runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Mach (SF), 2015-05-19:
Jeg vil gerne sige tak for en meget levende ordførertale fra ordføreren for Liberal Alliance, og så vil jeg blot spørge, om det er faldet ordføreren ind, at hvis skatten nu sættes ned, kan velfærdsstaten måske ikke give gratisydelser til borgerne på en lang række områder.
Så skal man punge ud af egen lomme, hvis man skal på hospitalet, hvis man skal til lægen, eller hvis man inden for sundhedsvæsenet har brug for nogen med en bestemt type uddannelse, og så er det en anden type udgifter, man skal løbe stærkt på arbejdet for at kunne tjene penge til at betale.
Har ordføreren overvejet det?
Det er overraskende for mig, at det også er familiepolitik, men så vil jeg bare komme med et lille reklameindslag her: Christianiacykler er rigtig gode i nærmiljøet.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-19:
Jamen det viser jo simpelt hen bare, hvor virkelighedsfjern ordføreren og venstrefløjen her med SF er.
Familien kan bare købe en Christianiacykel i stedet for købe en bil!
Sig mig, er det SF fuldstændig ubekendt, hvor nødvendigt et redskab en stationcar er i de fleste familier, måske lige bortset fra dem, der bor på Nørrebro og kun skal cykle ind til Christiansborg for at komme på arbejde?
Altså, hvor befinder SF sig i den virkelige verden?
Er det sådan noget, der foregår uden for de her mure.
Det er helt utroligt at høre det dér: Køb en Christianiacykel.
Så var der spørgsmålet om, om der ikke bliver skåret ned på sygehuse og daginstitutioner.
Altså, Liberal Alliance har fremlagt en plan, som hverken rummer nedskæringer i service på sygehuse eller daginstitutioner eller indførelse af ekstra brugerbetaling på sygehuse eller i daginstitutioner, og der er de lettelser, som jeg her har talt for, med.
Trine Mach (SF), 2015-05-19:
Jeg beklager, hvis mit forsøg på at være morsom på det her fremskredne tidspunkt prellede af som vand på en gås.
Det er jeg klar over.
Jeg kommer selv fra Vestjylland, og der kan man ikke bruge den til at køre hen til noget.
Der er nærområdet meget, meget stort.
Men jeg vil gerne tilbage til det her med, hvad det er, ordføreren siger, nemlig at vi bare skal lade borgerne beholde flere penge i egne lommer, og så skal det alt sammen nok gå.
Hvis det skal hænge sammen med den debat, vi har her til aften, som nemlig handler om at finde en bedre balance mellem familie- og arbejdsliv, så må ordføreren jo dermed sige, at folk skal arbejde meget mindre.
Det plejer da ikke at være Liberal Alliances politik, at alle skal arbejde meget kortere tid.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-19:
Hvis man letter skatten på arbejde, vil nogle bruge det som en ekstra motivation til at arbejde ekstra, og andre vil bruge det til at holde mere fri.
Den fordeling er der også i ministeriernes modeller.
Der er nogle, der vil holde mere fri, og det skal folk være velkomne til.
Vi har ikke et ønske om at piske børnefamilierne til at arbejde mere.
Vi ved godt, at når man har små børn, har man behov for at holde tidligere fri for at få tingene til at hænge sammen, og derfor ser vi med største velvilje på, at familierne bruger en lettelse af skatten til at holde mere fri.
Bjarne Laustsen (S), 2015-05-19:
Det, der var rimeligt, var, hvis hr. Hans Andersen ville svare på, om det, der er problemet, er, at lønnen er for lille, eller det er, at ydelsen er for høj.
Vi har godt hørt og set på busreklamer, at Venstre vil sætte ydelsen ned for dem, der er på kontanthjælp.
Det kender vi godt, vi kan bare ikke få at vide præcis, om det er børnepengene eller det er boligsikringen eller det er kontanthjælpen, der skal sættes ned.
Hvis vi kunne få det svar, ville vi få en reel diskussion, for der er kun de muligheder.
Men jeg er helt sikker på, at ved at folk kommer tilbage på arbejdsmarkedet – der tror jeg vi deler holdning fuldstændig – og bider sig fast på arbejdsmarkedet, vil der ske noget både med deres karriere og med deres opkvalificering osv. og dermed også deres løngrundlag.
Det kan vi se hænger sammen.
