Lene Espersen (KF), 2008-12-12:
Vi skal i dag behandle et beslutningsforslag, B 29, om at indføre et byrde- og reguleringsstop for erhvervslivet, og jeg vil gerne indlede med at rose fru Colette L. Brix og Dansk Folkeparti for initiativet, for beslutningsforslaget er umiddelbart sympatisk.
Regeringen er nemlig helt enig i, at det er vigtigt, at de administrative byrder reduceres for danske virksomheder, og dette arbejde er vi allerede i fuld gang med.
Det er et vigtigt fokusområde for regeringen at lette de administrative byrder for erhvervslivet, og vi er fast besluttet på at lette byrderne for erhvervslivet med 25 pct. inden 2010.
Siden 2001 er byrderne lettet med ca. 10 pct.
Det er vigtigt at få fremhævet, at de 25 pct. er et nettomål.
Det vil sige, at ministerierne ved indførelse af ny lovgivning med administrative byrder skal identificere tilsvarende lettelser i anden lovgivning inden 2010.
Regeringens målsætning om at reducere de administrative byrder med op til 25 pct. har derfor et byrdestop indbygget.
Faktisk er det mere ambitiøst end et byrdestop.
Der er allerede i dag stor fokus på de administrative byrder for virksomhederne i ny regulering.
Hvert år bliver det samlede lovprogram screenet for administrative konsekvenser, inden det fremsættes ved Folketingets åbning.
Hermed sikres det, at man tidligt i lovforberedelsen kan forsøge at hindre eller minimere unødige administrative byrder.
Derudover bliver alle lovforslag og bekendtgørelser, der i en foreløbig måling opgøres til at medføre administrative omkostninger for virksomhederne på mere end 10.000 timer årligt - det svarer til cirka 2,5 mio. kr. - forelagt regeringen til særskilt vurdering.
Regeringen vil i januar fremlægge en afbureaukratiseringsplan med 37 konkrete initiativer, der samlet vil give yderligere administrative lettelser på næsten 4 mia. kr. og dermed vise vejen til at nå målsætningen om de 25 pct. i 2010.
I praksis støtter regeringen et byrdestop, men vores ambitioner er at gå langt videre.
Den anden del af forslaget angår indførelsen af et reguleringsstop.
Det vil være praktisk umuligt at imødekomme.
Der opstår jævnligt situationer, der kræver hurtige indgreb, og et reguleringsstop vil gøre lovgivningsprocessen meget ufleksibel.
Det vil ikke være hensigtsmæssig i situationer som f.eks. den nuværende finanskrise med den første lov om finansiel stabilitet.
Der vil også være andre sager, der kan kræve et hurtigt indgreb.
Et reguleringsstop vil vanskeliggøre og forsinke ny og nødvendig regulering til skade for både forbrugerne og virksomhederne.
Jeg er dog enig i, at vi ikke skal belaste erhvervslivet med en masse regler og love, og det er også derfor, at vi løbende gennemfører en regelsanering og administrative lettelser.
Derudover skal man være opmærksom på, at antallet af love og bekendtgørelser ikke i sig selv siger noget om omfanget af administrative byrder for erhvervslivet.
Faktisk er det sådan, at hovedparten af de administrative byrder stammer fra ganske få love og bekendtgørelser.
Eksempelvis stammer ca. 58 pct. af de samlede administrative byrder fra kun ti love og bekendtgørelser.
Et reguleringsstop vil derfor ikke nødvendigvis reducere de administrative byrder for erhvervslivet.
Tværtimod kræver gennemførelsen af administrative lettelser ofte ændringer i love og bekendtgørelser.
Regeringen kan således ikke støtte et reguleringsstop og dermed ikke støtte beslutningsforslaget, men jeg vil gerne slå fast, at regeringen er enig med Dansk Folkeparti om, at vi skal fortsætte arbejdet med at lette byrderne for erhvervslivet, og derfor håber jeg også, at vi i Folketinget vil arbejde benhårdt for at gennemføre alle forslagene i den afbureaukratiseringsplan, som regeringen kommer med.