runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2007-04-12:
Men hvad er det så, hr. Lars Barfoed foreslår skal ske i EU og WTO?
Jeg har forstået det sådan, at Det Konservative Folkeparti synes, at der skal være lige konkurrence.
Det vil sige, at en virksomhed, der sælger chokolade, skal have samme vilkår som en anden virksomhed.
Men den ene virksomhed tager altså hensyn til, at den kun køber sine råvarer et sted, hvor den er sikker på, at de er produceret på ordentlige vilkår.
Men den anden synes, at den vil stå bedre i konkurrencen og kunne sælge produktet til en lavere pris eller med en højere profit ved at købe varerne et sted, hvor den præcis ikke har sikkerhed for, at råvarerne er produceret på en ordentlig måde.
Hvad synes Det Konservative Folkeparti skal ske, for at der bliver lige konkurrence mellem de to virksomheder, så det ikke er den grimme dreng i klassen, der vinder, men den pæne dreng?
Hvad skal vi gøre for at sikre det?
Lars Barfoed (KF), 2007-04-12:
Nu synes jeg, at det vigtigste vel er at sørge for, at alle drenge i klassen bliver nogenlunde pæne og ordentlige, så de kan blive vindere alle sammen.
Det er vel det, det drejer sig om.
Jeg mener sådan set, at vi skal fortsætte det vedvarende arbejde, som vi i høj grad er involveret i.
Vi har bl.a. bidraget til, at alle de konventioner, der er i den internationale arbejderorganisation ILO, bliver indarbejdet i forhold til WTO's arbejde – det er jo et vigtigt mål i sig selv at få gjort det – og at der er en dialog imellem ILO og WTO.
Det er også vigtigt, at Den Europæiske Union i de aftaler, Den Europæiske Union selv laver, og selvfølgelig også i forhold til WTO, men i høj grad i forhold til de aftaler, Den Europæiske Union selv laver med andre lande, indarbejder de krav, man stiller i konventionerne i ILO, så der stilles krav til produktionen i de lande, som vi samhandler med, og der dermed kan lægges pres på de lande, hvis ikke de opfylder ILO's konventioner.
Det er den vej, vi skal gå, og det er også den vej, vi går.
Det er den eneste virkningsfulde måde.
Men det er jo dybt komplicerede problemstillinger, det tror jeg vi begge kan erkende det er.
Der er store problemer rundtomkring i verden, og de løses ikke fra den ene dag til den anden.
Frank Aaen (EL), 2007-04-12:
Der skal være krav til virksomhederne, der skal være krav til landene, det er vi enige om.
Men hvad gør vi med de virksomheder, som ikke vil efterleve kravene?
Hvis det er sådan, at det har at gøre med almindelig fri konkurrence, så har vi en masse instrumenter, hvor vi siger: Så kommer vi efter jer, og I får bøder og alt mulig andet.
Men hvad gør vi med den virksomhed?
Når nu hr. Lars Barfoed om lidt efter den her debat går ud og tager en kop chokolade eller en kop kaffe i automaten bagved Folketingssalen, så er der faktisk ikke nogen sikkerhed for, at den kakao eller den kaffe, der kommer ud af automaten, ikke er produceret med børnearbejde.
Hvad gør vi med en virksomhed, der konsekvent bruger børnearbejde for at sikre sig et billigt produkt og en større profit ved at sælge til hr. Lars Barfoed?
Det er jo det, jeg mener.
Det kan ikke bare blive pæne ord.
Der må være nogle konsekvenser, og jeg kan forstå, at der ikke skal være konsekvenser.
Der skal være krav, og der skal være henstillinger og ønsker, men ingen konsekvenser.
Er det rigtigt?
Lars Barfoed (KF), 2007-04-12:
Nu har jeg ikke lagt mærke til, hvor meget hr. Frank Aaen benytter kakaoautomaterne og kaffemaskinerne ude bag ved salen, men det er jo fuldstændig umuligt for nogen af os at sikre os, at der, hver gang vi drikker en kop kakao eller en kop kaffe, eller vi for så vidt køber et eller andet produkt, så ikke er et element et eller andet sted i det produkt, som er produceret under en form, vi egentlig ikke bryder os om.
Den måde, vi kan sikre det på på længere sigt, er via det vedvarende arbejde, der gør, at man i alle lande inden for sit eget land sikrer sig, at produktionsvilkårene er i orden, altså at vi sanktionerer over for lande, der ikke sørger for at have en regulering og en kontrol og et sanktionssystem, der sikrer, at konditionerne for produktion er i orden i det pågældende land.
