runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-05-03:
I forbindelse med finanslovaftalen for 2011 aftalte regeringen, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne en række væksttiltag.
Et af elementerne i finanslovaftalen er at forbedre vilkårene for at tiltrække kapital til vækstvirksomheder i Danmark, og det er så – sagt i al beskedenhed – det gode forslag, vi står med nu, som skatteministeren har fremsat.
En af de allerstørste udfordringer for vækstvirksomheder i Danmark er at kunne tiltrække den nødvendige kapital for at sikre udviklings- og ekspansionsmuligheder.
Det er en helt central udfordring for at sikre de rammevilkår, der gør, at nye virksomheder og iværksættere kan udvikle sig, at de kan udvide til gavn for vækst og beskæftigelse i Danmark.
Det, der blev aftalt i finanslovaftalen, er, at de investorer, der investerer i de her virksomheder, får en skattefordel, ved at selskabers investeringer i unoterede iværksætteraktier under visse omstændigheder gøres skattefrie.
Det er allerede sådan, at hvis man personligt investerer direkte i et selskab, er man jo af gode grunde ikke omfattet af reglerne for selskabers beskatning af porteføljeaktier.
Dermed kunne man jo egentlig have forestillet sig, at den mere ensartede beskatning af afkastet for selskabers investeringer, som vi lavede som en del af forårspakke 2.0, ikke ville have nogen nævneværdig betydning i forhold til at kunne tiltrække kapital.
Så vi har naturligvis lyttet til de problemstillinger, der har været rejst, og nu kommer vi med en konkret løsning, for i Venstre vil vi sikre væksten i Danmark de bedste vilkår.
Konkret betyder forslaget, at selskabers investeringer på op til 18,7 mio. kr. – det svarer til 2,5 mio. euro – i unoterede iværksætteraktier under visse omstændigheder som sagt fritages for beskatning.
Vi har sat grænsen så højt, som EU’s statsstøtteregler giver mulighed for, og i forhold til det forslag, der var sendt i høring, er der faktisk også foretaget en række ændringer, som imødekommer nogle af de forhold, der blev påpeget under høringen.
Der stilles et krav om en ejertid på mindst 3 år for at sikre, at investeringerne i virksomhederne bliver i virksomhederne og dermed er med til at sikre en arbejdskapital, så virksomheden kan anvende kapitalen til at udnytte sit vækstpotentiale.
Ordningen er dermed ikke tiltænkt kortsigtede investeringer, som ikke har til formål at sikre en udvikling i virksomhederne.
Som jeg var inde på, er der elementer i det her, der følger af EU's statsstøtteregler: Ordningen skal notificeres ifølge reglerne, men i forhold til den model, vi har valgt, og i forhold til de regler, der gælder, er vi meget sikre på, at det skulle være en formssag at få den notifikation på plads.
I Venstre ser vi med stor tilfredshed på, at vi med dette forslag gør det mere attraktivt at investere i danske vækstvirksomheder og iværksættere.
Peter Christensen (V), 2011-05-03:
Tak for bemærkningerne.
Der er flere partier, der har påpeget, at der er elementer, som ikke har en fællesmængde, der er så voldsomt stor, og jeg vil da sige, at hvis Skatteudvalget kommer med et udpræget ønske om at skille det ad, så er det ikke teknikken, der skal afgøre, om vi får fundet en god løsning sammen.
Men jeg vil godt kommentere to ting.
Den ene er stramningen af kredittiderne for tobaksproducenter og det, at det bliver fremhævet og kritiseret i forhold til skattestoppet.
Vi har hele tiden sagt, at da vi lavede forårspakke 2.0 og sænkede skatten på arbejde, så suspenderede vi skattestoppet for at kunne få finansiering til at lave den største sænkning af skatten på arbejde historisk set.
Og det mål om, at tingene skal være fuldt finansierede, gælder også, når vi så udskyder andre finansieringselementer, for ja, så finder vi nogle andre, nogle nye.
Det har vi sagt åbent og ærligt, og jeg giver ikke meget for den omsorg for skattestoppet, der bliver vist fra SF og Socialdemokratiet, for sandheden er, at de partier er lodret imod skattestoppet og har været det hele tiden, og det er de først og fremmest, fordi partierne ikke vil lade sig binde af noget som helst på skatteområdet, vil have friheden til at kunne sætte skatter op, og det er ikke for, som regeringen gør, at føre dem tilbage til skatteborgerne krone for krone i form af en lettelse af indkomstskatten.
