runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Josephine Fock (ALT), 2016-03-18:
Tak til ordføreren.
Men nu nævner ordføreren, at Dansk Folkeparti godt kunne forestille sig at have mere statslig overvågning.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-18:
Jo, det kan godt være, at der er en trussel, der varer mange år frem.
Det håber jeg ikke, men det er absolut en mulighed.
Det, der foregår på den anden side af vinduet her i dag, er, at mange overtræder reglerne – nogle gør det formentlig helt bevidst, andre ubevidst – men hvad der er endnu mere frygteligt, er, at man, fordi reglerne er, som de er nu, så bare vender ryggen til.
For man vil jo dybest set gerne have de her billeder.
Der håber jeg at ordførerens parti vil være med til at kigge på at lave nogle regler, der sikrer, at vi har snor i, hvad det er, der foregår ude på den anden side af døren, så vi på baggrund af den principielle diskussion, vi får, er sikre på, at reglerne overholdes, så vi både kan fange terrorister, men også kan værne om privatlivet i det offentlige rum.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-18:
Og tak til ordføreren.
Ordføreren må lige rette sin udtalelse om, at alle partier er enige om, at det indre marked er en god ting.
Kan ordføreren forklare mig, hvorfor det er en opgave for Folketinget at understøtte høje priser på sommerhuse?
For det bliver jo konsekvensen af at åbne for, at udlændinge kan købe sommerhuse.
Det er det første spørgsmål.
Kan ordføreren forklare mig, om den økonomiske logik er til stede i, at man lader udlændinge købe sommerhuse?
Hvordan skulle det fremme væksten?
Der er to muligheder.
Den ene er, at den udenlandske ejer kommer meget sjældnere end en dansk ejer - det er ikke noget, der fremmer væksten – og den anden mulighed er, at udlændingen lejer sommerhuset ud, hvorefter gevinsten går ud af Danmark.
Christina Egelund (LA), 2016-03-18:
Tak for det.
Det er jeg bekendt med at Enhedslisten ikke er tilhænger af – dog af principperne om fri handel, men ikke på den måde, som EU har indrettet det.
Er det Folketingets opgave at sikre højere priser på sommerhusene? spørger ordføreren.
Nej, det er ikke Folketingets opgave.
Jeg mener, det er Folketingets opgave at sikre, at vi har et frit marked.
For et af grundvilkårene, en af grundforudsætningerne for vækst er, at man har et velfungerende marked, hvor aktørerne agerer så frit som muligt.
Det er min grundlæggende, principielle holdning, at hver gang vi fra politisk hold sætter regulering ind på markedet, hæmmer det væksten.
Og jeg tror nok, jeg kan hilse at sige fra de 12.522 familier, som i dag har deres sommerhus til salg, at de ville synes, det var vældig godt, hvis de kunne få solgt deres sommerhus, uanset om det så var til en tysker eller en svensker.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-18:
Det vil de sikkert synes, men det siger jo sig selv, og ellers har jeg helt misforstået Liberal Alliances økonomiske tænkning, at hvis der kommer flere købere på sommerhusmarkedet, stiger priserne – så enkelt er det jo – hvilket vil gøre, at det bliver sværere for en dansk familie at købe et sommerhus.
Jeg kan slet ikke se logikken i, at Folketinget på nogen måde skulle understøtte sådan en udvikling.
Jeg fik ikke svar på mit andet spørgsmål.
Christina Egelund (LA), 2016-03-18:
Jeg tror ikke, at det er nyt, at Liberal Alliances og Enhedslistens økonomiske tænkning ikke flugter fuldstændig.
Det er da ikke nogen hemmelighed, at hvis man udvider efterspørgslen, vil priserne formentlig stige i nogle dele af landet.
I andre dele af landet vil det så betyde, at folk måske kunne sælge deres sommerhuse uden at lide et økonomisk tab ved det.
Hvis det endelig er sådan, at priserne vil stige voldsomt, og at efterspørgslen vil stige meget kraftigt, er der jo det, synes jeg, positive udfald af det, at man kan bygge flere sommerhuse.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-18:
Ordføreren dedikerer en meget stor del af ordførertalen til at tale om fakta og antagelser: forskellen på, hvad nogle siger fra talerstolen som et trosspørgsmål, og hvad der rent faktisk er fakta i debatten.
