runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2015-01-20:
Jeg vil heller ikke benægte, at der er skabt flere job i de seneste par år, men jeg synes jo ikke, det er nok, og jeg tror heller ikke, de ledige synes, det er nok.
Altså, initiativerne og vækstinitiativerne er jo langtfra nok.
Den her regering har jo nedjusteret skønnet for vækst igen og igen og igen.
Derfor handler det om, hvordan vi sammen kan tage nogle initiativer, der gør, at virksomhederne kommer til at tro på fremtiden og får skabt nogle flere job, for det er jo det, de ledige gerne vil have.
Jeg tror ikke, deres højeste ønske er at fortsætte på en offentlig forsørgelse.
Deres højeste ønske er jo at komme i job igen, og det er det, vi skal tage initiativ til.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-01-20:
Den utryghed, som jeg omtaler, er den, jeg i hvert fald selv opfatter der er derude, og jeg tror også, at Enhedslistens ordfører er klar over, at det ikke alene gælder dem, der er arbejdsløse; det gælder også dem, der er i arbejde, fordi man simpelt hen ikke tror på det dagpengesystem, vi har i dag.
Så er det rigtigt, at reformen er vedtaget under den forrige regering, og det vil sige, at den er trådt i kraft og gælder under den her regering.
På det tidspunkt, hvor vi mødtes her i salen efter det sidste valg, var der et klart flertal for at fastholde den, og dermed har det ikke været en diskussion, vi kunne have.
Det, vi kan diskutere, er, hvad der skal ske efterfølgende.
Vi ved, at der kommer et valg.
Ordføreren fra SF har sagt det ganske glimrende.
Vi er nødt til at ændre på dagpengereglerne, fordi reformen, som den er, ikke fungerer.
Det tror jeg endda at Venstres ordfører har sagt.
Uanset hvad man gør, er der mennesker, der mister deres forsørgelsesgrundlag og deres dagpenge.
Trygheden er væk, troen på dagpengesystemet er væk, og det bliver vi nødt til at lave om på.
Jeg tror, at mit svar vil være, at man bliver nødt til at have tålmodighed, for når vi skal lave et nyt dagpengesystem, og det skal vi, kan det ikke hjælpe noget, at vi laver en hovsaløsning.
Dem synes jeg at vi har haft nok af, uden at jeg vil pege på nogen bestemt.
Det har jo vist sig, at de ikke har løst den problemstilling, der er.
Der er ikke nogen af de hovsaløsninger, der er lavet, der har løst det.
Den første og den værste var den, som den borgerlige regering lavede i 2010, men der er ikke nogen af de hovsaløsninger, der har virket.
Derfor er man nødt til at gøre det her meget grundigt.
Og uagtet at man så gerne vil have, at det skulle ske hurtigere, så tror jeg, at man er nødt til at lade den tid gå, der skal gå.
Så vil jeg sige, at kommissionen ikke er nogen syltekrukke, for der kommer en rapport fra dem, og der kommer et nyt dagpengesystem.
Det har vi sagt, og det tror jeg også at SF og i øvrigt også Enhedslisten er enig i.
Det, vi skal sørge for, er jo bare, at vi har flertallet efter valget, så vi kan sikre, at vi også får bestemmende indflydelse på, hvordan det kommer til at se ud.
Men der kommer et nyt dagpengesystem.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-20:
Jeg er enig med den socialdemokratiske ordfører på to punkter.
Punkt 1: Dagens lovforslag om kontantydelse er et lille fremskridt.
Punkt 2: Jeg er helt enig i kritikken af det nuværende dagpengesystem med en dagpengeperiode på 2 år.
Så kommer vi til problemet.
Når jeg er ude at tale med mange mennesker, også i fagforeningskredse, møder jeg en hel del socialdemokrater, både medlemmer og vælgere, og jeg møder også en masse andre, som ikke kan forstå, at det her trækker så længe ud.
De er utilfredse med, at tiden går, og at der ikke kommer noget nyt dagpengesystem.
Den kritik er SF i øvrigt enig i.
Mit spørgsmål er: Hvad er ordførerens svar til de socialdemokrater og til alle arbejdsløse, som mener, at det her går alt, alt for langsomt?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-01-20:
Jeg tror, at ordføreren er fuldstændig klar over, at selv om man i dag halverede genoptjeningskravet, ville der stadig væk være en lang, lang række af dem, der har mistet dagpengene i dag, der ville stå uden for.
