runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-16:
Tak for spørgsmålet.
Det, der er vigtigt for regeringen, er, at alle yder et bidrag.
Danmark er i en alvorlig økonomisk situation, og der er samtidig behov for at sikre en ansvarlig finansiering af velfærden og i øvrigt modernisere hele vores skattesystem.
Det ønsker regeringen at stille sig i spidsen for.
Men i hele det arbejde er det helt afgørende, at alle yder et bidrag, og regeringen har sat som målsætning for hele det økonomiske arbejde, at vi vil begrænse uligheden, og at vi vil måle os selv på at begrænse fattigdommen og reelt sikre lige muligheder.
De beregninger, som spørgeren henviser til, er behæftet med meget stor usikkerhed, men naturligvis lytter vi til alle eksperter i forbindelse med forberedelserne af en skattereform.
Men det er et ufravigeligt krav, at en skattereform, der sænker skatten på arbejde, samtidig skal have en rimelig social balance.
Karin Nødgaard (DF), 2011-11-16:
Kan ministeren forklare, hvordan ældre danskere, der har fravalgt netbank og dankort, skal gebærde sig, når ministeren nu foreslår omvendt bevisbyrde i relation til sort arbejde og kræver, at arbejdet, for at der ikke skal gælde omvendt bevisbyrde, bliver betalt med dankort eller via netbank, og er ministeren ikke enig i, at ministerens forslag stiller ældre mennesker i en situation, hvor de juridisk stilles dårligere end andre borgere på grund af deres fravalg af elektroniske betalingsformer?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-16:
Tak for ordet, og også tak for spørgsmålet.
Det er en vigtig lejlighed til at opklare et centralt forslag fra regeringen.
Jeg mener, at borgere, der hverken har netbank eller dankort, ganske nemt kan betale digitalt.
De kan som i dag gå i deres pengeinstitut og bede pengeinstituttet om at overføre pengene fra egen konto til leverandørens konto.
Dette kræver hverken netbank eller dankort.
Det vil sige, at i stedet for at hæve et større kontantbeløb og betale leverandøren med kontanter, kan man betale i sit pengeinstitut.
Og det er efter min opfattelse faktisk lige så let at betale digitalt som at hæve kontanter i et pengeinstitut.
Borgeren stilles således ikke juridisk dårligere end i dag.
Borgeren skal blot gå i sit pengeinstitut med pengene i stedet for at betale dem direkte til leverandøren.
Det forslag, regeringen vil tage initiativ til at få gennemført, er indførelse af et påbud om digital betaling, så private, der køber ydelser, kan komme til at hæfte for leverandørens manglende betaling af skat og moms, hvis der betales kontant og fakturabeløbet overstiger 10.000 kr.
Køberen kan helt frigøre sig fra hæftelsen ved at betale digitalt via et pengeinstitut.
Der er således på ingen måde tale om omvendt bevisbyrde, men køberen risikerer at hæfte for skat og moms, hvis SKAT opdager, at der er betalt med kontanter i en meget stor handel, hvor leverandøren ikke har medtaget denne ydelse i sit regnskab.
Det smarte ved denne model er, at køber fuldstændig slipper for sit hæftelsesansvar, hvis blot betalingen er foregået digitalt.
Ved digital betaling efterlades der et spor, som SKAT kan bruge i en skattesag, når det skal bevises, at betalingen har fundet sted.
Rigtig mange vil slet ikke have problemer med at håndtere en elektronisk betaling.
Det er daglig kost, så at sige, for mange af os.
Men jeg er helt klar over, at der er nogle, som af forskellige årsager f.eks. slet ikke har en konto eller et pengeinstitut, og hvor der kan være behov for at kunne betale en regning kontant.
Det vil der blive taget højde for, for alle skal have mulighed for at betale deres regninger til tiden uden at risikere at komme i klemme.
Karin Nødgaard (DF), 2011-11-16:
Jeg takker for svaret.
Der er jo ingen tvivl om, at sort arbejde skal bekæmpes, og det er selvfølgelig også noget, som Dansk Folkeparti er optaget af.
Der er både noget samfundsøkonomisk positivt i, at man gør det, og der er også den mere moralske side af det.
