runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby (S), 2006-12-07:
Det fremgik af ordførertalen, at De Konservative mener, at de offentlige udgifter er vokset meget, og at det nærmest går helt forrygende i den offentlige sektor; ordføreren fik dog sådan lige klemt ud mellem sidebenene, at den offentlige sektor jo nu skal holdes i ave og dæmpes lidt, at det er den private sektor, der er i fokus, og at den nu skal vokse.
Man kan med andre ord sige, at De Konservative mener, at det danske offentlige velfærdssystem er, hvor det skal være, og at alt er så godt og rosenrødt.
Og det er jo velkendt, at partiets skatteordfører, fru Charlotte Dyremose, flere gange har talt varmt for skattelettelser til de højeste indkomster i det her samfund, og at hun har sagt, at jo hurtigere det skete, jo bedre.
Så vil jeg gerne høre finansordføreren: Er finansordføreren enig med fru Charlotte Dyremose i, at der skal skattelettelser til dem med de højeste indkomster, og at det skal ske inden for de næste 2 år?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Man kan jo spørge hr. Ole Sohn
: Hvad er overophedning?
Er det, vi har nu, overophedning?
Vi har en faldende ledighed; vi har moderate lønstigninger og dermed en moderat inflation.
Vi har store overskud på de offentlige finanser, vi har store overskud på handelsbalancen, og dermed har vi jo også et stabilt økonomisk udgangspunkt.
Så har vi en vækst i det offentlige budget til næste år på 1,3 pct., og dermed dokumenterer vi jo, at vi også i den her situation sikrer, at der bliver afsat penge til velfærdsydelser til borgerne på en lang række områder.
Dermed vil jeg sige, at det i hvert fald ikke lige nu er aktuelt at bekæmpe overophedning.
Ole Sohn (SF), 2006-12-07:
Hvis man nu holder sig til det umiddelbare: Hvis vismændene har ret i, at vi nærmer os en overophedning af økonomien, er den eneste måde, som man kan være ansvarlig på – hvis vi kan kalde det sådan – under en borgerlig regering, der er underlagt skattestoppet, at foretage nedskæringer i den offentlige velfærd.
Det er jo at skabe yderligere skel med øget fattigdom i samfundet eller – i fortsættelse af den tidligere debat – at skære yderligere ned på miljøprojekter, at skære yderligere ned på den offentlige velfærd.
Det er jo det eneste instrument, der er tilbage, når man har et skattestop – og det er på den korte bane; på den lange bane er det blevet dømt til at være fuldstændig uholdbart af enhver tænkende økonom, og sådan en må der vel også på et eller andet tidspunkt kunne tilknyttes regeringen.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Nu er det sådan, at hvis hr. Ole Sohn havde hørt efter, ville han også have hørt, at jeg både sagde, at vi ikke ved, hvornår vi er på toppen, og at man ikke kan afvise, at en situation med overophedning vil kunne opstå osv.
Jeg sagde heller ikke »fremragende«, men jeg advarede om, at hvis man i den her situation slipper tøjlerne og lader stå til, så vil man komme i en situation, hvor økonomien kan løbe af sporet.
Derfor kan man sige, at den ansvarlige konservative holdning også er med til at sikre holdbarheden og på den måde sikre, at økonomien ikke løber af sporet.
Det er rigtigt, at der i forbindelse med velfærdsaftalen har været en diskussion af DREAM-modellen og dermed af levetiden, og hvis vi lever længere, ja, så skal der en skrappere medicin til.
Ole Sohn (SF), 2006-12-07:
Når man lytter til hr. Christian Wedell-Neergaard, kan man godt blive en smule nervøs for den seriøsitet, som i hvert fald i perioder normalt har været kendetegnende for Det Konservative Folkeparti.
Det gør det også, men det er jo ikke regeringens skyld.
Jeg ved ikke, om hr. Christian WedellNeergaard har haft mulighed for at læse vismandsrapporten, men her får vi jo syn for sagn: Hvis den økonomiske politik fortsætter, er det simpelt hen hamrende uholdbart.
Hvis skattestoppet får lov at fortsætte efter 2010, betyder det, at den gevinst – om man så kan kalde det gevinst – der er kommet på grund af velfærdsforliget, fuldstændig forsvinder.
