runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2008-05-15:
Det sidste er i hvert fald ren fantasi, altså at Socialdemokraterne skulle ønske tvang på det her område.
Men det er vel også afgørende, at man tilrettelægger lovgivningen, så man f.eks. ikke kommer til at lukke fiskeindustrien i Danmark.
Det kan godt ske, at folk skal være klar til at påtage sig et job - det er der ikke nogen tvivl om, det er også socialdemokratisk politik - men i det øjeblik man træffer nogle beslutninger, hvor man helt konsekvent kan se, at man ville komme til at lukke fiskeindustrien, at det ville gå ud over uendelig mange kvinder, måske 20.000-30.000, der arbejder i tilsvarende job og netop også i fiskeindustrien, vil det her blive et kæmpe problem for alle dem, og det medvirker Dansk Folkeparti til.
Jeg vil godt sige, at det forslag til vedtagelse, der ligger, jo under ingen omstændigheder flytter noget, for der er ikke nogen som helst konkrete handlinger i det.
Der er jo derimod brug for, at man på uddannelsesområdet får gjort en betydelig indsats.
Jeg går da ud fra, at hr. Hans Kristian Skibby ved, at store virksomheder flytter deres udviklingsafdelinger bort, fordi der ikke er en ordentlig infrastruktur ude i landområderne; så flytter de bort, flytter eksempelvis til Århus.
Det er da uacceptabelt.
Mike Legarth (KF), 2008-05-15:
Jeg vil starte med at forholde mig til ledighedsspørgsmålet.
Jeg sagde jo i min tale, og vi har også hørt det tidligere i hvert fald fra samtlige ordførere fra regeringen og dens støtteparti, at ledigheden generelt er faldet i vores land.
Derom er der sikkert ingen tvivl.
Men det er også blevet forbedret regionalt.
Så er der enkelte områder, vi gerne vil gøre det endnu bedre i, og det er selvfølgelig det, vi skal bruge vores kræfter og ressourcer på og have fokus på i fremtiden, men under et er det jo meget tilfredsstillende, og jeg redegjorde detaljeret for det i min tale.
Så på den konto synes jeg at det går rigtig godt, og det synes jeg man skulle fokusere lidt mere på i stedet for at hænge sig i de enkeltområder, der har haft problemer.
Dem har vi jo fokus på, der er jo søsat en række initiativer til at forbedre det.
Vi er jo også enige om, at vi skal gøre endnu mere for infrastrukturen, og det er vi jo godt i gang med, og vi kommer med en ny plan, for fremkommeligheden har en stor betydning og pendlingen har en stor betydning.
Jeg synes jo, at det er helt fremragende, at folk er villige til at køre langt for at have det ønskearbejde, de har, til en god løn, og så er de villige til at køre langt for at bo regionalt.
Det er jo alt sammen frivilligt og derfor meget tilfredsstillende.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-05-15:
Man kan ikke lovgive om, hvor virksomhederne skal ligge, men man kan etablere rammebetingelser, sådan at de ikke bliver nødt til at fraflytte store dele af Jylland, faktisk to tredjedele af Jylland; det kan man lave rammebetingelser for.
Det bidrager Dansk Folkeparti ikke med, når man har et forslag til vedtagelse som det, der ligger her; det flytter intet.
Det er det, der er så afgørende, nemlig at man over hele landet sikrer, at der er betingelser, så virksomhederne kan eksistere, kan udvikle sig.
Det synes jeg man virkelig skulle tænke på i Dansk Folkeparti.
Det er jo derfor, det er af så afgørende betydning for folk i Jylland, at de har mulighed for at få et job, også i morgen, også om et år, men det har de ikke, hvis ikke man sørger for, at infrastrukturen er på plads.
Og der er intet sket i de 6-7 år, hvor Dansk Folkeparti har støttet regeringen på det område - intet sket - der, hvor der er brug for det.
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-05-15:
Jeg kunne forstå på den konservative ordfører, at når man havde lavet de her ændringer i de supplerende dagpenge, var det udelukkende for at motivere arbejdsgiverne.
Jeg vil derfor gerne spørge den konservative ordfører: Havde det så ikke været mere rimeligt at rette indgrebet imod arbejdsgiverne i stedet for de lønmodtagere, som nu bliver ramt?
Er det en overvejelse, som De Konservative har gjort sig, nemlig at rette deres indgreb mod dem, som de rent faktisk gerne ville motivere, i stedet for at det bare går ud over nogle andre?
