runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Juel Jensen (V), 2012-01-31:
Jeg vil gerne starte med at takke ordføreren for en utrolig varm tale, en utrolig varm tale, som roste produktionsskolerne utrolig meget.
Jeg har selv et meget nært forhold til produktionsskolerne – eller i hvert fald til en – og jeg holder også utrolig meget af dem, og derfor er det dejligt at mærke sådan en varm glæde.
Nu synes jeg ikke, at ordføreren skal tage imod de drillerier, der kom fra vores gode radikale kollegaer med, at alliancerne er meget brede her, for ordføreren og jeg ved jo også godt, at vi har med en regering at gøre her, som slår sig op på det brede samarbejde, og så er det lidt mærkeligt, at vi skal have skældud, når vi netop laver det brede samarbejde.
Jeg vil gerne høre ordføreren, som nu brænder så meget for produktionsskolerne, og det kan man tydeligt mærke, om der er nogle ekstra ting, som ordføreren mener der kunne puttes ind i produktionsskolerne for at gøre det til et mere helstøbt forløb og netop for at komme rundt omkring alle de problemfelter, som de unge, der nu går på produktionsskolerne, kan komme ud for.
Rosa Lund (EL), 2012-01-31:
Jo, jeg ville da synes, det var rigtig ærgerligt, hvis der opstod en sådan situation.
Men det, jeg forholder mig til, er – og det er måske lidt noget, jeg har lært af De Radikale – at jeg har lyttet til dem, som sidder med tingene i praksis.
Og det, som de siger, er jo netop, at de altså har mulighed for at udfærdige de bedste kompetencebeviser, når de har kendt eleven en måneds tid.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vores produktionsskoler også giver andre kompetencer end de faglige, altså end f.eks. at lære at svejse.
Lad os tage eksemplet med den elev, som går på produktionsskolen i 3 uger og lærer at svejse; her kunne vi sige, at han eller hun kunne gå der bare en uge mere eller måske længere tid for at lære nogle sociale kompetencer, for ligesom at rykke sig og komme videre i livet og i uddannelsessystemet.
Jeg ville faktisk synes, det var en god løsning at forsøge at fastholde de unge i et produktionsskoleforløb, der var længere end 3 uger.
Lotte Rod (RV), 2012-01-31:
Men hvis vi nu forestiller os, at vi indfører den her grænse på 1 måned, hvorefter man så obligatorisk får et kompetencebevis, så betyder det jo også, at man, hvis man nu har gået på produktionsskolen i 3 uger og rent faktisk har lært noget – lad os nu forestille os, at man har lært at svejse – er det så ikke ærgerligt, at man ikke får papir på det, fordi der er blevet indført sådan en rigid grænse på 1 måned?
Anne Baastrup (SF), 2012-01-31:
Alt var fryd og gammen, da vi fik havnelovudvalgets betænkning, for tænk sig, de var enige.
Så gik maj, juni og juli, og tiden gik.
Efter valget var der nogle, der begyndte at kigge i det her udkast, og nu skal jeg nok love for, at der er problemer med det.
Det, der er vores ambition fra SF's side, er, at vi får lavet en havnelov, som sikrer, at det rent faktisk er muligt for havne – det være sig kommunale, selvstyrende aktiehavne eller aktieselskabshavne – at investere fornuftigt og forsvarligt i udviklingen af vores havne.
Det kommer noget bag på mig, at der kan gå så lang tid, før folk bliver så ophidsede.
Det kommer også bag på mig, at der er så stor en ophidselse, at man truer med EU-retssager osv.
Det, jeg så håber på, er, at parterne, der stod bag Havnelovudvalget, og som stod bag en enig betænkning, tager sig sammen og finder ud af, hvor de reelle konflikter er, og hvordan vi kan komme det skridt videre, at vi rent faktisk kan få det løft, som vi jo alle i Trafikudvalget var enige om skal til, for at havne kan udvikle sig.
Vi har jo været rundt til de forskellige havne og har diskuteret med de forskellige havnedirektører, eller hvad de hedder, og vi ved jo, at der er behov for at forbedre lovgivningen.
Men det kan jo ikke nytte noget, at vi går i gang med at lave en lovgivning, som så går i stå, fordi der kommer retssager i EU-sammenhæng.
Derfor håber jeg inderligt, at man kan finde en model, som betyder, at vi ikke løber ind i retssager.
