runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2008-04-14:
Nu kunne jeg læse i Børsen, at Børsens kilder kunne sige, at selv om hr. Jesper Petersen kom med udtalelsen på egne vegne, var der forståelse for, at den var understøttet af partiledelsen i SF, og jeg har jo lidt kendskab til, hvorledes sådanne kilder fungerer og udtalelser fremkommer.
Så jeg er nu ret sikker på, at selv om man nu ikke er helt glad for at ville stå ved det, gør man det, fordi SF har set styrken i skattestoppet og nærmer sig, ikke tilslutter sig, men nærmer sig en tilslutning af det.
Hvad angår det her lovforslag, vil jeg bare sige, at jeg hverken kan eller vil komme med spekulationer om, hvorledes forhandlinger mellem finansministeren og KL, der endnu ikke er påbegyndt, men skal gennemføres til sommer, vil ende.
Det kan jeg ganske enkelt ikke stå her og komme med noget som helst kvalificeret bud på.
Derfor er det altså vigtigt at respektere de arbejdsdelinger, der er.
Hr. Jesper Petersen sagde her til sidst, at man ville en anden kurs end den, regeringen har gennemført via lettelser i topskatten.
Jeg går ud fra, at det var en fortalelse.
Det kunne være meget naturligt, eftersom SF i weekenden også begyndte at snakke om lettelser i topskatten og vi jo nu er flere og flere, der snakker om, at der skal lettes på skatten.
Så jeg vil bare for mit vedkommende sige, at jeg ikke kommer med bud på, hvor skatten på arbejde skal lettes, før Skattekommissionen er færdig med sit arbejde.
Jeg glæder mig over, at så mange andre deltager i debatten og deltager aktivt med forskellige bud på, hvor lettelserne skal være, men jeg mener, at det er vigtigt, at vi fra regeringens side lader Skattekommissionen gennemføre deres arbejde i ro og mag, og så skal vi nok vende tilbage til sagen næste forår.
Nick Hækkerup (S), 2008-04-14:
Og det er præcis Socialdemokratiets holdning; det er sådan set kernen i skattestoppet.
Det, vi siger her, er, at når der så ikke kan være samtidighed - og det er det, der er problemet - bør der ske en forrentning af pengene, for ellers kan man jo forestille sig den lukrative situation, at der hæves én skat nu, og så bliver der sagt, at om 8-10 år bliver der sat en anden ned.
Og det vil være en uhensigtsmæssig måde at have et skattestop på, fordi det så i realiteten ikke vil være et skattestop.
Derfor er vores holdning, at der skal ske en forrentning.
Her er der så tale om - i bedste fald, hvis man er regeringen allermest venlig - en meget, meget ringe forrentning, nemlig forskellen mellem det, der er lønstigningerne, og det, der er prisstigningerne med inflationen.
Derfor er vores appel bare, at hvis det viser sig, når vi bevæger os frem i arbejdet med lovgivningen, at det er rigtigt, at borgerne bliver forrentet meget ringe af deres udlæg på 2 mia. kr., bør der ske en ordentlig forrentning, for det bør ikke være borgerne, der bærer risikoen for, at lovgivningsarbejde initieret af regeringen skrider så langsomt frem.
Anders Broholm (V), 2008-04-14:
Jeg vil gerne høre ordføreren, om han ikke er enig i, at der er behov for at tiltrække mere kvalificeret arbejdskraft til Danmark, og i givet fald hvordan han så vil ønske at løse det problem?
Nick Hækkerup (S), 2008-04-14:
Vi ved positivt, at et nyt job i videnstunge virksomheder her i landet det kan f.eks. være medicinalindustrien - afføder to yderligere job i servicefagene, hos underleverandørerne osv. i den private sektor og et job i den offentlige sektor.
Der er en lang række forskellige faktorer, som er af betydning for, om det er tilfældet eller ej.
Det drejer sig bl.a. om, hvorvidt der er den tilstrækkelige og relevante infrastruktur - om der er jernbaner og motorveje osv. - og så drejer det sig om, at vi anerkender og nyttiggør den fordel, som den offentlige sektor i Danmark udgør.