Det tror jeg sådan set heller ikke selv.
Men ordføreren må jo forstå, at forslaget i et omfang vil være uigenkaldeligt.
Vedtager man det her, åbner man op for noget, der ikke lige er til at lukke igen.
Derfor vil jeg gerne spørge, om ordføreren ud fra faktuel viden, som ordføreren må være i besiddelse af, kan garantere, at sommerhuse ikke vil stige voldsomt i pris; om ordføreren kan garantere, at det her ikke vil lukke nogle af de her samfund ned, som vi er i gang med at bygge op ved hjælp af stærkere kystturisme og andet.
Der er en lang række usikkerheder i det her.
Kan ordføreren med hånden på hjertet og med styr på fakta helt afvise, at nogle af de her ubehagelige ting, der kunne ske, vil blive til virkelighed?
Christina Egelund (LA), 2016-03-18:
Som jeg også sagde til spørgeren fra Enhedslisten: Nej, jeg kan ikke garantere, at priserne ikke vil stige i nogle dele af Danmark.
I andre dele af Danmark vil det formentlig få den konsekvens, at sommerhuspriserne igen kommer op på et niveau, så mennesker kan få dem solgt uden tab til følge.
Det er tilfældet for rigtig mange sommerhusejere i dag, at de de facto er stavnsbundet til deres sommerhuse, fordi de ikke kan sælge dem til den pris, som de har givet for dem.
Men selvfølgelig – det tror jeg også at spørgeren er klar over – er der en risiko for, at prisen stiger, hvis man udvider efterspørgslen.
Så er det bare, jeg siger, at hvis det er konsekvensen, kan der ske det positive, i hvert fald i Liberal Alliances optik, at der vil skabes grobund for vækst, f.eks. i form af øget byggeri af sommerhuse.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-18:
Tak for det.
Igennem længere tid har vi i folkestyret haft brug for en principiel debat om overvågning.
Overvågningsdebatten raser efterhånden alle steder – det kan være på internettet; det er overvågning af vores gader og veje, gågader og meget andet.
De tider, vi står over for, giver nogle helt exceptionelle muligheder for overvågning.
Samtidig opstår nye trusler, og det kalder selvfølgelig også på handling.
Men de nye ting betyder, at vi har brug for en principiel debat om, hvordan vi vil overvåges, og hvordan vi vil overvåge det offentlige rum.
Overvågningsdebatten har i mange år været ubekvem.
Selv om det er en gammel debat, har den i mange år været ubekvem; noget, som politikere fra mit synspunkt har forsøgt at undgå at diskutere, fordi det har virket farligt, det har virket grænseoverskridende, og derfor har man udsat den.
Jeg synes derfor, at tiden er kommet til, at vi her i Folketinget finder ud af, hvad regeringens overvejelser er i forhold til overvågning af det offentlige rum, men jo også, hvad Folketinget mener helt grundlæggende om det her emne i forhold til de nye trusler, som folkestyret er stillet over for, med hensyn til terror, med hensyn til utryghed og mange andre facetter.
Det skylder vi hinanden, og det skylder vi danskerne.
Derfor har jeg indkaldt til den her forespørgselsdebat.
Jeg glæder mig til at høre regeringen, og jeg glæder mig til at høre buddene fra Folketingets partier.
Søren Pind (V), 2016-03-18:
Dagens forespørgselsdebat drejer sig om tv-overvågning i det offentlige rum.
Det er et emne, som ofte er genstand for debat, og som der er mange forskellige holdninger til.
For mig er det vigtigt at slå fast, er det er vigtigt for regeringen at skabe tryghed for borgerne.
Det indebærer bl.a., at politiet skal have de fornødne og rimelige redskaber, så politiet kan opklare forbrydelser.
Tv-overvågning kan være et nyttigt redskab i kampen mod kriminalitet.
Det så vi bl.a. under terrorangrebet i København i februar i fjor.
Men tv-overvågning kan også være et indgreb i den enkelte borgers frihed.
Som reglerne er i dag, har offentlige myndigheder i ret vidt omfang adgang til at foretage tv-overvågning på offentlige steder.