Påvirker det slet ikke Det Konservative Folkeparti, at der i den grad er kritik af den fuldstændig uholdbare økonomiske politik, som ligger til grund for skattestoppet?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Jo, der er meget klare grænser for, hvad vi vil acceptere, og hvad vi vil finde os i, og derfor siger vi også fra, når vi mener, at vi når til et punkt, hvor det ikke længere er holdbart.
Det er således, som jeg sagde, at det er to vidt forskellige kasser og to vidt forskellige typer projekter.
Ordføreren kunne jo prøve først at besøge Odense Fjord, som er et naturgenopretningssted, og bagefter en stor afgræsningseng, som afgræsses af landmandens kvæg, og som er en anden projekttype; så ville han kunne se, at det er vidt forskellige projekter.
Men jeg anerkender, at landdistriktsmidlerne er tilrettelagt sådan, at prioriteringen af miljøet vil ske i perioden fra 2009 og fremefter.
Martin Lidegaard (RV), 2006-12-07:
Jeg anerkender gerne, at det på den ene konto hedder natur og miljø, og på den anden konto hedder det naturgenopretning.
Men jeg tror alligevel, seerne derude har svært ved at forstå, at der skal være den helt store forskel, alt efter om man arbejder med natur i den ene eller den anden kasse.
Derfor vil jeg gerne spørge den konservative ordfører: Er der ingen grænser for, hvad De Konservative vil legitimere?
Hvor længe vil man lægge ryg til en politik, som er lodret imod det, De Konservative selv har stået for, og som bliver trukket ned over hovedet på dem af især Dansk Folkeparti, men også af Venstre?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Jamen ordføreren lægger jo til grund, at det er de samme projekter, de samme penge og det samme område, og så trækker han tallene fra hinanden.
Men det kan man ikke, for det er vidt forskellige områder.
De 11 naturgenopretningsområder er områder, som har særlig naturmæssig værdi, og de penge, som bruges i landdistriktprogrammet, er jo MVJ-ordninger og andre tilskudsordninger til landmændene, så derfor kan man ikke blande tingene sammen på den måde.
Men jeg anerkender, som hr. Martin Lidegaard også er inde på, at der er sket en periodeforskydning, for så vidt angår midlerne i landdistriktprogrammet.
Martin Lidegaard (RV), 2006-12-07:
Nu tror jeg, vi bliver nødt til at få det gjort fuldstændig krystalklart: Er der eller er der ikke indgået en aftale mellem De Konservative, Venstre og Dansk Folkeparti om at skære sammenlagt 534 mio. kr. af naturområdet i landdistriktsprogrammet, altså næsten nøjagtig det samme beløb, som miljømilliarden dækker i nøjagtig den samme periode?
Man kan ikke begynde at sige, at om 5 år, 10 år og 20 år har vi indhentet fortidens synder, for det er den samme periode, vi snakker om.
De år, hvor man indfaser miljømilliarden, udfaser man naturen i landdistriktsprogrammet, og det bliver den konservative ordfører altså nødt til at bekræfte.
Selv om jeg godt forstår, det er frustrerende at være underlagt DF, og selv om De Konservative ikke får lov til at tage andre partier med i aftalerne, selv om de gerne vil, fordi Dansk Folkeparti bestemmer mere end De Konservative i den konstellation, vi har nu, må De Konservative i det mindste erkende de faktiske forhold, og de er altså, at i nøjagtig de samme år, som man indfaser miljømilliarden, udfaser man de andre midler, og dermed bliver facit nul.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Der bliver altså ingen besparelser på miljøområdet.
Miljømilliarden er jo afsat og vil blive brugt i 2007 og 2008 og lidt i 2009, og det vil betyde, at der samlet set er flere penge til miljøet, end der har været før.
Det er korrekt, at sådan som fordelingen af landdistriktsmidlerne er aftalt, vil det betyde, at nogle projekter må udskydes til 2009, men der er ikke mindre end det, der hele tiden har været, og det er derfor, jeg kan sige, at vi vil sikre, at miljøet ikke bliver dårligere stillet.