Men jeg mener måske ikke helt, at forslaget er gennemtænkt tilstrækkeligt, og det undrer mig lidt, at en minister fra SF kommer frem med den her tale, som jeg netop har hørt.
Ministeren siger, at det blot er at gå til pengeinstituttet, og at der er taget højde for tingene osv.
Jeg har også tidligere læst, at ministeren har været ude med, at de fleste faktisk har dankort og netadgang osv.
Jeg er ikke helt enig med ministeren i den fremstilling, for det er jo sådan, at hvis man ser tal fra Danmarks Statistik, kan man faktisk se, at der er 53 pct. af de personer, der er mellem 65 og 89 år, som faktisk aldrig nogen sinde har benyttet sig af internettet og aldrig nogen sinde har haft adgang til nettet.
Og det er en stor omvæltning så lige pludselig at skulle til at gøre det her.
Det drejer sig faktisk om 460.000 borgere i det danske samfund, som ikke har mulighed for det.
Derfor synes jeg jo egentlig, at det er lidt betænkeligt, at man som borger selv skal stå til ansvar for, at en håndværker nu også har betalt skat og moms.
Derfor vil jeg da egentlig høre ministeren, om ministeren ikke er enig i, at der altså er nogle betænkeligheder i forhold til den her store gruppe på 460.000 borgere.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-16:
Regeringen lægger op til en helt ny tilgang til sort arbejde.
Vi lemper reglerne for det, vi alle sammen synes er moralsk i orden, og det vil sige, at vi gør det helt klart, at familie- og vennetjenester i private hjem ikke er sort arbejde.
Så de ting, som vi alle sammen synes er moralsk acceptable, sørger vi for ikke længere er sort arbejde.
Når det så kommer til det, der er organiseret snyd og mere omfattende sort arbejde, vil vi sætte hårdere ind.
Det skal bl.a. ske ved, at hvis man insisterer på at betale regninger over 10.000 kr. kontant, skal man fremover også være med på at påtage sig et udvidet ansvar ved at være medhæfter for skat og moms.
Jeg vil bare understrege, at der fortsat er mulighed, også for ældre borgere, for at betale elektronisk ved at gå i deres pengeinstitut.
Karin Nødgaard (DF), 2011-11-16:
Jeg synes egentlig ikke, at der er taget højde nok for den her store gruppe af samfundsborgere, som den ældre gruppe repræsenterer.
For det er netop noget af det, som Dansk Folkeparti hele vejen igennem har været meget modstander af.
Vi skal sørge for, at der bliver taget højde for den ældre del af befolkningen, og jeg troede egentlig også, at et socialistisk parti havde det som sin grundholdning.
Jeg synes ikke, det virker helt sådan i forhold til det, der er fremkommet som forslag nu.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-16:
Som sagt vil DØR's beregninger indgå i grundlaget for arbejdet med en skattereform, men det skal nu understreges, at de beregninger, som spørgeren henviser til, er behæftet med meget stor usikkerhed, og det er altså langt fra sikkert, at staten ikke vil tabe provenu på at eksperimentere med topskattelettelser.
Regeringens position på det her spørgsmål er meget klar: Skal marginalskatterne ned, skal der findes en ansvarlig og reel finansiering.
Og lad mig blot tilføje, at for regeringen er det afgørende, at vi bruger en skattereform til at modernisere vores skattesystem og sørge for, at der er en rimelig social balance.
Det er en helt afgørende forudsætning for regeringens arbejde.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-16:
Jamen der er jo sådan set ikke så meget at betænke sig på, hvis man stoler på vismændenes beregninger.
Man kan få flere penge i statskassen, hvis man sænker skatten for de højestlønnede.
Man er simpelt hen kommet over på den anden side af den Lafferkurve, der viser, at hvis man øger skatterne til et vist punkt, får man på et vist tidspunkt færre penge i statskassen.
De økonomiske vismænd siger, at vi kan få flere penge i statskassen ved at sænke skatten for de 10 pct. højestlønnede.
Kan ministeren så ikke nu her bekræfte, at ministeren ønsker flere penge i statskassen, og at ministeren tager de økonomiske vismænds beregninger for gode varer og derfor som et produkt af det vil sænke marginalskatten for de højestlønnede?
