runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2009-05-12:
I dette forår har Folketingets flertal vedtaget et lovforslag, der har nr. L 76, og som giver sig ud for at handle om kvalitet, og hvor kommunalbestyrelsen bliver pålagt at udarbejde en kvalitetskontrakt med borgerne.
På hvert serviceområde skal kommunalbestyrelsen opstille nogle kvantificerbare mål, som så skal være det samme som kvalitet.
Kunne jeg bede hr. Erling Bonnesen give et eksempel fra ældreområdet på, hvordan man kan opstille et kvantificerbart måltal, som samtidig er udtryk for en kvalitet?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-12:
Og der er så mulighed for lige præcis i det gode, decentrale kommunestyre, som vi har, at gøre det lidt forskelligt, afhængig af hvad der bliver prioriteret højst.
Det er så også den tilgang, der gør, at man kan se mange forskellige eksempler.
Når man spørger og har dialog med de lokale kommunalpolitikere, kan man se, at der rent faktisk er mange af dem, der er stolte over at sige: Vi gør sådan og sådan lige præcis her hos dem; prøv at se vores eksempler.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-05-12:
Jeg går ikke ud fra, at hr. Johs. Poulsen er helt uvidende om, hvordan det foregår ude i kommunerne.
Man kunne godt få den fornemmelse, når man lytter til debatten her.
Jeg vil bare spørge hr. Johs. Poulsen: Har man aldrig indgået - hvad skal vi kalde det - frivillige handler i den kommune, hvor man kommer fra?
Jeg kan bare sige, at i Kolding Kommune foregår der mange handler, hvor borgeren henvender sig og siger: Jeg kunne godt tænke mig at sælge til kommunen.
Er det det, hr. Johs. Poulsen påstår man ikke kan gøre fremover?
Man kan ikke fremover sælge til en kommune, når en kommune ønsker at købe noget jord.
Så synes jeg bare, hr. Johs. Poulsen er lidt langt ude, for selvfølgelig kan det også foregå i fremtiden.
Hvis en borger ønsker at sælge noget og en kommune ønsker at købe det, kan de to parter indgå en handel.
Jeg kan ikke se det, og jeg vil gerne have bevis for det, hvis det står i loven, at det må man ikke fremover.
Jeg håber, at hr. Johs. Poulsen kan henvise til, hvor det står.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-12:
Jeg glæder mig også til at følge med i arbejdet, som nu er igangsat af aftalen mellem staten og kommunerne, fordi der i aftalen er opnået enighed om, at man lige præcis skal se at få fjernet overflødige regler, hvis man kan finde nogen sådanne.
Det skulle der da være gode muligheder for, fordi der jo er mange, der har spillet ind og sagt, at der er noget at komme efter på det punkt.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-12:
Jeg noterede mig, at der i Venstres ordførers tale her blev sat lighedstegn imellem en effektivisering og en afbureaukratisering.
Jeg synes, det er en interessant sammenstilling, at man siger, at vi er enige om, at der skal ske en effektivisering og en afbureaukratisering, så der går flest mulige ressourcer til det borgernære.
Jeg vil meget gerne bede ordføreren uddybe, hvordan en effektivisering kan hænge sammen med en afbureaukratisering i den her sammenhæng.
Lise von Seelen (S), 2009-05-12:
Hr. Erling Bonnesen fortæller, at der er taget mange positive initiativer i forhold til ældregruppen.
Det er bare så mærkeligt, at når vi spørger de ældre selv, så fortæller de os, at de opfatter, at der har været forringelser for dem de sidste år.
Mange af dem, der har brug for praktisk hjælp, er blevet reduceret i forbindelse med den praktiske hjælp.
De, der har brug for personlig pleje, opfatter, at der er for langt imellem den bistand, de får, at den er blevet kortere, og at der er alt for mange forskellige fremmede mennesker i deres hjem.
Hvordan i alverden kan ordføreren glæde sig over alle de mange initiativer, når det, de ældre fortæller os, er det modsatte?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-12:
Naturligvis glæder jeg mig over de gode og positive ting, der er kommet frem, bl.a. de undersøgelser, der ligger.
Og der ligger helt konkret undersøgelser, hvori 80-90 pct. faktisk giver udtryk for, at de er meget godt tilfredse med tingene.
Så jeg synes, at der er god grund til glæde sig over det.
Jeg markerede også i min ordførertale, at der selvfølgelig også er nogle dårlige enkelteksempler, og lige præcis dem skal vi jo naturligvis prøve at arbejde på at få luget ud.
