runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2012-11-21:
Jeg vil sige, at når nu ministeren, som jeg forstår det, denne gang har haft lejlighed til at sætte sig ind i, hvad sagen drejer sig om, så kan jeg ikke forstå, at ministeren ikke er i stand til at svare mere klart og præcist.
Det, ministeren sagde sidste gang, var jo, at traditioner er til forhandling, og jeg kan så forstå, at ministeren fastholder det synspunkt nu, hvor ministeren har haft lejlighed til at sætte sig ind i, hvad sagen drejer sig om.
Og det er meget uheldigt, for så står landets kulturminister jo og sender det signal, både når han ikke ved, hvad han taler om, og når han ved, hvad han taler om, til landets befolkning og til de minoriteter, vi har i Danmark, at vores traditioner er til forhandling.
Der synes jeg da at man må sige, at der er nogle ting, som er en del af fundamentet for det danske samfund, og som ikke er til forhandling.
Altså, vores demokrati er ikke til forhandling; det, at vi fejrer vores kristne højtider i Danmark, er ikke til forhandling – det står vi bomfast på.
Der ville det være befriende, hvis landets kulturminister kunne sende det klokkeklare signal til den pågældende beboerbestyrelse og sige: Ved I hvad, kære venner, det, I har gang i, er ikke en eller anden lokal demokratisk beslutning; det er, at I tyranniserer et lokalområde, fordi I tilfældigvis har fået, hvad der minder om et flertalsdiktatur.
Kan ministeren ikke sende det signal?
Uffe Elbæk (RV), 2012-11-21:
Jamen altså, jeg vil igen fastholde, at traditioner er noget, der udvikler sig over tid.
Da jeg var barn og ung, var det sådan, at man langfredag i påsken ikke kunne gå i biografen, og man kunne ikke gå til andre kulturelle arrangementer.
By og land lå øde, kan man sige.
Jeg tror, at hvis man spurgte unge i dag, ville de slet ikke kunne forestille sig ikke at kunne gå i biografen på langfredag.
Betyder det, at påsken er blevet mindre vigtig?
Traditioner er noget, der lever og udvikler sig, og det var det, jeg mente, da jeg sagde, at traditioner er til forhandling.
Det er altid noget, der udvikler sig fra generation til generation.
Og det, der gør traditioner stærke, er faktisk, at det er levende traditioner.
Så jeg vil stadig væk fastholde, at grunden til, at julen er så stærk, er, at det er en levende tradition, og det vil jeg gerne understrege.
Martin Henriksen (DF), 2012-11-21:
Jo, men der, hvor ministeren jo efter min opfattelse – og jeg synes stadig væk, det grundlæggende er et skrækkeligt signal, som kulturministeren nu sender, det vil jeg fastholde – går afgørende galt,
er der, hvor ministeren taler om, at traditioner udvikler sig.
Her er der jo ikke tale om, at en tradition er blevet udviklet; her er der tale om, at man har afviklet en tradition.
Det er jo dybt principielt, og jeg forstår simpelt hen ikke, at landets kulturminister ikke kan se det.
De er ikke i gang med videreudvikle danske traditioner, de har ikke fundet på en ny måde at fejre julen på i det pågældende område.
De har vedtaget, at man afskaffer julen i det pågældende beboerområde, i hvert fald i det offentlige rum.
Og det synes jeg da er forfærdeligt, at landets kulturminister ikke er i stand til at se det.
Kan ministeren ikke se, at her afvikler man traditionerne, man udvikler ikke traditionerne?
Uffe Elbæk (RV), 2012-11-21:
Jeg vil gerne endnu en gang understrege, at jeg svarer principielt på spørgsmålet, om traditioner lever, og hvordan traditioner lever, altså hvad der skal til.
Hr. Martin Henriksen spørger så konkret i forhold til sagen oppe i Kokkedal, og som jeg også klart understregede, synes jeg, at flertallet skal respektere mindretallet.
Jeg synes, at det er en dårlig beslutning, man har truffet.
Men jeg vil ikke som medlem af Folketinget – og i det her tilfælde som minister – gå ned at ændre en beslutning, der er truffet på lokalt niveau.
