runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Juel Jensen (V), 2009-10-30:
Lovforslaget har til formål at udvide lovens anvendelsesområde, så alle de lønmodtagere, der indgår kontrakt med forsvaret om udsendelse til udlandet, bliver omfattet af den beskyttelse mod afskedigelse fra deres eventuelle civile job, der findes i loven.
Den gældende lov om værnepligtsorlov og udsendelse til FN-tjeneste m.v. dækker således ikke lønmodtagere, der har en rådighedskontrakt med forsvaret eller er frivillige i hjemmeværnet i forbindelse med udsendelse gennem forsvaret.
Disse lønmodtagere har ikke efter gældende lov ret til fravær fra arbejdet på grund af udsendelsen gennem forsvaret og de nævnte opgaver, ligesom de ikke i henhold til gældende lov har ret til at genoptage arbejdet, hvis de efterkasseres eller på anden måde hjemsendes.
Endelig er de heller ikke beskyttet mod afskedigelse som følge af udsendelse gennem forsvaret.
Det laver vi om.
Samtidig foreslås det at ændre loven, så den bringes i overensstemmelse med de ændringer, der blev foretaget af værnepligten i forbindelse med aftalen om forsvarets ordning fra 2005 til 2009, herunder at værnepligten som hovedregel er begrænset til 4 måneder, ligesom det også slås fast, at kvinder, der ansættes på værnepligtslignende vilkår i forsvaret, nyder samme beskyttelse som de andre værnepligtige.
Det er vigtigt at sikre, at alle lønmodtagere, der udsendes af forsvaret til f.eks. Afghanistan, kan tage af sted uden frygt for, at de på baggrund af deres engagement ved forsvaret risikerer at miste deres civile arbejde.
Da loven træder i kraft i 2010, vil der være lønmodtagere, som allerede har en kontrakt med forsvaret i dag, og som ikke er omfattet af loven.
Jeg går ud fra, at de vil blive tilbudt en ny kontrakt med forsvaret straks efter lovens ikrafttræden, således at de også kan blive omfattet af loven.
Men det vil vi kunne få afklaret under den efterfølgende udvalgsbehandling.
Så på vegne af Venstre skal jeg meddele, at Venstre anbefaler lovforslaget, og at vi ser frem til den videre behandling.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-10-30:
Jeg vil gerne takke Folketingets partier for den brede tilslutning til lovforslaget.
Regeringen og landsstyret er nået til enighed om, at statens tilskud til bloktilskudsfinansierede områder fastsættes til 615,5 mio. kr. i 2010.
Bloktilskuddet til Færøerne fastholdes således – efter ønske fra det færøske landsstyre – fortsat nominelt uændret på 2002-niveau i det kommende år.
Lovforslaget har været sendt i høring hos de færøske myndigheder forud for fremsættelsen, og de færøske myndigheder har ikke haft bemærkninger til lovforslaget.
Det er i lovforslaget forudsat, at hjemmestyrets endelig udtalelse foreligger inden lovforslagets vedtagelse ved tredje behandling.
Det er forventningen, at denne udtalelse foreligger senest den 12. november 2009.
Frank Aaen (EL), 2009-10-30:
Vi er udmærket klar over, at der er en stor debat på Færøerne om tilskuddets størrelse og varighed, men da det her nu er aftalt med de færøske myndigheder, og da der også er en forventning om, at det vil blive endeligt godkendt på Færøerne, vil vi også støtte det fra vores side.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-10-30:
Det Radikale Venstre støtter forslaget, som jo udmønter den aftale, der er indgået mellem danske og færøske myndigheder.
Kristen Touborg (SF), 2009-10-30:
Da det lovforslag, som vi behandler her, dels er en aftale, som er indgået for en årrække, dels et ønske fra Færøernes Lagting, agter SF at støtte lovforslaget.
Henrik Brodersen (DF), 2009-10-30:
Som udgangspunkt er vi fra Dansk Folkepartis side, som jeg sagde før, indstillet på at dele i tykt og tyndt, så længe Færøerne ønsker at være en del af rigsfællesskabet.
Jeg har da stor forståelse for, at hr. Høgni Hoydal og en del af den færøske befolkning har den indstilling til tingene, at man helt skulle skære bloktilskuddet væk, netop fordi det måske kan virke som en sovepude.
