runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2009-01-15:
Ja, det er netop derfor, at det her lovforslag er rigtig, rigtig godt, for her går vi ind og kigger på de familier, og SFI-rapporten siger klart, at det er tre fjerdedele af de mennesker, der bliver udsat, som har problemer med at administrere deres privatøkonomi.
Her får de en håndsrækning til at gå ind og få styr på, om der er gæld, der ligger uhensigtsmæssigt, om der er blevet optaget lån, hvor man betaler alt for meget i rente, om der er ydelser, der kunne ligge anderledes, om man kunne prioritere anderledes, om man kunne sikre sig, at man havde en bolig, der svarede bedre til det behov, man havde, i forhold til de udgifter, man havde til boligen.
Det er jo netop det, det her lovforslag lægger op til.
Så som svar på det, SF's ordfører fremdrager om en person, der er kommet i klemme, er det her jo netop løsningen.
Derfor kan jeg ikke forstå, at SF's ordfører gør sig til talsmand for at stå og nedgøre det her lovforslag, som sådan set går ind og hjælper netop den gruppe, som SF's ordfører har fremdraget her i dag.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-01-15:
Altså, det er da utroligt at konkludere ud fra det, jeg har sagt, at det her lovforslag vil hjælpe sådan en som Carina, som er ramt af loftet over kontanthjælpen.
Hun kan jo ikke få ekstra ydelser, når hun er ramt af det loft.
Det ved ordføreren for Venstre bedre end jeg.
Man kan da ikke dukke op i Socialforvaltningen og sige: Ved du hvad, nu falder sneen, og jeg skal have støvler til mine børn.
Altså, det skal være et eller andet helt ekstraordinært.
Det vil ikke ændre hendes økonomi.
Og derfor synes jeg, det virkelig er bemærkelsesværdigt at sige, at det her forslag vil gøre en forskel for dem, der hører til de mest udsatte.
Jeg siger jo, at små skridt er bedre end ingen skridt.
Det er derfor, vi støtter forslaget.
Men det er rigtigt, at hvis vi havde et flertal, som jeg håber vi får næste gang, så ville man jo ikke se sådan nogle lappeløsninger.
Så ville vi da gå ind og forebygge, så folk ikke bliver sat på gaden i det hele taget.
Ellen Trane Nørby (V), 2009-01-15:
Nu er det jo åbenbart blevet sådan, at man skal læse hele SFI-rapporten op her i Folketingssalen, så derfor synes jeg da også, at vi skal have nogle af de andre relevante citater med.
F.eks. står der på s. 11: »Ud over, at lav indkomst kendetegner udsatte lejere, er de også kendetegnet ved en høj gældsakkumulering.
Blandt udsatte lejere vokser gælden hurtigere end for lejere generelt.«
Derfor vil jeg høre fra SF's ordfører, om det virkelig kan passe, at SF står her og siger, at det forslag, vi debatterer i dag, bare er en lappeløsning, som ikke betyder noget som helst.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-01-15:
Det er rigtigt, at hvis vi gjorde noget ved de her fattigdomsydelser, som består af loftet over kontanthjælpen, starthjælpen og 300-timers-reglen, som oppositionen i øvrigt her i januar måned fremsætter et samlet forslag om at afskaffe, så ville vi da gøre en kæmpe forskel og forebygge, at de her mennesker blev sat på gaden, at deres børn blev isoleret, og at de selv blev marginaliseret fra det omkringliggende samfund.
Ja, jeg siger, at det er en lappeløsning i forhold til de 30 pct., som bliver sat på gaden, fordi de ikke har økonomien til at betale.
Hvis man spørger Karina, som jeg nævnte her i starten af mit indlæg, som bor på et krisehjem i dag, så ville hun sige, at det har været rigtig, rigtig dyrt at være fattig.
Sådan er det.
