runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Det er bestemt ikke ligegyldigt, at folk har de kvalifikationer, der efterspørges.
Derfor er vi jo sådan set også meget åbne over for, at man, når man rekrutterer arbejdskraft og flytter folk fra ledighed ind i en virksomhed, i forbindelse med den ansættelse opruster folk.
Det er noget andet end 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Vi synes heller ikke, at beskæftigelsessystemet er det mest egnede til at lave den generelle oprustning af vores kompetencer, som efterspørges.
Jeg så sådan set meget hellere, at der her kunne ligge et tema til kommende overenskomstforhandlinger, for jeg kan sagtens se den udfordring, der består i, at der findes mennesker på det her arbejdsmarked, som er debuteret tidligt, kan man sige, uden at have den store uddannelse, set op imod jævnaldrende, som har fået gymnasiale uddannelser og videregående uddannelser osv., og at der senere i livet kan opstå et ønske om at opkvalificere sig.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-06-10:
Vi har jo efterhånden brugt flere år på at få Venstre og hr. Lars Løkke Rasmussen til at svare på, hvor der skal skæres ned, hvor der skal fyres, hvis hr. Lars Løkke Rasmussen bliver statsminister – er det i børnehaverne, er det på sygehusene, er det i folkeskolerne, eller hvor er det?
Jeg tror desværre heller ikke, at vi får et svar i dag.
Derfor vil jeg spørge til noget andet.
Nu kom det jo frem for et par uger siden, at Venstre har modtaget 70.000 kr. fra pelsfirmaet Kopenhagen Fur, hvilket man har glemt at fortælle danskerne om.
Det har jo så ført til nogle spekulationer om, om det var med vilje, at man ikke fortalte det, hvad pengene er gået til, og hvad Kopenhagen Fur har fået til gengæld osv., men det vil jeg sådan set ikke gå ind i.
Jeg vil spørge hr. Lars Løkke Rasmussen, om det ikke ville være lettere for alle, også for Venstre, og skabe større åbenhed og gennemsigtighed for borgerne, hvis nu det var åbent, hvem der sponsorerer partierne.
Altså, hvad ville problemet egentlig være i, at danskerne fik at vide, hvem der betaler hr. Lars Løkke Rasmussens valgkampagne, hvem der betaler Venstres valgkampagne?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Der skal jo ikke spares 33.000 stillinger.
Selv da man lyttede til statsministerens tale for et øjeblik siden, kunne man høre, at skræmmebilledet mildnedes lidt, for statsministeren brugte tallet 22.000.
Skal der så fjernes 22.000 arbejdspladser?
Undskyld, det var 22 mia. kr., rigtigt.
Men det afgørende er nu, at der jo ikke skal spares nogen stillinger.
For det første er der en god gang hykleri i alt det her, for regeringen har præsideret over en politik, hvor der totalt set i dag er 6.000 færre offentligt ansatte, end da regeringen tog over.
Og kigger man på de borgernære områder ude i kommunerne, kan man se, at tallet er større.
Der er kommet tal i dag frem på 17.000.
Men hvad betyder udgiftsstop?
Man kan købe de samme varer, man kan have de samme mennesker ansat.
Vil man så gøre det?
Jamen det afhænger jo af den måde, man disponerer på.
Hvis der er en kommune, der i dag får sin pensionistmad leveret ude i byen, som i stedet tager det hjem til sit eget storkøkken, så kommer der flere offentligt ansatte.
Hvis der er en kommune, der i dag laver pensionistmaden selv i eget køkken, som udliciterer det, så kommer der færre offentligt ansatte.
Men udgiftsstoppet skaber jo det samme rum, som der hele tiden har været, samtidig med at det frigør de ressourcer, der skal bruges til, at vi kan drive skatter, afgifter, byrder på danskerne og på virksomhederne ned.
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Jeg er jo ked af det, men jeg syntes bare, der var behov for en lille pædagogisk indlæring i, hvad forskellen er på et støtteparti og et parlamentarisk grundlag, ikke?
For så kan hr. Kristian Thulesen Dahl måske også bedre forstå, hvorfor Enhedslisten agerer, som vi gør, i forhold til den her regering.
Det håber jeg så blev sat nogenlunde på plads.
Vi kunne jo tage vores forslag, som jeg i øvrigt nævnte, om en grøn omstillingsfond, som vi kunne putte 5 mia. kr. i.