Kommuner og andre myndigheder kan foretage tv-overvågning med henblik på at beskytte offentlig ejendom såsom skoler, daginstitutioner, rådhuse, busser og biblioteker mod kriminalitet.
Desuden kan kommuner med henblik på at fremme tryghed foretage tv-overvågning af offentlige steder, som ligger i nær tilknytning til et område, der efter tilladelse fra politiet tv-overvåges af boligorganisationer.
Politiet kan foretage tv-overvågning på offentlige steder, når tv-overvågningen vurderes at være saglig og proportional i forhold til den opgave, som politiet skal løse.
Politiet foretager f.eks. tv-overvågning på Strøget i København og i Jomfru Ane Gade i Aalborg.
For så vidt angår privates adgang til at foretage tv-overvågning, er det i dag sådan, at tv-overvågningsloven indeholder et forbud mod, at private foretager tv-overvågning af områder, som benyttes til almindelig færdsel.
Loven indeholder imidlertid også en række undtagelser til det pågældende forbud.
Det er bl.a. tilladt for private at foretage tv-overvågning af tankstationer og fabriksområder, overdækkede butikscentre og pengeautomater.
Desuden må pengeinstitutter, spillekasinoer, hoteller og restauranter samt butikscentre og butikker, hvorfra der foregår detailsalg, foretage tv-overvågning af egne indgange og facader m.v.
Herudover kan boligorganisationer og foreninger efter tilladelse fra politiet foretage tv-overvågning af et boligområde og arealer, som ligger i direkte tilknytning hertil, når overvågningen er væsentlig af hensyn til kriminalitetsbekæmpelse.
Det er regeringens opfattelse, at den afvejning, som den nugældende adgang til at foretage tv-overvågning er udtryk for, er fornuftig.
Regeringen har derfor ikke tænkt sig at iværksætte statslig tv-overvågning af alle centrale lokaliteter i landets storbyer.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-03-18:
Jeg vil gerne takke DF's ordfører for at rejse den her debat.
Ordføreren sagde, at vi har brug for en principiel debat om videoovervågning, og det synes jeg er helt rigtigt, uagtet at vi sikkert ser forskelligt på, hvad der skulle komme ud af det.
Men det er en vigtig principiel debat, så det vil jeg gerne takke for.
Jeg vil høre, om ordføreren er bekendt med Det Kriminalpræventive Råds syv principper for tv-overvågning, og hvis han er det, om han så mener, at de i hvert fald som principper er dækkende for det, som han og DF ønsker sig.
Og det er selvfølgelig også helt i orden, for nu trækker jeg det jo lige op af lommen.
Men jeg synes, at det er nogle gode principper, som kan udmøntes meget forskelligt, og nogle af dem – jeg skal ikke liste dem alle sammen op – handler bl.a. om proportionalitet, gennemsigtighed, ansvarsbevidsthed og uafhængig kontrolinstans osv.
Jeg synes ikke, jeg har hørt noget i ordførerens tale, der går imod det – nu er det selvfølgelig også lidt fluffy – men når ordføreren henviser til en terrortrussel, vil jeg gerne spørge: Kan det ikke være en meget langvarig og måske for evigt eksisterende trussel, og vil det ikke gøre, at proportionaliteten så at sige bliver elastik i metermål?
Preben Bang Henriksen (V), 2016-03-18:
Det er ikke altid, politiet i Danmark lige udsteder bøder.
De har gudskelov en vis fingerspidsfornemmelse for, hvad der giver den mest præventive effekt, og det vil de givet også have i de her situationer.
Jeg da helt sikker på, at man sagtens kunne forestille sig en løsning, hvor de sagde, at der skulle rettes ind, og at hvis det ikke skete, faldt der brænde ned.
Jeg tror, vi alle sammen har prøvet at blive taget uden cykellygte, hvor det så har været konsekvensen og i øvrigt haft en udmærket præventiv virkning.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-18:
Tak for et klart svar.
Men det vil jo i forbindelse med den terrorsag, der er nu, betyde, at tre ud af fire kameraer så vil være ikkeeksisterende, altså at de billeder simpelt hen vil være væk.
For hvis politiet havde været der, havde man jo rettet ind i forhold til det.
Det havde måske været meget problematisk i sådan en sag.
