runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (LA), 2014-06-03:
Men vi har jo ikke fundet den rigtige balance, og det er jo det, der kommer til udtryk på Bornholm i øjeblikket, hvor de står over for at skulle lukke slagteriet.
Det er jo ikke den rigtige balance, at man så står og siger: Nej, den offentlige sektor er så vigtig, at den må vi overhovedet ikke forestille os kan gøres en lille smule smartere, sådan at vi kunne få nogle penge fri og så bruge dem til at lette skatten netto for folk, der er i arbejde, sådan at man kan bevare arbejdspladserne.
Det vil sige, at statsministeren rent går ind og siger: Det vigtigste er den offentlige sektor, og den skal have den her bestemte størrelse.
Hvis man sætter spørgsmålstegn ved det, er det sikkert, fordi man vil lade børn ligge og dø af sult i gaderne.
Men det er jo ikke det, der er virkeligheden.
Det, der er virkeligheden, er at tage fat i f.eks. regeringens egen Produktivitetskommissions rapport, hvor man siger, at man godt kan gøre det lidt mere effektivt, lidt mere elegant i den offentlige sektor uden at forringe serviceniveauet.
Og de penge, vi så får fri der, kunne vi give til alle danskere i arbejde – en lettelse på 20.000 kr. om året og 40.000 kr. om året for en familie – og så ville arbejdspladserne være sikret.
Hvorfor ikke gå ind på den tankegang?
Hvorfor være så fanatisk i forsvaret af størrelsen af den offentlige sektor?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-03:
Den er så lidt grovere, for jeg bliver beskyldt for at sige, at hvis der er minusvækst, vil vi lade folk ligge og dø i gaderne.
Det har jeg vist aldrig sagt, og det mener jeg heller ikke.
Jeg mener, man vil få en ringere service i den offentlige sektor, og det vil man jo, hvis man bruger færre penge på det.
Meget i den offentlige sektor skal vi løse ved, at vi bliver dygtigere og effektiviserer, men jeg tror ikke, der er nogen tvivl om, at hvis man har nulvækst i den offentlige sektor, får man en ringere service.
Det er jo fair nok – som jeg har sagt mange gange – at Liberal Alliance mener, at man skal have en ringere service i den offentlige sektor.
Det er bare hverken min eller regeringens holdning.
Vi mener, at danskerne i de kommende år vil efterspørge lidt mere service.
Vi får flere ældre, vi har flere sygdomme, der kan behandles, og der er ikke noget, der tyder på, at det skulle blive billigere at drive den offentlige sektor, hvis man gerne vil have en bare lidt bedre service eller det samme serviceniveau.
Vi mener tværtimod, at man skal finde den rette balance mellem skattelettelser, som vi har givet nogle af, og det, at vi samtidig har råd til at udvikle vores velfærd.
Anders Samuelsen (LA), 2014-06-03:
Men det er jo bare notorisk direkte forkert i forhold til Produktivitetskommissionens egne anbefalinger, hvor de siger: Vi kan godt gøre det mere effektivt uden at forringe serviceniveauet.
Der må statsministeren da komme mig i møde; altså, det er faktisk det, der står i Produktivitetskommissionens anbefaling.
Så kan vi diskutere, om de penge, man får fri, skal bruges til yderligere at højne serviceniveauet i den offentlige sektor, bruge flere penge i den offentlige sektor, eller om vi skal bruge dem på at sænke skatten, så vi kan bevare arbejdspladserne i den private sektor.
Problemet er, at hvis regeringen ikke forlader den sliske, de nu er på vej ned ad, så mister man arbejdspladserne på Bornholm, ser det jo ud til.
Hvad skal folk så lave?
Så skal de på offentlig overførselsindkomst, og så stiger behovet for yderligere offentlige udgifter, og så er vi nødt til at hæve skatterne yderligere, hvis folk ikke skal ende med ikke at have penge mellem hænderne.
Det er den dårlige spiral, og det er den, vi skal vende.
Det ville da være utrolig progressivt og visionsrigt, synes jeg, at imødekomme de arbejdere på Bornholm, som nu frygter for at miste deres arbejdspladser, ved at sige: Prøv at høre, vi kan godt nøjes med at bruge 950 mia. kr. i den offentlige sektor i stedet for 1.000 mia. kr.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-06-03:
For vi taler altså om et selskab, som i den grad er støttet gennem skattekroner, indirekte gennem landbrugsstøtten, og som har et meget, meget stort overskud, og som alligevel siger: Vi vil nu true med at nedlægge slagteriet, hvis ikke I går ned i løn.