Det er da rigtigt, at man da har gæld op til halsen, når man konstant ikke er i stand til at betale sine regninger, og der kommer gebyrer, og man får lov til at dele regningerne op, og så stiger gebyrerne yderligere.
Altså, sidste gang vi debatterede det her, sagde Dansk Folkepartis ordfører jo, at det er et spørgsmål om, hvorvidt man kan prioritere mellem cigaretter og ugeblade og at betale sine regninger.
De her mennesker står ikke over for det valg, som ordføreren og jeg gør, om vi skal tage til Thailand eller til Kina - de står med det valg, som jeg nævnte at Karina også stod med: Skal jeg betale min husleje, eller skal jeg betale min elregning?
Det er det, der er virkeligheden for dem.
Villum Christensen (LA), 2009-01-20:
Hr. Jens Peter Vernersen har ganske ret: Politik er jo at prioritere, og det er netop det, vi er i fuld gang med.
Per Clausen (EL), 2009-01-20:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at Enhedslisten er helt enig med de tidligere ordførere i de bemærkninger, de er kommet med om doping, om skadevirkningerne, om, hvor alvorligt det er.
Og jeg er sådan set meget enig i, at man i stor udstrækning med fordel kan sammenligne salg af doping, distribution af doping, med distribution af narkotiske stoffer.
Det er jeg og Enhedslisten sådan set meget enige i.
Vi synes også, at det er godt, at forslaget, om jeg så må sige, er en del af en sådan større helhed, hvor man kører oplysningskampagne og mærkningsordning.
Og vi så det også gerne, i lighed med SF's ordfører, kombineret med nogle programmer, der ligesom kunne hjælpe de mennesker, som er kommet ud i det her misbrug, som der jo reelt er tale om, og som det vel - i hvert fald af psykiske grunde - kan være lige så vanskeligt at komme ud af, som det kan være at komme ud af så meget andet misbrug.
Så derfor er vi i Enhedslisten sådan set i udgangspunktet også indstillet på at diskutere, om der er behov for hårdere straffe end dem, der gælder nu.
Men det er klart, at et lovforslag, hvor det primære argument for at gennemføre forhøjelsen af straffen jo i virkeligheden er, at det indgår i en handlingsplan, som regeringen har udarbejdet, jo ligesom ikke er nok.
Så jeg vil sige, at vi vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet, men vi vil også stille spørgsmål for at få belyst omfanget af den her kriminalitet.
Hvad er det for nogle domme, som er faldet indtil nu?
Hvad er det for nogle resultater, man forventer at opnå ved en skærpelse af straffene?
Der skal mere seriøse argumenter på banen, men det er jo også muligt, at vi kan få dem i løbet af udvalgsarbejdet.
Vivi Kier (KF), 2009-01-20:
Med det her lovforslag udmønter vi tredje og sidste del af den handlingsplan, der er udarbejdet for at bekæmpe og forebygge motionsdoping.
Oplysningskampagner, test og frivillige aftaler har desværre ikke været nok.
Vi ser en stigning i antallet af overtrædelser af dopingloven - overtrædelser, der ofte har både store sundhedsmæssige risici og kan være vejen til en social deroute.
Vi ønsker at skærpe straffen for udbredelse af dopingmidler, uanset på hvilket grundlag det sker.
Det er helt uacceptabelt, at motionister, idrætsudøvere og bagmænd bruger så farlige midler som doping.
Det skal have klare konsekvenser at besidde, handle med og distribuere dopingmidler til sunde og raske mennesker, og derfor kan vi fra konservativ side støtte det her forslag.
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-20:
Det er veldokumenteret, at doping er endda meget skadeligt og nedbrydende for den menneskelige krop.
Der er tale om voldsomme og meget invaliderende skader, som den enkelte kan pådrage sig.
Det er derfor afgørende, at vi bruger kræfter på at bekæmpe doping.
Det er også med en vis glæde, at jeg kan se, at den her strafskærpelse er del af en større pakke, hvori indgår oplysning til motionisterne og en mærkningsordning.
