Per Stig Møller (KF), 2009-03-10:
Det er lidt træls, at hr. Morten Messerschmidt skal bruge Folketingets tid på noget, han kunne have sat sig ind i uden absolut at skulle ulejlige hele Folketinget med at finde ud af, om regeringen er klar eller ikke klar i det her spørgsmål.
Den eneste, der ikke kan have opdaget, at regeringen er klar i det her spørgsmål, må være hr. Morten Messerschmidt, og den klarhed kunne han så have læst sig til i stedet for at tage hele Folketingets tid.
Det skal jeg beklage, men det er jo hans ret som folketingsmedlem.
Men så skal jeg fortælle hr. Morten Messerschmidt, at for knap 1 år siden offentliggjorde DIIS sin udredning om de danske EU-forbehold.
Dermed sagde vi så, at vi havde fået en grundig gennemgang af udviklingen inden for forbeholdsområdet.
Det har så skabt mulighed for en løbende debat om forbeholdene, som jeg går ud fra at hr. Morten Messerschmidt har fulgt, og han har også haft rig mulighed for at give sin mening til kende.
Det havde han ikke behøvet at vente med til i dag, og det er da også en mulighed, som andre folketingsmedlemmer heller ikke har forsømt, men det har hr. Morten Messerschmidt åbenbart ikke fulgt med i.
Vi havde en velbesøgt og alsidig eurohøring i januar, som hr. Morten Messerschmidt så heller ikke har været bekendt med, men den synes jeg var en god idé, for der er behov for en bred og grundig debat om de forbehold, som vi lever med på 17. år.
Vi har altid syntes, at det er godt, at vi hele tiden får diskuteret, hvornår vi skal afskaffe dem, hvis de skal afskaffes.
Forbeholdene har jo ikke ændret sig, siden de blev indført for 17 år siden.
Men man kan rolig sige, at verden har ændret sig i de 17 år, og ikke mindst har Europa jo ændret sig i de 17 år.
Det har selvfølgelig betydning for danske borgeres og danske virksomheders hverdag, og det har betydning for Danmarks muligheder for at øve indflydelse på EU’s udvikling.
Vi ser det f.eks. på forsvarsområdet - som det er blevet sagt igen og igen her i Folketingssalen, men vi skal gerne gentage det for hr. Messerschmidt - hvor man kan konstatere, at Danmark stadig oftere må stå uden for EU-operationer til fremme af stabilitet og demokratisk udvikling, som Danmark normalt ville deltage i.
Ja, vi er endda kommet i den situation, at vi er afskåret fra at deltage i EU-aktiviteter, som f.eks. Norge kan deltage i.
Senest har forbeholdet betydet, at Danmark står uden for EU’s indsats mod pirateri ud for Somalias kyst, og som hr. Morten Messerschmidt formentlig også har opdaget, måtte Danmark trække sig ud af Balkan, da man gik fra NATO til EU.
På det tidspunkt sagde vi jo også, at forsvarsforbeholdet var til skade for de danske muligheder.
Vi kan også se det i forhold til euroen.
Her har vi i dag ikke samme adgang til at øve politisk indflydelse på de væsentlige beslutninger i EU, som tages for tiden, hvor eurogruppen altså lægger meget vægt på en koordinering, og hvor vi lægger meget vægt på, at eurogruppen ikke koordinerer uden os.
Den finansielle krise forstærker den udvikling, ligesom den har tydeliggjort de økonomiske omkostninger ved at stå uden for euroen med den merrente, som hr. Morten Messerschmidt formentlig har opdaget at vi har. Vi ser det også på det retlige område, hvor omkostningerne ved at stå uden for samarbejdet stiger, i takt med at forbindelserne på tværs af grænserne bliver flere og flere.
Udviklingen afskærer danske borgere og virksomheder fra at gøre brug af de rettigheder og muligheder, som EU's civilretlige samarbejde indebærer, f.eks. ved afklaring af skilsmisser mellem ægtefæller af forskellig nationalitet, eller når danske virksomheder står som kreditorer i udenlandske konkursboer.
Hvis Lissabontraktaten træder i kraft, vil det svække vores muligheder for at medvirke i en styrket indsats mod terror, mod kvindehandel, mod anden grænseoverskridende kriminalitet og for narkobekæmpelse, medmindre vi gør brug af den tilvalgsordning, som er knyttet til den nye traktat, og som vil gøre os i stand til selv at vælge, hvilke dele af samarbejdet vi ønsker at deltage i.
Den tilvalgsordning har vi jo også drøftet mange gange her i Folketingssalen.
Den skal erstatte det gamle retsforbehold, men selvfølgelig via en folkeafstemning.
Så vi har mange gange - og vi gentager det gerne her i dag til hr. Morten Messerschmidts oplysning - sagt, at forbeholdene skader danske interesser, at de i dag begrænser os, og som det slås fast i DIIS-udredningen går det kun en vej: Danmark står uden for en stadig større del af EU-samarbejdet - en tendens, der blot vil blive styrket, hvis Lissabontraktaten træder i kraft.
Og det store flertal i det danske Folketing ønsker jo præcis at tiltræde Lissabontraktaten.
Derfor er det vores ønske, som vi også har sagt mange gange, at befolkningen skal have lejlighed til at tage stilling til forbeholdene ved en folkeafstemning.
Det står endda i regeringsgrundlaget.
Det er fortsat regeringens holdning, det er der jo ikke nogen som helst tvivl om.
Men med det irske nej til Lissabontraktaten den 12. juni 2008 er der skabt en situation, hvor vi ikke har fuld klarhed om rammerne for det fremtidige EU-samarbejde, for vi ved jo ikke, om Lissabontraktaten kommer til at træde i kraft.
Det skulle være sket den 1. januar i år.
Det kan så blive den 1. januar næste år, men det afhænger af, om irerne stemmer ja.
Derfor er det jo, ikke mindst når vi nu har en protokol i forbindelse med afskaffelse af retsforbeholdet, hvor vi har en ny tilvalgsordning, meget smart at vide, om vi har en Lissabontraktat, hvor vi kan få tilvalgsordningen ind, eller om vi skal fjerne forbeholdet, hvis det viser sig, at vi ikke har en tilvalgsordning.
Derfor skal der først skabes øget klarhed om rammerne for samarbejdet - det har vi også sagt mange gange - før vi beder vælgerne tage stilling til forbeholdene.
Samtidig er det klart, at Lissabontraktatens ikrafttræden er en forudsætning for, som jeg siger, at Danmark kan omdanne sit retlige forbehold til den tilvalgsordning, som vi ønsker.
Derfor er det, og det skal jeg gerne gentage for hr. Morten Messerschmidt, regeringens holdning, at en folkeafstemning må vente, til der er skabt klarhed om EU’s traktatgrundlag.
Derefter vil det videre forløb blive fastlagt i samarbejde med de politiske partier.
For regeringen er formålet klart: Danmarks interesser er bedst tjent, ved at vi er fuldt og helt med i EU-samarbejdet.
Kun på den måde kan vi fuldt ud drage nytte af EU-medlemskabet og få fuld indflydelse på fællesskabet.
Det er ikke nogen ny holdning, det er en fast holdning, det er en klar holdning, og den har været udtrykt hele tiden, hver gang hr. Morten Messerschmidt har spurgt.