Derfor er det også glædeligt, at der allerede er gennemført en række, om jeg så må sige, forslag, som jeg markerede i ordførertalen.
Lise von Seelen (S), 2009-05-12:
I weekenden havde vi jo den store fornøjelse at høre fru Lene Espersen tale om, at nu skulle der være mere frihed, mere valgfrihed til de ældre og mere frihed til det personale, der arbejder i ældreplejen.
Fru Lene Espersen nævnte også, at det ideologiske korstog for en tvungen frit valg-ordning er mindre vigtigt end det, at de ældre nu skal have en bedre pleje.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-12:
Jeg er da meget glad for, at der er mange, der melder sig på banen nu for lige præcis at få sat handling bag ordene om afbureaukratisering, forenkling og frit valg.
Lad mig bare lige minde om, at der er over 40.000 ældre, der nu lige præcis benytter det frie valg.
Jeg har da ikke hørt nogen ønsker om at tage det fra dem.
Jeg har noteret mig, at Socialdemokraterne måske har nogle ønsker om at fjerne det frie valg.
Det må Socialdemokraterne svare på, når de kommer på talerstolen.
Men jeg har ikke hørt noget ønske fra regeringssiden om at fjerne det frie valg, tværtimod.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-05-12:
Jamen det er heller ikke De Konservative, der har været noget problem på det her område med hensyn til, hvad borgernes interesser er.
Jeg har selvfølgelig med interesse fulgt debatten og også, hvad hr. Per Ørum Jørgensen har sagt.
Det, der bekymrer mig, er jo, at hele venstrefløjen med Socialistisk Folkeparti jo slet ikke ønsker at tage borgerens interesser alvorligt og sikre ejendomsretten.
Horsens Kommune er jo en af de kommuner, hvor der er nogle eksempler på, at man har betalt 22 kr. for 1 m2 jord og har været ude og sælge jorden nogle ganske få dage efter for 200 kr. pr. m2.
Er det rimeligt, at det er kommunen, der skal score den prisforskel, når den ikke engang har foretaget nogen investeringer på det område?
Der må vi sige, at det vel mere er i borgerens interesse, at man kan få den rigtige pris uanset hvordan og hvorledes.
Derfor er i det hvert fald vigtigt for os, at borgernes interesser står meget højt, når vi behandler det her lovforslag.
Men vi glæder os til den videre udvalgsbehandling.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-12:
Jeg synes faktisk ikke, at jeg fik noget svar fra hr. Rasmus Prehn på de her rent konkrete spørgsmål.
Nu begynder man så at pakke det lidt ind og sige, at nu skal nogle kloge hoveder kigge på det.
Det troede jeg egentlig man havde gjort i Socialdemokratiet.
Jeg vil gerne spørge endnu en gang, og så håber jeg at få et svar: Skal de unge mennesker, der selv mener, de er modne nok til at optage et kreditforeningslån eller et kontokortlån eller ønsker at blive gift med deres kæreste, have lov til det, også som 16-årige? Så vil jeg gerne endnu en gang - også helt principielt - høre om Socialdemokraternes egen måde at håndtere demokrati på.
Jeg synes, vi mangler en lille forklaring på, at man forbyder danskere over 70 år at stille op for Socialdemokraterne, medmindre de sender en ansøgning og får en dispensation.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-12:
Dansk Folkepartis ordfører er simpelt hen nødt til at respektere, at jeg står her på talerstolen som forslagsstiller på et beslutningsforslag, og at jeg har indgået en aftale med andre partier om et betænkningsbidrag, hvor vi klart siger, hvad vi gerne vil have undersøgt i den her valgretskommission.
Det er det, jeg står på mål for i dag og argumenterer for.
Vi har så fra socialdemokratisk side sagt, at vi godt kunne forestille os, at man sænker valgretsalderen til 16 år, og at vi også godt kunne forestille os det, uden at myndighedsalderen nødvendigvis følger med ned.
Man har bl.a. ved skolebestyrelsesvalg set, at man godt kan sidde i skolebestyrelsen som repræsentant for skoleeleverne uden at være myndig, fordi man har sagt, at den demokratiske gevinst altså er så stor, så det praktiske problem, at man ikke er myndig, er til at overse.
Men vi er sammen med andre partier om det her, og vi har fremsat et forslag om en kommission, der skal kigge på det, og som vi vil respektere.
