runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-06-01:
Jeg når ikke at gennemgå alle de aftaler, vi har gennemført, men i forhold til førtidspensionen indførte vi det, der hedder ressourceforløb.
Det har faktisk været SF-politik i rigtig, rigtig mange år, at man skulle kigge på den enkelte i stedet for automatisk at videreføre, at nogle, fordi de var syge, kom på førtidspension, og at man skulle kigge på, om der dér var nogle muligheder.
Lad mig bare komme med et eksempel.
Først efter en vanvittig kamp med Københavns Kommune lykkedes det ham at komme i revalidering og senere i nyt arbejde, og han sejler nu på de danske have og betaler skat til Danmark.
Grunden til, at jeg siger det, er, at jeg faktisk synes, det giver mening.
Så kan vi diskutere, om det skal forbedres, og det gør vi i forligskredsen.
Der er jeg så ked af at Enhedslisten ikke er, for så kunne vi forbedre det sammen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Jeg har simpelt hen glædet mig til at kunne stille fru Pia Olsen Dyhr et spørgsmål på baggrund af en artikel i Jyllands-Posten i dag.
Jeg ved ikke, hvordan det der med at blive taget til indtægt for noget, man ikke selv har udtalt sig om, må være.
Det må være en fejl fra journalistens side, og det vil jeg gerne råde bod på ved at give fru Pia Olsen Dyhr lejlighed til at forholde sig til det.
For i den her reportage, der jo handler om, at Enhedslisten og Alternativet er ved at lave sådan en alternativ alliance – på en eller anden måde – for at prøve at fremprovokere en mulig regeringsdannelse uden om Socialdemokratiet, bliver SF taget til indtægt for det, altså set som en del af et trekløver.
Og når det trekløver er større end Socialdemokratiet, får man mulighed for at få, kan vi forstå, sådan en virkelig ny tænkning ind i dansk politik, altså væk fra det her neoliberale osv., som hr. Bjarne Corydon og lignende stod for i sin tid.
Jeg vil bare spørge fru Pia Olsen Dyhr: Ser man sig selv som en del af sådan et trekløver?
Kan man se de visioner, som bliver tegnet op, som vejen frem for måske for alvor at få en hel nyorientering i forhold til den politik, der føres her i landet?
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Jeg synes jo, at det bedste, man kan gøre, er at lægge den politik, man agter at føre, åbent og ærligt frem, så vælgerne kan tage stilling til det.
Det var derfor, jeg i god tid inden folketingsvalget præsenterede de planer, vi havde frem mod 2025, for at sikre, at vi ikke skulle se det, vi har set i de forgangne år med nedskæringer på uddannelse og forskning, omfordeling fra daginstitutioner og skoler til ældre i kommunerne osv.
Det har jeg lagt åbent frem.
Det betegnede Venstres formand, den nuværende statsminister, som det rene masochisme.
Og nu kan jeg så forstå, at man måske varmer op til, at piben kan få en lidt anden lyd.
Det afgørende for mig er de politiske resultater.
Jeg skal gerne gå forrest som isbryder og prøve at sige noget af det, som folk måske ikke altid har lyst til at høre, hvis det bliver populært over tid eller i hvert fald vinder gehør.
Jeg synes, vi skal prøve at se, om vi kan finde en vej til at samarbejde om det, og jeg håber da, at Socialdemokraterne og i øvrigt også Venstre vil være med til at lave nogle af de her reformer, så vi er fri for at skære ned på det, vi skal leve af i fremtiden.
Jacob Jensen (V), 2016-06-01:
Nu lagde jeg mærke til, at den radikale ordfører for et øjeblik siden svarede hr. Finn Sørensen, at det var radikal politik, at vi alle sammen skulle løfte den fælles byrde, og at vi skulle arbejde lidt længere, og han kom også ind på pensionsalder osv.
Så har jeg noteret mig, at De Radikales statsministerkandidat, fru Mette Frederiksen, her for nylig har udtalt, at hun ikke så noget behov for at lave reformer, som øgede arbejdsudbuddet yderligere.
Hvordan ser hr. Morten Østergaard på den udtalelse?
Synes hr. Morten Østergaard, det var en fornuftig udtalelse?