Jeg kan forstå, at der jo intet er, der ikke fungerer optimalt i øjeblikket, og hvis der endelig skulle være noget, der ikke fungerer helt optimalt, så har regeringspartierne styr på det.
Er det en mulighed, eller er det kun en teoretisk mulighed?
Mike Legarth (KF), 2008-05-15:
Jeg synes, det er et underligt spørgsmål at stille, eftersom jeg lige har holdt en tale på en 8-9 minutters længde, som beskrev de ting, der er løst, og de ting, der endnu ikke er løst, og som vi skal fokus på i fremtiden.
Jeg har jo nævnt en række ting, men jeg synes generelt, at det går fremragende, og at der er fremgang stort set over hele linjen.
Det må ikke blive en sovepude, det er et langt sejt træk, og der er lang vej til den optimale målsætning.
Jeg vil håbe, at man i det regi finder en passende løsning på det, og jeg er også sikker på, at bundlinjen bliver, at det vil være til gavn for langt de fleste.
Der er måske nogle enkelte, der får en pris at betale, men den opvejes langt af de fordele, der kommer ud af forslaget.
Per Clausen (EL), 2008-05-15:
Hvis vi nu er i den situation, hvor vi snakker om, at der skal være en lige udvikling rundtomkring i Danmark, og at det er regionalpolitiske hensyn, vi skal tage, vil jeg bare spørge hr. Mike Legarth, om han ikke er enig med mig i, at hvis vi nu tager et udgangspunkt, der handler om at sikre udvikling i regioner som f.eks. Nordjylland - Hirtshals og også Skagen kunne nævnes som eksempler - så vil det, som handler om at forringe mulighederne for supplerende dagpenge, få den modsatte effekt og svække de regioner, der måske i forvejen har svært ved at få etableret rigtige, faste fuldtidsstillinger.
Mike Legarth (KF), 2008-05-15:
Nej, det er jeg ikke enig i.
Per Clausen (EL), 2008-05-15:
Jeg tror, at hr. Mike Legarth brugte ordet hensigtsmæssigt om de nye regler for supplerende dagpenge.
Jeg vil gerne spørge hr. Mike Legarth, om han mener, at det er hensigtsmæssigt for de arbejdsløse, for det nordjyske område, for det nordjyske erhvervsliv, hvis beskæftigelsesministeren får held med sit projekt, som handler om, at mennesker, som arbejder i fiskeindustrien i Hirtshals i dag, tager til Vejle og bliver ansat som SOSU-medarbejdere.
Mike Legarth (KF), 2008-05-15:
Hvis vi prøver at fokusere på, hvad der er sket siden kommunalreformen og den nye finansieringsaftale, så var der nogle, der fik flere penge til rådighed, og de ville så principielt kunne levere den samme ydelse som tidligere og sænke skatten, men det gjorde de ikke.
De hævede til gengæld serviceniveauet.
De havde et for højt serviceniveau i forhold til de indtægter, de havde til rådighed, og i stedet for at sænke og indpasse serviceniveauet i forhold til det hævede de skatterne.
Det var dér, økonomien kom ud af kurs, og det er den prioriteringsopgave, vi nu skal have styr på ude i kommunerne i årene fremover.
Nu er det jo Kommunaludvalget, der har den her debat i dag om regionalpolitik, og ikke Arbejdsmarkedsudvalget, og jeg har i hvert fald fuld tillid til, at beskæftigelsesministeren sammen med sit hold og vores arbejdsmarkedsordførere får løst de her problemer.
Men jeg kan da godt tilkendegive, hvad der er min personlige holdning til det.
Den er, at vi jo kunne konstatere, at der var en række mennesker, der gik på supplerende dagpenge i en lille procentdel af tiden.
Flemming Bonne (SF), 2008-05-15:
Jeg skal gøre det meget kort.
Jeg skal spørge, om hr. Mike Legarth så synes, at det er o.k., at situationen i dag er den, at udkantsområderne har en skat, der er 5-20 pct. højere end landsgennemsnittet, og et serviceniveau, som ligger på 93-95 pct. af en landsgennemsnitskommune.
Er det godt nok?
Er det lige konkurrencevilkår?
Orla Hav (S), 2008-05-15:
Jeg håber sandelig, at det med frivilligheden er tilfældet, for ellers vil pendlingen jo være første varsel om, at næste generation vælger at bosætte sig andre steder.