Jeg er nemlig meget enig i, at det er vigtigt at forebygge.
I den forbindelse kan jeg ikke lade være med at nævne, at jeg synes, der er behov for at udvikle behandlingstilbuddet.
Jeg læste for nylig en artikel om unge mænd, som er så angste for at miste muskelmasse, at det nærmest kan karakteriseres som en slags spiseforstyrrelse med omvendt fortegn.
Det er meget sygeligt, men det er sikkert også sandsynligt, at det forholder sig sådan.
Jeg håber, at sundhedsministeren også har tænkt over, at de mennesker er parate til at gå meget langt for at afprøve meget bekymrende ting for at blive større eller bevare deres omfang, og det ansporer jo i sig selv til en efterspørgsel.
Derudover synes jeg, der er flere ting, som det er vigtigt at få afklaret i forbindelse med udvalgsarbejdet for at kunne tage stilling til det her forslag: Hvad har omfanget af bøder været indtil nu for de sager, som nu skal udløse frihedsstraf?
Har problemet været stort eller lille, og hvad har karakteren af sagerne været?
Har det været vederlagsfri deling mellem kammerater, som har været på storkøb, eller har det været benhårde sælgere?
Endelig synes jeg, det er vigtigt, at borgerne får så få love som muligt at forholde sig til, så man ikke er i tvivl om, hvordan man skal opføre sig som en lovlydig borger.
Jeg synes, det er et problem, hvis man indretter lovgivningen om euforiserende stoffer, altså de hårde af slagsen, anderledes end dopingloven.
Jeg synes, der er behov for at sidestille de to lovgivninger for overskuelighedens skyld.
Så SF er forsigtigt positiv i forhold til forslaget, men vi afventer et grundigt udvalgsarbejde om det.
Jeg skulle i øvrigt hilse og sige fra Det Radikale Venstre, at de er på linje med SF i denne sag.
Liselott Blixt (DF), 2009-01-20:
Dette lovforslag er tredje og sidste del af handlingsplanen fra januar 2008 om bekæmpelse af motionsdoping.
Forslaget indebærer, at der som hovedregel skal idømmes frihedsstraf for forhandling, udlevering eller fordeling af dopingmidler, og at der i de tilfælde, hvor der allerede i dag idømmes frihedsstraf for udbredelsen af dopingmidler, skal ske en forhøjelse af straffen.
Formålet er at ramme personer, som udbreder doping for at opnå en økonomisk fortjeneste, og personer, som af anden grund overdrager dopingmidler til andre.
Denne handlingsplan startede med, at Anti Doping Danmark etablerede en systematisk og målrettet indsats mod misbrug af hormoner blandt fysisk aktive unge.
Det skønnes, at der er mellem 10.000 og 50.000 unge, primært mænd, der er misbrugere af anabolske steroider.
Anden etape var en mærkningsordning, der gør det obligatorisk for fitnesscentre at offentliggøre, om de gennemfører dopingkontrol eller ej.
Tredje etape er så dette forslag, der skal skærpe straffen.
Der har været en del fokus på doping, i og med at vi flere gange i de seneste par år har set sportsstjerner stå frem og fortælle om deres eget dopingforbrug.
Det er kun, for at de pågældende kan sikre sig en større og muskuløs krop eller stå som vindere i en konkurrence.
Med de fysiske og psykiske sygdomme, det kan føre med sig, er der slet ingen grund til det.
Det er kun med til at få børn og unge til at springe på og selv bruge det for at kunne være med i konkurrencen.
Derfor hilser vi i Dansk Folkeparti lovforslaget velkommen, så vi kan komme denne problematik til livs.
