runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Vi støtter ikke nulvækst, men hvis spørgsmålet er, om vi støtter, at hr. Lars Løkke Rasmussen bliver statsminister i Danmark, så er svaret: Ja, selvfølgelig gør vi det.
Når man så spørger, hvordan vi kan støtte en statsminister, som har sagt, at han ønsker nulvækst, når vi ikke ønsker nulvækst, er det, fordi vi har en forventning om, at vi får markant større politisk indflydelse, end tilfældet er nu.
Tag bare eksemplet med de dagpengejusteringer, der sker, selv om vi kommer med det klare budskab, at vi meget gerne vil være med i forhandlingerne og finde en løsning til gavn for dem, der ellers rammer dagpengeudløbet.
Vi bliver jo ikke engang inviteret med.
Så alene det signalerer jo klart, at vi selvfølgelig går efter indflydelsen og går efter at få skabt en regering i det her land, hvor Dansk Folkeparti får maksimal indflydelse.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Jamen så er det måske mere relevant at spørge sådan helt konkret: Under hvilke omstændigheder og på hvilke politikområder kan Dansk Folkeparti acceptere nulvækst?
Jonas Dahl (SF), 2013-05-29:
Jamen det har været tydeligt her igennem den seneste tid, at Dansk Folkeparti ønsker en lavere udviklingshjælp.
Jeg vil høre, om hr. Kristian Thulesen Dahl kan redegøre lidt for, hvad Dansk Folkeparti rent faktisk vil bruge de midler til.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Så går hr. Per Clausen ind i forhandlingslokalet, og så kommer han ud med en aftale, hvor genoptjeningskravet ikke er ændret.
Så kan man selvfølgelig spørge, om hr. Per Clausen har begået løftebrud.
Eller kan hr. Per Clausen sige, at det var det muliges kunst, at det var det, de kunne få igennem, og at det er bedre, at de laver det her, end at Enhedslisten havde stået uden for en aftale og ikke havde fået de forbedringer, der trods alt nu bliver gældende?
På den måde tror jeg egentlig at hr. Per Clausen og jeg i de her sammenhænge har set lidt ens på den måde, man går til forhandlingsbordet på.
Man siger klart og tydeligt, hvad man gerne vil have.
Så går man til forhandlinger og ser, hvor langt man kan komme.
Hvis det samlede resultat er tilstrækkeligt og ordentligt, og som man gerne vil have det, og har man fået indrømmelser, så laver man den aftale, ellers gør man det ikke.
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Det er vel rigtigt forstået, at Dansk Folkeparti faktisk førte valgkamp på, at man ikke ville forringe SU, og at man nu har lavet en aftale om at forringe SU.
Det er vel også rigtigt, at man sagde, at hvis der skulle findes nogle penge på kontanthjælpsområdet, skulle de bruges til velfærdsforbedringer, og at der ikke blev nogen velfærdsforbedringer.
At regeringen ventede 3 dage med at gennemføre nogle yderligere velfærdsforringelser sammen med de andre borgerlige partier, er så en anden sag.
Det var jo en venlighed over for hr. Kristian Thulesen Dahl.
Men kendsgerningen er, at man ikke kan regne med, hvad Dansk Folkeparti siger, for den ene dag siger de, at de ikke kunne drømme om at røre ved SU'en, og næste dag gør de det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Jeg har flere gange sagt, at jeg mente, at der på kontanthjælpsområdet er et behov for at lave nogle ting.
Jeg har bl.a. nævnt behovet for, at det kontanthjælpsloft, som regeringen jo har fjernet, burde være indført igen.
Så det billede af, at vi ikke var parate til at diskutere kontanthjælp, er forkert.
Vi har mange, mange steder før forhandlingerne sagt, at vi var parate til det.
Det, der var afgørende for os, var selvfølgelig, om vi kunne få indflydelse på indholdet, og om vi kunne få indflydelse på, hvad pengene i givet fald skulle bruges til.
Det samme gælder på SU-området.
Der har vi heller ikke afvist at forhandle, men vi har nogle klare ønsker til, hvad forhandlingerne skulle dreje sig om, og hvor vi gerne ville have nogle indrømmelser.
Så markerede vi meget tydeligt, at det, vi syntes var det usympatiske i den øvelse, regeringen havde lavet, var det her med, at man ville spare på kontanthjælp og SU og bruge pengene på at nedsætte selskabsskatten.
