runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Sjelle (KF), 2007-01-10:
Det var nu ikke helt sådan, jeg formulerede det.
Men der er ikke nogen særlig vægt på, at man skal ende op med en handlingsplan for ældre medicinske patienter.
Jeg tror meget, at vi her diskuterer form frem for indhold.
For os er det væsentlige indholdet af de her ting, og der mener vi jo, at regeringen allerede har sat rigtig mange skibe i søen, og vi forventer også, at vi kan bruge de ting, som følgegruppen naturligvis kommer med.
Lise von Seelen (S), 2007-01-10:
Jeg vil gerne spørge fru Helle Sjelle, om det er rigtigt forstået, at det er De Konservatives forventning, at når følgegruppen er kommet med sine præsentationer og anbefalinger, vil det lige præcis ende op i en national handleplan som det, vi har foran os i dag, for sådan hørte jeg ordføreren sige det.
Jeg støtter bestemt det synspunkt om at opføre sig intelligent, det tror jeg altid vi slipper bedst af sted med.
Ministeren sagde indledningsvis, at den her problemstilling ikke er ny, at vi godt kender den.
Men problemet er ikke løst.
Derfor er der jo grund til, at vi gør noget for at løse problemet.
Og mange af de initiativer, der er taget, er rimelig fragmentariske, de hænger og svæver lidt for sig selv.
Så vil ministeren ikke anerkende, at vi har brug for at få det her til at hænge sammen i et system for at hæve kvaliteten – for netop at opføre os intelligent?
Det er en helhedsløsning.
Det er en helt set løsning, som adresserer nogle af de her udfordringer.
Det er det, der er hele bevæggrunden for, at vi har taget, kan man sige, bøvlet med at lave hele den offentlige sektor om med afsæt i udfordringerne i sundhedsvæsenet.
Det er ikke fragmenteret.
Der er selvfølgelig brug for, at vi nu målrettet udnytter de nye muligheder, der skabes med en nyindretning af sundhedsvæsenet, for det er jo ikke gjort med, at vi skaber bedre forudsætninger; de skal også tages, de skal bruges.
Det er jo præcis derfor, at regeringen allerede sidste år for så vidt er kommet det her beslutningsforslag i forkøbet ved at nedsætte en følgegruppe til det sammenhængende sundhedsvæsen, for de problemer, den ældre medicinske patient står med, og som er karakteriseret i beslutningsforslaget her, er jo identiske med dem, andre patientgrupper også står med.
Så vi har brug for helheden, og helheden er skabt med den følgegruppe, jeg har refereret til.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-01-10:
Jeg hørte faktisk tidligere her i debatten hr. Jesper Langballe svare nej til, at det var det, der var udgangspunktet.
Men vi stræber hele tiden efter at finde ud af, hvordan vi bedst kan sikre integration her i landet.
Vi vil gerne sikre, at man får den bedst mulige start, når man har besluttet sig for at slå sig ned i Danmark med henblik på at opholde sig permanent her.
Jeg ser også mange positive bieffekter eller ekstra effekter af det her.
Vi drøfter tit i forskellige sammenhænge, her i salen, til samråd og i andre sammenhænge, problematikken omkring voldsramte kvinder, hvor der desværre tit er mænd – det er uafhængigt af, om de har dansk etnisk baggrund eller anden etnisk baggrund end dansk – som bilder de her kvinder alt muligt ind om, at de ikke kan gå til politiet, og at de ingen rettigheder har osv.
Jeg synes, det her er en unik chance.
Mændene kan ikke undslå sig, at kvinderne skal sætte sig ind i det her, så de får en direkte introduktion til, hvad der er af muligheder, hvad der er af pligter, hvad der er af rettigheder i det danske samfund, og hvordan det fungerer.
Det synes jeg da er unikt og faktisk et rigtig godt tilbud.
Steen Gade (SF), 2007-01-10:
Jeg synes næsten, jeg anede en argumentation for, at ministeren mener, at den hollandske ordning er lavet for at gøre det besværligt og for at begrænse familiesammenføring.
Det er jeg faktisk fuldstændig enig med ministeren i.
Men jo mærkeligere bliver det, at man ikke fra regeringens side har et eneste forsøg på dokumentation eller på en argumentationsrække, der skulle vise, at det ikke vil få den funktion, som det indtil nu har fået i Holland.
Hvor er det henne?
Er det bare noget, man siger ud i luften?
