runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-20:
Jeg kan forstå, at der sådan i den seneste tid er opstået kritik af den praksis, der er for beskatningen af teatre, herunder egnsteatre, som spørgeren spørger ind til, og kritikken er gået på, at der skulle være sket en stramning af praksis.
Mange teatre, herunder egnsteatre, vil være skattepligtige efter en regel i selskabsskatteloven, som medfører, at der er skattepligt af erhvervsmæssig indkomst.
Det betyder, at teatrene vil være skattepligtige af de indkomster, som må betragtes som erhvervsmæssige indkomster.
Praksis vedrørende teatervirksomhed blev fastlagt af Landsskatteretten i 2002.
Her traf Landsskatteretten afgørelse om, at teatre er skattepligtige af selve teatervirksomheden.
Landsskatteretskendelsen konkluderede også klart, at når teatervirksomheden er skattepligtig, er den også skattepligtig af offentlige tilskud til denne virksomhed, og den praksis er i øvrigt også skrevet ind i et ministersvar fra 2006.
Jeg har spurgt i SKAT, og SKAT har ikke kendskab til, at der skulle være truffet en ny eller flere afgørelser, der kan siges at være udtryk for en ændring af praksis på det her område.
Jeg er opmærksom på, at SKAT i maj 2015, altså i foråret sidste år, har holdt informationsmøde med bl.a. teatre, hvor det blev oplyst, at visse større teatre er skattefrie i modsætning til egnsteatre, og derfor synes jeg, der er behov for at få klarlagt praksis på området for at se på, om teatre er omfattet af forskellige regler, og det vil så være en politisk beslutning.
Jeg synes jo, det vil være en klog politik beslutning, men det er altså en politisk beslutning, om man vil ensarte den skattemæssige behandling af teatre.
Hvis det er et ønske, der kan skaffes opbakning til i Folketinget, så synes jeg, vi skal prøve at gøre det i fællesskab.
Rasmus Prehn (S), 2016-01-20:
Jeg er gerne vagthund for nordjyske interesser og tager de sager op, der måtte være, sådan at der kommer politisk bevågenhed omkring dem.
Jeg er godt klar over, at som minister ser man mange forskellige slags sager, så det kan være svært at nå dem alle sammen.
Men kan ministeren ikke forstå, at man rundtomkring i Nordjylland er bekymret over lige pludselig at få at vide af den lokale skatteregion, at man risikerer at skulle betale selskabsskat?
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-20:
Jo, det kan jeg godt forstå, hvis man ikke har været klar over det tidligere.
Der er så bare den krølle på det, at reglerne blev lagt fast i 2002.
Men det er generelt et problem, hvis Folketinget vedtager regler – om det så er skatteregler eller andre regler – som man så ikke er klar over er vedtaget, for så kommer det jo lidt som en overraskelse.
Det er også derfor, at jeg vælger at gå konstruktivt til det og siger, at vi må få ensartet de regler.
Vi må i første omgang finde ud af, hvad praksis er, og så kan det føre til en politisk diskussion af, hvordan vi får lavet om på det.
Det kan jo kræve lovgivning, og hvis spørgeren kan give et tilsagn om, at Socialdemokratiet vil bakke det op, er vi kommet et langt skridt mod at få løst nogle af de problemer, der bliver rejst.
Rasmus Prehn (S), 2016-01-20:
Mener ministeren, at det er et problem, at landets skatteregioner tolker reglerne om betaling af selskabsskat for egnsteatre forskelligt?
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-20:
Al den stund at der i mange tilfælde slet ikke vil være noget skattemæssigt overskud, tror jeg ikke, at de skal være bekymrede i teaterverdenen.
Men der er jo nogle administrative omkostninger ved at opgøre det, og hvis det ikke giver nogen penge, er det en god anledning til at se på, om det så skal være der.
Så jeg er da glad for, at spørgeren har stillet spørgsmålet her, og nu kommer man til at udrede, hvad praksis er.
Det fører jo så til en politisk stillingtagen til, om man ikke skulle ensrette de regler.
Jeg læner mig nok mest op af det sidste, og det håber jeg så også at spørgerens parti vil være med til, for så kan vi jo gøre noget ved det.
