runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-04-25:
Nu er det jo ikke mig, der har stillet spørgsmålet om et passende forhold; det er ordføreren selv, der har valgt at udtrykke det på den måde.
Men jeg tror egentlig, at de fleste godt forstår mit sproglige billede, for det handler dybest set om, at når man har muligheden for det, skal man træffe de beslutninger, der gør, at Danmark står stærkere, ikke bare i morgen, men i overmorgen og om 5 og 10 år.
Der er man nødt til at forstå, at hvis man accepterer, at konkurrenceevnen daler, at hvis man accepterer, at vi har en overophedning af vores økonomi, så gør man ikke det rigtige.
Når man så samtidig giver skattelettelser, som der dybest set ikke er råd til, så bidrager man til at skabe problemer fremadrettet.
Det var den situation, som V og K var med til at skabe, og det er en af grundene til, at opgaven er blevet så stor nu.
Det her er for at understrege, at vi er nødt til nu at træffe nogle vanskelige beslutninger, der gør, at vi kan komme ud på den anden side af krisen – ud på den anden side af krisen med vores velfærdssamfund i behold, hvor vi stadig er solidariske med hinanden.
Og det kræver, at vi nu retter op på nogle af de ting, som ikke blev gjort 00'erne – det må vi prøve at klare nu.
Så det er sådan set det, jeg mener med, at det ikke var muskelmassen, men fedtlaget der voksede i 00'erne.
Peter Skaarup (DF), 2012-04-25:
Men lad os så vende situationen om og sige, at nu sker der det, at England har sat sig for, at man gerne vil lave en gruppe med lande, der arbejder på, at EU skal fungere på et meget mere løst grundlag, hvor man fjerner magt fra Bruxelles og lægger den ud til de nationale parlamenter.
Hvis det nu skete i morgen, ville statsministeren så tage imod en invitation til sammen med Irland, Sverige og måske med Tjekkiet, som heller ikke er med i europagten, at sige, at nu danner man en lille gruppe, som man har møder med – i øvrigt mens Danmark er formand for EU – og hvor signalet er, at man gerne vil løsrive sig ved at lægge magt ud fra Bruxelles til befolkningerne og i øvrigt afholde flere folkeafstemninger om EU-forhold?
Vil regeringen også være med til det?
Altså, lad os sige, at regeringen var blevet inviteret og møder op i den her klub, men vil regeringen møde op i den anden klub?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-04-25:
Det har jeg ikke nogen kvalificeret baggrund for at gøre mig klog på, men jeg vil da gerne understrege, at uanset hvor i landet man bor, er det forkert at benytte sig af sort arbejde – i virkeligheden uanset om det sorte arbejde udføres af udenlandske eller danske håndværkere.
SKAT arbejder på den måde, at vi også målretter ressourcerne der, hvor vi kan registrere, at de største problemer er, simpelt hen for at få mest muligt ud af myndighedernes ressourcer og dermed af skatteborgernes penge.
Det er også derfor, vi har et særligt fokus på de områder i landet, hvor der er store problemer med sort arbejde – også i forbindelse med bygningsarbejder i villakvarterer, og her er Nordsjælland et særligt fokuspunkt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-04-25:
Jeg vil sige, at for min del har jeg svært ved at forstå, hvorfor man ikke skal debattere med kolleger fra andre lande.
Jeg synes da, at det altid må være en god ting.
Det, der er sket her, er, at den tyske udenrigsminister personligt har taget initiativ til at invitere et antal udvalgte udenrigsministre fra EU's medlemslande til at deltage i en helt uformel diskussion om Europas fremtid, han har gjort det på personlig basis.
Blandt de inviterede er så Danmarks udenrigsminister.
Og jeg må indrømme, at jeg synes, at det er godt, at den danske udenrigsminister er blevet inviteret med til at deltage i den her debat.
Og jeg synes, at det ville være underligt, hvis vi skulle sige nej til en invitation, som kommer fra vores nabolands udenrigsminister, en invitation til en helt uformel diskussion af de her spørgsmål.
Det er egentlig ikke det, vi normalt gør i Danmark, der siger vi ja til at deltage i uformelle diskussioner af den her karakter.
Peter Skaarup (DF), 2012-04-25:
Men uanset det må man vel erkende, at Danmark har travlt – det kan vi se på det antal ministre, der kan komme i spørgetiden – Danmark er formand for EU lige nu, og den chance skal vi udnytte til at trække tingene i den retning, vi gerne vil.