Margrethe Vestager (RV), 2011-11-16:
Tak for spørgsmålet.
Færgedriften er jo i sagens natur en meget vigtig del af det at leve på en ø og det særlige liv, man har på en mindre ø i forhold til livet på fastlandet, hvor de ikke behøver at vente på færgen.
Det er kommunerne, som varetager færgedriften, herunder også overfartsplanen, og det er dem, der konkret bestemmer, på hvilke tidspunkter færgerne skal sejle.
Staten udbetaler et særligt tilskud til kommunerne, altså de kommuner, som har småøer inden for kommunegrænsen, med baggrund i de særlige udgifter, der så er forbundet med, at der er øer inden for kommunen.
Færgedriften er et meget oplagt eksempel.
Det, som er vigtigt for os, er så også, at beslutningen om, hvordan man servicerer borgerne i kommunen, er en kommunal opgave.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-11-16:
Hvis vi tager de 27 danske småøer, er det således, at befolkningen på dem udgør lige knap 5.000 mennesker, og det vil sige, at i hver af de kommuner, de nu ligger i – det er vist 19 kommuner, det handler om – udgør de et mindretal.
Der er det nemt for et flertal i en kommune, også i en kommunalbestyrelse, i et byråd, ikke at have et så stærkt blik for de særlige vilkår, der er på øerne.
Det er derfor, jeg gerne vil have ministeren til at gå ind og svare på det.
Det her er i særlig grad også et nationalt anliggende, nemlig at sikre det danske ørige.
Der er det jo ikke nok, at man bare skyder skylden over på kommunerne.
Margrethe Vestager (RV), 2011-11-16:
Det er jeg fuldstændig enig i, og det er baggrunden for, at der blev givet et særligt tilskud til de kommuner, hvor der er øer.
I 2011 er tilskuddet på 86,3 mio. kr., og det er netop udtryk for, at der bliver taget et nationalt ansvar for de særlige forhold, der gør sig gældende, hvis en kommune består af et fastland og flere øer på forskellig måde, som kommunerne nu er forskellige til.
Jeg tror, at det er det bedste, at man tager beslutningerne i den enkelte kommune.
Jeg tror, at det giver meget mere mening, at man laver overfartsplanerne i den enkelte kommune, i stedet for at man gør det her i Folketinget eller i et ministerkontor på Slotsholmen for den sags skyld.
Det må være en kommunal beslutning at sørge for det.
Jeg oplever også, at det danske demokrati er sådan et demokrati, hvor det ikke bare er flertallet, der bosser sig igennem og siger: I kan sejle jeres egen ø, vi cutter færgefarten.
Sådan er det ikke.
Og sådan oplever jeg heller ikke at de kommuner tænker.
Tværtimod oplever jeg, at man forsøger at finde ud af, hvordan man kan sørge for, at borgerne i kommunen kan have et rimeligt serviceniveau.
Og det er en af grundene til, at jeg har stor tiltro til det kommunale Danmark.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-11-16:
Jamen nu er der jo nogle helt konkrete problemer på en række øer.
Jeg kan bare tage øen Orø under Holbæk Kommune, Orø ligger ude i Isefjorden.
I Slagelse Kommune, som har Agerø og Omø, vil man ændre på færgeplanen, således at den første færge går så sent, at de ikke kan arbejde på fastlandet, og den sidste færge går også så tidligt på eftermiddagen – sidst på dagen – at det er umuligt, herunder for unge mennesker, at deltage i sociale og kulturelle aktiviteter på fastlandet, og dermed bliver de afskåret fra deres kammerater i gymnasier og andre steder.
Det er jo i den situation, vi så som parlament må sikre, at det ikke sker for disse grupper af mennesker.
Jeg kan også nævne andre øer, også på Fejø, Femø og Askø under Lollands Kommune stiger billetpriserne kraftigt, og man arbejder på en ny færgeplan, der vil forringe afgangene og forringe døgnberedskabet.
Og sådan kunne jeg blive ved.
Det er nogle helt konkrete eksempler, som de pågældende øer står med.