Altså, det er noget af det, som jeg synes er kernen i dansk demokratiforståelsen, nemlig den måde, vi har bygget samfundet op på, og at vi respekterer niveauerne lokalt, regionalt og nationalt.
Derfor vil jeg ikke gå ind i det, uagtet hvor uenig jeg er, og det har jeg også understreget igen i alt, hvad jeg har sagt.
Jeg synes, det er en dårlig beslutning, man har truffet.
Jeg synes, at flertallet skal respektere mindretallet, og så har jeg svaret, når jeg er blevet spurgt helt principielt om, hvad jeg mener der skal til for at en tradition lever: at den udvikler sig.
Jeg svarer så nuanceret, som jeg overhovedet kan, på det her spørgsmål, for der er mange følelser involveret i det.
I forhold til beboerne i Kokkedal synes jeg, at de skal holde den største og dejligste og kærligste julefest overhovedet, uagtet hvad en lokal bestyrelse har truffet af beslutninger – altså om man vil bruge bestyrelsespenge på det eller ej.
Det har jeg sagt, og det mener jeg.
Det ændrer ikke ved, at jeg fastholder magtdelingen mellem det lokale, regionale og nationale niveau, når vi snakker om demokratiske beslutninger.
Hvis man synes, at det er et problem i Dansk Folkeparti, så er det Dansk Folkeparti, der har et problem – og ikke undertegnede.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-11-21:
Når det handlede om hele Danmarks konkurrenceevne, når det handlede om at sikre, at vi ikke brugte flere penge, end vi havde, sikre reformer, så var Socialdemokraterne der aldrig, da vi sad i regering.
Dengang vi lavede stramme finanslove på baggrund af Nationalbankens anbefalinger tilbage i 2006, hvor der var en bekymring for en ophedning af økonomien, foreslog Socialdemokraterne med den nuværende statsminister i spidsen at bruge yderligere 2 mia. kr.
Det var omtrent parallelt med, at man også foreslog en lønpulje på 5 mia. kr., fordi lønstigningerne i Danmark ikke steg hurtigt nok.
Så lad være med at komme og belære andre om at tage ansvar i tide, for det er i hvert fald ikke noget, der kendetegner Socialdemokraterne.
Derfor vil jeg også gerne høre om noget i forbindelse med hele det spørgsmål, der er om at træffe svære beslutninger, før Danmarks konkurrenceevne bliver udhulet yderligere.
Der er det jo ret interessant at se, at statsministerens finansminister i forbindelse med hele diskussionen om SAS' meget kritiske situation var ude at sige – og nu citerer jeg ordret: Det er hundrede procent socialdemokratisk politik at gå 15 pct. ned i løn i SAS.
Ja, presset fra regeringen var sågar så stort, at finansministeren sendte en sms i en meget direkte tone, nogle har udlagt den som værende i en næsten truende tone, til SAS' ansatte for at forfølge det her ønske om hundrede procent socialdemokratisk politik over en nat at gå 15 pct. ned i løn.
Synes statsministeren ikke selv, det er rimelig paradoksalt, at når det så handler om Danmarks samlede konkurrenceevne, så står Socialdemokraterne og kritiserer alle andre i stedet for selv at være med til at tage ansvar?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-11-21:
Jeg synes sådan set, det forholder sig omvendt.
Det er Venstre, der kritiserer alle andre i stedet for selv at tage ansvar.
Men det bliver vi jo nok ikke helt enige om.
Der er masser af eksempler på, at budgetterne bare er skredet år efter år.
Og det kan man ikke i længden.
Nu står vi så i en anden situation, hvor regeringen har lagt meget vægt på et forsigtighedsprincip, vi bruger ikke penge, vi ikke har, vi vil have, at budgetterne skal holde, og vi har også lagt os på en lille og beskeden vækst – men der er dog tale om en vækst – i den offentlige sektor, som vi mener er det, der skal til, og som altså er vores bedste skøn over, hvad der skal for at kunne fortsætte med at investere i mennesker.
Det er sådan set vores satsning.
