminister og kirkeminister Bertel Haarder i, at »etikken bliver et vigtigt konkurrenceparameter i fremtiden«, jf. artiklen »Nordea mangler moralkodeks« i Børsen den 19. april 2016?
Er ministeren enig med sin kollega, kulturminister og kirkeminister Bertel Haarder, i, at »etikken bliver et vigtigt konkurrenceparameter i fremtiden«, jf. artiklen »Nordea mangler moralkodeks« i Børsen den 19. april 2016?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-04-27:
Så bevæger vi os jo videre i sagen, og det er altid godt.
Jeg kan sige, at de aktuelle sager, som nu er set i den finansielle sektor, alle sammen er udsprunget af, at bl.a. etik allerede er et parameter, som den finansielle sektor bliver målt på.
Det viser jo også, at hvis der er grund til at tro, at nogle banker bevæger sig på kanen af lovgivningen, kan det have konsekvenser for deres renommé.
Det er der sådan set ikke noget mærkeligt i.
Men det er klart, at med den store opmærksomhed, der er på vores finansielle system, er det jo konsekvensen, og det synes jeg kun er godt.
Jeg synes, det er meget, meget fint, at der er en offentlig diskussion om det her, også sådan, at de finansielle institutter må stå til ansvar for de handlinger, de har lavet.
Derudover vil jeg så også understrege, at det ikke kun er et spørgsmål om, at renommeet kan lide skade.
Både som jeg har oplyst tidligere, og som jeg oplyser nu, har skatteministeren og jeg fokus på at afdække, om lovgivningen i forhold til en række af de sager, der nu verserer i offentligheden – det drejer sig om alle spørgsmål relateret til Panama Papers – er overholdt.
I den forbindelse kan jeg også sige, at jeg noterer mig, at Finanstilsynet har iværksat en undersøgelse, hvor bankerne nu kommer til at indlevere en lang række oplysninger, bl.a. om deres samarbejdspartnere.
Det er jo sådan noget, som vi får rig lejlighed til at diskutere både i morgen i det samråd, der er indkaldt til, men også når den undersøgelse er færdig.
Og det er min forventning, at den undersøgelse vil være færdig inden sommerferien.
Så jeg synes sådan set, at det er meget positivt, at etik fylder meget i den offentlige diskussion.
Det betyder jo også, at den finansielle verden må forholde sig til det, og dermed må også Nordea forholde sig til det.
Jeg må bare sige, at hvis man ønsker at stille det spørgsmål, så kan man enten gøre det i morgen, eller så kan man gøre det skriftligt.
Nu tillader jeg mig at svare på det helt præcise spørgsmål, der er stillet.
Jeg tillader mig at holde mig til det, det er blevet spurgt om.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-04-27:
Tak for det.
Men man kan brede det lidt ud.
Ud over Nordeas optræden i OW Bunker-sagen, som ministeren ikke vil forholde sig til, mener erhvervsog vækstministeren så, at Nordea generelt mangler et moralkodeks, også set i lyset af bankens adfærd og de oplysninger, der kom frem i forbindelse med Panamapapirerne?
Det forstår jeg sådan set sagtens.
Jeg beder heller ikke ministeren om at være dommer i en sag, der verserer.
Men jeg synes alligevel, det er interessant at høre, om hele regeringen er på samme linje i spørgsmålet om, hvordan man vurderer forskellige bankers ageren.
På hvilket etisk grundlag og med hvilke værdier i hånden agerer de?
Derfor kunne jeg godt tænke mig at vide: Kan erhvervs- og vækstministeren stå inde for det indlæg, kirkeministeren og kulturministeren har skrevet?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-04-27:
Jeg må kvittere for den mangfoldige spørgelyst, der bliver lagt for dagen.
Jeg kan desværre ikke og vil heller ikke svare anderledes end det, jeg har gjort.
Spørgsmålet er meget, meget klart.
Det handler om, hvordan og hvorledes forbindelsen er mellem Nordea og OW Bunker-sagen.
Jeg kan bare sige, at det nu er noget, som jeg har sagt før, der er en verserende sag om.
Der er en lang række undersøgelser, og når de er afsluttet, kan man konkludere noget på baggrund af det, og det vil jeg selvfølgelig også gøre.
Men indtil da er det ikke mig, der laver en dom i sager, der verserer.
Der må vi acceptere magtens tredeling.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-04-27:
Bare som det sidste vil jeg sige, at ministeren må forstå, at grunden til, at jeg synes, at det her er interessant, er, at det et eller andet sted viser, hvilke værdier den her regering navigerer efter.
Jeg må tilstå, at jeg blev meget begejstret, da jeg læste kirkeministeren og kulturministerens indlæg i Børsen den dag.