I den del af regeringens vækstplan, der ikke er lavet med Dansk Folkeparti, nedsætter regeringen – den regering, som hr. Per Clausen jo støtter – selskabsskatten med mellem 4 og 5 mia. kr. årligt.
Det er en meget, meget stor klump af den samlede vækstplan.
Det synes vi ikke om.
Det var ikke det, vi mente der var brug for i forhold til den danske økonomi nu. Vi mener, det i bedste fald er alt for langsigtet.
Der var brug for nogle initiativer, der ville virke hurtigere i forhold til at skabe arbejdspladser.
Det havde vi fokus på, og derfor sagde vi også klart til regeringen, at den kobling ville vi ikke være med til, og derfor blev forhandlingerne jo også delt op, så den kobling ikke findes i den aftale, der er lavet.
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Jeg kunne ikke drømme om at spørge hr. Kristian Thulesen Dahl om, hvad han og Dansk Folkeparti har tænkt sig at gøre i fremtiden, for det svar ville man alligevel ikke kunne regne med.
Så jeg vil spørge hr. Kristian Thulesen Dahl om noget, der er sket.
Nu kunne man godt lægge stemmer til det, hvis pengene gik til velfærd.
Så endte det med, at pengene ikke gik til velfærd, men gik til noget helt tredje.
Er det sådan, man skal forstå Dansk Folkepartis forsvar for velfærden: at det, man siger, kun gælder indtil næste dag?
Når det er vigtigt, er det også, fordi det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti støtter, jo er et forslag til vedtagelse, der ikke med et ord nævner, at der er brug for at lave nogle forbedringer for dem, der nu rammes af udfald af dagpengereglerne, men derimod har mange ord om, hvilke forringelser man i øvrigt vil gennemføre fremover for kontanthjælpsmodtagere og andre, der er på overførselsindkomster.
Trine Bramsen (S), 2013-05-29:
Nu spørger jeg jo sådan set, fordi jeg er interesseret i at få et svar, og jeg tror også, der sidder rigtig mange danskere rundtomkring, der er meget interesseret i at få et svar på det her.
Hvilke indrømmelser vil Dansk Folkeparti kræve af deres samarbejdspartnere til gengæld for at gå med til nulvækst i det offentlige?
Jeg vil gerne vide, om vi skal genindføre grænsebommene ved Kruså, om det er stramninger på udlændingeområdet.
Jeg er interesseret i at høre et svar på det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Jeg synes egentlig, det er utroligt.
Det er på en eller anden måde lidt charmerende, at Socialdemokraterne her i en afslutningsdebat halvandet år inde i valgperioden begynder så intensivt at tale om, hvad der skal ske efter et folketingsvalg.
Jeg har det på den måde, at jeg tror, der er lang tid til et folketingsvalg, det kommer sikkert først om 2 år eller måske endda godt og vel 2 år, men det er statsministeren, der ved det.
Vi aner jo ikke, hvordan vælgerne vil stille sig, vi aner ikke, hvilket mandattal vælgerne vil give Dansk Folkeparti, hvilken opbakning der vil være til de forskellige partier.
Så det med at begynde at sælge skindet, før bjørnen er skudt, giver vi os ikke af med.
Vi har nogle klare politiske mål, vi ønsker løftet, og det vil vi selvfølgelig gøre klart også over for den danske befolkning med stigende kraft, efterhånden som valgdagen nærmer sig, så de ved, hvad de får, hvis de stemmer på Dansk Folkeparti.
Men det bliver jo den styrke, vi får, der så afgør vores kraft i forhold til det parlamentariske arbejde og indflydelsen over for andre partier, og det kan vi jo ikke sige noget om i dag.
Trine Bramsen (S), 2013-05-29:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om Dansk Folkeparti under nogen omstændigheder kan acceptere offentlig nulvækst og et endnu højere reformtempo, hvis Dansk Folkeparti til gengæld får krav på udlændingepolitikken, eksempelvis hårdere krav, når det kommer til opnåelse af asyl, igennem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Nu har vi jo ikke det udgangspunkt med nulvækst i den offentlige sektor.
Vi tror, at der er behov for en vis vækst i de offentlige udgifter, når vi ser på årene fremadrettet, fordi flere ældre i samfundet, flere udgifter til vores sygehuse, flere nye behandlingsformer osv. og bedre medicin begrunder, at der vil være brug for at bruge lidt flere penge i den offentlige sektor.