Bente Dahl (RV), 2006-12-07:
Den konservative miljøminister har udtalt, at der kan ydes den samme miljøindsats i 2007 og 2008 for færre penge, og derfor dette kontante spørgsmål: Kan vi se frem til besparelser på miljøområdet, når det samme kan gøres for færre penge?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Der er ikke nogen miljøprojekter, hvor vi ikke varetager det, jeg vil kalde ansvarlig miljøpolitik, men det er rigtigt, at der er nogle projekter, herunder noget skovrejsning, som vil ligge stille i perioden 2009-2012.
Ole Sohn (SF), 2006-12-07:
Nu vil jeg jo nødig lyde som radikal, men jeg vil sige både-og.
Det er klart, at der også var nogle svipsere indimellem, bl.a. da man med de borgerlige fjernede formueskatten, men altså de finanslove, som SF har medansvar for, var finanslove, som gik i den rigtige retning.
Det har hr. Peter Christensen fuldstændig ret i.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Altså, skattestoppet: Ja, det er en del af konservativ politik.
Men det var jo sådan, at man, da man gennemførte forårspakken, gav skattelettelser i størrelsesordenen 10 mia. kr. ved at sænke mellemskatten, og det har jo en helt afgørende indflydelse på det opsving, vi ser nu.
Den helt fysiske, om man så må sige, situation, familierne befinder sig i, at de har flere penge til rådighed og dermed større frihed, men også den optimisme, som blev skabt, og de positive forventninger til regeringens skattestop og den mindre skattelettelse er helt afgørende elementer i det nuværende opsving.
Det nuværende opsving har jo mange positive effekter i samfundet.
Samfundskagen bliver gjort betydelig større, således at der er mulighed for at løse nogle af alle de problemer, vi beskæftiger os med her i Folketinget.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Men en ting er så, at vismændenes anbefalinger og analyser preller af på regeringen som vand på en gås, og åbenbart også på Det Konservative Folkeparti.
Jeg står her med et lidt skægt citat, synes jeg selv, fra CEPOS, som formentlig ligger ordføre ren væsentlig tættere i politisk orientering end i hvert fald Det Radikale Venstre, hvor der står, at den tidligere regering var meget bedre til at banke marginalskatterne ned for både høje og lave indkomster, end Anders Fogh Rasmussens regering har været det.
Der peges på, at den tidligere regering i 1994 gennemførte en skattereform, som sænkede skatten på høje indkomster fra 68 pct. til 63 pct., mens den nuværende regering alene har reduceret marginalskatten på høje indkomster med sølle 0,4 pct. til nu ca. 63 pct.
Mit spørgsmål til den konservative ordfører er: Burde Det Konservative Folkeparti ikke markere sig lidt stærkere i det her regeringssamarbejde med henblik på at få sat marginalskatten ned, og kræver det ikke i ansvarlighedens navn en finansiering, altså nogle af de tanker, som vismændene er inde på?
Det lyder da som ansvarlig økonomisk politik, det burde Det Konservative Folkeparti da også gå ind for.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Jo, for alt andet end det, at der skal findes skattekilder til finansiering af skattelettelsen.
Vi markerer os så stærkt, som vi kan.
Det er skrevet ind i regeringsgrundlaget, og vi vil fortsat presse på for, at det sker i denne valgperiode.
Så kan jeg sige om CEPOS, at jeg tror, at CEPOS er lige så meget årsag til debat i Det Konservative Folkeparti, som det er i Det Radikale Venstre.
Det er jo ikke altid, vi er enige med en liberal tænketank, det kan man jo sige sig selv.
Steen Gade (SF), 2006-12-07:
Mest åbenlyst ved, at den ene milliard, som blev lovet før sidste valg, nu er blevet til en halv milliard, ved at naturområdet samtidig er skåret ned på ministeriets område.
Hvordan har Det Konservative Folkepartis ordfører det egentlig med det?
Det er jo en alliance af Dansk Folkeparti og finansministeren, måske også andre, der i realiteten har frarøvet miljøministeren og Det Konservative Folkeparti den halve milliard.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Jeg er glad for, at vi lige kan vende ulandsbistanden.
Det er en mærkesag, og det fører jo i 2007 til øgede bevillinger på 615 mio. kr., og en del af det er, som ordføreren siger, disponeret til gældseftergivelse, og det synes vi er en rigtig måde at disponere midlerne på.