Jeg synes da, det er et ret simpelt spørgsmål at stille til statsministeren, nemlig: Mener statsministeren, at det er et udtryk for rimeligt samfundssind?
Er det en okay opførsel?
Er det noget, statsministeren synes er værd at støtte?
Man kan sige, at når det kommer til at kritisere bunden af samfundet, er man jo normalt ikke bange for at lægge fingrene imellem –
Dovne Robert fik mange hug med på vejen, og det var der også grund til.
Men når så toppen af samfundet, erhvervslivet, ikke opfører sig ordentligt – og jeg synes ikke, at det, der foregår her, er ordentligt – så kunne jeg ønske, at regeringen og statsministeren også kunne kalde en spade for en spade, eller rettere kunne kalde grådighed og utaknemmelighed for det, det er, nemlig grådighed og utaknemmelighed.
Statsministerens egen partifælle, nemlig borgmesteren på Bornholm, Winni Grosbøll, har jo faktisk været meget skarp.
Hun har åbent sagt, at hun mener, at man fra Danish Crowns side bruger den lokale konflikt i et spil, der handler om at presse lønnen på andre slagterier.
Er statsministeren enig med den bornholmske borgmester i det udsagn?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-03:
Fru Johanne Schmidt-Nielsen har fuldstændig ret i, at der jo nogle gange går så meget Christiansborg i den, at vi også glemmer, at der er virkelige mennesker, som står i en meget vanskelig situation, og det gør de på Bornholm lige her og nu.
Jeg er ikke i tvivl om, at hvis Danish Crown lukker på Bornholm, får det vidtrækkende konsekvenser, ikke bare for de medarbejdere, som hver eneste dag går derind, men også for det omkringliggende samfund.
Så det er en alvorlig situation, der nu er på Bornholm.
Derfor synes jeg, det er helt afgørende, at man bruger alle muligheder for at søge en løsning på det her, og jeg er derfor også rigtig glad for, at parterne har givet hinanden noget ekstra tid til at finde en løsning.
Jeg håber meget på, at de finder sammen om en konstruktiv løsning, der kan bære.
Fru Johanne Schmidt-Nielsen siger, at hun på den ene side godt kan forstå, at man ikke skal blande sig, men på den anden side vil hun gerne have, at jeg alligevel blander mig lidt.
Der tror jeg at man er nødt til at vælge, hvilket ben man ligesom står på her.
Jeg tror ikke, det er gavnligt for denne konflikt, hvis vi politikere går ind og blander os.
Vi holder vejret lige i øjeblikket.
Vi er dybt optaget af den her situation.
Vi håber, at parterne kan finde en løsning, men jeg tror ikke, at det nytter noget med hensyn til at bevare de her arbejdspladser, at politikerne går ind og er opfindsomme i den her situation.
Der er jo rigtigt, at der er startet en diskussion om den nye kommissionsformand.
I det hele taget er det en brydningstid i EU i øjeblikket.
Og det er jo ikke sådan, at Danmark kommer ned med ultimative krav og siger, at den og den vil vi ikke støtte.
Det er ikke sådan, vi arbejder.
Den måde, vi arbejder på, er, at vi fremlægger vores prioriteter, og så går vi efter de prioriteter, vi har i EU.
Den diskussion er vi ikke færdige med i Folketinget.
Den skal vi selvfølgelig have i Folketinget, men for mig og regeringen er det først og fremmest vigtigt, at vi finder en person til Kommissionen, som vil holde sammen på de 28 lande.
Det betyder så også, at vi måske skal støve nogle af de gamle principper af, for vi skal nok også tage nærhedsprincippet særdeles alvorligt i de kommende år.
Jeg er helt sikker på, at det nærhedsprincip, der har været i traktaterne gennem rigtig mange år, stadig har en meget stor relevans i de her år, og det betyder selvfølgelig, at vi i EU skal arbejde med de ting, som giver bedst mening på europæisk plan og giver merværdi på europæisk plan, men at EU selvfølgelig ikke behøver at blande sig i alt.