For jeg tror da, Dansk Folkeparti håber, at det her fører til, at der kommer færre familiesammenføringer.
Men hvorfor ikke sige åbent, at det er det, man vil?
Det er da fair nok.
Det behøver vi jo ikke at blive enige om.
Der er så meget, vi ikke er enige om, men det er da bedre at sige det, som det er.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-01-10:
De hollandske erfaringer er stadig væk meget nye, ordningen er ikke engang et år gammel.
Så til det med, at den skal tages i hjemlandet.
Jeg har netop lige beskrevet, at vi – modsat den hollandske model – har valgt, at hvis man i øvrigt opholder sig her i landet lovligt, på visum f.eks., så må man også godt tage den her.
For det her handler ikke om at gøre det så besværligt som muligt; vi vil gerne gøre det så tilgængeligt som muligt.
Og hvis man er her i landet, så synes jeg, det er helt rimeligt, at man i løbet af de 3 måneder, hvis man gerne vil tage den her, så skal have lov til det.
Steen Gade (SF), 2007-01-10:
Jeg vil godt her til sidst se lidt på argumentationen for, hvorfor prøven skal foretages i hjemlandet.
Hvis der skal være en prøve, hvorfor skal den så ikke foretages, når de kommer her?
Hvad har man tænkt i regeringen?
I forlængelse af det: Hvad er argumentationen for, at ordningen vil virke anderledes i Danmark, end den indtil nu har virket i Holland?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-01-10:
Jeg har lige læst en kæmpe rapport om udlandets syn på Danmark, og der er rigtig mange, der nævner det her med udlændingepolitikken og en række andre uheldige ting ved det danske samfund.
Mit navn er desværre ikke nævnt et eneste sted.
Det smigrer mig just ikke.
Jeg tror, en af grundene til, det ikke er nævnt, er, at Det Radikale Venstre intet ansvar har for den udlændingelovgivning, der er gennemført i de senere år.
Vi har stemt nej til det hele, så derfor kan regeringen ikke tørre ansvaret af på Det Radikale Venstre.
Men jeg fik ikke svar på mit spørgsmål.
Hvad er årsagen til, at regeringen ikke sørger for at lave en rigtig greencardordning som den canadiske, der indebærer, at hvis man er en veluddannet udlænding, der har det nødvendige antal point – vi bestemmer selv, hvad det er, der kan give point – så har man ret til at få eller tage et arbejde i Danmark?
Hvorfor kopierer man ikke nøjagtig den canadiske model, når nu det store problem er mangel på arbejdskraft?
Og der minder jeg om, at Dansk Arbejdsgiverforenings høringssvar til det her lovforslag er mere end afdæmpet.
Man siger, det er et lille positivt skridt i den rigtige retning, men vi har brug for kæmpefremskridt.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-01-10:
Jeg har haft det sådan før, og det sker igen, at jeg har det indtryk, at fru Elsebeth Gerner Nielsen og jeg er på hver vores planet.
Er der nogen, der er med til at opretholde et dårligt image for Danmark, så må jeg desværre sige, at det er sådan en som fru Elsebeth Gerner Nielsen.
Hvis man ser de undersøgelser af de udlændinge, som er kommet hertil, og deres beskrivelser af at være og leve og opholde sig i Danmark, er det faktisk meget positivt.
Så jeg håber da, at det er de historier, fru Elsebeth Gerner Nielsen også er med til at sælge, når hun er ude i den store verden.
Denne regering har jo netop sikret, at vi får flere hertil for at arbejde.
Der er ikke kommet færre udlændinge til Danmark i den her regerings tid, tværtimod.
Vi har aldrig nogen sinde haft så mange udlændinge, der er kommet til Danmark for at arbejde og for at studere.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-01-10:
Konkurrencen i verden i dag står om talent.
Danmark er ved at tabe den kamp.
Man forsøger så her at komme med et forslag til, hvordan vi tiltrækker mere arbejdskraft fra udlandet.
Det er også nødvendigt, kan man sige, fordi vi er oppe imod hårde odds, vi er oppe imod vores eget image i udlandet, som kan være svært at brande sig fra.
Vi er oppe imod, at det er utrolig vanskeligt overhovedet at få en permanent opholdstilladelse.
Nu skal man altså bestå en ret vanskelig danskprøve for overhovedet at få permanent opholdstilladelse.