Det er vores holdning.
Derfor er det måske sådan lidt mystisk, at jeg så skal svare på, på hvilke områder vi så accepterer nulvækst.
Jeg kan da sige, hvis det handler om f.eks. de ekstraudgifter, regeringen er kommet med til udlændinge og udviklingsbistand og sådan nogle ting, kan vi jo sagtens finde nogle penge.
Så der vil vi jo i virkeligheden isoleret set opleve – hvis vi har indflydelse – mindre udgifter.
Skal vi så kalde det en minusvækst?
Men der vil man altså opleve, at vi mener, at vi kan spare penge, som vi bedre bruger andre steder til gavn for danskerne.
Så sådan nogle prioriteringer vil da selvfølgelig finde sted, hvis vi får magt, som vi har agt.
Man kunne næsten høre det skræmmende i, at der var noget grænsekontrol ved Kruså.
Lige præcis ved Kruså må der åbenbart ikke være noget kontrol.
Det er ikke så skræmmende for os.
Det var alt for tidligt, og det var heller ikke stedet.
Nu bliver jeg så bedt om lige at forklare, hvordan vi vil forhandle om 2 år eller mere, afhængigt af hvad vælgerne siger, med en regering, der ikke er dannet, fordi den ikke har flertal her i Folketinget og heller ikke ved, om den vil få det efter et valg, og hvilke krav vi vil stille, hvis vi skal acceptere nogle andre partiers ønske om noget andet.
Det er jo ikke, fordi jeg ikke vil gå ind i en debat, men jeg tror, at de fleste, der lytter til debatten, vil synes, at det er en lidt kryptisk facon, at jeg på den måde skal stå og finde ud af, hvordan et forhandlingsforløb vil køre af stabelen om 2 år eller måske 6 år eller 10 år, afhængigt af hvordan vælgerne stemmer, for det aner vi jo ikke.
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Det er meget sjovt, at man fra Venstre side bruger udtrykket at gå sukkerkold i debatten om vækstplanen, for partiet kom jo selv med det bragende gode forslag om billigere dåsecolaer!
Det kom også med, og det er også fint og godt, men det er jo ikke det, der skal redde Danmark.
Det, der skal redde Danmark, er job.
Hvor skal jobbene så ligge henne?
Jo, f.eks. det sted, der ligger tæt på, hvor jeg bor, nemlig Ardagh Glass.
Det er det eneste industriglasværk i Danmark.
De har ejere i Irland, som overvejer, om de skal beholde genbrugsglasproduktionen, altså flaskeglasproduktion, i Danmark, eller om de skal lukke den i Danmark og flytte den til Tyskland, Polen eller Sverige.
Når jeg mødes med direktørerne, siger de: Den her vækstplan er med til at give os de bedst mulige argumenter for at blive i Danmark og investere i Danmark.
Det er præcis sådan nogle steder, arbejdspladserne skal komme.
Erling Bonnesen (V), 2013-05-29:
Tak for det.
Det er jo ikke et svar på spørgsmålet.
Det, ordføreren svarer nu, er jo det, der vil resultere i ca. 20.000 nye arbejdspladser i år 2020.
Det, jeg spurgte om, er, hvor resten, altså de 130.000, kommer fra.
Det lyder næsten, som om Socialdemokraterne allerede er gået sukkerkolde.
Der var ikke noget svar på det.
Det var nærmest, som om de skulle komme af sig selv.
Man kommer næsten til at tænke på medvind på cykelstierne.
Venter man simpelt hen bare på medvind på cykelstierne?
Eller hvilke konkrete reformer har man, som man kan lægge frem, så man kan leve op til det, man har lovet?
Eller er vi faktisk på vej til et nyt løftebrud?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Jo, men vi kommer ikke til at tage en forhandling om finansloven her i dag.
Jeg har godt noteret mig, hvad Enhedslisten siger.
Den har varet i 3 år.
Den skal vi ud af igen.
Det værste, der kunne ske, var, hvis vi trykkede speederen for meget i bund, således at vi brød EU-henstillingen.
For så ville der jo per automatik komme en ny EU-henstilling, og så ville vi altså de næste 3 år stå og skulle have sådan en stop and go-politik, hvor vi igen skulle have en meget, meget stram styring.
Lad os nu komme ud af den EU-henstilling, så vi kan føre politik på en ansvarlig måde, hvor vi gør alt, hvad vi kan for at sikre arbejdspladser.