Ja, vi skal også huske, at doping ikke er afskaffet med lovforslaget her, og for Dansk Folkeparti er det vigtigt, at der fortsat og gerne i øget omfang informeres om dopingens skadelige virkninger for sundheden, at motion fortsat er en af de vigtigste og rigtigste veje frem, når det gælder om at opnå et godt helbred, også selv om det ikke munder ud i store muskuløse kroppe og medaljer, og at anerkendelse fra andre ikke opnås ved at dope sin krop.
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2009-01-20:
Venstre støtter dette lovforslag om, at der skal ske en skærpelse af straffen for forhandling, udlevering eller fordeling af dopingmidler.
Det er meget vigtigt af hensyn til sundheden hos især unge mennesker, at vi har en skrap lovgivning mod brug af dopingmidler; og det har vi.
Brug af dopingmidler kan forårsage fysiske og psykiske skader, der kan give varige men.
Det kan være ganske ødelæggende for den enkeltes liv.
Der kan opstå mange forskelligartede varige men, f.eks. leverskade, nedsat nyrefunktion, angstanfald, depression, forkalket kredsløb, sukkersyge, men også f.eks. hjertestop.
Men det er lige så vigtigt, om ikke vigtigere, at vi også har en meget skrap lovgivning mod distribution af dopingmidler.
Og det har vi også, men der har vist sig et behov for at skærpe straffen for forhandling, udlevering og fordeling af dopingmidler.
Vi kan ikke have, at folk, der distribuerer dopingstoffer, ikke får en markant og mærkbar straf.
Det er det, som dette lovforslag sikrer, og derfor har det Venstres fulde støtte.
Villum Christensen (LA), 2009-01-20:
Nu synes jeg, at vi skal lade statsministeren svare på de spørgsmål, som hr. Jens Peter Vernersen dér bringer frem.
Al politik er at prioritere, og vi må jo sætte tæring efter næring, og sådan er det vel i så mange andre sammenhænge.
Man kan ikke altid få det, man gerne vil, og slet ikke, hvis man er i en situation som regionerne, som ikke udskriver skatter.
Det har jeg før været inde på.
Jeg kan godt forstå, at der kan komme en diskrepans mellem de rammer for det, der er muligt, og så de ønsker, man måtte have.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-01-20:
Så enkelt er det altså ikke.
Her har vi en situation, hvor statsministeren har fortalt befolkningen umiddelbart før et valg, at der skal leveres 80 mia. kr. til nyt byggeri og til udstyr.
Statsministeren har sagt gang på gang: Det, jeg siger før valget, gælder også efter valget.
Men efter valget gælder det altså bare ikke på det her område.
Man leverer ikke noget, der bare er i nærheden af, hvad man har fortalt befolkningen at der skulle leveres på det område.
Det er sådan set virkeligheden, og det var det, der sådan var grundlaget for vores diskussion, nemlig at der skal være sammenhæng imellem det, man lover før et valg, og det, man udfører efter et valg.
Villum Christensen (LA), 2009-01-20:
Vi er enige med regeringen i handlingsplanen.
Vi har her et kæmpeproblem, som der skal gøres noget ved.
Vi er enige i de opstramninger, der bliver lagt op til, og man kan vel i de her håndboldtider næsten sige, at hvis vi - ud over de der meget klare sundhedsmæssige konsekvenser, det vil få på det her område - skal fastholde fascinationen ved sportsudøverne og ved sportskonkurrencerne, og hvis energien reelt skal komme ud af tv-skærmene og smitte befolkningen med de mange gode oplevelser, det kan give, ja, så skal vi selvfølgelig være et hundrede procent sikre på, at det også foregår på en autentisk og fair måde.
Selv om vi ikke lige vil anvende betegnelsen finansielle slyngelstater, skal der ikke være tvivl om, at Liberal Alliance går ind for det her forslag.
Det skal hverken kunne betale sig for borgere eller virksomheder at spekulere i at placere pengene ved andre destinationer, og vi har selvfølgelig noteret os, at de øgede muligheder for at udveksle informationer på den her måde kan give bedre vilkår for at finde de rette syndere.