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Det, jeg stilfærdigt gør opmærksom på, er, at den her disciplin, som Dansk Folkeparti excellerer i, nemlig at man sidder med de afgørende mandater i en årrække, men intet ansvar vil tage for, hvad resultaterne af den førte politik er, jo ikke kan blive ved med at gå.
Nu er man så endda det største parti i regeringskoalitionen, og jeg kan næsten fornemme, at det er den samme sang, man vil synge, altså at det, der går godt, kan man tage æren for, og det, der går skidt, skyldes, at man ikke kom igennem med sin politik.
Så må man jo bringe samarbejdet til ophør, hvis man ikke er tilfreds med, hvordan det udvikler sig.
Men det, der er den afgørende skillelinje – og det er der, hvor jeg mener at man er nødt til at holde fast – er, at jeg siger åbent og ærligt, at ingen ved, hvornår de flygtninge kan vende hjem, for ingen ved, hvornår der er fred og fordragelighed i Syrien i en grad, så de kan vende tilbage.
Jo hurtigere folk derfor kommer til at arbejde, desto mindre en økonomisk byrde bliver de.
Det er, at ingen af dem må forsørge sig selv, og at de på ubestemt tid skal forsørges af alle andre.
Det giver simpelt hen ingen mening, hvis man interesserer sig for, at den økonomiske byrde ved flygtningekrisen skal blive så lav som muligt.
Jacob Jensen (V), 2016-06-01:
Det tog jeg som et klokkeklart nej.
Det er altså en meget uklog udtalelse og dermed også holdning, som fru Mette Frederiksen, De Radikales statsministerkandidat, her har lagt for dagen, altså at der ikke er behov for at lave de her yderligere arbejdsmarkedsreformer, der øger arbejdsudbuddet, for det er De Radikale lodret uenige i.
Hvilket billede synes De Radikale så det tegner?
Jeg noterede mig for lidt siden, at den radikale ordfører også svarede min gode kollega fru Jane Heitmann, at man var meget uenig i den udlændingepolitik, som nu også fru Mette Frederiksen lægger op til, altså at det skal være en stram udlændingepolitik, som man må forstå Socialdemokraternes vil føre.
Nu har vi altså to meget afgørende områder: Vi har udlændingepolitikken, som man er meget uenig med sin statsministerkandidat om, og vi har nu også arbejdsmarkedsområdet, som man er meget uenig med sin statsministerkandidat om.
Kan hr. Morten Østergaard ikke godt se, at det tegner et eller andet billede af noget mudder?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Det afhænger jo også af, hvad man gør i forhold til de flygtninge og migranter, der så kommer til et land.
Det er her, at vandene virkelig skilles, for vi har jo ikke i Dansk Folkeparti på noget tidspunkt foregøglet danskerne, at vi kunne lykkes med at integrere de her mennesker i det danske samfund.
Vi har hele tiden holdt fast i, at meningen med flygtningepolitik må være at hjælpe mennesker i nød, indtil de kan vende hjem igen, hvor Det Radikale Venstre jo hele vejen igennem har ønsket den her integrationsproces.
Derfor synes jeg nok, at Det Radikale Venstre har noget af et ansvar for alt, hvad der er sket i forbindelse med de her ting.
Hvis ikke antallet holdes markant nede og der bare kommer flere og flere til, er det en umulig opgave at integrere de her mennesker.
21.200 søgte om asyl i 2015.
Så kommer dem, der bliver familiesammenførte, oveni.
Det bliver jo ganske mange tusinde mennesker, der skal integreres, have arbejde, have boliger med alle de udgifter, som kommunerne taler om.
Så kan hr. Morten Østergaard ikke se pointen i, at det nu måske er på tide melde sig ind i den her diskussion om, hvor mange der rent faktisk kan komme til det danske samfund, hvis tingene også skal fungere?
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Ja, nu var det jo hr. Hans Kristian Skibby, der sagde, at der havde været 21 integrationsplaner siden 1999, og så påpegede jeg bare det åbenlyse, nemlig at i hvert fald for hvert år Det Radikale Venstre har haft de afgørende mandater, har der været 2 år, hvor det var Dansk Folkeparti, der havde det.
Og så anerkender jeg bare, at Dansk Folkeparti har haft en vedholdende interesse i integrations- og flygtningespørgsmålet i alle de år.