Og selv om man rullede det hele tilbage, også til 4 års dagpenge og ½ års genoptjeningsret, ville der stadig væk være en lang række mennesker, som ikke ville have ret til dagpenge.
Og det viser jo bare, at det dagpengesystem, vi har – eller havde – under alle omstændigheder ikke kommer til at fungere.
Vi er nødt til at skulle have et andet dagpengesystem, som kan løse de her problemer, så vi ikke får den situation, som ellers ville opstå.
Bent Bøgsted (DF), 2015-01-20:
Jamen det er sådan lidt forunderligt, for bl.a. i forhold til at ændre genoptjeningsretten til ½ år har jeg stået på talerstolen og tilbudt regeringen at ændre det, og der stod statsministeren og sagde: Nej tak, det skal ikke ændres, det bliver, som det er, og den 2-årige dagpengeperiode forbliver uændret.
Så man skal lade være med at stå deroppe og klandre andre for ikke at ville tage ansvar.
Dansk Folkeparti erkender blankt, at forudsætningerne skred, dengang vi havde lavet aftalen.
Vi kunne levere flertallet.
Jeg ved godt, at regeringen så havde Radikale, men der var faktisk et flertal uden om Radikale til at ændre på det.
Men regeringen har den holdning, og Socialdemokratiet har den holdning, at dagpengeperioden på 2 år og genoptjeningsretten på 1 år er kommet for at blive, og så vil man ikke røre ved det, før Dagpengekommissionen kommer med noget.
Det er det, man kan tolke ud af det her.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-01-20:
Jeg tager det, som Dansk Folkepartis ordfører siger her, som udtryk for, at Dansk Folkeparti kvitterer og siger ja tak til at tage et ansvar for at være med til at løse det her.
Men jeg vil sådan set bare i al stilfærdighed henvise til det, jeg sagde i min tale, nemlig at i hele dagpengespørgsmålet er vi nødt til at komme væk fra den her politiske slagmark, der er i Folketinget.
Og uanset hvad man nu måtte mene, vil min opfattelse være, at alle de forslag, der indtil videre er kommet fra Dansk Folkeparti i den her diskussion, ikke har været udtryk for en holdning, man havde i hjertet og i maven, men kun et spørgsmål om at lave politisk drilleri i Folketinget.
Bent Bøgsted (DF), 2015-01-20:
Det er jo altid træls at være den, det så kommer til at gå ud over, at formanden vil håndhæve reglerne.
Men skidt med det.
Det undrer mig lidt, at Socialdemokratiets ordfører siger, at nu vil Socialdemokratiet tage ansvar for det, der er sket, og at det er hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti, der er årsag til det med dagpengene.
Ja, vi har aldrig lagt skjul på det med den 2-årige dagpengeperiode.
Men det, der kan undre, er jo, at ordføreren så siger, at der var et flertal for, at det skulle bevares, trods det, at Dansk Folkeparti tilbød regeringen, at vi kunne udsætte ikrafttrædelsen og forlænge dagpengeperioden, og at vi tilbød at sætte genoptjeningsretten tilbage til ½ år.
Det har Socialdemokratiet takket nej til – nej, det skulle vi ikke.
Så kan det ikke hjælpe noget at stå deroppe og sige, at man tager ansvar, og at man klandrer Dansk Folkeparti for det, vi har lavet.
For vi har tilbudt at levere flertallet, og vi kunne levere flertallet til regeringen i forhold til de her ændringer, men det har regeringen, og det har Socialdemokratiet sagt nej tak til.
Det er lidt mærkværdigt, at ordføreren så står deroppe og klandrer andre for ikke at ville tage ansvar, når man siger nej tak til det, som mange ønsker.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-01-20:
Jeg synes, at det her er en rigtig dejlig diskussion, også fordi vi er inde at have fat i kernen i forhold til arbejdsmarkedet – det, at vi har et dagpengesystem, det, at man melder sig ind i en a-kasse, når man starter på en arbejdsplads eller starter sit arbejdsliv, og at man kan forvente, at det, at man har meldt sig ind i en a-kasse, betyder, at man har en tryghed i forhold til forsørgelse, hvis man skulle være så uheldig at blive arbejdsløs i en periode.
Jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at man godt kan sætte spørgsmålstegn ved, hvor attraktivt det er at være med i en a-kasse i dag, og hvor attraktivt det er for den enkelte lønmodtager at melde sig ind i en a-kasse, for formålet med det, nemlig at have den her sikkerhed for, at man har et forsørgelsesgrundlag, er svært at få øje på med det system, som vi har.
Der kan jeg kun se, at det er nødvendigt med et nyt dagpengesystem, der sikrer, ikke alene at det er attraktivt, men også at man får trygheden tilbage.
Kan det lade sig gøre, selv om der er sat de rammer for kommissionen, der er sat?
Det tror jeg godt det kan, for uanset hvad kommissionen kommer med, er der jo en politisk debat og diskussion bagefter om, hvad en sådan reform skal indeholde, og der tror jeg at alle partierne vil byde ind med alle mulige forslag, uanset hvilke rammer der er sat for kommissionen.
Hans Andersen (V), 2015-01-20:
Jeg ser frem til, at Dagpengekommissionen kommer med et forslag til, hvordan vi kan få et bedre dagpengesystem.
Der er uhensigtsmæssigheder i dagpengesystemet.
Men jeg står ikke her og tager stilling til, hvordan det præcis skal se ud.
Det vil jeg sådan set gerne afvente forslag til.
Vi kan da godt gøre dagpengesystemet bedre på nogle strækninger, så det bliver bedre til at hjælpe de ledige hurtigere i gang.
Det ser jeg da frem til, og så vil kontantydelsen jo også være en del af den diskussion.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-20:
Det havde vel været muligt at stille nogle klare krav til det her regeringsgrundlag, sådan at man ikke kom til at handle stik imod den politik, man selv var gået til valg på.
Bortset fra det synes jeg, at ordføreren sagde noget meget, meget væsentligt: Den her dagpengereform er i virkeligheden vendt imod alle de lønmodtagere – det er lidt over 2 millioner – som har gjort sig den umage at forsikre sig i en a-kasse, i forventning om at de fik noget tryghed, hvis de blev arbejdsløse.
Det er måske det værste ved det, når det kommer til stykket, for den her reform er jo sammen med andre reformer, som vi så ikke skal vade i lige her og nu, med til at gøre, at utrygheden har bredt sig på arbejdspladserne.
Og hvem er det, der har glæde af det?
Det har arbejdsgiverne, for så kan de i højere grad få det, som de vil.
Jeg er nødt til at gentage mit spørgsmål: Hvordan skal vi så sikre, at trygheden kommer tilbage?
Og forventer ordføreren, at der kan komme noget godt ud af en dagpengekommission, som har fået at vide, at den skal holde sig inden for de nuværende økonomiske rammer, som dagpengesystemet har med den reform, som vi lider under i dag?
Hvordan skulle der kunne komme en holdbar løsning, som virkelig sikrer trygheden på arbejdsmarkedet, ud af det?
For hvis man forbedrer noget for de arbejdsløse i den ene ende, vil det betyde, at man skal hen at forringe det i den anden ende.
Ellers bliver det dyrere, og det skal jo også passe med finansministerens regnemaskine.
Hvordan skulle der kunne komme noget godt ud af det?
Eigil Andersen (SF), 2015-01-20:
Mange tak for det.
Vi står over for et folketingsvalg inden for en overskuelig periode.
Vi ved ikke hvornår, men det skal i hvert fald være senest i september i år, og ved det folketingsvalg kan der jo ske det ulyksalige – jeg håber det ikke – at Danmark får en borgerlig regering, måske med Venstre som statsministerparti.
Derfor vil jeg gerne spørge Venstres ordfører, om Venstre som regeringsparti vil stemme for at fjerne de rettigheder igen, altså de rettigheder, som arbejdsløse ifølge det her lovforslag – som Venstre altså stemmer imod – får, og som giver arbejdsløse, der er medlemmer af en arbejdsløshedskasse, en indtægt i en længere periode, end de ellers ville have fået.
Henrik Sass Larsen (S), 2015-01-20:
Der er vi jo så gået den anden vej, og vi har eksempelvis udpeget nogle til SIFI-banker – det er dem, som er for store til, at vi vil lade dem vælte – og så har vi stillet nogle ekstra store og skrappe kapitalkrav til de banker for på den måde at sikre, at de ikke går nedenom og hjem, plus at vi via Finanstilsynet holder meget nøje øje med det, plus at vi via diverse lovgivning hele tiden stiller en række specifikke krav, herunder i den her lovgivning, som vi behandler i dag, om, at selv de største – selv de største – af bankerne jo får en afviklingsplan, så vi ved, hvordan det vil gå, såfremt at man lige pludselig skulle få nogle meget, meget store tab.
