runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2012-05-03:
Mange har været inde på detaljerne i lovforslaget, så jeg vil tillade mig at sige, at mange af detaljerne er nævnt.
Så det, jeg gerne vil, er, at sige til alle – også til dem, som har bemærket det fra talerstolen: Tak for de indlæg, som er blevet holdt her, og også tak for det rigtig gode samarbejde, vi har haft.
Jeg synes, det er flot, at det er et enigt Folketing – det er altså samtlige partier – som har fundet hinanden i de her forbedringer, vi nu gennemfører, for der er ikke nogen tvivl om, at det her er forbedringer.
Den ændring af forældreansvarsloven, vi nu laver, er den finjustering, der skal til, for at alle derude kommer til at opleve, at det virker.
Jeg tror ikke, at der er nogen tvivl om, at vi her tager nogle skridt i den helt rigtige retning.
Man tog det første skridt, da man lavede den oprindelige forældreansvarslov, men man fik aldrig forhindret, at der var nogle, der kunne blive tabt.
Der var børn, der blev svigtet.
Derfor har vi i fællesskab forsøgt at lukke de huller, og jeg synes, at vi har fundet hinanden i nogle utrolig gode samtaler.
Forskellige partier har forskellige indgangsvinkler til, hvad der var vigtigst.
Vi har taget timerne til det, og vi har taget diskussionerne, og jeg synes også, at det var rart at bemærke, at SF's ordfører også takkede tilbage til embedsværket for utrolig god behandling og servicering.
Det her er blevet grundigt behandlet, og vi kan være stolte af det, vi nu leverer.
Jeg er i hvert fald stolt af, at vi kan sige, at vi nu har valgt at tage børnenes parti, og den lov, som vi nu lægger frem, vil helt sikkert komme til at gøre en forskel for de børn, der har behov for, at vi i Folketinget kan arbejde sammen.
Så endnu en gang tak for det rigtig gode samarbejde.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-05-03:
Da Venstres ordfører ikke kan være til stede, skal jeg udtale mig på Venstres vegne i den her sag.
Dette lovforslag fra regeringen har til formål at ophæve en gammel lov fra 1911 om Oprettelse af et Embede som Auditør ved Statsbanerne.
Venstre kan støtte lovforslaget, tiderne har jo ændret sig.
F.eks. skete ansættelse ved statsbanerne tidligere for en meget stor dels vedkommende som tjenestemænd.
Siden 1996 er der generelt ikke sket tjenestemandsansættelse af medarbejdere ved DSB.
Endvidere varetages de beskyttelseshensyn – som i 1911 var baggrunden for oprettelsen af auditørinstitutionen – nu gennem tjenestemandsloven og forvaltningsloven.
Der er altså sket en de facto-udvikling og en lovgivningsmæssig udvikling, der gør auditørembedet overflødigt.
Når der så samtidig kan spares 1,5 mio. kr. ved nedlæggelsen, er der en god begrundelse for lovforslaget.
Herefter vil det også på Transportministeriets område – som det er tilfældet på andre ministerområder – i stedet være de enkelte institutioner såsom DSB, Banedanmark m.v.'s ansvar i henhold til tjenestemandslovgivningen at forestå tjenstlige forhør m.v., eventuelt med ekstern bistand.
Og som jeg sagde, da jeg startede, kan Venstre støtte det her forslag.
Rasmus Prehn (S), 2012-05-03:
Lovforslaget her lægger op til at nedlægge den her auditørfunktion, som man har haft på Transportministeriets område siden 1911.
I mellemtiden er der jo gået mange år, og mange ting er sket.
Vi har bl.a. fået en tjenestemandslov og en forvaltningslov, som gør, at auditørfunktionen måske ikke er helt så relevant, som den har været.
Derudover – som også Venstres hr. Eyvind Vesselbo var inde på – er der jo sket det, at man ikke har nær så mange tjenestemandsansættelser, som man har haft tidligere.
I 1996 havde man næsten 29.000 tjenestemænd under Transportministeriet, mens man ved udgangen af 2011 var nede på lidt over 4.000.
Så det er altså helt nede på en syvendedel, og udsigten er, at der bliver færre og færre.
Så det at have en selvstændig auditørfunktion giver derfor knap så god mening længere.