Det er det, vi kan sikre.
Det ville også være dybt kompliceret, hvis alle virksomheder, der arbejder i Danmark og importerer varer til Danmark, skulle garantere, at der ikke er elementer i deres varer, som på en eller anden måde hidrører fra en produktion, som vi ikke bryder os om.
Den effektive måde er at lægge pres på, at landene selv håndterer det inden for deres eget territorium.
Steen Gade (SF), 2007-04-12:
Jeg har lige lyst til at spørge hr. Lars Barfoed, om han ikke mener, at alle danske virksomheder burde tilslutte sig Global Compact?
For hvis de tilslutter sig Global Compact-konceptet, så står der faktisk der, at man ikke skal bruge børnearbejde.
Så jeg regner med, at når hr. Lars Barfoed svarer hr. Frank Aaen, som han gør, er det ikke, fordi han er uenig i, at danske virksomheder bør tilslutte sig Global Compact.
Så kommer mit spørgsmål på miljøsiden, hvor jeg måske synes, at hr. Lars Barfoed lige roser regeringen lidt rigelig meget.
Er det ikke rigtigt, at hvis den her regering ikke var kommet til, så havde Danmark i dag givet 0,5 pct. af bruttonationalindkomsten til miljøinvesteringer i udviklingslande – netop i de lande, som er i gang med at udvikle deres industri – ud over den ene procent i bistand, altså cirka en 7-8 mia. kr. mere, end den her regering giver?
Lars Barfoed (KF), 2007-04-12:
Jo, jeg synes da bestemt, at vi skal opmuntre danske virksomheder til frivilligt at tilslutte sig alle aftaler og ordninger, som gør, at man, både når det gælder børnearbejde og andre områder, som vi interesserer os for, sikrer sig, at den produktion og de varer, som man er ansvarlig for, er produceret på ordentlige vilkår, på etisk rigtige vilkår osv.
Bestemt synes jeg da, at vi skal opfordre virksomhederne til det.
Men der er meget forskel på det og så at lovgive, så de er forpligtet til at gøre det, for det er jo ofte dybt komplicerede problemstillinger, vi taler om, også for virksomhederne, som jo altså skal sørge for at være konkurrencedygtige et eller andet sted med virksomheder andre steder i verden.
Det er derfor, det er så vigtigt, som hr. Frank Aaen jo også var inde på, at produktionen sker under lige konkurrencevilkår.
Til hr. Steen Gade: Jeg mener bestemt ikke, at jeg roste regeringen for meget.
Tværtimod kunne jeg have rost regeringen meget mere, end jeg havde tid til.
Steen Gade (SF), 2007-04-12:
Jeg synes, at initiativet er godt.
Det, det handler om, er jo at følge initiativet op.
Man kan måske så sige, at vi også har haft nogle år, hvor der ikke var nogen initiativer fra dansk side overhovedet på miljøområdet.
Så til mit spørgsmål: Er det ikke rigtigt, at den tidligere regering havde en beslutning om, at 0,5 pct. af bruttonationalindkomsten ud over ulandsbistanden skulle gå netop til miljøformål?
Det vil altså sige, at det cirka er halvdelen af, hvad man ellers ville have givet til ulandshjælp og miljøbistand, som den her regering giver.
Og det kan vel ikke være noget, man skal være alt for selvrosende over, at man kun giver cirka halvdelen af det, den tidligere regering ville have givet.
Jens Hald Madsen (V), 2007-04-12:
Jeg vil sige, at som liberal er det ikke lige sådan en idé, der popper op i mit hoved, når jeg skal se på, hvad der kan bruges i værktøjskassen.
Jeg forstår godt hr. Steen Gades tanker, men jeg bliver bare nødt til at sige, at jeg ikke tror, det er muligt i virkelighedens verden.
En del af frihandel er jo, at der foregår en konkurrence, hvor man bruger forskellige værktøjer.
Lars Barfoed (KF), 2007-04-12:
Det er jeg altså ikke i stand til hverken at be- eller afkræfte.
Jeg kan bare sige, at miljøteknologi og fremme af miljøteknologi i udviklingslandene i høj grad er noget, der er på dagsordenen også i forbindelse med den danske udviklingsbistand.
Steen Gade (SF), 2007-04-12:
Jeg synes, det er et udmærket forslag til vedtagelse, som er fremsat af hr. Jens Hald Madsen.
