runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Høgni Hoydal (T), 2009-04-16:
Til hr. Kristian Thulesen Dahl vil jeg sige, at jeg er fuldstændig enig i - og det er blevet sagt gentagne gange - at selvfølgelig er det os i Færøerne, der skal træffe de beslutninger om vores egen fremtid.
Det er der ingen tvivl om.
Jeg ved godt, at det vækker forkerte associationer, når jeg bruger ordet kolonifortid, eller hvad man bruger, imperier osv.
Mit håb er jo egentlig, at Danmark ville se, at Danmark blev langt større på den internationale scene, hvis man også aktivt sagde: Det er fint, hvis I vælger at stå på egne ben.
I stedet udtrykker man nærmest trusler om, at så ville vi gå økonomisk rabundus.
Det er de ting, jeg taler om.
Jeg har fuld respekt for det danske folkestyre, og jeg er også overbevist om, at det danske folkestyre vil få meget stor både færøsk og international respekt, hvis man også aktivt vil arbejde for fuldt færøsk demokrati, som altså i min optik betyder selvstændighed.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-04-16:
Jeg synes bare, at det bunder i en eller anden form for fordom, sådan som jeg hører det, for jeg mener vitterlig ikke, der er nogen, der ønsker at regere Færøerne på den måde, som hr. Høgni Hoydal lægger op til.
Tværtimod er der da et dybfølt ønske i Danmark om, at man på Færøerne får udviklet sin økonomi gunstigt og positivt.
Og i jo højere grad man kan klare sig selv ved egne indtægter, jo bedre er det.
Så jeg ser altså bare ikke den bremse, som hr. Høgni Hoydal giver udtryk for her i dag, og som jeg så gerne vil bede hr. Høgni Hoydal genoverveje, bede ham genoverveje den måde, man gribe tingene an på, for jeg synes, det er fejlplaceret, og jeg synes nemlig, at hr. Høgni Hoydal normalt baserer alle sine taler på den grundlæggende respekt for samarbejdet, som der jo i øvrigt også kommer til udtryk i hr. Høgni Hoydals tale.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-04-16:
Tak, hr. formand.
Jeg noterede mig jo, at der i fru Johanne Schmidt-Nielsens ordførertale var relativt mange ord om den økonomiske situation i hele verden, og hvor tragisk det selvfølgelig er for alle mulige brancher og private og virksomheder og dermed også folk, der har et arbejde, og som måske har mistet et arbejde.
Det er jo sådan, at vi har gennemført to bankpakker her i Folketinget med et meget, meget stort flertal, mens ordførerens parti brillerede ved at stemme imod de bankpakker, som jo faktisk har gjort, at rigtig mange små og mellemstore virksomheder har fået fornyet deres kreditter og dermed har kunnet beholde deres virksomheder og deres medarbejdere.
Der vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvordan har Enhedslisten det med reelt at have arbejdet for, at virksomhederne skulle miste arbejdspladser, hvis der havde været flertal imod de to bankpakker?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-04-16:
I modsætning til Dansk Folkeparti mener vi i Enhedslisten, at SU’en skal være noget, man rent faktisk kan leve af.
Det skal ikke være sådan, at man er tvunget til at have rigtig, rigtig mange timers arbejde ved siden af sit studium.
Vi ved godt, hvad det betyder.
Det betyder, at alle de, der har forældre, der kan finansiere studierne, nok skal klare sig o.k., mens de, der ikke har forældre, der kan betale til husleje, til mad, til bøger, er på den.
Derfor mener vi faktisk, at SU’en skal sættes op hele vejen rundt, og vi mener også, at når der kommer ekstra midler til SU-systemet, skal de selvfølgelig bruges til, at ydelserne bliver forhøjet.
Det er sådan et forholdsvis simpelt budskab, og jeg ville da ønske, at Dansk Folkeparti ligesom Enhedslisten ville arbejde for, at man udvidede rammen i SU-systemet - det vil sige, at man gjorde puljen større - så vi rent faktisk kom i nærheden af en SU, man kan leve af.
Margrethe Vestager (RV), 2009-04-16:
Personligt er jeg sådan set mest bange for, at den nuværende regering fortsætter.
Vi har aldrig haft strengere straffe, vi har aldrig haft mere overvågning, og vi har aldrig før haft en situation i København som den, vi har oplevet i det seneste halve år.