Der er heldigvis også få sager på det her område – man er nede på 10 sagerom året – og derfor giver det god mening at nedlægge den her helt særlige funktion.
Og som det er blevet sagt, kan de her funktioner snildt varetages af institutionerne selv, så det er i trygge hænder.
Så vi prioriterer ressourcerne, vi sparer penge, vi gør det klogere, og det er et godt lovforslag.
Socialdemokraterne støtter det, og jeg har lovet på vegne af den radikale ordfører at sige, at Det Radikale Venstre også støtter lovforslaget her.
René Christensen (DF), 2012-05-03:
Dansk Folkepartis ordfører kan desværre ikke være til stede, så jeg skal fremføre, hvad Dansk Folkeparti mener om den her sag.
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget, som det foreligger.
Det er jo en lovgivning, som ikke bliver brugt ret meget mere, og det er en lovgivning tilbage fra 1911.
Vi ser ikke, at den har samme virkning i dag, som den tidligere har haft.
Lovgivningen, som nu bliver lavet om, har først virkning fra 2014, så man må sige, at der er en vis indkøringsperiode, hvor man har mulighed for at vænne sig til de nye tider.
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Anne Baastrup (SF), 2012-05-03:
Jeg har ikke meget nyt at tilføje.
Vi skal spare, og derfor er det jo en smart at spare de 1,5 mio. kr. på.
Jeg har godt set, at Dansk Jernbaneforbund udtaler en principiel bekymring mod det, men omvendt mener jeg, at man fra ministeriets side og ministerens side lægger op til at give den nødvendige retsbeskyttelse i de i størrelsesordenen 10 sager om året, hvor der ville have været brug for auditørordningen, så de berørtes rettigheder også bliver tilgodeset.
Så der er støtte fra SF.
Henning Hyllested (EL), 2012-05-03:
I udgangspunktet mener Enhedslisten faktisk, at det her er en dårlig idé.
Til gengæld synes vi, at det beløb, man vil spare, altså 1,5 mio. kr., er så forsvindende lille, at vi siger: Hvorfor gå efter det?
Vi har selvfølgelig først og fremmest bemærket os høringssvaret fra Dansk Jernbaneforbund, som jo er meget trygge ved ordningen og især dens uvildighed og uafhængighed, og det er ligesom det, vi holder os til.
Tingene er jo strammet til på arbejdsmarkedet i dag.
Arbejdsgiverne er – og nu snakker jeg sådan helt generelt – hårdere ved de ansatte, end de var, når der eventuelt begås fejltrin rundtomkring på arbejdspladserne.
Der indberettes simpelt hen for mindre forseelser, og mange ansatte føler sig jaget.
Vi synes ikke, de ansatte sådan skal overlades til arbejdsgivernes forgodtbefindende, som det jo i stor udstrækning sker på det private arbejdsmarked i hvert fald.
Når vi anker lidt imod det, er det også, fordi vi ikke forstår, at man ikke tager en dialog med Dansk Jernbaneforbund.
Som vi læser deres høringssvar, står der, at de jo selv åbner op for, at man jo ikke kan holde liv i en sådan ordning til evig tid, og især ikke, når der ikke er flere tjenestemænd.
Men de skriver selv, at skal man have noget nyt, vil de jo meget gerne have, at det i hvert fald bliver en ekstern forhørsleder, der kommer til, så man sikrer uvildigheden og uafhængigheden, og at det kunne være fra en anden statslig institution eller et andet statsligt selskab.
De synes også, at det bør være en jurist.
Vi synes, at man egentlig godt kunne imødekomme Dansk Jernbaneforbund på det område, og vi er helt sikre på, at man kan lave en aftale med dem, inden man, om jeg så må sige, bare kører dem over.
Så som udgangspunkt synes vi egentlig, det er en dårlig idé, men vi forbeholder os vores stillingtagen, til vi har været igennem udvalgsbehandlingen.
Tom Behnke (KF), 2012-05-03:
Jeg skulle såmænd blot hilse fra den konservative transportordfører, hr. Lars Barfoed, og sige, at også Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget her.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-05-03:
Det er også blevet sent på aftenen – de varme hveder trækker måske – men det forhindrer mig ikke i at sige, at jeg synes, at de ting, der er blevet sagt om lovforslaget her, har været rigtige og fornuftige.