Der er én ting, der er helt sikker, og det er, at hvis de bliver ved med at være ledige, får ingen af dem mere ud af det.
Med hensyn til de 17.000, man taler om, så løber det jo ud på et eller andet tidspunkt, og så får de ingenting, for alle de ydelser, vi har, er begrænset til kort tid.
Så hvis de får et arbejde, er de jo helt fri af at komme til at stå i en situation, hvor de mister hele deres indtægt.
Så alle har noget ud af det.
Tina Nedergaard (V), 2015-05-19:
Vi kan jo godt, hver eneste gang vi mødes i salen om et eller andet, sige, at det er verdens vigtigste problem, men vi er af den opfattelse i Venstre, at vi bliver nødt til at prioritere, hvor vi lægger vores indsats, og hvor vi bruger vores ressourcer.
Der vil jeg blot sige fra Venstres side, at når det gælder familiepolitik, er vores vigtigste prioritet med de ressourcer, der måtte kunne frigøres – under den ene regering eller den anden regering, det er sådan set ikke mit ærinde her – at de primært bruges der, hvor den største udfordring er for danske familier.
Og det er de udsatte familier, og så er det familier, hvor barnet f.eks. har nogle særlige behov.
Det er derfor, at vi i vores forslag til vedtagelse netop understreger, at de i højere grad skal have adgang til frit valg, end de har i dag.
Trine Mach (SF), 2015-05-19:
Også tak fra mig for ordførerens tale.
Jeg kunne godt tænke mig at bringe noget lidt tilbage i fokus.
Forespørgslen handler om regeringens familiepolitik og den balance – eller ubalance – der er for rigtig mange børnefamilier mellem familielivet og arbejdslivet.
Det er fint, at Radikale Venstre ikke går ind for den her model med flere omsorgsdage, men det ligger faktisk heller ikke i forslaget til vedtagelse; det var et eksempel på noget, man kunne kigge på.
Så vil Radikale Venstre ikke være med til, at vi opfordrer den regering, der måtte være efter ferien, til at indkalde alle Folketingets partier og arbejdsmarkedets parter til drøftelser af, hvad vi kan komme med af tiltag for at sikre en bedre balance, også for de familier, som ikke bare kan afgøre hjemme ved spisebordet, hvordan de får tingene til at hænge bedre sammen?
Lotte Rod (RV), 2015-05-19:
Altså, det, der er vigtigt for mig i det her, er jo, at vi som regering har sat et mål for, at vi vil bekæmpe fattigdom, og det er vigtigt for os, at der ikke længere er så mange børn, der skal vokse op i fattigdom, som der var under den tidligere regering.
Det er også derfor, jeg fremhæver det, at vi har afskaffet fattigdomsydelserne, som en af de store sejre, også familiepolitisk, fordi fattigdomsydelserne jo netop betød, at der var flere tusinde børn, som voksede op i fattigdom.
Karina Adsbøl (DF), 2015-05-19:
Først og fremmest tak til Enhedslisten og SF for at sætte familiepolitikken på dagsordenen.
Familien er samfundets vigtigste fællesskabsenhed.
Det første fællesskab, vi stifter i livet, er med familien, og familien er den vigtigste grundsten i vores samfund.
I Dansk Folkeparti mener vi, at familien selv skal beslutte sig for, hvordan de indretter sig bedst.
Her tænker Dansk Folkeparti på, at familien selv skal tilrettelægge deres barselsorlov og selv vælge, hvor de vil have deres børn i institution og skole m.m.
I forhold til skoler og det frie skolevalg er der nogle udfordringer, der skal løses, for at kommunerne selv kan vælge, om de vil lade tilskuddet følge barnet over i den frie grundskole.
En væsentlig barriere i dag er, at kommunerne ikke er forpligtet til at lade det økonomiske tilskud, der tilfalder børn og unge med særlige behov i folkeskolen, følge disse børn og unge ved valg af en fri grundskole.
Det betyder, at børn og unge med særlige behov ikke har de samme muligheder for at benytte det frie skolevalg og vælge en fri grundskole som andre børn og unge, og at de frie grundskoler stilles økonomisk ringere ved at optage børn og unge med særlige behov end ved at optage andre børn og unge.
Det er også en udfordring, vi tidligere har debatteret her i Folketingssalen.