Nej, man vil bruge dem til at øge beskatningen samlet set og gøre den offentlige sektor endnu større.
Det er en rimelig uenighed, der er, men omsorg for skattestoppet har de partier aldrig haft.
Jeg vil også kommentere den del, der vedrører en kritik af hovedelementet i lovforslaget, nemlig at vi reducerer den stigning, som var aftalt på energiområdet.
Vi har erkendt, at det var for stor en energistigning, der var lagt op til.
Vi ruller det tilbage med ca. to tredjedele.
Så bliver der udtrykt en bekymring for oppositionens side.
Det er en bekymring, som jeg politisk set sagtens kan følge.
Jeg synes bare, at det ville klæde oppositionen, hvis der så var lidt konsistens mellem det, partierne siger, så der var en sammenhæng mellem, hvad klimarepræsentanterne fra SF og fra Socialdemokratiet siger og repræsentanterne inden for skattepolitikken siger, for det, vi kan se, er, at dér er der ikke meget bekymring for, at de danske CO2-reduktionskrav kommer til at stå ganske alene, og det påvirker selvfølgelig også et dansk konkurrenceevne.
Så jeg vil kun glæde mig over, hvis de synspunkter, der er tilkendegivet her, bliver at genfinde under energiforhandlingerne, hvis de bliver at genfinde, når der er en klimadebat.
Jeg synes i det hele taget, at det er et fornuftigt synspunkt, så jeg håber, jeg kommer til at genopleve det generelt set fra de partier, men jeg ved godt, at det ikke er tilfældet; det er kun noget, der bliver sagt, når man diskuterer skattepolitik, og så giver man i øvrigt meget lidt for, hvordan dansk erhvervsliv skal kunne konkurrere i fremtiden, når man snakker generel klima- og energipolitik – desværre.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-05-03:
Det er sådan en lidt principiel samling af surt og sødt.
Hvad angår kredittiden for tobaksafgifter, kan Det Radikale Venstre støtte forslaget.
Vi støtter også forslaget om den såkaldte ølmoderation.
Det er en underlig gammel bestemmelse, vi her render rundt med, og som vi u afskaffer.
Fuld støtte til det.
Den tunge del af forslaget er lempelsen af energiafgiften, elafgiften, og til det er der to spørgsmål at stille.
For det første: Er det den rigtige måde at lempe på, hvis man skal lempe?
Bruger vi pengene her rigtigt?
Det andet spørgsmål er: Hvordan passer det her ind i den samlede energipolitik?
Begge spørgsmål fortjener selvfølgelig at blive overvejet grundigt i udvalgsarbejdet.
Mike Legarth (KF), 2011-05-03:
Vi Konservative vil gerne give alle virksomheder så gode rammer og konkurrencevilkår som overhovedet muligt, og derfor reduceres de besluttede afgiftsforhøjelser i skattereformen forårspakke 2.0 til omkring en tredjedel af det oprindelig aftalte.
Det gør vi også, altså nedsætter dem til en tredjedel, fordi vi erkender, at yderområderne også skal tilgodeses.
Dem giver vi høj prioritet.
I kroner betyder forslaget, at afgiftsbelastningen minimeres med 750 mio. kr. eksklusive moms allerede fra 2013, og med hensyn til afgiften på mættet fedt – det andet element i lovforslaget – udskyder vi ikrafttrædelsen, og det finansieres ved, at tobaksproducenterne får forkortet deres kredittid med 20 dage.
Så til det sidste element, der ændres, nemlig ølmoderationsordningen.
Før var det kun bryggerier, der var startet med at producere stærk øl før 1940 og altså også udleverede mere end 200.000 hektoliter, der kunne komme i betragtning, nu bliver det også bryggerier, der er startet efter 1940, så vi behandler alle ens og giver alle lige vilkår og konkurrenceevne.
Det støtter vi selvfølgelig også massivt op om, så fra konservativ side er der støtte hele vejen rundt.
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-03:
Jeg vil udløse spændingen med det samme og sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget her.
Det skyldes såmænd, at lovforslaget her, L 195, udmønter en række forskellige aftaler, Dansk Folkeparti har indgået med regeringen, så derfor var det måske ikke den store overraskelse, som jeg tog livet af eller fremførte.