Rasmus Prehn (S), 2016-01-20:
Jeg skal læse spørgsmålet op: Hvad er ministerens holdning til, at en række lokale egnsteatre i bl.a. Nordjylland skal betale selskabsskat som følge af ny tolkning af reglerne i visse af landets skatteregioner?
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Derfor omhandler mine besvarelser kun ministeriets behandling af nedrivningssager.
Vi kan alle blive enige om, at nedrivning af almene boliger er en vidtgående beslutning.
Der er brugt betydelige offentlige midler på at opføre boligerne, så de skal ikke rives ned, uden at der er en god grund til det.
Ministeriet har derfor generelt en restriktiv praksis for behandling af ansøgninger om godkendelse af nedrivning af almene boliger.
Det skal således i forbindelse med en ansøgning om nedrivning godtgøres, at der ikke i de kommende år vil være brug for boligerne.
Flygtningesituationen og det store behov for boligplacering, som den jo så har medført, må nødvendigvis føre til en skærpelse af det krav.
Praksis er, at ministeriet kan godkende nedrivning af almennyttige boliger på baggrund af tre kriterier: Det første er byggetekniske problemer.
Det tredje er udlejningsvanskeligheder og deraf afledte økonomiske problemer.
De ansøgninger, der bygger på byggetekniske problemer og løft af socialt udsatte boligområder, bliver behandlet som hidtil.
Årsagen er, at kommunerne ikke kan anvise flygtninge til de her boliger, fordi de simpelt hen jo er for ringe eller ligger i et område, som man ikke anviser flygtninge til.
I sager om udlejningsvanskeligheder vil jeg fremover være tilbageholdende med at tillade en nedrivning.
Lige nu står vi netop i en situation, hvor rigtig mange flygtninge mangler tag over hovedet, og vi skal derfor være sikre på, at boligerne ikke kan bruges til at huse flygtninge.
Omvendt skal vi selvfølgelig også sikre os, at vi ikke standser en nedrivningssag, hvis boligerne reelt ikke kan anvendes.
Hvis kommunen ikke får behov for boligerne, hvad enten det så er til danskere eller til flygtninge, og Udlændingestyrelsen ikke finder at boligerne er egnet til et asylcenter, så må vi selvfølgelig overveje, om nedrivning skal godkendes.
Målet er således på den ene side at forhindre unødige offentlige udgifter til boligplacering og på den anden side at undgå yderligere tab for de involverede boligorganisationer.
Hvad angår risikoen for, at almene boliger går konkurs som konsekvens af ministeriets ændring af praksis, finder jeg det altså faktisk ret usandsynligt.
Landsbyggefonden har en række muligheder for netop at støtte nødlidende afdelinger, så de ikke går konkurs, og de muligheder findes jo som bekendt fortsat.
Kasper Roug (S), 2016-01-20:
Nu er det jo sådan, at jeg håber på, at ministeren kan se, at jeg selvfølgelig bliver bekymret, når jeg har en boligforeningsformand, som siger, at de er meget presset, specielt økonomisk, og at de reelt er truet af konkurs.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ministerens budskab så er til de her boligselskaber, som sådan set kun venter på at få tilladelse til renovering, men som jo stadig væk bliver mere og mere økonomisk presset.
I det her tilfælde har vi et boligselskab, LAB, som mangler 12 mio. kr. i budgettet, og dem kommer der ikke nogen og leverer.
Landsbyggefonden kommer altså ikke forbi med sådan en pose penge og dækker det underskud.
Hvad er ministerens budskab til dem?
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Som jeg nævnte i min indledning, tager vi ikke stilling til renoveringssager i ministeriet.
Derfor er det kun nedrivning, jeg kan forholde mig til her.
For det andet forstår jeg også sagtens, at man nogle steder gerne vil i gang med en udviklingsplan, som kan være til stor gavn for både mennesker, der skal flytte ind i de boliger, men jo også for hele udviklingen af en kommune.
Men som sagt tager vi altså ikke stilling til hele renoveringsspørgsmålet i ministeriet.
Derfor kan jeg også dårligt kommentere på det.
Kasper Roug (S), 2016-01-20:
Nu kan det godt være, jeg har skrevet renoveringssag, og det er jo sådan set til dels også rigtigt.
Men det, der er hele pointen med den sag her – og det hører vel stadig væk under Boligministeriet, går jeg ud fra – er, at man gerne vil reducere antallet af boliger.
