runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-05-20:
Mange tak.
Først to kommentarer.
En kommentar er i forhold til det her med uddannelsesområdet: Jeg kan bekræfte, at det er 98 pct., og det synes jeg også er rigtig positivt.
Jeg tror, at rigtig mange, som er født og opvokset i Grønland, mærker en dybtfølt forpligtelse til at komme hjem og være med til at bygge deres land op.
Jeg håber, vi kan eliminere det ord fremadrettet, når vi snakker om rigsfællesskabet, for jeg synes, at det løber mig lidt koldt ned ad ryggen at høre.
Ordføreren nævnte på et tidspunkt det her med EU-forbudet mod salg af sælskind og den inuitundtagelse, der er.
Jeg synes jo egentlig, at den her sag, da den blev behandlet i EU sidst, faktisk var et rigtig godt eksempel på et tæt og godt samarbejde internt i rigsfællesskabet i forhold til at tale med én stemme.
Det, vi desværre så, var, at EU besluttede sig for gerne at ville lave oplysningsaktiviteter, men der er afsat 0 kr.
Nu er der jo en bred front både blandt parlamentarikere i Europa-Parlamentet, i Folketinget og i Grønland, som har bakket op om, at statsministeren i samarbejde med formanden for Naalakkersuisut skal presse på i forhold til at sikre, at der kommer til at ske noget mere.
Det er noget af det samme, jeg hørte ordføreren være inde på.
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren måske kunne uddybe nogle af de overvejelser, i forhold til hvordan vi kan sikre, at der er en større forståelse for den traditionelle levevis, der er i Grønland, og hvor stor en betydning sælskind og salg af sælskind har for Grønland.
Karin Gaardsted (S), 2016-05-20:
Jeg vil bare gerne lige give to eksempler.
Forleden havde vi en høring herinde om udsatte grønlændere i Danmark.
Og da den høring var færdig, talte jeg med en af de unge grønlandske studerende, som går på universitetet her i Danmark.
Og hun sagde altså, at 98 pct. af de grønlandske unge, der er i Danmark for at få en videregående uddannelse, vender tilbage til Grønland og arbejder der.
Det er i hvert fald en rigtig god ting.
Det er jo også sådan, at et barn, der er færdig med folkeskolen i en hvilken som helst bygd i Grønland, er nødt til at forlade bygden og måske kun engang imellem komme hjem igen.
Hvis det barn skal have bare en ungdomsuddannelse, skal han eller hun rejse flere hundrede kilometer væk hjemmefra, og det tror jeg er en hindring.
Henrik Brodersen (DF), 2016-05-20:
Tak for det.
Altså, befolkningen i Grønland bliver også ældre og ældre, og de unge vælger Grønland fra, måske på grund af, at uddannelsesniveauet er meget lavt.
Og i lyset af det bliver der så hele tiden snakket om, at vi skal understøtte hernede fra, og at Grønland nu eksempelvis har hjemtaget uddannelsesområdet.
Man kan bare se, at det ikke går i den rigtige retning, og så synes jeg, man skal tage en snak om, hvad vi kan gøre, og hvad vi forlanger af Grønland, når de har hjemtaget et område, så vi også tager hånd om det.
For det her er ikke et spørgsmål om at dunke grønlænderne oven i hovedet, men fordi vi rent faktisk vitterlig er bekymrede for, om den del af vores rigsfællesskab er bæredygtigt på lang sigt med den udvikling, der er, når vi kigger fremad.
Karin Gaardsted (S), 2016-05-20:
Der er ingen tvivl om, at vi i Syddanmark stiller uddannelsespladser til rådighed for grønlandske studerende.
Og det er i hvert fald en af de måder, det kan gøres på.
Uddannelsesområdet er jo i øvrigt et område, som Grønland har hjemtaget, og derfor er det en opgave, der skal løses i Grønland.
Men der er ingen tvivl om, at den danske stat jo altid vil indgå i et samarbejde med Grønland, hvis de ønsker, vi skal gøre det.
Det er sådan set det samme, der er sket på socialområdet.
Da vi havde forespørgslen for ikke så mange måneder, stod vores socialminister på denne talerstol og sagde, at man ville tilbyde hjælp.
I øvrigt er jeg enig med ordføreren i, at uddannelsesniveauet ikke er højt i Grønland, og det er en af de ting, der er helt afgørende for, at Grønland kan løfte sig som land.