Men nu er det jo således, at det tilskud, som kommer herfra, altså kommer fra regeringens side, kommer fra ministeriets side, jo ikke er et, der er sikret til færgedriften.
Det kan den pågældende kommune bruge til alt muligt andet, og det er derfor, der er de her problemer med det at sikre færgedriften.
Så vil jeg godt spørge om noget helt andet i samme forbindelse.
Der er jo sket en kraftig stigning i olieprisen for den olie, som man bruger på disse færger, altså marinedieselen.
Den er steget med 38 pct. fra den 1. januar 2011 til den 15. september 2011, altså på ca. ¾ år, 38 pct.!
Det betyder, at den stigning formentlig slår igennem i nogle markante prisstigninger på færgebilletterne.
Det giver et faldende passagertal, og det vil yderligere reducere færgedriftens indtægter, og så er vi inde i en meget ond spiral.
Og det, som jeg omtalte før vil ske på øerne, er en affolkning, især af de ressourcestærke personer, som er pendlere til fastlandet.
Det vil virkelig slå det danske ørige i stykker.
Er det ikke noget, som berører ministeren?
Margrethe Vestager (RV), 2011-11-16:
Jo, det gør det sådan set.
Der er bare det ved det, at jeg tror, at andre end regeringen eller Folketinget for den sags skyld skal varetage det konkrete ansvar, for vi er langt fra den færgefart og dermed også langt fra, hvad det er, der er beboernes behov på de forskellige øer.
Jeg tror ikke, at der kommer noget godt ud af, at vi sidder og laver overfartstabeller her i Folketingssalen.
Jeg tror, at man skal gøre det der, hvor man er.
Det fælles ansvar vi har, fordi vi bor i et dejligt ørige, er jo netop at sørge for, at der bliver givet et bidrag, sådan at de kommuner reelt har mulighed for at prioritere, at der er færgedrift, at der er ordentlige vilkår for øboerne.
Og jeg synes, at det er vigtigt at sende det signal her fra Folketinget og også fra regeringen – det er måske det mest nærliggende, da jeg er minister og spørgeren er fra Folketinget – at vi sådan set har tillid til, at de valgte kommunalpolitikere varetager det ansvar, fordi det drejer sig om kommunens borgere.
Det er ikke en given ting, at øboerne er et flertal, det er jeg sådan set fuldstændig enig med spørgeren i, men det er kommunens borgere, og jeg har fuld tillid til, at kommunalpolitikerne gør, hvad de kan for at sørge for, at der er tilfredsstillende vilkår.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-16:
Ønsker regeringen på baggrund af den seneste rapport fra de økonomiske vismænd, der viser, at det vil øge indtægterne i statskassen, hvis den sammensatte marginalskat på de 10 pct. højest lønnede sænkes til 60 pct., at forbedre de offentlige finanser ved at sænke marginalskatten?
Ønsker regeringen på baggrund af den seneste rapport fra de økonomiske vismænd, der viser, at det vil øge indtægterne i statskassen, hvis den sammensatte marginalskat på de 10 pct. højest lønnede sænkes til 60 pct., at forbedre de offentlige finanser ved at sænke marginalskatten?
Margrethe Vestager (RV), 2011-11-16:
Når det netop dermed er konkrete eksempler, synes jeg, at det er vigtigt at rette spørgsmålene til dem, som tager de konkrete beslutninger, og det er til de lokale politikere og kommunalpolitikere, som er valgt rundtomkring i landet, hvor man netop har nogle af de øer som en del af kommunen, som spørgeren netop har nævnt.
Jeg mener, at det kræver lokalkendskab at sørge for, at færgerne går på de rigtige tidspunkter, og at tingene er, som de skal være.
Jeg har tillid til, at de kommunalpolitikere, som borgerne har valgt, også vil gøre deres for at løfte det ansvar, som de har, med det bidrag, som vi alle sammen giver som stat, fordi der netop er et særligt tilskud.
Og jeg tror ikke, at der kommer noget godt ud af det, hvis vi begynder at detailstyre færgedriften her fra København.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-16:
Jeg er nødt til igen at rette den misforståelse, at der skulle være tale om omvendt bevisbyrde.