Vores sprog er vanskeligt, vi har et højt skattetryk, vejret er dårligt osv., alle de ting gør, at det i forvejen er utrolig vanskeligt for en udlænding at sige til sig selv: Jamen jeg tager til Danmark og arbejder.
Så fremsætter regeringen oven i købet et forslag til en såkaldt greencardordning, der alene indebærer, at man får et visum på 6 måneder til at søge arbejde i Danmark.
Man kan ikke være sikker på at få arbejde, man må tage det arbejde, man får, og det skal godkendes i Udlændingestyrelsen.
Kan integrationsministeren forklare mig, hvad årsagen er til, at regeringen gør sig så meget umage med at undgå, at vi kan løse de kæmpe økonomiske problemer, vi står over for, nemlig at vi mangler arbejdskraft?
Rikke Hvilshøj (V), 2007-01-10:
Det er ikke det, vi stræber efter, og det er ikke det, der er ønsket.
Når det gælder indvandringsprøven, er ønsket med den, at vi gerne vil sikre, at de, der har besluttet sig for, at de vil slå sig ned i Danmark med henblik på at bo her permanent, får en introduktion til, hvad Danmark er, og en helt indledende introduktion til det danske sprog, før de kommer hertil og slår sig ned.
Når det gælder integrationseksamenen, sætter vi nogle milepæle og siger: Hvis du gerne vil have permanent opholdstilladelse og de fordele, der følger med det, så vil vi egentlig også gerne bede dig om, at du har gjort din indsats for at få et godt fodfæste i det danske samfund.
Det er det, der er vores ønsker og meningen med det her lovforslag, nemlig at tilskynde til, når det gælder beskæftigelseskravet, at man tager beskæftigelse.
Morten Østergaard (RV), 2007-01-10:
Det sidste synes jeg er et helt, helt besynderligt udsagn.
Altså, det har ikke noget med sværhedsgrad at gøre, om folk kan få en tidsubegrænset opholdstilladelse, hvorefter man har valgt at lægge sig på danskprøve 2.
Så har man sagt – hvilket er dybt ubegribeligt og viser, at man ikke har en brik indsigt i, hvad det er for en virkelighed, det drejer sig om – at hvis en person så kun kan klare danskprøve 1, så kan vedkommende få lov, hvis vedkommende kan engelsk på et endnu højere niveau, og der er det så, at Kommunernes Landsforening siger: Der er ingen, det skulle højst være en enkelt eller to af dem, som kun kan klare danskprøve 1, der er i stand til at erhverve sig et engelsk på et højere niveau.
Det er derfor, jeg bare holder fast i, om ikke ministeren i det mindste vil erkende, at effekten af det her lovforslag bliver færre ægtefællesammenføringer på grund af indvandringsprøven og færre tidsubegrænsede opholdstilladelser på grund af danskkravene til det.
Det bliver effekten, og man kan jo så bare sige: Det er det, vi ønsker.
Vi ønsker, at en mand, der har arbejdet i adskillige år, og som har haft sin egen butik og forsørget sig selv, ikke skal kunne få tidsubegrænset opholdstilladelse, fordi han kun kan klare danskprøve 1.
Det er jo en ærlig sag, men sig det dog i stedet for at pakke det ind i vat.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-01-10:
Til hele den her diskussion omkring danskprøven, hvad man har adgang til og i hvilken periode, vil jeg sige, at jeg synes, det er så ærgerligt med dem, der tænker i de her kasser, altså: Hvis man ikke har nået det i løbet af de første 3 år, er det bare fuldstændig uopnåeligt, uanset hvor mange år man så i øvrigt er her.
Det fungerer sådan, at vi giver gratis danskundervisning de første 3 år, udlændingene er her, uanset på hvilken baggrund de her udlændinge er her i landet.
Det synes jeg er et rigtig flot tilbud.
Der er jo f.eks. i forbindelse med videre beskæftigelse og på et hav af andre måder i det danske samfund fortsat mulighed for at lære sig det danske sprog.
Jeg håber da så sandelig, at man også efterfølgende vil fortsætte med at lære det danske sprog.
Det ved jeg også foregår.
Så det har jo ikke noget med sværhedsgrad at gøre, som hr. Morten Østergaard siger i forhold til det, som han læste op fra bemærkningerne fra KL.
Det har ikke noget med sværhedsgrad at gøre.