Det vil sige, at man gerne vil rive det eksisterende ned og så bygge noget på det fundament, der nu er i forvejen, for simpelt hen at sikre, at økonomien kan køre rundt.
Og den direkte årsag til, at økonomien ikke kan køre rundt, i hvert fald i det her boligselskab, er jo sådan set, at man ikke kan få en tilladelse til at rive noget boligmasse ned for at bygge det op igen.
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Men hvis det har at gøre med en nedrivningssag, er det jo rigtigt, at så er det i ministeriet, at beslutningen bliver truffet.
Og der er det altså sådan i øjeblikket, at vi på den ene side skal finde en balance mellem at sikre, at der er boliger nok, og at jeg på den anden side har en dyb forståelse for, at man fra kommuners og selvfølgelig også boligselskabers side har et ønske om at få lov til at udvikle sit område.
Og jeg kan godt forstå, at det kan være både irriterende og ærgerligt, at man så ikke kan få lov til at rive noget ned.
Årsagen til det kan jo altså være, at man står og mangler boliger, men den kan også være, at boligerne, som de er nu, er udmærkede, altså i en stand, hvor der sagtens kan bo mennesker i dem.
Men at man også, og det er så endnu en del af det, jo stadig væk som boligselskab eller kommune kan have et ønske om at udvikle sit område.
Det er det balancepunkt, der skal findes, og jeg vedgår, at det ikke er særlig nemt at finde det balancepunkt, og at det også lidt kan genere rundtomkring i nogle egne, hvor man ellers har et rigtig godt projekt liggende.
Kasper Roug (S), 2016-01-20:
Jo, men nu generer det her jo ikke bare et boligselskab, det generer jo faktisk i en sådan grad, at boligselskabet er ved at gå konkurs.
Og det er jo sådan, at det vil være første gang i danmarkshistorien, at en almen boligafdeling vil gå konkurs, og det er jo det, vi reelt står med her.
Man kan sige, at Lolland, som der er tale om i det her tilfælde, jo tager deres portion og endda lidt mere til, og at de sådan set også har boliger nok til at udbyde til flygtninge.
Så hvad kan ministeren så fortælle boligforeningen her?
Vil ministeren lade dem gå konkurs?
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Men når det er sagt, vil jeg igen henvise til, at hvis det har med nedrivningssager at gøre, er der jo altså, som jeg også nævnte i mit indledende svar, Landsbyggefonden, som netop kan komme med en hjælpende hånd til de nødlidende afdelinger, der måtte være.
Rasmus Prehn (S), 2016-01-20:
Hvad er ministerens holdning til, at en række lokale egnsteatre i bl.a. Nordjylland skal betale selskabsskat som følge af ny tolkning af reglerne i visse af landets skatteregioner?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-01-20:
Agter ministeren at iværksætte nogen tiltag for at hjælpe de 13.000 enlige forsørgere, som med regeringens kontanthjælpsloft kommer i risiko for at miste deres bolig?
Nicolai Wammen (S), 2016-01-20:
Derfor mener jeg også, at Claus Hjort, som jeg ellers har respekt for, bør komme ud og indse tingenes tilstand.
Og han har også selv sagt på TV, at der mangler penge i kommunerne.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-20:
Kommunerne spiller en afgørende rolle i håndteringen af den ekstraordinære flygtningesituation.
Kommunernes indsats er en forudsætning for, at integrationsindsatsen lykkes, og regeringen ønsker derfor også at sikre, at kommunerne skal kunne følge med i forhold til modtagelsen af flygtninge og familiesammenførte, samtidig med at flygtninge kommer hurtigst muligt i beskæftigelse og bidrager til samfundet.
Det er sådan set det, der er mit hovedærinde, og det, der er opgaven, altså at vi skal sikre, at de hurtigst muligt kommer i beskæftigelse.
Nicolai Wammen (S), 2016-01-20:
Nu var finansministeren inde på, at det mest var socialdemokrater, der kritiserede ham, men selv om vi ser det som en opgave at være kritisk opposition, har det dog ikke nået de højder, som man har kunnet høre fra Venstres borgmesterkorps oven på de udtalelser, som finansministeren kom med i Aalborg, og som han ikke i dag har villet trække tilbage.
