Line Barfod (EL), 2009-11-20:
Jeg vil gerne takke for debatten.
Jeg vil også gerne takke for, at der fra flere partiers side var imødekommenhed over for, at vi faktisk skal have set nærmere på problemerne omkring udleveringsaftaler.
Vi skal både se på, om vi kan lave en procedure, så vi faktisk får diskuteret udleveringsaftalerne, inden de bliver indgået, så de ikke bare er bilag, der gemmer sig blandt de metervis af andre bilag, der modtages i Retsudvalget, men er noget, som vi faktisk får på dagsordenen og får diskuteret, og vi skal også se på mulighederne for, hvordan vi får diskuteret det i Folketingssalen.
Jeg vil også gerne takke for den imødekommenhed, der var fra flere partiers side for, at der er behov for, at vi ser på de betingelser, der er for udlevering: Der er behov for, at vi ser på spørgsmålet om, hvorvidt der er behov for en hjemmel til, at man fra dansk side kan gå ind og betale eller hjælpe med at betale tolk og advokatbistand for at sikre, at man faktisk får en retfærdig rettergang - at man altså ikke bare på papiret får en advokat, men at man får en advokat, der rent faktisk også har tid og kompetence til at føre sagen.
Vi skal også se på muligheden for at indsætte nogle betingelser om, at man først rent fysisk udleverer den pågældende borger, når det er fastsat, hvornår sagen kommer for retten, så man ikke risikerer, at vedkommende skal sidde i fængsel i udlandet i år eller måneder, eller hvor lang tid det nu tager – selvfølgelig også med særlige hensyn til børn og andet, der kan være i sagen, som det er set i forbindelse med sagen mod Camilla Broe.
Det er svært at forstå, hvorfor det skulle være nødvendigt at udlevere, før sagen skal for retten.
Samtidig må jeg også sige, at jeg mener, at der er behov for at få undersøgt, hvorfor regeringen mener, at grundloven i den grad skulle være en forhindring - at der er behov for også at få nogle andre vurderinger af det.
Jeg har meget svært ved at forstå, hvorfor man i 1994 godt kunne beslutte i Folketinget, at dobbeltbeskatningsoverenskomster ikke bare længere var noget, regeringen kunne indgå, men at de skulle diskuteres i Folketinget, mens man så nu påstår, at man altså ikke kan gå ind og lave en regel i forbindelse med udleveringsoverenskomster, der jo trods alt har langt større betydning for de mennesker, der bliver udleveret, end en dobbeltbeskatningsaftale har for de mennesker, der bliver beskattet.
Der er masser af områder, hvor vi diskuterer udenrigspolitik i Folketingssalen.
Der er masser af debatter om lovforslag, beslutningsforslag og forespørgsler osv., hvor der bliver diskuteret udenrigspolitik.
At skulle fastholde, at det ikke er noget, Folketinget må blande sig i i Folketingssalen, ville være fuldstændig uholdbart.
Selv når regeringen tager ud og skal indgå store internationale aftaler, sker det jævnligt, at der bliver fastlagt et mandat inde i Folketingssalen, så det er altså absolut ikke ukendt, at det er noget, vi diskuterer.
Jeg mener, at det er af afgørende betydning både retssikkerhedsmæssigt og politisk, hvilke lande det er, vi indgår udleveringsaftaler med.
Hvis der skal indgås en udleveringsaftale med Colombia, mener jeg, at det fortjener en stor og åben, demokratisk debat i Folketingssalen, som offentligheden har mulighed for at følge med i.
Hvis der skal indgås udleveringsaftaler med Rusland eller Nigeria eller med andre lande i verden, mener jeg faktisk, at det er noget, som der er behov for, at vi har en åben og demokratisk debat om, og ikke noget, som vi bare skal have en underretning om.
Jeg håber, vi i Retsudvalget kan få en afklaring af, hvordan vi kan sikre, at man får en sådan åben, demokratisk debat.
Det lød, som om der faktisk er flere partier, der er åbne over for at se på det, både åbne over for at se på, hvad det er for nogle begrænsninger, grundloven rent faktisk sætter, og se på, hvordan der så er mulighed for, at vi rent faktisk kan gøre noget, så jeg takker meget for debatten.