Så spørgsmålet er: Ville det ikke være bedre, at Folketinget lavede nogle nye regler, altså sørgede for at revidere dem, så man kunne gå lidt længere, men hvor man samtidig med en god mavefornemmelse kunne kræve, at folk rettede ind efter reglerne, fordi lov var lov?
Mai Mercado (KF), 2016-03-18:
Danskernes tryghed ligger Det Konservative Folkeparti meget på sinde.
Man skal kunne gå trygt og frit på gaden i Danmark uden at frygte vold og overgreb.
Derfor har vi som udgangspunkt ikke noget imod, at der er overvågning på visse steder.
Det kan give god mening på steder, hvor der er meget kriminalitet, og vi har set eksempler i boligforeninger, hvor videoovervågning har haft en positiv virkning på kriminaliteten, der er faldet.
Offentlige myndigheder har allerede i dag god adgang til at kunne foretage tv-overvågning på offentlige steder, og det er vi helt med på ofte kan være helt fornuftigt.
Men i kampen for tryghed skal vi ikke sætte os selv i fængsel ved at overvåge alle på ethvert sted.
For nogle år siden var jeg på en udvalgsrejse til England i en forstad til London, hvor jeg stiftede bekendtskab med CCTV.
Da jeg var inde at se CCTV, var de meget optaget af, at de havde fundet en fyr, som havde drukket på gaden.
Ham fulgte de, sådan så de kunne få fat på ham.
Jeg må erkende, at jeg stillede nogle spørgsmål.
Jeg spurgte: Hvem overvåger så CCTV, der overvåger borgerne?
De svarede: Det har vi heldigvis en løsning på, for vi har jo nogle, der overvåger den her kontrolinstans.
Nå, sagde jeg så.
Hvem er det så, der overvåger dem, der overvåger borgerne?
Og der kom så ikke så meget svar.
Jeg må bare erkende, at det var en øjenåbner for mig at besøge CCTV i England.
Det var på ingen måde et system, jeg ønskede for danske storbyer.
Derfor mener jeg også, at det kan tage overhånd.
Vi mener ikke, at der skal iværksættes statslig tv-overvågning i landets storbyer.
De muligheder, vi allerede har i dag, er vi som udgangspunkt tilfredse med.
Søren Pind (V), 2016-03-18:
Jeg vil gerne takke Dansk Folkeparti for at have rejst den her forespørgselsdebat, som har givet Folketinget anledning til i en svær tid at diskutere, hvor grænserne går, mest specifikt i dag for tv-overvågning.
Men det er jo en diskussion, vi efter min opfattelse løbende bør have med hinanden som et sandt folkestyre for at finde ud af, hvor grænsen går for retssikkerhed og tryghed på den ene side og kriminelle, frihed og overvågning på den anden, og hvordan balancen mellem dem skal være.
Det er en vigtig diskussion.
Vi bliver nødt til at slå en pæl igennem noget, som fru Lisbeth Bech Poulsen var inde på i det citat, hun brugte, og som jeg synes var et godt citat, selv om jeg måske har en enkelt anke mod det.
Jeg er glad for det, når SF citerer justitsministeren.
Vi er et levende folkestyre, og vi forholder os løbende til situationen, som den er.
Men fordi tingene går en vej på et tidspunkt, betyder det ikke automatisk, at tingene bliver ved med at gå en vej.
Vi har faktisk mulighederne for i den her forsamling at liberalisere regler og ændre regler, hvis det er det, vi vil.
Det synes jeg er en vigtig pointe at erindre sig.
Det er vores ansvar, og derfor synes jeg, at de her debatter er vigtige.
Jeg synes måske godt, man kunne lægge i det citat, der var fra mig selv, at det bare er en uendelig udvikling imod noget.
Men sagen er jo den, at den her sag har mulighed for at ændre på det, hvis man vel at mærke vil, og det er et ansvar, vi skal huske at tage på os, og derfor er de her drøftelser vigtige.
Jeg har sådan set ikke så meget at føje til min tale, som jeg jo indledte med.
Så jeg åbner gerne for besvarelse af de spørgsmål, der måtte være, men det vigtigste ærinde var sådan set at takke Dansk Folkeparti for forespørgslen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-03-18:
Jeg synes også, at det er nogle rigtig spændende diskussioner, vi har.