En borgmester, som er meget, meget anerkendt, og som også har lang erfaring, nemlig Lars Krarup fra Herning, er endda gået så langt som til at sige: »Jeg er enormt træt af, at vi har en finansminister med en så arrogant tilgang til kommunestyret«.
Derfor mener jeg også, at Claus Hjort, som jeg ellers har respekt for, bør komme ud og indse tingenes tilstand.
Og han har også selv sagt på TV, at der mangler penge i kommunerne.
Jeg tror ikke, der er nogen her i salen, der mener, at alt skal være støbt i beton, det gør vi i hvert fald ikke fra socialdemokratisk side.
Vi skal hele tiden blive bedre til at bruge de ressourcer, der er ude i vores kommuner, men det, som den her diskussion bunder i, er jo, om vi har en finansminister her i landet, der reelt forstår dybden af de udfordringer, man står med derude, det pres, man er under, dels på grund af omprioriteringsbidraget, dels på grund af de mange flygtninge, der kommer.
Derfor er mit spørgsmål til finansministeren egentlig, om det gør indtryk, når et medlem af Kommunernes Landsforening, som er en meget fremtrædende Venstreborgmester her i Danmark – han er en af dem, der har fået flest stemmer blandt Venstres borgmestre, og så vidt jeg ved, er han også en af dem, man normalt lytter meget til i partiet Venstre – uden forbehold og uden noget smil på læben, går ud og siger, at finansministerens tilgang til kommunestyret er arrogant.
Er det noget, som man, når man sætter sig over bag ministeriets tykke mure, tænker over og siger: Dér havde han en pointe?
Eller er det noget, som man bare vifter af sig?
Gør det indtryk på ministeren, at han bliver kaldt arrogant af en Venstres fremmeste borgmestre?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-20:
Man skal naturligvis altid gøre sig nogle overvejelser om, hvordan man fremtræder – det vil nok være meget klogt – men man er jo også nødt til at anerkende, at vi har nogle forskellige roller her i samfundet, alt efter hvor vi sidder.
Som finansminister opfatter jeg det som min rolle at sørge for, at der er en balance i økonomien, og at vi ikke bruger flere penge, end vi har, osv., men jo også, at vi får mest muligt for de skattekroner, vi opkræver.
Det er selvfølgelig klart, at det havde været bedre, hvis man som minister, hver gang nogen ønskede flere penge, kunne sige: Kom bare her, vi har penge.
Men desværre er situationen jo sådan i dansk økonomi, at der ikke er mange frie midler, og at presset på de offentlige udgifter alle steder er meget stort.
Det, som jeg opfatter som en stor udfordring i den politiske opgave, er sådan set, at selv om det i samfundet som helhed går rigtig godt – der er gang i økonomien, ledigheden er faldet, beskæftigelsen stiger, inflationen er lav, renten er lav, olieprisen er lav, så det går godt med økonomien hos mennesker – så er det desværre sådan, at den offentlige økonomi er under pres, bl.a. jo også fordi vi mister mange milliarder på grund af den lave oliepris.
Det er derfor, der er den udfordring, at jeg bare ikke har sække fulde af penge, jeg kan bruge, og derfor er presset jo først og fremmest på, at vi sikrer, at de penge, vi bruger, får vi mest mulig valuta for.
Nicolai Wammen (S), 2016-01-20:
Nu er det jo så ikke alene Lars Krarup, borgmesteren i Herning, der har rettet sine kanoner mod finansministeren, for det gør Koldings borgmester, Jørn Pedersen, som også er en fremtrædende Venstremand, også.
Han siger direkte: Jeg vil meget gerne give ham – det må man forstå er finansministeren – en invitation til at komme til Kolding og opleve den kommunale virkelighed, for han har åbenlyst ikke forstået den kommunale udfordring.
Hvordan føles det som landets finansminister med alle disse tunge byrder på sine skuldre – som man må forstå at finansministeren står med – at han har et borgmesterkorps i Venstre, der siger, at han er arrogant og ikke har forstået, hvordan virkeligheden hænger sammen?
Jeg vil bare sige, at jeg personligt ikke opfatter finansministeren som arrogant.
Vi kan være uenige om, hvordan virkeligheden hænger sammen, men det her er jo partifæller, der retter en så hård kritik, og det er folk, som finansministeren vel lytter til.