Det største punkt i lovforslaget er jo den her ændring af stigningen i energiafgifterne på procesenergi til erhvervslivet.
Der har vi jo set i øjnene, at man skal være meget påpasselig med, hvor store afgiftsstigninger man pålægger den procesenergi, som produktionsvirksomheder bruger.
Det er derfor, vi har konkluderet, at det ville være bedst, hvis vi reducerede stigningen betragteligt simpelt hen for at bevare så mange arbejdspladser som muligt her inden for landets grænser og netop også, fordi mange af de produktionsvirksomheder, som bruger megen energi til deres procesformål, ligger i yderkantsområder af landet, hvor der er ekstra meget brug for, at de arbejdspladser, som allerede er der, bevares.
Derfor er vi glade for, at vi har kunnet lave denne aftale med regeringen om, at afgiftsstigningen på procesenergi ikke bliver så stor, som den har været planlagt.
Så har vi også sammen med regeringen indført den her såkaldte afgift på mættet fedt, og der er jo sket det, at det har været nødvendigt at udskyde ikrafttrædelsen af afgiften, hvilket har gjort, at der har været et provenutab.
Det er der så er blevet kompenseret for, ved at der er sket en forkortelse af kredittiderne for tobaksafgiften, og det er så noget, der går nogenlunde lige op med hinanden.
Det har været nødvendigt for at kunne bevare et samlet provenu fra fedtafgiften på et niveau, som har været forudsat fra starten af.
Den går kort fortalt ud på, at der er en afgiftslettelse for de små bryggerier – dem, som producerer mindre end 200.000 hektoliter om året – men hidtil har det været en forudsætning, at de skulle have produceret stærkt øl inden november 1940.
Der kan man sige, at det måske ikke er en helt rimelig forudsætning at have som en betingelse for at få en afgiftslempelse, og derfor har der blandt de nyere små bryggerier – dem, der er under 70 år gamle – været et ønske om, at de også kunne blive omfattet af ølmoderationsordningen.
Det er et synspunkt, som vi synes er helt rimeligt, og derfor har vi også aftalt med regeringen at udvide ølmoderationsordningen til også at gælde bryggerier, der har produceret stærkt øl efter november 1940.
Så da Dansk Folkeparti støtter alle de elementer, der er i lovforslaget, kan jeg bare gentage og sige, at vi også støtter lovforslaget som helhed.
Klaus Hækkerup (S), 2011-05-03:
Jo, lad mig for det første sige, at det jo er en misforståelse – eller ikke en misforståelse, men et oratorisk fif – når Venstres ordfører taler om, at man her sænker afgifterne.
Altså, det, man har gjort, er, at man havde besluttet at sætte afgifterne op, og så kommer man nu siger: Vi sætter dem ikke helt så meget op, og hold da op, hvor er vi flinke ved erhvervslivet, for nu har vi sat dem ned.
Nej, nej.
Det, der er realiteten, er, at man sætter afgifterne op.
Ikke lige så meget, som man oprindelig havde tænkt sig, men man sætter dem op.
Lad os bare få det slået fast.
Lad mig så for det andet sige, at jo, vi gør os da mange overvejelser – og det gør vi også i »Fair Forandring« – om, hvordan vi kan bruge afgiftsstrukturen til at fremme en mere hensigtsmæssig, mere CO2-neutral anvendelse og udbygning af vores energiforsyning i Danmark, og hvordan vi kan sikre udbygningen af vedvarende energi.
Derfor har vi jo også støttet en række lovforslag her i Folketinget, der har taget sigte på at forbedre den udbygning.
Så det er bestemt også indeholdt i »En Fair Løsning« og i »Fair Forandring«.
Mads Rørvig (V), 2011-05-03:
Jeg sætter stor pris på hr. Klaus Hækkerups bekymringer om, at for højt et skattetryk kan få virksomheder til at drage ud af landet.
Klaus Hækkerup (S), 2011-05-03:
Jeg vil sige, at det alligevel kalder smilet lidt frem, at hr. Mads Rørvig stiller sig op og siger, at det her er en ny erkendelse.
Jeg tror, at jeg fem eller seks gange de sidste par år har haft skiftende skatteministre hernede for at spørge til, hvordan det gik med at få lavet den her afgift, og hvordan det gik med at få at vurderet, om virksomhederne var energiintensive, om de var konkurrenceudsatte, og om vi snart fik den.