Det er ikke tilfældet.
Men spørgeren har ret i, at særlig ældre medborgere, der har arbejdet og betalt skat et langt liv, jo for alvor forventer af os andre i den arbejdsduelige alder, at vi lever op til vores samfundspligt og ansvar og betaler vores skat, som vi skal, og ikke snyder fællesskabet ved at bruge sort arbejde.
Så derfor er jeg helt enig med spørgeren i, at af respekt for ældre medborgere er det også af den grund moralsk forkasteligt at snyde fællesskabet og få udført stort og organiseret sort arbejde.
Det er faktisk begrundelsen for, at regeringen ønsker at gøre det sværere at købe sort arbejde, ved at man løber en langt større risiko.
De sorte handler foregår kontant, og det vil vi nu gøre op med ved at indføre påbud om elektronisk betaling.
Tak for ordet, og tak for spørgsmålet.
Som det fremgår af regeringsgrundlaget, vil regeringen i denne valgperiode gennemføre en fuldt finansieret skattereform, der sænker skatten på arbejde og skal være rimelig socialt afbalanceret.
Betragtningerne, som er fremført i den seneste DØR-rapport om, at nedsættelser af marginalskatten på arbejde isoleret set øger arbejdsudbuddet, vil selvfølgelig indgå i disse overvejelser, ligesom alle andre relevante betragtninger vil.
Det vil dog, givet den opstillede betingelse om rimelig social balance, indebære, at også de mest velstillede skal bidrage til finansieringen af en skatteomlægning.
Der kommer altså ikke en skattereform fra denne regering, hvor skatter udelukkende lettes for dem med de højeste indkomster.
Karin Nødgaard (DF), 2011-11-16:
Jamen alt det er vi sådan set helt enige om i forhold til grundholdningen om bekæmpelse af sort arbejde.
Jeg synes bare, at man også som regering må tage højde for, at der er en stor del af befolkningen, som er ældre borgere, og som har et helt andet forhold til det, som vi andre næsten er vokset op med – ministeren er sikkert helt vokset op med det – altså den digitale verden.
Derfor synes jeg, at man skal tage lidt mere højde for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren ikke synes, det kunne være tilstrækkeligt, at man faktisk bare havde en faktura.
, hvis man er i besiddelse af en faktura, som fuldt ud opfylder det hele og har de nødvendige oplysninger, er det så ikke nok som bevis for, at man faktisk har betalt det?
Jeg synes, der er et problem i, at man som ældre borger faktisk skal have styr på, om den håndværker, man i god tro har ansat til at udføre et eller andet arbejde på sit hus, nu også har betalt skat og moms.
Det synes jeg er lidt problematisk, og jeg synes, at vi i forhold til alt det omkring netop digitalisering har nogle store udfordringer.
Og så er det jo glædeligt – det kan jeg oplyse ministeren om – at der i forbindelse med satspuljeforhandlingerne på socialområdet på især Dansk Folkepartis foranledning er blevet afsat midler til digitalisering og ældre, sådan at de forhåbentlig på sigt kan komme med på det her i forhold til at kunne opfylde de krav, som ministeren stiller.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-16:
Regeringens synspunkt er, at man skal tilskynde til livsvarig pensionsopsparing, således at flest mulige danskere er selvforsørgende i hele alderdommen.
Man skal jo huske, at det fremover vil være sådan, at der vil være fradragsret til at indbetale 46.000 kr. til en kapitalpension og 55.000 kr. til en ratepension og en ophørende alderspension.
Derudover er der muligheden for at foretage pensionsopsparing i form af livsvarig alderspension.
Det mener jeg faktisk ikke er et ubetydeligt beløb.
Regeringen er af den opfattelse, at det vil dække det, som man kunne kalde et almindeligt pensionsopsparingsbehov, og på den baggrund synes vi faktisk, at vi har ramt en rigtig balance, der samtidig i høj grad tilskynder til livsvarig pensionsopsparing.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-11-16:
Jeg kan jo godt forstå, at skatteministeren har haft behov for at hive 1,9 mia. kr. ud af danskernes pensionsopsparinger, for det er jo penge, som skatteministeren bruger på alverdens andre områder, og det viser jo bare det paradoksale i det her, at den røde regering hellere vil forringe danskernes pensionsvilkår for at kunne bruge pengene på alskens andre områder, end man vil give et incitament til, at danskerne kan spare op til deres alderdom.