Venstre er optaget af, at danskerne generelt skal gå ned i løn, mens vi er optaget af at gå i gang med en bredspektret indsats, som skal sikre dansk konkurrenceevne, der bl.a. indebærer, at vi har mulighed for at investere i mennesker.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-11-21:
Jeg tror måske, at statsministeren glemte at forholde sig til, at finansministeren har været ude at sige, at det er hundrede procent socialdemokratisk politik, at medarbejdere i SAS over en nat skal gå 15 pct. ned i løn.
De eneste her i salen, der taler om en lønnedgang på 15 pct. over en nat, er statsministerens parti.
Det er tankevækkende, at statsministeren end ikke ønsker at kommentere det, men det er måske, fordi det står i skærende kontrast til alle de retoriske kritiske bemærkninger, der ellers kommer fra Socialdemokraterne, om, at det er komplet vanvittigt, og at det er usympatisk, når vi andre siger, at der er behov for reformer.
Vi gennemførte i de sidste år, vi sad i regering, reformer, som sikrede et ekstra arbejdsudbud på over 100.000 personer.
Til sammenligning har statsministeren i det, statsministeren har betegnet som et historisk reformår, kun gennemført reformer, der sikrede et ekstra arbejdsudbud på lige omkring 20.000 personer.
I Venstre har vi været der hver gang, vi har taget ansvar hver gang.
Og derfor synes jeg egentlig, at statsministeren skal forholde sig til de økonomiske udfordringer, som Danmark står over for, i stedet for bare at fortsætte retorikken fra valgkampen, hvor man lover ting, som man ikke kan garantere kan blive til noget.
Og derfor ville det klæde statsministeren at forholde sig til, om den nulvækst, man har på nuværende tidspunkt, så også er komplet vanvittig og usympatisk.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-11-21:
Jeg fornemmer, at hun meget gerne vil have en diskussion om SAS, og det vil jeg også meget gerne.
Vi har i det sidste stykke tid stået i en overordentlig vanskelig situation for SAS, og det, det egentlig handler om, er, om man fortsat kan bede skatteborgerne om at være med i et selskab, som ikke giver overskud.
Det mener jeg ikke man kan, og det mener finansministeren heller ikke.
Det var derfor, han meget klart og i et sprog, der ikke kunne misforstås, fortalte kabinepersonalet i SAS, hvordan forholdene var.
Vi skal gøre os klart, at hvis de her aftaler ikke var faldet på plads, er det ikke sikkert, at vi havde haft SAS i dag.
Så dem, der i dag – ordføreren og også andre i dag – klandrer finansministeren for virkelig at have kæmpet for den her sag, skal bare gøre sig klart, hvad alternativet havde været, hvis ikke alle de her aftaler var faldet på plads.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-11-21:
Men så kan jeg jo forstå, at statsministeren mener, at det er hundrede procent socialdemokratisk politik at sætte medarbejdere 15 pct. ned i løn over en nat.
Det er fint, så fik vi det slået fast – ikke bare af finansministeren, men også af statsministeren.
Den bekymring, der var for, om SAS overlevede, tror jeg sådan set vi alle sammen havde – alle, der følger udviklingen, er dybt bekymrede for, hvad der kunne være sket, hvis der ikke var fundet en løsning.
Den samme udvikling sker mange andre steder i vores samfund; den samme udfordring har hele samfundet Danmark, og hvis ikke vi gør noget i tide, risikerer vi at stå i tolvte time ligesom SAS, og så bliver kuren hård.
Det er jo derfor, der er behov for ansvarlige politikere, som allerede nu afstemmer, om der er råd til at gøre verdens største offentlige sektor endnu større, eller om der er behov for, at vi skaber arbejdspladser i det her samfund.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-11-21:
Der er jo sådan en lidt underlig dobbelthed i det her, for ordføreren anerkender, at hun også er bekymret for SAS, men når vi så har en finansminister, som sådan set er så bekymret, at han gør det fuldstændig krystalklart for dem, der sidder inde ved forhandlingsbordet, hvad der kan ske, hvis de ikke er med på det her, så er det også forkert.
Det minder lidt om at brokke sig bare for at huske at brokke sig, for det, finansministeren gjorde i lige præcis de timer, var at kæmpe med næb og kløer for, at vi i dag stadig har et SAS.
Skulle jeg være utilfreds med, at finansministeren gjorde det?
