runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2006-12-13:
Det går godt i Danmark i de her år, og det smitter af på alle.
Derfor vil man jo også kunne se, at vi fremsætter et finanslovforslag, som også er til gavn for de mennesker, der har mindst i det her land.
Det er netop glæden ved at have en velstandsstigning.
Det er glæden, ved at man sørger for at have en økonomi, hvor det går godt, at det netop giver muligheden for også at forbedre forholdene for de udsatte, for de mennesker, der har mindst.
Men vi kan glæde os over, at gruppen er meget lille, og at det er ganske få mennesker, der er i den situation i lang tid.
For når man går ind og ser på, hvad det er for mennesker, der er i lavindkomstgruppen, kan man se, at det hovedsagelig er studerende.
Så selv om nogle måske kan være lidt længe om at få læst færdig, er det dog en situation, som får en ende på et eller andet tidspunkt.
Så er der mange selvstændige.
De vælger at give alt, hvad de har, for en drøm, og det betyder for mange, desværre, at det også er et liv uden mange indtægter, måske i lang tid.
Så er der deltidsansatte, som også er omfattet af lavindkomstgruppen, hvor man vælger, måske efter aftale i familien, at den ene part går ned i tid.
Line Barfod (EL), 2006-12-13:
Der er mange områder, hvor der kunne flyttes ressourcer fra administration, hvis Venstre ville opgive deres mantra om, at alting skal privatiseres og markedsgøres.
Enhedslisten har stillet masser af forslag om at give langt større frihed til medarbejderne og brugerne og f.eks. i ældreplejen tage udgangspunkt i, at ældre skulle have ret til selv at bestemme, hvornår de vil sove, have ret til selv at bestemme, hvad de vil have at spise osv.
Men den frihed tør Venstre ikke give hverken ansatte eller ældre.
Men jeg er enig i, at det når vi nok ikke til enighed om her.
Derfor vil jeg bare høre: Når hr. Peter Christensen nu inviterer alle borgere til nytårsfest, gælder det så også for de fattige i det her land?
Kan de regne med at få en nytårscheck fra Venstre, så de kan holde nytårsfest?
For de har ikke råd til at holde jul.
Man kan f.eks. på Loftsramte Eksperter læse om en familie, som fortæller, at når Pyruskalenderen koster ca. det samme som tre rugbrød og to bakker hamburgerryg, og når de skal vælge, så bliver det altså rugbrødet og hamburgerryggen, fordi børnene skal have mad, og derfor er der ikke engang råd til at købe en Pyrusjulekalender.
Får de til gengæld en nytårsfest, hr. Peter Christensen?
Gjaldt invitationen også de fattige i det her land?
Eller er det kun de rigeste, der får lov til at holde fest med Venstre?
Peter Christensen (V), 2006-12-13:
Altså, jeg nærer ingen forhåbning om, at vi, Enhedslisten og Venstre, selv om den her debat trækker ud hele dagen, vil blive enige om, hvad der findes af muligheder for at forbedre tingene i den offentlige sektor.
Når man lytter til Enhedslisten, lyder det, som om det går godt nok, at tingene aldrig kan gøres bedre, og at det eneste, man kan, er at bruge flere penge.
Det er initiativløst, men det er et kendt synspunkt fra Enhedslisten.
Kl. 9.45
Vi har en helt anden tilgang til det.
Vi tror på, at tingene altid kan gøres bedre.
Personligt lytter jeg mig også til, hvis jeg kommer ud på institutioner og møder medarbejdere, at de har masser af ideer til, hvordan man kan gøre tingene bedre, små ændringer, som vil gøre, at det, det drejer sig om, den service, som de leverer, kommer endnu mere i fokus.
Så jeg tror vitterlig på, at vi med en kvalitetsreform kan få en forbedret offentlig sektor, bare ved at lytte til medarbejdere.
Jeg er enig i, at de enkelte medarbejdere ikke kan løbe hurtigere, end de gør i dag.
Mange mennesker er virkelig spændt for, men at sige, at det er det samme, som at der på hele det store område ikke findes mulighed for at flytte f.eks. ressourcer fra administration til service, er jeg virkelig uenig i.
Line Barfod (EL), 2006-12-13:
Det er jo tydeligt efterhånden, at ligegyldigt hvilket område man kigger på, kan man se en regering, som lover ét og så gør noget fuldstændig andet.