Men der er flere andre udfordringer på området.
Der har også været artikler i dagspressen.
Bl.a. har Politiken haft en række indlæg om stressede forældre og om, at forældre ikke bruger tid nok på deres børn.
Her tænker jeg specielt på de familier, der dagligt kæmper med et handicappet eller et meget sygt barn, og som oftest skal vente lang tid på at få bevilget hjælp, hjælpemidler, aflastning eller andet.
De har brug for en hurtig afklaring, frem for at de skal vente lang tid på at få deres sag behandlet.
Familielivet handler også om prioriteringer.
Det er familiens ansvar at prioritere den tid, de har, og træffe vigtige beslutninger i deres dagligdag.
Her tænker jeg på offentlig transport, sikre skoleveje, skoler, pasning m.m.
Det er vigtigt at hjælpe de familier, der har behov for det, herunder den scleroseramte mor, der har brug for ekstra hjælp i sin hverdag.
I Dansk Folkeparti vil vi gerne drøfte i udvalget, om der er nogle initiativer, vi kan tage, og vi tænker specielt på, hvordan vi kan gøre det nemmere og bedre for familier, der har et sygt eller handicappet barn.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2015-05-19:
Mange børnefamilier har en travl hverdag, hvor det kan være svært at få det hele til at hænge sammen.
Det er vigtigt, at vi har gode dagtilbud, hvor børnene elsker at blive afleveret, at vi har gode barselsordninger, at vi har gode skoler, at der er et godt sundhedssystem, og at der er støtte til de familier, som har brug for lidt ekstra hjælp.
Hvis jeg skal fremhæve især to ting, som vi har gjort sammen, så er det, at vi har afskaffet fattigdomsydelserne, sådan at færre børn nu vokser op i fattigdom, og at vi har fundet 750 mio. kr. om året til flere og dygtigere pædagoger.
Jeg synes, der er god grund til at diskutere, om vi kan gøre endnu mere fra politisk side for at støtte op om børnefamilierne, men jeg er ikke sikker på, om lige præcis det her med omsorgsdagene er det, der står øverst på min ønskeseddel.
Det hænger sammen med, som ministeren også var inde på, at det koster over 2 mia. kr. om året.
Hvis jeg kun kunne lave en ting om, skulle det være, at børns baggrund ikke må afgøre deres fremtid.
Det må være målet for vores generation af Radikale, som vores formand, Morten Østergaard, også har sagt i dag.
Jeg tror, at der formentlig vil være andre ting, som kan gøre en større forskel.
Den diskussion stopper jo ikke her, så selv om der måske ikke lige kommer det ud af debatten, som SF og Enhedslisten håber på, så synes jeg, at vi skal holde hinanden op på at fortsætte diskussionen.
Så vil jeg sige, at det undrer mig lidt i dag, at de blå partier har gjort deres beslutningsforslag om de frie skoler til den tilsyneladende vigtigste sag på familieområdet, fordi forslaget jo bryder med den fuldstændig grundlæggende ting ved de frie skoler, nemlig at de er uafhængige, både økonomisk og pædagogisk, af kommunerne.
Det synes vi i Radikale Venstre har en meget stor værdi, og derfor vil vi gerne have, at det bliver ved med at være sådan.
Rosa Lund (EL), 2015-05-19:
Tak, og tak til fru Lotte Rod for talen.
Der er jo et spørgsmål, som – synes jeg – står lidt ubesvaret tilbage, for fru Lotte Rod har brugt rigtig lang tid på at snakke om, hvad De Radikale ikke vil på familieområdet.
Men hvad vil De Radikale så?
Jeg har forstået, at den radikale vision er – vi deler den også i Enhedslisten – at børns baggrund ikke skal betyde noget for, hvad de får af muligheder senere i deres liv, og De Radikale mener så ikke, at omsorgsdage kan være en brik i det her spil.
Men hvad kan så?
Lotte Rod (RV), 2015-05-19:
Og jeg må desværre skuffe fru Rosa Lund og sige, at hun kommer til at vente et lille stykke tid endnu.
Rosa Lund (EL), 2015-05-19:
Det syntes jeg var et lidt utilfredsstillende svar.
Jeg synes, at fru Lotte Rod, uanset hvad der ligger i regeringens børnepakke, godt kunne give Folketinget nogle svar på, hvad De Radikale vil med familiepolitikken.