Så på en eller anden måde må man vel nok påtage sig en del af ansvaret.
Så er der det her spørgsmål.
Vi har haft en lille konkurrence oppe på den radikale gang.
Man skulle prøve at gætte, hvilke spørgsmål jeg ville få.
Jeg tror, der er nogle, der ånder lettet op over, at spørgsmålet om antallet af flygtninge nu endelig kom, for ellers havde det måske været en helt mærkelig diskussion og debat.
Men ved det her kalenderårs begyndelse havde jeg jo inviteret hr. Kristian Thulesen Dahl ned på Nyborg Strand, hvor vi, endda med fru Mette Frederiksen, bl.a. diskuterede det her spørgsmål.
Og der kom ikke noget, for ingen af os syntes på det tidspunkt, at det gav mening at skrive sådan et tal.
Derfor vil jeg bare sige, at mit svar er det samme.
Jeg kan godt finde ud af at gentage det samme 6 måneder i træk.
Det kan være, at hr. Kristian Thulesen Dahl mener noget andet i dag, end han gjorde den første lørdag i januar, men jeg synes jo egentlig, at det giver meget god mening at sige, at det sandelig afhænger af, hvor mange flygtninge der er på flugt i verden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Tak for det.
Jeg blev lidt besnæret af den der diskussion om integration af alle, altså at når folk kommer hertil, skal de bare integreres, og at når det ikke kunne lade sig gøre i fortiden, var det, fordi De Radikale ikke har siddet med de afgørende mandater i mere end, var det 6 ud af 17 år?
Den tror jeg bare jeg vil lade stå.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre hr. Morten Østergaard fortælle om, er det dér med antallet.
Altså, vi har jo haft noget talgymnastik her på det seneste om det dér med, hvor mange vi egentlig kan tage ind.
Vi synes jo i Dansk Folkeparti ikke, at vi kan tage særlig mange.
Socialdemokratiet opererer med noget mellem 1.000 og 10.000, tættere på 1.000 end 10.000, Alternativet siger: Vi kan i hvert fald nemt tage 10.000 mere, men ved 50.000 begynder det nok at blive en udfordring.
Hvor i forhold til de her tal ligger Det Radikale Venstre egentlig?
Hvor mange kan vi magte i forhold til den integration, som hr. Morten Østergaard også siger er helt afgørende for, at det bliver – ja, han tror vel, det bliver en overskudsforretning, hvis bare vi lige gør det rigtigt.
Hvor ligger hr. Morten Østergaard og Det Radikale Venstre egentlig på den her skala?
Mellem 1.000 og 10.000 siger Socialdemokratiet, og 10.000-50.000 siger Alternativet.
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Ja, jeg synes jo, at nuanceringen af spørgsmålet hen mod slutningen fortæller sin egen lille historie, for er man nedslidt – det sagde jeg også i min tale – og er det, uanset om man er 55 eller 65 år, og uanset om vi sætter pensionsalderen op i 2025 eller i 2030, så skal fællesskabet selvfølgelig være der. Det er hævet over enhver tvivl.
Men jeg synes da et eller andet sted, at ambitionerne med den levealderudvikling, vi har, må være et arbejdsmarked, hvor man ikke er nedslidt som 60-årig.
Nu ved jeg ikke helt, om man skal forstå det sådan, at Enhedslisten mener, at pensionsalderen bør sættes ned til 60 år af hensyn til dem, der er nedslidte.
Jeg vil nok foretrække, at vi har gode ordninger for dem, der er nedslidte, og så beder alle os, der kan, om at fortsætte med at bidrage, og også lader dem, som har taget en lang uddannelse og dermed også er kommet senere ind på arbejdsmarkedet, fortsætte.
Men det handler vel grundlæggende om, at vi får skabt nogle strukturer på arbejdsmarkedet, bl.a. med efter- og videreuddannelse, der gør, at man ikke, fordi man er startet et sted, nødvendigvis skal blive der hele livet.
Det tror jeg vi kunne finde nogle progressive svar på.
Men fælles for alle de svar vil nok være, at det kræver investeringer, at det kræver et råderum at investere i efteruddannelse, i omskoling, og det råderum skal man skaffe.