Mit spørgsmål går på den sidste del, hvor det understreges, at vi har brug for et styrket internationalt samarbejde om beskatning, der modvirker skadelig skattekonkurrence.
Jeg regner med, vi er enige om, at man skal arbejde alt, hvad man kan, for at få fjernet de skattely, der findes i verden.
Det er et område, hvor vi faktisk ser en konkurrence mod bunden, i hvert fald når det gælder selskabsbeskatningen, og vi ser den faktisk også i Europa.
Jeg vil spørge hr. Jens Hald Madsen, om det ikke kunne være en god idé, hvis vi i hvert fald i EU kunne kæmpe for at få indført en minimumsbeskatning af selskaber, så vi i hvert fald på EU-plan kan vise, at vi kan stoppe konkurrencen mod bunden.
Frank Aaen (EL), 2007-04-12:
Ja, det er jo fint at overlade hele ansvaret til forbrugerne og sige, at det er dem, der skal reagere.
Men der er bare det problem, at forbrugerne jo ikke ved, hvordan tingene er produceret, for det står ingen steder.
Man kan ikke finde noget nogen steder.
En gang imellem kan pressen finde nogle oplysninger, som den kan viderebringe, så vi bliver klogere, men som forbruger ved man i almindelighed ikke, hvordan tingene er produceret.
Hvorfor er det sådan, at hvis vi overtræder konkurrencelovgivningen, kommer alle sanktionerne væltende ned over os, vi får bøder og alt muligt andet, og vi bliver truet med, at vi ikke kan sælge vores produkter til andre lande, men lige så snart det drejer sig om arbejdstagerrettigheder, er der ingen sanktioner?
Hvorfor skal det være sådan, at det kun er konkurrencelovgivningen, der medfører sanktioner?
Hvorfor skal der ikke være nogen sanktioner for overtrædelse af menneskerettigheder?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-04-12:
Jeg mener ikke, der har været gjort forsøg på at gemme problemet væk.
OSCE har fremsendt den her rapport, hr. Frank Aaen kunne i egenskab af at være medlem af delegationen have bedt om at få den offentliggjort, så man kunne få fjernet klassifikationen.
Det er en sag for sig.
Indholdet i rapporten – jeg ved, at udenrigsministeren vil komme tilbage til det – er jo rent faktisk på mange punkter en anerkendelse af Danmarks håndtering af forskellige racer og lignende.
At der så er nogle punkter undervejs, hvor man er uenig i den udlændingepolitik, vi fører i Danmark, er så en anden sag.
Men det korte af det lange er, at de såkaldte rekommandationer i rapporten er én lang opremsning af ting, man egentlig opfordrer Danmark til at fortsætte med.
Så jeg kan simpelt hen ikke se baggrunden for den anklagende attitude, som hr. Frank Aaen giver udtryk for her.
Elisabeth Arnold (RV), 2007-04-12:
Som sådan er der ikke nogen ændringsforslag, og vi kan i Folketinget kun stemme ja eller nej til forslaget.
Betænkningen er også afgivet, og Det Radikale Venstre støtter det endelige forslag.
Imidlertid er det under lovforslagets behandling blevet klart, at Folketinget eller andre parlamentariske organer totalt springer over den hidtidige måde at udarbejde internationale konventioner, som ikke er i EU-regi, på.
Vi får først mulighed for at beskæftige os med det på et meget, meget sent tidspunkt.
Vi har haft et meget frugtbart samarbejde med regeringen i det her tilfælde, hvor regeringen har lovet, at der nu vil blive udarbejdet nye retningslinjer for, hvorledes regeringen og Folketinget samarbejder, når vi skal indgå mellemstatslige aftaler, som ikke er i EU-regi.
Vi er fra radikal side overordentlig tilfredse med den udvikling.
Vi ønsker derfor lovforslaget tilbage i udvalget mellem anden og tredje behandling, fordi vi herved kan inkorporere de nye aftaler i en tillægsbetænkning.
Line Barfod (EL), 2007-04-12:
Vi støtter klart ønsket om at få sagen tilbage i udvalget.
Egentlig er det en meget historisk dag, så det er ærgerligt, at der er så få folketingsmedlemmer, der hører efter, fordi det, der er sket, faktisk har meget stor betydning for Folketingets fremtidige arbejde og er en væsentlig ændring i vores hidtidige opfattelse af arbejdet på det internationale område.
