runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2011-01-19:
Jeg vil sige til hr. Mogens Jensen, at jeg har fuld tillid til, at de embedsmænd, der har siddet og arbejdet meget grundigt med at udfærdige redegørelsen i sin tid, har gjort deres yderste for at få alt belyst så grundigt som overhovedet muligt.
Arbejdsgruppen har arbejdet med forskellige udkast og er så endt med at udfærdige en endelig rapport.
Jeg er da helt overbevist om, at den redegørelse, der foreligger, er blevet udarbejdet så grundigt og med så stor umage, som man overhovedet kunne, for at besvare flest mulige spørgsmål.
De anbefalinger, der blev givet i redegørelsen, har regeringen gennemført.
Til det andet spørgsmål, hr. Mogens Jensen stiller, vil jeg sige, at det er fast amerikansk politik – det var det under Bush, og det er det under Obama – at man hverken bekræfter eller afkræfter den måde, som efterretningstjenesten arbejder på, og det er der absolut ikke noget nyt i.
Mogens Jensen (S), 2011-01-19:
Jeg er helt overbevist om, at embedsmændene har gjort deres arbejde, og som ministeren jo selv udlægger det, gør embedsmænd det, som regeringen beder dem om.
Det, der bare er spørgsmålet her, er jo, at den rapport, som regeringen altså selv har fået udarbejdet, og som skulle undersøge, om der er foregået noget forkert, hverken konkluderer det ene eller det andet. Vi kan i hvert fald se, at man, før man overhovedet fik svarene fra amerikanerne, var klar til at konkludere, at der slet ikke var foregået noget.
Nu må vi jo konkludere ud fra rapporten, at der kan være foregået noget, men vi ved endnu ikke, om det er foregået.
Må jeg så ikke spørge igen – for det svarer udenrigsministeren ikke på: Hvorfor kan amerikanerne ikke give en bagudrettet garanti?
Det er jo glimrende, at de har givet en fremadrettet og skriftlig garanti.
Det er glimrende, men hvorfor kan de ikke give en bagudrettet garanti?
Er det, fordi der er foregået overflyvninger?
Endelig vil jeg spørge: Hvad er der sket med de anbefalinger, som regeringen så kom frem til i rapporten, med definition af statsfly og spørgsmålet om kontrol med udenlandske efterretningstjenester, som skulle tages op i Europarådet?
Jeg sidder selv i Europarådet, og jeg har i hvert fald ikke set, at det er blevet taget op.
Benedikte Kiær (KF), 2011-01-19:
Der er det, jeg igen lige vil hæfte mig ved noget af det, som spørgeren sagde i forbindelse med økonomien.
Når jeg ser på økonomien og de budgetter, der er lagt for udsatte børn og unge, kan jeg se, at hvis jeg sammenligner det budget, der er for 2011, med det budget, der er for 2010, er der faktisk en lille stigning.
Hvis vi ser på regnskaberne gennem de seneste år, kan vi se, at de er steget massivt år for år.
Der er vi nødt til at gå ind og se på, hvordan det kan være, at vi har det samme antal børn og unge anbragt.
Det er stort set konstant, og det har det været i rigtig, rigtig mange år, men det bliver dyrere og dyrere.
Det er meget vigtigt, at man går ind og ser på, om det er den rigtige indsats, og om vi kan styrke kvaliteten i indsatsen.
For vi kan også godt se af tallene, at det jo ikke er, fordi de anbragte børn og unge nødvendigvis klarer sig bedre end førhen.
Det er derfor, kvalitet er væsentligt.
Jeg vil faktisk vove at påstå, at den offentlige sektor generelt er rekordstor.
Så skal vi ikke hellere se på, om vi bruger pengene på den rigtige måde, i stedet for blot at bede om, at den offentlige sektor skal blive større og større?
Frank Aaen (EL), 2011-01-19:
Lige fra starten har regeringen ønsket at holde den her sag skjult.
Det var Enhedslisten, der i 2005 rejste den gennem spørgsmål.
Vi stillede efterhånden i hundredvis af spørgsmål, og vi fik på den måde dokumenteret ca. 100 landinger i Danmark og Grønland af CIA-fly og flere hundrede overflyvninger af Danmark, Grønland og Færøerne.
Alligevel blev regeringen ved med at sige, at det var helt grundløst.