Morten Østergaard (RV), 2007-01-10:
Jeg vil gerne bede ministeren om at forholde sig til, at den vurdering af, hvorvidt det nye sprogkrav i forbindelse med tidsubegrænset opholdstilladelse er let eller svært, som ministeren begiver sig ind på her, ikke deles af Kommunernes Landsforening, som jo altså har fingeren på pulsen, når det drejer sig om det her, og har ansvaret for sprogundervisningen.
Jeg vil gerne citere fra det høringssvar, der er kommet fra Kommunernes Landsforening, side 4, hvor de skriver, og jeg citerer: Konsekvensen er den, at de ca. 15 pct., der deltager i danskuddannelse 1, reelt vil blive afskåret fra at kunne opnå tidsubegrænset opholdstilladelse, da de ikke har adgang til undervisning i det almindelige undervisningssystem efter udløbet af den 3-årige ret til danskuddannelse.
Det korte af det lange er altså, at Kommunernes Landsforening vurderer, at 15 pct. aldrig vil få en tidsubegrænset opholdstilladelse.
Hvordan kan ministeren så stå og sige, at det ikke er formålet med forslaget at give færre tidsubegrænsede opholdstilladelser?
Præcis som med indvandringsprøven er det i hvert fald effekten.
Der bliver færre ægtefællesammenføringer, og der bliver færre tidsubegrænsede opholdstilladelser, og det ville klæde ministeren i det mindste at anerkende, at det så i hvert fald er effekten af det, man gennemfører.
Søren Krarup (DF), 2007-01-10:
Jeg vil her godt ved debattens afslutning takke ministeren for en klar og præcis redegørelse og besvarelse.
Nu har vi jo hørt, jeg var lige ved at sige til bevidstløshed, venstrefløjen mistænkeliggøre især Dansk Folkeparti, fordi vi altid har skjulte hensigter.
Der er altid noget ganske bestemt, næsten kriminelt, vi har i tankerne med den lovgivning her.
Og at vi siger, at vi ikke har det, er ikke noget man tror på.
Det er noget, man simpelt hen ser væk fra, for der er kun en interesse, og det er mistænkeliggørelsen.
Ministeren er desværre også ude for det, og jeg vil i al stilfærdighed spørge ministeren: Er hun ikke enig med mig i, at det virker meget monotont med denne bestandige mistænkeliggørelse af vores motiver?
Anne Baastrup (SF), 2007-01-10:
Jeg tror, at sundhedsministeren trænger til at komme i opposition igen, for dengang sundhedsministeren selv sad i opposition, kom der år efter år efter år fuldstændig identiske beslutningsforslag, uden at man lavede noget som helst i udvalgene om dem.
Det er en oppositions ret, men det er en parentes.
Det kommer jo noget bag på mig, og det var sådan, jeg forstod ministerens korte referat fra det møde med Ældre Sagen.
Jeg tror bestemt, at Ældre Sagen ønsker sig en målrettet handlingsplan på ældreområdet, ligesom Gigtforeningen ønsker sig en målrettet handlingsplan på gigtområdet, Diabetesforeningen på diabetesområdet, Hjerteforeningen på hjerteområdet og KOL-patienterne på KOL-området osv., altså, det tror jeg bestemt.
Men jeg har haft et møde med Ældre Sagen i dag og har sådan set også formidlet det synspunkt, som er mit, nemlig at det, man kunne kalde generiske problemer, skal løses ved at se på helheden.
Og sandheden er jo, at de problemer, der peges på her, og som karakteriserer den ældre medicinske patient, er spørgsmål om, hvorvidt der er tilstrækkelig sammenhæng i patientforløbet, om der er tryghed for, at der følges op, når man udskrives etc.
Og det er jo problemstillinger, som ikke er forbeholdt de ældre medicinske patienter, kan man sige – havde det været så godt, kunne vi jo løse problemet.
De går jo igen i hele sundhedsvæsenet, de er sundhedsvæsenets udfordringer.
Det er derfor, vi har nedsat en bredere følgegruppe, og det er derfor, jeg i dag med Ældre Sagen har diskuteret og aftalt en procedure for, hvordan den ældrepolitiske vinkel kan trækkes tættere ind i det arbejde.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-01-10:
Jeg ville da også ønske, at oppositionen tog det, vi sagde, for gode varer, for sådan er det ment, og det er det, der er hensigten.
Derfor er jeg også glad for, at vi faktisk, lige når det gælder indvandringsprøven, har hørt, at der er en bredere opbakning, så at også Socialdemokraterne godt kan se ideen med det her, når den bliver indrettet på fornuftig vis.
Det er jeg helt enig i.