Før vil vi ikke lægge os fuldstændig fast på nogen konklusioner.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-12:
Når man spørger de 16-17-årige selv, siger langt de fleste af dem, at de faktisk ikke føler sig klar til at stemme i den alder, at de faktisk ikke ved nok om det, og at de gerne vil have noget mere tid netop også igennem skole- og uddannelsesforløbet til at få sat sig ind i demokratiet, og hvad der rent faktisk er på dagsordenen, og hvad der skal stemmes om.
De siger rent faktisk også, at de går og har helt andre ting på deres dagsorden.
De er i gang med at få skabt sig en fremtid, de tænker på uddannelse, de tænker på fremtidige karrieremuligheder, job osv. Så vil jeg også gerne sætte en tyk streg under, at vi i Venstre synes, at valgretsalderen passer meget fint med myndighedsalderen.
Og endelig til allersidst undrer det mig jo også, at Socialdemokraternes ordfører ikke selv nævner, at der er kommet en dugfrisk måling, som faktisk viser, at 80 pct. klart siger nej tak til at sænke valgretsalderen.
Så det er jo da klar tale.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-12:
Formanden må forstå, at det er et meget vigtigt emne, så det er klart, at man også nede i salen har lyst til at tale med om det.
Dansk Folkeparti opfordrer Socialdemokratiet og jeg til at definere mere tydeligt, hvad det er, vi gerne vil.
Der er jeg nødt til at sige til Dansk Folkeparti, at regeringen og Dansk Folkeparti har tradition for at nedsætte kommissioner, hvor man på forhånd har fundet frem til, hvad man skal finde ud af.
Hvis det så er sådan, at kommissionen selvstændigt finder noget ny viden, så vil man ikke offentliggøre, hvad det er, kommissionen mener.
Der har vi altså en anden tradition i Socialdemokratiet.
Vi har faktisk det princip, at man sammensætter eksperter og kloge hoveder, som ved noget om emnet, og som diskuterer og sætter fordele og ulemper op imod hinanden.
Hvad giver det af konsekvenser, hvis man har en lav valgretsalder, men stadig væk har en myndighedsalder på 18 år?
Kan det lade sig gøre?
Ja, det har man gjort i Østrig.
Men hvad kunne det give af ulemper?
Det er jo værd at få undersøgt.
Der er vi meget stærkt inspireret af bl.a. Det Radikale Venstre, som jo har hjulpet os med at lave betænkningsbidraget.
Vi har åbnet mere op, så vi ikke er så fastlåst på, om det lige skal være på den ene eller anden måde, for vi erkender, at vi har brug for viden udefra, vi har brug for ekspertudsagn for at kunne tage en beslutning på det mest rigtige grundlag.
Så det er vores indgangsvinkel til det.
Det er jo rigtigt, hvad Venstres ordfører er inde på.
Der har været lavet mange forskellige undersøgelser på det her felt.
Sådan har det også været med nogle af de andre afstemninger, der har været, hvor man har villet gå ned i valgretsalder.
Folk har været lidt utrygge ved det.
Hvad skal det ende med?
Og det er jo også derfor, at vi ikke bare buldrer derudad og siger, at vi skal have 16-års-valgret.
Det er jo derfor, at vi siger, lad os lige prøve at få undersøgt det her, lad os lave en kommission til at kigge på det.
Men jeg ret sikker på, at hvis man stillede spørgsmålet: Synes du, at det er retfærdigt, at unge i Østrig på 16 og 17 år kan stemme til Europa-Parlamentet, men du kan ikke? Så er der rigtig mange unge mennesker i Danmark, der vil sige, at nej, det er da hamrende uretfærdigt, lad os få lavet det om.
Så der er mange måder at lave målinger på, og vi kan sagtens bruge tiden i salen på at stå og kaste tal efter hinanden.
Det synes jeg er meget mere vigtigt end at stå og læse op af den ene undersøgelse efter den anden.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-12:
Når der ligger klare undersøgelser på, at helt op til 80 pct. klart siger nej tak til at sænke valgretsalderen, er der jo faktisk givet svar på de spørgsmål, som Socialdemokraterne rejser nu her -
klarere kan det jo næsten ikke siges.
Så det undrer mig, at man bliver ved med at ture frem med det her.
Det ligner jo sådan lidt nyt bureaukrati og en papirtiger.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-12:
Der er ikke noget bureaukrati eller papirtiger i det her.
Det her handler om at få undersøgt tendenser, der er i resten af Europa.