Det er jo nogle gange sådan, at tiden løber fra en institution, og det er vel i realiteten det, der er sket her.
Antallet af tjenestemænd under Transportministeriet er løbende faldet.
I DSB er man gået fra at have over 28.000 – ja, næsten 29.000 – tjenestemænd i 1996 til nu at være nede på godt 3.000 tjenestemænd.
Man må derfor sige, at det en gang imellem er sådan, at der skal en forandring til, og det er så det, vi gør med det her lovforslag.
Det betyder ikke, at de rettigheder og pligter, som man har, både som tjenestemand og som institution, ikke fortsat vil blive varetaget, for det vil de blive.
Så jeg vil sådan set bare sige tak til Folketingets partier for modtagelsen af lovforslaget.
Vi vil selvfølgelig under udvalgsarbejdet bistå med at svare på de spørgsmål, der måtte være.
Henning Hyllested (EL), 2012-05-03:
På dette fremskredne tidspunkt har vores sædvanlige ordfører på området, fru Pernille Skipper, måttet melde afbud, og jeg har så fået den store ære at få lov at hjælpe hende med at fremføre vores synspunkter på området.
Enhedslisten er glad for denne aftale og dette lovforslag.
Det er centralt for Enhedslisten, at vi med dette lovforslag justerer lovgivningen, så det er fuldstændig klart, at man ved afgørelse i en sag om forældremyndighed tager udgangspunkt i barnet, og hvad der er bedst for ham eller hende.
Derfor er det også vigtigt, at vi med lovforslaget får samme udgangspunkt, når der er lavet fælles forældremyndighed og en deleordning fastsættes.
Med lovforslaget klargøres det, at det ikke nødvendigvis er en uge hos den ene og en uge hos den anden, der er det bedste, men at et barn kan have brug for en anden form for stabilitet, selv om begge forældre så at sige er lige gode.
Børn kan have mange forskellige behov, og det kan være meget forskelligt fra barn til barn, hvad der er det bedste, og derfor er det så vigtigt, at der altid bliver taget udgangspunkt i den konkrete sag.
Det kan desuden også være meget forskelligt, hvem et barn knytter sig til, og flere og flere børn vokser op uden for de traditionelle familiemønstre.
Derfor er vi også glade for, at vi med dette lovforslag giver bedre mulighed for samvær med andre familiemedlemmer – f.eks. bedsteforældre – og sikrer, at også børn fra familier, hvor to mødre går fra hinanden, har ret til begge forældre.
Der er ingen tvivl om, at konflikter i skilsmisser er hårdt for et barn, og derfor har det også været centralt for Enhedslisten, at der med den politiske aftale, der ligger bag dette lovforslag, oprettes et særligt spor til højkonfliktsagerne – kan vi kalde dem – når en forældremyndighedssag behandles hos statsforvaltningen.
På den måde kan man langt hurtigere få identificeret de sager, der kan blive meget konfliktfyldte, og sørge for, at disse sager fremover kan få en særlig behandling.
For selv om vi gerne ville, kan vi jo ikke undgå, at der opstår konflikter, når familier ikke længere kan sammen, og store konflikter mellem forældrene rammer børnene hårdt undervejs.
Derfor er det også positivt, at vi er enige om, at der er behov for øget fokus på konfliktforebyggelse gennem familierådgivning og en nedbringelse af sagsbehandlingstiden ved statsforvaltningerne.
Enhedslisten er optaget af, at vi også fremover understøtter og udbygger konfliktløsningen.
Så har fru Pernille Skipper på mappen uden på ordførertalen, som hun har leveret mig, skrevet: Tak for hjælpen, søde Henning, Kh Pernille.
Jeg ved ikke, om det er kærlig hilsen eller kammeratlig hilsen.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-03:
Forslaget her lægger op til at styrke validiteten af forskningsresultaterne og dermed kvaliteten af sundhedsforskningen og de gavnlige informationer, den tilvejebringer.
Det vil man gøre, ved at det skal være muligt at inddrage allerede foreliggende forsøgsdata i forskningen, selv om den forsøgsperson, de omhandler, skulle trække sit samtykke til at deltage tilbage.
Efter den nuværende lovgivning kan en forsøgsperson til enhver tid tilbagekalde sit samtykke, hvorefter alt indsamlet materiale om den pågældende person skal udgå af forskningen, hvilket kan føre til skævvredne resultater.