Som jeg har sagt tidligere, har vi en traktat, men det er jo ikke sådan, at man behøver at afsøge alle afkroge af traktaten for at finde på nye initiativer, så nærhedsprincippet er meget vigtigt.
Man skal holde sammen på de 28 lande.
Nærhedsprincippet er en af de ting og prioriteter, vi har for fremtidens europæiske samarbejde.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-03:
Vi står over for en enormt stor opgave i vores folkeskole.
10.000 elever, som tidligere har gået i specialskole, skal nu ind i den almindelige folkeskole.
Det er en rigtig god idé, for det betyder, at de får mulighed for at være en del af fællesskabet i vores folkeskole og kommer væk fra specialundervisning.
Men der er jo rundtomkring i landet store problemer forbundet med den her opgave.
Det er gået for stærkt enkelte steder, og vi har hørt skrækeksemplerne, og mange forældre oplever, at hjælpen til deres børn, der har behov for ekstra støtte, ikke er god nok.
Det går ud over både de elever, der var der i forvejen, og de børn, der nu skal inkluderes.
Og i en ny undersøgelse, som Danmarks Lærerforening har lavet, lyder et af spørgsmålene: Vurderer du, at de inkluderede elever i dine klasser får det undervisningstilbud, de har krav på?
Der svarer alarmerende 82 pct. af lærerne nej.
Hvad er statsministerens svar til de forældre, som oplever, at deres børn ikke får den støtte, de har brug for?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-03:
Først og fremmest vil jeg sige lidt generelt.
Regeringen ønsker inklusion, og det kan jeg også høre fru Pia Olsen Dyhr gør.
Det, der har været udviklingen i Danmark, er, at vi desværre har haft en udvikling, hvor flere og flere børn er blevet undervist i særlige tilbud, og vi ekskluderer faktisk også tre gange så mange i Danmark i forhold til Sverige.
Det er derfor, vi har været så optaget af inklusion.
Det handler ikke om, at det er en spareøvelse.
Det handler om, at vi gerne vil have en rummelig folkeskole, som også har plads til de børn, som måske er lidt mere skæve end de andre børn, for dem skal der være plads til i vores skole.
Derfor vil vi vende den udvikling, der har drejet sig om, at stadig flere børn bliver taget ud af normalklasserne.
Indtil videre handler inklusionen om tre elever i gennemsnit pr. skole, og jeg tror, det er vigtigt at se det i det lys, at vi skal tage det stille og roligt.
Men umiddelbart handler det altså om tre elever pr. skole, som skal inkluderes, så det er ikke sådan, at der sidder rigtig mange i hver folkeskoleklasse.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-03:
Men vi taler om 10.000 børn, der skal inkluderes i folkeskolen.
Det er lærerne også, når 82 pct. af dem så klart i en undersøgelse siger, at de ikke mener, der er det undervisningstilbud, der er brug for.
Det, der er vigtigt for SF, er at sige, at vi ikke bare vil lade de første år været en form for forsøgsperiode, der går ud over de børn, der i forvejen har det svært i skolen.
Og derfor foreslår vi, at der de første 3 år afsættes 200 mio. kr. om året, så vi får sikret en god start på inklusionen.
Det kan være, at man i nogle klasser kan vælge at have en ekstra voksen, det kan være en pædagog; det kan være mere efteruddannelse både til lærerne, men også til ledelsen på skolen og til pædagogerne; og det kan være, at man også kigger på, om man kan lave handlingsplaner for inklusionen.
Så vil jeg gerne endnu en gang spørge statsministeren, om statsministeren vil være med til, hvis der er brug for det – det hører jeg jo så statsministeren åbne en eller anden dør for – at finde de nødvendige ressourcer, så vi kan gøre det her til en succes, så alle børn i den danske folkeskole får den støtte, de har brug for.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-03:
Jeg har altså ikke hørt nogen på Bornholm efterspørge dårligere service i den offentlige sektor; det tror jeg ikke der er nogen på Bornholm der ønsker.
Men jeg synes egentlig, det ville klæde Liberal Alliance at sige, at man, hvis man får minusvækst i den offentlige sektor, jo så også får dårligere service; det gør man både på Bornholm og i resten af Danmark.
Derfor er vores politik afbalanceret.
Vi har givet skattelettelser og afgiftslettelser, men vi vil samtidig gerne udvikle den offentlige sektor.