Men så længe der fra den færøske regerings side er et ønske om, at der bliver tilført et bloktilskud, er vi helt med på, at det bliver givet.
Høgni Hoydal (T), 2009-10-30:
Jeg vil stille et spørgsmål til ordføreren for Dansk Folkeparti, som jo er regeringsgrundlaget, kan man sige.
På Færøerne bruges dette bloktilskud jo i en politisk valgkamp.
Man siger, at man nu – når det går galt i Færøerne – bare vil bede om flere penge fra Danmark.
Henrik Brodersen (DF), 2009-10-30:
Jeg skal på Dansk Folkepartis vegne sige, at vi ligesom de to øvrige ordførere støtter lovforslaget.
Det gør vi ud fra det synspunkt, at finanskrisen jo heller ikke er gået ubemærket hen over Færøerne.
Så på den baggrund synes vi, at det er helt på sin plads – så længe Færøerne selv ønsker at være en del af rigsfællesskabet – at vi også fra dansk side støtter dem.
Niels Sindal (S), 2009-10-30:
Socialdemokratiet kan tilslutte sig lovforslaget, som det foreligger, og jeg skal ikke gå i detaljer.
Venstres ordfører har redegjort for sagen, som den ligger, og vi har ikke yderligere kommentarer.
Vi støtter forslaget.
Peter Juel Jensen (V), 2009-10-30:
Jeg holder ordførertalen for Venstre og på vegne af vores ordfører, fru Sophie Løhde.
Lovforslaget, vi nu behandler, vedrører tilskud til Færøernes hjemmestyre for 2010.
Lovforslaget er foranlediget af, at den nuværende aftale om tilskud til Færøernes hjemmestyre udløber med udgangen af 2009.
Skulle det modsatte blive tilfældet efter ønske fra Færøerne selv, vil det i sig selv bevirke, at der med det økonomiske ansvar også følger forbundne opgaver.
Men vi vil i Venstre gerne understrege, at de drøftelser og overvejelser er et anliggende for Færøerne selv at tage stilling til.
Forud for førstebehandlingen her i dag har lovforslaget været sendt i høring hos de færøske myndigheder.
Der er dog ikke fremkommet bemærkninger hertil.
Det forventes, som det også fremgår af selve lovforslaget, at der ligger en endelig udtalelse fra hjemmestyret, inden vi tredjebehandler lovforslaget her i Folketingssalen.
Frank Aaen (EL), 2009-10-30:
Som andre ordførere har været inde på, er det et godt og fornuftigt forslag.
Det er anvendelsen, der er skammelig, specielt den anvendelse at finansiere skattelettelser til dem med de højeste indkomster.
Det er fuldstændig urimeligt, samtidig med at vi ude i landet kan høre, at kommunerne ikke kan få deres budgetter til at hænge sammen, og at de står over for nedskæringer over en bred front, dårlige forhold i folkeskolen, dårlige forhold for de ældre, dårlige forhold alle de steder, hvor velfærden burde være i top.
Der skulle pengene være brugt, i stedet for at de gives til dem, der i forvejen har alt for meget.
Mike Legarth (KF), 2009-10-30:
Tak hr. formand.
Det Konservative Folkeparti støtter naturligvis forslaget, og det gør vi især, fordi det jo er efter aftale med Færøerne, at vi fastholder det her beløb på 615,5 mio. kr., og skulle der komme nye oplysninger og nye ønsker fra Færøerne, forholder vi os til det inden tredjebehandlingen, men ellers støtte herfra.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-10-30:
Jeg har ikke et specifikt kendskab til det, men jeg kan se af høringssvarene, at der er nogle på det her område, som nævner det her problem, nemlig fagbevægelsen.
Og når de kommer med sådan en problemstilling, er vi jo som politikere selvfølgelig nødt til at tage hånd om det, og derfor vil jeg også sikre mig, at der ikke er nogen problemstillinger her.
Det er derfor, at jeg åbner op for problematikken, det er derfor, at jeg håber, at ministeren vil gå ind i sagen, og det er også derfor, at jeg vil stille spørgsmål under udvalgsbehandlingen, så vi netop er sikre på, at der ikke er en problemstilling.
Hanne Agersnap (SF), 2009-10-30:
Jeg skal tale her på vegne af mit partis ordfører, som ikke kan være til stede.
SF kan støtte lovforslaget.