Fru Pia Kjærsgaard har lige stået på den her talerstol og taget det fulde ansvar for det, der er foregået de seneste 8 år, og det fulde ansvar for det, der kommer til at foregå.
Der er ikke nogen eftertanke over, hvordan vi er kommet i en situation, som man ikke finder i Stockholm, ikke i Oslo, ikke i Helsinki, ikke i Berlin, men i København finder vi en situation, hvor jeg kan opleve, at der foran den thairestaurant, hvor jeg henter takeaway, står en bil med to skudhuller i døren.
Det må da vække ængstelse hos hr. Martin Henriksen, og jeg tror, at hr. Martin Henriksen måske inderst inde håber, at der snart kommer nogle andre til.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-16:
Inderst inde håber jeg i hvert fald, at de andre så vil blive defineret som Dansk Folkeparti med 90 mandater.
Det vil være ganske udmærket.
Det Radikale Venstre efterlyser jo tit og ofte, at partier er i stand til at se tingene i en større sammenhæng og i en større tidshorisont, og derfor er det jo også relevant at påpege, at mange af dem, der render rundt og skaber problemer i det danske samfund - det er jo ikke bare i bandekrige, det er også i så mange andre sammenhænge - jo altså er børn eller børnebørn af nogle af dem, som kom herop i sin tid, hvor Det Radikale Venstre havde indflydelse.
Så vil jeg bare sige, at der jo rent faktisk bliver gjort noget ved integrationsproblemerne i dag.
Det er jo rent faktisk sådan, at flere indvandrere og efterkommere også fra ikkevestlige lande jo faktisk er kommet i arbejde siden 2001.
Det er dog en væsentlig forudsætning for at forhindre, at deres børn også kommer ud i kriminalitet.
Derudover kan vi se, at der er flere indvandrere og efterkommere også fra ikkevestlige lande, der har fået en praktikplads på erhvervsuddannelserne.
Det er jo nogle af de ting, der skal til for at forhindre, at sådan noget sker igen om 10 år eller om 20 år.
Det er bare derfor, vi appellerer til, måske ikke at Det Radikale Venstre kan forstå, men at andre kan forstå, at hvis man overgiver flertallet til den anden side, jamen så risikerer vi at komme tilbage til den udlændingepolitik, som dybest set har skabt de problemer, vi står med i dag.
Margrethe Vestager (RV), 2009-04-16:
I den radikale gruppe har vi nogle gange sådan en temadrøftelse, hvor vi tager et større tema op, så vi har tid til at gå i dybden med det, og måske var det en ide, at den indsigt, som hr. Martin Henriksen har på integrationsområdet, blev gjort til genstand for en temadrøftelse i Dansk Folkepartis gruppe, for jeg har lige forstået på fru Pia Kjærsgaard, at fru Pia Kjærsgaard mener, at integrationen sejler, og at det, der bliver gjort, slet ikke er tilstrækkeligt.
Det kan jeg ikke få til at hænge sammen, for jeg mener ellers, at hr. Martin Henriksen er et centralt medlem af Dansk Folkeparti, og den indsigt burde jo deles med hele gruppen, sådan at vi kunne få en nuanceret debat om, hvad vi gør ved de mennesker, som ikke kan finde sig tilpas i vores samfund - hvor der er kriminalitet, og hvor det er svært for dem at komme ud på arbejdsmarkedet.
Jeg synes, det er ærgerligt, hvis Dansk Folkeparti ikke vil støtte det radikale forslag om, at der kommer jobkonsulenter ud i det, vi kalder ghettoer, for at kunne opsøge de op til 14.000 kvinder, der er helt, helt uden for arbejdsmarkedet, og som ikke har ret til noget som helst.
De bør have et tilbud, de bør sikres dansk, for vi ved, at hvis moren er i arbejde, går det børnene meget, meget bedre.
Erling Bonnesen (V), 2009-04-16:
Tak for det.
Jeg kan jo forstå, at der i Det Radikale Venstre nu har indfundet sig sådan en ny definition af begrebet økonomisk ansvarlighed, som De Radikale jo i mange år har gjort en dyd ud af at prøve at holde.
Og det diskuterer man så, tager det lidt på et gruppemøde og et temamøde, og så diskuterer man det, og så er det sådan set det.
Er det det, der er linjen og definitionen af den nye økonomiske ansvarlighed i Det Radikale Venstre, altså at det bare skal diskuteres, og så er det det?