Liberal Alliance er enig i, at hensynet til forsøgspersonen kommer først, men at man herefter må sikre, at der er så gode vilkår som muligt for at udføre sundhedsvidenskabelige forsøg i Danmark.
Med ændringen her vil forsøgspersoner således fortsat have mulighed for at tilbagekalde deres samtykke, men allerede indsamlede data vil ikke behøve at udgå af forskningsprojektet.
Dette vil alt andet lige styrke de forskningsresultater, der kan opnås.
Lovforslaget indskærper derudover tavshedspligten for de involverede komiteers behandling af personoplysninger, samt at behandling af personoplysninger kun kan ske, hvor det er af hensyn til forsøgspersonens rettigheder, sikkerhed eller velbefindende, og kun, hvis anonymiserede oplysninger ikke er tilstrækkelige til at varetage dette hensyn.
Dette finder Liberal Alliance positivt, og samlet set støtter vi forslaget.
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-03:
Det her forslag vil gennemføre en tidligere praksis om at inddrage allerede foreliggende forsøgsdata om en forsøgsperson i et forskningsprojekt – også i de tilfælde, hvor samtykke til at deltage i projektet tilbagekaldes.
Der har været en uklarhed i bemærkningerne til lovforslaget, der trådte i kraft den 1. januar 2012, og denne uklarhed bliver nu rettet med det her forslag.
Det betyder f.eks., at vi fremover kan undgå skævvridning af forskningsprojekter, hvis en person på grund af bivirkninger må trække sig ud af et forsøg med medicin.
Det er godt, at den her uklarhed i lovgivningen bliver rettet, for ellers ville det svække dansk forskning.
Det Konservative Folkeparti kan selvfølgelig støtte, at det her forslag vil gennemføre tidligere praksis, ligesom vi også kan støtte det andet formål med forslaget, altså en styrkelse af beskyttelsen af oplysninger om forsøgspersoner ved bl.a. at indføre en nærmere regulering af de videnskabsetiske komiteers behandling af de personoplysninger, som komiteerne og deres sekretariater kommer i besiddelse af, når de skal løse deres opgaver.
Astrid Krag (S), 2012-05-03:
Tak for bemærkningerne og også tak for den gode debat om forslaget.
Sikkerhed for forsøgspersoner i sundhedsvidenskabelige forskningsprojekter og for fremtidige patienter er afgørende for regeringen.
Derudover sikrer forslaget den fortsatte tillid til dansk sundhedsforskning og dermed mulighederne for at fastholde sundhedsvidenskabelig forskning i Danmark.
Jeg er meget enig med alle ordførerne, der har været heroppe, i, at det er en helt afgørende styrkeposition for Danmark.
Det er også væsentligt for mig, at et naturligt krav om tilsyn og kontrol med forskningsprojekter ikke får den utilsigtede konsekvens, at forskerne underlægges unødigt bureaukrati i forhold til persondataretten.
Det problem indeholder forslaget også en løsning på, en løsning, som samtidig beskytter oplysninger om forsøgspersoner i komitésystemet bedre.
Også det hørte jeg ordførerne kvittere for, og det synes jeg er rigtig rart.
Jeg står selvfølgelig til rådighed med bistand til yderligere afklaring og vil naturligvis besvare, hvad der måtte være af spørgsmål fra udvalget.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-05-03:
Det er ikke, fordi jeg har et spørgsmål til Dansk Folkeparti, men fordi jeg glemte at sige noget i mit indlæg, nemlig at Liberal Alliance også støtter det her forslag, men ikke kan være til stede.
Så jeg vil bare beklage, at jeg glemte at sige det.
René Christensen (DF), 2012-05-03:
Det glæder vi os også over i Dansk Folkeparti.
Jane Heitmann (V), 2012-05-03:
Jeg har bare et kort spørgsmål til ordføreren.
Ordføreren nævnte dyr og mennesker.
Kunne ordføreren ikke lige præcisere helt præcist, hvad det er omkring dyr, ordføreren sigter til i lovforslaget?
Jesper Petersen (SF), 2012-05-03:
Regeringen vil med forslaget gøre en indsats for miljøet og gennemføre en del af regeringsgrundlaget på et område, der er meget vigtigt for os.