Pia Olsen (SF), 2006-12-07:
Det glæder os, at I har fastholdt Venstre på, at 0,8 pct. bliver brugt til udviklingsbistand i Danmark, men det, jeg så må stille mig meget undrende over for, er, hvordan I kan acceptere, at de øgede midler, vi faktisk får, fordi vores bruttonationalprodukt stiger, bruges til gældseftergivelse til lande som Nigeria og Irak.
I virkeligheden er det jo bare en overførsel af pengene fra Udviklingsministeriet til Finansministeriet.
Hvordan kan De Konservative acceptere det?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Jeg har aldrig været nogen god tryllekunstner.
Det skal jeg beklage, men sige, at der kommer løbende resultater på miljøområdet.
Der kommer resultater på partikelområdet, der kommer resultater på husdyrområdet.
Der kommer også resultater på landdistriktsområdet, hvor vi sikrer, at penge til miljøet er der, og der kommer også resultater på vedvarende energi, når kvoteallokeringsplanen er lavet og den nye energihandlingsplan kommer.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-12-07:
Jeg kan forstå, at med alt det, Det Konservative Folkeparti gerne vil, sidder det meste af det oppe i ærmet.
Det var jo sådan set det, hr. Wedell-Neergaard svarede mig.
Men så vil jeg godt vide: Hvad er det så, og hvornår kommer der noget ud af det ærme?
Kommer der noget ud i det her år?
Eller er alt det, der ligger oppe i ærmet, noget, der måske kommer på den anden side af et valg?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Det er sådan, at Professor Tribini havde den i ærmet, og det var der, pengene sad.
Så vil jeg sige med hensyn til 13-skalaen, at fru Anne Grete Holmsgaard jo selv må give karakter, og jeg synes, det lå i præmissen for spørgsmålet, at karakteren ikke var meget over 8, måske 8 med pil opad, men jeg gætter bare på, hvad fru Anne Grete Holmsgaard ville sige.
Med hensyn til den borgerlige miljøpolitik er det rigtigt, at indsatsen er styrket.
Vi har et lovforslag undervejs om miljøzoner – det ved jeg er noget, som fru Anne Grete Holmsgaard og andre er gået højt op i – et intelligent lovforslag, som bygger på ny teknologi, og som sikrer, at partikelforureningen i byerne falder.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-12-07:
Jeg kan jo ikke lade være med at synes, der er sådan lidt Professor Tribini over De Konservatives ordfører.
Det der med at flytte penge rundt kender vi alle sammen fra dem, der står på gaden.
Gæt hvor pengene er, vips, de er væk.
Ja, så er de muligvis under en eller anden hat, der ligger på den anden side af et valg.
Men jeg synes egentlig, når nu De Konservative holder så meget af det med at teste, at det ville være godt, hvis hr. Christian Wedell-Neergaard ville lave en lille selvtest eller en selvevaluering.
Så mit spørgsmål er: Hvordan synes hr. Christian Wedell-Neergaard egentlig selv det går med Det Konservative Folkepartis gennemslagskraft over for Venstre og Dansk Folkeparti?
Lad os bare tage 13-skalaen.
Når nu det er klart, at det er lykkedes at få miljømilliarden barberet ned til en halv milliard, fordi Venstre ikke ville have det anderledes; når nu Venstre og Dansk Folkeparti har fået vetoret, sådan at oppositionen ikke må deltage i forhandlinger om økonomi og miljø; når nu det er sådan, at De Konservative ikke har formået at få afsat mere end 60 mio. kr. til vedvarende energiforskning ud af en globaliseringspulje, hvor er det så lige ...
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Det sagde jeg jo i min ordførertale.
Det er ikke et enten-eller, men et både-og.
Jeg henviser til forårspakken. hvor man lettede skatten med 10 mia. kr., samtidig med at vi har forøget de offentlige udgifter med 32,5 mia. kr., med 12 mia. kr. til sundhed, 8 mia. kr. til sociale forhold, 8 mia. kr. til undervisning, alt sammen på en og samme gang.
Når det kan lade sig gøre én gang, når Det Konservative Folkeparti kan levere én gang, så kan vi også levere igen.