Den er jo gang på gang blevet udskudt, og det er os, der har bekymret os for at få den vedtaget, og det er os, der har villet sørge for at sikre, at vel skal der lægges en afgift på industrien, men på en fornuftig måde, så vi ikke genner arbejdspladser ud af landet.
Det er det, jeg synes er så bekymrende ved det her, nemlig at Venstre og Konservative har valgt bare at smøre den samme afgift ud over alle industrivirksomheder, uanset om det er hjemmemarkedserhverv eller eksporterhverv; uanset om de har gjort, hvad de kunne for at spare på energien, eller de stadig væk har en løs hånd, når det gælder sikringen af et rimeligt energiforbrug.
Mads Rørvig (V), 2011-05-03:
Hold da op.
Man støtter en skattelettelse til erhvervslivet, ølmoderationsordningen, og man anerkender effekten af, at hvis skatten på erhvervslivet sættes op, flytter erhvervslivet til udlandet.
Det kan være, der er sket en åbenbaring for Socialdemokratiet de sidste dage.
Vil hr. Klaus Hækkerup så ikke også anerkende, at hvis man laver en selskabsskattereform, der skal bibringe et øget provenu på 3,2 mia. kr., vil det kunne få samme effekt, nemlig at virksomheder vil søge mod udlandet?
Mads Rørvig (V), 2011-05-03:
Jeg er da fuldstændig tryg ved det mellemværende, der er mellem vælgerne og Venstre.
De kan specielt være trygge, når de ser på, hvad regeringens skattepolitik betyder for deres privatøkonomi.
Nu har jeg ikke tid nok til at læse talen op igen, men jeg afklarede jo præcis, hvordan det forholder sig med det her lovforslag og så skattestoppet, nemlig sådan, at den ændring, vi laver nu, er inden for rammerne af forårspakke 2.0.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-03:
Det er jo en lang gang udenomssnak.
Man begynder at snakke om, hvad alle mulige skatteændringer har betydet for LO-familier.
Altså, jeg havde forstået skattestoppet, som Venstre bryster sig meget af, sådan, at det også gjaldt for virksomheder, sådan at de skulle kunne regne med sikkerhed og tryghed.
Er det ikke sådan, man plejer at sige det?
Her finder man så lige på noget, fordi der var nogle ting med fedtafgiften og pesticidafgiften, der ikke lige passede på et område.
Så skruer man lige på et af de der håndtag.
Her plejer regeringspartierne ellers at sige: Når opfindsomme politikere mangler nogle penge, skruer de lige på et eller andet, og så kan folk ikke regne med noget længere og skal bare betale en højere skat.
Det er jo det, der er tilfældet her, og jeg tager egentlig hr. Mads Rørvigs lange omgang udenomssnak som en bekræftelse af, at man bryder skattestoppet, når man på den måde hæver nogle afgifter et helt andet sted, fordi der lige mangler nogle penge i kassen.
Det er jo så ærlig snak, og hr. Mads Rørvig behøver ikke engang at svare.
Vi kan godt gå videre i ordførerrækken, for det svar, vi fik lige før, var egentlig svar nok.
Skattestoppet bliver brudt, og det må så være et mellemværende mellem Venstre og de vælgere, der skal høre på, at Venstre påstår, at vi stadig væk har et skattestop, selv om det bliver brudt igen og igen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-05-03:
Jamen nu er det jo et frit land, vi lever i, så det skal selvfølgelig stå for Dansk Folkepartis ordførers egen regning, hvad han synes om det.
Jeg er udmærket klar over, at Poul Dam havde et indlæg om racismeparagraffen; jeg ved til gengæld også, at det ikke repræsenterede gruppens holdninger, og det gør det stadig væk ikke.
Så vil jeg sige, at det her ikke handler om at kriminalisere meninger, det handler ikke om at kriminalisere holdninger – dem kan man sådan set godt få lov til at give udtryk for, men man skal bare gøre det på en ordentlig måde.
Jeg synes ikke, det er nødvendigt at komme med nedsættende og forhånende udtalelser for at kunne debattere.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-03:
Det er bare en bemærkning til den del af lovforslaget, der handler om at ændre kredittiderne for de her køb af stempelmærker til cigaretter og røgtobak.
