runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-02-22:
På Fanø har kommunen udarbejdet en lokalplan for boligbyggeri nord for Nordby.
Hvis planen gennemføres, vil et enestående kulturmiljø blive ødelagt – et unikt miljø, som viser sammenhængen mellem det omkringliggende landskab og en af Vadehavets skipperbyer.
I sin kommentar til planen skrev det amtslige kulturmiljøråd, der nu er nedlagt, at planen om byudvikling nord for Nordby vil ødelægge de sidste spor af de for Fanø så specielle husholdningslandbrug og den sidste visuelle sammenhæng mellem den gamle bykerne og byens marker.
Ligeledes skrev rådet, at Nordby har national betydning som repræsentativt kulturmiljø, bl.a. fordi byen er en af de bedst bevarede skipperbyer i Danmark.
Dette er blot et blandt flere eksempler på, at kommunerne ikke altid er i stand til at forene behovet for udvikling med behovet for bevaring.
Derfor foreslår Det Radikale Venstre, at det i fremtiden skal være muligt for staten at frede hele kulturmiljøer, ikke bare for bevaringens skyld, men af hensyn til fremtidens generationers behov for at finde identitet og mening.
Konkret vil forslaget her betyde, at det for det første fremover ikke bare skal være muligt at frede en bygning, men også det miljø, som ligger i tilknytning til bygningen.
Det skal altså ikke længere være muligt at anlægge en vej eller opføre en bygning klos op af en fredet bygning, hvis det virker som et fremmedlegeme, der vil ødelægge oplevelsen af den fredede bygning.
For det tredje foreslår vi, at det skal være muligt at lave differentierede fredninger, således at det f.eks. kun er facaden af en bygning, der kan fredes.
For det fjerde opfordrer vi til, at de nu nedlagte amtslige kulturmiljøråd erstattes af obligatoriske kommunale eller tværkommunale kulturmiljøråd, som kan vejlede kommunerne omkring forvaltningen af kulturmiljøet.
Endelig opfordrer vi for det femte til, at der nedsættes ekspertudvalg, som kan vurdere, hvorledes vi bedst muligt kan gennemføre intentionerne i dette beslutningsforslag, nemlig at skabe markant bedre betingelser for bevarelsen af kulturarven.
Det haster, for de bevaringsværdige miljøer forsvinder løbende, og det kan vi ikke være bekendt.
Kulturarvsstyrelsens undersøgelse viser nemlig, at en meget stor del af danskerne lægger overordentlig stor vægt på kulturmiljøet, og samtidig ved vi, at f.eks. de kreative erhverv betragter kulturmiljøet som et meget vigtigt aktiv i bestræbelserne på at tiltrække nye medarbejdere.
Hertil kommer – og det er det vigtigste – at vi har et ansvar over for fremtidens generationer.
De skal have mulighed for at kende deres rødder, så de ikke kommer til at svæve frit i luften.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-02-22:
Lad mig starte med konklusionen: Det Konservative Folkeparti afviser dette forslag.
Alligevel er der utrolig mange sympatiske og velmenende holdninger, som ligger bag beslutningsforslaget, og det er også udtryk for indsigt i, hvor mange af problemerne ligger, nemlig at vi ikke kun skal kigge på en bygnings ydre, men på hele bygningen.
Der ligger også den indsigt bag, at der er mange bygninger, der ikke i sig selv er bevaringsværdige, som indgår i en helhed, der er bevaringsværdig.
Hvorfor så afvise forslaget?
Jo, det er der flere grunde til.
Bl.a. er der nogle af de ting, som beslutningsforslaget kommer ind på, som myndighederne tager højde for allerede i dag, nemlig bygninger i deres helhed.
Vi Konservative er i øvrigt også glade for, at der bliver set på den helhed, så jeg synes altså, det er noget meget sympatisk, De Radikale er inde på.
Jeg er også enig i det, der blev sagt i den forrige tale på fru Louise Freverts vegne, nemlig at der er en vis form for uoverskuelighed i det nuværende system.
Alligevel er det afgørende for os, at der er behov for at få et samlet overblik, og derfor mener vi, at den forpligtelse, som Kulturudvalget har pålagt ministeren ved at bede ham om at tage initiativ til et udredningsarbejde, er den rigtige vej til at få et samlet overblik, der kan lede hen til, at vi får et bedre lovgivningsgrundlag.