Man kan på den her måde allerede sige, at det jo er fantastisk, at det er folketingspolitikere og pressen, der skal grave tingene frem, og ikke regeringen, der af egen drift gør det.
Altså, det blev virkelig hånet, indtil der så kom en tv-dokumentar på Danmarks Radio, der samlede tingene rigtig godt op, og som bragte ny dokumentation frem.
Det var stadig væk ikke noget, regeringen ønskede.
Den blev presset til en undersøgelse, og da den undersøgelse så skulle gennemføres, blev den gennemført på en måde, hvor regeringen undersøgte sig selv, og hvor man altså med det, vi har fået beskrevet i dag med dobbeltspillet, sagde, at vi skulle have en undersøgelse, mens man bag lukkede døre sagde til amerikanerne, at det her bare skulle dysses ned.
Når vi så spørger regeringen om det der med i virkeligheden ikke at ønske en undersøgelse, men bare at ønske at få tingene dysset ned, så henviser ministeren hele tiden til, at regeringen ikke vil svare på spørgsmål om lækkede dokumenter.
Kan vi få den garanti?
Det ville være meget værdifuldt.
Mens Danmark ikke gjorde noget som helst – bare for at understrege, hvilken katastrofal politik regeringen har ført – tog svenskerne aktion, og svenskerne fik i 2006 faktisk stoppet alle fangetransporter over svensk territorium.
Der kunne vi måske have lært noget.
Dobbeltspillet og den mangelfulde undersøgelse fra 2008 viser da klart, at der er noget at undersøge, og hvis ikke vi kan få det gjort, mens den her regering sidder, så må vi jo have det gennemført, når vi får en ny regering.
Lene Espersen (KF), 2011-01-19:
Det mener jeg simpelt hen ikke er en korrekt gengivelse af virkeligheden.
Tværtimod har regeringen taget den her sag alvorligt lige fra starten og derfor også lagt pres på USA for netop at få den garanti.
Man kan sige, at det, at Danmark sammen med Storbritannien har fået en garanti, hvilket ingen andre lande har fået, jo netop viser, at vi virkelig har lagt pres på USA, og det synes jeg stadig væk at oppositionen har meget svært ved at komme med en anden forklaring på, end at vi faktisk har gjort det, vi har sagt, hele vejen igennem.
Så jeg vil sige til hr. Holger K. Nielsen, at jeg sådan set mener, at den drøftelse eller debat, der har været i dag, på mange måder er en slags deja-vu af de mange debatter og besvarelser af spørgsmål, der har været her i Folketingssalen.
Jeg synes sådan set, det er ærgerligt, at man ikke benytter chancen til trods alt at anerkende, at regeringen faktisk leverede et afgørende resultat ved at presse amerikanerne til at give en skriftlig garanti fremadrettet, som jeg i hvert fald mener er brugbar for os, for jeg stoler faktisk på, at når amerikanerne giver os en skriftlig garanti, er det noget, de lever op til.
Holger K. Nielsen (SF), 2011-01-19:
Jamen det er jo fantastisk.
Ministeren siger, at så ville konklusionen blive den samme.
Hvordan ved ministeren det?
Det, som er vores pointe, er jo netop, at der stadig væk er en række dunkle punkter i det her, bl.a. omkring den der garanti, som ministeren hele tiden vender tilbage til som noget meget fantastisk.
Man får en fremadrettet garanti på baggrund af nogle spørgsmål om, at man også vil have en bagudrettet garanti.
Det svarer jo lidt til, at man er lidt mistroisk over for sin kone, med hensyn til om hun er utro, og så spørger man: Har du været mig utro?
Så svarer hun: Det vil jeg ikke svare på, men jeg skal nok lade være med at være det fremover.
Så får man nogle mistanker, ikke?
Der er ikke noget unaturligt i, at vi hele tiden har haft den opfattelse, og det her bekræfter, at regeringen i virkeligheden ikke ønsker det her undersøgt.
For man tager ikke det her problem med fangetransporter alvorligt, man tager ikke hele torturspørgsmålet alvorligt, man ønsker på ingen måde at gøre noget, der kan genere amerikanerne bare en lille smule.
Lene Espersen (KF), 2011-01-19:
Jeg vil sige til hr. Holger K. Nielsen, at jeg sådan set synes, at det, der er det mest ærgerlige ved den debat, der har været – man kan sige de sidste 2 uger – som en slags opfølgning på WikiLeaksdokumenterne, har været, at jeg faktisk synes, at det har været oppositionen, der har draget nogle konklusioner på forhånd.