Klaus Hækkerup (S), 2006-12-07:
Der er jo sådan et fundamentalt valg, Det Konservative Folkeparti kan tage, nemlig enten om det vil sænke skatten, eller om det vil udbygge velfærdsstaten, når engang – forstår jeg så – konjunktursituationen tillader det.
Spørgsmålet er, kan man så omformulere det til: Hvad er det egentlig, Det Konservative Folkeparti vælger af de to muligheder?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Men vi har ikke taget stilling.
Vi siger, at marginalskatten skal ned, ingen skal betale mere end 50 pct. i skat af den sidst tjente krone, og det skal kunne betale sig at arbejde.
Det er den konservative skattepolitik, og den søger vi fremmet hurtigst muligt og gerne i denne valgperiode.
Klaus Hækkerup (S), 2006-12-07:
Hr. Christian Wedell-Neergaard sagde i sin ordførertale, at overophedning er en reel risiko, og afviste med den begrundelse, at der var plads til velfærdsforbedringer.
Men han snakkede samtidig om, at det gik alt for langsomt med at sænke marginalskatten, det gik alt for langsomt med at sænke skatten på den sidst tjente krone.
Mit spørgsmål til den konservative ordfører er: Er der ikke lige så stor risiko for overophedning ved at sænke skatten, som der er ved at lave velfærdsforbedringer?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Det er ikke ubehageligt, det er en forbier.
Det er simpelt hen en forbier i forhold til det, vi diskuterer i dag.
Det er o.k., jeg skyder også selv meget, og så skal man også skyde forbi en gang imellem.
Hr. Torben Hansen og jeg er jo begge miljøordførere, og så kan vi mødes i miljøordførerkredsen og diskutere det her.
Men det er altså i forbier i forhold til dagens debat, og derfor må jeg melde pas og sige, at Danmark er en del af Kyotoregimet, Danmark skal komme med en kvotefordelingsplan, og den kvotefordelingsplan er ikke færdig.
Der er en situation, hvor der ikke er lavet nogen aftale.
Men det skal der jo laves, så vi også opfylder vores del af Kyotoaftalen og dermed tager vores del af slæbet i forhold til den globale opvarmning.
Vi vil fuldt ud leve op til det, selv om Danmark har reduktionsforpligtelser, som er de allerhøjeste i Europa.
Torben Hansen (S), 2006-12-07:
Jamen så vil jeg da gerne bede den konservative ordfører om at slå op på side 30 i det store samlebind med de samlede finanslovaftaler, for der står: »Der afsættes desuden 45,5 mio. kr. til en række borgerrettede miljøinitiativer, der skal sikre
reducerede CO2-udledninger fra husholdninger ...«
Samtidig må man vel også, når man vil lave noget for borgerne og man inden for det her, som også handler om finans, opererer med, at man får nogle penge i de kommende år, forholde sig til, hvad man så skal bruge dem til.
Det mindste, et Folketing må kunne forvente, er da, at en konservativ finansordfører har en fornemmelse af, hvad man skal bruge de penge til, man får i kassen i de kommende år fra salg af kvoter.
Vil man bruge dem til nedsættelse af afgifter og mere CO2-udledning, der dermed går på tværs af den aftale, man har lavet, eller vil man bruge dem til forskning og vedvarende energi?
Det er da et simpelt spørgsmål, og det ligger altså ikke uden for den ramme.
Det kan godt ske, det er et ubehageligt spørgsmål for hr. Wedell-Neergaard, men det ligger altså inden for rammen og også inden for rammen af det, der ligger i regeringens finanslovaftaler.
Vi har netop hørt, at den hele milliard, miljømilliarden, er blevet til en halv milliard.
Danmark ligger på en 20. plads i gennemførelse af miljødirektiverne i Europa.
Vi har hørt om 75 mio. kr., der også er forsvundet fra naturovervågning, så hele den grønne profil for regeringen er totalt væk.
Det seneste skud på stammen var så hele diskussionen om CO2.
I ændringsforslagene fra regeringen ligger der, at der nu skal være nogle borgerrettede initiativer, der skal reducere CO2udslippet fra husholdningerne.
Men på den anden side kan vi jo se, at der internt i regeringen er diskussion om, hvad man skal bruge provenuet for bortauktionering af CO2-kvoter til.