Og de er gode, vores offentligt ansatte - tag ikke mine ord for det, men tillad mig at citere Asger Aamund fra TV-avisen den 30. september kl. 21.00
: Det, regeringen skal gøre, er først og fremmest at sikre, at den offentlige sektor bliver ved med at være effektiv.
Det er noget, man undervurderer rundtomkring, fordi den offentlige sektor i Danmark er en af verdens bedste.
Den er effektiv, den er ukorrupt, den er smidig, og den er god til sagsbehandling.
Det er et kæmpe konkurrenceparameter, som Kina og Indien er galakser fra at få.
Den danske arbejdskraft er bredt anerkendt for at være dygtig, selvstændig og veluddannet, men indimellem er der i virksomhederne behov for kvalifikationer, som ikke findes inden for landets grænser, og hvis de medarbejdere ikke kan tiltrækkes, så bremser det vores vækstmuligheder, og som jeg nævnte indledningsvis før, vil det betyde, at det breder sig som ringe i vandet, og at vi ikke får den vækst, som ellers ville være en mulighed.
Den særlige skatteordning for udenlandske forskere og nøglemedarbejdere er med til at sikre Danmarks konkurrenceevne, når det drejer sig om at tiltrække de medarbejdere, der har de nødvendige spidskompetencer.
Socialdemokratiet kan støtte forslaget, som det ligger.
Mikkel Dencker (DF), 2008-04-14:
Forslaget her udmønter den aftale om en jobplan, som Dansk Folkeparti har indgået med regeringen, Det Radikale Venstre og Ny Alliance for så vidt angår den såkaldte forskerskatteordning og skatteordningen for udenlandske nøglemedarbejdere.
Baggrunden for ordningen har jo hele tiden været, at den danske indkomstbeskatning, uanset hvordan man vender og drejer det, er meget høj, og selv om man kan sige, at pengene jo går til gode formål, i og med at de bliver brugt til at opretholde vores velfærdssamfund, så er den danske skat meget høj sammenlignet med andre landes.
Det kan give danske virksomheder problemer med at tiltrække den nødvendige arbejdskraft i de tilfælde, hvor det er nødvendigt at have eksperter fra udlandet ansat.
Derfor har der været behov for at indføre den her ordning, som oprindelig har gået ud på, at man skulle kunne arbejde her i landet til en beskatning på 25 pct. i 3 år, og det har også har fungeret udmærket, men det har så vist sig hen ad vejen, at der også har været brug for at udvide ordningen med endnu en mulighed i form af, at man skal kunne arbejde i 5 år til en beskatning på 33 pct.
Det er selvfølgelig et stykke lavere end det, den almindelige dansker skal betale, men man må også se i øjnene, at hvis denne ordning ikke var her, så kunne virksomhederne få svært ved at tiltrække den nødvendige arbejdskraft udefra, hvorved virksomhederne alternativt ville være nødsaget til at rykke til udlandet med tab af endnu flere arbejdspladser til følge.
Derfor skal jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter den her udvidelse af ordningen, så vi indstiller lovforslaget til vedtagelse.
Jesper Petersen (SF), 2008-04-14:
I SF er vi generelt skeptiske over for de begunstigede skatteforhold for udenlandske forskere eller nøglemedarbejdere.
Ordningen bliver i dag anvendt af både forskere, nøglemedarbejdere i virksomheder og fodboldspillere i professionelle fodboldklubber.
I alt bliver den i dag brugt af 2.100 personer, og L 162 vil udvide mulighederne for begunstigede skatteforhold for udenlandske forskere og højtlønnede nøglemedarbejdere, så det bliver muligt at vælge mellem den nuværende ordning med 25 pct. skat i 3 år eller 33 pct. skat i 5 år.
Det er en udvidelse af ordningen, og den vil da også føre til et større provenutab, måske endda større, end det anslås i lovforslaget.
Der er noget mærkværdigt ved, at hvis man ellers er vigtig nok og højt betalt nok, skal man ikke betale lige så meget i skat som alle andre.
Hvis ordningen eller udvidelsen af den så alene gjaldt forskere på f.eks. universiteterne, var SF måske til at snakke med, men hvis ordningen bliver til et slet skjult tilskud til fodboldklubber og lignende, så er spørgsmålet, om det er helt retfærdigt.