For SF at se er det faktisk en god betænkning, Havnelovudvalget har lavet.
Der er nogle detaljer, som det så efterfølgende viser sig, at de ikke har diskuteret ordentligt igennem.
Det må falde tilbage på Havnelovudvalgets måde at arbejde på.
Men jeg forventer så, at de parter, der deltog i Havnelovudvalget, rent faktisk kan tage sig sammen og finde en løsning, som gør, at vi i fællesskab stille og roligt om et par måneder kan vedtage det her lovforslag.
Ellers må vi jo selv i Transportudvalget tage affære og indkalde dem til en konference, gerne en intern konference, og lade dem over for os, der skal trykke på knapperne, byde ind med, hvordan de mener, at problemet kan løses.
Jeg vil i hvert fald ikke være med til, at der skal vedtages en lovgivning, som vi stort set, inden den er trådt i kraft, skal se blive kørt til EU.
Det er ikke den måde, vi skal lovgive på her i Danmark.
Vi bliver nødt til at kunne regne med, at de parter, der skriver en fælles betænkning, rent faktisk også holder, hvad de har aftalt, når vi så skal i gang med et lovforslag og dets første, anden og tredje behandling og implementering.
Vi støtter betænkningen.
Vi støtter forslaget til den forsøgsvise implementering af betænkningen, som den tidligere transportminister har lavet, og som den nuværende transportminister har fremsat forslag om, og så satser vi på, at vi også har fået et lovforslag, der kan komme til tredje behandling.
Rosa Lund (EL), 2012-01-31:
Jeg forestiller mig, ligesom det er beskrevet i det høringssvar, vi har fået fra Produktionsskoleforeningen, og som jeg også sagde, at det skal ses i sammenhæng med, at man får ret til kompetencebeviset efter 1 måned.
Det vil sige, at der i det kompetencebevis jo skal stå, hvad for nogle kompetencer man har opnået, og at det skal være en lærer eller vejleder, som kender eleven, der udfærdiger det her kompetencebevis.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-01-31:
Jeg synes, det er værd at hæfte sig ved, at to tredjedele af den danske udenrigshandel sker via en havn.
Det vil sige, at det sådan set er et utrolig vigtigt lovforslag, vi har fat i her, som skal give øgede muligheder.
Læser man lovforslagets intention og de bemærkninger, der ligger til det, giver det rent faktisk en række øgede muligheder for havnene i en moderne tid til at kunne agere, som en havn nu skal.
Så er det også værd at bemærke, at en del af de havne jo så ligger i hvert fald i kystnære områder – det gør en havn normalt – og en del ligger også i Udkantsdanmark osv., så der er flere grunde til at fastholde en havns vitale funktion, som den er.
Danmark har jo et stort kystareal og dermed mange havne og kan spille en stor rolle på den vej til udenrigshandel.
Så kan man sige, at det måske også aflaster andre muligheder, altså transporten på vores vejnet osv., så det er værd at have fokus på det.
Derfor er det jo glædeligt, at der ligger et udvalgsarbejde bag, som peger på, at det sådan set er den rigtige vej at gå.
Det udvider altså mulighederne for, hvilke forretningsområder kommunale aktieselskabshavne og selvstyrehavne må deltage i, og de får altså en række øgede muligheder, som flugter fint med det udvalgsarbejde.
Hvis det bliver overskriften for ministeren fremadrettet, altså muligheder i stedet for begrænsninger, kan han regne med Liberal Alliances støtte i en række sammenhænge, så det er blot til venlig erindring for ministeren, og derfor vil jeg bare sige, at vi støtter det her lovforslag.
Vi kaster os ud i udvalgsarbejdet, men støtter generelt lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-01-31:
Jamen kommunerne er netop forskellige, og vi har jo noget, der hedder kommunalt selvstyre i Danmark, så det kan godt være, at man de steder, hvor rigtig meget bliver sendt i udbud, tjener noget ind på nogle af opgaverne og i virkeligheden sætter noget til andre steder, for det koster også penge at sende opgaver i udbud.
Vi har set flere gange, at opgaver bliver sendt i udbud, hvor der måske kun er én leverandør på markedet; det ved alle, men det skal sendes i udbud, så man gør det alligevel.
Det kan jo også godt være sådan, at man de steder, hvor man sender mindre i udbud, gør det, fordi det bedre kan betale sig.