Det virker, som om man, hvis ikke man har et flertal for at gennemføre noget i Folketingssalen, så bliver ved med at gentage og gentage det samme synspunkt, før man egentlig lytter til, hvad regeringens forklaring i sagen er.
Jeg tror, det havde tjent seriøsiteten af oppositionens krav om at ville undersøge noget mere, at man havde afventet, at man fik en forklaring, før man gik ud og råbte op.
Men sådan var det ikke.
Det har været sådan fra starten, at man ville have en uvildig undersøgelse.
Det var det eneste rigtige.
Man kan sige, at selv om vi gik ind i det tankeeksperiment, at der havde været en uvildig undersøgelse, var konklusionen jo blevet præcis den samme, og så havde vi stået her igen, og så skulle der laves en ny uvildig undersøgelse.
Så jeg synes, det virker lidt, som om tingene kører i ring.
Det synes jeg ærlig talt er ærgerligt, for vi har jo alle sammen en interesse i at få den her sag belyst og så få sat det perspektiv på, som er vigtigt, nemlig at Danmark har fået en garanti, som ikke mange andre lande har fået.
Søren Espersen (DF), 2011-01-19:
Nu har jeg andetsteds set hr. Lars-Emil Johansen citeret for, at hvis det var sådan, ville Grønland selv indgå en aftale med amerikanerne og også selv sørge for de her sikkerhedspolitiske sager, også i forhold til flyvninger på Grønland osv.
Hvad er det, der gør, at hr. Lars-Emil Johansen tror, at man kan stole mere på amerikanerne, hvis det er grønlænderne, der spørger, end hvis det er danskerne, der spørger?
Hvad er det, der lige pludselig skulle ændre sig, så Amerika bliver til et land, man kan stole på, bare fordi det er hr. Lars-Emil Johansen, der spørger, i stedet for udenrigsministeren?
Holger K. Nielsen (SF), 2011-01-19:
Meget af debatten i dag har jo handlet om, at vi er blevet beskyldt for at være antiamerikanske, at gå tilbage til fodnotepolitikken, og man kører hele den retorik, som også har præget regeringen i den tid, den har siddet der.
Jeg vil godt høre, om ministeren ikke kan forstå, at vi har sådan visse forbehold i forhold til seriøsiteten i at få det her undersøgt til bunds, når nu regeringen kører frem med et sådant arsenal af skræmmeargumenter over for os, bare fordi vi rejser et krav om, at det her kan blive undersøgt.
Vi påstår ikke engang, at der er kørt dobbeltspil.
Vi siger, vi godt vil have undersøgt, om der er kørt dobbeltspil.
Lene Espersen (KF), 2011-01-19:
Jeg vil sige til hr. Høgni Hoydal, at såfremt der måtte være spørgsmål, som man ønsker en afklaring på, må vi jo tage den derfra, og så vil vi selvfølgelig forsøge at finde den afklaring.
Vi mener som sagt ikke, at der er behov for nogen uvildig undersøgelse, da der ikke er noget nyt, der er dukket op, ej heller under den her debat.
Man fortsætter med at diskutere, hvorvidt det skulle være den ene eller den anden type undersøgelse, og uanset om det er den ene eller den anden type, er man faktisk nået frem til nogenlunde den samme konklusion, for så vidt angår det, som man ikke kan have viden om, nemlig hvad der er foregået bagudrettet.
Men det, man kan sige fremadrettet, er, at vi fik det ud af det i Danmark, at vi sammen med Storbritannien som de eneste to lande faktisk har fået en skriftlig garanti fra amerikanerne på, at de vil spørge os fremover.
Høgni Hoydal (T), 2011-01-19:
Jeg må understrege, at mig bekendt har hverken den færøske eller den grønlandske regering sagt, at den her undersøgelse – også efter at den kom – var fyldestgørende.
Der var embedsmænd i gruppen, men det var det.
Jeg vil spørge på en lidt anden måde: Hvis der skaffes et flertal, også gerne et rimelig stort flertal, i det færøske parlament eller i det grønlandske parlament for at få en uvildig undersøgelse, vil man så her i den danske regering og i regeringspartierne være indstillet på at gennemføre den?
Lene Espersen (KF), 2011-01-19:
Jeg vil sige til hr. Høgni Hoydal, at såvel de grønlandske som de færøske myndigheder jo arbejdede som en del af arbejdsgruppen med at lave den redegørelse, der kom for et par år siden.