Jeg ved godt, at SF ikke har flertal for det her synspunkt, men jeg vil gerne kvittere for udtalelser i dagspressen fra Venstres Torsten Schack Pedersen om, at det efter en skattereform, der sænker indkomstskatten, er ganske tænkeligt at afskaffe forskerskatteordningen.
Så selv om det her givetvis ender med at blive vedtaget, er der måske lys forude, hvis en skattereform altså sænker indkomstskatten.
Umiddelbart er vi kritiske, og vi vil gerne afvente, om vi i udvalgsbehandlingen kan finde nogle metoder, der gør, at den her ordning bliver mere retfærdig, men vi er umiddelbart kritiske, og jeg skal hilse fra hr. Frank Aaen fra Enhedslisten og meddele, at det også er Enhedslistens synspunkt.
Jamen der er behov for at tiltrække kvalificeret arbejdskraft, og det sker jo allerede i dag, at der er udenlandske medarbejdere på en lang række virksomheder, og det er langtfra alle, der benytter en ordning som den her, som giver en særlig skattebegunstigelse.
Der er mange ting, der gør det godt og spændende at arbejde i det danske samfund, spændende virksomheder, en god offentlig sektor, et godt land at leve i i det hele taget, og jeg mener ikke, at det fremmeste konkurrenceparameter for at tiltrække udenlandsk arbejdskraft skal være nogle særlig begunstigende skatteforhold, der betyder, at alle andre, der går på arbejde hver dag og ikke har den samme løn og ikke er lige så vel uddannede, kommer til at betale deres skat som altid, hvorimod man, hvis man er højt lønnet og højt uddannet nok, så kan slippe billigere i skat.
Det er fair nok, at regeringen og Venstre har et andet standpunkt, men jeg synes, at det nærmer sig uretfærdighed, når ordningen ikke bare gælder højtlønnede nøglemedarbejdere, men også f.eks. fodboldspillere i professionelle fodboldklubber, og der kunne man måske gøre ordningen mere hensigtsmæssig.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-04-14:
Også Det Radikale Venstre kan støtte forslaget, som jo er en del af den såkaldte jobplan, som Det Radikale Venstre støtter i sin helhed.
Man kan sige om et forslag som dette, at det desværre er nødvendigt.
Den meget høje danske indkomstskat og den høje marginalskat gør, at vi ikke er konkurrencedygtige i efterspørgslen af en række typer arbejdskraft, som man kan finde i udlandet.
Derfor er vi i egen interesse nødt til at have en ordning som den her.
Ordningen bliver nu en smule mere smidig, og jeg tror, det er godt, at man giver mulighed for at vælge mellem to forskellige ordninger: 25 pct. skat i 3 år eller 33 pct. skat i 5 år.
Men jeg sagde, at det desværre er nødvendigt, og det er jo, fordi det her er en slags symptombehandling af et grundlæggende problem, der er i, at vores indkomstskat er for høj.
Ved det sidste lovforslag om en særlig fritagelse på op til 3.000 kr. for reservebedsteforældre byggede vi en lille ny kvist på det gamle hus, som er vores skattesystem.
Her bygger vi en lidt større karnap på det gamle hus.
Det bliver ikke enklere af det, men som sagt er dette lovforslag desværre nødvendigt.
Anders Broholm (V), 2008-04-14:
Lovforslag L 162 er en del af den jobplan, som regeringspartierne har lavet i samarbejde med en række af Folketingets andre partier.
Det overordnede mål er at skaffe flere hænder og flere kvalificerede hoveder til Danmark.
Målgruppen for denne særlige skatteordning er udenlandske forskere og nøglemedarbejdere til de danske virksomheder.
Konkret betyder lovforslaget, at den eksisterende forskerskatteordning udvides, så den gøres mere fleksibel og attraktiv.
I dag er det muligt via den særlige skatteordning at arbejde i Danmark til en bruttobeskatning på 25 pct. plus arbejdsmarkedsbidrag i op til 3 år.
Lovforslaget udvider ordningen, så det nu endvidere bliver muligt at vælge en alternativ løsning, hvor man arbejder i Danmark i op til 5 år med en bruttobeskatning på 33 pct. plus arbejdsmarkedsbidrag.