Og den offentlige sektor skal udvikles på flere forskellige måder.
Den skal udvikles ved, at man effektiviserer i den offentlige sektor, men også ved, at man hvert år afsætter lidt mere til at udvikle den offentlige sektor.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-03:
Det bliver en stor udfordring for lærerne, og det bliver det for forældrene til de inkluderede børn, men også de børn, der i forvejen går i folkeskolen.
Det bliver en anden folkeskole.
Vi er helt enige i, at det skal være en folkeskole, der rummer både børn, der har sociale problemer, og børn, der faktisk har en eller anden form for handicap, altså at det skal være en inkluderende skole.
Men det kræver altså flere ressourcer i en periode, for der er specialundervisningsmidlerne ikke nok.
Jeg synes, det er for vigtigt, til at vi kan risikere, at det her bliver en fiasko.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-03:
Fru Pia Olsen Dyhr taler om 10.000 børn, og det er, som om problemet skal gøres meget stort.
I øjeblikket er det tre børn, og når vi har gennemført det med de 10.000 børn, er det syv-otte børn pr. skole.
Jeg vil vove den påstand, at det jo vil være sådan, at mange børn stadig skal være i de specielle tilbud.
Jeg vil vove den påstand, at det kan vores store, gode, rummelige folkeskole med de dygtige, veluddannede folkeskolelærere, de dygtige ledere, og børn, der også er rummelige, og hvor vi også er blevet dygtigere til at gøre op med mobning, godt klare, særlig når det understreges, at det her ikke er nogen spareøvelse.
Det er et spørgsmål om, at børn ikke skal sidde tilbage med en diagnose isoleret fra den normale klasse, men tværtimod skal ind i den normale folkeskole, have den hjælp, de skal have, men være en del af den normale folkeskoleundervisning.
Det her er værdier, og det går regeringen ind for.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-06-03:
Tak for det.
Hvor er det positivt, at SF nu også stiller sig kritisk over for inklusionsloven, som SF jo stemte for i 2012.
Det var i øvrigt på et tidspunkt, hvor både skole- og børneorganisationer advarede kraftigt mod de konsekvenser, som den lov ville få.
Men jeg vil tale om noget andet.
Jeg ved godt, at der har været rigtig meget fokus på Christiansborg i den seneste tid, men samtidig har der udspillet sig et meget, meget alvorligt drama i den østlige ende af Danmark, nemlig på Bornholm, hvor Danish Crown truer med at lukke det lokale slagteri og sende 190 medarbejdere ud i arbejdsløshed, hvis ikke medarbejderne accepterer en lønnedgang.
Medarbejderne, kommunen og fagforeningen har jo gjort alt, hvad de kunne, for at finde en løsning, men Danish Crown holder tilsyneladende fast i, at medarbejderne skal tvinges ned i løn.
Og det hører jo med til historien, at Danish Crown sidste år havde et overskud på 1,5 mia. kr.
I den forbindelse kan man jo mene, at sparekravet på nogle få millioner kroner er håndører, særlig når konsekvenserne af at sende 190 mennesker ud i arbejdsløshed på en ø, som i forvejen er hårdt ramt af arbejdsløshed, er så alvorlige, som de vil være.
Man risikerer jo i øvrigt også, at det vil få følgevirkninger.
Det er klart, at en økonomi som den bornholmske påvirkes, hvis 190 mennesker mister deres job.
Jeg ved selvfølgelig godt, at statsministeren ikke vil blande sig i løndannelsen på det danske arbejdsmarked.
Altså, vi taler om et selskab, som indirekte gennem landbrugsstøtten til svinebønderne har modtaget ufattelig store summer i støtte betalt af skatteyderne, og vi taler om et selskab, hvor ledelsen, altså de tre øverste chefer, sidste år tilsammen tjene 26 mio. kr. om året.
Mit spørgsmål er egentlig ret simpelt: Hvad synes statsministeren om den adfærd, som Danish Crown her udviser?
Mener statsministeren, at Danish Crowns adfærd er et udtryk for rimeligt samfundssind og taknemmelighed over for det danske samfund, der har givet ufattelig meget – bl.a. gennem landbrugsstøtten?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-03:
Det er ikke regeringens plan, at vi skal bruge flere penge på det her område.