Vi kan have forskellige meninger om værnepligten og om krigen i Afghanistan, men det er sikkert, at de unge mennesker, som sendes af sted, skal have den bedst mulige beskyttelse, både når de er dernede, og når de vender hjem igen til deres civile arbejde, så SF kan således støtte lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2009-10-30:
Det lovforslag, vi behandler nu, er et lovforslag, der er til gavn for de danske soldater og de danskere, der er udsendt i FN-tjeneste.
Det har hidtil været sådan, at hvis man var ansat ved militæret og udsendt i FN-tjeneste, kunne man få orlov, men hvis man indgik en rådighedskontrakt, når man var hjemsendt, kunne man ikke få orlov fra sit civile job.
Det er det, det her lovforslag retter op på.
Hvis man skal udsendes f.eks. til Afghanistan, hvilket er højaktuelt, skal man selvfølgelig meddele sin arbejdsgiver, at man bliver sendt ud, man skal meddele arbejdsgiveren, at man indgår en rådighedskontrakt, og man skal meddele det til arbejdsgiveren, når man vender tilbage.
Og det skal selvfølgelig ske med et varsel, 14 dage før man vender tilbage.
Man skal også, senest 14 dage efter at man har indgået en rådighedskontrakt, meddele sin arbejdsgiver dette.
Gør man ikke det, overholder man ikke de forpligtelser, er arbejdsgiveren ikke forpligtet til at give vedkommende orlov.
Dansk Folkeparti synes, at det er et rigtig godt forslag.
Det giver den sikkerhed for at det personel, som bliver sendt ud, har et job, når det vender hjem igen, så Dansk Folkeparti kan varmt anbefale, at det her forslag bliver vedtaget.
Mike Legarth (KF), 2009-10-30:
Lovforslaget er jo, som det er blevet nævnt, et led i aftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti om forårspakke 2.0, altså skattereformen.
Forslaget har fortrinsvis til formål at gennemføre en række ændringer i momssystemet, som allerede er vedtaget i EU.
Med det her forslag indfører vi en meget høj grad af forbrugslandsbeskatning for grænseoverskridende salg af ydelser.
For at undgå at leverandører af ydelser skal momsregistreres og indbetale moms i alle lande, hvor de har kunder, foreslås samtidig gennemført regler om, at køberne skal indbetale momsen, den såkaldte omvendte betalingspligt.
Det gælder ikke de private købere, men altså kun for erhvervslivet.
For at hindre momskarruseller i forbindelse med handel med CO2-kvoter og CO2-kreditter foreslås det endvidere, at indenlandsk handel med CO2-kvoter og CO2-kreditter omfattes af den omvendte betalingspligt.
Derudover og som det sidste indeholder forslaget desuden forslag til et nyt og forbedret system til, hvordan virksomheder, der har momsbelagte udgifter, altså indkøb i andre lande, hvor de ikke er registreret, kan søge om godtgørelse af momsen i købslandet.
Og så foreslås der regler, der i højere grad end i dag er baseret på elektronisk ansøgning om godtgørelse.
Jeg vil så ikke gå ind i en debat med Socialdemokratiet om champagne- og rødvinsreform og alt muligt andet, men bare tørt konstatere, at skattereformen gør Danmark rigere, skærper vores konkurrenceevne og giver os mulighed for bedre velfærd på langt sigt.
Det er fredag formiddag, så jeg vil vente med at tage den debat til et senere tidspunkt.
Hanne Agersnap (SF), 2009-10-30:
Som det allerede er blevet sagt, gennemføres der med forslaget en række ændringer i momssystemet, som er vedtaget i EU.
Lovforslaget er desuden en del af skatteaftalen mellem regeringen og DF.
Med forslaget indføres omvendt betalingspligt for moms, sådan at det er køberne og ikke sælgerne, der skal indbetale momsen.
Det gælder dog ikke for private købere.
Dertil er der bestemmelser om kontrolsystem, indberetning, godtgørelse af momsudgifter og svigbekæmpelse.
Alle dele af forslaget er gode.
Den omvendte betalingspligt er et meget fornuftigt princip.
Det overlader momsopkrævningen til egne myndigheder, når en dansk virksomhed har købt underleverancer i udlandet.
Dertil kommer, at med omvendt betalingspligt for CO2-kvoter og CO2-kreditter undgår man momskarruseller og svig med momsindbetalinger.