Dem behøver regeringen ikke putte i alle sammen, den skal bare startes op, og det kan gøres for et forholdsvis beskedent beløb.
Det er noget, der vil skabe reelle arbejdspladser, i modsætning til luftige tal om arbejdsudbud og den slags.
Vi har jo stillet en lang række forslag langs ad vejen i forhold til at genoprette og i hvert fald mildne luften for de klippede får, som vi siger, altså de mange kontanthjælpsmodtagere, der bliver ramt af en reform, som Dansk Folkeparti også var med til.
Men vi har også stillet en stribe ændringsforslag til den sygedagpengereform, som lige har været behandlet.
Der var Dansk Folkeparti med til at stemme samtlige ændringsforslag ned, selv om de jo kunne have forhindret, at der kom yderligere forringelser for langtidssyge mennesker.
Så jeg synes, vi har mange konkrete eksempler på, hvad vi kæmper for for at hjælpe regeringen med at indfri dens egen målsætning om at mindske ulighed og fattigdom.
Inger Støjberg (V), 2014-06-10:
På vegne af forespørgerne vil jeg gerne begrunde forespørgslen.
Det er jo en rigtig god tradition, at vi på det her tidspunkt af folketingsåret får en status for det år, der er gået.
Derfor har vi i fællesskab – traditionen tro – stillet forespørgslen til statsministeren og dermed bedt om at få en status på den indenrigs- og den udenrigspolitiske situation.
Jens Joel (S), 2014-06-10:
Tak for det, og tak til hr. Lars Løkke Rasmussen, også for at ville snakke om Venstres politik.
Det kunne vi ærlig talt godt bruge nogle svar på, og derfor vil jeg spørge konkret ind til noget af det, som Venstre går og siger.
Venstres politiske ordfører, fru Inger Støjberg, udtaler i Børsen den 28. februar 2014: »Derfor vil vi gennemføre et udgiftsstop i det offentlige, hvad der ifølge Finansministeriets beregninger vil kunne forbedre bnp med 17 mia. kr.« Mit spørgsmål er, om hr. Lars Løkke Rasmussen vedkender sig, at forudsætningen herfor ifølge Finansministeriet beregninger jo er en meget betragtelig sænkelse af topskatten.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Når vi foreslår et udgiftsstop, er det jo ikke, fordi det er helligt i sig selv.
Så er det, fordi det er drivmidlet til at gøre det, Danmark har brug for, nemlig løbende og målrettet at lette omkostningerne, gøre det billigere og ikke dyrere at være dansker, gøre det billigere og ikke dyrere at drive virksomhed.
Det er ligesom det, der er sigtelinjen.
Vi har ikke taget stilling til, hvordan det råderum, det frigiver, skal bruges.
Det skal gøres så fornuftigt som muligt, og jeg har meget klart også i mit indlæg her i dag peget på, at et af de steder, hvor vi virkelig har en udfordring i Danmark, er i bunden af indtægtsskalaen.
Det hænger simpelt hen sammen med det forhold, at det for for mange mennesker ikke er økonomisk attraktivt at tage et arbejde, det, vi normalt kalder et lavtlønsjob.
Det truer sådan set på mange måder sammenhængskraften i vores samfund, og derfor er det en prioritet.
Udelukker det så, at man også kan lave andre skattelettelser?
Jeg forhandlede selv den skattereform i 2009, hvor vi lavede den største sænkning af marginalskatten, siden indkomstskatten blev indført i 1903, så det er altså ikke en fremmed tanke.
Jens Joel (S), 2014-06-10:
Er det ikke rigtigt, at det er det, der er forudsætningen for det, fru Inger Støjberg siger om de gavnlige effekter?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Vi turnerer ikke rundt med finansministerielle notater.
Det må vi overlade til regeringen.
Kigger man i dem, vil man jo se, at regeringen aktuelt har sat kommunerne på skrump.
Den kommuneaftale, der blev indgået sidste år, er jo en kommuneaftale, der reelt medfører negativ realvækst i kommunerne.
Det er ikke det indtryk, man får, når man hører statsministeren her i dag, men det er jo et faktum.
Hvis man tager højde for løn- og prisudviklingen, har kommunerne næste år en serviceramme, der er mindre end den, de har i år.
Så vi turnerer ikke rundt med den slags notater.
Vi turnerer rundt med politik, med holdninger.
Vi har den grundholdning, at det her lille land er udfordret hinsides konjunkturerne.