Jeg skal overhovedet ikke stille mig op og forsvare tobaksbranchen, men i forhold til, hvad partierne går og fortæller udadtil, i Venstres tilfælde om f.eks. skattestop og om den tryghed og sikkerhed, som både borger og virksomheder skal kunne regne med, så må det vel komme som en form for utryg og kedelig overraskelse for den branche, at man nu, fordi man ikke fik fedtafgiften på plads i tide, fordi man gerne ville lave lidt om på pesticidafgiften, så lige finder på at ændre nogle kredittider og de facto hæve skatten for en helt anden branche, sådan et par år efter at skattereformen er lavet.
Kan hr. Mads Rørvig forklare, hvordan det er i overensstemmelse med det skattestop, som Venstre stadig væk siger findes?
Om end man ikke reklamerer så meget med det mere på sin hjemmeside med tal osv., som man gjorde førhen, så påstår man dog stadig, at det faktisk findes.
Men det er der måske en god forklaring på?
Mads Rørvig (V), 2011-05-03:
Tak for det.
Vi lempede skatten på det, vi ønsker mere af, nemlig arbejde, og vi finansierede lempelserne ved at hæve afgifterne på det, vi ønsker mindre af, nemlig forurening og usunde produkter.
Undervejs har der været behov for nogle småjusteringer, og et par af dem finder vi i nærværende lovforslag.
Vi skal alle være med til at spare på ressourcerne og undgå udledning af CO2.
Derfor indgik vi aftale om en afgiftsforhøjelse på energi som en del af forårspakken.
Vi må imidlertid erkende, at hvor meget vi end ønsker at spare, er energi altafgørende for at opretholde vores samfund, herunder det erhvervsliv, der sikrer danske arbejdspladser og eksportindtægter, med andre ord vores levebrød.
Erhvervslivet herhjemme er i skarp konkurrence med virksomheder fra hele verden.
Overalt, hvor det overhovedet kan lade sig gøre, forsøger de at minimere deres omkostninger, for
holdes disse ikke under kontrol, vil det blive svært for ikke at sige umuligt at levere et godt produkt til en pris, som forbrugerne vil betale.
Derfor siger det sig selv, at vi ikke skal skrue for meget på afgifterne.
Gør vi det, kan det ende med at tage livet af vores virksomheder – virksomheder, der i sidste ende betaler for vores fælles velfærd – eller tvinge dem til at flytte produktionen til lande med lavere afgifter.
Sker det, mister vi arbejdspladser, indtægter og mulighed for at forbedre miljøet.
Med dette forslag reduceres de planlagte afgifter til en tredjedel, mens stigningerne til gengæld indfases et år tidligere.
Det sikrer et fortsat incitament til at reducere forbruget af energi uden at sætte vores konkurrenceevne og dermed levegrundlag over styr.
Foruden ændringerne i en række energiafgifter lægges der i lovforslaget op til en reduktion i kredittiden for køb af stempelmærker til cigaretter og røgtobak.
Denne ændring er ligeledes en del af de førnævnte justeringer af forårspakken.
Provenuet fra nærværende ændring anvendes til at finansiere den udskydelse af afgiften på mættet fedt, der tidligere er blevet vedtaget her i Folketinget.
Endelig rummer dette lovforslag en ændring af den såkaldte ølmoderationsordning.
Ifølge gældende regler kan mindre bryggerier i EU modtage afgiftslettelse i form af ølmoderation.
Hidtil har det imidlertid alene været forbeholdt bryggerier, der har produceret såkaldt stærk øl i november 1940.
Gennem de sidste årtier har vi oplevet en rivende udvikling inden for vores bryggeribranche.
Danmark har altid været kendt for vores gode øl, og med fremkomsten af et utal af nye bryggerier har vi fået endnu mere at være stolte af.
Disse bryggerier, som ofte starter med at være drevet af ildsjæle, der brænder for det gode øl, har brygget videre på vores stolte traditioner.
Dermed holder de en væsentlig del af vores kulturarv i hævd.
Ved at fjerne årstalskravet fra det nuværende regelsæt vil denne gruppe også få adgang til ølmoderation og således få lidt bedre arbejdsvilkår i deres kamp for det gode øl og dansk kultur.
I Venstre lægger vi stor vægt på et sundt erhvervsliv med rimelige vilkår, og vi kan tilslutte os dette lovforslag.
Peter Christensen (V), 2011-05-03:
Tak til Folketinget og til alle partierne for den velvillige modtagelse.