Det er også det, der er hensigten med ordningen, og det er også det, vi vil gøre.
Når vi kommer nærmere og får sat nogle rammer for et indhold i den her prøve, så er jeg sikker på, at Socialdemokraterne fortsat vil synes, at det her faktisk er ret fornuftigt.
Morten Østergaard (RV), 2007-01-10:
Jeg var egentlig forbavset over, at ministeren ikke i sin besvarelse kom ind på diskussionen om, hvordan det her lovforslag er strikket sammen.
Socialdemokratiets ordfører var inde på, at forslaget er så stort og komplekst, at det burde være delt op.
Det er sågar sådan, at når man skal forsøge, hvad man jo er forpligtet til, at opgøre de økonomiske konsekvenser, er man nødt til at konstatere følgende – jeg citerer fra side 17 og videre: »Det er ikke på nuværende tidspunkt muligt at opgøre de økonomiske og administrative konsekvenser af forslaget om indførelse af en indvandringsprøve.«
Og så kommer det her med, at man vil i gang med at lave en forundersøgelse.
Man fortæller, at det i Holland kan koste op mod 60 mio. kr. at lave det her.
Så man er altså i gang med at indføre noget, der tydeligvis, hvilket fremgår af høringssvarene, er dyb, dyb uklarhed over.
Vi aner ikke, hvad det koster, og vi kan endda forstå, at forligspartierne førte forhandlinger op til førstebehandlingen om den del, der handler om de religiøse forkyndere, sådan i halv offentlighed gennem aviserne.
Derfor vil jeg bede ministeren om en reaktion på, at forslaget deles op, så greencard er for sig og integrationseksamen er for sig, og at man så trækker indfødsretsdelen ud og tilbage og venter, til man har en idé om, hvad det vil koste, før man går i Folketingssalen og beder om at få lov til at lave det.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Lise von Seelen (S), 2007-01-10:
Det glæder mig, at ministeren anerkender, at vores forslag faktisk har sit udspring i nogle problemer og nogle reelle problemstillinger, som findes i dag.
Det er naturligvis også det, der skal være baggrunden for, at man fremsætter et beslutningsforslag, nemlig at der er nogle ting, man kan gøre bedre.
Så vores forslag kan jo aldrig nogen sinde læses som et ønske om ikke at ville melde sig ind i debatten for netop at lave forbedringer for de ældre medicinske patienter.
Ministeren taler om, at der skal være en sammenhæng imellem kapacitet og behandlingsbehov.
Vil ministeren ikke anerkende, at der i dag er overbelægninger på mange medicinske afdelinger i perioder, samtidig med at vi ved, at gruppen af de ældre, som er hovedpatientgruppen i den her gruppe, vil vokse i de kommende år, og at det derfor er meget, meget vigtigt, at vi holder øje med sammenhængen mellem kapacitet og behandlingsbehov?
Vi har nemlig lavet en nyindretning af det danske samfund og en sundhedslov, der forpligter regionerne til at drive sygehuse.
Til det hører jo også at sørge for at dimensionere kapaciteten på den rigtige måde.
Så jeg anerkender udfordringen, men jeg efterspørger bare de smarte løsninger, kan man sige, for vi ved jo, at et betydeligt antal ældre hospitaliseres unødigt, fordi de tilbud, de får i deres nærområde, ikke er gode nok.
Vi ved, at en del af de ældre genindlægges efter udskrivning, fordi der ikke er en ordentlig opfølgning.
Og så skal vi jo ikke blot iagttage en eller anden given overbelægning og sige, at den må vi så bygge os ud af, så skal vi da gå intelligent til værks og se på, hvordan man kan lave nogle samarbejdsrelationer, sådan at man sikrer, at kun de patienter, der er syge, kommer på sygehusene, og at de patienter, der kan få et bedre tilbud lokalt, får et bedre tilbud lokalt.
Det er det, kommunalreformen lægger op til.
Niels Sindal (S), 2007-01-10:
Ja, undskyld jeg bliver lidt teknisk, men hvis vi nu har en sømand, en udlænding, der påmønstrer i fremmed havn, hvor der er 2 timer til, man skal sejle, og alle har travlt om bord, så skal den sømand jo i virkeligheden instrueres i skibets sikkerhedsregler.
Det ved vi jo godt ikke sker.
Hvis den sømand på vej ud af havnen, og til lodsen er gået fra borde, påfører sig selv eller andre en skade, hvis er så ansvaret?