Så hvilket indtryk gør det, når Koldings borgmester siger, at finansministeren har mistet grebet om virkeligheden, samtidig med at Hernings borgmester siger, at finansministeren er arrogant?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-20:
Jeg har en stor respekt for kommunestyret, og jeg er fuldstændig enig i, at det, der skal gælde for kommunerne, er mål- og rammestyring.
Der skal være rum til, at kommunerne prioriterer deres indsats.
Når jeg så har arbejdet for et omprioriteringsbidrag og jeg har drøftet de her ting med kommunerne, så er det ud fra en tro på, at tingene altså i en lang række tilfælde kan gøres både bedre og billigere.
Det er jo derfor, jeg har understreget igen og igen, at den offentlige sektor ikke kan og ikke skal være støbt i beton, sådan at man ikke kan flytte penge fra én sektor til en anden sektor, alt efter hvor der er behov for det, og hvor pengene gør mest gavn, og det er jo den diskussion, jeg løbende har med kommunerne.
Jeg gætter på, at min forgænger har haft den samme diskussion med kommunerne, altså hvordan vi får mest mulig velfærd for pengene, og det er den opgave, vi skal løse i fællesskab, og det er det, der er et bundet mandat.
Det er jo derfor, jeg tager fat, hver gang nogen siger, at der ikke kan laves noget om i det danske samfund.
Jeg tror, man må sige, at hvis ikke der kan laves noget om, så vil vi miste noget i vores velfærd og vores mulighed for at tjene penge til landet og sikre arbejdspladser.
Jeg skal da ikke skjule, at den opgave, vi står over for, bliver en kæmpe udfordring for det danske samfund.
Jeg er bare nødt til at slå fast, at der jo ikke findes nogen nemme løsninger på det, vi er ude i her.
Der bliver skabt et billede af, at man kan løse udfordringen ved bare at tage nogle penge et eller andet sted, men det kan vi ikke.
Vi har kun de penge til rådighed, som danskerne har betalt i skat, og dem kan vi kun bruge en gang.
Derfor er jeg jo nødt til at sige, at rammerne for den offentlige økonomi ligger fast med finansloven for 2016 og med de aftaler, der er indgået med kommunerne og regionerne.
Derfor bliver der jo en opgave i at få enderne til at holde sammen, Men den samme opgave har vi jo i staten, og det var sådan set det, der også var en af mine pointer deroppe: Den, det først rammer, er staten.
De ting, som kommunerne taler om, de mange mennesker, der kom her i slutningen af året, er jo nogle, der først senere vil overgå til kommunerne.
Så vi har altså tid til at forhandle, hvordan vi gør det billigere, og hvordan vi finder nogle varige løsninger på de her ting.
Men vi nødt til at tage tingene i den rigtige rækkefølge.
Den rigtige rækkefølge er at begrænse tilstrømningen og se på, om vi kan gøre det billigere, og så drøfter vi i maj og juni måned de økonomiske rammer for kommunerne.
Morten Bødskov (S), 2016-01-20:
Hvordan forholder ministeren sig til, at nogle borgmestre truer med at stemme nej til den næste økonomiaftale med kommunerne, hvis ikke ministeren ændrer holdning og forståelse for kommunernes aktuelle udfordringer, som f.eks. Høje-Taastrups borgmester, Michael Ziegler, giver udtryk for den 14. januar 2016?
Skriftlig begrundelse
Den 14. januar 2016 kl. 10.46 skriver Michael Ziegler på Twitter: »Hvis Claus Hjorts holdning og forståelse for @kommunerne ikke ændrer sig inden juni, bliver det en økonomiaftale uden min stemme! #dkpol«.
Jeg siger tak.
Spørgsmålet lyder i al sin enkelthed: Hvordan forholder ministeren sig til, at nogle borgmestre truer med at stemme nej til den næste økonomiaftale med kommunerne, hvis ikke ministeren ændrer holdning og forståelse for kommunernes aktuelle udfordringer, som f.eks. Høje-Taastrups borgmester, Michael Ziegler, giver udtryk for den 14. januar 2016?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-20:
Vi står som samfund over for en stor udfordring med at modtage og integrere de mange flygtninge, der kommer.
Det gælder hele vores samfund, det gælder både kommunerne og staten.