Derfor ser vi frem til, at ministeren hurtigst muligt kommer med et forslag til et kommissorium.
Walter Christophersen (DF), 2007-02-22:
Som udgangspunkt må jeg rose De Radikale for dette strålende initiativ.
Hele fredningsområdet ligger også Dansk Folkeparti på sinde, og jeg vil medgive forslagsstillerne, at området på nuværende tidspunkt er uigennemsigtigt og på det nærmeste lidt rodet, og at det er vanskeligt at finde rundt i de forskellige lovgivninger.
Jeg mener dog, at det er en lige lovlig stor mundfuld, De Radikale vil gabe over, nu hvor to ministerier skal til at foretage et udredningsarbejde.
Jeg synes, der i første omgang er et kæmpe behov for et udredningsarbejde på det bygningsfredningsmæssige område, som ligger i Kulturministeriet, og jeg synes, det må være her, man skal koncentrere sine kræfter på nuværende tidspunkt.
Jeg tror, at med et udredningsarbejde inden for bygningsfredning vil vi få dæmmet op for mange problemer, som også den almindelige borger har, bl.a. om det er hensigtsmæssigt, at man har de bygningsfredningsregler, som man har på nuværende tidspunkt, og om det er den rette måde at gøre det på.
Kulturudvalget har afgivet en beretning om bygningsbevaringsindsatsen i Danmark og en plan for fremtiden, hvor der er opstillet punkter, som udvalget finder der især er behov for at undersøge.
Hvis der skulle opstå uafklarede spørgsmål undervejs, ser Dansk Folkeparti det som et kærkomment tiltag til at udvide undersøgelsen.
Jeg vil afslutningsvis rose De Radikale for det gode initiativ og for, at de sætter fokus på noget, der er så væsentligt for os alle i Danmark, nemlig vores kulturarv.
Det er et område, der ikke altid får den opmærksomhed, som det har brug for, og det bliver ofte tilsidesat i beslutningsprocesserne, selv om det kunne være nødvendigt at tilføre området ressourcer.
Uanset hvilke forslag, der i denne sammenhæng bliver vedtaget eller allerede er blevet vedtaget, må det være i alles interesse, at der tages et konstruktivt og fyldestgørende initiativ på området, og jeg må indrømme, at det er mindre betydningsfuldt, hvem der står med et forslag, der skal gennemføres, og hvem der ikke gør det.
I dette tilfælde er det så absolut sagen i sig selv, der er det primære, og tak til De Radikale for det gode initiativ.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2007-02-22:
Jeg tror stadig, det er bedre, at kommunerne også på dette område kan lære af hinanden, og at der også på det område opstår konkurrence om at være bedst, frem for at vi herinde i Folketinget skal sige, hvordan det præcis skal være med sammensætning, nedsættelse, kommissorium osv. osv.
Det er bedre, at det får lov til at gro ude i de enkelte kommuner, så der står respekt om det arbejde, der skal udføres og bliver udført.
Arne Toft (S), 2007-02-22:
Det, jeg kender fra Nordjylland, er det samme, som hr. Flemming Damgaard Larsen refererer til.
De mennesker, som har siddet i rådet, er mennesker, som gik frivilligt ind i rådet, og som har lavet en fantastisk stor indsats, og jeg er helt sikker på, at de mennesker også vil stille sig til rådighed fremover.
Men vi er jo ikke sikre på, at den enkelte kommune er interesseret i at lave et kulturråd, når det er frivilligt, og hvis hr. Flemming Damgaard Larsen skal være helt ærlig, vil han så ikke gerne have, at det er sådan, at vi kan være helt sikre på, at samtlige kommuner får et sådant råd?
Ville det ikke være det bedste?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2007-02-22:
De amtslige kulturmiljøråd var jo i starten lovbefalede, men senere gik de over til at være frivillige, og jeg kunne ikke se, at der skete nogen svækkelse.
Det er lige før jeg vil sige tværtimod, for der blev en langt større interesse for at få dem til at fungere, så de kunne få lov til at fortsætte.
Vi tror stadig på, at når det er frivilligt og dannet på baggrund af lokale initiativer, vil det nyde større respekt lokalt, og vi tror også, at når det er lokale mennesker, der går frivilligt ind i arbejdet, vil de mennesker i højere grad brænde for sagen og kunne få deres ønsker igennem.