Man lover og lover behandlingsgarantier, bedre fødevarekontrol, tog til tiden og mange andre ting, uden at man er i stand til at leve op til det.
Det er meget godt, at hr. Peter Christensen står og siger, at vi ikke skal skælde ud på medarbejderne i fødevarekontrollen, men det er jo medarbejderne selv, der kommer og siger, at det simpelt hen ikke kan hænge sammen, og at de ikke synes, det er fagligt acceptabelt, at de ikke har tid til at levere en ordentlig kvalitet, når de er ude på kontrolbesøg, ligesom offentligt ansatte på mange andre områder klager over, at de ikke er i stand til at levere den kvalitet, de gerne vil.
Det er jo derfor, det er interessant at høre, om den kvalitetsreform, som regeringen har tænkt sig at gennemføre, bliver af samme kvalitet som det, vi har set hidtil, nemlig at man påstår, at færre hænder kan lave mere bedre.
For det, vi har set på andre områder, er, at det kan de ikke, at det ikke hænger sammen, at det bliver ringere.
Peter Christensen (V), 2006-12-13:
Jeg synes, jeg har sagt flere gange, at det jo netop er den kvalitet i ydelsen, som er det afgørende, og ikke, hvor mange penge man bruger på administration, og hvor stor en bagvedliggende organisation man bygger op.
Nu taler jeg generelt, ikke kun om Fødevarestyrelsen.
Det er da altid det mest afgørende, hvad det er, borgerne møder, og det har også været vores tilgang på det her område.
Og derfor er jeg da enig med hr. Ole Sohn i, at det jo også er kvaliteten af det enkelte tilsyn, der er afgørende.
Der var en spørger før hr. Ole Sohn, der tegnede sådan et fuldstændig useriøst billede af, at den enkelte medarbejder løb ind og knaldede en smiley på væggen og styrtede ud igen.
Altså, det er jo et useriøst debatniveau.
At sige til de mennesker, der i dag udfører alle de her kontroller, at det gør de ikke ordentligt, synes jeg ikke man kan.
Jeg er enig i, at der er behov for flere ressourcer, og dem sætter vi jo også af i 2007.
Ole Sohn (SF), 2006-12-13:
Jeg forstår ikke, hvorfor hr. Peter Christensen er så selvudslettende med sin tale.
Jeg synes faktisk, det mest morsomme ved ordførertalen lige nøjagtig var afsnittet om 90-års-fødselsdagen.
Det var da skruet lidt muntert sammen.
Det, jeg forsøger at sige om fødevarekontrollen, er ikke, som Venstres ordfører nu gør meget ud af, antallet af besøg.
Jeg tror ikke, borgerne interesserer sig særlig meget for, om en virksomhed får besøg 1, 2, 3, 10 eller 100 gange om året.
Det, borgerne interesserer sig for, er, om kvaliteten af kontrollen er i orden, så man undgår at få fødevarer ud til forbrugerne, som er for dårlige.
Rigsrevisionsrapporten siger klart: Der er ingen sammenhæng mellem de faglige mål og forventninger til den effektive kontrol, som man ønsker, og de ressourcer, regeringen og Dansk Folkeparti har sat af.
Det er jo klart, at når man har skåret 228 stillinger bort, når man har skåret 112 mio. kr. væk, kan man jo ikke få den samme kvalitet i kontrollen, og det er bare det, jeg vil frem til.
Det vil man selvfølgelig ikke indrømme, det ved jeg godt, men det er desværre det, der er virkeligheden.
Peter Christensen (V), 2006-12-13:
Jeg kan godt forstå, at hr. Ole Sohn er lidt fornærmet over at blive sammenlignet med et dødt isbjørneskind, der ligger på gulvet.
Men det var nu alligevel det, der udspandt sig under sidste behandling af finanslovforslaget, nemlig at vi havde et SF, som mente, man havde fået nogle klare indrømmelser om skattestoppet.
Men den debat vender vi tilbage til senere.
Kl. 9.40
Med hensyn til fødevarekontrollen synes jeg – jeg har været inde på det i tidligere besvarelser – at man skal fokusere på antallet af kontrolbesøg og tilsyn med virksomhederne.
