runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Dohn (EL), 2015-05-21:
Altså, der er jo lukket rigtig, rigtig mange folkeskoler, og hvis tallet ikke er korrekt, så beklager jeg selvfølgelig.
Jeg skal lige begrunde, hvorfor Enhedslisten ikke vil stemme for forslaget, som det foreligger.
Det er jo klart, at der med de centraliseringer, der skete i 00'erne, med lukning af hundredvis af folkeskoler og andre former for centraliseringer – der er rådhuse, hvor der ikke længere er lys – så er behov for at få Danmark i balance, bl.a. ved at vægte placeringen af statslige arbejdspladser.
Så under fornuftige former og nogle bestemte forudsætninger er Enhedslisten oplagt indstillet på at medvirke til at foretage det, især ved nyplacering af statslige arbejdspladser, men også i forbindelse med eksisterende arbejdspladser, altså forudsat at opgaven kan løses fornuftigt.
Men det ligger jo sådan med det her forslag, at der er lavet en løsning på det her.
Enhedslisten har tilsluttet sig en beretning fra SF's beslutningsforslag B 17, som altså går på, at regeringen udarbejder en samlet udredning med udgangspunkt i de mange emner, som er nævnt i beslutningsforslaget, og det er rigtig mange vigtige emner for Enhedslisten.
Kataloget skal fremlægges for Udvalget for Landdistrikter og Øer inden den 15. september, og det skal indgå i en forhandling om en aftale om en handleplan, så det kan ske i tide i forhold til finanslovsforhandlingerne.
Så langt har vi aldrig rigtig været med konkrete beslutninger omkring landdistriktsforhold.
Af de mange emner, som skal indgå i kataloget, bliver der konkret nævnt statslige arbejdspladser.
Så det vil sige, at der er truffet en beslutning om, at vi har opnået, at der inden den 15. september skal ligge et katalog, der kan forhandles og indgår i finanslovsforhandlingerne.
Dansk Folkepartis beslutningsforslag vil jo så medføre, at der skal laves et dobbeltarbejde i Folketinget, og med det ry og rygte, folketingsarbejdet har ude i befolkningen, tror jeg ikke det er en god ting.
Vi opfordrer i stedet for Dansk Folkeparti til at indgå i de konkrete forhandlinger, som S og SF har sikret gennem beslutningen i B 17 om en handleplan for styrkelse af landområderne, og der er altså her tale om et forslag, som i bedste fald er overflødigt.
Jeg siger, at på baggrund af de centraliseringensreformer, der skete i 00'erne, så er der et ekstra behov for, at vi ser på mulighederne for udflytning af statslige arbejdspladser.
De reformer, som blev gennemført dengang, gjorde jo også, at massevis af statslige arbejdspladser blev flyttet til et mere centralt sted, og det vil sige, at dem, der blev tabere i det her spil, blev landdistrikterne.
I går var debatten oppe omkring landbetjente.
Okay, ja, men det er jo så også en følge af politireformen.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-05-21:
Jeg ved ikke, om Enhedslistens ordfører ikke hørte mit spørgsmål.
Jeg spurgte om antallet af folkeskoler, hvor vi forstod, at Enhedslisten mente, at der var lukket tusindvis af folkeskoler i 00'erne, og så bad jeg Enhedslisten forholde sig til det, og så fik jeg en snak om noget fuldstændig andet.
Lars Dohn (EL), 2015-05-21:
Jeg tror, det er spørgeren bekendt, at kommunalreformen har medført, at der er sket en voldsom centralisering af de danske skoler.
Hvis jeg ikke tager helt fejl, så mener jeg, at der er lukket 3.000 folkeskoler.
Og det er klart, at det jo også har været med til at give et pres på landdistrikterne, at dem, der skulle have arbejdet på de arbejdspladser, så er rykket mere centralt.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-05-21:
Jeg vil bare lige sikre mig, inden ordføreren forlader stolen deroppe: Det er jo pudsigt, at man en gang imellem skal høre nogle beskyldninger, som ikke sådan helt holder vand.