Henrik Brodersen (DF), 2016-05-20:
Nu bliver der snakket meget fra ordførerens side om samarbejde og forpligtelser, og der er jo visse ting, som er blevet overtaget af Grønland og af Færøerne.
Ordføreren var lidt inde på det her med uddannelserne, og der må man jo sige, at uddannelsesniveauet i Grønland er ekstremt lavt.
Langt de fleste har kun en grundskoleuddannelse, og det giver jo nogle udfordringer af dimensioner i forhold til at bygge et samfund op, i særdeleshed fordi mange grønlændere vælger Grønland fra senere hen.
Op imod en femtedel af dem, der er født i Grønland, bor jo uden for Grønland.
Så jeg vil bare spørge ordføreren: Når man nu har en forpligtelse til at tage vare på et område, er det så ikke også sådan, at vi her fra Danmarks side skal sørge for, at det bliver gjort, altså at man lever op til de forpligtelser, man har i forhold til det her?
Karin Gaardsted (S), 2016-05-20:
Vi har også givet udtryk for her i salen i den her uge, at vi støtter, at den opgave skal løses og kortene afleveres til tiden.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-05-20:
Hvad angår søopmålingerne, synes vi også, det er meget vigtigt, at man fastholder de krav, man har stillet, over for hinanden.
Jeg kan nævne, at det grønlandske Naalakkersuisut og Inatsisartut fastholder kravet om den fælles samarbejdsaftale mellem regeringerne i Danmark og Grønland, hvad angår søopmålingerne, med henblik på at søkortene bliver leveret til tiden, sådan som man har indgået en aftale om.
Karin Gaardsted (S), 2016-05-20:
Der vil naturligvis være flere ting, der kræver, at vi skal styrke vores samarbejde.
Det skal jo ikke forstås sådan, at vi ikke har et godt samarbejde, for det har vi.
Men der vil altid være områder, hvor vi skal blive bedre.
Det er rigtigt, at et af de områder, hvor der er noget, der kan gøres bedre, er retsområdet.
Og jeg er bekymret for, at der ikke er kommunefogeder, f.eks. i alle bygderne, som vi jo egentlig har lagt op til at der skal være.
Og jeg synes, det er en opgave, som vi må løse sammen.
Men jeg mener altså også, at der både er sikkerhedspolitiske og udenrigspolitiske ting, som trænger sig rigtig meget på, og derfor er lige præcis samarbejdet imellem regeringerne, altså det, at der ikke er nogen, der kommer og siger, hvordan det skal være, helt afgørende.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-05-20:
Tak for en meget fyldestgørende redegørelse.
Det glæder mig rigtig meget at se, at Socialdemokraterne har sat sig ind i mange, mange områder, som jeg synes er meget vigtige.
Når vi snakker om rigsfællesskabet, hører vi ofte, hvilke muligheder det bringer med sig, og hvad klimaforandringerne kommer til at betyde for rigsfællesskabet.
Jeg synes, det er meget godt, som Socialdemokraterne påpeger, at de ansvarsområder, man har fra statens side, også skal leve op til rigsfællesskabets værdighed.
Jeg synes også, at den danske regering på mange områder har forsømt det grønlandske område, specielt på retssikkerhedsområdet, på søopmålingsområdet og på mange andre områder, som jeg mener man burde prioritere, hvis man vil prioritere rigsfællesskabet.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvilke prioriteringsområder man mener der skal satses på for at sikre et styrket rigsfællesskab.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-05-20:
Mange tak for det.
I fortsættelse af statsministerens fremragende bemærkninger kan jeg sige, at rigsfællesskabet er kendetegnet ved et stærkt samarbejde mellem Danmark, Grønland og Færøerne.
Vi har igennem årtier delt viden, hjulpet hinanden og haft en sund dialog på tværs af vore tre lande.
Og det er ikke så underligt, for vi er jo alle tre historisk bundet sammen – et bånd, som vi skal værne om, et bånd, som vi skal udnytte også fremadrettet, for det her bånd har jo sikret, at vi i dag lever side om side.
Hvad enten vi rejser på tværs af kongeriget for at studere, for at arbejde eller for at engagere os romantisk i hinanden, så er vi som befolkninger vævet ind i hinanden på kryds og tværs, og det er i min optik rigsfællesskabets største styrke.
Vores indbyrdes forhold kan man jo sammenligne med en søskendeflok, hvis forhold med tiden bliver stadig mere ligeværdigt.