Steen Gade (SF), 2007-02-22:
Jeg tror, der står i forelæggelsestalen, at det har givet anledning til fortolkningstvivl.
Og det er da vist mildt sagt, at det har givet anledning til fortolkningstvivl – det er sådan en mild underdrivelse.
Det er en god ting, at vi kommer væk fra det.
Den anden gode ting er, at der er fokus på at styrke bymidterne.
Den måde, det foregår på, er nok noget af det, vi vil kigge lidt grundigere på i udvalgsarbejdet.
Jeg har også hæftet mig ved det, som hr. Johs. Poulsen havde hæftet sig ved, nemlig kriterierne for afgrænsning af bymidten.
Det er i hvert fald vigtigt for os, at bevaringsforhold, trafikforhold inddrages i de her kriterier, og det er også vigtigt for os i udvalgsarbejdet at få klarhed over, hvordan de kriterier sættes, fordi det jo er det, der kommer til at definere, hvad bymidten er for noget.
Det andet, vi så vil lægge vægt på, er, at vi faktisk får givet klare signaler om, at det må ses i sammenhæng med trafikplanlægningen i byerne.
For det, vi skal have ud af det, er jo, at vi både undgår en udtynding af bymidten og det, som hr. Christian Wedell-Neergaard fremførte som et skræmmeeksempel.
Det er ikke den slags udvikling, vi skal have.
Vi skal også skaffe en udvikling i bymidten, som er fremtidsrettet og bæredygtig, og det vil altså sige, at vi virkelig samtidig skal fremme en udvikling, hvor den kollektive trafik kommer til at spille en rolle.
Vi skal jo heller ikke snyde hinanden, for når vi øger størrelsen af erhvervsvirksomheder i midtbyen, kan der komme nogle dilemmaer her, og derfor må vi i udvalgsarbejdet kigge på, om det er gjort godt nok.
Jeg har læst de undersøgelser fra Jann Sjursen-udvalget, der ligger til grund for det, og jeg mener, at vi skal kigge mere på det.
Jeg har også nogle spørgsmål om inddragelsen af aflastningsområderne i større byer, hvor der kan ligge nogle problemer, og så synes jeg måske, det er lidt forkert, at regeringen lægger op til, at vi, netop når vi vedtager den her lov, skal gå over til redegørelser til Folketinget hvert fjerde år.
Man kan sige, at vi nu laver en ny ordning, og er det så anledning til, at man går fra, at vi har skullet lave redegørelser for det her hvert andet år til at gå over til hvert fjerde år?
Der er en logik i den tankegang, og det er altså, at der nu er mere ordnede forhold.
Den forstår jeg sådan set også godt.
Jeg vil dog appellere til, at man, den første gang man giver en tilbagemelding, i hvert fald gør det efter 2 år, fordi det jo trods alt er en ny lov, der bliver gennemført, og det vil være vigtigt, at Folketinget følger det her område.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-02-22:
Nej, for nu havde jeg jo hørt hr. Torben Hansens indlæg, og det her var jo bare en gentagelse af de synspunkter, og der har jeg kvitteret for, at der er et stort holdningsmæssigt sammenfald.
Nej, jeg vil lige høre til de knaster, som der synes at være i hr. Torben Hansens tale, hvad angår spørgsmålet om de 200 m2 og spørgsmålet om hovedstaden.
Hvordan ser hr. Torben Hansen på det?
Torben Hansen (S), 2007-02-22:
Jamen jeg synes, jeg har udtrykt mig meget klart, men jeg vil da gerne tage det endnu en gang for hr. Wedell-Neergaard.
Så jeg tror, jeg med det har svaret på hr. Wedell-Neergaards spørgsmål.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-02-22:
Jeg kan høre på hr. Torben Hansen, at der med hensyn til dette lovforslag er et stort holdningsmæssigt sammenfald med det, der ligger i lovforslaget, og det, hr. Torben Hansen siger, og det vil jeg gerne kvittere for.
Men så vil jeg gerne lige dykke lidt ned i de uenigheder, der er, og lodde dybden af de ting, som hr. Torben Hansen fremhæver, altså de 200 m2 og spørgsmålet om landsplandirektiv og samarbejde med kommunen i København.