Skal Danmark være det eneste land i Europa, som ikke har 16-års-valgret?
Er det rimeligt i fremtiden, at det kun er i Østrig, England, Tyskland og andre lande, at man kan stemme, når man er 16, men i Danmark er vi sat uden for indflydelse, når vi er 16 og 17 år.
Er det den udvikling, Venstre vil have?
Er det sådan, man forholder sig til fremtiden, at man bare holder sig for øjnene og håber, at det går over?
For der er jo altså en udvikling i gang.
Skal vi sætte vores unge uden for indflydelse?
Det synes jeg ikke er rimeligt, og jeg synes, at det er den principielle debat, vi skal have, frem for at stå og skyde på hinanden med tal og undersøgelser, som Venstre prøver at gøre her.
Jesper Langballe (DF), 2009-05-12:
Vi vil bare have ny viden, siger hr. Rasmus Prehn, det er det eneste, vi vil.
Vi vil skam ikke have 16-års-valgret, næ, vi vil bare have ny viden.
Og et øjeblik efter siger hr. Rasmus Prehn: Skal vi være det eneste land i Europa, der ikke har 16-års-valgret?
Det hænger jo ikke sammen.
Den nye viden og den valgretskommission er jo bare en måde at få indført 16-års-valgret på.
Og der vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn, som er for 16-års-valgret - det kan der da vist ikke herske tvivl om: Dansk Folkeparti er imod.
Og hvorfor er vi det?
Det er, fordi vi mener, at 16-årige er børn, og det mener de 18-19-årige også, nemlig at de 16-årige ikke er kapable til at stemme.
De er børn, og de skal have lov til at leve deres barndom et par år endnu, før de bliver folketingsvælgere, og så er vi i øvrigt fuldstændig ligeglade med, hvad de 16-årige i Østrig må.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-12:
Vi havde jo som sagt en stor debat om det her beslutningsforslag ved førstebehandlingen, men jeg vil gerne stille Socialdemokraternes ordfører, hr. Rasmus Prehn et spørgsmål: Hvad med de andre områder, hvor det også ville være logisk at gå ind og kigge på det her?
Socialdemokraterne synes åbenbart, at man skal have lov til at stemme som 16-årig, men hvad så med eksempelvis retten til at vælge at blive gift som 16-årig eller retten til at optage et kreditforeningslån eller bare et lillebitte kreditkortslån?
Det spurgte jeg også om ved førstebehandlingen.
Der synes jeg, at Socialdemokraterne burde præcisere det i forbindelse med de andre områder, hvor man med rette kunne tage en diskussion om, hvornår man er moden nok til at kunne optage lån eller til at vide, hvem man vil giftes med osv.
Jeg synes, at hr. Rasmus Prehn skulle prøve at komme ind på det.
Det er jo sådan i Socialdemokratiet, at hvis man bliver 70 år og sidder i et byråd og ønsker genvalg til byrådet, så skal man faktisk søge dispensation hos Socialdemokraterne for overhovedet at få lov til at blive kandidat.
Der vil jeg da også gerne stille hr. Rasmus Prehn et spørgsmål: Er det ikke noget, som hr. Rasmus Prehn vil arbejde på at få ændret hos Socialdemokraterne?
Frank Aaen (EL), 2009-05-12:
Det skal jeg ikke udelukke.
Vi har før set eksempler på, at Dansk Folkeparti fører an i kommunerne, når der skal ske sociale nedskæringer og forringelser af den kommunale service.
Men jeg tror ærlig talt på, at også de kommunalfolk, Dansk Folkeparti har valgt rundtomkring, er meget opmærksomme på at hjælpe borgerne i den kommune, hvor de er valgt, og der er for mig ingen tvivl om, at man vil gøre en indsats.
Så både af økonomiske grunde og af menneskelige grunde er jeg sikker på, at man vil gøre et godt stykke arbejde, i stedet for som i dag, hvor man har en kommunaldirektør, der siger: Spar nu på førtidspensionen, for vi mangler penge i kommunekassen.
Hvis folk skal have førtidspension, fordi de ikke kan andet, så skal de have førtidspension uanset kommunekassen, og det ville ske, hvis det var sådan, at der var statsrefusion på 100 pct.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-12:
Når vi den 7. juni skal stemme til europaparlamentsvalget, vil det være sådan, at de 16- og 17-årige i Østrig kan stemme, mens danske unge, ja, de kan trykke næsen flad mod ruden og være sat uden for indflydelse, for vi har endnu ikke 16 års valgret i Danmark.