Bemærk, at landet i øjeblikket har det højeste investeringsniveau i 30 år, så vi gør, hvad vi kan, men vi gør det på en måde, som er inden for rammerne, og som bevarer vores kreditværdighed.
Frank Aaen (EL), 2013-05-29:
Vi hørte før Socialdemokratiets ordfører sige, at det bedste var, at arbejdsløse fik et arbejde, og henviste til at ville skabe en mere grøn beskæftigelse.
Det er vi helt enige i.
Vi har bare oplevet nogle gange, at regeringen har afvist vores forslag på det område, med henvisning til at EU har nogle krav til dansk økonomi, som gør det umuligt.
Nu er der så sket det, at EU har sagt, at Danmark har råd og plads til at gøre mere for beskæftigelsen end det, man har sagt tidligere.
Vi hørte i går vismændene sige, at Danmark både har brug for og råd til at gøre meget mere for beskæftigelsen.
Der tegner sig nu et billede fra EU og vismændene og socialdemokratiske fagforeningsformænd og borgmestre til Enhedslisten.
Det er jo en meget, meget bred skare, altså fra EU til Enhedslisten, der siger, at der godt kan gøres noget mere for beskæftigelsen.
Var det så ikke på tide, at regeringen sagde: Jamen det vil vi overveje seriøst?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Jeg skal lige forstå det rigtigt, for det er lidt nyt for mig.
Det er altså et citat fra Ritt Bjerregaard fra 1979, jeg skal stå på mål for?
Super!
Det er godt nok.
Nu kan jeg ikke få svar på det, men det kunne være spændende at høre, om Liberal Alliance mener, at vi skal fjerne registreringsafgiften for biler.
Der bliver nikket.
Super godt.
Jeg glæder mig til at læse, det får jeg nok også tid til, hvordan den økonomi skal hænge sammen i Danmark, hvis Liberal Alliance får bestemmende indflydelse, som de håber på at få, hvis hr. Lars Løkke Rasmussen skulle blive statsminister igen, hvilket jeg ikke håber.
Man kan jo vælge, om velfærd er en del af fremtiden eller en del af fortiden.
Jeg synes, det er fornuftigt, at velfærden skal være en del af fremtiden for det danske samfund.
Anders Samuelsen (LA), 2013-05-29:
Så skal man også have den velfærd, altså åbenbart de flere offentligt ansatte.
Her er ordføreren jo fuldstændig uenig med f.eks. Ritt Bjerregaard, for det var Ritt Bjerregaard, der allerede i 1979 udtalte, at den offentlige servicesektor er blevet så stor, at de flere penge, der bliver hældt i den, i højere grad gavner terapeuter og behandlere, læger og administratorer, end det gavner klienter og patienter og skatteborgere, eller hvad man nu skal kalde objekterne for den megen omsorg.
På det tidspunkt, hvor Ritt Bjerregaard råbte vagt i gevær, var der mindst 200.000 færre ansatte i den offentlige sektor.
Havde vi bare brugt halvdelen af det provenu, altså undladt at gøre det, så behøvede vi ikke have nogen registreringsafgift i det her land.
Kan ordføreren ikke godt se, at man er helt på månen, samtidig med at vi skal have udsigt til ingen vækst?
Finland, Sverige, Tyskland, landene omkring os har højere vækst, end denne regering selv efter en kickstart leverer.
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Det er jo sådan, at pengene skal være i kassen, før man kan bruge dem, og så må man jo først og fremmest arbejde for at få skabt nogle private arbejdspladser her i landet.
Og der mener vi, at en af vores styrkepositioner er at få sikret grøn vækst og at få genskabt de grønne styrkepositioner, og vi mener i modsætning til spørgerens parti, at alle arbejdspladser, også dem – ikke mindst dem måske – i vindmøllebranchen, solcellebranchen, er reelle arbejdspladser.
Så må man bagefter se, om det kan lade sig gøre at skabe ny vækst, og om vi så også kan få en ny vækst i den offentlige sektor.
Og med vores plan kan vi sikre, at vi vil få skabt mulighed for en beskeden, men dog en ny vækst, og så kan vi følge med befolkningsudviklingen, altså følge med, når der bliver flere patienter på vores sygehuse, og når der er behov for mere personale til de ældre, så vi får den velfærd, som følger med.
Anders Samuelsen (LA), 2013-05-29:
Under den her regerings levetid er der jo blevet massefyret folk i den offentlige sektor.