Nej, jeg er stolt af, at vi har en finansminister, som har kæmpet og gjort alt, hvad der overhovedet var muligt, for, at vi i dag har et SAS, og gjort det fuldstændig klart over for alle dem, der forhandlede, hvordan sagerne stod.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-11-21:
Tak, formand.
Og tak for indledningen til statsministeren.
Indledningen betyder jo også, at man får lyst til at tale om EU, selvfølgelig, fordi statsministeren skal til et vigtigt møde om budgettet.
Jeg havde også som forberedelse til det her egentlig tænkt, at det også kunne være vigtigt at spørge statsministeren om hjemmeservice, fordi man i »En Fair Løsning«, som statsministeren gik til valg på, gik ind for, at hjemmeservice skulle blive og skulle udvides endda også til børnefamilierne.
Nu har man lavet en finanslov for næste år, hvor man afskaffer hjemmeservice for de pensionister, som får del i hjemmeserviceordningen i dag.
Det kunne også være fristende at spørge statsministeren om det.
Jeg er alligevel landet på, efter at have tænkt over det de seneste timer, at jeg gerne vil følge op på diskussionen om SAS, for jeg synes alligevel, at der er noget så principielt skelsættende i det, der er sket omkring SAS, at jeg synes, statsministeren skal have lejlighed til at uddybe det her i spørgetimen.
Sagen er, at man jo godt kan være enig i, at SAS har stået i en meget vanskelig økonomisk situation.
Man kan godt være enig i, at efter at staten for bare et par år siden gik ind med en aktieemission, altså ½ mia. kr. ekstra til SAS, er det åbenbart ikke lykkedes for selskabets ledelse at få styr på tingene.
Økonomien er stadig væk dårlig.
Der skulle derfor ske noget.
Man kan derfor også være enig i, at det er fint, at bestyrelsen tager et initiativ, og at direktionen i SAS så skal prøve at udmønte den her nye kurs for SAS.
Der går forhandlinger i gang med personaleorganisationerne i SAS, som jo nok må siges at føle, at de er trængt op mod en væg, fordi de får at vide, at hvis de ikke siger ja og skriver under nærmest i et mørkt lokale, bare på den stiplede linje, så går selskabet konkurs.
Det, jeg oplever der så rent faktisk sker i den virkelige verden, er, at personaleorganisationerne faktisk tager et kæmpe ansvar, faktisk går ind og forhandler og er villige til at gå ned i løn, er villige til at gå op i arbejdstid for at hjælpe SAS igennem den økonomiske krise.
Hvorfor synes statsministeren så ikke, at det er sådan, det skal foregå?
Hvorfor finder statsministeren det naturligt, at finansministeren så begynder at intervenere direkte i forhandlingslokalet over for lønmodtagersiden?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-11-21:
Men det vil jeg egentlig gerne kvittere meget, meget klart for at man gør; det er det faktisk rigtig rart at man gør, for det understreger også, at man har forstået, hvor alvorlig den situation var, som SAS var i i de her dage.
For det var meget alvorligt.
Jeg er så ikke helt enig i, at man kan tage det her specifikke eksempel og overføre det til at gælde hele Danmark og sige, at så skal alle gå 15 pct. ned i løn, som nogle har sagt.
Men det er jo en diskussion, som man må have.
Jeg synes, at det, der nu er det vigtige, er, at vi koncentrerer os om: Hvordan får vi udbedret de skader, der er, de problemer, som den tidligere regering ikke nåede at løse, eller som den måske ikke var så optaget af at løse?
Dengang den tidligere regering sad – og den sad der immer væk i 10 år – mistede vi konkurrenceevne, og der var det ikke bare på 1 pct., på 2 pct., men på 20 pct.
I de 10 år, man sad, lykkedes det ikke at komme med svarene.
Vi er gået i gang.
Det er en stor opgave, for der er meget at rydde op i.
Men der har vi nedsat en produktivitetskommission.
Vi har via en skattenedsættelse til de virksomheder, som gerne vil i gang med at investere i virksomhederne, givet dem et investeringsvindue.
Vi har nu fjernet den fedtafgift, som den tidligere regering gennemførte, og det gælder også sukkerafgiften.