Jeg synes, det var et rigtig godt citat, som jeg læste op, som justitsministeren er manden bag.
Justitsministeren har jo helt ret i, at man ikke kan have ét sæt regler, der skal gælde til evig tid, fordi verden forandrer sig.
Men jeg tror faktisk, at justitsministeren og jeg deler nogle grundsynspunkter om, at der er nogle værdier, som bliver nødt til at stå i en lidt længere periode end de næste par år, hvor alt muligt kan ske, nemlig nogle grundlæggende værdier om det enkelte menneskes ukrænkelighed, nogle liberale grundsynspunkter om retten til privatliv osv.
Det er synspunkter, som jeg tror vi faktisk deler.
Det er jo hele tiden en balancegang og et spørgsmål om, hvad man putter i hvilken vægtskål.
Så det var egentlig mere en kommentar til justitsministerens kommentar end et spørgsmål.
Søren Pind (V), 2016-03-18:
Jeg er fuldstændig enig, og det interessante er f.eks. ved mit parti, at vi altid i overvågningsspørgsmål deler os i tre.
De holdninger, som repræsenterer Folketinget, kan man rigeligt finde i Venstres folketingsgruppe.
Jeg tror ikke, at jeg går nogen for nær ved at afsløre, at de debatter, vi har, godt kan antage en karakter, hvor man kan høre, at Venstrefolk er folk, der altid helt selv personligt mener, at de har ret.
Det er sådan lidt en radikal syge i den sammenhæng, men for Det Radikale Venstres vedkommende er det naturligvis hele partiet, der har ret.
Den opdeling er sådan set basalt set delt op i tre.
Der er dem i Venstre, som mener, at overvågning er en naturlig nødvendighed for at forsvare samfundet mod kriminalitet.
Så er der dem, der er inderlig modstander af overvågning, fordi det er man af princip.
Og så er der den gruppe, jeg selv bekender mig til, som nødtvungent anerkender, at overvågning bestemt kan være nødvendig i nogle situationer, men hvor det så er retssikkerhedsgarantierne i den sammenhæng, domstolenes involvering i de spørgsmål, det, som fru Mai Mercado var inde på, overvågning af overvågeren, som bliver de afgørende, og den balance må vi jo løbende vurdere.
Så meget desto mere er den debat, vi har her i Folketingssalen, absolut genkendelig.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-18:
Tak for det, og tak til ministeren for at skitsere regeringens holdning.
Jeg skal bare lige være fuldstændig sikker på, at jeg har forstået det korrekt.
Mener regeringen, at den lovgivning, der er i dag, er, som den skal være, eller giver debatten her regeringen anledning til at foretage ændringer?
Søren Pind (V), 2016-03-18:
Regeringens udgangspunkt er, at den lovgivning, vi har for nærværende, er afbalanceret.
Men jeg er også nødt til at sige samtidig, at vi jo iværksætter et forsøg i hovedstadsområdet omkring kameraovervågning og et register i den sammenhæng, som jo sagtens kan give anledning til nogle nye overvejelser.
Vi lever i en tid, hvor der er forskellige overvejelser i forhold til de spørgsmål, som bliver rejst i den her sammenhæng.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-03-18:
Jamen ordføreren og jeg er jo enige om, at loven skal overholdes.
Men jeg mener, at vi har for meget overvågning i Danmark, og at vi skal gå ind og være meget mere specifikke og være meget mere konkrete, også så loven er nemmere at overholde.
For jeg er enig i, at det sikkert ikke er alle de ulovlige kameraer, som er opsat ulovligt med vilje.
Men hr. Peter Kofod Poulsen henviser til en konkret sag, nemlig den sag, der var med Omar El-Hussein for et år siden i København.
Jeg mener også, at vi skal være meget forsigtige med at henvise til en terrortrussel eller til en trussel, som mange selvfølgelig er meget bekymret over, fordi det kan være en varig tilstand.
Et af principperne i forbindelse med overvågning er jo proportionalitet, og at man har et konkret problem for øje, man gerne vil løse.