I Sverige er man godt i gang, og i Tyskland har man indført mulighed for at have 16 års valgret til delstatsvalg.
Hvis vi kigger rundt i landets kommuner, kan vi se, at det faktisk på meget dygtig vis, synes jeg, er lykkedes Dansk Ungdoms Fællesråd at tage initiativ til, at en række kommuner laver prøvevalg for 16- og 17-årige, bl.a. i Køge, hvor vi har Danmarks yngste og i øvrigt socialdemokratiske borgmester, Marie Stærke, som har taget initiativ til, at 16- og 17-årige skal have mulighed for at stemme ved såkaldte prøvevalg, for som borgmesteren siger: Det er vigtigt at engagere og involvere de unge, lad os da udvide demokratiet, når der er mulighed for det.
Næsten 30 af landets kommuner har igangsat prøvevalg.
Ikke nok med det, også i resten af Europa er man i fuld gang med at diskutere det her.
Så når vi kigger rundtomkring, ser vi altså, at der er meget stor fokus på 16 års valgret.
Derfor er det også uhyre ærgerligt, at man ikke her i Folketinget har kunnet sikre et flertal for det forslag, vi fra socialdemokratisk side har stillet, om en valgretskommission.
Det var sådan, at vi havde en rigtig god og konstruktiv førstebehandling af det her beslutningsforslag, hvor bl.a. De Radikale kom med gode indspark til, hvad vi kunne skrive i et fælles betænkningsbidrag.
På baggrund af de forhandlinger er det lykkedes os at få De Radikale og Liberal Alliance til at tilslutte sig vores forslag om en valgretskommission, der skal kigge på 16 års valgret.
Så der er faktisk, som det er nu, rent teknisk et flertal i Folketingets Kommunaludvalg for at lave en valgretskommission, der skal kigge på 16 års valgret.
Alligevel er det sådan, at regeringspartierne og Dansk Folkeparti ikke vil lytte til det meget, meget store mindretal, der er her, og som siger: Lad os få undersøgt det her.
Husk på, at det ikke er et spørgsmål om lige nu og her at indføre 16 års valgret.
Det er et spørgsmål om at lave en valgretskommission, som skal afdække det her spørgsmål, og som skal sikre, at vi alle sammen bliver klogere på det.
Der har man altså fra Dansk Folkepartis side, fra Venstres side og fra De Konservatives side besluttet sig for at sige: Vi har ikke lyst til at vide mere, vi behøver ikke mere oplysning.
Nej, fri os for ny viden, det kan vi ikke bruge til noget.
Det er, uagtet at vi i hele Europa ser en tendens, der går i den her retning, og at vi altså her den 7. juni har en situation, hvor de unge i Østrig kan stemme til Europa-Parlamentet og vores unge kan trykke næsen flad mod ruden.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt.
Helge Adam Møller (KF), 2009-05-12:
Det, der får mig på talerstolen, er, at hr. Rasmus Prehn argumenterer så stærkt for, at danske unge på 16 og 17 år burde have mulighed for at stemme.
Hvordan hænger det sammen med, at Socialdemokraterne her for nogle måneder siden var ude at foreslå, at danske unge skulle være mindst 18 år, før de måtte gå i solarium?
Man kan altså ikke selv som 16- eller 17-årig bestemme, om det er sundt eller usundt at gå i solarium, men man kan godt bestemme om Europas fremtid.
Kan hr. Rasmus Prehn ikke forklare mig, hvordan det hænger sammen?
Rasmus Prehn (S), 2009-05-12:
Jeg forstår, at det særligt for hr. Helge Adam Møller er en stor personlig indskrænkning, at man ikke har mulighed for at gå i solarium.
Men hvis vi kigger på det, kan vi se, at der jo er mange forskellige aldersgrænser i forhold til, hvad man må, og hvad man ikke må.
Kigger vi på f.eks. USA, kan vi se, at det næsten er umuligt at komme ind på et diskotek og få en forfriskning, hvis man ikke er fyldt 21 år.
Til gengæld kan man altså udmærket stemme til valgene i USA, nogle steder endda hvis man er 17 år, men i hvert fald når man er 18 år.
Så der er altså masser af situationer, hvor man har én aldersgrænse det ene sted og en anden aldersgrænse det andet sted.