Endvidere bliver det muligt for forskere at gøre brug af ordningen, selv om de i kortere perioder har været skattepligtige til Danmark i forbindelse med f.eks. gæsteundervisning eller lignende.
Udvidelsen af ordningen er med til at gøre den mere attraktiv og dermed forbedre mulighederne for at tiltrække kvalificeret arbejdskraft fra udlandet.
3 år kan for nogle være et for kort perspektiv til at flytte til Danmark, og derfor er det positivt, at der med dette forslag gives mulighed for en periode på op til 5 år.
Endvidere er det rigtig godt, at forskere, der har været i Danmark i en kortere periode som f.eks. gæsteundervisere, får mulighed for at benytte ordningen.
En anke i forhold til lovforslaget kunne være, at andre end den primære målgruppe kan gøre brug af skatteordningen.
Det er imidlertid Venstres opfattelse, at vi skal holde fast i de objektive kriterier, som bestemmer, om man kan benytte sig af ordningen eller ej.
Vi ønsker ikke positiv- og negativlister.
Kristian Jensen (V), 2008-04-14:
Det her lovforslag er jo et godt eksempel på, hvordan man med vidt forskelligt udgangspunkt kan nå til præcis den samme konklusion.
Konklusionen for langt de fleste var at stemme for lovforslaget.
Det vil jeg så starte med at glæde mig over og så også sige, at SF's snak fra weekenden om en ændring af topskatten var sådan en weekendsnak.
Nu er det blevet hverdag igen, og nu er man så modstander af, at der gøres noget ved det, og der skal i hvert fald ikke gives mulighed for at gøre det bedre for nogle.
Det er jo rigtigt, at med forslaget her gør vi det bedre for nogle, giver nogle en bedre mulighed for at kunne arbejde i længere tid i Danmark og kunne gøre det med en nedsat beskatning.
Det er simpelt hen nødvendigt, for
Hvis vores erhvervsliv skal fortsætte med at udvikle sig dynamisk og innovativt, er det utrolig vigtigt, at vi får impulser udefra.
Som en form for det, som nogle har kaldt en nødløsning, andre har kaldt det en karnap, har vi så opnået enighed om her at lave en alternativ mulighed for at komme ind som forskere eller nøglemedarbejdere, nemlig ikke bare på den ordning, som vi nu kender på 3 år med 25 pct. plus de 8 pct., det gamle arbejdsmarkedsbidrag, men komme ind med 33 pct. i 5 år for på den måde at kunne være her i længere tid til en lidt højere beskatning.
Jeg har sådan set fuld forståelse for dem, der siger, at hvis vi fik gennemført en helt anden, anderledes beskatning af arbejdsindkomsten, var det måske ikke nødvendigt at have forslaget her med en særlig ordning for to grupper af medarbejdere.
Så vil jeg igen tillade mig at henvise til, at vi fra regeringens side har nedsat en skattekommission, som næste forår omkring den 1. februar vil præsentere sine modeller for, hvorledes vi kan lave en skattereform, der sætter skatten på arbejde markant ned, herunder også skatten på den sidst tjente krone.
Jeg håber, at der så - ligesom der i dag er politisk opbakning til lovforslaget her - næste forår også vil være politisk opbakning til at gennemføre en markant sænkning af skatten på arbejde.
Jeg er i hvert fald glad for de positive tilsagn, der har været til forslaget her i dag.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-14:
Tak til ministeren for bemærkningerne.
Jeg hørte det næsten helt derhen, at ministeren gav mig medhold i, at hvis man fik en maks.-skat på 40 pct., var det her forslag fuldstændig unødvendigt, så behøvede vi ikke at have den slags særordninger.
Er det rigtigt forstået?
Kristian Jensen (V), 2008-04-14:
Hvis man kunne uddrage noget konkret af det, jeg har sagt, så har jeg ikke været utydelig nok, for jeg har forsøgt bevidst at være utydelig, vedrørende hvad der ville komme af konkrete ændringer, og vedrørende hvornår vi vil komme til det punkt, hvor det ikke er nødvendigt at have en særlig ordning for at kunne tiltrække udenlandsk arbejdskraft.