Finansministeren vil bruge det til at få udledt mere CO2, og miljøministeren vil bruge det til forskning i vedvarende energi.
Nu står vi her med både den konservative finansordfører og den konservative miljøordfører, og så må den konservative ordfører da kunne sige, hvilke veje man skal gå her, og hvad man vil bruge penge fra bortauktionering af CO2-kvoterne til.
Eller skal det bare være endnu, endnu, endnu et eksempel på en mislykket miljøpolitik?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Nej, men der sker jo det, som også skete under sidste debat.
Jeg nærer en stor social indignation, jeg vil gerne gøre noget for dem, der er kommet i klemme i systemet, og der bliver her refereret til et tilfælde, som virker åbenlyst urimeligt.
Det betyder jo ikke, at vi ikke kan fastholde kontanthjælpsloftet, at kontanthjælpsloftet ikke virker for dem, som kan tage et arbejde, så så mange som muligt bevæger sig over og får et arbejde og dermed skaber sig en livssituation, så de bedre er i stand til at håndtere tilværelsen.
Så må jeg sige med mit erhverv, at jeg da naturligvis er meget ked af det, hvis der er nogen, der ikke har råd til at købe et juletræ.
Line Barfod (EL), 2006-12-07:
Det betyder altså, at i de her dage, hvor julen nærmer sig og man på hjemmesiden Loftsramte Eksperter kan læse den ene beretning efter den anden om familier, der ikke har råd til bare at købe et juletræ til deres børn, er svaret fra De Konservative, at det bare er ærgerligt, for de bør kunne gå ud og få sig et arbejde.
Hvor er det, at kvinden, der er henvist til at gå med rollator, efter hun på grund af De Konservatives arbejdsmarkedspolitik har været sendt i arbejdsprøvning og derfor fik den blodprop, der gør, at hun går med rollator, skal gå hen og få et job?
Jeg går ikke ud fra, hr. Christian WedellNeergaard mener, at hun skal være avisbud.
Hvad er det så for et job, hun skal have?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Jeg har jo naturligvis ikke kunnet følge den konkrete sag, da jeg ikke kender navnet på vedkommende.
Men der er jo det, der hedder Loftsramte Eksperter, som er denne hjemmeside, og den har jeg været inde at kigge på og kigget på de personer, som der mener at være loftsramte.
Men jeg bliver altså ramt af, når jeg tænker på det her, at man jo kun skal arbejde i nogle ganske få timer for at kompensere for loftet, og det er jo meningen, at folk skal i arbejde.
Derfor må jeg sige, at jeg er kommet frem til, at kontanthjælpsloftet i den situation, vi er i nu, hvor alle skulle kunne skaffe sig et arbejde, er det, der, om man så må sige, er hovedsporet.
Line Barfod (EL), 2006-12-07:
For 3 måneder siden under førstebehandlingen af finansloven havde hr. Christian Wedell-Neergaard og jeg en lille ordveksling om en hel konkret sag om en af de mange, der er kommet i klemme, fordi De Konservative har været med til at gennemføre kontanthjælpsloftet, der sender mange ud i fattigdom.
Den handler om en, som har været syg og alligevel er blevet sendt i arbejdsprøvning og derfor nu må gå med rollator, og jeg ville høre, om det virkelig var De Konservatives mening, at hun skulle ud og have 5 timers job om ugen som avisbud med sin rollator for at kunne få de penge, der var nødvendige.
Hr. Christian Wedell-Neergaard sagde, at han ville gå ind og se på sagen, og at det bestemt ikke var konservativ politik, at mennesker i den situation skulle rammes af de nedskæringer, som regeringen har gennemført på kontanthjælpen, og derfor vil jeg nu gerne høre, hvad hr. Christian Wedell-Neergaard er nået frem til efter at have været inde at se på sagen.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Nej, det er det ikke.
Hvordan vi fordeler indsatsen under landdistriktsprogrammet mellem de enkelte år har ikke noget med miljømilliarden at gøre.
Det er forkert at sige, at det er et propagandanummer.
Det er forkert at påstå, at det er bluff.
Det er forkert at pille regeringens grønne profil fra hinanden på den måde.
Det er forkert at blande de to kasser.
Og beløbet til miljø bliver ikke mindre.