Jeg fik ikke et svar på spørgsmålet om det, hr. Mike Legarth kalder et bæredygtigt skolevæsen, og som kommunerne skal til at realisere.
Er det forvarslet for de rationaliseringsgevinster, der nu skal indhentes ved skolelukninger?
Mike Legarth (KF), 2008-05-15:
Det kan jeg svare helt kort på: Nej, det er ikke et forvarsel om det.
Line Barfod (EL), 2008-05-15:
Det er ikke altid til at vide, at der kommer så korte svar.
Jeg synes jo, det har været imponerende at se det her skønmaleri af, hvor godt det står til, og hvor skønt det er, at folk bare skal rejse langt.
Betyder det også, at De Konservative mener, at det er fuldstændig rimeligt, hvis folk, der bor på Læsø og hidtil har arbejdet i fiskeindustrien, skal rejse til Vejle for at få arbejde dér som socialog sundhedsassistenter og skal rejse frem og tilbage hver dag, hvordan det så end skal kunne lade sig gøre fra Læsø?
Eller tror hr. Mike Legarth, at der måske vil være nogle af dem, der bliver tvunget til at flytte fra Læsø, hvis de skal arbejde som social- og sundhedsassistenter i Vejle, som beskæftigelsesministeren ønsker, og at det så kan være svært at få nogle andre til at bo på Læsø - og tilsvarende i andre områder af landet, hvor man har problemet med, at arbejdspladser forsvinder, på grund af at de supplerende dagpenge bliver forringet?
Mike Legarth (KF), 2008-05-15:
Jeg har ikke nogen planer om at diktere nogen en vis pendlingstid, transporttid til og fra arbejde.
Jeg synes, vi skal bruge alle vores ressourcer på at gøre det så attraktivt at skabe arbejdspladser, som vi overhovedet kan, både i byer og på landet, og det er jo det, vi gør.
Så må folk jo selv vælge, hvordan de vil leve deres liv.
Hvor langt de vil køre til deres ønskearbejdsplads, og hvordan de i øvrigt vil indrette deres liv, vil jeg ikke være med til at lægge nogen plan for.
Line Barfod (EL), 2008-05-15:
Men det er jo det, hr. Mike Legarth gør.
Når man går ind og fastlægger rammerne for folks liv, så de kommer til at miste 20.000 kr., 30.000 kr., 40.000 kr., 50.000 kr. om året i indkomst, har de muligheden for enten bare at sætte deres leveniveau ned - og det er altså svært for rigtig, rigtig mange, fordi det er et ret stort beløb af deres økonomi
eller også kan de vælge at blive fuldtidsarbejdsløse, og det er der ingen af os der synes er særlig godt, eller de kan vælge at flytte fra det sted, hvor de bor, for at finde et fuldtidsjob et andet sted i landet.
Det er de rammer, hr. Mike Legarth er med til at stemme igennem; det er de rammer, som regeringen og Dansk Folkeparti vedtager at der er.
Så det er fint nok at sige, at det er folks eget frie valg, men når man grundlæggende ændrer på de rammer, folk har for at træffe valget, er man jo også med til at vise, i hvilken retning man ønsker det skal gå.
Mike Legarth (KF), 2008-05-15:
Nu har fru Line Barfod jo ikke nævnt, hvad det er for problemstillinger, hun her påpeger.
Er det de supplerende dagpenge, der hentydes til?
For en anden gangs skyld ville det måske være godt at orientere mig om det, så jeg ved, hvad det er, jeg skal svare på.
Det gør jeg så gerne.
Altså, jeg starter med at sige: Det Konservative Folkeparti vil ikke være med til at trække noget ned over hovedet på folk.
Vi skaber muligheder for folk.
Og så er der det her med, at man minimerer antallet af supplerende dagpengeuger.
Vi fjerner dem jo ikke, antallet er blevet mindre, og det er for at motivere arbejdsgiverne til at planlægge bedre.
Vi er jo et konservativt parti, der normalt tager erhvervslivets interesser meget seriøst, og det gør vi også i dag.
Men vi synes også, at vi har set, at der her er en uhensigtsmæssig høj anvendelse af supplerende dagpenge, og derfor ville det være bedre at skabe nogle fuldtidsstillinger ud af det, og det er det, det her forslag går ud på.
Flemming Bonne (SF), 2008-05-15:
Jeg vil gerne køre lidt videre med noget af det, hr. Mike Legarth var inde på omkring udligning og udjævning af skatte- og serviceniveauer som følge af kommunalreformen.