Margrethe Vestager (RV), 2009-04-16:
Jeg håber ikke, jeg trætter nogen ved at gentage, hvad jeg har sagt før.
Men når Det Radikale Venstre fremsætter forslag, kan vi stå inde for økonomien i dem; så er det vores vurdering, at det vil være en ansvarlig økonomisk måde at gøre tingene på.
Og når vi samarbejder med nogen, gør vi det sammen, også når vi samarbejder med regeringen, hvilket jo er sket, og hvilket vi, når det sker, er glade for at gøre, f.eks. om den store trafikaftale.
Det undrer mig meget, at et parti som Venstre eller Konservative eller DF for den sags skyld har den oplevelse, at ét parti har vetoret, og at det er den måde, som det parti fremlægger sin politik på, der så skal være den totalt gældende, men det kan være, at det er, fordi det er den oplevelse, Venstre har i samarbejdet med Dansk Folkeparti; det skal jeg ikke kunne sige.
Men det virker, som om bevidstheden om, at ét parti ligesom kan have vetoret og bestemme alting, påvirker Venstre utrolig meget.
Jeg tror faktisk, der er kommet noget rigtig godt ud af at insistere på den økonomiske ansvarlighed og kunne stå inde for det, man selv fremlægger.
Altså, skulle vi inspireres til underfinansiering - meget mod min forventning - skulle det jo være en inspiration, der ville komme fra regeringen.
For hvis man ser på den skattereform, som den lige har lavet en aftale om med Dansk Folkeparti, må det jo siges, at der er en finansiering, der er så løsagtig, at man skulle tro, at Venstre havde glemt alt om, hvad det vil sige at være økonomisk ansvarlig.
Men frem for alt er det sådan - og sådan har det altid været - at hvis Det Radikale Venstre fremlægger noget, kan vi selv stå inde for det, og samarbejder vi med nogen, uanset om det er regeringen, eller om det er partierne i oppositionen i øvrigt, vil vi kunne stå inde for det.
Og det tror jeg kan blive en rigtig, rigtig god ny regering, for bliver der en ny regering, som Det Radikale Venstre deltager i, bliver der ført en økonomisk ansvarlig politik.
Det er det, der er kernen i det, for ud fra den får vi muligheden for at gøre alle de ting, vi gerne vil.
Det troede jeg egentlig også var kernen hos Venstre, og jeg troede, man kunne anerkende det, når man så det hos andre.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-16:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til Enhedslisten om ungdomspolitik.
Nu forsøgte jeg jo at få hr. Villy Søvndal til at fortælle lidt om, hvilke indrømmelser de var villige til at give på SU-området for at komme med i en skatteaftale, hvor de jo sådan set på forhånd havde accepteret de forringelser, Skattekommissionen havde lagt frem.
Det kunne jeg ikke få et svar på, men måske kan jeg få et svar fra Enhedslisten på det her spørgsmål: Enhedslisten er jo et af de få partier i Folketinget, hvis ikke det eneste parti, som ikke stemte for en forhøjelse af SU’en til handicappede og heller ikke stemte for en forhøjelse af SU’en til samboende studerende med børn.
Jeg vil høre, om Enhedslisten sådan kan sige, hvorfor man f.eks. var imod mere SU til samboende med børn.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-04-16:
Det vil jeg da meget gerne sige.
Vi endte med at stemme blankt til det forslag.
Vi mener faktisk, at det er forkert, at de studerende arbejder.
Vi synes, at SU’en skal være sådan, at man kan leve af den.
De penge, man brugte til at skabe bedre mulighed for, at de studerende kunne arbejde mere, mente vi skulle have været brugt til at hæve SU’en.
Det var sådan et forholdsvis klart svar, og det har hr. Martin Henriksen og jeg jo i øvrigt diskuteret mange gange før.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-16:
Jeg synes, det er ærlig snak, for nu ved de unge jo, hvad man kan få ovre i rød blok.
Man kan få et Socialistisk Folkeparti, der er villig til at give indrømmelser, så der kan skæres i SU’en.
Det må man jo tage hr. Villy Søvndal til indtægt for, når han ikke er i stand til at svare på de spørgsmål, som vi stiller i Folketingssalen, og når hr. Ole Sohn er ude at sige det samme.