I dag træffer grønlændere og færinger naturligt selv langt størstedelen af de borgernære beslutninger.
Det gælder f.eks. uddannelsespolitik, socialog sundhedspolitik, infrastruktur osv.
Det er en fornuftig, det er en hensigtsmæssig, og det er en fleksibel løsning, som giver grønlændere og færinger maksimal indflydelse på den politik, som har indflydelse på deres liv og deres lande.
Begge lande er, ligesom Danmark i øvrigt, enormt udfordret af, at der i fremtiden vil være færre til at betale regningen på arbejdsmarkedet for det stigende antal ældre mennesker, der kommer i samfundet.
Det er Grønland, Færøerne og Danmark nødt til at gøre noget ved.
Der er behov for reformer i alle dele af rigsfællesskabet, og hvis Danmark herfra kan bistå med erfaringer, med hjælp i den forbindelse, jamen så skal vi selvfølgelig stå klar til at yde den bistand, den støtte, den rådgivning, som må være nødvendig.
Også udenrigspolitisk er rigsfællesskabet prøvet i disse år.
Arktis er nationalt såvel som internationalt et centralt emne, og det kræver, at vi rykker sammen i rigsfællesskabet.
Vi er nødt til at stå skulder ved skulder, hvis vi skal have den nødvendige tyngde til at udgøre en effektiv modpart til de store og magtfulde stater som USA, Rusland og Canada.
Derfor er og bliver samarbejde nøgleordet, for vi skal hjælpe hinanden, vi skal udnytte det nære bånd, vi altid har haft.
Jeg er sikker på, at vi får en god debat her i dag om både reformer, egne forfatninger, Arktis osv., og jeg vil endnu en gang gerne kvittere for, at vi fortsætter den her fremragende tradition med årlige redegørelser for rigsfællesskabet, sådan at vi også her i huset har fokus på alle dele af kongeriget, og den debat ser jeg frem til.
Tak for ordet.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-05-20:
Mange tak for det, formand.
Jeg har æren af at være ordfører for Venstre her i dag, da Marcus Knuth er optaget et andet sted, og det er jeg meget, meget glad for, for den drøftelse, som vi skal have her i dag, følger jo op på en god tradition, som sikrer, at vi tager vores rigsfællesskab alvorligt, og alvorligt nok til, at vi diskuterer det her i salen.
Jeg skal vende tilbage til rigsfællesskabet senere, men vil foreløbig bare konstatere, at nu er vi her, og at jeg ser frem til en god og konstruktiv debat.
Søren Espersen (DF), 2016-05-20:
Der bliver talt om det på lang sigt.
Jeg taler også om det på kort sigt.
Den rapport, der er kommet fra Grønlands økonomiske råd, viser, at de reformer, man har lavet for alderspension, førtidspension og boligsikring, slet ikke er tilstrækkelige, men at det er nødvendigt, at der også på kort sigt igangsættes en mere omfattende reformproces i Grønland.
Hvad har IA gang i i forhold til at få vendt udviklingen?
Karin Gaardsted (S), 2016-05-20:
Først vil jeg bare lige sige undskyld, hvis jeg har brugt en forkert betegnelse.
Det var ikke hensigten.
Det om EU synes jeg faktisk er lidt problematisk.
Nu ved vi jo, at statsministeren lige har været sammen med Tusk i Grønland, og det kunne jo godt være, at Tusk er kommet derfra med en lidt anden opfattelse end den, han har haft tidligere, og dermed kan vende tilbage til EU-gangene og få sat gang i den oplysningskampagne om sælfangst, som EU jo har forpligtet sig til.
De kunne ikke komme af med deres skind; de var nødt til at smide dem nede i vandkanten, mens de kunne bruges til rigtig god beklædning rundtomkring i verden.
Så den sag skal vi holde fast i.
Søren Espersen (DF), 2016-05-20:
Når vi sagde nej til forslaget om selvstyrelov i sin tid, var det, fordi vi mente, at den økonomiske del af det var unfair i forhold til Danmark.
Vi så for os en deling, en fælles oliefond, råstoffond, der skulle finansiere det, sådan at vi var sammen om det.
At Grønland skulle have 100 pct., var vi modstandere af.
Det gør overhovedet ikke, at jeg er negativ over for Grønland.
Søkortene?