Vi glæder os over, at det lysner.
Vi har selv bidraget til det og er glade for, at alle de reformer, der skulle rulles tilbage, ikke blev rullet tilbage, så regeringen har kunnet bygge videre på et solidt fundament, som vi skabte.
Men det ændrer ikke ved, at der er nogle strukturelle udfordringer.
Og når vi f.eks., siden krisen ramte os, har set et stigende antal østeuropæere, der udfører arbejde i Danmark, samtidig med at vi har det stigende antal kontanthjælpsmodtagere, som ikke fejler andet, end at de er arbejdsløse, så er det et samfundsmæssigt problem, vi er nødt til at gøre noget ved – helt uafhængigt af hvad der måtte stå i forskellige notater fra Finansministeriet.
Jesper Petersen (S), 2014-06-10:
Det er meget fint, at hr. Lars Løkke Rasmussen gerne vil diskutere politik, men det passer simpelt hen ikke, når ordføreren siger, at Venstre ikke turnerer med finansministerielle beregninger.
Hvis vi nu bare tager det her citat, som der bliver henvist til, fra den 28. februar, hvor fru Inger Støjberg henviser til Finansministeriets beregninger, der vil kunne forbedre BNP med 17 mia. kr., så handler det jo lige præcis om nogle finansministerielle beregninger.
Og det fremgår sort på hvidt af det svar, som man henviser til, at forudsætningen for, at de tal, som fru Inger Støjberg bruger, passer, er, at man fjerner topskatten med de penge, der kommer ud af Venstres nulvækstpolitik.
Så anerkender ordføreren Finansministeriets beregninger, og at der faktisk bliver turneret med dem?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Vi anerkender jo fuldstændig den måde, der regnes på i Finansministeriet.
Altså, i modsætning til spørgerens eget parti har vi ikke en regnemetode før valget og en anden efter valget.
Men det, jeg giver udtryk for her, er en politisk holdning.
Det er en analyse af Danmark, som siger, at det er et problem, at der er nogle balancer, der er tippet.
Det kan godt være, spørgeren ikke er enig i det, men for os er det ikke godt nok, at vi har mere end 800.000 på offentlig forsørgelse.
For os er det ikke godt nok, at selv når vi har indfaset den skattereform, vi lavede med regeringen for et par år siden, så vil der stadig væk være en kvart million danskere, som ikke har nogen nævneværdig gevinst af at tage sig et arbejde.
For os er det ikke godt nok at iagttage en situation, hvor vi har en stigning i østeuropæisk arbejdskraft i Danmark – de skal jo sådan set være velkomne, nogle skal lave arbejdet – i en situation, hvor vi samtidig har arbejdsløshed.
Det er vi nødt til at gøre noget ved, og det gør vi ikke ved enøjet at lade verdens største offentlige sektor blive endnu større.
Det gør vi ved at lempe på nogle rammevilkår for danskerne og erhvervslivet.
Det handler om meget mere end det.
Jesper Petersen (S), 2014-06-10:
Jeg vil bare sige, at den her debatform fungerer bedst, hvis man svarer på det, man faktisk bliver spurgt om.
Og når Venstres formand og ordfører i dag stiller sig op og siger, at man vil tale om politik, og så taler om alt muligt andet bagefter, så holder den debatform jo ikke rigtig.
Så jeg må prøve en gang til: Er det, eller er det ikke Venstres politik at bruge provenuet fra nulvækst til at fjerne topskatten, sådan som Venstres egen politiske ordfører og adskillige andre har udtalt det til forskellige medier igennem de sidste måneder?
Lad os bare holde os til fru Inger Støjberg i den her omgang og det konkrete citat, jeg læste op før.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Nu er udgiftsstop jo ikke et udtryk for færre penge til velfærd.
Jeg må bare helt stilfærdigt sige, at hvis den aftale, finansministeren i sidste uge indgik med kommunerne, havde baseret sig på Venstres udgiftsstop, så ville kommunerne næste år have flere penge, end denne regering har givet dem.
For udgiftsstoppet betyder, at man reguleret for løn- og prisudviklingen har det samme i morgen, som man havde i går.
Og det har kommunerne ikke, det har de ikke haft under den her regering, og det får de heller ikke næste år.
Der har været negativ vækst.
Er det Venstres politik at fjerne topskatten?