Har rederiet gjort alt, hvad der skal til?
Hvis man så har det – det er jo en vurdering, men det vil jeg da gerne uddybe under udvalgsbehandlingen af det her spørgsmål – altså hvis man har instrueret og har gjort, hvad man skulle, så siger man: O.k., har rederiet gjort det, så skal rederiet ikke have en bøde, hvis sømanden ikke hører efter og påfører sig selv en skade.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Jeg vil starte med at sige, at jeg er enig med ministeren i stort set firs procent af, hvad der er sagt, så jeg skal ikke gentage det.
Jeg har alligevel den ene bekymring, som jeg har nævnt fra talerstolen, nemlig at vi, når vi taler om Danmark som førende søfartsnation, så slækker på noget sikkerhed, sikkerhed, der fungerer anderledes ude på havet end på land, som vedtaget sidste år.
Min bekymring går på den sprogforbistring, vi kender, f.eks. med lodseri osv. og med den instruktion, der foregår, når nogle besætningsmedlemmer afmønstrer og andre påmønstrer; den instruktion, som man skal sikre, bliver bedst, når arbejdslederen ved, at det er arbejdslederens, skipperens og rederiets ansvar, at en eventuel udlænding om bord er sikker på, at sådan gør vi.
Jeg mener, det svækker Danmark som søfartsnation, at vi ændrer det her.
Ministeren bør venligst kommentere det, jeg fortæller lige nu, i forhold til, hvad der foregår på søen, ikke i forhold til, hvad vi vedtog sidste år.
Jeg mener faktisk, at det, når rederne skal kunne dokumentere, at de har gjort alt, alene drejer sig om sømandens sikkerhed.
Det kan jo være, at man har instrueret besætningen, at man ved opslag og uddannelse osv. har gjort sit.
Hvis sømanden så ikke tager hjelmen på og det går galt, og hvis det alene er hans egen sikkerhed, det gælder, hvorfor skal man så straffe rederen for det?
Det er sådan set det, der adskiller parterne i den her sag.
Jeg har noteret mig, at Socialdemokratiet går ind for firs procent af det, der står i lovforslaget.
Men jeg mener, at det her er til gavn for dansk søfart, og jeg mener ikke, vi får problemer med sikkerheden til søs på baggrund af det her.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-01-10:
I Det Konservative Folkeparti glæder vi os på linje med de øvrige ordførere selvfølgelig også over, at det går godt for dansk søfart, og vi er fulde af fortrøstning med hensyn til ambitionen om, at Danmark skal være Europas førende søfartsnation.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Vi støtter også samtlige dele i dette lovforslag.
Jeg har noteret mig hr. Niels Sindals bekymringer.
Jeg mener, at redere selvfølgelig skal godtgøre, at de har gjort alt, hvad der er nødvendigt for, at arbejdsmiljøet er både sikkert og sundt, men at der så også ligger et ansvar hos medarbejderne til at leve op til de ting.
Det er, uanset om vi befinder os til havs eller på land.
Jeg mener, at ansvaret – hvis man skal definere det – må være det samme.
Jeg er da lydhør over for hr. Niels Sindal, og under udvalgsarbejdet er vi da selvfølgelig også villige til at høre på Socialdemokratiets argumenter i den sag.
Men grundlæggende mener jeg, at et ansvar er et ansvar, uanset om det er til havs eller til lands.
Hvis arbejdsgiver har gjort alt for at sikre et sikkert, sundt arbejdsmiljø, så er der selvfølgelig også et ansvar hos den enkelte medarbejder.
Så skal jeg på vegne af hr. Poul Erik Christensen meddele, at Det Radikale Venstre også støtter dette lovforslag.
Colette L. Brix (DF), 2007-01-10:
Jeg er fuldstændig sikker på, at der gøres alt, hvad man kan fra den pågældende virksomheds side med hensyn til arbejdsmiljø, for, at udstyret er i orden, at alt er up to date.
Som der også står her i forslaget, skal man næsten have gjort en ekstra del rigtig, rigtig godt for at kunne blive friholdt for ansvaret.
Jeg synes i hvert fald ikke, der ligger nogen ting her, som jeg hæfter mig ved at jeg skal være meget rædselsslagen for.
Jeg bliver nødt til at tro på det, for ellers bliver det svært at lave lovgivning herinde.
Jeg må tro på, at de mennesker, der har ansvaret, også kan administrere ansvaret.