runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Hansen (S), 2008-10-22:
Det er fuldstændig korrekt.
Hvis kommunen ønsker at lave de færdigsmurte madpakker, som vi talte om under Venstres indlæg, kan den jo gøre det.
Det er jo kun fantasien, der sætter grænserne, men måske gør økonomien det også i det her forslag.
Jeg kunne forestille mig, at der var visse vanskeligheder i rigtig mange kommuner med at bevæge sig ud over den meget beskedne ramme, der er givet til gennemførelse af det her forslag.
Erling Bonnesen (V), 2008-10-22:
Det er jo dejligt at høre, at man er enig i, at alle børn skal have et sundt måltid mad.
Det er præcis det, det går ud på, så det skal jeg ikke gå så meget længere ind i.
Men jeg vil lige hæfte mig lidt ved finansieringen, hvor jeg synes at den socialdemokratiske ordfører kører skævt.
Der er det jo sådan set dejligt at konstatere, at der er stor fleksibilitet for kommunerne til at få det her tilrettelagt.
Derfor vil jeg spørge ordføreren, om ordføreren ikke er enig i, at der lige præcis også er en stor frihed for kommunerne, med hensyn til om man nu selv ønsker at producere maden, eller om man f.eks. vil købe madpakkerne ude i byen.
Det, der lige præcis skal sikres, er, at børnene får et sundt måltid mad.
Er ordføreren ikke enig i, at der er den der meget store fleksibilitet til at fremskaffe de gode og sunde madpakker, så vi sikrer, at alle børn kan få det?
Karen Ellemann (V), 2008-10-22:
Kommunerne har mulighed for frit at vælge, hvordan de vil løse den her opgave.
Finansieringen er der, dels fordi der er tale om en forældrebetalt madordning, som altså finansieres ved den øgede forældrebetaling på de fem procentpoint, dels er der altså en Kvalitetsfond, som jo netop har masser af midler til rådighed i forhold til at forbedre rammerne i vores daginstitutioner også, og det kunne sagtens være at etablere køkkener.
Så nej, jeg er ikke bekymret over, at kommunerne har mulighederne, men jeg kunne måske være bekymret for fantasien, hvis det er det her skræmmebillede, som oppositionen i hvert fald tegner af kommunerne.
Jeg har set mange veletablerede madordninger i kommunerne i dag, så jeg er sikker på, at vores børn vil få gavn af det over det ganske land.
Julie Skovsby (S), 2008-10-22:
Vi ved jo alle sammen, at der er et anlægsloft, som skaber nogle store problemer for kommunerne.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at komme lidt tilbage til det, som Venstre forestiller sig, nemlig at storkøkkener kan levere maden til daginstitutionerne.
For vi ved jo fra ældremaden, at transport betyder utrolig meget for de udgifter, der er for de ældre ved at få bragt mad ud.
Jeg mener, det ligger på helt op til 5.000 kr. om måneden i nogle kommuner for at få mad bragt ud.
Kunne man ikke være bange for, at det samme kommer til at ske på netop det her område, hvis vi skal have dækket udgifter til transport osv.?
Ja, tak for det.
Jeg kan forstå på ordføreren, at der ikke er behov for øgede anlægsinvesteringer, og at det betyder, at der ikke nødvendigvis skal laves nye køkkener.
For 3 uger siden - i starten af måneden - var jeg ude at tale med medlemmer fra Kost- & Ernæringsforbundet, som arbejder i daginstitutioner, og de gjorde mig netop opmærksom på, at der er et stort problem med, at man i dag i rigtig mange daginstitutioner har køleskabe, som er der, for at der kan være madpakker i dem, men der er meget, meget stor forskel på at have et køkken, som har et køleskab til madpakkerne, og så have et køkken, der kan producere mad.
Hvordan hænger det sammen med, at der skal serveres sund og ernæringsrigtig mad?
Karen Ellemann (V), 2008-10-22:
Lad mig gentage igen, at der i lovforslaget netop gives mulighed for, at kommunerne kan hæve forældrebetalingen med 5 procentpoint.
Og som en serviceoplysning her kan jeg sige, at hvis man hæver forældrebetalingen med 1 procentpoint, vil det på landsplan være en merindtægt på 200 mio. kr., så allerede der er vi nok ganske enige om, at der altså er penge til at købe og producere mad for.