Min erfaring er, at hver gang jeg kommer med et sådant bud, bliver det udlagt, som om det så må være det lovforslag, der kommer næste gang.
Det, jeg vil kunne konkludere med forhåbentlig tilpas uklarhed, er, at bliver skatten på arbejde i givet fald sat langt nok ned, er det nok ikke altid nødvendigt at have et sådant lovforslag til bestemte grupper på arbejdsmarkedet.
Så mener jeg - præcis som hr. Anders Samuelsen, tror jeg - at det mest logiske vil være, at folk, der udfører den samme type arbejde i den samme type virksomhed, også har de samme beskatningsmæssige forhold.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-14:
Tak for al den konstruktive uklarhed.
Jeg tillader mig at konkludere, at det var et bekræftende svar på mit spørgsmål.
Det er vel heller ikke for meget forlangt, at ud over at ministeren er minister, er han også politiker og har dermed nogle holdninger.
Er det ikke trods alt sådan, at selv om man bliver minister, lægger man ikke alle sine politiske holdninger fra sig, og man må godt en gang imellem skilte med dem offentligt og bl.a. have den holdning, at hvis vi får skatten på omkring de maks. 40 pct., så er det ikke nødvendigt at have den her slags særordninger?
Kristian Jensen (V), 2008-04-14:
Jeg tror alligevel, at det er første gang, jeg er blevet beskyldt for ikke at have holdninger.
En gang imellem bliver jeg beskyldt for at have for mange, men det er første gang, jeg er blevet beskyldt for ikke at have holdninger.
Naturligvis har jeg holdninger: Jeg har den holdning, at beskatningen af arbejde er for høj; jeg har den holdning, at danskerne er kloge nok til at bruge deres penge selv, og at de ikke behøver politikeres hjælp til det i det omfang, vi ser i dag; jeg har den holdning, at vi får sat skatten ned, så borgerne kan bestemme noget mere over deres egne penge, fordi det ville være til gavn for Danmark; og jeg har den holdning, at den optimale situation naturligvis ville være, at vi ikke beskatter samme arbejde på forskellig vis.
Men så længe vi ikke er i den situation, kan det være nødvendigt at have en ordning som § 48 E, og det er så den, vi udvider en anelse med den mulighed, der ligger her i dag, og det synes jeg egentlig er meget glimrende. Med hensyn til hvad der konkret skal ske på skatteområdet, vil jeg tillade mig at sige, at når jeg har bedt nogle mennesker om at sidde i en skattekommission for at komme med deres bud og indspil til mig, skal de ikke i deres arbejde forstyrres af, at jeg kommer med konkrete bud på, hvad der skal ske i det forløb.
Derfor er der fra min side ikke noget konkret bud på, hvorledes en eventuel kommende skattereform skal se ud, før Skattekommissionen er færdig, og det er de den 1. februar 2009.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-14:
Dette lovforslag er Ny Alliance sindsoprivende meget imod, men vi stemmer for det.
Det viser i øvrigt også, hvorfor det ikke er langt nok at gå, at man vil hæve grænserne for topskat osv., for så længe man overhovedet har topskatten oven på de andre skatter, er det nødvendigt at have den her slags ordninger, ellers kan vi ikke tiltrække arbejdskraft udefra.
Forslaget her er sådan set med til at belyse, hvorfor det er nødvendigt at lave den lillebitte øvelse at lægge om på de der 3-5 pct. af de samlede skatteindtægter, så vi kommer ned på en maks.-skat på omkring 40 pct.
Det er simpelt hen unfair ud over alle grænser, men det er et udslag af, at vi har en ekstrem berøringsangst for grundlæggende at tage diskussionen om vores skattesystem.
Vi er berøringsangste over for misundelsesretorikken, og derfor bliver vi vores egen værste fjende, og vi bliver nødt til at banke den her type ordninger op.
Det er en skam.
Vi burde lave en skattereform, som rækker langt, langt frem i tiden i stedet for.
Men når det kommer til stykket, er det ikke der, vi står lige nu, og derfor bliver vi nødt til at tage den næstbedste eller den syvende bedste løsning, og det er et forslag som det her.
Derfor stemmer vi selvfølgelig for det.