Der er blevet skåret ind til benet, og der er 30.000 færre ansat i den offentlige sektor i dag, end der var, da regeringen kom til.
Det har været et blodbad uden lige – et blodbad uden lige.
Jeg tror, det ville være nogenlunde den form for retorik, ordføreren ville have brugt op til et folketingsvalg, hvis der var nogen, der kunne finde på at foreslå, at der skulle være 30.000 færre ansatte i den offentlige sektor.
Jeg mindes nogen, der foreslog det.
Men det må være et udtryk for, at ordføreren mener, at den offentlige servicesektor er blevet så stor, at de flere penge, der bliver hældt i den, i højere grad gavner terapeuter og behandlere og læger og administratorer, end det gavner klienter, patienter og skatteborgere, eller hvad man nu skal kalde objekterne for den megen omsorg.
Er ordføreren ikke enig?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Det, vi jo kan se, er, at hvis vi ikke havde gjort noget nu, så ville 20.000 mennesker, mange af dem familier, pludselig blive ramt af den meget brutale og utraditionelle og udanske måde at lave reformer på.
Derfor er det, vi har grebet ind og lavet en mere mild indfasning.
Det er det, jeg mener, når jeg siger, at vi skal forandre, og vi skal gøre det, så alle kommer med med tryghed.
Anni Matthiesen (V), 2013-05-29:
Så hørte vi i hvert fald et eller andet, som ordføreren gerne ville.
Nu savner vi så måske mere at høre noget om, hvilken vej det er regeringen egentlig ønsker vort land skal gå.
Jeg skal hjælpe ordføreren en gang mere med at stille et spørgsmål, hvortil man igen kan svare ja eller nej.
Forholder det sig ikke på den måde, at jo længere tid man er væk fra arbejdsmarkedet, jo sværere er det faktisk at få et job?
Og forholder det sig ikke på den måde, at med den nye aftale, som regeringen netop har indgået med Enhedslisten, er der fare for, at man holder folk endnu længere tid væk fra arbejdsmarkedet?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Tak for billedet med Peter Plys.
Det sætter jeg pris på.
Nej, det er ikke sådan, at vi har adopteret ting, som vi nu står og kritiserer.
Det, jeg kritiserede, var meget, meget tydeligt indfasningen af den reform.
Det er indfasningen, vi nu har lavet om på.
Men samtidig har vi også sagt: Lad os nu prøve at undersøge – det er dagpengereformen, vi taler om – om den er skruet ordentligt sammen, eller om man kan gøre det smartere.
Hvis der kommer forslag til det, vil vi godt se på dem, men det skal være inden for den samme økonomiske ramme.
Så ved man, hvad man har at rette sig efter.
Det er sådan set svaret på det.
På det store spørgsmål, som jeg godt kan lide, nemlig hvad man vil her i politik, vil jeg da lige citere salig Svend Auken.
Da han kom ind første gang, sagde folketingsbetjenten til ham: Hvad vil du her?
Og det er jo sådan set det spørgsmål, vi alle sammen bør stille os selv.
Det, jeg vil her, er at kæmpe for et solidarisk velfærdssamfund med frihed og med tryghed.
Anni Matthiesen (V), 2013-05-29:
Det er ikke, fordi det er hr. Magnus Heunicke, der står på talerstolen, men fordi Peter Plys i Disneys film »Hundredemeterskoven« simpelt hen ikke kan finde vej.
Så får han hjælp af en ven, som råder ham til, at en god idé i forhold til at finde vej er at finde ud af, hvor man egentlig gerne vil hen.
Jeg kom til at tænke på den situation, som jeg oplever at også befolkningen ser regeringen i lige nu.
Den er: Hvilken vej vil man?
I hvert fald kunne man nu også i ordførerens tale høre, at måske 95 pct. af tiden blev brugt på at tale om hr. Lars Løkke Rasmussen og om Venstre, men hvad vil regeringen?
Jeg vil gerne hjælpe ordføreren lidt ved at stille et spørgsmål, hvor ordføreren bare kan svare ja eller nej.
Er det ikke sådan, at man har adopteret rigtig mange af de reformer, vi lavede, selv om ordføreren så faktisk kritiserede dem i talen her for lidt siden?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Hvis man vil have forhandlingsprotokoller over forhandlingerne i EU, i forhold til hvem der har spurgt hvem, tror jeg ikke, det er mig, man skal spørge om det, for jeg er jo ikke med til de møder.