Hvis der var lukket 3.000 folkeskoler i 00'erne, så har vi altså haft ca. 4.500 folkeskoler tidligere mod de ca. 1.500, der var i 2010.
Er det korrekt, eller er der et eller andet tal, der ikke sådan lige helt stemmer?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-05-21:
Er Enhedslisten klar over, hvor mange folkeskoler der er sådan totalt set, siden der kan være lukket tusindvis af folkeskoler?
Jonas Dahl (SF), 2015-05-21:
Jamen forslaget om politiskolen var oppe for et par år siden, hvor der var et forslag om at flytte den til Sønderborg.
Hvorfor støttede Venstre ikke det?
Thomas Danielsen (V), 2015-05-21:
Det er jo sådan, at det, vi bestemmer politisk, er, hvor mange betjente vi vil have.
Og når Herning Kommune så kommer med det forslag, kigger vi selvfølgelig på det.
Vi har ikke taget endeligt stilling til, om den skal ligge i Herning eller den skal ligge andre steder.
Herning tager vi i betragtning, fordi det er nogle af dem, der har været forslagsstillere.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2015-05-21:
Vi kan jo ikke være uenige om, at det var en ganske anden handlingsplan, som SF fremsatte, i og med at den overhovedet ikke var konkret på nogen måder, og i Dansk Folkeparti anerkendte vi jo også behovet for, at der skal være en handlingsplan, det var det, vi selv havde fremsat, men det viste sig så, at SF overhovedet ikke var parat til at gå i dybden med noget som helst og ville lægge det hele over til ministerierne.
Så står SF's ordfører her fra Folketingets talerstol og anerkender, at hun ikke kan kende forskel på, om man lægger det hos et ministerie eller hos en minister.
Der er altså i Dansk Folkepartis øjne stor forskel på, om det er ministerier, der skal sidde og udarbejde det, eller om det er noget, vi gør politisk.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-21:
Jeg tvivler nu på, at der er nogen ministre, der sidder og udarbejder et forslag af sig selv.
Jeg tror, at det helt almindelige er, at han henvender sig til sine embedsmænd.
I forhold til en handlingsplan må jeg bare sige, at der lå en meget, meget kortfattet vedtagelsestekst om en handlingsplan fra højrefløjen engang, og det er altså noget helt andet end et mere uddybet beslutningsforslag fra SF, som også indeholdt ting om socialøkonomiske virksomheder, som jeg ikke har en fornemmelse af at højrefløjen ellers normalt er så optaget af, men man sagde dog i Folketingssalen: Ja, det her vil vi godt stemme for, vi vil allerhelst have, at der skal stemmes om det med det samme, men da man kom til at kunne have en mulighed for at påvirke det, vips, så var man væk.
René Christensen (DF), 2015-05-21:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren ikke mener, at magten skal tilbage til Folketingssalen.
Det, vi har set, er, at der jo er sket udflytninger.
Vi har set det med SKAT, vi har set det med statsforvaltningerne.
Hvis man kigger på statsforvaltningerne nu og går ud og ser, hvor mange stillinger der blev flyttet ud, så var det rigtig mange.
Hvor mange er der tilbage derude?
Så har embedsværket jo stille og roligt fået trukket stillingerne tilbage igen, og derfor er det så vigtigt, at vi politikere tager magten tilbage.
Der skal sidde en minister for bordenden.
Det skal være en minister, der har ansvaret for, at når vi træffer nogle beslutninger om at udflytte statslige arbejdspladser, så skal der ikke sidde nogen djøf'ere bagefter og trække det tilbage igen over en kort årrække.
Er SF dog ikke enig i det?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-21:
Men jeg kan jo bare ikke se, at der i øvrigt sidder politikere med i det, som man foreslår nu.