Nej, det er Venstres prioritet – det er Venstres prioritet – at lave så målrettede skattelettelser i bunden af indkomstskalaen, som vi har mulighed for, for at løse det kæmpeproblem, vi har i Danmark, med, at for mange danskere er parkeret uden for skabet, som i stedet burde være en del af det aktive fællesskab.
Det er vores prioritet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
Nu siger hr. Lars Løkke Rasmussen jo, at Venstre ikke turnerer med det her papir fra Finansministeriet, men så synes jeg, hr. Lars Løkke Rasmussen skal vide, at den anden del af Venstres formandskab, nemlig hr. Kristian Jensen, i Herning Folkeblad den 15. januar i år har sagt: »Ved at holde fast i det nuværende niveau i det offentlige forbrug kan der skabes 14.000 nye arbejdspladser i Danmark.
Sådan lyder opskriften nu fra Finansministeriet.«
Han fortsætter: »I Venstre er vi klar til at skabe flere arbejdspladser – og vi siger gerne hvordan.«
Så vil jeg gerne høre: Er det Venstres politik, eller er det ikke Venstres politik at sænke topskatten betragteligt?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Altså, nu var hr. Jesper Petersen jo inde på, hvad der tjener debatten bedst, og det skal jeg sådan set ikke blande mig i.
Men jeg har jo egentlig svaret på spørgsmålet, og jeg ved ikke, om det tjener debatten bedst, at jeg skal svare på de samme spørgsmål flere gange.
Men der er jo en reference til et papir fra Finansministeriet, og så er det fulgt op med et politisk udsagn, som jeg er hundrede procent enig i, for det er Venstres politik, at vi ønsker flere private arbejdspladser.
Hvis SF ikke ønsker det, er det fair nok for mig, det skal jeg jo ikke blande mig i, men i Venstre har vi altså den analyse af Danmarks udfordringer, at vi har brug for at skabe flere private arbejdspladser.
Og vi har brug for at se på vores skattesystem og på vores arbejdsmarkedspolitik med henblik på at sikre, at flere danskere kan få nogle af de arbejdspladser, som rent faktisk udbydes.
Jeg har intet overhovedet imod østeuropæisk arbejdskraft, men det er da et paradoks, at vi, siden krisen har ramt os, har set, at der har været en stigning i østeuropæisk arbejdskraft i Danmark, som udfører job, der ikke nødvendigvis kalder på de store uddannelsesmæssige kvalifikationer, samtidig med at vi har en stigning i antallet af danske arbejdsløse, i antallet af danske kontanthjælpsmodtagere.
Det er vi da nødt til at gøre noget ved.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
Godt, så fik vi svaret på det: Jo, Venstre turnerer med det her papir.
Jeg vil gerne sige, når nu Venstre anerkender Finansministeriets beregninger, at de jo også viser, at nulvækst betyder, at der skal spares 33.000 arbejdspladser i den offentlige sektor.
Hvis man så, som Venstre lægger op til, gerne vil generere nye arbejdspladser, så forudsætter det topskattelettelser.
Hvordan får Venstre ellers det regnskab til at hænge sammen?
Benny Engelbrecht (S), 2014-06-10:
Jeg vil lige starte med at rose ordføreren, for jeg synes faktisk, det er meget frisk sådan at komme her og bruge en stor del af sin taletid på at være økonomisk belærende over for Folketinget; det synes jeg er meget frisk.
Men når vi nu ikke kan få et ordentligt svar på det, vil jeg i stedet for spørge ordføreren, når nu ordføreren anerkender, at nulvæksten vil frigøre 22 mia. kr., om han så kan forklare, hvor mange af de her penge der konkret skal bruges til at lette skatten i bunden.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Altså, vores ambition er jo, at de penge, vi kan frigøre, skal bruges på at lempe skatter og afgifter og byrder.
Det er sådan set hele ideen med udgiftsstoppet.
Det er jo ikke et helligt mål for mig, at den offentlige sektor skal have den størrelse, den offentlige sektor har; det er ikke det, der er målet.
Det, der er målet, er at sikre, at velstanden og dermed velfærden i vores samfund bliver mere holdbare – det er det, der er målet, og udgiftsstoppet er drivmidlet.
For hvis man har en stram disciplin på en kendt ramme, der så i øvrigt vokser år for år med prisog lønudviklingen, så har man benzin at hælde på forandringsmotoren.
Og ja, så er der en udfordring, selvfølgelig er det.