Det har jo været en udvikling igennem flere år, at internationale aftaler ikke kun er et spørgs mål om grænsedragning og noget på det fuldstændig overordnede statslige plan, men at internationale aftaler i dag i stort omfang skaber direkte ret for borgerne, har direkte betydning for den enkelte borger, som f.eks. den lov, vi står med i dag, der bygger på en international aftale om, at statsborgere kan udleveres til andre lande.
Det er noget, der i den grad har betydning for den enkelte borger, at man pludselig ikke længere har en beskyttelse i sit statsborgerskab, men at man kan udleveres til andre lande.
Vi har hidtil ikke rigtig diskuteret det i Folketinget, når aftalerne blev indgået.
Vi er først kommet ind, når det nærmest var for sent, kan man sige, når aftalerne var indgået og skulle omsættes til lovgivning.
Selvfølgelig kunne Folketinget nedlægge veto på det tidspunkt, men det er svært at forestille sig.
Det, vi har opnået nu, er, at regeringen har givet tilsagn om – og i Retsudvalget var der fuld opbakning til det fra alle partier – at vi fremover skal have en ordning, så Folketinget inddrages, når man går i gang med at forhandle internationale aftaler, og at vi løbende og i hvert fald i forbindelse med hvert folketingsvalg får en oversigt over de internationale aftaler, der er i gang, så vi kan prøve at påvirke dem.
Det er en meget stor forbedring af Folketingets muligheder.
Per Kaalund (S), 2007-04-12:
Kun kort for at sige, at Socialdemokratiet støtter, at sagen går tilbage til fornyet udvalgsbehandling, og bag det ligger, at vi også kan støtte det forslag, der kommer, til ændring af betænkningen.
Vi anser det for vigtigt, at Folketinget og Folketingets udvalg på et meget tidligt tidspunkt kommer ind i arbejdet omkring nye konventioner, ændringer af konventioner og internationale aftaler i øvrigt.
Så vi kan støtte det.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslaget vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Frank Aaen (EL), 2007-04-12:
Forleden kunne vi læse i en avis, at når vi kommer på hospitalet og bliver opereret her i de nordiske lande, er nogle af de kirurgiske instrumenter, der bliver brugt, produceret i Pakistan.
Og de er produceret i Pakistan af børn, der måske er 10 år gamle, og som står med hænderne dybt begravet i gift.
Når vi går ned i brugsen og køber peberfrugter, synes vi, at de er meget billige, og at det er fint at købe dem, men vi kan så efterfølgende læse i avisen, at de er produceret i Spanien af illegale indvandrere fra Nordafrika, som producerer de her peberfrugter til en urimelig lav løn, som de overhovedet ikke kan leve af, men som trods alt er bedre end det, de får i Afrika.
På den måde ser vi altså rundtomkring i verden en mængde eksempler på, at virksomheder udkonkurrerer andre virksomheder ved at tilbyde deres ansatte – hvis man kan bruge ordet tilbyde – ekstremt dårlige vilkår.
Vi går ind for globalisering, selvfølgelig skal vi både kunne rejse og handle med hinanden, men vi går altså også ind for, at vi, når vi f.eks. køber varer fra et andet land, kan være nogenlunde sikre på, at de varer er nogenlunde ordentligt produceret, og at der ikke er tale om slavearbejde, børnearbejde, forbud mod fagforeninger osv.
Men sådan er det bare ikke i dag, og det er derfor, vi spørger regeringen: Vil I ikke gøre mere?
Vil I ikke gøre en indsats for at sikre, at når vi køber varer, når vi samhandler med andre lande, så sker det på vilkår, der er i overensstemmelse med almindelig god skik?
Besvarelse
Frank Aaen (EL), 2007-04-12:
Ja, igen har vi jo hørt alle de pæne og rigtige ord, og vi vil alle sammen det samme.
Men hvad sker der med et land, hvad sker der med en virksomhed, som gang på gang ikke retter sig efter de pæne ord, hr. Jens Hald Madsen lige har sagt?
Er der nogen sanktioner i forslaget?
Jeg kunne ikke høre det.
Man kan jo godt sige »fortsat arbejde for«, sådan som jeg hørte, men det er ikke gået så godt, for vi ser jo urimelighederne ude på verdensmarkedet.
Hvilke sanktioner foreslår regeringen og Venstre der kunne indføres over for dem, der konsekvent overtræder menneskerettighederne og forbuddet mod børnearbejde og ikke overholder de rimelige krav til miljøet?