Og jeg ser, at den bedste vej til det, hvis ikke pengene skal hentes i daginstitutioner eller gymnasier, eller hvor man nu har hentet penge i de seneste år, er, at vi alle sammen – os, der kan se, at vi lever længere – lige giver den et nyk mere, så vi har råd til at hjælpe dem, der har det svært.
Finn Sørensen (EL), 2016-06-01:
Og det er jo dér, at man, hvis man er en ansvarlig farmand, siger til sin datter: Lad være med at blive SOSU-assistent, lad være med at blive faglært og ufaglært arbejder, for vi laver altså noget lovgivning, der gør, at det er en gruppe mennesker, der bliver efterladt på perronen.
FOA siger, at en fjerdedel af deres medlemmer slet ikke forventer at holde på arbejdsmarkedet, til de bliver 60 år.
3F siger, at en fjerdedel af deres medlemmer har forladt arbejdsmarkedet ved 60-årsalderen.
Hvad er egentlig ordførerens svar til de mennesker?
De er nedslidte i en alder fra midten af halvtredserne og opefter.
Hvad skal de mennesker leve af?
Ja, de kan leve af kontanthjælpsregler, hvis de er heldige.
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Jeg synes, jeg i min ordførertale forsøgte at beskrive, at jeg synes, der er meget mudder og for den sags skyld også sludder i Folketinget og meget få resultater.
Men det, jeg så kan gøre, er at sammenligne, hvordan det gik i den 4-årige periode, hvor vi sad i regering, og hvor vi bestemt lavede reformer, også flere, end de fleste havde regnet med, tror jeg.
Vi nåede op i nærheden af en øget beskæftigelse på 30.000.
Det kan jeg så sammenligne med den nuværende regering, som jo lige knap er kommet op på at have øget beskæftigelsen med 1.000 i det første år.
Hvis det, jeg foreslår, er masochisme, ved jeg ikke, hvad man skal kalde det, at man pisker på dem, der har mindst i forvejen.
Men i hvert fald vil jeg sige, at jeg ikke synes, at det, når man sammenligner resultaterne, er svært at forstå, hvorfor vi kommer til den konklusion, at vi har større indflydelse i en socialdemokratisk ledet regering, for det har vi demonstreret og dokumenteret, og det kan vi vel gøre igen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-06-01:
En ordentlig integration hænger sammen med, at folk faktisk har en stabilitet i deres liv.
Forudsætningen for det er, at man også kan få sin familie hertil.
Så nej, jeg synes faktisk, det var en god idé at lempe udlændingepolitikken i forhold til familiesammenføring.
Og jeg var imod det, da regering strammede reglerne, så det skulle vare 3 år, før man kunne se sin familie.
Så er der integrationsydelsens størrelse.
Jeg ville jo ønske, at folk tog hjem igen i morgen, men det gør de ikke.
Så dem, vi modtager, er vi også nødt til at gøre en integrationsindsats for, så de også er med til at bidrage til det her samfund.
Derfor betyder antallet rigtig meget.
Men det kræver altså også, at vi ikke fra starten spænder ben for integrationsindsatsen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-06-01:
Der er bestemt ikke nogen tvivl om, at det har en meget, meget stor effekt.
Men har de lempelser, man gennemførte, også en effekt?
Og så i den modsatte retgning: Vi har indført en integrationsydelse.
Vil SF fjerne den integrationsydelse, og hvor vil man få pengene fra?
Det var mange spørgsmål på en gang.
Jeg håber, at de hænger ved.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-06-01:
Jeg tror, det er en erkendelse af, at krigen i Syrien de sidste par år har medført langt flere flygtninge til Europas grænser og Danmarks grænser.
Jeg er bestemt optaget af antallet, det skal der ikke være nogen tvivl om.
Når vi får 10.000, står vi med en integrationsindsats ude i kommunerne.
Den bliver større, når vi får 15.000 eller 20.000, og det erkender vi.
Men det er jo, fordi der er flere flygtninge i verden, og fordi situationen i Syrien er forværret.
Det er derfor, vi har set en øget flygtningestrøm de sidste par år.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-06-01:
Mange tak for det.
Hvis fru Pia Olsen Dyhr ønsker et job i Venstres sekretariat, så send en ansøgning, og jeg skal kigge meget venligt på den.