Man sætter godt nok en minister for bordenden, men man kunne have valgt at sætte nogle folketingsmedlemmer ind.
Nogle gange har jeg en fornemmelse af, at vi folketingsmedlemmer, som faktisk ser problemerne ude i vores folketingskredse og ved, hvor skoen trykker, ville have god gavn af at sidde med i sådan et udvalg, men det er jo ikke det, der er foreslået her.
Vi er jo ikke uenige om, at der skal udflyttes statslige arbejdspladser, så lad os dog forenes om den fælles udfordring og gøre noget ved det.
Og nu er der et løsningskatalog på vej, og når det kommer i september, og hvis det ikke er tilfredsstillende, så står jeg gerne skulder ved skulder med Dansk Folkeparti og Venstre om at få løst den udfordring.
René Christensen (DF), 2015-05-21:
I den virkelige verden er det jo sådan, at vi har styrelserne, og med styrelserne er der sådan et armslængdeprincip, og det er der sådan set også fra ministeren.
Nu har vi truffet en beslutning om at flytte dem ud.
Efter en kort årrække kan vi se, at der bliver færre og færre.
Og så får man jo svaret tilbage, at det sådan er uden for det politiske armslængdeprincip.
Det er styrelserne, der gør det, og de skal selv styre det, og de skal rationalisere.
Derfor er det vigtigt, at der kommer politisk styring.
Derfor er det vigtigt, at der sidder en minister for bordenden, ligegyldigt hvad farve den minister har, sådan at der er et politisk ansvar, og sådan at vi tager ansvaret her i Folketingssalen.
Det er sådan set det, ændringsforslaget går ud på, nemlig at der skal være en politisk forankring, så vi hver især ud fra hvert vores ståsted kan følge op på de her sager.
Er SF enig i, at det er vores ansvar som politikere, at det her sker?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-21:
Jo, vi politikere har bestemt et ansvar, når det handler om udflytning af statslige arbejdspladser, og noget af det, SF i øvrigt også har foreslået, som vi har stemt om i dag, er jo, at hvert eneste lovforslag skal konsekvensvurderes, så vi politikere, hver eneste gang vi har lavet et lovforslag, kan se, hvad det betyder for yderområderne, så vi kan tage stilling til, hvad det er, der skal ske.
Men det har man jo også stemt imod her i dag.
Det ville ellers have givet os et rigtig godt redskab til at lave politisk styring.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-21:
Ordføreren roder noget rundt i det gamle beslutningsforslag, som hedder B 17, og så det beslutningsforslag, der handler om en aktiv udflytning af statslige arbejdspladser.
For det, som vi er kede af, er, at man ikke vil støtte op omkring en aktiv udflytning af statslige arbejdspladser.
Det kan vi jo så også se i selve politikken, man har udført i praksis, at det har man ikke gjort.
Det, det drejer sig om, er, at man vil have nogle flere arbejdspladser inden for bioøkonomi og grøn vækst i yderområderne, og man vil have bedre adgang til velfærdsydelser osv. osv. – alt mulig andet.
Her har vi altså et konkret beslutningsforslag, der går på, at vi vil en aktiv udflytning af statslige arbejdspladser.
Hvorfor i alverden er det så, at et flertal i Folketinget bestående af venstrefløjen stemmer imod det, hvis det er det, man går og siger og italesætter, men ikke gør i praksis?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-21:
Nu lovede man jo, at man ville stemme for beslutningsforslaget under alle omstændigheder, men så lavede vi jo en beretning, som man også havde mulighed for at tiltræde, hvor netop statslige arbejdspladser var med.
Men det arbejde ville man ikke indgå i, og det synes jeg er ærgerligt, når vi nu alle sammen har en fælles interesse i, at det sker.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-21:
Så er jeg med nu, fordi det jo så er på grund af, at ordførerens engagement i Landdistriktsudvalget måske ikke har været enormt stort, og at hun ikke har været ude i landet og set, hvad det er, vi har haft af udfordringer.