Og vi kan nu forstå på Enhedslisten, at man af ideologiske årsager er så meget imod at give de studerende mulighed for at arbejde mere ved siden af SU’en uden at blive trukket i SU, at man ikke kan få sig selv til at stemme for en forhøjelse af SU til samboende studerende med børn.
Det burde da ellers være nogle af dem, der sådan passer ind i venstrefløjens sociale profil.
Noget, der også burde passe ind i venstrefløjens sociale profil, er det, som man heller ikke kunne stemme for, nemlig en forhøjelse af SU’en til handicappede.
Så jeg synes, det er væsentligt, at man sådan har fået vist unge mennesker, hvem det er, der varetager deres interesser, og det må så konstateres ikke at være rød blok.
Erling Bonnesen (V), 2009-04-16:
Jeg må da sandelig sige, at der er kommet en ny definition på begrebet økonomisk ansvarlighed i Det Radikale Venstre, for det var en ren bekræftelse på, at det bare skal diskuteres lidt, og så er det sådan set det.
Så sådan helt kort og konkret må det åbenbart, og det er et spørgsmål,være i orden, at hvis man fik rød stue til at bestemme hvad man så forhåbentlig ikke får - og de fik magt, som de har agt, så var det helt fuldstændig i orden ifølge den nye radikale definition at køre med en underfinansiering på adskillige milliarder, ja, faktisk mange milliarder; det er sådan set den nye definition på den radikale ansvarlige økonomiske kurs.
Det er det, der står tilbage nu, kan jeg så forstå.
Høgni Hoydal (T), 2009-04-16:
Jeg takker for den saglige bemærkning fra hr. Kristian Thulesen Dahl, og jeg er fuldstændig enig.
Jeg prøver jo ikke at gøre Danmark til den store stygge ulv.
Jeg prøver bare at sige, at det kunne være, at der var en gensidig interesse i, at man sagde, at man også aktivt støtter de færøske selvstændighedsbestræbelser, hvor tendensen vel har været, at man har sagt: Ja, o.k., vi kan måske acceptere det, men ellers støtter vi de kræfter i Færøerne, som ikke ønsker selvstændighed.
Det er mere den balance, jeg taler om.
Når jeg bruger den retorik, jeg bruger, er det jo også for at slå fast, at det jo er vores egne valg.
Hvordan vi ser på tingene, er det afgørende.
Og jeg synes, at vi også bør kunne diskutere sagligt, at Danmark selvfølgelig også har nogle interesser i at bevare sit såkaldte enhedsrige.
Der mærker jeg også en blokering fra danske politikere, når man nævner det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-16:
En er nok, og det er derfor, vi handler og har handlet hele tiden.
Hele det her spørgsmål hviler altså på den falske præmis, at regeringen ikke har gjort noget, at regeringen sidder og venter på at ramme et eller andet tal, som hr. Villy Søvndal nu vil have oplyst.
Jamen sådan foregår det ikke, for regeringen har handlet hele vejen igennem.
Det gjorde vi også, dengang tallene bevægede sig nedad, altså hvor ledigheden faldt, hvor beskæftigelsen steg.
Vi havde ikke meget opbakning til det, for det, der overhovedet gjorde det muligt at få ledigheden helt derned, var jo en række arbejdsmarkedspolitiske tiltag, som Socialistisk Folkeparti var imod, stort set alle sammen.
Det var jo hele strategien om at gøre det mere attraktivt at arbejde end at gå på offentlig forsørgelse, kontanthjælpsloftet og en lang række andre ting.
Socialistisk Folkeparti har stemt imod stort set det hele.
Så laver vi en verdensrekord i Danmark i lav arbejdsløshed, og så bevæger det sig op derfra igen.
Så indtager hr. Villy Søvndal ligesom det synspunkt, at regeringen overhovedet ikke skulle kere sig om den der rekord, vi skulle nærmest være bedøvende ligeglade.
Nej, det er vi ikke, og derfor har vi hele tiden handlet, og vi vedbliver at handle.
Det er også baggrunden for, at undervisningsministeren i morgen med arbejdsmarkedets parter netop diskuterer, hvad vi gør ved praktikpladssituationen.
Villy Søvndal (SF), 2009-04-16:
Jeg beder såmænd bare om det simple, som regeringen beder alle andre i den offentlige sektor om, nemlig at sætte et måltal, sætte et eller andet tal, så det kan vurderes, om succesen er nået eller ej.
Men jeg forstår, at vi ikke kommer videre.