Derfor kunne det være interessant at høre om indlægget i sin helhed, hvis vi tilsidesætter, at der kører en sag om OW Bunker.
Mener ministeren, at kirkeministeren og kulturministeren har noget at have sin kritik i?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-04-27:
Jeg ked af, at det her bliver lidt staccato.
Det, som spørgsmålet går på, er jo forbindelsen mellem Nordea og OW Bunker.
Det er det, som spørgeren har ønsket at få mit svar på.
Det har jeg givet: Der er undersøgelser i gang, og jeg kan ikke gå ind og lave en domstolsafgørelse nu på baggrund af en verserende sag.
Det er for den sags skyld heller ikke mig, der skal undersøge, hvad der er sket.
Så det kan jeg sige er mit svar, men vi har jo rig lejlighed til at diskutere det her på torsdag, faktisk i morgen, hvor der netop er samråd om hele Panamasagen.
Jeg tror, det vil være bedre, at spørgeren måske dukker op der.
Der vil jeg gerne besvare det, og der er skatteministeren også til stede.
Det ændrer sådan set ikke på det.
Jeg har stadig væk den opfattelse, at hvis man ønsker at gå den vej, er det nu engang sådan, at det må være det enkelte selskab, der gør det.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Altså, vi lægger ikke op til at diktere, hvordan de enkelte pensionsselskaber skal investere.
Vi siger i vores beslutningsforslag, at de skal tage hensyn til alle tre bundlinjer, hvorimod de i dag kun behøver at tage hensyn til den økonomiske bundlinje, men hvordan de vælger at gøre det, hvilke investeringer de vælger at foretage, er jo fortsat valgfrit.
Pelle Dragsted (EL), 2016-04-28:
Jeg forstår godt ministerens position, men vi hører om eksempler på pensionsselskaber, som har investeret i såkaldte blodobligationer, altså i statsobligationer i diktaturstater i Afrika, og ikke mindst er der for manges tilfælde tale om, at store dele af de her pensioner er udskudt skat, som jo altså skyldes vores skattefradragsregler og i virkeligheden er skatteydermidler.
Hvis man bare kan sige »nå, men det må folk selv ligge og rode med«, mener ministeren så ikke, at det er at svigte et ansvar, vi også har som lovgivere?
Nej, det forstår jeg sagtens.
Nu er det her forslag så meget vidtgående i definitionen, kan man sige, men vil regeringen overhovedet være tilbøjelig til i hvert fald at kigge på nogle grænser for investeringer, ligesom, så vidt jeg ved, bl.a. Norge har gjort – altså investeringer i decideret tvangsarbejde, børnearbejde og den slags ting?
Altså, hvor er det ministerens grænse går for, hvor man som lovgiver faktisk gerne må sige: Vi må altså sætte nogle grænser, så længe der er tale om en pensionsopsparing, som delvis består af udskudt skat?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-04-28:
Jeg må hårdt presset indrømme, at jeg ikke er i stand til at svare på, hvad man gør i Norge.
Jeg tror også, at jeg så får mulighed for at sætte mig ind i, hvad det er for ting, spørgeren henviser til.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Tusind tak til ordføreren.
Jeg synes, det er tankevækkende, at pensionsselskaberne i forvejen lever op til en række retningslinjer, f.eks. FN's menneskerettighedskonvention osv., så vi kan jo godt sige til vores pensionsselskaber, at de ikke skal investere i børnearbejde og den slags.
Men vi kan altså ikke sige til dem, at de også skal investere bæredygtigt.
Det, vi jo gerne vil med det her, handler om, at der både skal være et økonomisk afkast, altså en balance der, men også en balance på de to andre parametre, og det synes jeg jo ikke stiller pensionsselskaberne ringere.
Hvis man ser ud i fremtiden, mener jeg faktisk, at det vil stille dem bedre og også sikre et økonomisk afkast til pensionsopsparerne.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-04-28:
Altså, som jeg også sagde i min besvarelse, har vi netop under den tidligere regering tilbage i 2008 sat fokus på en langt større åbenhed omkring det her.
Men der er bare forskellige politiske opfattelser af, hvor meget der skal besluttes her på Christiansborg, og hvor meget vi overlader til det enkelte pensionsselskab.
Jeg tror ikke, vi kommer det nærmere end at sige, at det er forskellige politiske opfattelser, vi har, og at jeg ikke mener, at man skal gå den vej, som det her beslutningsforslag lægger op til.
Jeg er helt med på, hvad Alternativet foreslår, men der er selvfølgelig en politisk forskel, og regeringen er af den opfattelse, at det er det enkelte selskab, der fastlægger investeringsstrategien, så den også flugter med kundernes interesser.