Jamen når regeringen kommer og fortæller os, at den ikke kan levere det, som den skulle, til den aftalte tid – det kunne ikke lade sig gøre, fordi der var en kollektiv opsigelse fra eksperter; det lod sig ikke gøre – så indretter vi os på det, der så er virkeligheden.
Altså, regeringen kan heller ikke garantere, at der i hele juli måned kun bliver solskin, og det er på samme måde.
Der findes ikke nogen mulighed for at ændre den situation, at alle eksperterne i forbindelse med GEUS har sagt deres stilling op.
Så vi forholder os til virkeligheden, men jeg ved jo, at det er normalt i Enhedslisten, at man forholder sig til drømmerier.
Christian Juhl (EL), 2016-05-20:
Så forstår jeg lidt bedre den måde, der ageres på, og den kritik, der hele tiden rejses af Grønland, som har meget, meget svært ved at løse en række problemer.
Det virker jo sådan lidt gammelkolonialistisk, når man rejser den slags ting og så ikke selv vil være med til at løse det.
Jeg tænker på, at vi her for et par dage siden så, at Søren Espersen først godt ville være med til at løse problemet med søkortene, som jo handler om liv og død i Grønland, hvis det går rigtig galt, og så lige pludselig ændrede mening på en time og sagde, at nu måtte vi se, hvornår statsministeren havde tid til at lave de kort, så kunne vi gøre det til den tid.
Hvad er grunden til, at hr. Søren Espersen ikke selv vil være med til at levere det, vi skal levere fra Danmark?
Det ville dog være fint at feje for egen dør, før man begynder at pege fingre.
Søren Espersen (DF), 2016-05-20:
Det er fuldstændig rigtigt.
Christian Juhl (EL), 2016-05-20:
Tak for det.
Jeg er i tvivl om, om jeg husker rigtigt, så jeg skal lige høre ordføreren, om det er rigtigt husket, at hr. Søren Espersen og Dansk Folkeparti stemte imod forslaget til selvstyrelov og faktisk er imod selvstyreloven.
Søren Espersen (DF), 2016-05-20:
Jamen grønlændere, der flytter til Danmark, er jo danske statsborgere, og de er inde i det danske system fra dag et.
Grønlændere, der kommer til Danmark, bliver behandlet på fuldstændig samme vis, som alle danskere bliver behandlet, uanset hvor de bosætter sig – de melder sig bare til kommunen.
Der tilbydes de så nogle ting, som de åbenbart synes godt om.
Der er nogle velfungerende børnehaver, nogle velfungerende skoler, og det er måske årsagen til, at de så bliver.
Jeg ser ikke min opgave som værende den at skulle sikre eller sørge for, at grønlændere vender hjem.
Hvis der var et ordentligt, velfungerende børnehavesystem og skolesystem, så lur mig, om ikke der var flere, der tog tilbage til Grønland igen.
Så glæder jeg mig i øvrigt til at høre fru Aleqa Hammonds tale, for den bliver sikkert både festlig og optimistisk.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-05-20:
Man kan jo vælge at bruge sin tid på at sige noget godt eller sige noget skidt, altså det er op til en selv, og jeg kan forstå på Dansk Folkeparti, at man hellere vil satse på det, som kunne være negativt i rigsfællesskabet.
Men det er så også op til dem.
Ordføreren nævner antallet af grønlændere, som bor i Danmark.
Vi kan ligeledes også svare tilbage, at der bor over 10.000 danskere i Grønland, og det synes vi også er okay, fordi det er rigsfællesskabet.
Man kan jo rejse frem og tilbage, som man vil.
Og der gør vi også altid hvad vi kan for at sikre en god inklusion.
Hvad er Dansk Folkepartis politik for at sikre en god inklusion af grønlændere, som bor i Danmark?
Søren Espersen (DF), 2016-05-20:
Som jeg også nævnte, handler mit indlæg her om økonomien.
Jeg sagde også i forhold til fru Aaja Chemnitz Larsen, at den danske regering skal leve op til de ting, som den skal, på Grønland – det er altså specielt politi og retsvæsen.
Fru Aleqa Hammond beder mig om at finde nogle positive ting.
Jeg kunne finde hundredvis af positive ting, men tiden er altså ikke til festlige skåltaler.
Og med den afgrænsede taletid, jeg har, mener jeg ikke jeg har tid til at fortælle, hvor godt mange ting er.