For jeg var jo selv den sundhedsminister, der i sin tid fjernede ventelisterne, og jeg har ikke nogen ambition om f.eks. at skulle genindføre dem, og derfor bliver man selvfølgelig nødt til at se på, om der er steder, ressourcerne kan bruges anderledes.
Nu har regeringen brugt en lille milliard kroner på at sætte ulandsbistanden op, og regeringen har brugt 1 mia. kr. på at føre en slappere udlændingepolitik; det er da penge, som jeg hellere vil bruge på at have et ordentligt sygehusvæsen.
Altså, de 100 kr., jeg talte om, er de 100 kr. til offentligt forbrug, og dem vil vi bruge på offentligt forbrug.
Regeringen vil så bruge 60 øre ekstra.
De 60 øre vil vi gerne reservere til at lade den private sektor vokse mere, ved at gøre det muligt for folk at gå på arbejde og have en gevinst ud af det, ved at fremme det, man kunne kalde den nære velfærd.
For velfærd er jo ikke kun et spørgsmål om kollektiv velfærd, at låne bøger på biblioteket, at tage en bus, at gå ned på skadestuen.
Velfærd er jo også, at man hjemme i familien har overskud og rummelighed, at man føler en tillid til fremtiden, sikkerhed for, at der er arbejde til ens børn, når de bliver store, føler tillid til, at huset kan sælges, når det er blevet for stort og børnene flytter hjemmefra.
Og den nære velfærd skabes ved, at vi gør det mere attraktivt at arbejde og lave arbejdspladser.
Det er derfor, de 60 øre skal investeres der.
De 100 kr. skal investeres i bedre kollektiv velfærd, og der synes vi, noget er vigtigere end noget andet.
Ja, vi vil gerne spare på udviklingsbistanden og i stedet bruge pengene på danskernes velfærd.
Ja, vi vil gerne spare på beskæftigelsessystemet og i stedet bruge pengene et andet sted.
Ja, vi vil gerne rulle slapheden i udlændingepolitikken, som foreløbig har kostet 1 mia. kr., tilbage og bruge de penge på noget andet i stedet.
Inger Støjberg (V), 2014-06-10:
Tak for det.
Statsministeren spurgte i sin tale, hvad vi egentlig husker.
Det kan være et farligt spørgsmål for statsministeren at stille, vil jeg sige, for vi husker nemlig de mange valgløfter, som den nuværende regering gik til valg på.
Jeg husker f.eks. de 12 minutter, der skulle løse alle problemer; jeg husker også de billigere billetter i den offentlige transport; og jeg husker også de to ekstra lærere i klasserne.
Så vil jeg gerne bede den socialdemokratiske ordfører om at prøve at forholde sig til de mange valgløfter, som vi godt husker, men som bare ikke blev til noget.
Vi stoppede med at tælle, da vi kom til 100 brudte løfter.
Jeg vil godt bede den socialdemokratiske ordfører om at forholde sig til de tal, som Politiken beskriver i dagens avis, hvor det netop er beskrevet, at der er skåret 17.000 ansatte væk i den kommunale sektor.
Hvordan harmonerer det egentlig med de mange valgløfter, som man gav?
Synes ordføreren egentlig selv, at regeringen har levet op til det, man gik til valg på?
Maja Panduro (S), 2014-06-10:
Er det virkelig Venstre?
Er det det her, der er planen, nemlig at prøve at banke liv i en gammel løftebrudsdebat igen?
Bliver det næste, at man begynder at tale om, hvem der er Danmarks moralske statsminister, for det glæder jeg mig da virkelig utrolig meget til?
Regeringen har taget et ansvar på sig, løftet en opgave, der ikke var nem.
Vi overtog et Danmark i dyb krise, vi overtog regeringskontorer, hvor det væltede med ubetalte regninger ud af hver eneste skuffe.
Vi har taget det ansvar på os, og nu begynder resultaterne at vise sig.
Det har ikke været nemt.
Vi har måttet tage svære beslutninger, også nogle beslutninger, som mange danskere har syntes var hårde, men det lysner nu, og vi er nået et sted hen, hvor vi har betalt regningerne, og hvor vi også kan se fremad og se frem til lysere tider.
Det er jeg stolt over som socialdemokrat.
Det synes jeg ville klæde Venstre at anerkende frem for at prøve at banke liv i en gammel debat om løftebrud eller moralske statsministre.