Hvorfor prioriterer man så sammen med otte andre lande, hvoraf nogle af vores vigtigste samarbejdspartnere, som vi bl.a. kom ind i EF med, nemlig i Irland og England, ikke er med til at protestere over det, at være med i en klub, der arbejder for mere union?
Det forstår jeg ikke noget af.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-04-25:
Jeg synes jo altid, at det er vigtigt at deltage i debatter om alle de her spørgsmål, men hvis ordføreren spørger mig, om min holdning i forhold til de her institutionelle reformer, er min holdning, at EU ikke på nuværende tidspunkt har brug for institutionelle reformer.
Dem, der har brug for reformer, er medlemslandene, som skal få styr på deres økonomi og i øvrigt gå i gang med forskellige reformer inden for deres egne grænser, og det er de jo så også selv herre over inden for deres egne grænser.
Det er de europæiske økonomier og ikke de europæiske institutionelle rammer, der er i krise, og dem, der har brug for reformer, er de europæiske økonomier og ikke vores institutionelle rammer.
Peter Skaarup (DF), 2012-04-25:
Tak for svaret.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti er dybt skeptisk over for planerne om yderligere europæisk integration, forstået på den måde, at hvis vi netop skal løse de udfordringer, som statsministeren taler om her, skal vi nok samle kræfterne om det i stedet for hele tiden at tænke på, hvordan man kan øge magten til Bruxelles, øge magten til EU med nye traktater, forfatninger og lign. Hvis vi kunne være enige så langt, er det jo rigtig godt.
Spørgsmålet er jo bare, om vi så kan det, fordi i øjeblikket foregår der jo meget kraftige bestræbelser, måske bremset en lille smule af præsidentvalgkampen, der foregår i Frankrig, hvor Frankrig måske ikke er så meget fremme i skoene, men der foregår jo et kraftigt lobbyarbejde, specielt fra tysk side, lige nu, for at man skal få mere magt til EU, og at det her europæiske magttog skal køre videre, ligesom det har gjort i stort set alle årene, siden EF-samarbejdet blev oprettet.
Der kan jeg måske så undre mig over, at regeringen prioriterer en ny klub, som Tyskland har sat i værk netop for at opnå de her ting.
Udenrigsministeren var til møde her for ikke så længe siden, det var den 19. april, hvor udenrigsministeren på regeringens vegne deltog sammen med otte andre lande, der var ni lande samlet i Belgien, hvor man altså diskuterede forslaget fra den tyske udenrigsminister, Guido Westerwelle, om mere europæisk integration, en rigtig forfatning osv. osv., altså det tog, vi talte om, der hele tiden har kørt.
Så spørgsmålet til statsministeren er i virkeligheden: Hvis det er rigtigt, at man er tilfreds med de traktater, vi har nu, hvorfor deltager man så i en klub, der har til formål at øge magten til Bruxelles?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-04-25:
Vi har i EU en traktat, Lissabontraktaten, som nu har været i kraft i 2½ år.
Det er jo egentlig ikke særlig lang tid.
Jeg synes, regeringen synes, at Lissabontraktaten er en god traktat, og at vi bør fokusere på og arbejde på Lissabontraktatens grundlag for at tackle de store udfordringer, EU står over for.
Nu får vi så også finanspagten, og det er også en del af det arbejdsgrundlag, vi har, og det er godt.
Det, det handler om nu, er at få stabiliseret den europæiske økonomi, således at vi kan få gang i det, det hele drejer sig om, nemlig vækst og job til de tusindvis af europæere, som gerne vil ind på arbejdsmarkedet.
Det er det, det handler om for mig og for rigtig mange andre i Europa.
Det er også det, vi arbejder målrettet på i det danske formandskab.
Så det er altså min holdning.
Vi har en udmærket traktat.
Så har vi finanspagten oveni, og det er et godt grundlag til, at vi nu kan koncentrere os om at løse de udfordringer, vi står over for, som handler om, at vi skal have skubbet gang i Europa igen og få skabt nogle arbejdspladser i Europa.
Peter Skaarup (DF), 2012-04-25:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Er ministeren enig med Tyskland i, at tiden er inde til en »rigtig EU-forfatning og en folkevalgt præsident«?