For vi er i de seneste 4 år blevet gjort bekendt med en lang række udfordringer, som man har, og med konkrete ønsker til nye initiativer osv., og hvordan man kan gøre rammevilkårene bedre.
Man kan selvfølgelig også se det i form af, hvor mange lovforslag der kommer fra landdistriktsministeren.
Men hvis ordføreren så går ind og læser bemærkningerne, kan hun se en lang række konkrete tiltag, som vi foreslår man kan gå ind at gøre her og nu, men som der ikke er vilje til.
Det er derfor, at vi måske griner lidt af, at B 17 lægger op til, at der efter et valg skal være kommet nogle anbefalinger, som vi kan tage initiativer ud fra.
Vi har altså haft 4 år nu.
Vi ved udmærket, hvad det er, der skal til af initiativer, og så vil man have endnu en syltekrukke, endnu en tænketank og endnu en visionsgruppe – det holder altså ikke.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-21:
Hvis jeg skal være helt ærlig, begynder jeg efterhånden tro, at ordføreren er pigesur over, at det er lykkedes SF og Enhedslisten sammen med regeringen at få vedtaget, at nu skal der kigges på statslige arbejdspladser.
Så skal man bare finde et hår i suppen og sige: Det er ikke godt nok.
Nu kommer der endelig til at ske noget, og jeg lover Venstres ordfører, at hvis det løsningskatalog ikke lever op til forventningerne, står jeg gerne skulder ved skulder med ordføreren om at kræve udflytning af statslige arbejdspladser.
Det er vi sådan set meget villige til at indgå i et samarbejde om.
Men nu er der sat noget i gang; det kommer om ganske få måneder.
Skulle vi nu ikke lige slå koldt vand i blodet og se, hvad der hostes op med?
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-05-21:
Tak, hr. formand.
Jeg bed mærke i, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt i forbindelse med det svar, der blev givet til min kollega fru Mette Dencker, om den her analyse, som vi har anbefalet i Dansk Folkeparti for 2 år siden, og hvor SF jo brillerede ved ikke at kunne støtte Dansk Folkepartis forslag, nævnte, at Dansk Folkeparti heller ikke nærer dybere følelser for de socialøkonomiske virksomheder.
Der vil jeg gerne spørge ordføreren, hvad der ligger i det.
For hvis vi går tilbage og kigger på det lovforslag, L 146, som der var, og som blev behandlet, og som jeg var ordfører på, jeg tror, det var tilbage i 2013, kan man se, at vi faktisk støttede L 146.
Jeg var faktisk oppe på selv samme talerstol, hvor ordføreren står i dag, og sige »æres den, der er æres bør« til hr. Manu Sareen for som minister at have fremsat det her lovforslag.
Så jeg vil gerne have, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt i hvert fald trækker påstanden her i Folketinget i dag om, at vi ikke har accepteret og er gået ind for at give bedre vækst- og rammebetingelser også for de socialøkonomiske virksomheder, tilbage.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-21:
Det var et ganske andet forslag om en handlingsplan, som SF fremsatte som beslutningsforslag.
Det er meget mere grundigt, meget mere uddybende og omhandler flere elementer.
Og ja, det kan da godt være, at vi er blevet klogere, men det oplæg, som lå dengang i vedtagelsen, er i hvert fald ikke det samme oplæg som det, SF er kommet med, og som man sagde at man ville støtte i Folketingssalen.
I stedet for at lave polemik på den her vigtige sag kunne vi i fællesskab have løftet det her og fået skabt en handlingsplan for vores yderområder.
Derfor var jeg meget overrasket over, at højrefløjen pludselig valgte at trække sig fra det her arbejde.
Vi skulle have fundet et fælles fodslag, fordi den her sag er vigtig for Danmark.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2015-05-21:
Jeg bemærkede, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt indledte sin tale med at sige, at SF foreslog som det første parti nogen sinde, at der skulle være en handlingsplan for yderområderne.