Fru Lotte Rod er selv inde på, at bedre barselsordninger kunne være en mulighed.
Måske kunne hun prøve at uddybe, hvad det kunne være; det går jeg ikke ud fra er noget der ligger i regeringens børnepakke, men jeg har jo endnu ikke set den, så jeg ved det ikke.
Men fru Lotte Rod kunne måske prøve at give nogle svar på det.
Lotte Rod (RV), 2015-05-19:
Når jeg giver svaret med børneudspillet, er det, fordi det er det, der står først, og det, som kommer til at fylde mest for os.
Der er jo ikke så lang tid til, at Folketinget skal på sommerferie, og derfor er det rigtige svar til Rosa Lund, at der, hvor vi som Radikale Venstre og som regering har tænkt os at sætte ind, er med vores børneudspil.
Karina Adsbøl (DF), 2015-05-19:
Grunden til, at jeg tager ordet, er, at jeg sådan blev lidt provokeret af ordførerens tale, og det gjorde jeg egentlig også under Socialdemokratiets ordførertale.
For man bryster sig med, at man har gjort så meget godt på området.
Men så skal jeg bare lige have ordføreren til at bekræfte, at ordføreren anerkender, at regeringens politik har øget den økonomiske ulighed i Danmark.
Lotte Rod (RV), 2015-05-19:
Er det i forhold til familierne, eller hvorfor spørger Dansk Folkepartis ordfører, som hun gør?
Karina Adsbøl (DF), 2015-05-19:
Ordføreren spørger, som hun gør, fordi netop ordførerens tidligere formand, Margrethe Vestager, i Politiken har indrømmet, at regeringens mange reformer har været med til at øge den økonomiske ulighed, så den økonomiske ulighed er blevet større.
Så når ordføreren siger, at regeringen har ført sådan en fremragende politik, er det bare, at man må sige, at den økonomiske ulighed altså er blevet større.
Jeg skal bare høre, om ordføreren ikke kan bekræfte det.
Rosa Lund (EL), 2015-05-19:
Tak for det.
Jeg kunne forstå på ordførerens tale, at børnemiljø er vigtigt for Socialdemokraterne, men man kan så alligevel ikke støtte SF's beslutningsforslag.
Er det, fordi regeringen, som Socialdemokraterne er en del af, barsler med en ny børnepakke, som vi har hørt om i et par måneder efterhånden?
Kunne man forestille sig, at den børnepakke indeholdt forbedringer på børnemiljøområdet, hvis det stod til ordførerens parti?
Julie Skovsby (S), 2015-05-19:
Altså, jeg mener faktisk, at pædagogerne ved lidt mere om det her, end i hvert fald jeg gør.
Og jeg ved selvfølgelig også, at vores minister har uddannelsen.
Men i forhold til den viden, pædagogerne har, tror jeg de vil sige, at i nogle tilfælde er børn mere følsomme – at i visse situationer er børn mere følsomme.
Og dér kan der være behov for at skåne dem.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-19:
Tak, og tak til ordføreren.
Altså, jeg er nødt til sige til ordføreren, at enten har han ikke læst forslaget, eller også har han misforstået det.
Enhedslistens forslag handler ikke om, hvorvidt man bor sammen.
Det går ud på, at man dokumenterer, at man selv står for udgifterne til boligen.
Man kan jo godt bo sammen og så ikke have den økonomiske fordel, der er ved det.
Det er jo det, der er det afgørende.
Det er det, der er afgørende i vores forslag: Man skal som borger kunne dokumentere, at man selv står for udgifterne til sin bolig.
Det er helt afgørende.
Derfor har alle de der sammenligninger med sommerhuse og alt muligt andet jo ingen gang på jorden.
Men det, jeg gerne spørge ordføreren om, er: Synes ordføreren, det er rimeligt og betryggende for retssikkerheden, at borgerne, når de henvender sig til kommunen, ikke kan få at vide, hvad det vil sige at leve i et ægteskabslignende forhold?
Bjarne Laustsen (S), 2015-05-19:
Jeg tror bare ikke på, som også andre ordførere været inde på, at vi lave fuldstændig firkantede regler, der gør, at man, hvis man henvender sig med det spørgsmål på sit kommunekontor, så kan få et svar.