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-04-25:
Jeg vil bare sige, at jeg jo ikke får noget svar.
Altså, det nærmeste, vi kom et svar, var, at det her var en retorisk eksercits, som den nuværende statsminister havde kastet sig ud i.
Nu stiller jeg et konkret spørgsmål: Er øgede afgifter en del af fedtlaget eller af muskelmassen i dansk økonomi?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-04-25:
Jeg synes jo, det er vigtigt i politik, at man også af og til bruger de muligheder, som vores sprog giver os, og der er rige muligheder.
På mange måder er jeg også på det felt inspireret af min forgænger i jobbet, hr. Lars Løkke Rasmussen, som jo ofte – faktisk meget oftere, end jeg selv gør det – brugte metaforer og ganske ofte med stor dygtighed.
Han gentog f.eks. ofte sit budskab om, at der var to streger under facit, og det har jo nogle sproglige kvaliteter, for man kan ligesom se de to streger, som er under facit, for sig.
Men det er jo også klart, at substansen forpligter, og der gik det galt for min forgænger, synes jeg.
For det, jeg mener, og det, jeg har forsøgt at udtrykke, er netop, at regningen ikke var betalt og ikke blev betalt under VK-regeringen.
For Danmarks udfordringer blev ikke løst, og det er dybest set det, jeg mener, når jeg siger, at det var fedtlaget og ikke muskelmassen i vores samfund, der voksede.
Sådan er det jo.
Men vi må så påtage os som regering at få styr på tingene, og det er vi godt i gang med.
For det er vigtigt, at vi trimmer vores samfund, sådan at vi bliver klar til at klare fremtidens udfordringer.
Det var VK-regeringen ikke så optaget af, men det er den nye regering optaget af.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-04-25:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen har sammen med Enhedslisten nu taget et meget ambitiøst skridt i retning af at sikre ordentlige løn- og arbejdsvilkår og dermed modvirke social dumping, ligesom vi har taget et meget væsentligt skridt for at skærpe indsatsen mod sort arbejde.
Jeg har ret store forventninger til, at det faktisk også leverer synlige resultater, men det er klart, at det er et område, der har regeringens meget stærke fokus, både når det vedrører sort arbejde generelt og social dumping i særdeleshed.
Derfor vil jeg da heller ikke udelukke, at det ikke er et område, vi skal komme tilbage til og foretage os yderligere på, men jeg tror nu, at det er vigtigt, at vi nu, hvor vi har sat vigtige indsatser i søen, også skal se, hvordan de virker, og forhåbentlig blive klogere.
Finn Sørensen (EL), 2012-04-25:
Også her vil jeg gerne kvittere for ministerens svar og sige, at jeg jo også er opmærksom på det lovforslag, der jo også fremsættes med baggrund i finanslovaftalen med Enhedslisten.
Jeg synes, det er rigtig positivt at se, at Skatteministeriet på, kan man sige, topplan, men jo også på grundplan i samarbejde med Arbejdstilsynet og politiet er kommet rigtig langt med det her.
Jeg mener også, at der i det lovforslag, ministeren nævner, er nogle rigtig gode tiltag.
Jeg synes også, at det her med elektronisk betaling af regninger over et vist beløb er en god ting.
Det, jeg har et spørgsmål til ministeren om, er, om ministeren vurderer, at det er tilstrækkeligt.
Altså, politiet har jo skønnet – det er jo svært at få et præcist tal – at vi har et sted mellem 20.000 og 50.000 illegale arbejdere her i landet.
De er her nok på meget forskellige vilkår, men en stor del af dem er her som ansatte og udstationeret af virksomheder.
Og man må jo sige, at byggefagenes fagforeninger ofte konstaterer, at der som regel står en dansk bagmand bag, når de får fat i de her firmaer.
Så spørgsmålet er, om de tiltag, som ministeren er i gang med her, og som vi jo er rørende enige med regeringen om, er tilstrækkelige, eller om ministeren også kunne overveje andre løsningsmodeller, der går et skridt videre, og som giver os endnu bedre resultater på det her område.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-04-25:
Spørgsmålet ligger jo i fornem forlængelse af det foregående.
I finansloven for 2012 er der afsat ekstra ressourcer til SKATs bekæmpelse af social dumping, og der fokuseres bl.a. på villavejene ved fælles indsatsaktioner, der gennemføres i et samarbejde mellem SKAT, politiet og Arbejdstilsynet.
