Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-04-11:
For Socialdemokratiet er det et kardinalpunkt, at alle får lige muligheder, at alle børn får chancen for at få et godt børneliv.
Heldigvis vokser de fleste børn i Danmark op i gode og trygge omgivelser med kærlighed og engagerede voksne og masser af muligheder, men der er desværre også børn, der ikke får den nødvendige støtte hjemmefra.
Det kan være børn, hvis forældre ikke magter at give den tilstrækkelige omsorg eller i de værste tilfælde udsætter dem for deciderede overgreb.
Derfor er der igennem de senere år taget væsentlige og store skridt for at forbedre indsatsen for udsatte børn og unge.
Med Barnets Reform kom der for alvor fokus på det enkelte barns retssikkerhed og tarv frem for forældrenes.
Reformen skulle bl.a. sikre kontinuitet i anbringelsen, en stabil og nær voksenkontakt og bedre rammer for kommunernes indsats og en tidligere indsats.
Efter regeringsskiftet er indsatsen styrket yderligere.
Reglerne om statsrefusion er ændret, så særlig små og fattige kommuner ikke står helt alene med udgiften til at anbringe meget store børneflokke, og i 2013 kom overgrebspakken, som skal forebygge overgreb og sikre en styrket indsats for de børn og unge, som har været udsat for overgreb.
Frem mod 2020 har regeringen sat konkrete mål for den indsats, som skal støtte udsatte børn og unge.
Det drejer sig bl.a. om, at flere udsatte børn og unge skal gennemføre en ungdomsuddannelse, så de får mulighed for at få foden indenfor på arbejdsmarkedet, tjene deres egne penge og leve et selvstændigt voksenliv, hvor de selv tager fat om tøjlerne i deres eget liv.
Men der er fortsat behov for at forbedre den tidlige indsats for udsatte børn og unge og deres familier.
Med lovforslaget ændres servicelovens § 11, så det bliver helt tydeligt, at der er tale om en forebyggelsesparagraf, som skal bidrage til at skabe sammenhæng mellem kommunens generelle forebyggende arbejde og de målrettede indsatser, som tilbydes børn og unge med et særligt behov for støtte, dvs. børn med sociale problemer og børn med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne.
Præcisering er nødvendig, så kommunerne er opmærksomme på, at børn og unge, der har behov for en mere indgribende foranstaltning, skal have den efter servicelovens kapitel 11 og ikke efter § 11.
På samme måde skal børn og unge, der kan hjælpes med en forebyggende indsats, ikke have en ...
Det er vist et eller andet vrøvl, jeg har fået skrevet her, det beklager jeg – det handler grundlæggende om at få sikret, at det er den rette indsats til det enkelte barn og den enkelte unges behov.
Med lovforslaget får kommunalbestyrelserne desuden mulighed for at tilbyde økonomisk støtte til fritidsaktiviteter til børn og unge med behov for særlig støtte, så udsatte børn og unge, som ellers ikke deltager i fritidsaktiviteter, får mulighed for at deltage i almindelige fritidsaktiviteter på lige fod med andre børn og unge.
Der er ikke tale om en pligt, men om en mulighed, som kommunerne ikke har i dag.
Det er et rigtig godt initiativ, for vi ved fra satspuljeprojekterne, at det såkaldte fritidspas kan være et rigtig godt redskab for kommunerne i den forebyggende indsats, så flere udsatte børn og unge tager del i de organiserede fritidsaktiviteter og på den måde får et godt socialt netværk og får en tilknytning til nogle voksne uden for de andre institutionelle rammer.
Den gode udvikling skal vi selvfølgelig bakke op herindefra.
For udsatte børn og unge er deltagelse i fritidsaktiviteter med til at forbedre både præstationen i skolen, altså hvor gode de er til at gå i skole, men også til at styrke deres selvtillid, og det forbedrer deres trivsel og så det, som jeg sagde før: Det styrker deres netværk, og det giver et bedre psykisk helbred.
Derfor vil det være ærgerligt, hvis vores lovgivning her fra Christiansborg skal stå i vejen for det kommunale ønske, der er, om at give økonomisk støtte til fritidsaktiviteter.
Så alt i alt er det her er et rigtig godt lovforslag, som Socialdemokratiet selvfølgelig kan støtte.