Det er også derfor, at det undrer mig ekstremt meget, at både fru Juliane Henningsen og efterfølgende hr. Høgni Hoydal ligesom sår tvivl om det forslag til vedtagelse, der ligger som led i debatten her i dag, for de grønlandske og færøske myndigheder arbejdede aktivt med.
De var en del af arbejdsgruppen, de var en del af arbejdet.
Til teoretiske spørgsmål om, hvad der måtte ske i fremtiden, hvis den ene eller den anden retter henvendelse, kan jeg kun sige, at jeg meget, meget klart har sagt til min grønlandske kollega, Kuupik Kleist, og det samme tilbud gælder naturligvis til Færøerne, at hvis der er noget, vi kan bidrage med af oplysninger, opklarende, så kommer vi selvfølgelig meget gerne med det.
Det må jo være der, man starter.
Hvis der er ting, man føler man gerne vil have bedre svar på, så stiller vi os til rådighed for det, for jeg lægger meget stor vægt på, at vi har et godt forhold til hele rigsfællesskabet.
Høgni Hoydal (T), 2011-01-19:
Hvis jeg forstår ministeren rigtigt med de her lande, der har undersøgt det – og lad os nu antage, at alle de europæiske lande undersøgte det her og kom til samme konklusion – skal vi så konkludere, at der slet ikke var nogen som helst fly, der landede nogen steder med nogen fanger, selv om amerikanerne har bekræftet programmet?
Det går jo ikke.
Mit spørgsmål til ministeren er egentlig meget enkelt: Hvis der kommer et klart ønske fra den færøske eller den grønlandske regering om at få det her undersøgt til bunds, altså en uvildig undersøgelse, vil ministeren så være positiv over for det og iværksætte en undersøgelse?
Lene Espersen (KF), 2011-01-19:
Jeg vil sige til hr. Mogens Jensen, at den rapport, som embedsmændene endte med at indstille til regeringen, jo meget klart siger, at man ikke ud fra det undersøgte materiale kan godtgøre, at landenes territorium har været benyttet til ulovlige aktiviteter forbundet med CIA’s fangeprogram.
Så man kan ikke sige noget om det bagudrettet.
Og det er præcis den samme konklusion, som samtlige andre lande, der har undersøgt det her, er nået frem til.
Så man kan sige, at danske embedsmænd har været lige så dygtige, som folk har været i andre lande – hvad enten det har været parlamentariske undersøgelser eller regeringsundersøgelser – til at nå frem til den konklusion.
Og sådan er det. Så er der spørgsmålet om, hvorfor amerikanerne ikke kan give en bagudrettet garanti, som vi alle sammen virkelig godt kunne have tænkt os, for så var der meget diskussion, der kunne have været undgået, for så havde man fået en klar garanti.
Til det er der at sige, at amerikanerne har en klar politik på det her område, en krystalklar politik.
Det havde Bushadministrationen, og det har Obamaadministrationen.
Og det er, at man hverken be- eller afkræfter efterretningstjenestens aktiviteter.
Mogens Jensen (S), 2011-01-19:
Hr. Tom Behnke gør meget ud af den her undersøgelse, som er lavet, og han kan vel også understrege, ligesom Venstres ordfører gjorde det, at det er blevet til hele 100 sider.
Men er det ikke rigtigt, at der er tale om regeringens egen undersøgelse?
Det var altså regeringens egne embedsmænd, som blev sat til at lave den her undersøgelse.
Det er altså sådan, at USA kan få indflydelse på, hvilke spørgsmål der skal belyses i den her såkaldte rapport.
Må jeg ikke også spørge ordføreren, om det ikke er rigtigt, at rapporten rent faktisk i sit udkast havde en helt anden konklusion end det, det blev til, fordi man konkluderede, før man overhovedet havde fået amerikanernes svar, at der rent faktisk ikke var foregået overflyvninger.
Da man fik amerikanernes svar, måtte man sige: Det kan hverken be- eller afkræftes.
Tom Behnke (KF), 2011-01-19:
Vi to var ikke til stede, da de samtaler blev ført.
Det eneste, vi ved med sikkerhed, er, at ambassadøren ikke refererer hjem og siger: Der er nogle i Danmark, der har sagt sådan og sådan.