Mener ordføreren ikke, at det skal være op til det lokale selvstyre, hvordan man løser opgaverne bedst og billigst?
Jacob Jensen (V), 2012-01-31:
Det gør de i visse tilfælde, for man kan jo, som jeg nævnte, se, at der er nogle kommuner, som sender rigtig mange opgaver i udbud og dermed tjekker markedet, og der er nogle kommuner, som gør knap så meget.
Det kan der være alle mulige lokale grunde til.
Men man kan i hvert fald se meget, meget store forskelle mellem dem, som gør det, og de erfaringer, de indhøster, og dem, som ikke gør det.
Så jeg kan jo ikke svare entydigt på det, for kommunerne er jo forskellige; der er nogle, der prioriterer det her højt, og der er nogle, der prioriterer det mindre.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-01-31:
Mener hr. Jacob Jensen, at de danske kommuner og regioner er pris- og kvalitetsbevidste?
Jeg mener: at de søger at løse deres opgaver bedst og billigst?
Jacob Jensen (V), 2012-01-31:
Jeg ved godt, at man i hr. Lars Dohns parti har en ideologisk blokering – det tillader jeg mig at kalde den – i forhold til, at private aktører kan være med til at løse nogle af de samfundsopgaver, som vi politisk fra Folketingets side, fra regionsrådenes eller fra byrådenes side beslutter der skal løses.
Det ved jeg godt, og derfor fornemmer jeg også tydeligt den modstand, der er mod, at der kommer alternative udbydere ind, om det så er en privat aktør, eller hvad det nu er.
Jeg skal ikke tage stilling til, hvorvidt det i nogle enkeltsager er gået godt eller gået skidt, det er jo noget, som dem, der beslutter, at den opgave skal udføres af nogle andre end dem, der tidligere har udført den, skal stå på mål for.
Det, jeg bare er interesseret i og kerer mig om, er, at vi sikrer, at borgerne får den bedst mulige service, og det får de altså ikke, ved at man til gengæld laver et offentligt monopol.
Men det får de, ved at man sikrer, at den, der kan løse opgaven bedst muligt, hvad enten det er en offentlig eller det er en privat leverandør, så også får muligheden for at gøre det.
Og den form for opgaveløsning finder man altså kun frem til, hvis man tør teste markedet og spørge ude omkring, hvem der kan løse den her opgave inden for den ramme, som man politisk stiller op, og det er sådan set det, vi forholder os til fra Venstres side.
Lars Dohn (EL), 2012-01-31:
Jamen jeg fik jo slet ikke noget svar på det, jeg spurgte om.
Det har i mange, mange år været en kendt sag, netop i forhold til et privat monopol som Falck – det ligger måske endda 10 år tilbage, at man konstaterede det – at en køretur med en ambulance fra Falck kostede 1.100 kr., mens en køretur med en ambulance fra Københavns Brandvæsen kostede 700 kr.
Og så er det da, jeg lige igen vil prøve at spørge ordføreren, om han finder, at det resultat, der er kommet ud af det med hensyn til regionernes opgaveudlægning af ambulancekørslen, er fornuftigt, altså at det er en fornuftig løsning, man der er nået frem til.
Jacob Jensen (V), 2012-01-31:
Jeg må bare sige, at man fuldstændig misforstår, hvad det her emne går ud på.
Det, som jeg i min indledning faktisk prøvede at gøre en lille smule ud af at sige, var netop, at en ting er at sende opgaver i udbud og tjekke pris og kvalitet inden for den ramme, som man beskriver politisk, men at noget andet selvfølgelig er, om man inden for den ramme så rent faktisk efterfølgende vælger at udlicitere, altså udlicitere til en privat aktør.
Der skal man, hvad enten man er et regionsråd eller en kommunalbestyrelse, eller hvem man måtte være, når man vælger den løsning, det er at få en privat aktør ind for at overtage nogle opgaver,
selvfølgelig kunne stå på mål for, at det, man har beskrevet i udbudskontrakten med hensyn til den service, der ønskes, så også bliver opfyldt, og der er det jo et juridisk spørgsmål, hvis det ikke gør.
Men man skal altså holde tingene adskilt.