Det er et positivt forslag, og høringssvarene er også altovervejende positive.
Der er dog et problem med starttidspunktet, altså om det kan nås.
Momsindbetalingen ligger sådan ret grundlæggende i virksomhedernes systemer, så det kan være, at vi er nødt til at kigge på, hvornår loven skal træde i kraft.
Problemet er jo, at det er en del af skatteaftalen, og vi er ikke glade for provenuanvendelsen i skatteaftalen, men selvstændigt er forslaget et positivt forslag.
Mikkel Dencker (DF), 2009-10-30:
Lovforslaget her omhandler en række ændringer af primært momsloven og indgår så også samtidig som en del af udmøntningen af forårspakke 2.0, altså den aftale mellem Dansk Folkeparti og regeringen, som ofte bliver benævnt skatteaftalen.
Ændringerne vedrørende momsen stammer for en stor dels vedkommende fra nogle beslutninger, der allerede er taget i EU.
I Dansk Folkeparti er vi jo ikke videre begejstrede for EU i alle sammenhænge, men i den her sammenhæng, hvor det handler om nogle ændringer af systemet, synes vi, det lyder ganske fornuftigt.
Desuden er der også elementet om, hvordan man undgår momskarruseller i forbindelse med handel med CO2-kvoter, og der prøver man, som nogle af de andre ordførere allerede har været inde på, at imødegå de her momskarruseller og altså en form for momssvindel, ved at man indfører den omvendte betalingspligt, som man allerede kender fra en del andre områder.
Det lyder ganske fornuftigt, og vi får samtidig dæmmet op for noget potentiel svindel fremover og får taget højde for noget svindel, som måske allerede har fundet sted.
Vi kan støtte lovforslaget her.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-10-30:
Da Venstres ordfører på forslaget, hr. Jacob Jensen, ikke har mulighed for at være her, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Lovforslaget er et led i aftalen af 1. marts 2009 mellem regeringen og Dansk Folkeparti om forårspakke 2.0.
Forslaget er ganske teknisk, men har som hovedformål at gennemføre en række ændringer til momssystemet, som er vedtaget i EU.
Der foreslås bl.a. indført en såkaldt forbrugslandsbeskatning på grænseoverskridende salg af ydelser.
Leverandører af ydelser skal i dag lade sig momsregistrere og indbetale moms i alle de lande, hvor de har kunder.
For at undgå dette foreslås det, at køberen af ydelsen skal indbetale momsen som en såkaldt omvendt betalingspligt.
Efter momslovens almindelige bestemmelser er det sælgeren, der skal indbetale salgsmoms, mens køberen, afhængig af sin fradragsret, kan fratrække købsmoms.
Omvendt betalingspligt bevirker, at det er køberen af en vare eller en ydelse, der skal afregne salgsmomsen.
Den omvendte betalingspligt skal dog ikke omfatte private købere.
I forbindelse med handel med CO2-kvoter og CO2-kreditter kan der opstå mulighed for momskarruseller; derfor foreslås, at indenlandsk handel med CO2-kvoter og CO2-kreditter omfattes af den omvendte betalingspligt.
For Venstre er det vigtigt, at vi har et vandtæt og sikkert momssystem.
Samtidig er det vigtigt, at virksomhederne let kan operere hen over grænserne uden unødige administrative hinndringer som f.eks. registrering i forskellige lande.
Høringssvarene fra erhvervsorganisationer har da også været overvejende positive, og Venstre kan således støtte forslaget.
Inger Støjberg (V), 2009-10-30:
Altså, hensigten med lovforslaget har jo været at udvide lovens anvendelsesområde for de grupper af personel, der ikke er omfattet af den gældende lov, så de netop bliver omfattet af lovens beskyttelsesbestemmelser, når de indgår en kontrakt med forsvaret, det har ikke været intentionen at ændre lovens indhold.
Jeg synes så også, at det må være sådan, at der skal påvises et specifikt problem, hvis hele spørgsmålet om bevisbyrden skal fraviges, og derfor ser jeg ikke på nuværende tidspunkt, at det forhold skal ændres.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-10-30:
Der er forskel, siger ministeren.
Men hvad enten det er fredstid eller det ikke er fredstid, bliver de sendt ud, hvor der er utrolig meget brug for, at de kommer ud og hjælper de her mennesker, som er i nød – det kan være på grund af en krig eller en tsunami.