Regeringen gør meget, for at vi kan følge med ved modtagelsen og integrationen af flygtninge.
For det første vil vi selvfølgelig begrænse tilstrømningen her til landet, og derfor har vi jo indført den nye integrationsydelse, og vi har gennemført en række asylstramninger.
Det vedrører opholdstilladelse og vilkårene for asylansøgere og flygtninge.
Men for det andet vil vi lette kommunernes opgave med at modtage og integrere flygtninge, og derfor har vi jo indbudt kommunerne til forhandling om de her spørgsmål, nemlig om hvordan vi kan gøre indsatsen både bedre og billigere.
Vi ønsker at lette den store opgave, kommunerne står med, via konkrete og betydelige lempelser med henblik på at gøre integrationsindsatsen billigere, bl.a. med afsæt i de mange forslag, som kommunerne selv er kommet med.
Yderligere har det danske samfund indtil nu desværre været alt for dårligt til at få flygtninge og indvandrere i job.
Også det vil vi meget gerne drøfte med kommunerne.
Hvad der så eventuelt måtte restere af ønsker til drøftelser af de økonomiske rammer for kommunerne, må vente til sidst på foråret, når vi i maj måned – og det er efter almindelig praksis – forhandler kommunernes samlede økonomi for 2017.
Men jeg kan så tilføje, at jeg naturligvis ikke vil gå ind i interne bestyrelsesanliggender i KL.
Jeg forventer, at KL taler på vegne af kommunerne, når vi mødes til forhandlinger i foråret.
Morten Bødskov (S), 2016-01-20:
Men noget andet, som måske kan modbevise trangen til at mene, at finansministeren er kørt lidt træt og trænger til udskiftning, er, hvad man så der skete på KL-mødet i Aalborg.
Der må man virkelig sige at det ikke var træthed der blev vist af finansministeren.
Lytter man til finansministeren nu, må man sige, at det pænt sagt virker, som om der er en vis disharmoni, i forhold til hvordan man opfatter den udfordring, som man står med nu.
Regeringen har lovet en straksopbremsning af asyltilstrømningen – det kan man sige ikke rigtig er lykkedes.
Men samtidig med at der nu kommer rigtig mange tusinde ind over landets grænser, har man indført minusvækst, og man har indført omprioriteringsbidrag, som betyder, at ganske mange kommuner nu sidder og skal lave meget, meget store besparelser.
Kommunerne melder selv ud, at hvis man ser på tilgangen og de konsekvenser, der bare kommer af den i 2016, vil man se, at det er ca. 1.200 pædagoger, det er 300 modtageklasser, som der skal oprettes for at holde integrationsindsatsen på det niveau, som man har nu.
Hvordan mener finansministeren at kommunerne er i stand til at håndtere det her?
En ting er, at vi kan lave en ændring hist og her, men vi har også en interesse i, at de, der så skal integreres, bliver integreret?
For det første: Hvordan mener finansministeren at kommunerne skal kunne håndtere det her?
For det andet: Vil finansministeren sikre, at opgaven ikke medfører velfærdsforringelser i kommunerne?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-20:
Først og fremmest vil jeg takke for de pæne ord og sige, at hr. Morten Bødskov jo er en af dem, der kan holde en vågen under lange debatter, og det vil jeg selvfølgelig gerne kvittere for.
Hr. Morten Bødskov har en særlig evne til at få mig op i et lidt højere gear, så tak for det til hr. Morten Bødskov.
Med hensyn til den opgave, vi står over for, er vi jo nødt til at se på det 3-årige integrationsforløb, der er i øjeblikket.
Jeg tror selv, at integrationsforløbet er for langt, at vi er nødt til at satse mere på turbodansk i begyndelsen, og at vi så skal se at få løst, hvad skal man sige, den forhindring, der ligger i at skaffe mange af de her mennesker ind på arbejdsmarkedet, og der har vi jo altså en fælles udfordring med at få løst det spørgsmål, så vi kan få noget volumen i antallet af mennesker, der kommer ind på arbejdsmarkedet.
Og det er jo det, vi vil drøfte med kommunerne, men det er også derfor, at vi her i februar måned starter trepartsdrøftelser med arbejdsmarkedets parter, hvor det her jo så bliver det første, vi tager fat på.