Det er sådan set det, der er kernen i det, vi diskuterer, og ikke, hvor mange medarbejdere man har ansat til administration.
Det gælder generelt i den offentlige sektor, at det tit forekommer mig at være fuldstændig irrelevant, hvor mange man har i de administrative led.
Det, borgerne møder, den service, borgerne forventer, er det, der er afgørende, og det er der, vi skal måles på, om vi gør det godt nok.
Kan vi flytte hænder fra administration til service, skal vi da gøre det, og så er det et selvstændigt mål.
Det må det altid være.
Derfor forholder jeg mig egentlig meget mere til, hvad det er, vi har fået ud af det de sidste år, og der kan man jo se på kurven, at fra fru Ritt Bjerregaard havde ansvaret og til nu med hr. Lars Barfoed, er den steget markant.
Ole Sohn (SF), 2006-12-13:
Jeg tror, hr. Peter Christensen har skrevet sin tale som sådan en generalprøve på nytårsaften, hvor man er kommet godt hen, og hvor glasset har været tømt et par gange, for så får man sådan et meget letsindigt forhold til sandheden, og man bliver også sådan mere floromvunden i sine udtryk.
Og det er vel derfor, hr. Peter Christensen kan sige, at det går så godt, at alle er med til festen i en tid, hvor vismændene har godtgjort, at der er 165.000 fattige; i en tid, hvor vi kan dokumentere, at regeringen har påført flere familier i Danmark fattigdom ved et kontanthjælpsloft, ved starthjælp, samtidig med at man hindrer, at der kommer midler ind i statskassen ved at fyre 1.200 medarbejdere i Told og Skat.
Nu siger hr. Peter Christensen, at det med fødevarekontrol ikke er et spørgsmål om, at man vil kontrollere, det er bare et spørgsmål om, at man lige kommer derud, og at der er flere besøg.
Men Rigsrevisionen har jo netop understreget, at der ingen sammenhæng er mellem mål og midler.
Det vil sige, at vi er i en situation, hvor borgerne ikke har garanti for at få sunde og friske fødevarer, fordi Dansk Folkeparti, Venstre og Konservative har skåret ned.
Hvorfor forholder man sig ikke til den virkelighed?
Peter Christensen (V), 2006-12-13:
Der blev først spurgt til sundhedsområdet.
Altså, jeg synes, det er vigtigt at slå fast, at det er uacceptabelt, at mennesker, som er alvorligt syge, har måttet vente lang tid på at komme til scanning.
Man gør meget på kræftområdet, og det er vigtigt, og det glæder jeg mig over.
Men jeg synes selvfølgelig ikke, at de mennesker, som oplever, at der går længere tid, kan bruge de tal til meget.
De har krav på også at få en hurtig behandling, og det har regeringen jo også tilkendegivet at den vil sikre.
Per Clausen (EL), 2006-12-13:
Det, der står lysende klart for mig, er, at regeringen i sit regeringsgrundlag har lovet en behandlingsgaranti, og at den nu 5 år senere ikke har formået at sikre den behandlingsgaranti.
Det ville Venstre vist, hvis det var en socialdemokratisk regering, kalde et klokkeklart løftebrud.
Jeg vil bare sige, at det er udtryk for, at man ikke ved, hvor man har Venstre.
Så det andet omkring fødevarekontrollen: Det går rigtig godt, siger hr. Peter Christensen.
Ja, det går jo sådan, at Rigsrevisionen siger, at der ikke er nogen sammenhæng mellem det faglige grundlag og ressourcerne, altså at der ikke er nogen sammenhæng mellem de opgaver og den kvalitet, der skal udføres, og de ressourcer, man har.
Så er det bare, at jeg vil spørge hr. Peter Christensen, om det er den samme tilstand, man generelt vil sikre i den offentlige sektor, når man får sat sin kvalitetsreform igennem, for den handler jo også om, at færre mennesker skal lave mere og af en højere kvalitet.
Og så ender det altså med, at der ikke er nogen sammenhæng mellem ressourcer og de arbejdsopgaver, der skal udføres.
Peter Christensen (V), 2006-12-13:
Nu er kvalitetsreformen jo en helt anden diskussion, men jeg synes da, som jeg var inde på i min tale, at i forhold til kvalitetsreformen er det da meget vigtigt, at vi tænker nyt, tænker netop på de kerneydelser, som skal leveres, at det er det, der er fokusområdet.