Dette samarbejde er i første omgang planlagt til at vare i 2 år og vil udmønte sig i løbende aktioner.
En ny opgørelse fra SKAT viser, at flere og flere anmelder sort arbejde.
Det er også for mig at se en klar tilkendegivelse af, at både borgere og virksomheder i stigende grad ikke vil tolerere sort arbejde.
Generelt kan det siges, at hvis vi skal have holdninger og handlinger til at følges bedre ad, er der brug for at se på lovgivningen.
Derfor har jeg store forventninger til den forslagspakke til bekæmpelse af sort arbejde, som regeringen forhåbentlig får vedtaget inden sommerferien.
Af konkrete tiltag vil jeg også i forbindelse med den her lovpakke fremhæve forslag om hjemmel til, at der kan foretages kontrol på privat grund uden retskendelse, når der synligt kan konstateres udendørs aktiviteter af professionel karakter.
Jeg vil også fremhæve forslaget om, at arbejdsudøvende får pligt til på arbejdsstedet på SKATs forlangende at oplyse navn, cpr-nummer og at forevise gyldig legitimation.
Derudover vil jeg fremhæve forslaget om obligatorisk skiltning for entreprenører og håndværkere på byggepladser og gulpladebiler.
Derudover er det vigtigt at understrege, at de løbende, tværgående aktioner mod social dumping og for fair play fortsætter, men det har jeg jo kort været inde på.
Samlet er der tale om instrumenter, der effektivt kan gøre et indhug i mængden af sort arbejde, og tilsammen betyder det en lovgivning, der bedre er i tråd med danskernes holdninger, som reducerer sort arbejde og social dumping, og som bedre sikrer lige konkurrence og ordentlige arbejdsforhold.
Finn Sørensen (EL), 2012-04-25:
Det er jeg selvfølgelig enig i.
Men det er jo altid sådan, at ens ambitioner måles op mod resultaterne, og måske er Enhedslistens – det ved jeg ikke – ambitioner større en regeringens, for vores vurdering er, at der nok skal skrappere midler til.
Der vil jeg så lige prøve ministeren lidt af, ikke, fordi jeg forventer her og nu at få et klart ja til vores forslag – det er jo noget, der skal vurderes og forhandles – men for at høre, om det er noget, man sådan vil skyde ned med det samme.
Det ene spørgsmål er om, at der jo er nogle favorable skatteregler for udstationerede virksomheder, der gør, at selv om de fungerer fuldt lovligt og er registrerede i RUT, har de en konkurrencemæssig fordel på grund af skattefritagelse i det første halve år.
Det vil jeg gerne høre ministeren om var noget, man kunne kigge på.
Så vil jeg høre ministeren om den her bødestraf.
Det er jo sådan i dag, at en, der bestiller en tjenesteydelse, er pligtig til at sikre sig, at den pågældende virksomhed er registreret i RUT, hvis det er en udenlandsk virksomhed.
Og der er en bødestraf, hvis man som bygherre eller bestiller af tjenesteydelsen ikke sørger for det.
Er ministeren villig til at kigge på, om den bødestraf skal sættes op?
Det sidste er, om ministeren kunne forestille sig at gå videre ad den vej, som jo egentlig ligger i princippet om omvendt moms, som vi har fået indført den 1. januar 2009, og som der også er noget om i det her lovforslag, og som jo i praksis betyder, at den, der bestiller tjenesteydelsen, kan komme til at hæfte økonomisk.
Der er spørgsmålet: Vil ministeren være med til at udvide den hæftelse, så den også gælder skat og moms og sociale bidrag, altså sådan set gælder hele vejen ned igennem en entreprenørkæde?
Også her vil jeg gerne kvittere for svaret, og jeg vil også gerne understrege, at jeg selvfølgelig er fuldstændig enig med ministeren i, at det er et stort problem, uanset hvor i landet det foregår, og vel egentlig også om det er i lille omfang eller i stort omfang, for det betyder alt sammen et dræn i den fælles kasse, plus at det jo er skadeligt for samfundsmoralen, hvis vi som Folketing og myndighederne ser gennem fingre med det.
Hvad vil ministeren gøre for at komme det omfattende snyd med skat og moms i forbindelse med ombygninger og renoveringer i de nordsjællandske villakvarterer
til livs?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen i Ugebrevet A4 den 20. april 2012 »Whiskybæltet elsker østarbejdere«.