Karen Jespersen (V), 2008-10-22:
Tak for den positive støtte - vel nok hele vejen rundt, kan jeg sige til det her forslag.
Det er rigtigt, at det ikke er noget kæmpestort forslag, som også fru Line Barfod pegede på.
Det er det, vi kan håbe på at det her forslag kan afhjælpe, sådan at man i højere grad også får hjælpen, når der er behov.
Der har været rejst en række spørgsmål omkring volumen i forslaget, og det synes jeg vi kan tage under udvalgsbehandlingen.
Det er jo lavet ud fra den vurdering, at der allerede i dag er en tæt kontakt mellem kommunens myndighed og borgeren.
Det er trods alt i begrænsede tilfælde, at der kan være brug for en ekstra kontaktperson.
Men som sagt er det noget, vi kan diskutere under udvalgsbehandlingen, også hele spørgsmålet om borgernes indflydelse.
Det er jo sådan, at vi har den situation på en række andre områder med sagsbehandlere, at hvis der er konflikter, der kører op i en spids, så er der en fleksibilitet og en lydhørhed.
Så igen: Tak for støtten.
Jeg regner med, at vi ser på spørgsmålene under udvalgsbehandlingen.
Vivi Kier (KF), 2008-10-22:
Jamen jeg er helt overbevist om, at den enkelte kommune vil tage hensyn til, at der selvfølgelig skal være en god kemi mellem kontaktpersonen og borgeren, der har brug for hjælp, lige så vel som jeg i dag ved, at hvis man får tildelt en hjemmehjælp, man ikke synes man svinger med, så er kommunen da åben over for at finde anden, så der opstår en bedre kemi. Jeg synes, at lovforslaget - bare ved præcisere, at det eventuelt kunne være - lægger op til, at kommunalbestyrelsen vil tage vare på den her opgave.
Lise von Seelen (S), 2008-10-22:
Nu vil det jo nok ikke være sådan, at man vælger sin hjemmehjælp til den opgave, hvis man ikke er særlig glad for hjemmehjælpen.
Og på samme måde kan man jo have det med visitatoren.
Jeg forstår egentlig, at ordføreren er enig i, at det har betydning, at det bliver en person, som vedkommende er tryg ved.
Og så må man finde en ordning, så man ikke bliver tildelt en kontaktperson, når man måske hellere ville have haft en anden.
Er det rigtigt forstået?
Jeg har det samme spørgsmål til fru Vivi Kier, nemlig om ordføreren også mener, at det vil være af betydning, at borgeren selv kan få indflydelse på, hvordan man etablerer det kontaktforhold og på udpegningen af kontaktpersonen.
Vivi Kier (KF), 2008-10-22:
Når man modtager personlig eller praktisk hjælp, kan der efter visitation til sådan nogle ydelser opstå situationer, hvor den enkelte borger står med uafklarede spørgsmål eller har flere spørgsmål.
Derfor finder vi fra konservativ side, at det er et rigtig godt forslag, vi står med i dag.
Men hvem er det lige, man skal ringe til, og hvor er det, man skal henvende sig?
Det er jo noget af det, som det her forslag virkelig retter op på.
Derfor giver det her lovforslag borgeren en udvidet mulighed for at få svar på eventuelle spørgsmål, der opstår undervejs.
Så fra konservativ side kan vi varmt støtte forslaget.
Anne Baastrup (SF), 2008-10-22:
Da fru Astrid Krag ikke kan deltage i forhandlingerne i dag, vil jeg læse hendes tale op.
Allerede i september præsenterede SF et udspil om, hvordan vi afbureaukratiserer det sociale område, og derfor er vi meget begejstrede for tiltag, som letter borgernes adgang til forvaltningen, for det sociale område lider under alvorlige bureaukratiseringsproblemer.
Bureaukratisering medfører dårlig service til borgerne og kræver unødvendige ressourcer.
I og med at systemet efterhånden er blevet så komplekst, foreslog vi bl.a. i udspillet, at det er på sin plads at udnævne en gennemgående kontaktperson, for at borgerne kan finde rundt i labyrinten, og derfor er vi i SF overvejende positive over for regeringens lovforslag, som giver borgeren en fast kontaktperson vedrørende alle spørgsmål om hjemmehjælp.
Vi mener dog, at der er grund til at tage forbehold for økonomiske og administrative aspekter af lovforslaget.