Kunne hr. Torben Hansen ikke udbygge det lidt – forstået på denne måde: Kan vi regne med, at Socialdemokratiet ender med at stemme for det her lovforslag?
Torben Hansen (S), 2007-02-22:
For det første vil jeg sige til hr. Dohrmann, at jeg synes, det generelt er en uskik, at vi står her i Folketingssalen og diskuterer, hvilke butikker der skal ligge hvor i det ganske land.
Det kan kun blive noget rod.
Så kan det da godt ske, at der nogle enkelte steder rundtomkring er nogle byer, der ligger tæt på hinanden som Fredericia og Kolding, og at vi skal operere med nogle tænkte eksempler der.
Men hvis det er det, der er prisen, jamen så er det det, der er prisen.
For vores indgangsvinkel til det her er landet, den decentrale struktur og bymidterne, og vi skal ikke stå her og forhandle om, hvor eventuelle IKEA’er skal ligge.
Det er ikke vores opgave.
Jørn Dohrmann (DF), 2007-02-22:
Det, jeg gerne vil frem til, er, at problemet jo er, at vi går ud fra, at IKEA vil placere sig i trekantsområdet.
Vil hr. Torben Hansen så være den, der siger, at det kun skal være i Kolding Kommune, IKEA skal placere sig?
Eller kunne hr. Torben Hansen se en idé i, at IKEA var med til ligesom at sige: O.k., hvis vi skal placere en butik her, så er vi strategisk og miljømæssigt bedst placeret ved f.eks. Taulov i Fredericia Kommune.
Så kan man sige, at de 40.000 jo er en hæmsko for, at vi får den optimale placering med hensyn til miljø og den slags ting, som vi gerne vil tage hensyn til.
Kunne hr. Torben Hansen se, at der er en, man kan sige, ting i loven, som skulle ændres her, eller synes han bare, at IKEA kun skal placeres i Kolding?
Jeg spørger bare.
Torben Hansen (S), 2007-02-22:
Jeg ved ikke helt, om jeg har misforstået lovforslaget, eller det ikke er det samme, vi har læst.
Sådan som jeg læser lovforslaget, vil der med det byindbyggertal, der hedder 40.000, slet ikke være mulighed for på nogen som helst måde at etablere en IKEA i Fredericia – det vil sige, at der ikke skal være nogen i bymidten.
Så jeg mener, det er en helt forkert forudsætning, som hr. Dohrmann stiller op fra start.
Jeg synes også rent faktisk, at jo mere man løsner for det her, jo mere man løsner op for de 40.000, jo mere man begynder at placere rundtomkring, så vil den stensikre taber i det være butikslivet ude i de små byer.
Det vil vi ikke fra Socialdemokratiets side.
Vi vil ikke være dem, der skubber på en udvikling, der gør, at folk, der er bosat ude på landet, får længere og længere til deres dagligvarebutikker.
Jørn Dohrmann (DF), 2007-02-22:
Jeg vil godt spørge hr. Torben Hansen, hvordan han så, hvis der var fri tankegang omkring det her, ville sikre, at IKEA, hvis de ville placere sig i trekantsområdet, sådan set havde frit valg til at placere sig der, hvor de havde lyst til, i Fredericia eller Kolding.
Kunne hr. Torben Hansen ikke se, at der kunne være en idé i, at man f.eks. placerede sådan en stor butik som IKEA ude ved motorvejen eller også gav det lidt mere frit, og at ministeren kunne få beføjelse til at sige: O.k. her har vi en særlig situation, lad os da diskutere med IKEA, hvor de kunne tænke sig at placere sig.
Så ville man få
noget mere åbenhed, noget mere medbestemmelse til byrådene omkring det her.
Er det noget, der passer ind i hr. Torben Hansens tankegang, eller synes han bare, at det skal være, som det er her?
Torben Hansen (S), 2007-02-22:
En levende, vital, decentral og borgernær detailhandelsstruktur er helt nødvendig for et både velfungerende og moderne samfund.
For Socialdemokratiet er kodeordene i sådan en detailhandelsstruktur bymidterne, at sikre en decentral struktur, at sikre tilgængelighed og at sikre, at ikke al dagligvarehandel trækkes ind til de store købstæder.