Det er alt sammen noget, som man igennem ganske lang tid har efterspurgt, ikke bare erhvervslivet, men også lønmodtagerne.
Vi mener, at de tiltag er noget af det, der skal til, for at man kan styrke den danske konkurrenceevne.
Lars Barfoed (KF), 2012-11-21:
For det første vil jeg helt kort sige, at Socialdemokratiet, som jeg erindrer det, også var med til at indføre fedtafgiften.
Vi var så enige om, at det var en fejl, at vi gjorde det, og vi har nu igen fået afgiften fjernet – det er dog desværre då blevet finansieret i form af nogle andre skatteforhøjelser.
Så må jeg også sige, at jeg i hvert fald ikke har sagt, at alle skal gå 15 pct. ned i løn.
Jeg mener i det hele taget, at det er arbejdsmarkedets parter, der skal forhandle lønningerne.
Vi skal tværtimod med nogle gode rammevilkår, derunder nogle lavere skatter, skabe et grundlag for, at man i de kommende år på arbejdsmarkedet har en lønudvikling, der går i retning af nogle lønninger, der er lavere, så vi bliver mere konkurrencedygtige, og det skal i første omgang gælde over for Tyskland og Sverige, som jo har et lønniveau, der er lavere end det, vi har.
Men når det gælder det, der er blevet gjort i de senere år, må jeg jo sige, at jeg på et tidspunkt var meget optimistisk.
Der var statsministeren og jeg jo i fællesskab – og jeg ved, at statsministeren ikke kan lide, at jeg erindrer om det – ude at argumentere for, at man skulle afskaffe efterlønnen, det var for mange år siden, da statsministeren var medlem af Europa-Parlamentet.
Men da svigtede statsministeren jo det samarbejde, bl.a. med mig, og modarbejdede den tilbagetrækningsreform, som nu blev gennemført.
Det var ellers et vigtigt skridt, som vi i Det Konservative Folketparti havde arbejdet for i mange år.
Men vi mangler at se, at statsministeren sætter sig i spidsen for et projekt, der drejer sig om at styrke den samlede konkurrenceevne i Danmark, og der hænger det sammen med, at vi skal have nogle skatter, der er lavere.
Der bliver vi nødt til ...
Torben Hansen (S), 2012-11-21:
Biopirateri er for mange et underligt og måske også et noget fjernt begreb, men ikke desto mindre er det et ganske alvorligt problem i mange tredjeverdenslande, hvor genetiske ressourcer i alle afskygninger – dyr, planter og alle mulige andre ting – bliver bortført, uden at ophavslandene får et økonomisk udbytte ud af det, også kaldet udbyttedeling i det her lovforslag.
Så ikke alene kan biopirateri formindske biodiversiteten i landene, men de går også glip af nogle indtægter, og det er indtægter, som reelt kan medvirke til at beskytte de naturlige ressourcer, der nu engang også er i landene.
Hvad bliver de her genetiske ressourcer så brugt til?
Jo, de bliver brugt i et utal af produkter og forskningsprojekter og i bioteknologi – groft sagt i alt fra medicin til parfume.
Derfor er det meget tilfredsstillende, at der nu med den her lovgivning tages skridt til, at Danmark kan ratificere protokollen mod biopirateri, og at der også sikres en dansk anmelderordning.
Socialdemokratiet ser det her lovforslag, som det ligger her, og den bagvedliggende Nagoyaprotokol som meget væsentlige skridt til at sikre, at der i ulandene også bliver midler til at beskytte den biodiversitet, som der er rigtig mange der har kig på, og desværre også rigtig mange der udnytter fuldstændig skånselsløst, uden at der sikres midler, der går den anden vej, når man udnytter ressourcerne.
Det kommer så til at ske med den her protokol, og derfor kan vi varmt støtte det her lovforslag.
Jeg skulle med de bemærkninger også hilse fra Det Radikale Venstre og sige, at de selvfølgelig også varmt tilslutter sig lovforslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-11-21:
Tak for det.
Dansk Folkeparti synes også, at det er godt, at man tager nogle skridt på det her område og ligesom sikrer, at de lande, der leverer generne, selvfølgelig også får en belønning for det og får noget ud af det.