Jeg vil bare kvittere for det, og jeg er så parat til at gå videre til det næste spørgsmål.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-04-25:
Jeg er da glad for, at vi ser ens på det, og det er nok også baggrunden for, at regeringen sammen med Enhedslisten dels har øget indsatsen i forhold til social dumping dels skærpet indsatsen mere generelt i forhold til sort arbejde.
Så sent som i dag har vi jo fremsat et vigtigt lovforslag, der skal bringe bedre overensstemmelse mellem moral og lovgivning, således at vi lemper bestemmelserne i forhold til sort arbejde, når det handler om naboens søn eller datter, og vi skærper bestemmelserne for det mere organiserede og alvorlige sorte arbejde.
Så jeg er fuld af fortrøstning over den indsats, som regeringen og Enhedslisten har lagt for dagen.
Finn Sørensen (EL), 2012-04-25:
Det lyder som følger: Hvad vil ministeren gøre for at komme det omfattende snyd med skat og moms i forbindelse med ombygninger og renoveringer i de nordsjællandske villakvarterer til livs?
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-04-25:
Det sidste ved statsministeren jo udmærket godt er fuldstændig forkert, men jeg har bemærket, at det er en del af den sætning, man åbenbart har lært sig i den socialdemokratiske folketingsgruppe.
Hver eneste gang man svarer på et spørgsmål, skal man sige, at V og K jo heller ikke havde styr på noget som helst.
Jeg vil sådan set bare gerne have statsministeren til at definere lidt nærmere, hvad fedtlaget er, og hvad muskelmassen er.
Muskelmassen, forstod jeg nu, er et spørgsmål om det, der får os til at komme videre.
Så derfor vil jeg spørge statsministeren: Kan statsministeren ikke komme lidt nærmere ind på muskelmassen, altså hvad det er, der får os til at komme videre.
Er det flere afgifter, eller er det færre afgifter?
Og hvad er fedtlaget?
Kan vi ikke få en definition af, hvad fedtlaget er i dansk økonomi?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-04-25:
Jeg skal forsøge at holde mig inden for taletiden.
Tak for spørgsmålet og også for den mere konkrete tilkendegivelse om at overveje yderligere tiltag.
Vi er naturligvis åbne over for at diskutere Enhedslistens forslag seriøst og mere grundigt; det skal der ikke herske tvivl om.
Men alting skal balanceres op imod hinanden.
Det er også vigtigt, at vi har skatteregler, der gør det attraktivt for udenlandske virksomheder at komme hertil.
Men det er klart, at vi altid skal være åbne over for at kigge på sagerne.
Så vidt jeg er orienteret, har regeringen ingen umiddelbare planer om at ændre på bødestørrelsen i forhold til det, spørgeren er inde på.
Men igen, hvis der er behov for efter at have set virkningen af de ambitiøse tiltag, som regeringen sammen med Enhedslisten har søsat, at se yderligere på spørgsmålet, må vi gøre det.
Men for indeværende tror jeg, det er vigtigt at fokusere på, at vi får størst muligt resultat ud af de tiltag, der er søsat.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-04-25:
Muskelmassen i et samfund er det, der skal få os til at komme videre.
Og det, der er rigtig vigtigt, når man har regeringsansvaret, er, at man træffer de beslutninger, der skal få os til at komme videre.
00'erne var et årti, hvor der ikke var styr på de offentlige finanser, og hvor lønkonkurrenceevnen blev svækket med 20 pct. Det giver os nogle store udfordringer i dag.
Og det vil vi tage hånd om, for det er nødvendigt at træffe de beslutninger, som gør, at vi kan klare de udfordringer, vi står over for, altså at vi skaber et Danmark i udvikling med gode jobmuligheder, hvor vi tager hånd om de svageste i vores samfund, og hvor vi udvikler velfærden.
Det er jo så den opgave, som vi har fået, og den er blevet forstærket, fordi der ikke i tilstrækkelig grad var styr på tingene i 00'erne, da Venstre og Konservative sad i regering.
Først vil jeg sige, at jeg er glad for, at der bliver fulgt med i pressemødet, og det, som jeg egentlig mente, er, at Danmark jo står over for nogle meget store udfordringer.