Jeg forstår, at f.eks. i Ammassalik, Tasiilaq og i området Kulusuk er der virkelig noget i gang, der vil kunne styrke forholdene derovre turistmæssigt, også fordi islændinge har fået øje på det område.
Så vel er der da ting; men jeg synes bare ikke, at det er det, der lige er mit emne i dag.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-05-20:
Ordføreren lægger meget stor vægt på de negative emner og ting, der nu måtte være i Grønland.
Det synes jeg også er helt okay.
Der skal altid være plads til, at man kan se det dårlige og det gode.
Hvis der er noget godt, som ordføreren har at sige, kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad det er.
Der er også et stort ansvarsområde, som er underlagt den danske regering, og det er et ansvarsområde, som har svækket det grønlandske samfund meget væsentligt det sidste år – det er retsvæsenets område.
Bare som et eksempel kan jeg sige, at der er 14 bygder ud af 60, som ikke er sikret nogen retssikkerhed, og som er direkte underlagt den danske regering.
Hvad har ordføreren af bud på, hvad man kan gøre for at gøre noget godt for Grønland på et ansvarsområde, som er direkte hundrede procent dansk?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-05-20:
Mange tak.
To andre ting, som man kunne pege på, er jo for det første de 32 områder, som Danmark varetager på vegne af Grønland.
Mener ordføreren, at der er nogle områder, hvor det halter, og som man også burde kigge på i forhold til at sikre et stærkere rigsfællesskab?
Hvordan kan man være med til at styrke inklusionen for de grønlændere, der er i Danmark?
Søren Espersen (DF), 2016-05-20:
Det er selvfølgelig udmærket at fortsætte arbejdet med afsøge mulighederne for overskud ved råstofudvinding, men det er altså turismen, som jeg mener vil være det helt afgørende.
Fiskeriet er jo også på nogle områder – fiskeri af hellefisk osv., forstår jeg – inde i en udvikling, og det er godt.
Men turisme er det helt afgørende.
Og jeg tror altså på, at det har større effekt, hvis man skal ud på det store marked, at det er et samlet rigsfællesskab, som på en eller anden måde går ud og er garant for de økonomiske investeringer i Grønland, end hvis det er Grønland alene, der gør det.
Det er, fordi der hersker en usikkerhed om, hvordan den grønlandske økonomiske situation er.
Jeg tror på, at hvis rigsfællesskabet kommer som et hele, vil investeringerne komme.
Det er derfor, at jeg beder om, at man laver en fælles kommission, som prøver at finde ud af, hvordan man egentlig gør det her.
Hvordan skaffer man investeringer fra udlandet?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-05-20:
Jeg deler bekymringen for økonomien, og som du også nævner, har Økonomisk Råd jo bl.a. påpeget, at de reformer, der er lagt på bordet, ikke stikker dybt nok.
Det er en bekymring, som IA deler, men det er selvfølgelig et grønlandsk ansvar.
Du taler meget om de negative udfordringer, der er i Grønland, og du nævner til sidst, at der er nogle muligheder, som du så lægger op til kan drøftes, hvis man følger den her vedtagelsestekst, som du fremsatte.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Søren Espersen forholde sig lidt mere til, hvad er det for nogle muligheder, som man ser?
Det er selvfølgelig et grønlandsk ansvar i forhold til at sikre Grønlands økonomi, men hvad er det for nogle muligheder, som der bl.a. kunne være tale om?
Karin Gaardsted (S), 2016-05-20:
Det ville selvfølgelig være rigtig fint, hvis statsministeren selv ville svare på det.
Jeg vil tage mit udgangspunkt i, at vi har en meget lang tradition for at have et rigsfællesskab, og det rigsfællesskab vil vi fra socialdemokratisk side gerne værne om.
Vi vil nødig undvære rigsfællesskabet, men vi vil samtidig respektere, at der selvfølgelig bliver taget flere og flere områder hjem, og at der også nu bliver arbejdet med egne forfatninger inden for de rammer, som rigsfællesskabet nu har, og det bliver selvfølgelig nødt til at være inden for de rammer.
Vi kan ikke bare sige, at nu gives det fuldstændig frit.
For så eksisterer der jo ikke noget rigsfællesskab mere, hvis alle parter ikke holder sig inden for de forholdsvis vide rammer, der er.
Søren Espersen (DF), 2016-05-20:
Det er jo svært.
Folk vælger jo, hvor de vil bo i rigsfællesskabet.