Er hr. Mike Legarth enig i, at hvis der skal være en mulighed for, at udkantsområderne kan få en øget bosætning og dermed skabe øget vækst, skal der være lige konkurrence eller nogenlunde lige konkurrence imellem kommunerne?
I dag forholder det sig sådan, som jeg var inde på i min ordførertale, at udkantsområderne typisk har højere skat og lavere serviceniveau end landsgennemsnittet.
Det er ikke noget godt udgangspunkt for konkurrence med de kommuner, der ligger lige midt i smørhullet, lige midt i vækstområderne.
Vil hr. Mike Legarth være med til at prøve at finde veje til, at vi kan vende den udvikling?
Mike Legarth (KF), 2008-05-15:
Jeg synes, at vi i Det Konservative Folkeparti har været med til at skabe mulighed for at udligne de ting, sådan at det bliver muligt at have en ensartet service til samme skatteprocent.
Og så er det jo, at der er regionale forskelle.
Det har vi set, det har vi talt om i lang tid nu, og det må vi forsøge at minimere betydningen af.
Men de enkelte byråd kan jo også gøre meget selv for at prioritere, for at skabe forskel på, hvordan deres kommune klarer sig i kampen om borgere og erhvervsliv.
Der har jo altid været en lang og sej konkurrence om at tiltrække erhvervsliv og borgere til sin kommune.
Nogle, også i udkantsområderne, klarer sig rigtig godt, mens andre tilsvarende kommuner ikke klarer sig så godt.
Det er jo, fordi det ene byråd nogle gange gør det lidt bedre end det andet, og det er der en gevinst ved.
Den konkurrence, den selvstændighed og den prioriteringsopgave skal vi ikke tage fra folk.
Men vi skal skabe så ens betingelser som muligt for kommunerne, og det er det, hele vores indsats går ud på.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-16:
Så må spørgsmålet være, uanset om det her gælder forelskelse eller kærlighed - det kan være, man sådan i sin medmenneskelighed vil lade det gælde begge grupper - hvad det så er for nogle kontrolmekanismer, fru Astrid Krag ønsker indført.
Jeg mener, at nu har SF og Det Radikale Venstre i skøn symbiose slettet alle de betingelser, der ligger i udlændingelovens regler for, om man kan få familiesammenføring.
De er væk, hvis det står til fru Astrid Krag og hr. Morten Østergaard.
Hvad er det så for nogle kontrolmekanismer, som fru Astrid Krag lige pludselig ønsker at indføre?
Martin Henriksen (DF), 2008-05-16:
Det er jo ikke nogen hemmelighed - det burde i hvert fald ikke være nogen hemmelighed - at de befolkningsgrupper, vi har fået til Danmark fra ikkevestlige og primært muslimske lande, udgør et integrationsproblem i det danske samfund.
Dermed ikke sagt, også i forlængelse af de seneste dages diskussioner, at den enkelte muslim nødvendigvis er et problem for det danske samfund, men vi kan jo se, at der har været massive integrationsproblemer, og det bliver vi nødt til at tage stilling til.
Hvis man ikke tager stilling til det, så mener jeg faktisk ikke, at man håndterer det hverv, det er at være folketingsmedlem, på en særlig ansvarlig måde.
Vores første forpligtelse må vel være over for de vælgere, som har valgt os ind, og over for det danske samfund.
Så vil jeg i øvrigt bare sige, at det jo er sådan, at visumregler også i dag varierer fra land til land, så tanken er jo ikke sådan helt nyskabende.
Men jeg kvitterer selvfølgelig for, at Enhedslisten mener, at Dansk Folkeparti har en nyskabende tankegang.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-16:
Nu siger man jo, at kærlighed gør blind, og når jeg hører på fru Astrid Krag, kan det godt lyde, som om kærligheden i det her forslag simpelt hen har oversvømmet ordføreren i et sådant omfang, at hjernen har slået fra, og at blindheden er indtruffet, fordi det her er jo ikke bare et spørgsmål om 24-års-reglen.
Derfor vil jeg gerne høre, om ikke fru Astrid Krag kan bekræfte, at det her forslag bygger på, at tilknytningskravet, boligkravet, kravet om økonomisk garantistillelse, alle de krav, som man normalt stiller ved familiesammenføring - ikke kun 24-års-reglen, men alle krav - skal man se bort fra, så det her er en fuldstændig fri adgang for folk, der bare kan påstå, at de har været forelsket.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-05-16:
Jeg mener nu nok, at oppositionen har mange fornuftige forslag, og så vil jeg da minde ordføreren om, at det bl.a. er Dansk Folkeparti, der de sidste 6 år har haft ansvaret for det her politikområde.