For der er forskellige forhold, der gør sig gældende, som også flere ordførere og ministeren har været inde på, og så vil der være behov for at kunne lave et skøn.
Med den lovgivning, vi har med at gøre her,
Derfor er man nødt til at have en mulighed for – kommunen er jo også kontrolinstans – at stille spørgsmål om, hvorvidt man reelt er samboende eller ej.
Derfor er det jo vigtigt at have den fleksibilitet i den lovgivning, som der er nu, og den synes jeg er dækkende.
Men, som jeg også nævnte, kommer dem, som står for kontrollen, og Udbetaling Danmark selvfølgelig det her nærmere og får fastlagt en praksis, som måske kan gøre, at det bliver endnu bedre, end det er i dag.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-19:
Jamen det bider jo sig selv i halen, hr. ordfører.
Det er jo kun, fordi man insisterer på at have et fuldstændig diffust begreb, der hedder ægteskabslignende forhold – som iøvrigt er en lille smule forskelligt beskrevet i forskellige lovgivninger – at man er nødt til at have et skøn.
Så der var jo den idé at afskaffe det her begreb, ægteskabslignende forhold, og i stedet indføre nogle klare og objektive kriterier, så borgerne vidste, hvad de havde at holde sig til, og så det var langt nemmere for kommunerne at kontrollere og sådan, at man kunne sikre sig, at man fik en langt mere ensartet praksis ude i kommunerne for det her.
Og jeg spørger igen: Synes ordføreren, det er betryggende for retssikkerheden, at borgerne ikke kan få at vide, hvad det vil sige at leve i et ægteskabslignende forhold?
Bjarne Laustsen (S), 2015-05-19:
Det, jeg hører Enhedslisten sige nu, er, at vi alligevel ikke kan forklare det system, vi har, og derfor er man nødt til at opgive det og så give alle de samme ydelser, uanset om man er enig eller ej.
Det er jo derfor, vi er nødt til at have en lovgivning, der siger – og det har været sådan i mange, mange år – at man skal vurdere, om man er reelt enlig eller ej.
Og der er forskel på de ydelser, man modtager, efter om man er det ene eller det andet.
Så lever man lidt anderledes, i forhold til hvordan man gjorde tidligere, og det gør bl.a., at det er et relevant spørgsmål, som Enhedslisten stiller.
Men man kan ikke, tror jeg, lave firkantede regler.
Det besvarer Enhedslistens spørgsmål
et hundrede procent.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-19:
Som jeg hører ordføreren, understøtter ordføreren både intentionerne, men vel egentlig også selve det princip, vi prøver at lægge til grund.
Det er jo et princip, vi prøver at lægge til grund, og det er jo ikke en færdigt udformet lovtekst.
Så det var sådan set bare det, jeg gerne ville have afklaret, altså om ordførerens indlæg skal forstås sådan, at ordføreren gerne vil arbejde videre med det princip, som vi foreslår, og som jo bygger på Ældre Sagens forslag.
Vi skal ikke tage æren for noget, vi ikke selv har fundet på.
Vi synes bare, det forslag var rimelig enkelt og klart og indlysende.
Så det, jeg gerne vil have opklaret,
er, om vi arbejder i samme retning, eller hvad der egentlig lå i ordførerens konklusion på vores forslag her.
Lotte Rod (RV), 2015-05-19:
Tak for det.
Vi skal have et stærkt velfærdssamfund.
I det ligger der for mig, at vi hjælper dem, der har brug for hjælp, men også at vi siger til dem, der kan selv, at de skal selv, og at vi målretter ydelserne til dem, der har brug for dem.
Det gælder også på det her område.
Jeg kan godt følge Enhedslisten i, at det ville være dejligt nemt, hvis der var helt præcise regler, men det er jo lige præcis den slags præcise regler, som har det med at gøre tingene rigtig besværlige og bureaukratiske,
hvilket Venstres ordfører også var inde på.
Det giver i mine øjne god mening, at der er forskel på, hvad man får i ydelse, alt efter om man er enlig eller samlevende/gift, for det er bare billigere at være to om at dele de faste udgifter.
Udgangspunktet er, som flere andre også har været inde på, at man er samlevende, hvis man bor sammen, og at man er enlig, hvis man bor hver for sig.
I de fleste tilfælde er der ikke så meget at være i tvivl om, men i nogle enkelte tilfælde vil der være tale om et konkret og til tider vanskeligt skøn ud fra mange faktiske forhold i sagen.