Regeringen vil ikke offentliggøre for alverden, hvornår den vil handle.
Det vil man have lov til at gøre selv.
Så vil jeg bare kvittere for en enkelt ting.
Jeg forstår, at påskekrigen er aflyst.
Jeg håber, at hr. Peter Christensen - ja, han sidder der hører det, for Venstre bebudede, at nu skulle der være en stor offensiv, den startede for cirka en uge siden.
Jeg forstår, at Venstre kapitulerer allerede efter 1 uge.
Det synes jeg alligevel er relativt hurtigt.
Men jeg vil godt sige, at det er i orden, så er der fred et stykke tid på den måde, at vi vender os mod de store samfundsudfordringer.
Jeg har aldrig kunnet forstå, at regeringen i den største krise i 80 år synes, at SF var den største samfundsudfordring og brugte det til at erklære krig med.
Jeg kan godt forstå, at man synes, at det er en udfordring, i forhold til om regeringen kan blive siddende.
Men det kan man ikke bebrejde SF, det kan man bedre bebrejde regeringen selv.
Men jeg forstår, at freden er genetableret.
Jeg hører, at hr. Peter Christensen er til stede og lytter, så det betyder vel også, at vi godt må være sjove igen i SF, eller må vi heller ikke det længere, eller hvordan er det nu, det er?
Er der fred nu?
Har Venstre anerkendt, at den krig var en fejl?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-16:
Det er vel snarere en vurdering af, at der her i dag skydes med så meget løst krudt, at der ikke rigtig er basis for at fortsætte nogen infight der.
Jeg lever endda med, at man, som hr. Villy Søvndal gjorde tidligere i debatten, også forsøger at gøre sig personligt morsom på andre menneskers bekostning.
Det kan jeg fint leve med.
Bare der så også er plads til lidt substans.
Det mindede mig lidt om at være til koncert med Niels Hausgaard; en masse lune bemærkninger.
Forskellen var, at når man er til koncert med Niels Hausgaard, så kommer der dog en sang en gang imellem.
Her blev det ved de lune bemærkninger.
Margrethe Vestager (RV), 2009-04-16:
Så lad os vende os mod krisen igen.
Det er ikke mange måneder siden, at det var den 13. januar.
Da var statsministeren finansminister og lagde stemme til følgende tekst: Folketinget konstaterer, at der er et solidt fundament for en fortsat sund udvikling i dansk økonomi med høj og stabil beskæftigelse, gode rammevilkår for vækst samt en holdbar udvikling i de offentlige finanser.
Er det stadig væk statsministerens vurdering, at det er situationen i dansk økonomi?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-16:
Ja, det er det bestemt, for det forslag til vedtagelse gik på, hvad fundamentet under dansk økonomi er.
Og ja, vi har et meget, meget robust fundament, som man misunder os rundtomkring.
Nu har jeg jo indtil for ganske nylig haft den månedlige næsten fornøjelse, nej, det ville være forkert at sige fornøjelse, for alle finansministre i Europa har selvfølgelig været beklemt over den økonomiske situation, men så dog alligevel den relative fornøjelse af som dansk finansminister at kunne være med i en europæisk kreds, hvor faktisk ingen andre lande har, kan man sige, det samme udgangspunkt, som gælder for Danmark.
Det er ikke det samme, som at vi ikke er udfordret.
Men når vi taler om fundamentet, så er det et superrobust fundament.
Det er et fundament, som gør det muligt fortsat at udbygge velfærdshuset Danmark.
Der er så en storm, der skal rase af.
Det fundament er jo i øvrigt støbt af de partier, der har taget et stort økonomisk ansvar gennem en årrække.
Der er så nogle nye, der forsøger at melde sig ind i den klub, og som altså er meget, meget kloge på, hvordan der skal handles fremadrettet, men som jo dybest set ikke har været med til at skabe det fundament.
Margrethe Vestager (RV), 2009-04-16:
Jeg synes, at det sådan set er en udmærket fortolkning af første del af forslaget til vedtagelse.
Vi har ikke diskuteret andet i dag end kontrasten mellem regeringens drypvise og ufokuserede tiltag og ønsket om, at der faktisk bliver lagt en linje for de investeringer, der skal foretages for at afbøde krisens effekter: investeringer i klima, investeringer i uddannelse, investeringer i teknologi.
Der er simpelt hen ingen forbindelse mellem statsministerens egne ord om, at det er præcise og målrettede indgreb, og så planen om, at SP’en skal kunne hæves.