Socialdemokratiet har med stor interesse fulgt Detailhandelsudvalgets arbejde og synes også, at der kommet nogle både afbalancerede og gode indstillinger ud af det.
Det gælder eksempelvis kvadratmetergrænserne, det gælder modellen for hovedstaden, det gælder ophævelse af modellen om den særlige planlægningsmæssige begrundelse, fastholdelse af bymidteprincippet, udarbejdelse af statistiske modeller m.m.
Langt hen ad vejen er det jo også forslag, som vinder gehør i store dele af branchen, og det gælder både den offentlige og den private del af det.
Men jeg synes også, det rent faktisk er nogle forslag, som sikrer det socialdemokratiske kodeord i det her omkring detailhandelsstrukturen, nemlig bymidterne, den decentrale struktur – den decentrale struktur, der også sikrer, at fru Jensen i de små byer også har en mulighed for at kunne gå ned for at få fløde til kaffen – og så er det noget, der sikrer den trafikale tilgængelighed.
Der er selvfølgelig også et par småting, hvor regeringens lovforslag ikke stemmer overens med Detailhandelsudvalgets arbejde.
Det er de 200 ekstra kvadratmeter, som vi åbenbart kan få mange diskussioner om hvad er til.
Men det må vi jo tage på et senere tidspunkt.
Der synes jeg faktisk også, at lovforslagets formuleringer virker betydelig mere ministerielt styrende, end Detailhandelsudvalget lagde op til.
Udvalget lagde, som jeg læser det, op til et udvidet samarbejde med kommunerne i hovedstadsområdet, og det synes jeg er svært at se i den nuværende lovtekst.
Der tales kun om et landsplandirektiv.
Men det er klart, at hvis det er sådan, at det implicit ligger i det, at der menes det udvidede samarbejde, som er omtalt af Detailhandelsudvalget, hører jeg da gerne ministeren kommentere det, for så har vi jo i hvert fald det problem mindre.
En anden ting er så også det, som bliver brugt i høringsnotatet flere steder, og det er livsstilsbutikker.
Der argumenteres med livsstilsbutikker med køkkener, møbler og disse butikstypers forhold til særlig pladskrævende varer.
Det er jo en argumentation, som jeg på nogle punkter synes faktisk godt kan være lidt farlig, for det, der måske er livsstilsbutikker i dag, vil være anderledes butikker om få år, og det er jeg bange for nedsætter holdbarheden af loven.
Men helt overordnet set
er Socialdemokratiet positivt over for lovforslaget, da vi med det her lovforslag ser en sikring af den decentrale struktur, en sikring af butikslivet på landet, vi ser en sikring af bymidterne, og vi ser en sikring af tilgængeligheden.
Nogle af de andre ting, jeg så har nævnt, vil vi tage op under udvalgsbehandlingen.
Eyvind Vesselbo (V), 2007-02-22:
Nu må jeg sige, at jeg ikke skal blande mig i, hvordan Dansk Supermarked organiserer tingene – hverken foran eller bagi i deres butikker.
Det, jeg ved, er, at der i forbindelse med den her lovgivning bliver givet mulighed for 200 m2 til personalefaciliteter, så medarbejderne kan få nogle bedre vilkår.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-02-22:
Det, jeg nu forstår at hr. Eyvind Vesselbo siger, er, at det, de har i dag som personalefaciliteter, er personalefaciliteter, og dem kan der ikke røres ved.
De kan ikke inddrages i de bestående forretninger, sådan som det bliver sagt fra hr. Eyvind Vesselbos side.
Men de kan få 200 m2 mere, hvis de har behov for det, til personalefaciliteter.
Det er sådan, det er udlagt af hr. Eyvind Vesselbo.
Er det sådan, det skal forstås?
Eyvind Vesselbo (V), 2007-02-22:
Hvis det nu var sådan, det hang sammen, ville jeg jo sige, det var sådan.
Men hr. Ole Vagn Christensen ved jo godt, at det ikke forholder sig på den måde, for jeg mener, jeg tidligere til hr. Torben Hansen sagde, at jeg da godt ved, at man rundtom har personalefaciliteter i supermarkederne.
Det, vi bare siger her med de 200 m2 , er, at her har man en mulighed for at bruge 200 m2 mere til gavn for personalet.