Der vil blive stillet nogle spørgsmål under udvalgsbehandlingen, og jeg vil selvfølgelig sørge for, at de hurtigt bliver besvaret.
Der var et spørgsmål fra hr. Klaus Hækkerup om, hvorfor der var stillet en lang række krav op til at gøre brug af fritagelsen.
Det relaterer sig til, at det her lovforslag skal være i overensstemmelse med EU's statsstøtteregler.
Der er en lang række krav, bl.a. at det ikke må akkumuleres med andre statsstøtteordninger, og på samme vis er der listet et par erhvervsområder op, hvor den ikke kan bruges.
kender jeg ikke, men det kan vi helt klart få undersøgt.
Jeg vil tro, at det også relaterer sig til spørgsmålet om, at det er områder, som kan være statsstøttet i forvejen.
Men endnu en gang tak for bemærkningerne.
Nick Hækkerup (S), 2011-05-03:
Man skal jo lære af dem, der går foran en, også i familien.
Noget af det, som jo blev rullet op, og som vi var vidne til i forbindelse med vedtagelse af forårspakke 2.0, var præcis det her med, at der var en række virksomheder, der kom i foretræde for udvalget og gjorde opmærksom på, at ja, vi har en energiintensiv produktion, og ja, vi har gjort, hvad vi kunne for at miljøoptimere og energioptimere – er det ikke urimeligt, at vi bliver ramt på den her måde?
Det var der sådan set en bred politisk forståelse af at det ville være, også fordi det ville betyde, at arbejdspladser flytter ud af landet osv.
Derfor er mit spørgsmål i den her omgang: Er det så ikke en dårlig løsning, når man skal lave lettelsen, at tvære den ud på alle virksomheder i stedet for at se på nogle af de her virksomheder, som virkelig er spændt hårdt for af de nye forhøjede energiafgifter, og som jo ikke får løst problemet med det lovforslag, som ligger nu?
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-05-03:
Det er jo et forslag om at indføre en skattefri bagatelgrænse for personalegoder.
Det er en fornuftig ændring.
De nuværende regler giver anledning til megen irritation.
Derudover foreslås, hvad jeg også stærkt støtter, et særligt ligningsmæssigt fradrag på 36.000 kr. til færøske og grønlandske studerende i Danmark – det hilser jeg med stor tilfredshed velkommen.
Endelig foreslås det, at der gives skattefrihed for støtte, der er ydet til nedrivning af faldefærdige bygninger.
Rundtom i det danske landskab er der efterhånden mange faldefærdige bygninger.
Der er taget hul på problemet, der kan ydes støtte til nedrivning.
Jeg er ikke sikker på, at vi yder tilstrækkeligt endnu, men jeg synes det er yderst fornuftigt, at den støtte, der gives til nedrivning, bliver givet skattefrit.
Mike Legarth (KF), 2011-05-03:
Tak for det.
Vi har med det her lovforslaget taget initiativ til at få taget et opgør med nidkærheden; det hilser vi meget velkomment.
Det var gået for vidt, når man skulle indberette skat af en buket blomster, en flaske vin eller en fodboldbillet eller en ting i den størrelsesorden.
Nu bliver det sådan, at man kan modtage erkendtligheder, påskønnelser og anerkendelser for i alt op til 1.000 kr. uden skattepligt.
Det synes vi er fair, og her giver vi så også mulighed for god virksomhedsledelse, hvor man kan bruge de værktøjer.
Vi ændrer det til, at det fremover ikke er virksomheden, men modtageren af de forskellige erkendtligheder, der skal indberette eventuel skat af de goder.
På den måde fjerner vi også en stor administrativ byrde fra virksomhederne. Fribilletter til sport, kultur og lignende fritages helt for skattepligt – det synes vi er glimrende.
Virksomheden skal være sponsor ved det pågældende arrangement, for at skattefriheden gælder, og for at man kan udlevere den slags billetter til de ansatte.
Dermed fjerner vi faktisk en vigtig forhindring for virksomhederne for at kunne støtte kultur og sport, i det omfang de gerne vil – det synes vi også er en pil i den helt rigtige retning.
Så er der til sidst et element jeg vil nævne, nemlig de studerende i Danmark fra rigsfællesskabet, altså fra Færøerne og Grønland, som også nu får retten til og muligheden for at udnytte det ligningsmæssige fradrag på 36.000 kr. Så fuld og varm støtte fra Det Konservative Folkeparti.