Inger Støjberg (V), 2014-06-10:
Kan ordføreren bekræfte, at der er kommet 17.000 færre ansatte i kommunerne?
Maja Panduro (S), 2014-06-10:
Der var ganske mange anklager og spørgsmål i det, som ordføreren sagde.
Jeg vil gerne forholde mig også til de 17.000.
Det er ikke nogen hemmelighed, at det har været svære tider i Danmark.
Det har det været i det private erhvervsliv, det har det også været i mange husholdninger, tror jeg, hvor man har oplevet, at man har måttet vende hver en krone, og det har det så også været i kommunerne.
Det er jo en situation, som vi har været optaget af at rydde op i, efter at vi overtog økonomien fra Venstre og Konservative.
Det har været hårdt, og det har betydet, at også kommunerne har måttet holde for.
Det har de gjort, og det synes jeg i virkeligheden de skal have ros for.
Nu er vi så nået til en situation, hvor der også er mulighed for at se fremad, og hvor vi har sagt, at vi ønsker at sætte 3 mia. kr. ekstra af til en bedre velfærd fremover.
Det står i skærende kontrast til de 0,000 kr., som fru Inger Støjbergs parti, Venstre, ønsker at sætte af, og derfor er det lidt flot, når Venstre mener, at vi skal høre dem kere sig om antallet af offentlige medarbejdere.
Kristian Jensen (V), 2014-06-10:
Jeg tror, at man er nødt til at tolke Socialdemokraternes ordførers talen udenom som en bekræftelse på fru Inger Støjbergs spørgsmål.
Der var i hvert fald ikke noget nej.
Det var så tæt på et ja, som man overhovedet kunne komme, nemlig at der er 17.000 færre ansatte.
Så sagde fru Maja Panduro, at nu skulle man kigge fremad.
Så lad os kigge fremad på den kommuneaftale, som der lige er blevet indgået mellem finansministeren og Danmarks kommuner.
Synes fru Maja Panduro, at det er en god aftale, der er indgået?
Maja Panduro (S), 2014-06-10:
Jeg taler ikke udenom.
Jeg synes, at det er en god og ansvarlig aftale, der er blevet indgået med kommunerne.
Det er ikke en aftale, hvor det flyder med mælk og honning, eller hvor der er guld og grønne skove.
Det er ikke nogen hemmelighed.
Man har heller ikke hørt mig eller vores statsminister sige noget som helst andet.
Det er en stram aftale, men med den økonomiske plan, som vi har fremlagt, er der mulighed for, at vi kan få en bedre velfærd fremover, at vi kan bruge lidt flere penge på at tage os af hinanden.
Derfor har vi jo også set, at der de sidste 2 år har været en positiv vækst under et i den offentlige sektor.
Det ville der ikke have været mulighed for, hvis vi skulle have haft den nulvækst, som Venstre ønskede sig, og som de ønsker sig fremover.
Kristian Jensen (V), 2014-06-10:
Hvis fru Maja Panduro ikke svarer udenom, så lad mig bare spørge igen: Er det rigtigt, at der er blevet 17.000 færre ansatte i kommunerne i løbet af de sidste par år?
Så i forhold til kommuneaftalen fremadrettet: Kan fru Maja Panduro ikke bekræfte, at den aftale, der ligger nu, jo ikke engang er nulvækst for kommunerne, men at servicerammen for kommunerne, når man tager højde for, at der skal være pris- og lønfremskrivninger, reelt i 2015 vil være mindre end servicerammen i 2014?
Maja Panduro (S), 2014-06-10:
Som jeg også har sagt, er der ingen tvivl om, at det har været stramme tider for kommunerne.
Vi kan jo så notere os, at det ville have været betragtelig strammere tider, hvis Venstre havde haft magt, som de har agt, for vi har dog formået at have en positiv vækst i den offentlige sektor under et – det ene år på 0,4 pct. og det andet år på 0,8 pct. – og vi arbejder med en økonomi, der gør, at vi fremover har råd til en positiv vækst i den offentlige sektor på 0,6 pct. Venstre vil have en vækst på 0,00.
Når man fremskriver det, betyder det i 2020 33.000 færre medarbejdere til at tage sig af os alle sammen, end hvad man kan få med vores plan, eller 22.000 færre end i dag.
Derfor er jeg bare decideret imponeret over, at Venstre nu pludselig er optaget af antallet af medarbejdere i vores omsorgserhverv, for det er sandelig nye toner fra Venstre.