Det, vi taler om her, er det, at man får løftet flere opgaver ved udbud, at man får dem konkurrenceudsat, og at man får sikret, at den leverandør, der i dag har opgaven, også får kigget efter, om det kan gøres anderledes, om det på nogle områder måske kan gøres mere hensigtsmæssigt, eller at man kan få andre til at byde ind på det.
Men i sidste ende er spørgsmålet om, hvem der skal løse opgaven, jo et spørgsmål, som man lokalt skal tage politisk stilling til.
Lars Dohn (EL), 2012-01-31:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om han har bemærket, at der har været noget fremme om regionernes udlicitering af ambulancekørslen, og om ordføreren, hvis han er bekendt med resultatet heraf, som det blev fremstillet i bl.a. Danmarks Radio her forleden dag, så mener, det er noget, der er kønt at se på.
Regionerne har jo altså her fulgt regeringens opfordring.
Er det et resultat, der er kønt at se på?
Jacob Jensen (V), 2012-01-31:
Der er altid et element af selvstyre, når man diskuterer lovgivning og dermed rammerne for, hvordan kommuner og regioner agerer.
Det siger sig selv.
Og det siger også sig selv, når man indfører minimumsstandarder i daginstitutionerne, som regeringen har gjort med finansloven, at man også er ude at udfordre det kommunale selvstyre, for der er man også inde at diskutere, hvordan man kan planlægge og dermed tilrettelægge opgaverne lokalt.
Men jeg mener bare, at det her er et redskab, som jeg ikke håber skal bruges, men jeg synes, det er et vigtigt skridt i det signal, der hedder, at vi vil have flere opgaver i udbud.
Der synes jeg at vi i fællesskab både her på Christiansborg og i de aftaler, som regeringen skal indgå med KL, selvfølgelig skal have de elementer med, at det her er noget, vi mener – det er ikke bare rundbordssnak og bløde formuleringer.
Vi har set, at det har virket, når man har indgået de her aftaler.
Vi også set, at det har virket, at man har lagt det politiske pres herfra.
Så håber jeg selvfølgelig ikke, redskabet kommer i brug, men jeg synes, det er vigtigt at have en ambitiøs målsætning med den her dagsorden.
Det er ikke af hensyn til kommunerne eller af hensyn til os andre, men af hensyn til borgerne, som skal opleve den bedste service.
Simon Kollerup (S), 2012-01-31:
Det tror jeg da vi begge to er interessede i.
Det gælder de fleste partier her, hvis ikke alle, det er der ingen tvivl om.
Det, som jeg i anden omgang kunne tænke mig at spørge lidt ind til, er vedrørende det, at ordføreren omtalte den her mulighed som et redskab i værktøjskassen, altså et redskab, man kan bruge til at tvinge kommunerne med.
Ser man fra ordføreren og ordførerens partis side det her, man så kalder redskabet eller muligheden for at tvinge kommuner til at konkurrenceudsætte, som en trussel eller i hvert fald en udfordring mod det kommunale selvstyre?
Mener ordføreren ikke, at det er en udfordring for selvstyret, når man på den måde har en latent trussel liggende i værktøjskassen?
Er der ikke også et aspekt vedrørende selvstyre, som vi bliver nødt til at diskutere i den her sammenhæng?
Jacob Jensen (V), 2012-01-31:
Det kunne man sagtens forestille sig, og jeg hører også, og jeg deler sådan set hr. Simon Kollerups synspunkt, at vi for alt i verden skal undgå, at man fra ministerens side, hvis ellers ministeren ønskede at have den mulighed, skulle tvinge kommuner og regioner til at agere på en bestemt måde.
Der er ikke noget, jeg hellere ville.
Jeg tror bare, det er afgørende, at man har de redskaber i værktøjskassen for at holde det pres, der selvfølgelig også skal være, når man indgår forskellige aftaler, sådan at man får en målsætning, der er så ambitiøs som mulig, og så man også har en fælles opfattelse af, at målet skal nås.
Min spørgsmål er bare, at hvis ikke man ønsker bruge det redskab, hvordan forestiller regeringen og regeringspartierne, herunder Socialdemokratiet, sig så, at vi skal nå derhen?
Jeg deler også opfattelsen af, at i krisetider giver det også en vis motivation for at finde alternative løsninger.
Det er jeg fuldstændig med på.
Jeg synes bare, det er ærgerligt, at man på en eller anden måde med det her forslag vil løfte foden fra speederen i det pres, som det selvfølgelig vil give i de aftaler, man skal indgå for at nå målsætningen om det, der skal sendes i udbud.