Men jeg vil også godt understrege, at det ikke er regeringens plan, at vi skal bruge færre.
For os er det ikke en spareøvelse.
Det handler i bund og grund om, at for mange børn er det ikke det sjoveste at sidde i en speciel klasse.
Der vil være børn, som stadig skal være i specielle rammer og skal lære på en anden måde.
Men vi ønsker altså over de næste år at få flere børn tilbage i de normale klasser til gavn for de børn, det handler om, men også til gavn for de almindelige børn i de almindelige skoleklasser.
Jeg tror på den rummelige folkeskole.
Jeg tror på, at det skulle kunne lade sig gøre at tage i gennemsnit, som det er lige nu, tre børn ind pr. skole i de her klasser.
Det vil ikke være sådan, at der sidder et inkluderet barn i alle folkeskoleklasser.
De vil være i nogle, og der er jo også lagt op til, at ressourcerne skal følge med de her børn, så de får den fornødne hjælp.
Hr. Lars Barfoed klandrer regeringen for, at vi ikke er kommet videre med vækstpakken.
Jeg skal lige minde om, at vi i dag har indgået en aftale med regionerne og kommunerne.
Vi har sådan set haft nok at se til i forhold til at lave aftaler, og så er der også foregået andre ting i andre partier, som har gjort det lidt vanskeligt at komme videre med vækstpakken.
Men vi skal selvfølgelig videre, og jeg vil opfordre hr. Lars Barfoed, som jeg kan høre har lyst til det, til at gå ind i forhandlingslokalet og komme med sine ideer dér.
Regeringen har lagt tæt ved 90 initiativer frem, som vi mener kan gøre en forskel, også for virksomheder, som ligger i den yderste del af Danmark, ligesom vi også med det, vi gjorde sidste år, da vi lagde vores vækstplan frem og fik den vedtaget, gør en kæmpe forskel i forhold til fødevarevirksomheder.
Det, vi ser i forhold til Bornholm nu, er ulykkeligt, for det betyder, at mange mennesker mister deres arbejdsplads, og der vil i forbindelse med en sådan virksomhed som Danish Crown også være erhverv, som, hvis den ikke eksisterer, vil have svært ved det.
Så det er meget alvorligt.
Det, der er op til os, er at skabe gode rammebetingelser for bl.a. fødevarevirksomheder i Danmark, og det var lige præcis det, vi gjorde sidste år med vores vækstplan.
Og det er også det, vi lægger op til med disse måneders forhandlinger.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-06-03:
Altså, jeg kan jo ikke løbe fra, at solen skinner lysere på hr. Benny Engelbrecht i de aktuelle vækstforhandlinger, end den gør på undertegnede, men vi skal nok nå dertil på et tidspunkt.
Det er ikke særlig svært, det koster ikke staten nogle penge.
Det betyder sådan set ikke andet, end at flere private investorer får mulighed for at bruge deres sparepenge i markedet frem for på pensionskontoen.
Derfor synes jeg bare, at det er så ærgerligt, at regeringen – jeg ved ikke, om det handler om, at man vil have æren for forslaget selv, eller om man ikke er klar til at gå så hurtigt frem, som vi lægger op til i vores forslag – i dag vælger ikke at støtte forslaget på trods af alle de rosende ord.
Jeg synes, det er ærgerligt, og jeg kunne da egentlig godt have ønsket, at det var hr. Benny Engelbrecht, der havde fremsat beslutningsforslaget, så jeg på Venstres vegne kunne få lov til at sige ja og dermed gøre noget for landets iværksættere.
Benny Engelbrecht (S), 2014-06-03:
Jamen nu er det faktisk så heldigt, at jeg har fremsat et forslag, som jeg kan forstå ministeren også gav udtryk for at man har lyttet til i regeringen og derfor omsat til et konkret forslag i det vækstudspil, som ligger, og som vi forhandler om nu.
Det har vi faktisk allerede forhandlet om ved et antal møder i Erhvervs- og Vækstministeriet.
Vi mødes i morgen kl. 7.30.
Så der er alle muligheder for, hvis hr. Jakob Engel-Schmidt ikke selv må deltage i det møde af interne årsager, at man i det mindste kan sørge for, at der bliver sendt konkrete bud med over på, hvad der skal til, fordi vi lytter faktisk meget gerne til det.