Så vi har altså valgt at gå den vej, og vi mener faktisk, at vi skulle være på den sikre side med den lovgivning, vi har i dag.
Frank Aaen (EL), 2015-01-20:
Men mit enkle spørgsmål var jo i virkeligheden: Skal vi prøve at regulere, at de der banker, der er så store, at hvis de vælter, så vælter det samfundet, eller skal vi gå ind og sige, at vi ikke ønsker, at nogen banker er så store, at de kan vælte samfundet, hvis de går konkurs?
Det er jo, fordi de her banker bliver bestyret af en bestyrelse, som kun har et formål i livet, og det er nemlig at tjene – ud over en masse penge til sig selv – aktionærerne, så de får et maksimalt afkast.
Derfor er det jo stadig væk, synes jeg, en meget relevant diskussion, om vi skal overveje, om vi ikke skal have delt de der kæmpemæssige finansielle institutioner op, sådan at de, der bliver styret dårligt, kan gå konkurs og ikke regne med et eller andet sted at blive reddet af staten.
Henrik Sass Larsen (S), 2015-01-20:
Jeg vil jo mene, at al den lovgivning, vi har gennemført, i forbindelse med EU, altså som vi har implementeret i Danmark via de her seks bankpakker, gør, at der ikke længere er nogen grund til at opdele bankerne – sådan som det også er foreslået af Erkki Liikanen, tror jeg det er – altså fordi der skulle være styr på det i forbindelse med den måde, hvorpå det er indrettet i dag.
Det kommer jo til at stille ret skrappe krav til, hvilken type af kapital det drejer sig om, hvilke henlæggelser man har, hvilke interne modeller der bliver brugt rundtomkring i bankerne og andre steder, sådan at det ikke længere foregår med sådan fuldstændig vilde gearinger og derivater, som ingen længere har overblik over.
Så jeg mener faktisk, at der er styr på det i øjeblikket, og derfor er der ingen grund til at opdele dem.
Men helt at garantere, at der ikke kan findes en eller anden uheldig vej til, at vi havner i en ny finansiel fiasko, kan jeg jo ikke.
Og jeg kan jo så sent som i dag konstatere, at der findes festlige spekulationsforetagender, som kan påføre andre mennesker meget, meget store tab.
Sådan er det, desværre.
Frank Aaen (EL), 2015-01-20:
Vi er for det første helt enige i, at det var ved at gå så frygtelig galt, at staten måtte udstede garantier for, jeg tror endda, det var 3.000 mia. kr.
Det er jo helt vanvittigt.
Og det er derfor, at vi hele tiden har sagt, at i stedet for at prøve at regulere og gøre alt, hvad man kan for at undgå, at der kommer en ny krise, så skulle man måske opdele de store banker og kreditinstitutioner, så der ikke er nogen i det her land, der er for store til at kunne falde.
Det er jo det, der er problemstillingen: at vi har sådan nogle, og her er der specielt en, der er så stor, at hvis den går konkurs, så går samfundet et eller andet sted i stå.
Måske skulle vi igen skille den bank i bank, forsikring, pension, alt muligt, så den ikke bliver så stor, at den ikke kan vælte.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-01-20:
Det gjorde vi ikke for at tjene penge.
Jeg tror ikke, at de forligspartier troede, dengang man lavede aftalerne, at man ville tjene en masse penge på det.
Hvis vi ser på, hvad der er sket i Grækenland nu her, hvor der er tappet 40 pct. af pensionerne, hvor man har skåret 30 pct. af de offentlige budgetter, og hvor man har over 30 pct. arbejdsløshed, så viser det, hvor vigtigt det er, at man har nogle effektive finansielle institutter i Danmark, som ikke betyder, at vi får græske tilstande.
Frank Aaen (EL), 2015-01-20:
Jeg kan så forstå, at der er nogen, der i summen ikke virker godt.
Jeg kunne ikke få noget svar på det – det er også okay.