Så for mig at se er det bare sådan, at vi her har nogle folk, der går ud og yder en eller anden stor bistand til nogle andre mennesker.
Noget helt andet er, at hvis vi nu i løbet af udvalgsbehandlingen finder ud af, at der er problemer med bevisbyrden omkring afskedigelse, er ministeren så klar til at gå ind og ændre der?
Hvis vi finder nogle eksempler frem og ministeren kan se, at her er en problemstilling, vil ministeren så gå ind og tage det initiativ?
John Dyrby Paulsen (S), 2009-10-30:
Regeringen kalder det ganske vist en forårspakke, men der er nu ikke meget forår i den aftale, så jeg foretrækker ordet rødvinsreform.
Formålet er fortrinsvis at gennemføre en række ændringer i momssystemet.
Det er ændringer, der allerede er vedtaget i EU-systemet, og det er isoleret set ganske, ganske udmærket.
Den her omvendte betalingspligt vedrørende momsforpligtelser er noget, man måske i virkeligheden burde kigge på i andre sammenhænge, og som man også med fordel kunne benytte i andre sammenhænge, men jeg er enig med ordføreren fra Venstre i, at det i den her sammenhæng er ganske udmærket – det er et fornuftigt tiltag.
Specielt vedrører lovforslaget jo de her CO2-kvoter og CO2-kreditter, og det er jo sådan på skatteområdet, måske i virkeligheden særligt på momsområdet med de her momskarruseller, at ligesom vand altid løber nedad, så er der nogle, der, hvis der er et hul på de her områder, udnytter det, og det skal jeg lige love for er sket på det her område.
Derfor er det kun glædeligt, at vi nu forsøger og i hvert fald bidrager til at lukke nogle af de værste huller, og det gør det her lovforslag.
Så også på den måde er det udmærket.
Også det nye og forbedrede system om, at virksomheder, der har momsbelagte udgifter, ikke skal registrere dem, men søge om godtgørelse af momsen i købslandet, er udmærket.
Det er ganske fornuftigt, at der også i dag eller nu bliver indført en elektronisk ansøgning om godkendelse; det gør det hele noget nemmere.
Så alt i alt er det et udmærket lovforslag, der indeholder mange rigtig gode elementer, men, men der er et problem.
Problemet er, at provenuet ved det her lovforslag på 275 mio. kr. årligt – og det er mange penge – allerede er aftalt brugt mellem regeringen og Dansk Folkeparti i rødvinsreformen.
Det er klart, at vi Socialdemokrater har svært ved at blåstemple de skattelettelser til de højestlønnede, som rødvinsreformen indeholder, og derfor vil vi, på trods af at det ellers er et godt lovforslag med hensyn til selve lovændringen af momsdelen, stemme blankt til det her lovforslag, med henvisning til at provenuet allerede er brugt i rødvinsreformen.
Inger Støjberg (V), 2009-10-30:
Når det gælder beredskabsloven, rummer den i dag mulighed for at indsætte redningsberedskab i udlandet i fredstid i tilfælde af katastrofer.
Så der er altså den forskel, at nogle bliver indsat i fredstid, og der er så også den forskel, at frivillige i beredskab typisk kun udsendes for kortere perioder – det kan være 2-3 uger – og det har ikke givet nævneværdige problemer i forhold til de respektive arbejdsgivere.
Derimod er det jo sådan, at de typiske udsendelsesperioder for forsvarets personel er på de der omkring 6 måneder.
Så derfor er der stor forskel på de to grupper.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-10-30:
Jeg vil spørge ministeren, om vi ikke er enige om, at deltagelse i katastrofebistand, f.eks. ved naturkatastrofer, også bør betragtes som en samfundsopgave på lige fod med deltagelse i militære operationer.
Og hvis vi er enige om det, vil jeg sige, at lønmodtagere, som bidrager hertil, vel derfor også burde beskyttes på samme måde som dem, der bliver sendt ud.
Inger Støjberg (V), 2009-10-30:
Først og fremmest vil jeg gerne takke for den meget brede tilslutning til lovforslaget om ændring af værnepligtsloven.
Derfor er det også efter min opfattelse påkrævet, at de nye grupper af personel bliver omfattet af den beskyttelse mod afskedigelse, som efter den gældende lov tilkommer værnepligtige og udsendte til FN-tjenester.
