Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Tak for det.
Fællesskabets finanslov.
Det kalder vi det finanslovsforslag, vi diskuterer i dag, for det handler om mennesker.
Med finansloven 2015 løfter vi Danmark fra bunden og giver kontanthjælpsmodtagere, kronikere, medicinske patienter og psykiatriske patienter en tiltrængt hånd.
Vi investerer massivt i at udvikle vores kernevelfærd med 6,5 mia. kr. til sundhed og 1,5 mia. kr. til børn, ældre og integration.
Fællesskabets finanslov er formet på midten af dansk politik.
Aftalen er indgået med SF og Enhedslisten, og det kvitterer vi for.
Men finansloven var aldrig blevet til, hvis det ikke havde været for regeringens ansvarlige økonomiske politik og de talrige reformer og aftaler hen over midten: Skattereformen, som giver helt almindelige mennesker en større økonomisk gevinst ved at arbejde; kontanthjælpsreformen, som sikrer, at flere unge under 30 år tilbydes muligheder i form af uddannelse og arbejde; vækstpakkerne, som skaber nye arbejdspladser og sikrer fundamentet for fremtidens velfærd.
Vi har haft modet til at gennemføre reformer, ikke for reformernes skyld, men fordi reformer giver mennesker muligheder – muligheder for at få en uddannelse, tage et arbejde, blive integreret i samfundet.
Provenuet fra reformerne investerer vi i kernevelfærd.
Konkret 20 mia. kr. ekstra til socialt arbejde, til sundhed, til uddannelse og til ældrepleje frem til 2020.
De investeringer ville der ikke være plads til i et scenarie med nulvækst.
Regeringen har siden 2011 arbejdet målrettet på at konsolidere og genoprette dansk økonomi, og vi kan nu se resultaterne tikke ind.
Vi har siden midten af 2013 skabt godt 28.000 flere job i den private sektor, og ledigheden er faldende.
Det er godt for samfundsøkonomien, men mest af alt er det jo godt for de mennesker, der har fået et job.
Med finanslovsaftalen har regeringen skabt finansiering til en balanceret vækst i det offentlige forbrug til gavn for vores børn og vores ældre.
Dagtilbud af høj kvalitet og tilstrækkelig med pædagoger har meget stor betydning for vores børns trivsel og udvikling.
De nye midler udmøntes som en pulje, som kommunerne kun kan få andel i, hvis de forpligter sig på at bruge dem til mere personale på dagtilbudsområdet.
Vi afsætter over 500 mio. kr. til udbredelse af en klippekortsordning, som giver de svageste hjemmehjælpsmodtagere mulighed for selv at vælge, hvilken form for ekstra hjælp de gerne vil have.
Det kan være hjælp til at tilberede yndlingsretten eller til en tur i biografen.
Omkring 13.500 af landets svageste hjemmehjælpsmodtagere vil ad den vej få styrket livskvaliteten.
Strategien skal sikre, at flere danskere overlever en kræftsygdom, at kroniske sygdomme opdages tidligere, at almenpraksis styrkes, og at patienter inddrages mere i egen behandling.
Ud over regeringens egen strategi afsætter vi yderligere 1,5 mia. kr. til sundhed for særligt sårbare grupper.
Vi styrker indsatsen over for ældre medicinske patienter.
Det er på tide.
Vi modvirker overbelægning på sygehusene, vi styrker svangreomsorgen og sundhedsplejeindsatsen over for børn af udsatte og sårbare forældre, og vi vil forbedre forebyggelsen af højt alkoholforbrug, selvmord og rygning, som alle har en social slagside.
Endelig indfører vi et automatisk kronikertilskud, som sikrer, at særligt svage patienter kan betale deres medicin.
Det er jeg stolt af.
Den grønne omstilling har fået et markant løft med finansloven.
Klimaforandringerne er som bekendt fortsat en af de største udfordringer, verden står over for.
Finanslovsaftalen bringer Danmark tættere på målet om 40 pct. lavere drivhusgasudledning i 2020.
Vi afsætter 300 mio. kr. over 3 år til at fremme udbredelsen af store varmepumper i fjernvarmesystemet, som er helt afgørende for den grønne omstilling, fordi de kan lagre energi fra vindmøller.
Desuden understøtter finansloven udbredelsen af geotermi, hvor varme hentes fra jorden.
Finansloven giver Danmark mere natur.
Vi afsætter midler til en styrket økologiindsats, så vi sikrer bæredygtig udvikling i landbruget.
Vi ved, at udvikling af grønne løsninger skaber arbejdspladser, og derfor styrker vi også den miljøteknologiske udvikling markant og afsætter flere penge til Grøn Omstillingsfond og udvikling af cirkulær økonomi.
Jeg glæder mig også over, at regeringen har fundet en løsning til den forholdsvis lille gruppe, der har opbrugt deres dagpenge, og som ikke er kommet i job, i uddannelse eller får anden offentlig forsørgelse.
Denne gruppe får med finansloven mulighed for at modtage en midlertidig ydelse, så de samlet kan få offentlig forsørgelse i op til 3 år.
Vi fastholder dagpengereformen uændret, og udfasningen af Arbejdsmarkedsstyrelsen står fast.
Den ny midlertidige kontantydelse er forankret i kommunerne og er tæt forbundet med en intensiv, aktiv indsats.
Det har været nogle svære år for dansk økonomi og for danskerne.
Væksten har ladet vente på sig.
I år venter vi en beskeden vækst på 0,7 pct. af BNP.
Men Danmark står med gode kort, når opsvinget kommer.
Vores virksomheder har i krisetiden konsolideret sig, husholdningernes gæld er faldende, vores konkurrenceevne er vokset.
De offentlige finanser er holdbare, og vi har lavet en række strukturelle reformer, der skaber god grobund for en bæredygtig vækst.
Regeringens politik virker nemlig.
De seneste prognoser forudser en pæn vækst i 2015 og en yderligere stigning i beskæftigelse.
Boligpriserne er stigende i hele Danmark, ikke kun i København, og forbrugernes tillid til deres egen økonomi er på niveau med 2008, hvor krisen satte ind.
Danskerne ser mere positivt på økonomien end før, og det er godt for Danmark.
Vi er ikke færdige med arbejdet, vi er ikke færdige med at skabe resultater og reformere Danmark.
Vi går et forår i møde med væsentlige opgaver.
Indsatsen over for de borgere, der står længst fra arbejdsmarkedet, er i fokus, når Carsten Kochs udvalg fremlægger sin rapport i januar.
Vi bør gøre alt for, at også disse mennesker får en plads på arbejdsmarkedet.
En anden opgave, der venter os, er en integrationsreform.
Vi får i disse dage mange flygtninge, der ønsker vores beskyttelse.
Den får de.
Men de skal selvfølgelig også bidrage til det samfund, der har hjulpet dem.
Vores mål er, at de bliver integreret så hurtigt som muligt på det danske arbejdsmarked.
Det er ikke nok, at omkring halvdelen er i arbejde.
Det Radikale Venstres ambition er, at ikkevestlige indvandrere skal arbejde lige så meget som vestlige indvandrere.
Det er en forudsætning for, at vi fortsat kan udvikle vores velfærdssamfund og være åben for omverdenen.
Det handler alt sammen om mennesker.
Jeg ser frem til en god debat.