For det første kan man sætte spørgsmålstegn ved, om et gennemsnit på 6 timers merarbejde pr. uge i hver kommune er dækkende for ordningen; dette vil måske ikke være dækkende i kommuner med et stort antal ældre brugere af hjemmeplejen.
For det andet vil der kunne forventes et administrativt besvær i forbindelse med ordningens personalemæssige ændringer.
Og for det tredje nævner forslaget ikke noget om de økonomiske konsekvenser for kommunerne, som ordningen vil medføre i forbindelse med opkvalificering og videreuddannelse af kontaktpersonerne; en byrde, som potentielt er betydelig.
Muligheden for at udpege visitatoren som borgerens kontaktperson kan også drøftes.
Denne person har kendskab til borgerens forhold og vil derfor både kunne svare borgeren og i givet fald ændre de forhold, borgeren påpeger.
Om det er bedst, at kontaktpersonen skal placeres på myndighedsniveau eller i udførerleddet, kunne man eventuelt lade være op til den enkelte kommune at beslutte.
I SF bakker vi således op om lovforslaget, men vi er bekymrede for, om man har en realistisk økonomi bag forslaget, og derfor vil vi foreslå en revisionsbestemmelse, så vi kan tage ordningen op til genovervejelse om nogle år, når vi kan se, om den er en yderligere bureaukratisering eller et egentligt fremskridt.
René Christensen (DF), 2008-10-22:
Fast kontaktperson i hjemmeplejen: Formålet med lovforslaget er at forbedre vilkårene for modtagere af personlig og praktisk hjælp.
Det er et forslag, der sikrer, at de ældre borgere har kendskab til, hvem de skal henvende sig til, hvis der opstår spørgsmål om deres personlige eller praktiske hjælp.
Det er selvfølgelig vigtigt, at kontaktpersonen har kendskab til borgeren og dennes behov for hjælp.
Ligeledes bliver det præciseret, at borger og kontaktperson skal have et vist kendskab til hinanden.
Hvis der ikke er denne relation, så har kontaktpersonen ikke den værdi, som gerne skulle komme borgeren til gode.
Det er dog vigtigt at slå fast, at kontaktpersonen ikke er et nyt klageorgan, men kontaktpersonen skal selvfølgelig rådgive og vejlede borgeren, hvis borgerne ønsker at klage.
Det er et godt og tiltalende forslag, som Dansk Folkeparti støtter.
Vi mener netop, at en kontaktperson kan være med til, at borgeren føler mere anerkendelse over for og tryghed med de tilbud, vedkommende får i forbindelse med personlig pleje og praktisk hjælp.
Der er lagt op til, at det økonomiske skal aftales mellem KL og regeringen, men så vidt jeg er orienteret, så følger der penge med.
Her er det vigtigt, at det netop så også er det, pengene kommer til at gå til.
Det sker desværre alt for tit, at kommunerne ikke lever op til de aftaler, der er lavet mellem KL og regeringen.
Derfor kunne det forekomme, at kommuner ville bruge et forslag som dette til at nedskære på området, selv om der er kommet penge i en aftale mellem KL og regeringen.
For Dansk Folkeparti er det meget vigtigt, at vores borgere får en høj kvalitet i den hjælp og støtte, de modtager ude i kommunerne.
Ældre Sagen har tidligere lavet en undersøgelse om hjemmehjælp og stillet en række spørgsmål.
De har bl.a. spurgt: Er det vigtigt, hvornår hjemmehjælpen kommer?
Ligeledes er der blevet spurgt: Er det vigtigt, at det er de samme hjemmehjælpere, som kommer i hjemmet?
Her har 81 pct. svaret, at ja, det er vigtigt.
Det er tydeligt, at det betyder meget for ældre borgere, at der er kontinuitet i deres hjemmehjælp, og her bliver kontaktpersonen det nye, som binder det hele sammen.
Vi ser frem til udvalgsarbejdet, og vi glæder os meget over det her positive tiltag over for borgerne.
Lise von Seelen (S), 2008-10-22:
Jeg synes, ordføreren ser det ud fra en vinkel, som jeg ikke gav udtryk for i min ordførertale.
Jeg sagde, at borgerne skulle have medbestemmelse.
Det er altså noget helt andet.
Hvis man har medbestemmelse, har man indflydelse på det, der skal foregå, og vi tror, at det altid er rigtig, rigtig godt for borgerne at inddrage dem mest muligt.