Så det handler jo også om måden, man tilrettelægger arbejdet på.
Men lad det være en sidebemærkning.
Jeg vil godt lige kort sige, at i forhold til behandlingsgarantien står det fuldstændig klart, at vi her fra Folketingets side har lovgivet, og at regeringen har fremsat lovforslagene med et ønske om, at syge mennesker ikke skulle vente i 11, 12, 13 uger, som der har været nogle eksempler på.
Derfor må det da stå klart for enhver, at vi jo alle sammen finder det uacceptabelt, hvad der er sket, og at det er noget, der skal rettes op på.
Jeg håber ikke, at der i hvert fald efter denne debat er nogen tvivl om, at uanset hvor godt regeringen har gjort det – og den har gjort det godt – er det for den enkelte, for alvorligt syge mennesker totalt uacceptabelt at opleve en ventetid, som er, ja, desværre op til 13 uger i nogle ganske få eksempler.
Per Clausen (EL), 2006-12-13:
Nu var det jo et smukt billede, hr. Peter Christensen forsøgte at tegne af situationen blandt de tre største oppositionspartier, men det, der kunne være meget interessant at høre fra hr. Peter Christensen, er, hvor høj en pris regeringen skal betale for at sikre, at de skandaleramte ministre, som sidder nu, kan få lov til at blive siddende.
Hvor høj en pris skal man betale til Dansk Folkeparti?
Det synes jeg er mindst lige så interessant som forholdene i oppositionen.
Den behandlingsgaranti, sundhedsministeren har lovet, den behandlingsgaranti, regeringen har lovet, den behandlingsgaranti, Venstre har lovet.
Den er jo forsvundet, fordi man ikke kan regne med det, Venstre siger.
Til allersidst: Forstår jeg det rigtigt, at hr. Peter Christensen mener, at fødevarekontrollen er et mønstereksempel på, hvordan kvalitetsreformen i den offentlige sektor skal gennemføres?
Morten Østergaard (RV), 2006-12-13:
Derfor vil jeg også gerne spørge om den forvirring, der opstod, og som kun blev forstærket under debatten i sidste uge, hvor vi først havde Venstres finansordfører, der klart slog fast, at Venstre mener, at en sænkning af indkomstskatten vil føre til et øget arbejdsudbud, og så havde vi senere en finansminister, som sagde det modsatte, nemlig at det kun var i teorien, og i praksis kunne man bestemt ikke regne med det.
Der synes jeg det ville være rart i dag at få at vide: Er skattestoppet simpelt hen et resultat af, at Venstre i praksis ikke tror på, at en del af løsningen til at skabe et øget arbejdsudbud er at reducere indkomstskatterne?
Er det det, der gør, at man har valgt skattestoppet, og er det i virkeligheden finansministeren, som tegner regeringens politik på det her område?
Jan Petersen (S), 2006-12-13:
Nej, det er ikke taktik for os, vi siger det, fordi vi mener det.
Det er muligt, at hr. Christian Wedell-Neergaard har en anden opfattelse af politik, men for os er politik sådan set at mene noget og ville noget og ikke et udtryk for taktik.
Jeg tror sådan set slet ikke, vælgere kan stjæles.
Jeg tror, vælgere vælger, efter hvem de har mest tillid til kan sikre f.eks. det danske velfærdssamfund en fornuftig fremtid.
Der er noget, der tyder på, at på det punkt fravælger vælgerne flertallet, måske også fordi de kan mærke, at det ikke er så godt med velfærden i Danmark, fordi bl.a. Det Konservative Folkeparti jo insisterer på, at der skal være skattelettelser, og vandt første halvleg i det slagsmål i sidste valgperiode og med fru Charlotte Dyre moses bemærkninger i november måned jo sådan set også forventer at vinde slaget i anden omgang.
Man er allerede i gang med at udløse de skattelettelser.
Landbruget får jo nok en gang skattelettelser, som i stedet for at blive brugt på landbruget kunne være brugt på f.eks. at sikre en mildere kommunal økonomiaftale.
Peter Christensen (V), 2006-12-13:
Jeg bruger aldrig tid på at modsige historiske fakta.