Jeg synes nu egentlig, at fru Pia Olsen Dyhr gør endnu større nytte der, hvor hun er i dag.
Under SF's landsmøde gjorde fru Pia Olsen Dyhr opmærksom på det her med den massive flygtningestrøm fra Mellemøsten og Nordafrika, og at fejlslagen integration truer vores frie og åbne samfund.
Er det ment som en erkendelse af, at den politik, som man førte, da man dels sad i en regering, dels støttede en regering – den tidligere regering – og de lempelser, som man gennemførte, har medvirket til, at der er kommet for mange mennesker til Danmark?
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Jamen jeg mener ikke, at man meningsfuldt kan sætte et absolut tal på.
Men jeg anerkender åbent og ærligt, at jo flere der kommer, jo større er udfordringen, og desto dyrere er integrationsindsatsen, og dermed kræver den selvfølgelig en større prioritering af de fælles ressourcer.
Men det, jeg ikke forstår, er, at alle de partier, som går så meget op i det antal og diskuterer det på den måde, de gør det på, ikke tager matematikken til hjælp.
Altså, hvorfor er det, at man ikke siger, at når vi modtager flere flygtninge end gennemsnittet i Europa målt op imod vores størrelse, må det være en fordel at lave en aftale?
Ligesom man ser på det i Sverige og Tyskland, må det da være en fordel at lave en aftale med de andre europæiske lande om, at vi fordeler opgaven imellem os.
Danmark burde da gå forrest i den kamp.
Det er da den eneste måde, man kan få nogenlunde styr på det på.
Og i hvert fald må man sige, at hvis man tager matematikken til hjælp, vil det jo alt andet lige ikke føre til flere flygtninge, nok færre – altså som en andel af dem, der kommer til Europa.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-06-01:
Hr. Morten Østergaard lyder jo mere og mere som en brugtvognshandler, der ikke vil fortælle kunden, hvilken bil det egentlig er.
Altså, jeg synes da, at vælgerne har krav på, at man finder ud af, hvor mange flygtninge og migranter Det Radikale Venstre vil tage imod i Danmark.
Og jeg synes egentlig, at man holder vælgerne for nar, når man ikke vil fortælle det.
Det er egentlig uærligt.
Mener hr. Morten Østergaard, at det er 50.000, 100.000, 150.000 inklusive familiesammenførte?
Lad os da få en ærlig snak om det, i stedet for at man henviser til, at hr. Kristian Thulesen Dahl ikke har sagt det, og at Mette Frederiksen heller ikke har sagt det.
Det er ikke godt nok, hr. Morten Østergaard.
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Jamen jeg skal gerne genfortælle en lille anekdote om, hvordan det i hvert fald ikke var muligt for den TV 2-journalist, der var til stede på debatarrangementet den første lørdag i januar, at få hr. Kristian Thulesen Dahl til at skrive et tal på et stykke pap.
Muligheden var der, det var direkte fjernsyn, alles øjne rettede sig mod hr. Kristian Thulesen Dahl, men han skrev ikke noget tal.
Det gjorde fru Mette Frederiksen heller ikke, og det gjorde jeg heller ikke, for det afhænger jo af, hvor mange flygtninge der kommer til Europa.
Men det er da klart – og det vil jeg gerne sige åbent og ærligt, og det tror jeg også jeg har sagt før – at selvfølgelig betyder det, at der kommer mange mennesker på samme tid, at integrationsopgaven bliver større og mere udfordrende og mere omkostningsfuld.
Men så meget desto vigtigere bliver det jo at sørge for, at folk hurtigst muligt kommer til at forsørge sig selv, og det er derfor, jeg ikke forstår, at man insisterer på, at de skal spilde de første 12 måneder på at lave ingenting i et asylcenter, når man ved, at ni ud af ti af dem alligevel får opholdstilladelse.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-06-01:
Jeg vil gerne rose hr. Morten Østergaards ordførertale.
Stilistisk er det jo en Mercedes, men så snart man sætter sig ind i den, finder man ud af, at det er et sminket lig, og det er især, når man lytter til ordførerens svar.
Der kom jo ikke nogen svar.
Så derfor vil jeg gerne følge op på det.
Hvor mange migranter og flygtninge mener hr. Morten Østergaard at vi kan tage i Danmark?