Og hvis Venstres ordfører opfatter det at inddrage borgerne som at skalte og valte, og jeg ved ikke, hvad det var, der blev nævnt, så må jeg bare sige, at vi ser helt anderledes på borgerinddragelse i de her spørgsmål; det synes vi er meget konstruktivt, og vi synes, vi har mange gode eksempler på, at nogle ordninger bliver bedre fungerende, når borgerne har medindflydelse, og vi synes, at de folk, der er omfattet af hjemmeplejeordningen, også har fortjent det.
Erling Bonnesen (V), 2008-10-22:
Jo tak.
Det, jeg har mistillid til, er det socialdemokratiske forslag, som vi her hører fra ordføreren, om, at det skal være skalten og valten, og det hænger jo ikke sammen med den argumentation, som vi nu hører fra ordføreren, for ordføreren svarer jo selv, at man har fuld tillid til, at kommunen kan tilrettelægge det her.
Så man foreslår i øst og svarer i vest.
Og vi ved faktisk ikke rigtigt, hvor det her lander.
Hvad er det egentlig, som Socialdemokratiet mener med det her?
Er det en fast kontaktperson, som man skal, om jeg så må sige, planlægge at stille til rådighed fra kommunens side, eller er det borgeren, der, som jeg først hørte det i ordførerens indlæg, kan få lov til at vælge sin kontaktperson?
Det hænger ikke sammen, man kan jo ikke begge dele.
Lene Hansen (S), 2008-10-22:
Det skal jeg gerne.
Det er vores påstand, at tilbuddet om at få børnene passet i en dagpleje vil blive billigere i fremtiden, end det vil være at få børnene passet i en daginstitution, fordi prisen på en plads i daginstitutionen højst sandsynligt vil blive forøget med det maksimale, nemlig med 5 pct., op til 30 pct. af bruttoudgifterne.
I det øjeblik, man som forælder står og skal vælge et tilbud, som er billigere i forhold til en vuggestueplads, hvor man måske har et pædagogisk tilbud, så er jeg nervøs for, bekymret for, om det bliver økonomien, der kommer til at vægte i forhold til pædagogikken.
Line Barfod (EL), 2008-10-22:
Nogle gange kan man godt undre sig lidt over, hvad det er for nogle detaljer, vi som lovgivere skal bruge tid på at diskutere og lave lovgivning om.
Tænk, hvis vi skulle gøre det på alle områder, hvor borgere skal i kontakt med det offentlige, at vi altså skulle lave lovgivning om, at kommuner, regioner eller statslige myndigheder skulle have en bestemt person, der skulle have så mange timers telefontid, og vedkommendes titel skulle være sådan og sådan.
Det, som der jo er mange, der har efterlyst og har behov for, er at have en tovholder.
Selvfølgelig er der også nogle, der gerne ville kunne komme bedre i kontakt med deres kommune, det kan nogle gange være svært.
Men det, rigtig mange modtagere af praktisk og personlig hjælp har efterlyst, er en tovholder til alle de mange forskellige offentlige myndigheder, de skal i kontakt med.
Det kan være forskellige kontorer i kommunen.
Her er der behov for at have en tovholder, en, man kan snakke med om de mange forskellige ting, en, som kan hjælpe en.
Det er måske den vej, vi hellere skulle gå, hvilket også nogle af høringssvarene efterlyser, frem for at lave en lillebitte lovændring, der kun handler om det her med, at man skal vide, hvilken myndighedsperson i kommunen man kan ringe til, hvis man har noget at spørge om lige præcis på hjemmehjælpsområdet.
Noget andet er så, at jeg synes, at det, der trænger sig langt mere på, er at få diskuteret, når vi snakker modtagere af personlig og praktisk hjælp i hjemmet, hvad det er for et grundlæggende menneskesyn, vi har på det.
Hvad er det, der gør, at hvis man bliver afhængig af offentlig hjælp, så har man ikke længere den samme ret til at bestemme i sit eget liv?
Hvad er det, der gør, at man så ikke længere skal have ret til selv at bestemme, hvornår man vil spise, hvornår man vil sove, hvad man vil have på af tøj, og man ikke længere har ret til selv at bestemme, hvor tit man vil i bad osv.?