Med lovforslaget får vi nedsat pesticidbelastningen, og det er til gavn for vandmiljøet, den biologiske mangfoldighed, det beskytter grundvandet mod pesticider, og der bliver også mindre pesticidbelastning hos de mennesker, der arbejder med de her gifte.
Lovforslaget er blevet justeret en smule i forhold til under den forrige regering, der var på vej med noget lignende, men det her balancerer hensynet til landbruget som erhverv, sundheden for de ansatte, der anvender pesticider, og ikke mindst har vi været optaget af kvaliteten af vores drikkevand.
Metoden med at lave sådan en differentieret afgift afspejler så pesticidernes sundheds- og miljøbelastning, hvor de mest skånsomme midler også får den mindste afgift, og det at kunne lave et lovforslag, der forventes at nedbringe pesticidbelastningen med ca. 40 pct. i forhold til belastningen i 2010, synes vi er et meget væsentligt fremskridt, som vi er rigtig glade for at kunne stå bag.
Efter høringsprocessen er der taget hensyn til nogle forskellige erhverv, også nogle af dem, der blev nævnt af den forrige ordfører, og det er selvfølgelig godt, at en høringsproces kan føre til sådanne justeringer, og at vi forhåbentlig ender med at have et meget bredt flertal for et forslag som det her, der altså virkelig nedbringer pesticidbelastningen af miljø og drikkevand.
Frank Aaen (EL), 2012-05-03:
Hver eneste gang har man sagt: Nu nedbringer vi giftigheden, nu nedbringer vi pesticidbelastningen, og nu sker der alt muligt godt.
Men man kan sige, at det eneste, der med sikkerhed er sket i de mange år, er, at landbruget har fået deres skattelettelser, for de har jo, hver eneste gang man har lavet en pesticidafgift, fået skattelettelser.
Derfor er det her altså ikke noget, vi bare råber hurra til.
Vi har prøvet det før, om jeg så må sige, og det har ikke kunnet løse noget.
Der er i virkeligheden kun én ting, der løser problemet, og det er økologisk landbrug, og derfor burde vi bruge meget større energi på at fremme det økologiske landbrug, for så ville vi være fri for alle de her ting.
Men lige så længe der er mulighed for at bruge pesticider, finder man enten på den ene eller anden måde ud af, hvordan man kan omgå en afgift, og det er derfor, vi har set, at det problem, vi har kendt i årtier, stadig ikke er løst.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-03:
Forslaget her kunne have været et godt forslag, hvis regeringen havde holdt sig til ambitionen om at omlægge afgift, der bygger på mængde gift, til afgift, der bygger på giftens skadelighed kombineret med mængde.
Det ville have været fornuftigt, så ville man have fået mere miljø for miljøpengene.
Men regeringen kan jo ikke se en skat uden at skulle hæve den.
Man kan jo undre sig over det.
Det er selvfølgelig, fordi regeringen bruger løs af penge og hele tiden har et finansieringsbehov for at kunne gennemføre blot en brøkdel af de løfter, som er afgivet i valgkampen.
Derfor har man også brug for de 150 mio. kr. her.
Vi hører fra talerstolen, at landbruget sådan set allerede har fået en form for kompensation for det her via en lettelse af jordskatterne.
Det står også i lovforslaget.
Det var jo, fordi man på så mange andre områder havde påført landbruget en mængde af udgifter og reguleringer, som gør det svært at drive landbrug konkurrencedygtigt i Danmark, sammenlignet med hvad der sker bare syd for grænsen.
Den yderligere konkurrencedygtighed støtter vi, og derfor støtter vi selvfølgelig ikke, at man annullerer konkurrencedygtigheden igen ved at opkræve ekstra 150 mio. kr. via denne afgiftsomlægning.
Frank Aaen (EL), 2012-05-03:
Mogens Glistrup var jo i sin tid nulskatteyder og pralede med det og sagde, at al form for skat var skadelig og skulle afskaffes.
Hvad er forskellen på Liberal Alliance og Mogens Glistrup?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-03:
Jamen Liberal Alliance mener, at der skal være skatter i Danmark, men vi mener, de skal være lavere.