Der er ingen solide vurderinger af, hvordan det vil virke.
Venstres ordfører har selv i dag indrømmet, at han ingen anelse har om, hvad effekten vil være.
Statsministeren karakteriserer det som et præcist og målrettet indgreb, men der er ingen, der i dag ved, om det kommer til at påvirke økonomien med ½ pct., med 1 pct. eller med ¼ pct. af BNP.
Hvis det er præcist og målrettet, så må man sige, at man sandelig må håbe, at fundamentet er sundt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-16:
Jeg synes jo, at man, når man vurderer forslaget om, at folk kan tage deres egne penge ud, jo er nødt til netop også at tage sit afsæt i, at det er folks egne penge.
Jeg hørte godt, at fru Margrethe Vestager tidligere i debatten ligesom sidestillede folks egne surt – eller glad optjente penge på en SP-opsparing med den socialdemokratiske idé om en statsfinansieret check på 36 mia. kr.
Det er jo usammenligneligt.
Vi giver danskerne en mulighed for fuldstændig individuelt at tage stilling til, om man har brug for at trække nogle penge ud f.eks. for at konsolidere sin økonomi.
Det er noget ganske andet end der, hvor vi så at sige griber ned i statskassen og bruger af vores fælles opsparing, som, hvis vi bruger den forkert, skader fællesskabets muligheder på sigt.
I forhold til anvendelsen af vores fælles opsparing forfølger regeringen en meget, meget klar strategi.
Det er en meget klar strategi.
Margrethe Vestager (RV), 2009-04-16:
Det er muligt, men det har i hvert fald ikke noget med SP'en at gøre.
Men det kan vi tage under andenbehandlingen, for den kommer snart.
Jeg skal bare lige være sikker på en anden ting, som statsministeren sagde, og det skal jeg, fordi det har været tordnende uklart, hvad regeringens EU-linje er.
Jeg skal bare have et klart ja eller et klart nej.
Står den nye statsminister inde for det løfte, som den forhenværende statsminister gav om at få forbeholdene til afstemning i denne valgperiode?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-16:
Jeg står inde for den holdning, at vi ønsker et fuldt og aktivt medlemskab af EU, og det betyder, at vi skal de danske forbehold til livs.
Det kræver en folkeafstemning, og den skal gennemføres på det tidspunkt, hvor sandsynligheden for, at den ender lykkeligt, er størst.
Det kræver, at to forudsætninger er opfyldt.
Den ene forudsætning er, at hele det grundlag, som folkeafstemningen finder sted på, rent traktatmæssigt er afklaret, for ellers giver det ikke nogen mening.
Det tror jeg alle er enige i.
Det fremgår også af det forslag til vedtagelse, jeg hentydede til før.
Den anden forudsætning er, at der er så tilstrækkelig parlamentarisk opbakning til at bede danskerne om at fjerne forbeholdene, at der er en rimelig sandsynlighed for, at man får det ja, som jeg stærkere end nogen andre ønsker.
Hvornår præcis og på hvilken dato de to forudsætninger er tilvejebragt, magter jeg ikke her i dag at sige.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-04-16:
Den økonomiske krise har jo ramt de tusindvis af mennesker, der har mistet deres job, meget konkret og meget hårdt, og det må være surt for dem at sidde og se tv i dag og kunne konstatere, at det har man sådan set ikke rigtig tænkt sig at gøre noget ved fra regeringens side.
Man vil ikke igangsætte de initiativer, som kunne sikre, at de her mennesker kunne komme i beskæftigelse igen.
Men den økonomiske krise har også ramt en anden gruppe, nemlig de flere end 4.000 unge, som står og mangler en praktikplads, og som ikke kan komme videre med deres uddannelse.
Det er en meget, meget alvorlig situation.
Det er meget alvorligt, når unge, som er i gang med en uddannelse, og som faktisk gerne vil være færdige og gerne vil ud på arbejdsmarkedet, ikke kan få lov til at gøre den færdig.
Jeg kan forstå, at undervisningsministeren vil holde et møde i morgen.
Det er selvfølgelig godt nok, bedre sent end aldrig,
kan man sige.
Men kan statsministeren give en garanti for, at de 4.000 unge, der mangler en praktikplads, og som ikke har mulighed for at gøre deres uddannelse færdig, får en praktikplads?