For vi er jo alle sammen interesserede i, at vi får mest service og dermed bedst kvalitet for pengene.
Simon Kollerup (S), 2012-01-31:
Der er jo et gammelt ordsprog, der hedder, at der er flere veje, der fører til Rom, eller alle veje fører måske endda til Rom.
Jeg vil bare spørge ordføreren om det her med konkurrenceudsættelse.
Mener ordføreren, at tvang er den eneste vej, der fører til øget konkurrenceudsættelse?
Jeg tror, at ordføreren har helt ret i den betragtning, han slutter af med, nemlig at i krisetider som nu, hvor kommunerne har behov for at vende hver en krone, tror jeg, der blev sagt, er man måske selv tilskyndet til at øge konkurrenceudsættelsen.
Kunne man ikke forestille sig, der var andre veje end tvang til at øge den her konkurrenceudsættelse, så det ikke er helt så slemt, det her lovforslag?
Lars Barfoed (KF), 2012-01-31:
Tak for det.
Det er grundlæggende et godt lovforslag, vi behandler.
Det er godt allerede af den grund, at det er et lovforslag, der har været genstand for en grundig forbehandling i et udvalg, i Havnelovudvalget.
Derfor kan vi jo med en vis sindsro tage det til os, fordi det har været gennembearbejdet også af de forskellige parter, de forskellige interessenter omkring vores havne, sådan at det som udgangspunkt er et velafbalanceret lovforslag.
Det hviler altså på betænkningen fra Havnelovudvalget.
Det er også et vigtigt lovforslag.
Havnene udgør en livsnerve, et centralt omdrejningspunkt og knudepunkt i hele vores infrastruktur.
Når vi nu er enige om – og det går jeg ud fra at vi er – at vi gerne vil have mere gods over på skib og jernbane, kommer vi ikke uden om, at vi skal have nogle velfungerende havne for at få tingene til at hænge sammen.
Derfor synes jeg, det er godt, at der har været et grundigt arbejde omkring lovgivningen i lov om havnevirksomheder, og Det Konservative Folkeparti vil derfor også som udgangspunkt være positiv over for lovforslaget.
Der mener jeg nok at der er brug for at gå nærmere ind i især begrebet inden for en rimelig frist, for det er jo oplagt, at vi ikke får nogen til at investere i sådan en aktivitet, hvis man kan risikere, at den, inden man får afskrevet investeringen, bliver taget fra en igen, fordi der er en privat aktør, der tilbyder sig.
Derudover har vi jo også fået henvendelser i udvalget om eventuelle problemer i forhold til konkurrencelovgivning og EU-ret.
Det mener jeg også er noget, vi skal have belyst nærmere under udvalgsarbejdet, inden vi kan tage endelig stilling til lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2012-01-31:
Jeg synes også, det er meget cool, at vi har fået en ny alliance mellem Enhedslisten og Venstre – det lover jo rigtig godt for det samarbejdende folkestyre.
Jeg har taget ordet, fordi fru Rosa Lund giver udtryk for, at hun gerne vil have gjort det obligatorisk, og derfor er jeg lidt nysgerrig efter at høre, hvad ordføreren forestiller sig at der skal stå i sådan et kompetencebevis, hvis eleven kun har gået der et par dage.
I juli var De Radikale med til at indgå en aftale sammen med Socialdemokraterne, Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne om en styrket indsats over for unge ledige.
Et af de 13 punkter, der er med i aftalen, handler om at give unge, der går på produktionsskole, muligheden for at få et kompetencebevis, når de afslutter forløbet.
Kompetencebeviset skal give de unge dokumentation for, hvor længe de har gået på produktionsskolen, hvilket forløb de har været igennem, og hvilke faglige kompetencer de har opnået.
Med beviset får de unge papir på, at de kan noget.
Det skal give dem selvværd og et konkret bevis på, hvad de har lært, som de kan bruge bagefter.
Kompetencebeviset skal give de unge bedre muligheder for at få merit på en erhvervsuddannelse eller for at indgå en uddannelsesaftale med en virksomhed.
Beviset er inspireret af et udviklingsarbejde, som Produktionsskoleforeningen har gennemført med støtte fra undervisningsministeren.
Der har været en del snak om, om det her bevis skal være obligatorisk, og Venstres ordfører har også spurgt ind til det i dag.