Næh, han refererer hjem og siger, at sådan og sådan var hans opfattelse. Derfor er vi helt ude i fjerde led af, hvem der tolker hvem.
Men det kunne jo også godt være, at man rent faktisk fra den danske regerings side var så ivrig efter at få fakta på bordet, og at det er det, der ligger i, at man forventer, at USA samarbejder og svarer præcist på de spørgsmål, der bliver stillet, således at sagen ikke skal køre i det uendelige, alene fordi der er tvivl om, om USA har svaret det ene eller det andet.
Det kunne jo godt være, at det, man opfordrede til, var: Svar nu på det, vi spørger om, for så skal den her sag ikke køre i årevis, og så kan vi få den afsluttet ret hurtigt.
Og det ville da være hensigtsmæssigt, hvis det var det, der gjorde sig gældende, men jeg ved det ikke, for jeg var ikke til stede.
Frank Aaen (EL), 2011-01-19:
Nu satte regeringen jo et større arbejde i gang – det følte den sig presset til – med en lang række embedsmænd i mange måneder.
Så man afviste nok ikke bare, at der var noget at undersøge.
Men nu spørger jeg igen: Tror hr. Tom Behnke, at USA, som jo ellers bliver rost meget af Venstre og Konservative, har en person og en stab på ambassaden her i København, som skriver noget, der er fuldstændig grundløst?
Det er jo ikke bare ambassadøren, der har skrevet det, der er selvfølgelig også en embedsmand i ambassaden, der har været med til at formulere det her.
Tom Behnke (KF), 2011-01-19:
Det er rene gisninger og gætterier.
Det fremgår klart og tydeligt af de lækkede dokumenter, at det var ambassadørens opfattelse, at det var det, der blev sagt.
Der er altså ikke citeret direkte.
Så vidt jeg har forstået, er det måske oven i købet ikke engang en samtale, ambassadøren har deltaget i, men noget, der er blevet refereret, og som har givet ham det indtryk, den opfattelse – og det sender han hjem.
Det kunne jo godt være, at det var det, der gjorde, at man sagde: Det her forsvinder nok ret hurtigt, for vi har sådan set gennemdrøftet det, vi har vendt hver en sten, og vi tror ikke på, at der er mere at komme efter.
Frank Aaen (EL), 2011-01-19:
Lad os nu antage, at den daværende amerikanske ambassadør har ret i, at topembedsmænd fra Udenrigsministeriet og Statsministeriet kom og sagde: Rolig nu, den her sag skal bare dysses ned.
Mener hr. Tom Behnke så, at regeringen har et problem, altså hvis vi antager, at den beskrivelse fra den amerikanske ambassadør er rigtig?
Søren Espersen (DF), 2011-01-19:
Jamen jeg har aldrig nogen sinde miskendt og vil heller aldrig nogen sinde miskende pressens muligheder for at sætte ting i gang og skabe debat om ting, som det også er sket i den her sag.
Det synes jeg er glimrende, og det går jeg faktisk ind for; som journalist igennem mange år synes jeg, det er den måde, det skal være på.
Der skal regeringen jo så undersøge de sager, der bliver bragt til torvs.
Det er fuldstændig efter bogen, og som det skal være i et frit og demokratisk samfund.
Høgni Hoydal (T), 2011-01-19:
Vil hr. Søren Espersen give mig ret i, at den undersøgelse, der blev foretaget af den tværministerielle arbejdsgruppe, kun blev foretaget, fordi der var nogle ihærdige parlamentarikere i Folketinget plus nogle i Folketingets partiers administrationer og andre organisationer, der fandt frem til de her forskellige fly og flynumre osv.?
Er han enig i, at det var årsagen til, at man overhovedet kom så langt som til at foretage en intern undersøgelse?
Søren Espersen (DF), 2011-01-19:
Det er jo, som om der ikke er blevet iværksat en undersøgelse; det er det, hr. Høgni Hoydal nu lader som om der ikke er.
Når regeringen igangsætter en tværministeriel undersøgelse for netop at komme til bunds i de her ting, er det, fordi vi, i hvert fald her i Danmark, har en tillid til, at regeringen og dens embedsværk vil være neutrale og ærlige iagttagere af, hvad der er foregået, og også være gode undersøgere.
Det er muligt, at man ikke har den samme tillid i andre lande, det kunne jeg godt forestille mig at man ikke har, altså den samme tillid, som jeg egentlig også ville have, i forhold til hvis det var en anden regering, der sad.