Jeg har altså forstået ordføreren rigtigt: Ordføreren ønsker at lovgive på baggrund af folks nationalitet.
Den næste spørgsmål bliver så, hvilke nationaliteter ordføreren mener er særlig svære at integrere i det danske samfund.
Fra hvilket land skal man komme, hvis man er sådan en, det er svært at integrere?
Martin Henriksen (DF), 2008-05-16:
Det synes jeg da bestemt at man skal overveje, hvis det kan lade sig gøre, og hvis der er vilje til det.
De mennesker, som kommer fra lande, hvor vi traditionelt set ved at de ikke udgør et integrationsproblem for det danske samfund, er der jo ingen grund til at gøre til et problem.
Det skal vi selvfølgelig ikke gøre.
Men grunden til, at vi lavede de her stramninger, var jo, at vi kunne se, at der var nogle integrationsproblemer, som flertallet op igennem 1980'erne og 1990'erne ikke havde formået at håndtere.
Det er jo meget karakteristisk for den diskussion, som vi har i dag, at de partier, som ønsker den her generelle lempelse af udlændingeloven, ikke tager stilling til de problemer, som vi har set i det danske samfund op igennem 1980'erne og 1990'erne, og ikke tager stilling til de integrationsproblemer, som vi ser nu og her.
Det tager man ikke stilling til.
Man kommer med et forslag, der ser fint ud på papiret - hvem kan være imod et kærestevisum - men man tager jo ikke stilling til de problemer, som den indvandring, der har været til Danmark, har medført.
Så længe man ikke tager stilling til de problemer, mener vi, at diskussionen bliver ført på et fejlagtigt grundlag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-05-16:
Jeg skal bare lige forstå, hvad hr. Martin Henriksen siger.
Kunne Dansk Folkeparti godt tænke sig, at man kunne lave regler, der gjaldt for særligt definerede grupper, altså for mennesker, der kommer fra bestemte lande?
Er det et politisk mål, er det et politisk ønske i Dansk Folkeparti, at man begynder at lave love, der gælder for mennesker med en bestemt nationalitet?
Martin Henriksen (DF), 2008-05-16:
Nu er jeg så blevet overbevist om, at det var hr. Morten Østergaard, der hørte forkert.
Men så sagde jeg, at hvis hr. Morten Østergaard og Det Radikale Venstre eller andre partier i Folketinget kan komme med nogle gode forslag til, hvordan vi i Danmark kan indrette lovgivningen, så vi rammer der, hvor vi ønsker at ramme, altså de lande, hvorfra vi ved at der historisk set er kommet folk til Danmark, som er besværlige at integrere i samfundet, kan vi jo lave en sådan lovgivning.
Det var det, jeg forsøgte at sige.
Så skulle det i hvert fald stå forholdsvis klart.
Vi ved jo godt, at som det er i dag, laver vi love, der gælder for alle, men hvis man kunne finde en måde at indrette det på, så nogle af de borgere, som hr. Morten Østergaard beskriver, eksempelvis kunne få adgang til Danmark - det skal jeg ikke gøre mig klog på - selv om de måske bringer en ægtefælle til Danmark, som ikke udgør et integrationsproblem, var det da en mulighed, som jeg synes at man skal være villig til at kigge på.
Hr. Morten Østergaard foreslår en generel lempelse og en generel åbning.
Det er en undergravning af den stramme udlændingepolitik, og det kan Dansk Folkeparti stadig væk ikke støtte.
Morten Østergaard (RV), 2008-05-16:
Hr. Martin Henriksen sagde vist, at vi ikke lovgiver forskelligt for forskellige lande, og det er jeg meget enig i, og det lægger vi heller ikke op til i forslaget.
I forhold til det konkrete må jeg bare spørge hr. Martin Henriksen, som jeg ved er bosat på Amager, altså ganske tæt på Øresundsbroen, om ikke det var en idé simpelt hen at køre over broen en dag og møde nogle af de danskere, der har bosat sig der.
For det er ikke et argument, jeg har opfundet til lejligheden, det er et argument, de er kommet med, det er dem, der siger: Vi føler os tvunget til at indgå et ægteskab, som vi egentlig ikke er parate til, fordi det er den eneste måde, vi kan bo sammen med den, vi er blevet forelsket i.
