Merete Riisager (LA), 2015-01-22:
Et beslutningsforslag er jo oppositionens mulighed for at komme med gennemarbejdede politiske indspark og forslag til lovgivning i Danmark.
Og jeg mener således, at det egentlig er udtryk for disrespekt, når ministeren stiller sig herop på talerstolen og kalder det pudsigt at fremsætte et sådant beslutningsforslag.
Partierne De Radikale og SF behandler det meget lempeligt, som vi har kunnet høre, og Enhedslisten beslutter slet ikke at være til stede i dag.
Det er klart, at man tænker, at I skal huske, at I også selv kan blive opposition en dag og skal fremsætte beslutningsforslag.
Og i den sammenhæng er det jo rigtig rart, hvis der står nogle i den anden ende og faktisk behandler de forslag, man kommer med, seriøst.
Om man så er enig i det, er noget andet, men seriøsiteten i behandlingen mener jeg er fuldstændig afgørende.
Når det så handler om selve indholdet i det her beslutningsforslag, som vi taler om i dag, er det fuldstændig korrekt, at vi i øjeblikket er i gang med forhandlinger om gymnasierne.
Men det er jo også bare sådan med forhandlinger, at man ofte starter med noget, som er ret gennemtygget.
Hvis man ønsker at bringe noget ind, som er substantielt anderledes end det, der ligger på bordet, så kan et beslutningsforslag være et rigtig udmærket middel til det, og derfor synes jeg, man bør tage seriøst imod det.
Jeg er fuldstændig enig med Venstres ordfører, som sagde, at der er behov for en gentænkning af ungdomsuddannelserne, og det er jo noget af det, som det her beslutningsforslag adresserer.
Vi har nemlig den udfordring, at gymnasierne, sådan som det fungerer i dag, jo optager langt flere unge mennesker, end de gjorde for 20 og 30 år siden, og at man har justeret fagligheden for nedadgående for at få alle med.
Man tilbyder suppleringskurser, for at de unge kan være med i matematik, for at de kan stave osv.
Det er altså en meget uheldig situation.
Samtidig har vi nogle professionshøjskoler, hvor de har skruet meget op, altså hvor der er en overakademisering, kan man sige, som heller ikke er særlig hensigtsmæssig, og vi har nogle erhvervsskoler, som er kommet for langt væk fra det marked, som de engang var en del af.
Så kvaliteten i vores uddannelsessystem er simpelt hen udfordret, og det må man tage alvorligt, uanset hvilket svar man så finder på det.
Vi i den politiske debat i mange år har haft øjnene rettet på kvantitet; nu skal vi have kigget på kvaliteten.
Fordelen ved det vil være, at man kan sætte de faglige krav op på gymnasierne, og at man samtidig kan lave en ungdomsuddannelse, som retter sig mod de mellemlange videregående uddannelser.
Det er et meget interessant perspektiv, som bl.a. er blevet fremlagt af tænketanken DEA, som jo er en uddannelsestænketank.
Så der er i den grad behov for at gentænke ungdomsuddannelserne.
Der er også nogle udfordringer i den model, som blev fremlagt i dag af Dansk Folkeparti.
Udfordringen kan være: Hvordan sørger vi for, at den her model ikke bare gror og blive større, end den bør være?
Vi har også den udfordring, at der er nogle unge mennesker, som alligevel gerne vil ind på en universitetsuddannelse, når de har læst på den her ungdomsuddannelse, og hvordan kommer de så videre?
Så der er nogle svar, vi skal have fundet, men fra Liberal Alliances side synes vi bestemt, at det her er en meget interessant model, der løser nogle af de udfordringer, vi står over for.
Vi ønsker i det hele taget, at man får et mere differentieret ungdomsuddannelsessystem, hvor man erkender, at unge mennesker ikke er ens og ikke kan det samme og derfor ikke bare skal have den samme havregrød alle sammen.
Alle er ikke ens, men der skal være en uddannelse til alle, uanset hvilket niveau eller hvilken motivation de kommer med.
Så vi er meget positive over for beslutningsforslaget.