Der er blevet snakket om de royalties, man normalt betaler.
Vi kender nogle af de store firmaer, som jo i dag er bremseklodser i nogle af de her udviklingslande, som jo egentlig bare skal have noget ganske almindeligt korn, men så skal de betale en stor sum for at få lov til at høste deres eget korn.
Det er jo mærkeligt.
Det kan vi gøre ved at sikre de genetiske ressourcer.
Det kan også være medicin og den slags ting, som vil være til gavn for alle.
Der er bl.a. også blevet nævnt det her med adgang til private.
Hvorfor bliver det hver eneste gang ligesom sagt, at nu kan man gå ind på private grunde, altså ind i virksomheder, uden retskendelse og foretage en ransagning?
Det er vi meget betænkelige ved, men vi kan godt se, at der er nogle steder, hvor det også er nødvendigt, men vi synes, at man altid skal have det i en afmålt dosis.
Det, der også er faldet os for brystet i den lov, der her er lagt op til, er, at den ikke gælder for Grønland og Færøerne.
Vi kunne godt tænke os at få uddybet, hvorfor den ikke gælder der, for biopirateri kan jo foregå hvor som helst.
Vi må sige, det er vigtigt, at vi bekæmper biopirateri, og vi støtter også forslaget her.
Så der er vist ikke meget mere at sige om det.
Tak for ordet.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-21:
Jeg tror ikke, at det her bliver nogen kæmpe debat.
Som det er blevet nævnt, er hovedformålet med lovforslaget at forhindre biopirateri.
SF støtter lovforslaget, fordi det vil medvirke til at forhindre, at landes genetiske ressourcer hentes og udnyttes uden nødvendige tilladelser, og uden at oprindelseslandet får andel i udbyttet – hedder det – fra ressourcernes udnyttelse.
Så SF vil også stemme for lovforslaget.
Villum Christensen (LA), 2012-11-21:
Liberal Alliance har ingen principielle bekymringer over, at der gives samtykke til at underskrive protokollen her om udbyttedeling ved anvendelse af genetiske ressourcer.
Vi accepterer, at der indføres en anmeldelsesordning for indsamling af disse ressourcer fra vildtlevende arter, så de kan spores og deres legale status kan dokumenteres i de efterfølgende led.
Vi noterer os dog, som også andre har gjort her fra talerstolen, at Advokatrådet er af den opfattelse, at der kun bør gives myndigheder adgang til privat ejendom uden retskendelse i tilfælde, hvor der er nærgående risiko for, at formålet med tilsynet, som de skriver, på uoprettelig måde ellers ville forspildes.
Der er altså en eller anden fin sondring her, vi må ind og have fat i.
Det er der flere der har noteret sig.
Det kan ikke være sådan, at vi, hver eneste gang vi laver miljølovgivning herinde, med raske skridt går ind på folks enemærker.
Om det generelt vil være tilfældet her eller det kun er i meget specielle tilfælde, ved jeg ikke.
Det vil vi selvfølgelig gerne have belyst.
Ellers er vi indstillet på at støtte forslaget.
Per Clausen (EL), 2012-11-21:
Jeg skal beklage, at jeg kom for sent.
Det skyldes, at jeg har deltaget i vigtige forhandlinger – i øvrigt sammen med hr. Jørn Dohrmann, som derfor også har en god forklaring på, at han kom for sent.
Det kan trække længe ud, når vi skal forhandle.
Min hovedpointe her er sådan set bare at sige, at vi synes, det her lovforslag er et rigtig godt og fornuftigt lovforslag, som vi gerne vil støtte.
Vi synes, det er vigtigt, at man på den her måde tager hensyn til de genetiske ressourcer, der findes i den fattige del af verden.
Vi bemærkede, at der er nogle, der i nogle høringssvar undrer sig over, at man gennemfører det her som sådan en ensidig foranstaltning, hvor Danmark tilkendegiver, at vi vil undlade at gennemføre en sådan import, selv om det sker i forhold til lande, der måske ikke har tilsluttet sig det.
Men set på baggrund af, hvordan de internationale forhold er her, synes vi, det er rigtig godt og fornuftigt.