Sov SF i timen for 2 år siden, da Dansk Folkeparti stillede forslag om en handlingsplan for yderområderne?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-21:
Der er noget, der siger mig, at vi også kommer til at fornøje os med politiskolen på et senere tidspunkt.
Der er bare lige en ting, som jeg godt vil have opklaret, ved det her forslag.
For som jeg husker kritikken af handlingsplanen, var det netop, at den skulle ligge i et ministerium, og at det var et ministerium, der skulle udarbejde løsningsforslag.
Hvad er det egentlig lige, der er forskellen på det og så det her forslag?
Så vidt jeg kan se, lægger man op til, at det er ministeriet, der skal pege på, om der skal ske udflytning.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-21:
Der er en meget, meget stor forskel, for vi foreslår, at det skal være et ministeransvar at sikre en aktiv udflytning af statslige arbejdspladser.
Vi foreslår ikke ligesom SF, at det er et ministerie, der skal prøve at kigge på, hvad der kunne være af muligheder for at udflytte nogle statslige arbejdspladser.
Så der er da en væsentlig forskel på det, og at man politisk siger: Vi vil en aktiv udflytning af statslige arbejdspladser.
Vi begræder så, at et flertal i Folketinget i dag siger, at det vil man ikke, men til et kommende valg vil man gerne se på mulighederne, og det beder man så nogle embedsmænd om at kigge på.
Vi har bare erfaret, at det nu i 4 år ikke er lykkedes for jer at sikre en udflytning af statslige arbejdspladser.
Tværtimod har man bare med en trækken på skulderen centraliseret Kystdirektoratet osv.
Og fordi man har lavet en ministerrokade, flytter man f.eks. uden videre nogle statslige arbejdspladser fra Lemvig Kommune til København osv. osv.
Derfor er det, vi siger, at vi gerne vil have noget politisk handling, så vi får sikret en aktiv udflytning af statslige arbejdspladser.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-21:
Venstres ordfører må have mig meget undskyldt, men jeg kan simpelt hen ikke se, hvad forskellen er på, at SF foreslår, at et ministerium skal kigge på, hvordan man udflytter statslige arbejdspladser, og så det forslag, der ligger her.
Jeg vælger at tro, at det er, fordi man nu har et lille forklaringsproblem, at man forsøger at sno sig ud af det her.
Jeg synes, Venstre har et forklaringsproblem, fordi de ikke bakkede op om den handlingsplan, som de klart sagde de ville støtte i Folketingssalen.
Og jeg synes, det er en virkelig dårlig strategi at stille sådan et spinforslag her, når man udmærket godt ved, at der er et arbejde i gang, som man kunne have støttet og have fået indflydelse på.
Men det valgte man at lade være med.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-21:
Altså, det pudsige ved det her er så, at det forslag, der er fremsat af Dansk Folkeparti, er en genfremsættelse.
Så det vil sige, at det faktisk har været fremsat, før SF kom med sit forslag, og man valgte så at stemme imod.
Så nu tror jeg, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt skal begrænse sit engagement i Landdistriktsudvalget – eller måske ikke – hvis hun vil bevæge sig ud på det område.
For det er sådan, at det sådan set er fru Karina Lorentzen Dehnhardt selv, der har stemt imod den her plan.
Det, der så er ved B 17, selv om det ikke må handle om det, er, at det handler om en lang række andre ting end alene, hvordan man kan udflytte statslige arbejdspladser.
Det er korrekt, at der blev færre miljøcentre.
Forskellen mellem den nuværende regering og den foregående regering er bare, at når man laver stordrift, kan man godt gøre det decentralt.
Så der kan være fordele ved stordrift.
Det kan der også være inden for miljøcentrene og mange andre områder.
Vi opponerer bare imod, at man altid skal tænke, at det skal flyttes til København.