I modsætning til andre uddannelsesforløb er længden på et produktionsskoleforløb ikke fastlagt på forhånd, og i takt med at en elev udvikler sig, justerer man jo i mål, indhold og længde.
Den fleksibilitet har vi taget med ind i lovforslaget ved at sige, at kompetencebeviset ikke bare skal gives automatisk, men at skolen og eleven skal snakke sammen om, om eleven er interesseret i sådan et kompetencebevis.
Det betyder, at eleven kan takke nej, hvis det ikke giver mening at lave en kompetencebevis, f.eks. hvis eleven kun har været på produktionsskolen i få dage, eller hvis der er andre særlige grunde til, at eleven ikke er interesseret i et kompetencebevis.
Men omvendt giver lovforslaget jo eleven ret til at få et kompetencebevis.
Hvis han eller hun ønsker det, skal skolen udstede et kompetencebevis.
Så jeg synes egentligt, at lovforslaget er strikket sammen på en måde, så vi på en gang sikrer elevernes rettigheder, men også den fleksibilitet, der nu engang er på produktionsskolerne.
Mit håb er, at kompetencebeviset er med til at give anerkendelse og stolthed hos en gruppe elever, som måske i særlig høj grad har brug for det, og at det kan åbne døre til en uddannelsesaftale eller i form af merit på erhvervsuddannelserne, og i Det Radikale Venstre vil vi være rigtig gerne være med til at åbne de døre.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-01-31:
At gå på en produktionsskole kan føre til mange ting, bl.a. har vi her i Dansk Folkepartis folketingsgruppe et medlem, som har gået på en produktionsskole.
Og det er selvfølgelig en af grundene til, at Dansk Folkepartis hjerte altid har banket varmt for produktionsskolerne.
Men der er også en anden årsag, nemlig at produktionsskolerne yder en stor indsats.
Jeg har selv for nylig været på den dejlige ø, Fyn, hvor der er en glimrende produktionsskole, der hedder Svendborg Erhvervsforskole.
Det, der var så interessant der, var jo at se, hvordan de fulgte op på selv den mindste forbedring.
De havde en tavle med forskellige brikker, der udtrykte et fremskridt, og for hver gang, en elev havde lært noget nyt, fik han en brik, der havde en bestemt farve.
På den måde kunne eleven selv følge med i, hvor dygtig han var blevet, og hvilke fremskridt han havde gjort.
Det animerede jo eleverne til hele tiden at dygtiggøre sig og få styr på deres liv.
Så kompetencebeviset er egentlig bare prikken over i'et på en udvikling, som har fundet sted på produktionsskolerne igennem lang tid.
Om det skal være obligatorisk eller det skal være frivilligt, er egentlig ikke så afgørende.
Det, der er afgørende, er, at eleven har ret til at få et kompetencebevis, som fortæller, hvad han har lavet.
Så ud over, at skolen i samarbejde med eleven fortæller eleven, hvordan eleven får gjort tingene bedre, kan eleven bagefter med beviset i hånden gå til en uddannelsesinstitution eller en arbejdsgiver og sige: Ved du hvad, jeg havde nogle problemer, men jeg er faktisk blevet så meget dygtigere.
Det er beviset et godt udtryk for.
Så fra Dansk Folkeparti side skal der lyde en varm opbakning til forslaget, og vi ser frem til forløbet af den videre behandling.
Troels Ravn (S), 2012-01-31:
Jeg vil medgive, at spørgeren, hr. Peter Juel Jensen, kan have en pointe i sit synspunkt, og jeg vil foreslå, at vi tager det med i udvalgsarbejdet frem mod andenbehandlingen af forslaget her.
Mike Legarth (KF), 2012-01-31:
I den bedste verden er jeg fuldstændig enig.
Det må vi formode, håbe, tro og forvente at det er sådan, det går, nemlig at flere og flere udnytter den her fordel.
Det er vi enige om.
Men det troede vi jo også bagudrettet.
Der er jo ikke nogen her, der kunne forestille sig, at der er nogen, der ikke tager den gevinst og udnytter den mulighed.
Men alligevel kunne vi konstatere, at det er der altså alligevel ret mange kommuner, der gør.
Hvorfor?
Det skal jeg ikke bedømme, det skal jeg ikke redegøre for.
Jeg kan bare konstatere, at sådan var det.