Det tror jeg også at alle er klar over.
Det, man kan sige, er, at 00'erne jo blev det årti, hvor der blev givet skattelettelser, der dybest set ikke var råd til; hvor de offentlige udgifter steg mere end planlagt næsten hvert eneste år; hvor dansk økonomi blev overophedet lige før krisen, bl.a. med en prisboble på boligmarkedet.
Og dansk økonomi er altså fortsat præget af de dårligdomme, der ikke blev taget hånd om i 00'erne, hvor det jo var Venstre og Konservative, der sad i regering.
Det er også medvirkende til, at vi fremadrettet har tre store udfordringer.
Den første er en skrantende konkurrenceevne.
Vi har haft en svag udvikling i vores produktivitet, danske virksomheders omkostninger er steget mere, end tilfældet er i de fleste andre lande.
Den næste store udfordring er, at vi står med en offentlig økonomi, hvor der fremover er meget stramme rammer for udgiftsvæksten, og hvor vi er nødt til at have større disciplin i vores udgiftsvækst, end vi så i 00'erne.
Den tredje udfordring, vi har, er altså vores arbejdsstyrke.
I starten af 00'erne var der fire personer tilbage i arbejdsstyrken, for hver gang en person gik på folkepension, men frem mod 2020 vil der kun være tre personer tilbage i arbejdsstyrken, for hver gang en person går på folkepension.
Det er klart, at de her tre udfordringer svækker vores vækstmuligheder: konkurrence, offentlig økonomi, arbejdsstyrke.
Og det er det, vi som regering har taget fat på nu.
Vi vil udvikle vores samfund, for at vi også kan komme igennem krisen med en fornuftig økonomi og fornuftige muligheder for at have et godt velfærdssamfund.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-04-25:
Tak til statsministeren.
Så vil jeg bare gerne bede statsministeren om at svare på spørgsmålet, for spørgsmålet er meget klart.
Det er sådan set: Hvad forstås ved fedtlaget, og hvad forstås ved muskelmassen?
Nu fik jeg en lang opremsning af, hvorledes Socialdemokratiet og den nuværende regering ser på, hvad den tidligere regering gjorde.
Jeg fik en lang opremsning af, hvad det er for nogle udfordringer, Danmark står over for.
Og udfordringerne er vi fuldstændig enige om.
Jeg synes bare, det er værd at påpege her i øvrigt, at da VK-regeringen kom til, overtog vi en økonomi, der bestemt ikke havde det godt, og vi afleverede en, der var bedre.
Jeg vil sådan set bare gerne have svar på det spørgsmål, jeg har stillet helt konkret: Hvad er fedtlaget, og hvad er muskelmassen?
Finn Sørensen (EL), 2012-04-25:
Jeg hører, at ministeren ikke kan ikke give en helt ubetinget kvittering, men jeg hører, at der ikke er lukket af for en yderligere drøftelse af de ting, og selvfølgelig skal vi fortsætte det gode samarbejde, vi har.
Det, jeg sådan måske lige ville prøve at gentage som et spørgsmål, var det med den her idé med hæftelsen.
For jeg er selvfølgelig enig i, at vi ikke kan lave nogen regler, der diskriminerer udenlandske virksomheder.
Det er der jo helt klart slået søm i i forhold til EU.
Alle skal behandles lige.
Men vi taler jo også om sort arbejde både for danske og udenlandske virksomheder.
Og der ville jeg da mene at det var en god idé at udvide det her hæftelsesbegreb, sådan at den, der bestiller en tjenesteydelse, kan gøres økonomisk ansvarlig for, at landets lovgivning er overholdt nede i entreprenørkæden, og at vedkommende derfor må stille krav om en sikkerhed for, at det er sådan.
Det ville være med til at sikre, at der kun blev brugt virksomheder, som havde orden i tingene.
Var det ikke en god idé?
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-04-25:
Vil statsministeren oplyse, hvad statsministeren forstår ved »fedtlaget« og »muskelmassen« i dansk økonomi, jf. statsministerens udtalelser på sit pressemøde den 17. april 2012?
Jeg skal oplæse spørgsmålet, som lyder som følger: Vil statsministeren oplyse, hvad statsministeren forstår ved »fedtlaget« og »muskelmassen« i dansk økonomi
, jf. statsministerens udtalelser på sit pressemøde den 17. april 2012?