Når vi har taget det spørgsmål op om solarium, er det jo, fordi vi ved, at det simpelt hen er forbundet med nogle sundhedsskadelige ting at gå i solarium, og derfor har vi valgt at lave en grænse på 18 år ud fra nogle betragtninger om myndighedsalderen, som den er i dag.
Det, vi foreslår her, er jo ikke bare at tvinge aldersgrænsen ned på 16 år, men det er at undersøge det og lave en valgretskommission, der skal kigge på, om vi kunne have 16 års valgret, og hvordan det kunne hænge sammen med myndighedsalderen.
Men vi skal undersøge det først.
Det, hr. Helge Adam Møller gør sig skyldig i her ved at stemme imod, er at nægte ny viden, nægte at indsamle erfaringer på det her område, og det er det, jeg synes er skammeligt.
Helge Adam Møller (KF), 2009-05-12:
Jeg nægter ikke hr. Rasmus Prehn at få ny viden.
Det kunne godt være tiltrængt, det må jeg da indrømme.
Men det her er jo et emne, der har været debatteret i mange år.
Jeg har været en af dem, der hver eneste gang, der har været afstemning om at nedsætte valgretsalderen, har stemt for; fra 23 til 21 år, til 20 år og til 18 år.
Når jeg har den holdning, at det skal være 18 år, er det, fordi der er en vis logik i det.
Som 18-årig må man tage kørekort, som 18-årig er man personlig myndig, som 18-årig kan man indgå afbetalingskontrakt, som 18-årig kan man blive soldat.
Man får altså en lang række ansvar og pligter fra samfundet den dag, man er 18 år.
Så er det også naturligt, at man fra den dag også er med til at bestemme, hvordan samfundet skal indrettes.
De to ting hænger sammen, så vedtager vi på et tidspunkt at sætte myndighedsalderen ned - eller op - mener jeg også, at valgretsalderen skal ændres, men det behøver jeg ikke store kommissioner til at fortælle mig.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-12:
Når vi fra socialdemokratisk side foreslår at nedsætte en kommission, er det, fordi vi kan se, at det de andre gange, hvor vi har kigget på valgretsalderen, har været nødvendigt at nedsætte en kommission.
Vi kan også se, at det i andre lande, hvor man er gået i gang med at kigge på 16 års valgret, har været nødvendigt med en kommission.
Det kan være klogt at sætte kloge hoveder sammen for at kigge på nogle af de her ting, og det er den måde, vi indhenter ny viden på.
Det er derfor, jeg synes, at det er så ærgerligt, ja, faktisk skammeligt, at De Konservative gør det til et princip at nægte ny viden, at nægte at få lavet en kommission, der skal kigge på de her ting.
Hr. Helge Adam Møller nævner en række forskellige aldersgrænser, og jeg kunne nævne en række andre, hvor man skal være 15 år, og hvor man skal være 16 år.
Bl.a. har vi jo en kriminel lavalder på 15 år, og man kan starte med at arbejde og betale skat, når man er 15 år, så man kan altså både blive straffet og betale skat, men man har ikke mulighed for at deltage i demokratiet.
Det er jo altså også et paradoks.
Så der er masser af paradokser i det her, og det er det, vi kunne få undersøgt.
Men det er da ærgerligt, at hr. Helge Adam Møller og Det Konservative Folkeparti gør det til en dyd og til et princip at nægte ny viden.
Sophie Løhde (V), 2009-05-12:
Jeg kan ikke lade være med at følge op på hr. Rasmus Prehns undren, når han siger, at vi har en masse paradokser, at man kan blive straffet, og at man skal betale skat, når man er under 18 år.
Samtidig hører vi jo så eksempler fra hr. Helge Adam Møller på, at det ikke er længe siden, Socialdemokraterne var ude at foreslå, at man skulle være 18 år for at kunne få lov at benytte et solarium.
Desværre er der jo også en masse andre eksempler, som står i kø, og som viser, at Socialdemokraternes politik på det område strider lidt imod sig selv, for det er heller ikke mere end et par uger siden, at Socialdemokraterne var ude at foreslå, at unge mennesker fremover skal være 18 år for at få lov til at købe sig en øl.
Det vil sige, at når gymnasieeleverne slutter fredag eftermiddag i gymnasiet, skal de ikke længere kunne have lov til at købe en øl, de skal ikke længere have lov til, når der er skolefester på gymnasierne, handelsskolerne, de tekniske skoler osv., at drikke sig en øl, hvis det står til Socialdemokraterne, men de må altså gerne stemme.
Det giver jo simpelt hen ikke mening.