Men betegnelsen finansielle slyngelstater hører til i en lidt anden ordbog end den, vi plejer at bruge.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-01-20:
Jeg vil gerne takke for den overordentlig positive modtagelse, lovforslaget har fået.
Det nuværende strafniveau afspejler efter min opfattelse ikke i tilstrækkelig grad de sundhedsmæssige og sociale risici, der er forbundet med misbrug af doping.
Jeg har med lovforslaget derfor lagt vægt på, at overtrædelser af dopingloven har klare strafferetlige konsekvenser.
Det betyder, at der som altovervejende hovedregel bør idømmes frihedsstraf i alle sager om overdragelse af dopingmidler eller besiddelse af dopingmidler med henblik på videreoverdragelse, uanset mængden.
Med lovforslaget ønsker vi i regeringen at tilkendegive, med hvilken alvor vi ser på overdragelse af dopingmidler.
Lovforslaget er således både et nødvendigt og et stærkt signal til bagmændene i dopingmiljøet samt motionister og idrætsudøvere om, at forhandling, udlevering eller fordeling af dopingmidler er helt uacceptabelt.
Til hr. Flemming Møller Mortensen kan jeg sige, at jeg naturligvis er meget indstillet på at følge EU-sporet.
Det kunne jo være lykkeligt, hvis det kunne ende med, at vi havde et enigt Folketing bag det her lovforslag.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-01-20:
Hr. Villum Christensen brugte udtrykket, at regionerne er kommet med en ønskeseddel.
Og han har sådan set underbygget det nu her i flere svar.
Jeg må altså henlede opmærksomheden på, at det var statsministeren, som kom med et oplæg om, hvordan det her skulle se ud.
Halvdelen af hospitalerne skulle fornys, man skulle have enestuer, og prisen for at levere den politik, som statsministeren stod bag, lå på i størrelsesordenen 50-60 mia. kr.
Og dertil kom nyt udstyr, så det blev alt i alt 80 mia. kr.
Det er altså ikke sådan, at regionerne bare har tænkt: Nu er der fri bane her.
Og det, der så kommer fra statsministeren og sundhedsministeren her efterfølgende, ligger jo rigtig, rigtig langt væk fra det her, også når de får de sidste 10 mia. kr. Der er altså virkelig bare et svælg – som også sundhedsdirektøren Jes Søgaard siger: Det her hænger ikke sammen.
Det er problemet.
Kristian Jensen (V), 2009-01-20:
Det er også den målsætning, vi har på det her område, men det er blot sådan, at vi nu gerne vil sikre os, at man også fra Jerseys og Guernseys side lever op til samarbejdsintentionerne. Så på præcis samme måde som vi har gjort med Isle of Man, indgår man en række separate skatteaftaler, som tilsammen giver os et tilstrækkeligt godt grundlag til, at vi kan være tilfredse for nuværende, men hvor der både er en interesse fra vores og fra de andre parters side i at udvikle samarbejdet så meget, at vi får en fuld dobbeltbeskatningsoverenskomst med automatisk udveksling af oplysninger.
Det er målet, og det er det, vi stræber efter, men vi vil gøre det i fællesskab med de øvrige nordiske lande, fordi vi har fundet ud af, at vi får et meget bedre resultat, end hvis vi forsøger enkeltvis.
Jesper Petersen (SF), 2009-01-20:
Det er udmærket, men jeg vil altså alligevel gerne være helt sikker på, hvad det er, ministeren mener.
Selv om vi nu får en aftale om, at vi kan bede Jersey og Guernsey om at få nogle oplysninger, og at vi så kan vi få de oplysninger, vi gerne vil have, hvis de har dem, så kan det nogle gange være svært, hvis man ikke ved, hvor man skal spørge.
Derfor er der endnu mere musik i at få aftaler om automatisk informationsudveksling, som man har med andre lande, så vi får lettere ved at afsløre de svindlere, som gemmer penge for skattevæsenet og lovlydige danske skatteborgere i skattely som Jersey og Guernsey.