Der er ca. 70 millioner mennesker på flugt, og det tal har været nogenlunde konstant, så derfor kan vi også godt forlange, at Det Radikale Venstres leder sætter et tal på.
Det har Liberal Alliance gjort: 4.000 om året.
Socialdemokraterne: Nærmere 1.000 end 10.000. Hr. Morten Østergaard må også kunne give os et tal, så han ikke har et sminket lig at præsentere, men fortsat også en Mercedes indholdsmæssigt.
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Jeg kan sige, at det, der indtil videre optager hende mest, er, hvor lang tid der går, fra man er 7 år, til man kan kalde sig teenager, og det fylder meget i samtalerne indtil videre, det er ikke så meget pensionsalderen.
Men det, der til gengæld betyder noget, når man er i den alder, er jo, hvordan det er med folkeskolen, hvordan det er med daginstitutioner og siden fritidshjem.
Det er derfor, at vi anviser en anden vej, og det var også derfor, vi var glade for at være med i efterlønsreformen og glade for at bruge noget af det råderum, der blev skabt med den – i fællesskab med Enhedslisten med de finanslove, vi har lavet sammen over de senere år.
Pernille Schnoor (ALT), 2016-06-01:
Jeg vil sige, at jeg selv bor i Nordsjælland, og den her analyse viser, at det er borgerne i Nordsjælland, der har haft størst økonomisk gavn af de politiske tiltag, der har været.
Men mit spørgsmål gik mere på, om De Konservative sammen med Alternativet vil være med på at arbejde for et mere socialt bæredygtigt samfund, et samfund, hvor vi netop går ind og kigger på de ting, som ordføreren nævnte før.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-06-01:
Det er jo naturligt nok, at de områder, hvor folk bliver plukket i skat, selvfølgelig får mere ud af det, når man så fastfryser grundskylden.
Det er klart.
Og til det sidste: Det kommer an på, hvad jeg skal lægge i det.
Hvis jeg skal lægge det i det, at vi skal tage os endnu bedre af de allermest udsatte i vores samfund, så er jeg helt med, for tit er det dem, der måske bliver glemt i det her, dem, der ikke har nogen til at råbe op for sig.
Det vil jeg gerne være med til.
Men jeg vil ikke være med til at benævne store, store dele af befolkningen som socialt udsatte.
Jeg tror, at vi hurtigt kan blive enige om, at der er en særlig udsat gruppe i vores samfund; det vil jeg gerne være med til at gøre noget ved.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Det, der jo så også er vigtigt at holde sig for øje, er, at selv hvis regeringens ønske om at få erhvervsfrekvensen løftet fra ca. 30 pct. for ikkevestlige indvandrere i Danmark til 50 pct. skulle gå i opfyldelse, står vi med en samlet regning til det danske samfund, for det vil ikke være tilstrækkeligt.
Der er jo nogle, der foregøgler sig, at så betaler folk regningen selv, fordi de kommer i arbejde.
Men selv hvis de succesmål, man har sat op fra regeringens side, nås, så er det stadig væk en nettoregning, man leverer til de øvrige danske skatteydere.
Jeg tror bare, at det er vigtigt, at alle har den forståelse og er bevidste om det, når vi ser ud i fremtiden og ser, hvilke muligheder vi har.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Jeg tror såmænd, der findes embedsmænd, der tæller fiskene ude i havet.
Eller det ved jeg at der er.
Hvis man spørger fiskerne, er de ikke altid helt tilfredse med den måde, der tælles på, men vi har folk til den slags ting.
Mere seriøst har jeg primært den kommentar, at det er jeg selvfølgelig enig i.
Det er jo en af grundene til, at den dagsorden, jeg ellers havde sat for foråret, er skubbet til efteråret.
For vi er nødt til – og det har vi så også arbejdet benhårdt på – at få dæmmet det her udlændingespørgsmål noget mere ind.
For med de tal, vi så, og med de tal, vi jo altså stadig væk har inde i maskinerne, og indtil vi føler os trygge ved, at den her dæmpning af indrejsen, der finder sted nu, har sat sig – altså, kan man regne det ind? – er det en situation, som presser os.
Derfor presser det os, og derfor er der to dele i det.
Den ene er at få nogle færre, og den anden er at ruste os, så vi har et råderum til at stå imod.