Så er der et andet principielt spørgsmål: Synes Det Konservative Folkeparti, at det er en god idé, at staten et eller andet sted holder hånden under branchen, og at hvis der er tab, som ikke kan bæres fuldt ud af aktionærer og investorer, så skal skatteyderne slå til, altså betale regningen?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-01-20:
Først vil jeg sige, at jeg synes, det er dybt underligt, at landets erhvervsminister står og taler om en specifik virksomhed i Danmark, som betaler skat i Danmark, og betegner den som en kasinovirksomhed eller en spillemaskine.
Det må jeg sige er mærkeligt.
Skatteministeren har ikke noget imod at bruge de penge, der bliver betalt i skat af den her virksomheds medarbejdere, og det er mange.
Erhvervsministeren sagde i sin tale, at deregulering var skyld i finanskrisen.
Derved taler erhvervsministeren direkte imod Rangvidrapportens konklusion, som specifikt siger: »Det vurderes ikke at have været en egentlig årsag til krisen i Danmark, at der siden 1970’erne er sket en generel liberalisering af de internationale kapitalbevægelser og af den finansielle sektor, herunder opbygning af finansielle supermarkeder, der kan tilbyde en række forskellige finansielle produkter [...]«.
Så står der videre til sidst: »Udvalget vurderer, at Danmarks økonomiske velstand i fraværet af frie kapitalbevægelser i dag ville have været væsentlig lavere.
Rangvidrapporten kommer altså til den konklusion, at det ikke var deregulering af finanssektoren, der førte til krisen, men erhvervsministeren er ikke, må jeg forstå, enig i, hvad der står i Rangvidrapporten, er klogere end Rangvidrapportens forfattere, og det har man jo lov til at mene at man er.
Hans Andersen (V), 2015-01-20:
Nu er det jo vanskeligt at måle, om dagpengereformen har været en succes, for den er sådan set ikke fuldt implementeret endnu.
Altså, det med, at dagpengeperioden er 2 år – og kun 2 år – har jo sådan set ikke været gældende i den nuværende regerings periode.
Der er, som jeg sagde i min ordførertale, en række tiltag, der har gjort, at man har kunnet være længere tid på offentlig forsørgelse end de 2 år.
Så selv om vismændene vurderer, at dagpengereformen sådan set har ført til, at ledige søger job på et tidligere tidspunkt, end de ellers ville have gjort, så kan vi jo ikke vurdere og gøre regnskabet op, med hensyn til om dagpengereformen har ført til det, vi ønskede, nemlig en højere beskæftigelse, og at man har en kortere periode i ledighed.
Henrik Sass Larsen (S), 2015-01-20:
Jeg tror desværre, jeg vil opfordre spørgeren til at gå hjem og prøve at slå op i ordbogen og læse på, hvad forskellen på frie kapitalbevægelser og deregulering er.
Det er ikke nødvendigvis det samme.
Men samtidig at stille krav i en lovgivning, specifikke krav, regler, synes jeg er meget, meget fornuftigt.
At afskaffe de regler, der er i og omkring bankerne og pengeinstitutterne, i forhold til hvordan man behandler kapital – altså deregulering – synes jeg var ufornuftigt.
Det er forskellen.
Så er spørgeren forundret og synes, det er dybt mærkeligt, at jeg nævner en specifik virksomhed, som så, og det drejer sig lige præcis om Saxo Bank, som det fremgår af dagens presse – og det er også omtalt på tv, men jeg ved ikke, om man har ringet og klaget der – ikke desto mindre er endt i nogle alvorlige vanskeligheder som følge af, at de jo har spekuleret meget, meget kraftigt op imod schweizerfrancen.
Jeg tror, det blev gengivet, at det var studerende, som havde påtaget sig en gæld, som de aldrig nogen sinde kommer af med, fordi man har ligget og gearet kapitalen meget, meget kraftigt op imod schweizerfrancen.
Så er det, jeg reflekterer over det og spørger: Synes jeg, at det er særlig godt, at sådan noget foregår?
Og svaret er et klokkeklart nej, det synes jeg ikke.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-20:
Det er muligt, at hr. Hans Andersen og hans kollegaer dengang var båret af en meget stor ansvarsfølelse og også er det i dag, men det kan desværre ikke være over for de arbejdsløse, man har følt det store ansvar.
Vi kan jo konstatere, at det er lidt under en fjerdedel af de 48.000, der har mistet dagpengeretten – det er vel oppe på 50.000 nu; det går jo stærkt hele tiden – der er kommet i arbejde.
Så må man da se tingene i øjnene og indrømme, at det er en kæmpe fiasko, medmindre det ligefrem var meningen, at det skulle gå sådan.