Så ja, vi kan godt lave stordrift, men så lav det decentralt.
Per Clausen (EL), 2015-05-21:
Det vil sige, at den måde, vi kan se frem til at Venstre vil udflytte statslige arbejdspladser på i fremtiden, er, at man vil tage nogle et sted i provinsen og flytte dem et andet sted hen i provinsen, og så vil man påstå, at det er decentralisering og udtryk for en ihærdig indsats for at gøre noget for landdistrikterne.
Er det i virkeligheden ikke bare sådan, at Venstrekandidater nu skal ud at føre valgkamp i alle dele af landet for, at her skal der være statslige institutioner, og at der så bagefter vil ske præcis det, der skete, sidst vi havde en VK-regering, nemlig absolut ingenting?
Thomas Danielsen (V), 2015-05-21:
Altså det, der skete i den sidste regeringsperiode, var jo, at vi ville sikre en aktiv udflytning i forhold til SKAT, den digitale tinglysning, Sikkerhedsstyrelsen osv.
Og derfor er det, at jeg ikke helt kan forstå, at hr. Per Clausen siger, at man alene laver stordrift.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke går ind for at effektivisere.
Og gør vi det, siger vi bare, at man godt kan gøre det decentralt i stedet for hele tiden at have den tankegang, at alt skal flyttes til hovedstadsområdet, hvor jo næsten 50 pct. af de statslige arbejdspladser ligger i dag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-21:
Jeg vil sige, at jeg jo blev rigtig glad, da der tegnede sig et flertal for at støtte SF's forslag B 17 om at lave en handlingsplan for første gang nogen sinde for vores yderområder, så vi kan få en samlet strategi for, hvordan vores yderområder skal udvikle sig, og vi i det mindste kan få taget fat på nogle af de vigtige prioriteringer, så vi sikrer, at Danmark ikke bliver skævvredet endnu mere, end det er i forvejen, og sikrer, at der ikke er områder, som bliver hægtet af, hvilket desværre er ved at være virkeligheden nu.
Det flertal bestod faktisk af højrefløjen og Enhedslisten, men da det kom til realpolitik, viste det sig, at den handlingsplan måtte vi lave med regeringen.
Den handlingsplan kommer til at omhandle statslige arbejdspladser, og der er sat et arbejde i gang.
Selv om vi vedtog det forslag, der nu ligger her, fra oppositionen, var det nok tvivlsomt, om det kunne betyde, at der kom et forslag til udflytning af statslige arbejdspladser, før de initiativer, som SF, Enhedslisten og regeringen har sat i gang, er færdige.
Det kan godt være, at SF tidligere har stemt nej til et beslutningsforslag om statslige arbejdspladser – det skal jeg ikke gøre mig klog på – men virkeligheden var, at der var et flertal for at se på det her, og der valgte højrefløjen at være med.
Så jeg synes, at det her er ærgerligt.
Og så må jeg bare sige, at en del af kritikken af handlingsplanen netop var, at den skulle forankres i et ministerium, at det var et ministerium, der skulle levere et løsningskatalog, og nu foreslår man simpelt hen det samme, nemlig at et ministerielt udvalg skal tage ansvar for udflytningen af arbejdspladser.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at det her skal ende i polemik.
Jeg synes, at man skulle have valgt at gå ind i det arbejde, der nu var, og det flertal, der nu var opstået på ny, om at lave en handlingsplan for vores yderområder.
Jeg synes, at den her sag er for vigtig til, at det skal gå op i politisk polemik og dril.
Per Clausen (EL), 2015-05-21:
Nu er der jo ikke noget nyt i, at oppositionspartier går ind for udflytning af statslige arbejdspladser.
Da gik Socialdemokraterne meget ind for det, og VK-regeringen udflyttede ikke arbejdspladser.
Så det var altså et udtryk for en centralisering og ikke det modsatte.