Men jeg kan bare sige, at det, der jo også er sandheden, når man ser på skattepolitikken under SR-regeringen, er, at man ikke tøjlede den kommunale økonomi.
Man tog tværtimod – for selv at kunne sætte de statslige skatter ned – nogle gange og skubbede udgifter ud til kommunerne med det helt naturlige resultat til følge, at de kommunale skatter steg kraftigt.
Det, der så var slutresultatet, var, at den enkelte borger kom til at betale mere i skat.
Og jeg er sikker på, at hr. og fru Jensen er fuldstændig ligeglade med, om deres skat ryger i kommunekassen, i regionskassen eller i statskassen eller opkræves som afgifter.
Det, der er afgørende for dem, er, hvor meget de skal af med, og hvad de har tilbage til deres egen rådighed.
Derfor ønsker jeg på ingen måde en gentagelse, og jeg håber, at danskerne aldrig kommer til at se en gentagelse af den skattepolitik, der blev ført under S og RV.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-13:
Det er fuldstændig rigtigt, at det handler om tillid.
Det handler om at få vælgernes tillid.
Hr. Jan Petersen står og beskriver et projekt, som ingen vil støtte, som ikke fører til noget, og det eneste, vi får, er højere skatter og flere offentlige udgifter – en uansvarlig økonomisk politik.
Hvem skal støtte hr. Jan Petersens projekt?
Hvem skal støtte skattestoppet?
Hvordan kan hr. Jan Petersen sige, at det står fast?
Vibeke Grave (S), 2006-12-13:
Det er selvfølgelig rigtigt, og der blev også før talt om en kvalitetsreform, som skulle være med til måske – kan man sige – at hjælpe de sidste af de her, i hvert fald dem, der vil lave det, kunne man håbe.
De Konservative har i den sammenhæng været ude og snakke om, at man da godt kunne forestille sig, at brugerbetaling ville kunne indføres på forskellige områder i den offentlige sektor.
Er det her et område, hvor man kan sige, at de ældre, der dog trods alt bor i de dele af landet, der skal have de her besparelser, måske skal til at have en brugerbetaling for til gengæld at få nogle returydelser, som de trods alt ellers har i dag?
Jeg vil fortsætte lidt der, hvor fru Lene Hansen slap.
Ordføreren har gjort en del ud af at glæde sig over, at der sker positive ting på ældreområdet, og at man rundtomkring vil opleve, at der vil komme flere penge.
Nu er det jo et område, der altid har ligget Dansk Folkeparti meget på sinde.
Det er rigtigt, at det ikke er i alle kommuner, men de steder, hvor man oplever det, er det jo trods alt en realitet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-13:
Nu har vi ikke sådan en officiel fattigdomsgrænse, men derfor er der jo mennesker, der – de fleste gudskelov i en kortvarig periode – lever i en situation, hvor de har meget, meget lidt at gøre godt med.
Det bedste redskab at give mennesker, som hænger på den yderste del af vort samfund, er hjælp til at komme ind i vores samfund, så de kan være en del også af et arbejdsmarked, de kan få et job, hvor de møder op, og hvor de får noget selvværd – ikke bare selvværd i den forstand, at de tjener deres egne penge, men også selvværd i den forstand, at de får det sociale netværk, der gør, at de viser over for sig selv, at de kan noget.
Muligheden for at satse på den her vinkel for at gøre noget for mange af de mennesker, der har det særlig hårdt, er jo ekstremt god lige nu, fordi vi har en ledighed, der er så lav.
Derfor har vi også talrige gange sagt til arbejdsgiverne, at de bliver nødt til at tage et større ansvar for at hjælpe de her mennesker ind på et arbejdsmarked, ind i en jobsituation.
Lene Hansen (S), 2006-12-13:
Det kunne jo skyldes, at Dansk Folkeparti var vidende om, at der faktisk var et behov for at øge indsatsen på området, langt før end vi andre egentlig blev orienteret om det.
Men jeg vil gerne gå over i en anden boldgade.
Vi har her til morgen haft socialministeren i samråd om fattigdom, og jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren mener om det begreb.
Eksisterer der efter Dansk Folkepartis ordførers mening mennesker i Danmark, som kan betegnes som fattige?