Det er kardinalpunktet i hele den der lovgivning, og jeg har virkelig svært ved at se og er egentlig lidt overrasket over, at Socialdemokratiet med den øvrige venstrefløj, der følger op, kan have et problem med, at der gives mulighed for, at personalet kan få nogle bedre rammer i supermarkederne.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-02-22:
Hr. Eyvind Vesselbo talte om, at venstrefløjen ikke ville være med til at lave nogle forbedrede forhold for personalet.
Betyder det udsagn, at de i dag ikke har ordentlige forhold?
Man prøver på at fortælle os, at vi holder os inden for de grænser, men alligevel rykker vi grænserne.
Hvorfor ikke være ærlige om den sag, hvis det er sådan, det hænger sammen?
Eyvind Vesselbo (V), 2007-02-22:
Nu kan jeg forstå på hr. Per Clausen og på andre ordførere, at det mest centrale overhovedet i den her lovgivning er 200 m2 til personalet, og det, at vi godt vil forbedre, er et stort problem for venstrefløjen her i Folketinget.
Det er egentlig overraskende.
Og så må jeg sige til hr. Per Clausen, at det overrasker mig, at hr. Per Clausen ved, at Dansk Supermarked har ønsket 200 m2 .
Det kan være, at hr. Per Clausen har holdt møde med Dansk Supermarked og de har fortalt hr. Per Clausen, at de gerne ville have 200 m2 .
Jeg har ikke holdt møde med dem, og de har ikke bedt mig om at få 200 m2 .
Den idé er faktisk udsprunget på en helt anden facon, nemlig ved at det er blevet drøftet i forbindelse med udvidelsen af det antal kvadratmeter, der i forvejen er blevet tildelt de enkelte butikstyper på dagligvare- og udvalgsvareområdet.
Det var en rimelig konstruktiv beslutning, vi fik truffet der.
Men jeg siger, at det godt kunne være, at hr. Per Clausen så, når han holder møde med Dansk Supermarked og får at vide, at de vil have 200 m2 , kunne have meddelt det til os, så vi kunne have forhandlet videre om det.
Per Clausen (EL), 2007-02-22:
Og så i stedet for at sige, hvis det var ærlig snak, at vi synes, at det er rigtigt, at Dansk Supermarked har brug for noget mere plads, forsøger man at bilde befolkningen ind, at man gør det af hensyn til personalet.
Det er ikke lykkedes at bilde HK ind, at det forholder sig sådan.
De tager klart afstand fra det.
Men hr. Eyvind Vesselbo forsøger alligevel her igen.
Sagen er vel bare, at der her er udtryk for, at Venstre og regeringen i den her sag følger det gode råd, man har fået fra vennerne i A.P. Møller.
Torben Hansen (S), 2007-02-22:
Jeg ser på de to knaster som detaljer.
Jeg ser også på dem som detaljer, som jeg er stensikker på at vi her i fællesskab i Folketinget kan finde en løsning på, hvis det er sådan, der også er en tilstrækkelig grad af fleksibilitet fra regeringens side i den sag.
Per Clausen (EL), 2007-02-22:
Nu skal jeg nok lade være med at kaste mig ud i en debat med hr. Jørn Dohrmann om forholdene i Aalborg eller i Kolding, selv om jeg da i hvert fald med hensyn til Aalborg måske har en lille chance for at kende de faktuelle forhold.
Men det, jeg gerne vil spørge hr. Jørn Dohrmann om, er bare helt enkelt og banalt: Mener hr. Jørn Dohrmann overhovedet, at der er brug for en statslig regulering, eller synes han ikke, det var meget nemmere og bedre, hvis kommunerne aftalte det her med de butikker, der er rundtomkring i landet?
Er det ikke det, der er kernen i hr. Dohrmanns synspunkt?
Johs. Poulsen (RV), 2007-02-22:
Ja, det kan jeg bekræfte, og jeg vil også godt tillade mig at kalde det for, at jeg tror, vi kan forbedre det en smule i forhold til det grundlag, som ligger nu, gerne med inddragelse af nogle af de synspunkter, som fortsat er udefra.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-02-22:
Det er altså sådan, at det, man ser, er, at vi sådan set er enige om det principielle, men at der er nogle præciseringer, som vi må arbejde videre med i udvalget.