Man kan ikke og skal heller ikke forhindre dem i at vælge fuldstændig frit, hvor de vil være.
Der var det, at jeg også nævnte i min tale, at det ofte er, når de begynder at få børn – det kan godt være, at de unge vender hjem igen, som det blev nævnt; jeg synes, at 98 pct. lyder som et meget stort tal, men jeg vælger at tro på det – at de igen tager til Danmark, fordi Grønland simpelt hen ikke er tilstrækkeligt.
Der er selvfølgelig nogle områder, hvor den danske regering kunne gøre det bedre.
Det er f.eks. inden for hele straffeområdet og politi og fængselsvæsenet, men det er jo ikke noget af det, der er med til at forbedre Grønlands økonomi.
Det var jo det, der var emnet for i hvert fald min tale i dag.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-20:
Det kunne man sikkert godt.
Vi har nu et beredskabsforlig, som ikke er det samme som et forsvarsforlig.
Så det er jo delvis opdelt.
Men det kunne man sikkert godt.
Det ved jeg faktisk ikke hvad historikken er for.
Det er også lidt uden for emnet her i forhold til rigsfællesskabet.
Christian Juhl (EL), 2016-05-20:
Det er jo det eneste ministerområde, hvor man stort set kun har et stort forlig.
Og det vil sige, at det er ganske umuligt, hvis man ikke tager hele pakken.
Så kan man stå uden for og råbe højt og skælde ud på regeringen, men man har ikke en chance for at komme ind og f.eks. få indflydelse på f.eks. beredskabet, og hvad vi synes kunne være fornuftigt at bruge dele af forsvaret til.
Man kunne jo gøre som i andre ministerier og dele forsvarsforliget op, så der kom et mere dynamisk arbejde med området, i stedet for at det er en fast sammentømret gruppe, der laver det hele.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-20:
Jamen det er jo muligt for færingerne og grønlænderne at give deres stilling til kende i forhold til, hvad de mener om de krige, som Danmark går med i, i og med at deres folketingsmedlemmer har stemmeret herinde i Folketingssalen.
Det er jo primært her, man kan give sin modstand til kende.
Jeg kan ikke se rimeligheden i, at Færøerne og Grønland skal være en part, som sådan har en særlig status, når vi drager i krig.
Der synes jeg faktisk, som hr. Søren Espersen sagde tidligere, at det er relevant at sige, at der jo ikke bliver bidraget til forsvaret fra Færøerne og Grønlands side, og at have vetoret synes jeg derfor ikke er rimeligt.
Men jeg synes, at de folketingsmedlemmer, som er med til at bestemme sikkerheds- og udenrigspolitikken, skal give sig til kende, hvis de er uenige i de beslutninger, som bliver truffet, og så vil der selvfølgelig blive lyttet rigtig meget til det.
I forhold til Arktis er det meget naturligt, at vi taler med den grønlandske regering og det grønlandske parlament, fordi Arktis så direkte omhandler forhold på Grønland.
Og der er det også helt naturligt at have en høringsproces, hvor vi får talt med myndighederne deroppe og de folkevalgte deroppefra.
Men samtidig er det også vigtigt, at der for de grønlandske folketingsmedlemmer er mulighed for at komme med i forsvarsforlig, hvor tingene bliver forhandlet.
Christian Juhl (EL), 2016-05-20:
Jeg tænker på det der med forsvaret.
Hvis nu Grønland og Færøerne ønskede at blive hørt i diskussionen om dansk forsvarspolitik, ville det jo ikke være unaturligt, når man tænker på alle de temaer, der er, om f.eks. Arktis.
Vi kan jo så være uenige om, om det er rigtigt eller forkert, men forsvaret er jo ikke kun mere eller mindre vellykkede krige i Mellemøsten, i Afghanistan osv., det er jo også hele den indsats, der skal foregå omkring Grønland, I Arktis, ved Færøerne osv.
Jeg synes, det er et fuldstændig legalt synspunkt at have, at man gerne vil have indflydelse på det, og måske ikke vil stemme for krigene i Mellemøsten.
Det burde være muligt.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-20:
Nu vil jeg da nødig blotlægge endnu mere af den proces, der har været op til det her, for det kan jeg høre at man helst ikke må.
Men når nu fru Mette Bock netop peger på sms'er, kan jeg sige, at den sidste sms, jeg sendte til hr. Marcus Knuth, var kl. 07.30 i morges.