Hvis det var en socialdemokratisk regering, der sad, ville jeg også have tillid til, at jeg fik et reelt svar på det, jeg spurgte om.
For sådan en tradition har vi her i Danmark, og det har man så ikke i andre lande.
Så jeg er godt tilfreds med den måde, det er foregået på.
Vi stoler faktisk på vores regeringer her i landet, og vi stoler på vores embedsværk.
Høgni Hoydal (T), 2011-01-19:
Jeg vil bare spørge hr. Søren Espersen, når han nu sætter alle forslagsstillerne i bås her, om det også er den gruppe af mennesker, som har taget skridt til undersøgelser i alle de andre europæiske lande, som hr. Søren Espersen omtaler så nedladende her.
Var det folk, der havde mistillid til USA, og som bare ville føre fodnotepolitik, der tog skridt til undersøgelsen i Europa-Parlamentet?
Var det nogle gamle kommunister i den britiske regering, der krævede en garanti for Storbritannien?
Eller hvordan hænger det her mærkelige verdensbillede, som hr. Søren Espersen nu beskriver, egentlig sammen?
Til sidst: Er Amnesty International, f.eks. på Færøerne, der kræver en uvildig undersøgelse, også gamle kommunister, som bare skal fejes af vejen?
Tom Behnke (KF), 2011-01-19:
Det var en tværministeriel arbejdsgruppe, som havde repræsentanter fra både Grønland og Færøerne.
Det var en lang, lang række kompetente personer, der arbejdede ihærdigt og grundigt med at få afdækket: Var der nogen i Danmark, der havde kendskab til disse påståede ulovlige overflyvninger henholdsvis mellemlandinger?
Det, man entydigt nåede frem til, var: Nej, det var der ikke.
Der var ikke nogen danske embedsmænd, der havde kendskab til det.
Det var det, man nåede frem til.
I forhold til spørgsmålene er det rigtigt, at det processuelle i det har været, at man har sendt spørgsmål over, ligesom man altid plejer at gøre i diplomatiets tjeneste.
Men det er også et faktum, at der ikke blev ændret så meget som et komma i det foreløbige spørgsmål i forhold til det endelige spørgsmål.
Selv hvis man skulle have denne mistanke om, at der skulle være noget omgærdet af mystik, så er faktum, at der ikke blev ændret et komma.
Mogens Jensen (S), 2011-01-19:
Der må jeg jo irettesætte den konservative ordfører.
Der stod i tredje udkast til rapporten en konklusion om, at der ikke havde været gennemført overflyvninger.
Og det, der står i den endelige rapport i punkt 4 – jeg står med den her – er, at det hverken kan bekræftes eller afvises, at der har været gennemført ulovlige fangetransporter på dansk, grønlandsk eller færøsk territorium.
Det betyder, at rapporten jo rent faktisk ikke kan sige, hvorvidt det er foregået eller ej.
Dermed afviser rapporten ikke, at det er foregået.
Det, vi jo rent faktisk gerne vil have undersøgt, er, om det er foregået.
Og der har ordføreren nok ret i, at det er en dårlig idé at sætte regeringens egne embedsmænd til at undersøge det.
Så jeg vil bare spørge ordføreren: Hvad er problemet med at gennemføre en uvildig undersøgelse, hvis der ikke er noget at komme efter?
Og synes ordføreren ikke, at vi i god amerikansk tradition burde lægge alting frem og give muligheder for, at folk rent faktisk kan få oplyst, hvad der er foregået i sagen?
Søren Espersen (DF), 2011-01-19:
Jeg kan godt oplyse årsagen til, at grønlandske politikere, når det drejer sig om udenrigs- og sikkerhedspolitik, skal klare det her i Folketinget.
Det er, fordi det ligger i selvstyreloven.
Sådan er det, indtil Grønland bliver et selvstændigt land.
Hr. Lars-Emil Johansen ved fuldstændig lige så godt som jeg, at sådan er det, og det kan ikke ændres, før Grønland bliver et selvstændigt land en dag.
Må jeg godt spørge om motivet for den danske regering?
Det forsøgte jeg at få et svar på fra fru Juliane Henningsen.
Hvad er motivet til, at den danske regering skulle spille dobbeltspil over for grønlænderne og genere Grønland?
Hvorfor skulle man have lyst til det fra den danske regerings side?