Nogle af os mener, de skal være meget lavere, og nogle mener, de kun skal være lidt lavere, som det kommer til udtryk i forslaget om maks. 40 pct. skat på indkomst.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-05-03:
Intentionen i forslaget fra regeringen er fornuftig, altså at man afgiftsbelaster i forhold til selve belastningen, selve den forurening, der kommer af pesticiderne, i stedet for mængderne.
Så det er et godt princip – et princip, som vi også kan støtte.
Men vi kan ikke støtte ideen om, at man automatisk, fordi der er givet nogle skattelettelser tidligere, vil gå ind og konkurrenceforvride et erhverv, som i forvejen har det hårdt.
Lad os tage nogle eksempler:
Hvis man går ind og kigger på konsekvenserne eksempelvis for kartoffelproduktionen, kan man se, at pesticidafgiften her vil betyde merudgifter på 150.000 kr. for en større bedrift efter substitution med mindre skadelige midler.
Det øger merudgiften i forhold til Tyskland til 370.000 kr. for en større bedrift.
Det betyder, at op imod halvdelen af kartoffelproduktionen er i fare op for udflagning som følge af afgiftsforhøjelsen.
Det vil have store konsekvenser for arbejdspladser, store konsekvenser for konkurrenceevnen.
Vi kan også kigge på frøproduktionen.
Vi har nemlig en stor frøproduktion i Danmark, og jeg har også selv været ude at besøge et par at virksomhederne ved forskellige lejligheder.
Omkostningerne vil for hver frøavler være på et beløb på mellem 1,5 mio. kr. og 4 mio. kr. om året i fremtiden.
Det er små arealer, man dyrker det her på, men frøproducenterne har flere afgrøder og vil opleve en voldsom stigning i omkostningerne på flere tusinde kroner.
Hver eneste gang regeringen øger skatterne og afgifterne, koster det arbejdspladser, og det koster konkurrenceevne.
Derfor har det en effekt, når man sådan sidder i studerekammeret og siger: Nu skal vi gøre noget ved pesticidforureningen, og det vil vi gøre noget ved, og det skal vi gøre noget ved af hensyn også til de generationer, som lever på jorden i dag, og dem, som lever her også i fremtiden.
Men det hele tiden at bruge det økonomiske instrument er en skæv måde at gøre det på.
For det betyder netop, at vi i Danmark kan stå med de rene hænders politik, miste arbejdspladserne og få forringet konkurrenceevnen.
Derfor vil vi godt sammen med regeringen se på, om man kan gøre noget andet for at få pesticidforbruget gevaldigt ned – også på det samme høje ambitionsniveau, men uden at det forringer konkurrenceevnen for dansk landbrug.
Frank Aaen (EL), 2012-05-03:
Det er bare, når der tales så meget om landbrugets økonomi, og hvor trængt den er: Hvor stort et problem synes Det Konservative Folkeparti så det er, at landbruget massivt gældsatte sig i schweizerfranc og havde enorme kurstab?
Var det måske ikke et større problem at tage fat i end de i virkeligheden småpenge, vi taler om i dag?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-05-03:
Jamen man kan jo altid diskutere, hvad der er småpenge.
Det her vil jo – vil jeg sige til hr. Frank Aaen – betyde et tab af danske arbejdspladser, det vil betyde et tab af dansk konkurrenceevne.
Og det, at nogle landmænd har investeret i schweizerfranc – hvilket for øvrigt var en gevaldig tåbelighed – var jo deres egen beslutning.
Det her er statens beslutning om at forringe konkurrenceevnen, og det vil automatisk medføre, at man taber arbejdspladser.
Så det er altså to forskellige ting: Folks egne tåbeligheder kan vi jo sådan set ikke lovgive imod – der er sikkert nogle, der vil, men det er svært for statsmagten at lovgive mod tåbeligheder – men vi kan godt stoppe tåbeligheder fra statsmagtens side i form af nye skatter og afgifter.
Frank Aaen (EL), 2012-05-03:
Jeg går ud fra, at vi enige om, at spekulationen i schweizerfranc, som blev gjort tillokkende ved hjælp af bankerne og landbrugets egen rådgivningsvirksomhed – altså de rådgivningsenheder, de har – er et langt større problem end de penge, vi taler om i dag.
Og når nu landbruget faktisk har fået pengene i skattelettelse, er det så ikke i orden, at de kommer til at betale den her pesticidafgift?
Altså, jeg forstår simpelt hen ikke ordførerens argumentation.