Kristian Jensen (V), 2008-04-14:
Jeg vil gerne takke for de meget positive bemærkninger, der er kommet.
Jeg vil nu sige, at når fru Tina Nedergaard kan kalde det her for et rigtig positivt forslag, er det vel, fordi de andre forslag er ekstremt positive.
Det er jo ikke en nedgøring af de andre, det er jo en positiv fremhævelse af, at alle de skatteforslag, regeringen kommer med, er positive.
Når det er sagt, kan jeg godt forstå dem, der siger, at det måske ikke er med til at gøre skattereglerne mere enkle at gennemføre, f.eks. den her skattefritagelse for reservebedsteforældre.
Når man kigger på de aftaler, der er, de ordninger om reservebedsteforældre, der har været, og som har fungeret godt,
vil man se, at de altså har været med til at aflaste nogle forældre, som har stået i den akutte situation, at deres barn var sygt, så de skulle have en til at hjælpe med pasningen.
Vi må jo bare erkende, at i det samfund, vi lever i i dag, er familiemønsteret sådan, at mange bosætter sig fjernt fra familien og dennes naturlige netværk og derfor kan have behov for have nogle andre til den aflastning, der skal til.
Det vil vi gerne ændre på, og det har vi så her fundet en model for, som kombinerer muligheden for at afhjælpe både den særlige situation, der opstår ved akut sygdom, og den situation, at vi ikke skaber et alternativt arbejdsmarked, da det her beløbsmæssigt er begrænset til 3.000 kr. om året, der er det regulerede grundbeløb i 2008.
Det er jeg ret sikker på at der ikke er nogen der vil starte nogen stor karriere efter, men omvendt vil det være nok til - tror jeg - at det vil kunne bevare den motiverende effekt, som en sådan erkendtlighed er.
Den anden del er, som mange har været inde på, spørgsmålet om skattefrihed for selvvalgt uddannelse.
Det er et ønske, der har været, fra en række faglige foreninger, og det er jeg glad for at der også er tilslutning til.
Så jeg takker for de bemærkninger, der er kommet.
Det er korrekt, at en større andel af statens samlede indtægter kommer fra indkomstskat, når nu afgifterne er frosset fast.
Det er ikke mindst, fordi vi kan se, at mange afgifter, faktisk alle afgifter bortset fra registreringsafgiften, rammer de laveste indkomster hårdest, og vi har kunnet se, at de stigninger på energiafgifter og benzinafgifter og afgifter på el, vand og varme, som blev indført og hævet kraftigt under SR-regeringen, ramte de laveste indkomster hårdest.
Det ville vi gerne stoppe, og derfor lavede vi et afgiftsstop, som også er kommet dem med de laveste indkomster til gode, fordi de netop har haft gavn af, at afgiftssatserne er blevet låst fast på 2001-niveauet.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-04-14:
Jeg vil gerne takke ministeren for det svar, vi her har fået, for det fortjener at blive kendt i hele landet.
Og den måde, vi har indrettet os på med skattestoppet, fører til, at man gradvis lægger mere vægt over på indkomstskatten.
Mens ministeren har stået her og talt om behovet for at lempe indkomstskatten, så gør regeringen det modsatte.
Kristian Jensen (V), 2008-04-14:
Nej, det, jeg sagde, var helt præcis, at det alt andet lige vil være virkningen.
Det, som hr. Niels Helveg Petersen glemmer, er, at alt andet ikke er lige.
Og det er det ikke på grund af hr. Niels Helveg Petersen, for hr. Niels Helveg Petersen har ikke bakket op nogen af gangene, vi har sat skatten ned på arbejde.
Så hvis man kigger på, hvor lettelserne er størst, så er lettelserne faktisk beløbsmæssigt størst på indkomstskatten, for der er lettelserne på 20 mia. kr., godt og vel endda, mens de på afgiftssiden er på ca. 10 mia. kr. Så vi har ikke bevaret et højt skattetryk på arbejdsindkomst, fordi vi skulle låse afgifterne fast.
Vi har faktisk, samtidig med at afgifterne er låst fast, sat skatten ned på arbejde, og det har vi gjort, uden at Det Radikale Venstre har bakket op om det.
Og det undrer mig og ærgrer mig.