Det gælder jo især de tilfælde, hvor det tyder på, at to personer reelt bor sammen uden at være registreret på samme folkeregisteradresse.
Som jeg læser det her forslag fra Enhedslisten, vil man, selv om der opereres med nogle objektive kriterier for det her med forbrug, stadig skulle skønne.
Derfor har jeg det egentlig lidt sådan, som ministeren også gav udtryk for, nemlig at det godt kan være, at reglerne ikke er perfekte i dag, men vi vil stadig have de samme problemer med Enhedslistens forslag.
Derfor kan Radikale Venstre ikke støtte forslaget.
Tina Nedergaard (V), 2015-05-19:
Altså, for det første mener jeg, at det ville være meget, meget vanskeligt at lave en udtømmende liste over, hvad der præcis skiller, hvor mange dage det er, og hvor mange det ikke er.
Men jeg vil sige, at for mig er det egentlig ikke så nyt, at vi har de her skønsvurderinger, som vi selvfølgelig også herinde hele tiden skal være åbne over for at problematisere.
Det er ikke det, vi afviser i Venstre, bestemt ikke.
Jeg vil blot sige, at for kort tid siden havde vi jo bl.a. et lovforslag fra den samme minister hernede i salen om bortadoption uden samtykke, hvor der også blev efterspurgt, bl.a. fra spørgerens eget parti, om man kunne lave fuldstændig firkantede og præcise regler for, hvad der skulle være til for at få tvangsfjernet et barn eller tvangsbortadopteret et barn.
Og nej, det kan man jo ikke.
Vi er inde i et dynamisk felt, hvor de forskellige faktorer vægtes med forskellige vægte.
Og i Venstre er vi af den overbevisning, at det skøn også meget ofte vil kunne komme borgeren til gode, hvorimod når det handler om rigide regler herinde, vil vi også af fiskale hensyn være nødt til at lave dem meget, meget snævrere.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-19:
Jeg kan forstå på ordføreren, at ordføreren mener, at det er et argument i sig selv, at hvis man laver klare regler, er det nemmere at snyde.
Så spørger jeg bare ordføreren: Er det så et princip, vi også skal udbrede til straffelovgivningen og til færdselsloven, bare for at nævne to vigtige lovgivninger?
Daniel Rugholm (KF), 2015-05-19:
Tak for det.
Vi kan fra konservativ side bakke op om det meste i beslutningsforslaget.
Vi er enige i, at muligheden for at spare timer op, skal udvides fra de nuværende 90 timer til 180 timer.
Det giver større fleksibilitet, og det giver indflydelse og selvbestemmelse til brugerne af ordningen.
Vi vil også gerne se på de særlige tilskud til udgifter vedrørende ledsager og se på, om de skal udbetales automatisk, da den nuværende ordning koster alt for meget i administrativt bøvl.
Det er muligt, at aldersgrænsen skal sættes ned, men 7-årige er meget unge.
Vi er ikke overbevist om, at det er det rigtige at gøre.
Man kunne måske starte med at sætte aldersgrænsen ned til 10 år.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-19:
Tak, og tak til ministeren.
Der er jo nogle halve indrømmelser i at sige, at reglerne ikke er perfekte.
Så jeg vil gerne høre ministeren, hvad man helt konkret vil gøre for at gøre reglerne bedre og klarere.
Så vil jeg også gerne have ministeren til at bekræfte, at vores forslag jo betyder, at man skal dokumentere, at man er reelt enlig, altså at man selv står for udgifterne til sin bolig.
Jeg er nødt til lige at bede ministeren bekræfte, at han har læst den del af forslaget, for ellers fremstår det jo, som om der slet ikke er styr på nogen ting.
Det var jo en halv bekræftelse af, at borgeren ikke kan få at vide, hvad det vil sige at leve i et ægteskabslignende forhold.
Reglerne er sådan i dag, at det kan borgeren ikke få at vide, fordi kommunen efter ministerens opfattelse skal have lov til at skønne, hvad det vil sige i det konkrete tilfælde at leve i et ægteskabslignende forhold.
Hvorfor er det så vigtigt, at kommunen har behov for at skønne om det i stedet for at have en klar og objektiv regel?
Det vil jeg da gerne have at vide af ministeren.