Men nu kommer der et tillægsspørgsmål, der hedder: Hvad mener man så som socialdemokrat om den sag her, og mener man, at det er et problem?
Hvis det er et problem, vil jeg da gerne se på de tal og undersøge, hvad der er omfanget af det her problem.
Jeg kan godt regne ud, at man fra Dansk Folkepartis side har en interesse i at puste det voldsomt op.
Men lad os se på, om der er et voldsomt problem, og hvis der er det, så lad os da gøre noget ved det.
For det er vigtigt for mig, at vi baserer vores samfund på ret og pligt, og det gælder alle.
Frank Aaen (EL), 2013-05-29:
Jo, men vi har også, som ordføreren sagde før, en trussel om stor ungdomsarbejdsløshed, vi har en enorm langtidsarbejdsløshed, vi har en enorm arbejdsløshed i almindelighed og ingen udsigt til at komme ud af det.
Alle prognoser viser den forkerte vej.
Det er jo derfor, at EU siger, at vi godt må gøre noget mere, fordi vi trods alt har en solid økonomi.
Det er derfor, at vismændene siger, at vi bør gøre noget mere.
Vismændene taler om måske at sætte gang i det for 12 mia. kr. Jeg kan altså ikke forstå, at regeringen ikke straks siger: Vi tager positivt imod de nye åbninger, der er kommet i forhold til det økonomiske råderum for at få skabt noget beskæftigelse.
Men så må vi jo tage det op i forhandlingerne om finansloven.
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Ja, men når vi styrer økonomien, når vi har ansvaret, når vi har fået pålagt og har påtaget os ansvaret for at føre Danmark ud af krisen, gør vi det, og det er et langt, sejt træk.
Vi gør det på en måde, hvor vi sikrer, at man kommer fri af utryghed, fri af løftede pegefingre og pålæg fra EU.
Danmark er det land, som kommer på forsiden af internationale tidsskrifter – det sker allerede nu, og det skal fortsætte med at ske – fordi her er der styr på tingene, her har man fundet en opskrift.
Ja, det er et langt, sejt træk, men det går den rigtige vej.
Det, der bliver spurgt om, er den aftale, den vækstplan, som vi har lavet med V og K
, så hvis man er forvirret over indholdet af den, tror jeg ikke, at man skulle have lavet den.
Indholdet af den aftale, som er på over 92 mia. kr., betyder, at det er mere attraktivt at placere sig i Danmark og blive i Danmark og udvide sin private produktion i Danmark.
Så er det jo fuldstændig rigtigt, at vi også i den vækstplan skruer op for nogle offentlige investeringer eller nogle investeringer, der i hvert fald er i offentligt regi, nemlig eksempelvis på boligområdet, så vi får renoveret nogle almene boliger, der virkelig trænger til det, og så vi får fyldt nogle ordrebøger, der også virkelig trænger til at blive fyldt, udeomkring i Danmark.
Det er jo fint og godt.
Men hvad vi gør på den lange bane for at sikre konkurrenceevnen og sikre, at det er mere attraktivt at investere i Danmark, er jo et langt sejt træk.
Her kan vi sige, at den umiddelbare jobeffekt ikke er der endnu, men der kommer en jobeffekt senere hen, hvis vi følger en ansvarlig økonomisk kurs og sikrer, at der er tilstrækkelig uddannet arbejdskraft og de andre ting, der skal til, for at være et land med høj produktivitet.
Erling Bonnesen (V), 2013-05-29:
Tak for det.
Regeringen taler om vækst, og det er meget forståeligt.
Man vil gerne signalere, at man gør en masse, der skaber udvikling.
Hvad er så fakta?
Det er jo faktisk lige det modsatte, for vi oplever løbende og gang på gang den ene lille nedjustering efter den anden.
Så man får nærmest indtryk af, at tingene står stille eller måske er på kanten til ligefrem at køre baglæns.
Så melder man ud med brask og bram som start på de seneste forhandlinger, at nu skal der skabes 150.000 nye arbejdspladser.
Hvad er så fakta og resultatet?
Så er spørgsmålet: Hvor skal resten, altså de ca. 130.000 arbejdspladser, komme fra?
Hvilke planer og initiativer har regeringen for det?
Det må vi kunne forvente at få et svar på, når man har lovet 150.000 arbejdspladser.