Så hvad mener ordføreren: Har det været en succes, eller har det ikke?
Så har jeg lige et tillægsspørgsmål: Synes ordføreren, det bekræfter den teori, der ligger bag dagpengereformen, nemlig at hvis man strammer op over for de ledige, hvis man tager nogle penge fra dem, for at sige det sådan lidt folkeligt, så kommer de i arbejde?
Synes ordføreren, at virkeligheden beviser, at den teori er rigtig?
Hans Andersen (V), 2015-01-20:
Dagpengereformen var en nødvendighed i en periode, hvor den daværende regering tog et ansvar for at sikre dansk økonomi og tilliden til dansk økonomi, for at holde hånden under tilliden til Danmark og sådan set også for at sikre, at der var det antal arbejdspladser, det lykkedes os at gå ud af krisen med.
Så efter den målestok har dagpengereformen været med til at sikre tilliden til dansk økonomi, og det er jeg meget tilfreds med.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-20:
Mange tak.
Også tak til ordføreren.
Synes ordføreren, at dagpengereformen har været en succes?
Når jeg spørger, er det jo, fordi Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering her den 16. januar er kommet med en rapport, der viste, at det kun er 13.000 ud af de 48.000 danskere, som har mistet retten til dagpenge – ifølge hr. Hans Andersens egen reform – der har fået et job.
Så synes ordføreren, at dagpengereformen har været en succes, når vi kan konstatere sådan et resultat?
Hans Andersen (V), 2015-01-20:
Tak for det.
Lovforslaget drejer sig om de personer, som fra den 5. januar 2015 har opbrugt den samlede ret til dagpenge, uddannelsesydelse og/eller midlertidig arbejdsmarkedsydelse.
Regeringen foreslår på baggrund af en aftale med Enhedslisten og SF om finansloven for 2015 en ny midlertidig kontantydelse.
Kontantydelsen er målrettet personer, som får afslag på anden offentlig støtte, eller personer, som bliver visiteret til nedsat kontanthjælp, som selv henvender sig til kommunen og beder om et tilbud, som deltager i virksomhedspraktik eller nytteindsats, og som står til rådighed for arbejdsmarkedet og får formidlet job.
Retten til kontantydelse omfatter personer, der opbruger retten til de her nævnte ydelser i perioden fra den 5. januar til og med den 2. juli 2017.
Som det står i bemærkningerne til lovforslaget, skønnes det her forslag at indebære en forværring af den strukturelle offentlige saldo med henholdsvis 610, 330 og 40 mio. kr. i perioden 2015-2017.
Forværringen afspejler en svækkelse af den strukturelle beskæftigelse på omkring 2.100 personer i 2015, 1.200 personer i 2016 og 100 personer i 2017.
Det her forslag skal træde i kraft, hvis Folketinget ender med at vedtage det, den 1. marts 2015.
I Venstre ligger det os meget på sinde at hjælpe mennesker, som er ledige, og som har brug for et job, men vi mener til forskel fra regeringen, Enhedslisten og Socialistisk Folkeparti ikke, at det rigtige værktøj er en ny ydelse, altså en kontantydelse.
Ledige drømmer ikke om offentlig forsørgelse, ledige drømmer om et job, noget at stå op til, og det hjælper vi dem ikke med ved at foreslå nye initiativer, som fastholder dem i ledighed.
Vi har brug for at styrke erhvervslivets muligheder for at skaffe flere arbejdspladser for de ledige, og det kunne ske gennem skattelettelser, indføring af ordninger, som bidrager til at skabe flere arbejdspladser.
Tag bare som eksempel boligjobordningen, der jævnfør Dansk Byggeri var med til at skabe 5.000 arbejdspladser, en fornuftig ordning, som regeringen nu har valgt at afskaffe.
Så det må snart høre op med den ene akutpakke efter den anden.
Der er jo samlet set brugt mere end 3,3 mia. kr. på forskellige akutpakker, og der har ikke været vækst eller arbejdspladser i dem.
Med denne nye akutpakke kan man så se frem til en forværring af den offentlige økonomi og en svækkelse af beskæftigelsen.
Så i Venstre havde vi hellere set, at pengene var blevet brugt på holdbare løsninger, som skabte vækst, og som havde sikret, at der blev skabt flere job i Danmark.
Så på den baggrund kan vi ikke støtte dette lovforslag.