Kristian Jensen (V), 2009-01-20:
Det er faktisk sådan, at der har været et ønske fra Jerseys og Guernseys side om at lave en fuld dobbeltbeskatningsaftale.
Når vi har valgt den her mellemløsning sammen med de øvrige nordiske lande, er det for at sikre, at vi nu får et samarbejde i gang, hvor vi også ser at der bliver leveret fra de andre parters side på de områder, hvor de danske skattemyndigheder måtte ønske det.
Derfor opretholder vi et pres for at sikre, at de her territorier samarbejder med os med den målsætning, at hvis de opfører sig fornuftigt og ordentligt og ønsker at være en del af det vesteuropæiske økonomiske samarbejde og lever op til OECD's skatteregler, skal de også have muligheden for at få en egentlig dobbeltbeskatningsoverenskomst.
Men det er altså en gulerod, der hænger lidt foran næsen på de her to territorier.
Jesper Petersen (SF), 2009-01-20:
Tak for det.
Ministeren kom ind på det til slut, men selv om vi er enige om, at der her er en form for fremskridt, skal jeg lige være sikker på, at vi også er enige om, at vi stadig har lang vej endnu, før f.eks. Jersey og Guernsey kan betegnes som nogen, vi fuldstændig ser som levende op til de regler, som de skal leve op til, og at presset på Jersey og Guernsey vil fortsætte for at få endnu bedre aftaler og gerne få dem ind under de regler, der er i EU's Savings Tax Directive.
Kristian Jensen (V), 2009-01-20:
Det har været meget tilfredsstillende at høre de mange positive røster, der er på det her område, og det er heller ikke nogen overraskelse.
Jeg havde forventet, at der ville være positive røster, for tilkendegivelserne om at støtte op om regeringens skatteaftaler med Jersey og Guernsey ligger jo i god forlængelse af den politik, der har været, om, at alle Folketingets partier står bag ønsket om at formindske antallet af skattelylande i Danmark og hjælpe med til, at vi kan sikre, at penge optjent i Danmark også bliver beskattet under dansk skattelovgivning.
Da denne aftale er en kopi af den aftale, som blev indgået med Isle of Man, og som fik bred opbakning i Folketinget, er det jo ikke overraskende, at den her aftale også får det.
Jeg synes, det er glimrende, og vi vil sammen med de øvrige nordiske lande arbejde videre på andre i øjeblikket eksisterende skattelyterritorier og forsøge at få dem overtalt til at skifte strategi ligesom Jersey og Guernsey og komme ind i det gode samarbejde bestående af lande, der udveksler oplysninger, og forhåbentlig også på et tidspunkt blive klar til at have det, man kan kalde en fuld dobbeltbeskatningsoverenskomst.
Så det er meget positivt, og jeg takker for opbakningen.
Mikkel Dencker (DF), 2009-01-20:
Vi ser derfor de otte aftaler, som er omfattet af det lovforslag, som vi behandler her, som et rigtig godt skridt i retning af at få normaliseret skatterelationerne til de her omtalte øer, Guernsey og Jersey, med henblik på at hverken enkeltpersoner eller virksomheder kan spekulere i at undgå dansk beskatning og i stedet opnå beskatning til en langt lavere sats på de her omtalte øer.
Som de foregående ordførere var inde på, er der ikke tale om egentlige dobbeltbeskatningsoverenskomster, som Danmark traditionelt har med næsten alle lande rundtomkring i verden - især de lande, som vi ligger tæt på.
Men man kan sige, at der er tale om aftaler, som i hvert fald er et godt skridt i retning af, at man på et senere tidspunkt kan lave egentlige dobbeltbeskatningsoverenskomster med Guernsey og Jersey.
Da det er nogle rigtig gode intentioner, der er med lovforslaget her og de otte aftaler, der ligger bag, skal jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.