Hvad foreslår Venstre der skal ske over for de virksomheder og de lande, der ikke overholder reglerne?
Jens Hald Madsen (V), 2007-04-12:
Først bliver jeg bare nødt til at minde ordføreren om, at hvis vi tager nogle af de lande, som nævnes i diskussionen om arbejdstagerrettigheder, og ser på, hvordan det var før den tid, de ikke havde frihandel og ikke var i vækst, hvad var det så for nogle vilkår, den lokale befolkning havde?
Det var nogle kummerlige forhold.
Men det retfærdiggør selvfølgelig ikke, at internationale koncerner skal udnytte de muligheder, der er, bestemt ikke.
Der ligger efter min mening to elementer i forholdet.
Man vil gerne derind, hvor vi andre er, men for at man kan komme det, kræver det god regeringsførelse, og at man rent faktisk lever op til konventionerne og aftalerne i det internationale samfund.
Det er den ene vej til at nå målet, og det skal ikke ske via sanktioner, men fordi de kan se det positive i, at de får medlemskab af klubben.
Det er det ene element, og det andet er, at forbrugerne skal reagere mere og mere, hvis en virksomhed udnytter sine arbejdere rundtomkring, og boykotte produkterne.
Det er simpelt hen ikke korrekt, hvad ordføreren siger, for det er sådan, at for at man kan få en frihandelsaftale, skal man overholde nogle helt specifikke regler, og hvis man ikke overholder dem, får det faktisk konsekvenser.
Jeg tror, hr. Frank Aaen er meget opmærksom på, at de store koncerner er meget fokuserede på deres branding, deres navn, og at de ved, hvor stor skade det gør, hvis det kan konstateres, at de f.eks. gør brug af børnearbejde.
Det har vi set eksempel på eksempel på, og jeg tror, det netop er grunden til, at undersøgelser har vist, at internationale koncerner faktisk er interesserede i at komme ind i de lande, hvor der er størst mulig gennemsigtighed med hensyn til lovgivning og arbejdsforhold.
Frank Aaen (EL), 2007-04-12:
Jeg hørte jo udmærket hr. Naser Khaders bemærkninger om, at der skal være krav, og at de skal være forpligtende, og at man skal gøre noget over for dem, der ikke overholder reglerne.
Men hvad skal man gøre?
Det er det, der er problemet.
Men skal der ikke også være nogen regler for dem, der ikke overholder menneskerettigheder, grundliggende ILO-konventionen om forbud mod børnearbejde og sikring af miljøet?
Skal der ikke være sanktioner mod lande og specielt virksomheder, som ikke ønsker at leve op til de krav, som hr. Naser Khader er enig i?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2007-04-12:
Det er min opfattelse, at den kritik, som vi måtte få – nu tror jeg, hr. Frank Aaen sigter til Danmark – tager vi naturligvis også alvorligt.
Som hr. Frank Aaen måske husker, fik vi en kritik på det parlamentariske niveau, som vi straks tog op og tog til genmæle imod og indgik i en debat om, bl.a. på Wienmødet sidste år.
Med hensyn til den kritik, der måtte tilgå regeringen, er det min opfattelse, at regeringen håndterer den, ganske som sådan en kritik skal håndteres, svarer på den og også efterfølgende orienterer Folketinget.
Frank Aaen (EL), 2007-04-12:
Jeg hørte godt, at den kritik, der blev rejst i Wien på det parlamentariske møde i OSCE, skarpt blev afvist af hr. Kristian Pihl Lorentzen og andre, og det er også i orden.
Jeg synes bare ikke, det passede – men det er også i orden.
Men regeringen fik faktisk sidste sommer – for 8 måneder siden – en skarp kritik af vores måde at håndtere udlændingedebatten på i Danmark og af den måde, vi behandler muslimer på i Danmark.
Kan det passe, at der skal gå 8 måneder, fra rapporten fra OSCE kommer, til vi i Folketinget og i den danske offentlighed bliver bekendt med den kritik?
Kan det passe, at rapporten først kom lige op til debatten her i dag?
Skulle den ikke være kommet for lang tid siden, så vi kunne have taget en debat om den?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2007-04-12:
Jeg synes ikke, der er noget i vejen for, at det er taget med i regeringens årlige redegørelse.
Jeg så ikke noget dramatisk i den der kritik.
Nogle i OSCE har haft den opfattelse.