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-28:
Som flere ordførere har været inde på, er der en hel del elementer i det her lovforslag.
Som de fleste andre synes vi, det er fornuftigt, at man får rettet op på de tre områder, hvor man har EU-domme hængende, som man selvfølgelig bør rette ind efter.
Vi har lidt den samme spørgende tilgang, som flere andre partier har haft, til virksomhedsordningen.
Der, hvor vores største bekymring nok er, er med hensyn til investeringsfonde.
Vi mener sådan set, at det, man har behov for i Danmark, er at skaffe flere investeringer for danske investeringsfonde til det danske samfund og ikke skabe barrierer, selv om vi selvfølgelig også er enige i, at det skal ske uden snyd og på en måde, så man sikrer, at man får de skattekroner i kassen, man skal have.
Men der ligger jo nogle ret, kan man roligt sige, tydelige signaler i høringssvarene.
Jeg ved også, og det har jeg haft lejlighed til at have en dialog med skatteministeren om, at der pågår en dialog mellem Skatteministeriet og de pågældende folk fra ikke mindst investeringsfondsbranchen.
Vi synes, det er meget vigtigt, at man når at få taget den dialog til ende og eventuelt får det indarbejdet i et ændringsforslag.
Jeg er glad for Venstres ordførers signal om det.
Det vil vi se frem til at fortsætte dialogen med ministeren om, for det vil i hvert fald have stor betydning for vores stillingtagen til forslaget her.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Tak til ministeren.
Grunden til, at Alternativet fremsætter det her forslag, er jo, at det er det økonomiske afkast til aktionærerne, der vægtes højest.
Det vil sige, at vi foreslår, at der er balance på alle tre bundlinjer, og det kan man jo ikke sige ligger inden for lovgivningens rammer i dag.
Louise Schack Elholm (V), 2016-04-28:
Tak for ordet.
Ja, det her er en meget kompliceret lovgivning, og derfor vil jeg også for en gangs skyld gennemgå forslaget i punkter.
Den første er faktisk en dom faldet imod Danmark, så det er jo god skik at rette ind efter de domme, der nu engang er.
Så det er de første tre punkter.
De næste to punkter, som er benævnt punkt 2.4. og 2.5., lukker nogle huller i udbytteskattelovgivningen.
Vi er opmærksomme på, at der i høringssvarene er nævnt en kritik af, at der kunne være en risiko i forbindelse med punkt 2.4. for dobbeltbeskatning af danskere, og jeg ved fra skatteministeren, at Skatteministeriet arbejder på at imødegå det her med et ændringsforslag.
Vi ønsker selvfølgelig, at det her kommer til at fungere så godt som muligt, så derfor vil vi gerne gå konstruktivt til værks her.
Det, der i bemærkningerne nævnes som punkt 2.6., tager højde for det problem, som bl.a. havne har oplevet.
Der har tidligere været et problem med, at de bliver opfattet juridisk som et energiselskab, hvis de f.eks. satte et solcelleanlæg op.
Det er den samme grænse, så vidt jeg ved, som også gælder for husstandsvindmøller.
Så det er for at undgå, at de havner som energiselskaber lige pludselig.
Så er der det, der i bemærkningerne nævnes som punkt 2.7., om ophævelse af lov om investeringsfonds, da loven er udfaset.
Det synes vi er dejligt, altså at vi for en gangs skyld afskaffer en lov.
Så er der punkt 2.8., der straks er lidt sværere, hvad der også er flere ordførere der allerede har nævnt.
Det handler om brug af virksomhedsordning og sikkerhedsstillelse.
Og her er formålet at tilpasse lovgivningen efter en række afgørelser i Skatterådet.
Vi har godt hørt, at der er organisationer, der ønsker, at vi går endnu længere, og det har vi taget til efterretning.
Vi mener, at det, vi har gjort her, ligger i tråd med det, som Skatterådets afgørelser har været.
Sidste punkt, punkt 2.9., handler om værdipapirfonde.
Kammeradvokaten har tidligere undersøgt værdipapirfondes status, og deraf er vi nået frem til, at værdipapirfonde fremadrettet skal opfattes som selvstændige fonde.
Som det altså fremgår, består lovforslaget af en række forslag af meget forskellig karakter, også meget teknisk karakter.
Jeg kan godt forstå, at substansen nogle steder har rejst bekymring, og at det kan svært lige at komme hele vejen igennem, og på den baggrund ser jeg frem til debatten og til den videre behandling af lovforslaget.
Jeg skal meddele, at Venstre støtter lovforslaget.