Jeg synes, at det er det, der er behov for at diskutere, nemlig hvordan vi kan indrette et moderne velfærdssamfund, så man har de samme rettigheder til at bestemme i sit eget liv, som man havde, inden man blev afhængig af personlig og praktisk hjælp.
Det er den diskussion, vi har rejst nogle gange fra Enhedslistens side, med vores forslag til ti rettigheder til ældre, som netop går ud på, at vi skal tilrettelægge området, så man har ret til at bestemme i sit eget liv.
Det er det, jeg synes man burde bruge tid på både fra statens side og fra lovgivers side.
Det er der, der virkelig kunne komme en kvalitetsforbedring, især for de borgere, der er afhængige af hjælp, men også for de ansatte, der arbejder på området.
Men altså, fra Enhedslistens side har vi ikke noget imod, at man går ind og siger, at det skal hedde en kontaktperson, og at der skal være en telefontid, selv om at vi altså godt nok synes, at vi er nede i detaljerne her.
Villum Christensen (LA), 2008-10-22:
Liberal Alliance kan sagtens tilslutte sig essensen af det, der blev sagt her til sidst.
Vi skal søreme passe på, hvor detaljeret vi går ned og presser kommunerne, hvis det overhovedet skal give mening at tale om lokalt selvstyre.
Jeg synes, det væsentlige i den her sag er, at vi får afbureaukratiseret og gjort det enkelt for borgerne, og så må vi være klar over, at det kan koste lidt i den anden ende, når det handler om de mange frihedsrettigheder, vi egentlig gerne vil give borgerne.
Det her handler jo ikke om, hvem der skal gøre tingene, men om at man på en enkel og klar måde kan komme ind og få fat i en, der kan hjælpe en igennem junglen, så jeg synes egentlig, at der er en fin balance i den måde, forslaget er formuleret på.
Jeg tror godt, kommunerne kan finde ud af at løse det sådan, som det er formuleret, men endelig ikke mere rigidt end det, vi har set her, selv om at det måske kan medføre, at man får en endnu større grad af valgmuligheder helt ud i yderste led.
Det er vores vurdering af sagen.
Karen Jespersen (V), 2008-10-22:
Tak for den brede støtte til det her forslag, som jo flere ganske rigtigt har påpeget at vi har drøftet nogle gange.
Når lovforslaget kommer nu, er det jo, fordi vi fører nogle forhandlinger eller har nogle temamøder om hele førtidspensionssystemet, og vi har jo bredt haft den holdning - er det mit indtryk - at en ændring, som vi alle var enige om, kunne indgå i en større omlægning.
Men da vi også har været enige om, at det ikke var noget, vi kunne nå her og nu, så har det så været min holdning - og det kan jeg også forstå er Folketingets holdning - at vi havde et hjørne her, vi skulle se at få gjort noget ved.
Der er blevet stillet forskellige spørgsmål til præcisering af, hvad den her ændring så vil betyde.
Da det har en sådan meget teknisk karakter, vil jeg foreslå, at det også er noget, vi tager i udvalgsbehandlingen.
Vi har været meget opmærksomme på og også meldt ud og tilkendegivet, at den her ændring var på vej, for at sige til kommunerne, at de skulle tænke sig om en ekstra gang, inden de begyndte at lave om på folks ydelser, når de nu godt kunne høre her ved førstebehandlingen, at der var den her ændring på vej.
Det håber jeg på at der bliver lyttet til ude i kommunerne.
Nogle af de andre ting, som bl.a. fru Anne Baastrup omtalte, er jo ting, som også kommer ind i de fortsatte drøftelser om førtidspensionsreformen.
Villum Christensen (LA), 2008-10-22:
Jeg skal gøre det kort.
Jeg synes også, det er svært at være imod, at man, når man opdager, at man egentlig har lavet en forkert lov, så retter ind, efter juristerne i Ankestyrelsen har tygget på sagen.
Det, man selvfølgelig kan være lidt ked af, er - hvis det er sådan, og det kan jeg forstå det er - at det har taget et år eller sådan noget lignende at få ændret de her forhold.
Derfor synes jeg, det er lidt vigtigt, at vi i udvalgsarbejdet får drøftet, om der på en eller anden led er mulighed for at skaffe en hjemmel, sådan så kommunerne får mulighed for at rette op på det her.
Det kan da ikke være rigtigt, at hvis man har en intention og laver en lov og så senere opdager, at man slet ikke ramte dem, man egentlig havde tænkt sig at ramme, at de så skal sidde med uforrettet sag.