Og det er som sagt ikke i Danmark, ikke på Amager, hvor hr. Martin Henriksen nyder livet, men lige på den anden side af broen, i Sverige, selv om de er danske statsborgere.
Der vil jeg bare spørge hr. Martin Henriksen, om ikke det var en idé simpelt hen at tage over og møde nogle af de mennesker og se, hvor komikken er, hvor det latterlige er, eller om der reelt er nogle problemer.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-16:
Til det første vil jeg sige, at jeg enten ikke har udtrykt mig klart nok, eller også har hr. Morten Østergaard ikke hørt efter.
Jeg vil ikke udelukke begge ting.
Men jeg sagde rent faktisk, at hvis der var nogen, der kunne komme med et bud på, hvordan man kunne lave differentieret lovgivning og regelsæt på det her område, så ville vi da meget gerne lytte til det.
Men jeg forstår ikke De Radikales beslutningsforslag sådan.
Så kan det godt være, at jeg har misforstået De Radikales beslutningsforslag, men det tror jeg nu ikke jeg har.
Jeg ser det som et forslag, der har til formål at undergrave den stramme udlændingepolitik, som vi har i Danmark, og det er bare ikke Dansk Folkepartis politik, og jeg synes, at den her snak om et kærestevisum er en komisk snak - det synes jeg.
Jeg kan ikke se, hvorfor man skal begive sig ind i den terminologi her fra Folketingets talerstol.
Der er jo mulighed for, at man i dag kan blive familiesammenført i Danmark, hvis man lever op til en række krav, og der er også mulighed for, at man f.eks. kan komme herop på et turistvisum osv. osv.
Så der er en række muligheder, og de muligheder kan man benytte sig af, såfremt man lever op til de regler, der er på området, og vi har ingen intentioner om at undergrave det regelsæt, der ligger.
Morten Østergaard (RV), 2008-05-16:
I forhold til det sidste vil jeg sige, at jeg er lidt overrasket over hr. Martin Henriksens afvisning af at lave differentieret lovgivning, fordi hr. Morten Messerschmidt, som jo er europaordfører for Dansk Folkeparti, i går i radioen gjorde sig til talsmand for netop det, at man skulle lave lovgivning, der var forskellig for forskellige lande.
Men når hr. Martin Henriksen kalder det her latterligt og komisk, får jeg mindelser om Skærmtrolden Hugo, som var et kendt tv-spil på et tidspunkt, og som lænede sig frem og bankede på skærmen og sagde: Hallo, er der nogen?
Det er jo altså ikke latterligt eller komisk for de mennesker, det går ud over.
Jeg vil bare sige, at for de mennesker, som er tvunget til at gifte sig for på den måde at kunne afprøve deres forhold, bo sammen, ikke i Danmark, det kan ikke lade sig gøre, men så i kærlighedseksil i et af vore nabolande, er der ikke nogen komik involveret i det.
Men jeg vil gerne spørge hr. Martin Henriksen om det samme, som jeg spurgte den socialdemokratiske ordfører om: Ville det genere Dansk Folkeparti, hvis der sidste år kun var blevet bevilget 4.000 tilladelser til familiesammenføring og der så til gengæld var uddelt 400 kærlighedsvisa, love cards, som jo altså er tidsbegrænset til 12 måneder?
Hvorfor insisterer hr. Martin Henriksen på at stå vagt om antallet af familiesammenføringer i stedet for at acceptere, at nogle af dem måske kunne gives som 12-måneders-visa i stedet for egentlige familiesammenføringer?
Astrid Krag (SF), 2008-05-16:
Det her handler jo lige præcis ikke om at gøre op med familiesammenføringsreglerne, som vi jo så ellers har nogle forskellige holdninger til i partierne.
Det her handler om at give folk mulighed for at komme til Danmark på et 1-årigt kærlighedsvisum.
Derudover så gælder reglerne jo stadig, som de er i dag.
Det går det her forslag ikke ind og gør noget ved.
Det, som det her forslag går ind og gør noget ved, er at give danske borgere mulighed for at leve i Danmark med en kæreste uden at gifte sig og afprøve, om det her forhold er noget, eller om det ikke er.
Jeg synes, det er meget fornuftigt, at man får lov til det, og at man ikke skal tvinges til at indgå ægteskab.
For mange mennesker er det en meget stor ting at indgå ægteskab, og derfor er det bare fornuftigt, at man får mulighed for at afprøve samlivet, inden man skal indgå ægteskab.