Så jeg forstår godt, hvad hr. Peter Kofod Poulsen siger, og jeg er med så langt, at loven skal overholdes, men med hensyn til midlerne til at lovliggøre kameraerne ser vi forskelligt på det.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-18:
Er det ikke paradoksalt, at man på den ene side som regering siger, at vi i hvert fald lever med reglerne indtil videre – de er nok ret gode, måske kan vi se på dem på et tidspunkt, når det her projekt er færdigt – og at man på den anden side, jo fornuftigt, vil jeg sige, i tilfælde af sådan en sag alligevel bruger mange af de billeder, der kommer fra kameraer, der er fuldstændig ulovlige?
Jeg synes, det er godt, at man tog dem ind.
Jeg synes, det er godt, at man brugte dem.
Jeg forstår bare ikke, hvorfor tiltag, der jo er til fælles bedste – i bestræbelsen på at gøre os alle sammen trygge – skal være så ildeset?
Er det ikke et stort paradoks, at man på den ene side fastholder nogle regler, som man på den anden side er nødt til at se bort fra for at kunne holde os trygge?
Det er da ikke en holdbar situation.
Eller er det?
Søren Pind (V), 2016-03-18:
Nu vil jeg sige noget, som meget nemt kan misbruges, men det håber jeg så ikke det bliver, og det mistænker jeg sådan set ikke ordføreren for at ville gøre.
Men min grundopfattelse i den sammenhæng er, at livet skal leves.
Vi kan regulere nok så meget, men der er også en virkelighed.
Livet skal leves.
Og i hvert fald lærer man som jurist, at det der med at skulle have fuldstændig firkantede regler for alting desværre er en umulighed.
Josephine Fock (ALT), 2016-03-18:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at tage ordet, for jeg synes, at ministerens redegørelse var fin, at ministerens tale var fin, så jeg følte mig oplyst, med hensyn til hvad ministerens holdning er.
Men grunden til, at jeg så alligevel gør det, er den insiderviden om, hvad der foregår i Venstres folketingsgruppe, for det syntes jeg alligevel var interessant.
Der havde jeg egentlig nok troet, at ministeren havde ligget på den fløj, der var inderlig imod overvågning, også i kraft af at ministeren selv har kaldt sig frihedsministeren.
Så egentlig er mit spørgsmål: Har ministeren skiftet holdning, efter at han er blevet minister, ud fra de informationer, han har fået som minister?
Eller har ministeren altid ligget der i den lidt kedelige midtergruppe?
Søren Pind (V), 2016-03-18:
Tænk, at Alternativet synes, at midten er kedelig.
Men jeg kan for mit eget vedkommende sige, at jeg altid har ligget i den gruppe.
Og hvorfor har jeg det?
Det er, fordi jeg ikke deltager i den moderne mistænkeliggørelse af vores tredeling af magten og de institutioner, som står bag den.
Mine oplevelser af danske myndigheder har i meget overvejende grad været positive.
Vi ved alle sammen, hvad der er sket i SKAT og sådan nogle steder, men det bliver jo blotlagt, vi får det drøftet, og vi forholder os til det.
Og ting bliver kontrolleret af uafhængige instanser, f.eks. domstolene.
Jeg mener, at det danske folkestyre er langt bedre end det, der præger den offentlige debat i øjeblikket.
Jeg erkender i en svær virkelighed, at sådan noget som en efterretningstjeneste er nødvendigt.
Og jeg erkender, at det for at bekæmpe det onde kan være nødvendigt – nu bliver det helt patetisk – at anvende det ondes midler.
Men det skal jo ske under kontrol.
Det skal ske i demokratisk sammenhæng.
Det skal ske i institutionel respekt.
Det har været det afgørende for mig, og det er lidt som det, jeg også sagde før til hr. Peter Kofod Poulsen: Livet skal leves.
Josephine Fock (ALT), 2016-03-18:
Jamen de betragtninger kan jeg langt hen ad vejen bakke op om.
Men for mig har der ligget noget i ordet frihedsministeren, og i hvert fald for mig selv ligger der i ordet frihed retten til at bevæge mig omkring i samfundet uden at blive overvåget, altså at gå ned ad Strøget uden at blive overvåget.
Og derfor er jeg selvfølgelig enig i, at der hele tiden er en afvejning, men for mig er ordet frihed også retten til at bevæge mig frit omkring uden eventuelt at blive overvåget af statslige myndigheder eller private aktører.
Så det er blot en kommentar.