Og hvis svaret er ja, har Dansk Folkeparti så nogle ideer til, hvordan man politisk kan afhjælpe, at flere og flere mennesker synker ind i en dybere fattigdom?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-13:
Jo, jo, men vi kan godt diskutere, hvad der skete i 1990'erne, hvad der skete i 1980'erne, hvad der skete i 1970'erne, men den person, der bliver kræftramt i 2006, er nok ret ligeglad med, hvad Socialdemokraterne gjorde i 1990'erne, men er optaget af, om man får et behandlingstilbud i 2006.
Derfor er det jo interessant, når Socialdemokratiet pludselig vælger at gøre sig til talsmand for, at der sker alt for lidt på kræftområdet.
Så er det interessant at tage udgangspunkt, som jeg gjorde, i Socialdemokratiets forslag til ændringer af finansloven for 2007, og så spørge Socialdemokratiet, om man deri har sat noget som helst af til en forbedret kræftbehandling.
Og svaret var tydeligt, da vi spurgte tidligere i dag: Nej, der er ikke sat yderligere af.
Men vi andre havde det på vores initiativliste.
Vi havde det på vores liste over krav til regeringen, at der skulle sættes mere af.
Lene Hansen (S), 2006-12-13:
Jeg må da indrømme, at det er stærk kost at lægge øre til ordførerens kritik af Socialdemokraternes indsats på kræftbehandlingsområdet.
Jeg går med ordførerens store kendskab til det område ud fra, at ordføreren så er i stand til at bekræfte, at i 1997 og årene frem, indtil regeringsskiftet i 2001, steg antallet af behandlinger på området, i kraft af at der var givet mange flere bevillinger til indkøb af strålekanoner, og at ventetidsgarantien blev indført af os.
Er det efter ordførerens mening et retvisende billede af Socialdemokraternes indsats på området, da vi havde ansvaret?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-13:
Jeg skal lige sige, at vi er sådan lidt halvkedelige i Dansk Folkeparti, for det, jeg står og siger her, har jeg jo sagt mange gange her i Folketingssalen, så det bør ikke komme bag på nogen.
Der er jo forskel på at blive enig om et regeringsgrundlag og stå bag det og så ikke at stå bag et regeringsgrundlag i sin helhed, altså have lavet aftaler om det.
Og vi er jo i den situation, at vi fra år til år tager stilling til de punkter, som regeringen ønsker gennemført.
Regeringen har et ønske om at finde flertal for sit skattestop, og så siger vi: Hvis vi laver en fornuftig finanslovaftale, så står skattestoppet jo også det kommende år.
Så det er fuldstændig rigtigt, sådan er det, og jeg har sagt i lang tid, at det er vores position.
Med hensyn til skattestoppet synes vi, at der er nogle gode ting ved det, og at der er nogle negative sider ved det.
Det er derfor, vi tager det på den her måde.
For de gode ting ved det er, at det skaber tryghed, det skaber sikkerhed for, at man som borger ikke pludselig bliver belastet af nye skatter og afgifter, det skaber sikkerhed for virksomhederne, som kan investere i tiltro til, hvordan vilkårene er.
Ulempen er, at skattestoppet, selv om det er til gavn for alle, mest er til gavn for dem, der tjener mest.
Derfor er en nødvendig finanspolitik, når man har skattestoppet, at man tager de nødvendige initiativer til gavn for dem, der tjener mindre.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-13:
Det er et meget, meget interessant svar, som hr. Thulesen Dahl kommer med.
Og jeg må forstå det sådan, at Dansk Folkepartis tilslutning til skattestoppet sker for 1 år ad gangen.
Det er jo nærmest sådan en form for politisk dummebøde, som Dansk Folkeparti opkræver hos regeringen i forbindelse med finanslovforhandlingerne, altså at man siger: Ja, vi accepterer skattestoppet for et ekstra år mod til gengæld at få alle mulige indrømmelser af forskellig art.
Men det kunne da være interessant ud over den konstatering at få at vide, hvad Dansk Folkepartis principielle politik er på området.
Hvad er egentlig Dansk Folkepartis politik i forhold til det asociale skattestop og i forhold til de muligheder, der ligger i at give endnu flere mennesker en chance på arbejdsmarkedet, hvis man sænkede skatten på arbejde?
Hvad er den principielle holdning hos Dansk Folkeparti?