Så mon ikke det kan lade sig gøre - vi har jo lokalt selvstyre - at vi får lavet en eller anden rummelig hjemmel, så vi kan samle op på det problem.
Line Barfod (EL), 2008-10-22:
Som de tidligere ordførere har været inde på, er der to dele i forslaget.
Der er den del, der handler om at udvide muligheden for pasning i hjemmet, og der er ingen tvivl om, at det er en klar forbedring, og det støtter vi varmt.
Den anden del af forslaget - det er den del, der handler om merudgiftsydelser til folk, der har brug for hjælp på grund af et handicap eller sygdom - er mere problematisk.
Det er jo et problem, at man har nogle regler, som det er svært umiddelbart at forstå
Ankestyrelsen efterlyser også i deres høringssvar en mere klar vejledning - som giver kommunerne mulighed for i en periode, hvor de er meget økonomisk trængt, fordi regeringen og Dansk Folkeparti holder dem i en økonomisk spændetrøje, at gå ind og skære ned på den hjælp, som er helt afgørende for mange mennesker for at kunne leve et liv, der er nogenlunde tåleligt.
Der er også flere, der har været inde på problemet med hensyn til dem, der har mistet de merudgiftsydelser, som de egentlig har krav på, efter den afgørelse, som Ankestyrelsen er kommet med.
Så vidt jeg kan se ud fra høringsnotatet fra ministeriet, har man en formodning om, at handicaporganisationerne vil sørge for, at de borgere, der har mistet ydelsen, vil blive orienteret om denne nye lovændring, så de kan prøve at gøre noget for at få den merudgiftsydelse, de egentlig skulle have haft for længe siden.
Det er myndighederne, Ankestyrelsen, der har truffet en afgørelse, som har frataget folk de her ydelser.
Nu laver vi en lovændring, der sikrer, at folk igen kan få ydelserne, og så bør det også være en forpligtelse at sikre, at folk som minimum bliver bekendt med det.
Det bedste ville jo være, hvis man også går i gang med at tage sagerne op til fornyet overvejelse, at man altså går ind og ser på de sager, hvor man siden Ankestyrelsens afgørelse har givet afslag, og af egen drift tager dem op til fornyet behandling.
Det mener jeg også vil være i bedste overensstemmelse med både forvaltningsretten på området og de tilkendegivelser, der ligger fra Ombudsmanden fra tidligere sager osv.
Derfor vil jeg gerne spørge velfærdsministeren, om ministeren vil love os at ændre det her punkt, så man ikke overlader det til handicaporganisationerne at have ansvaret for, at samtlige borgere, der måtte være kommet i klemme, bliver opmærksomme på, at de har en mulighed for at få genoptaget deres sag, men at det faktisk er noget, som myndighederne skal sørge for.
Så er der så den del, der handler om, hvad vi gør for at sikre, at folk også får de ydelser, som de har krav på.
Det er i hvert fald noget af det, som jeg gerne vil spørge mere ind til under udvalgsarbejdet, fordi vi ved, at kommunerne er så økonomisk trængte.
Vi har fået flere henvendelser fra nogle af de borgere, som det her vedrører, som er dybt bekymrede for, om den her lovændring overhovedet kommer til at få den effekt, som vi ønsker at den skal have.
Det synes jeg er væsentligt at få belyst, før i hvert fald vi vil tage endelig stilling til, hvad vi skal stemme til den del af lovforslaget.
Kenneth F. Christensen (S), 2008-10-22:
Ja tak.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om det her ikke er et forsøg på at sende endnu en regning ud til kommunerne.
Jeg har fornøjelsen af at sidde i Hvidovre Kommunalbestyrelse - jeg er ganske vist på orlov lige i øjeblikket - og vi har lige landet et budget her den 6. oktober, og der skulle vi bl.a. tage stilling til, hvorfra vi skulle finde finansieringen til at lave køkkener.
Med det her lovforslag er der lagt op til, at der skal stilles nogle rigtig gode køkkener til rådighed til at lave maden i.
Men finansieringen mangler, og kommunerne er i forvejen presset af KL-aftalen med regeringen.
For Hvidovre Kommunes vedkommende er anlægsudgifterne nede på 100 mio. kr. i budgettet.
Hvor skal de penge tages fra?
En anden indgangsvinkel er jo også …