Så går ministeren ind og nævner kapitalpensionen og loftet på de 46.000 kr.
Sådan er det jo også i dag.
Det er der jo ikke nogen ændringer i, så det kan ministeren ikke bruge som argument for, at det skulle være attraktivt for danskerne at spare op.
Det, vi står tilbage med, er det faktum, at med de regler og de forringelser for 2,5 millioner danskere, som den røde regering lægger op til, så vil en helt almindelig pensionsopsparer, som Danmarks Radio har behandlet i sit magasin »Penge«, kunne se frem til at modtage 50.000 kr. mindre om året i pensionsudbetaling, og dertil kommer så livrenterne, hvor der modregnes i folkepensionen og modregnes i nogle af de andre tilskud.
Mener skatteministeren virkelig, at det giver et incitament til, at man kan spare op til sin alderdom?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-16:
Regeringen er af den klare opfattelse, at vores forslag vil tilskynde danskerne til at gennemføre opsparing i livsvarig alderspension, og det er selve hensigten med forslaget om at sænke loftet på ratepension.
Og det var det, jeg i forbindelse med det foregående spørgsmål forsøgte at opklare for spørgeren ved at sige, at der fortsat er gode muligheder for opsparing, ja en endnu større tilskyndelse end tidligere til at spare op i livsvarig alderspension.
Og det er netop regeringens hensigt, og det står vi ved.
En yderligere serviceoplysning vedrørende provenu er, at det varige provenu for loftsændringen på ratepensionen er 300 mio. kr.
Jeg er uenig i spørgerens udlægning.
Jeg mener ikke, at danskerne tilskyndes til at spare mindre op til alderdommen.
Til gengæld er det regeringens intention – og jeg er helt overbevist om, at det også vil være resultatet af regeringens politik – at danskerne tilskyndes til at spare yderligere op i livsvarig alderspension.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-11-16:
Hvordan hænger regeringens planer om at skabe vækst og arbejdspladser sammen med, at ministeren nu vil beskatte de selskaber, som har mere end 25 pct. af deres værdier anbragt i ejendomme, kontanter, aktier eller andre værdipapirer, ved et generationsskifte, så de kommer til at betale væsentlig mere i skat i forbindelse med et generationsskifte?
Hvordan hænger regeringens planer om at skabe vækst og arbejdspladser sammen med, at ministeren nu vil beskatte de selskaber, som har mere end 25 pct. af deres værdier anbragt i ejendomme, kontanter, aktier eller andre værdipapirer, ved et generationsskifte, så de kommer til at betale væsentlig mere i skat i forbindelse med et generationsskifte?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-16:
Tak for ordet og tak for spørgsmålet.
Aktierne i et selskab kan overdrages til nære familiemedlemmer og medarbejdere ved succession.
Dermed udskydes beskatningen, indtil aktierne overdrages til personer, som ikke er successionsberettigede.
Det er bl.a. betingelsen, at den enkelte overdragelse ikke er en såkaldt pengetank.
Her bliver det jo så interessant.
En pengetank er nemlig et selskab, hvis væsentligste aktivitet er passiv pengeanbringelse.
Der var oprindelig tale om en pengetank, hvis 25 pct. af selskabets værdier vedrører passiv pengeanbringelse i finansielle aktiver eller udlejning af fast ejendom.
Den tidligere VK-regering udhulede reglen ved at sætte satsen op til 75 pct.
Regeringen foreslår nu, at grænsen igen bliver 25 pct., så den kommer til at svare til den oprindelige sats.
Hvis selskaberne tilpasser sig satsen på 25 pct. ved at sænke deres beholdninger af passive pengeanbringelser for at bevare successionsmulighederne ved generationsskifter, vil det jo betyde, at passivt anbragte penge vil blive brugt til aktive erhvervsinvesteringer.
På den måde kan den nye procentgrænse bidrage til at skabe vækst og arbejdspladser.
Passive penge kommer så at sige i arbejde.