Jeg kender f.eks. mange i organisationen, der hylder Danmark, fordi vi lægger så stor vægt på ytringsfriheden, og som mener, at den kritik, der måtte være af, at vi behandler vores etniske minoriteter forkert her i landet, er helt ude i skoven.
Så jeg ser ikke noget forkert i det her.
Det er blevet taget med i regeringens redegørelse, og nu får vi debatten om det i dag.
Det er gået lige efter bogen.
Jens Christian Lund (S), 2007-04-12:
Vi bør være modtagelige over for den kritik.
Jeg tror ikke, jeg behøver at forklare ordføreren om en række af de mangler, som vi bliver beskyldt for i Vesten, både med valg, retssikkerhed osv.
Og som hr. Frank Aaen orienterer om, går der lang tid, inden kritik kommer ud.
Det havde passet fint, hvis Venstres ordfører også havde taget det med her og var kommet med en kommentar til det.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2007-04-12:
Hvis jeg havde taget det med, havde jeg jo skuffet hr. Jens Christian Lund, for så var der ikke noget at kommentere.
Jeg synes som sagt, at det er rimeligt, at man tager tingene med i den årlige redegørelse, og at vi så får en debat her i Folketingssalen.
Der er jo ikke noget dramatisk i det der.
Jeg har ingen forståelse for en eventuel kritik af retssikkerheden i Danmark, det er jeg helt uforstående over for.
Jens Christian Lund (S), 2007-04-12:
Nu mener jeg ikke, jeg talte om retssikkerheden i Danmark, jeg talte om kritik af nogle andre ting omkring Danmark, som hr. Frank Aaen havde draget frem.
Men vil Venstres ordfører ikke acceptere, at der er mange lande, der ser kritisk på Vesten i dag, meget mere kritisk end nogen sinde med hensyn til retssikkerhed og valg i nogle lande og med hensyn til håndtering af fanger forskellige steder, noget, som virkelig ville have fået os op på mærkerne, hvis det havde været i et østeuropæisk land?
Vil Venstres ordfører ikke godt kommentere det og bare sige, at det også er væsentligt, at vi gør tingene ordentligt i Vesten?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2007-04-12:
Selvfølgelig er det væsentligt.
Der skal gælde de samme standarder øst og vest for Wien, det er vi fuldstændig enige om.
De ting, der er til debat, bliver jo netop debatteret.
F.eks. er spørgsmålet om fangerne på Guantánamo et tilbagevendende tema i vores årlige debatter, så det bliver jo netop debatteret.
Det er også nogle ting, der er bragt op i regeringskredse.
Så jeg er helt enig med hr. Jens Christian Lund om, at der er samme standarder øst og vest for Wien.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-04-12:
Er hr. Pihl Lorentzen ikke enig i, at når en ambassadør, som er ansvarlig for det her i OSCE, kritiserer Danmark virkelig skarpt for, at det er gået tilbage med integrationen og retssikkerheden for minoriteter, specielt muslimske minoriteter i Danmark, så er det ikke en hvilken som helst person, og at man ikke bare kan sige: Nå, det ophæves så af, at der er nogen – jeg ved ikke hvem, for det var uspecificeret i det, hr. Pihl Lorentzen sagde – der siger, at Danmark gør mange gode ting.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2007-04-12:
Selvfølgelig skal vi da kigge på det, når der kommer sådan en kritik fra en international organisation.
Det gør vi så også, det er jo netop det, der er pointen.
Der er ikke skjult noget som helst.
Men der er ikke sket noget forkert, ved at regeringen ikke prompte indkalder Folketinget til et ekstraordinært møde og debatterer det her.
Det er foregået lige efter bogen, som jeg ser det.
Nu har vi en redegørelsesdebat i dag, og der skal jo også være noget at debattere i den, og det er der jo så heldigvis.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-04-12:
Det er klart, at det selvfølgelig bliver en mere voldsom debat, når der går 8 måneder, fra der kommer en kritisk rapport og til, at der så rent faktisk kommer et eller andet svar på den.
Men hvad skal Danmark gøre efter hr. Kristian Pihl Lorentzens mening som konsekvens af den rapport?
Hvor er det, vi skal ændre vores lovgivning?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2007-04-12:
Jamen vores lov er i fuld overensstemmelse med alle internationale regler, så hvis det er udlændingeloven, fru Anne Grete Holmsgaard sigter til, finder jeg ingen anledning til at ændre den.
Vi fører en fast og fair udlændingepolitik, og det håber jeg vi bliver ved med i årene fremover.