Benny Engelbrecht (S), 2014-06-03:
Jeg skal bare for en god ordens skyld bede ordføreren bekræfte, at det faktisk er sådan, at vi konkret sidder og forhandler om det her område netop nu under vækstforhandlingerne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-06-03:
Det kan jeg da sagtens bekræfte.
Det er der sådan set ikke noget nyt i.
Det står også i det oplæg, vi har fået fra regeringen.
Det er noget af det, der er på forhandlingsbordet.
Men der ligger jo en lang række initiativer, som har mange løse ender indtil videre, og vi ved ikke, hvilken fast form det ender med.
Det vil tiden selvfølgelig vise.
Men vi forhandler om crowdfunding, det er fuldstændig korrekt.
Så er det logiske svar den anden vej på det såkaldt logiske spørgsmål: Der foregår altså en forhandling, og det betyder, at det vækstudspil, der kommer, jo er et stort kortspil.
Der er mange forskellige delelementer, og så nytter det ikke noget, at hr. Benny Engelbrecht ryster på hovedet.
Det bliver ingen af os klogere af.
Der er en lang forhandling i gang, og den skal vi selvfølgelig holde øje med.
Sådan er det.
Sådan er vilkårene nu engang, når man forhandler forskellige vækstinitiativer.
Benny Engelbrecht (S), 2014-06-03:
Nej, jeg synes, at intentionerne i vækstudspillet er meget klare, men jeg må lige minde hr. Jakob Engel-Schmidt, som jo er meget entusiastisk omkring det her – det forstår jeg til fulde, det er jeg også selv – om, at det jo netop handler om at konkretisere det forslag, som regeringen er kommet med i sit udspil.
Derfor skal jeg da heller ikke lægge skjul på, at jeg godt kan være en lille smule ærgerlig over – på vegne af dem, som nu sidder og forhandler vækstudspillet – at hr. Jakob Engel-Schmidt ikke selv er en del af de konkrete forhandlinger, der foregår på det her område.
For jeg kunne da godt tænke mig, at der kom nogle konkrete indspark fra oppositionens side, i forhold til hvordan man kan indrette det her konkrete område.
Der må vi bare sige, at der har ikke været noget konkret – intet, intet konkret.
Altså, det, der ligger på bordet, er det, regeringen er kommet med, og de indspark, som er kommet fra regeringspartiernes side.
Men der er ikke kommet nogen konkrete indspark fra oppositionens side og slet ikke fra Venstres side.
Det må jeg sige jeg er lidt ærgerlig over.
Om det så skyldes, at hr. Jakob Engel-Schmidt ikke deltager i de forhandlinger, ved jeg ikke, men det må jo være et spørgsmål, man tager op i Venstre.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-06-03:
Tak til ordføreren for hans rosende ord om intentionen i forslaget.
Jeg er glad for, at regeringen i sin vækstplan har ladet sig inspirere af de ting, jeg flere gange i salen har fremført, og det arbejde, Dansk Iværksætter Forening og andre organisationer, herunder Dansk Erhverv har gjort i flere år for at sætte det her på dagsordenen. Når det er, at jeg har valgt at fastholde beslutningsforslaget sammen med medforslagsstillerne, skyldes det jo netop, at man i vækstplanen skriver, at man vil undersøge muligheden for at fremme crowdfunding.
Men ordføreren er sikkert opmærksom på, at Finanstilsynet den 19. november 2013 offentliggjorde en længere redegørelse om mulighederne for alternativ finansiering.
Så jeg mener egentlig, at regeringen sådan set bare bør handle, identificere de lovområder, hvor man kan lave forandringer, og så lade markedet og investorerne klare resten.
Så er det ikke en smule vag tale fra ordførerens side, at man i vækstudspillet overvejer at kigge på det, og at man ikke er klar til at handle?
Morten Østergaard (RV), 2014-06-03:
I det brede samarbejdes gode ånd vil jeg bare bekræfte endnu en gang, at vi allerede i sidste uge havde møde med branchen og de berørte embedsfolk og også vil inddrage organisationerne fremadrettet i arbejdet.
Så håber jeg, at det gode samarbejde også vil brede sig til udvalget, og at man kan enes om at håndtere sagen, sådan at vi kan diskutere den på et fuldt oplyst grundlag, når analysen foreligger.