Selv om jeg ikke er bekendt med, at der hidtil har været problemer med, at udsendte af forsvaret har mistet deres job på grund af deres varetagelse af forsvarsmæssige opgaver, er det efter min mening vigtigt, at retsgrundlaget er på plads, så der ikke er nogen, der risikerer at miste deres job som følge af en udsendelse.
Som det fremgår af høringen af lovforslaget, er det over en bred kam blevet mødt med opbakning og støtte fra arbejdsmarkedets parter.
Jeg er glad for, at såvel arbejdsgivere som lønmodtagere kan tilslutte sig, at lovens anvendelsesområde udvides, så alle, der udsendes af forsvaret, har samme rettigheder i forhold til et eventuelt civilt job.
Jeg kan så også forstå, at lovforslaget giver anledning til nogle spørgsmål, og dem er jeg helt sikker på at vi kan få besvaret under udvalgsbehandlingen.
Frank Aaen (EL), 2009-10-30:
Som andre har været inde på, er det her en del af det eksisterende forsvarsforlig, som Enhedslisten ikke er en del af og ikke ønsker at være en del af.
Det taler jo imod, at vi skal støtte forslaget.
Det taler absolut også imod, at vi skal støtte forslaget.
Men vi har alligevel taget den tilgang til forslaget, at det her går ud på at beskytte nogle lønmodtageres rettigheder og muligheder ved at kunne tildele dem en ret til orlov, og det er baggrunden for, at vi så alligevel støtter forslaget, men også gerne vil have det udvidet.
Jeg er helt enig i det, hr. Niels Helveg Petersen sagde før, og som fagforeningen for soldaterne har fremført, nemlig at det her også skal gælde dem, der bliver udsendt i beredskabsøjemed.
Vi vil gerne stille det spørgsmål under udvalgsarbejdet, om der er andre former for samfundstjeneste, som vi sender folk ud i, og hvor mennesker har brug for den samme beskyttelse for at kunne komme tilbage til deres job som den beskyttelse, der gælder, hvis vi sender folk ud på en FN-mission eller sender dem ud i en eller anden form for krig. Så vi er altså indstillet på at støtte forslaget, men vi er absolut også indstillet på at udvide det til at gælde andre grupper, som man kan sammenligne med, og som også har krav på at kunne komme tilbage til et arbejde og ikke komme tilbage til arbejdsløshed.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-10-30:
Da mit partis arbejdsmarkedsordfører, hr. Morten Østergaard, er forhindret i at være til stede, skal jeg på Det Radikale Venstres vegne udtrykke min varme støtte til forslaget, som er en aldeles rimelig lovgivning til gavn for de unge, der melder sig, og som bliver udsendt.
Jeg undrer mig lidt over, at forslaget først kommer nu.
Det er jo i hvert fald på nogle punkter en udmøntning af det gamle forsvarsforlig fra 2005, og det er lidt ejendommeligt, at det kommer her i slutningen af forligsperioden, efter et nyt forlig er aftalt.
Men bortset fra det er det et udmærket forslag, og jeg har kun et spørgsmål til ministeren.
Som det fremgår af høringssvarene, har der været anført, at også beredskabspersonel skulle omfattes af denne ordning.
Det synes jeg personligt lyder meget rimeligt.
Jeg vil gerne under udvalgsarbejdet have det belyst nærmere og også gerne høre ministerens umiddelbare kommentarer til, hvorfor beredskabspersonellet ikke er omfattet af lovgivningen.
Knud Kristensen (KF), 2009-10-30:
L 42 om værnepligtsorlov har alene det formål at udvide lovens anvendelsesområde.
Alle lønmodtagere, som indgår kontrakt med forsvaret og udsendes til operationer i udlandet, bliver omfattet af loven, så de er beskyttet mod afskedigelse fra deres civile job.
Jobbet, som vores udsendte påtager sig, er af stor vigtighed for sikkerheden i verden, og derfor er lovforslaget rigtig godt for de soldater, som det handler om.
Det er vigtigt, at udsendte til f.eks. Afghanistan kan tage af sted uden at skulle have spekulationer om, om de måske vil blive opsagt i deres civile job – de skal end ikke have tanken med den usikkerhed, der kunne ligge heri.
Den usikkerhed bliver med det her lovforslag elimineret, og Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.