Morten Helveg Petersen (RV), 2008-09-09:
Regeringens udspil til finanslov er præget af, at valgkampen 2007 omsider er forbi, at festen er slut, og regningerne forfalder nu til betaling.
Dansk økonomi har ikke længere medvind som ellers i denne regerings tid.
Danskerne er blevet tudet ørerne fulde med, at der var råd til både skattelettelser og offentlig velfærd.
De økonomer og Nationalbanken, der advarede imod slap finanspolitik, skulle gå hjem og skrive deres lærebøger om; kæden var hoppet af for vismændene og Velfærdskommissionen, hvis der overhovedet havde været en kæde, som den tidligere finansminister sagde det.
Og nu kommer regningen så for ikke at have fremtidssikret dansk økonomi i tide.
De økonomiske lærebøger har så at sige indhentet regeringens drejebog.
Men hvorfor så dyster?
Hvad er det egentlig for udfordringer, vi står over for?
Jo, sagen er, at der er udsigt til lav vækst i de kommende år, især i Danmark.
Det har været en løbende diskussion igennem de seneste år, hvordan denne såkaldte demografiske udvikling vil presse økonomien.
Det bliver nu til virkelighed.
Desværre har regeringen ikke reformeret tilstrækkeligt på hverken arbejdsmarkedet eller skatteområdet.
I stedet har regeringen år efter år udskudt strukturreformer.
Der er udstedt masser af dyre løfter, men uden at man har fortalt vælgerne, at løfter koster penge, og at der er brug for arbejdskraft.
Regeringens egen plan for dansk økonomi frem mod år 2015 rummer et underskud på de offentlige finanser på 14 mia. kr.
Det betyder, at beskæftigelsen skal øges med ca. 60.000 helårspersoner gennem reformer for at sikre, at økonomien er holdbar.
Hvis de forudsætninger ikke holder, ja, så stiger kravene faktisk yderligere.
Hvad betyder det?
Hvad betyder det for den enkelte dansker?
Jo, hvis ikke vi tager fat i tide, kommer der underskud på statens finanser, der enten kan finansieres ved massive skattestigninger eller en markant ringere offentlig service.
Det er ikke den udvikling, Radikale Venstre ønsker for Danmark.
Regeringens udspil til finansloven forholder sig ikke til disse udfordringer, tværtimod.
Med den ene hånd uddeler regeringen skattelettelser og med den anden hånd opkræver regeringen nu bidrag til den særlige pensionsopsparing.
Radikale Venstre vil gerne deltage aktivt og konstruktivt i forhandlingerne om næste års finanslov.
Vi vil gerne prøve at inspirere regeringen til at tage fat på nogle af de grundlæggende udfordringer, og vi finder, at der er brug for ansvarlighed.
Vi tror på, at reformer er vejen frem.
Vi har i vores finanslovudspil fremlagt konstruktive forslag til reformer på skatteområdet, på arbejdsmarkedsområdet og på udlændingeområdet.
Der er brug for at reformere skattesystemet, så flere kan deltage på arbejdsmarkedet, så der kommer et større arbejdsudbud.
Vi foreslår en reform på arbejdsmarkedet, hvor dagpengeperioden forkortes mod til gengæld en højere ydelse i starten.
Selv med en dagpengeperiode på 2½ år vil Danmark have nordisk rekord i dagpengeperiode.
I Norge og Finland kan man f.eks. få dagpenge i 2 år, mens den svenske dagpengeperiode er på et enkelt år.
Forslaget kan kombineres med, at forligspartierne igen drøfter dagpengeperiodens længde, hvis ledigheden måtte overstige et vist niveau.
Arbejdsmarkedet har også brug for lempelser.
Radikale Venstre vil gerne afskaffe kontanthjælpsloftet, 300-timers-reglen og starthjælpen, som vi finder virker helt forkert.
Danmark skal også blive bedre til at tiltrække udenlandsk arbejdskraft.
Man kan have forskellige modeller herfor med lavere indkomstkrav og pointsystemer, men grundlæggende set er Danmark simpelt hen nødt til at have et system, der er enkelt og effektivt i forhold til at tiltrække udlændinge hertil, der vil hjælpe til på det danske arbejdsmarked.
Hvorfor i øvrigt blive ved med at træde sig selv over tæerne med lange sagsbehandlingstider blot for at få et turistvisum?
Vores egne beregninger viser, at de tre reformpakker kan skaffe ca. 60.000 ekstra i arbejdsudbud.
Det svarer til, hvad der mangler i regeringens egen økonomiske 2015-plan.
Det svarer til, hvad der skal til for at gøre dansk økonomi holdbar og fremtidssikre.
Det svarer til de udfordringer, som vi synes vi skal have en diskussion om her i dag.
Men hvorfor al den snak om reformer?
Er der ikke gennemført nok? vil nogle spørge.
Vi mener, at svaret er nej.
Det, der er på spil, er vigtigere end kortsigtede taktiske manøvrer.
Det er ikke engang at sætte sagen på spidsen at sige, at det er fremtiden for det danske velfærdssamfund, der er på spil.
Hvis ikke vi fremtidssikrer økonomien, står vi over for massive skattestigninger eller privatiseringer af de velfærdsydelser, vi i dag forventer af det offentlige.
Ud over det akutte behov for reformer efterlyser Radikale Venstre klare prioriteringer.
Vores tilgang er, at samfundets velstand først og fremmest skal komme de udsatte borgere til gode, og derfor har vi foreslået, hvad vi kalder en social 2015-plan, og med den prioriterer vi til fordel for de mest udsatte.
Radikale Venstres sociale 2015-plan tager hånd om seks forskellige udsatte grupper: børn, unge, udviklingshæmmede, voksne med psykiske problemer og voksne på kanten af arbejdsmarkedet samt kriminelle og deres børn, i alt 109 konkrete forslag, og dem vil vi fremsætte i Folketingssalen i tiden frem mod 2015, og allerede i det kommende folketingsår fremsætter vi de første beslutningsforslag.
Det er en ambitiøs plan, det er mere end lappeløsninger.
Vi ønsker en ny retning i socialpolitikken, vi skal opfinde socialpolitikken på ny med fokus på de udsatte og sårbare grupper og ikke på bred velfærd til alle.
Virkningen er langsigtet, og derfor vil den samlede plan blive gennemført over en årrække - den koster 4 mia. kr., når den er rullet fuldt ud, hvilket er mange penge, men de kan skaffes, hvis vi tør prioritere.
Vi foreslår eksempelvis at rulle forhøjelsen af børnechecken og takstnedsættelserne i daginstitutionerne for de 75 pct. bedst stillede familier tilbage, til gavn for de mest udsatte borgere.
Der er mange, der hvert år rammes af en psykisk sygdom, og borgere, der rammes af en psykisk lidelse, får alt for tit sociale problemer med i købet; det kan være i form af et misbrug, ledighed, hjemløshed og manglende kontakt til familie og venner.
Derfor prioriterer vi det psykiatriske område meget højt, og frem mod 2015 vil vi arbejde for, at psykisk syge får hjælp, præcis som borgere med fysiske lidelser, samt halvere antallet af borgere, der tvinges ud i hjemløshed.
Paradoksalt nok er der behandlingsgaranti for alle fysiske lidelser, store som små, men ikke for selv de mest alvorlige psykiske lidelser.
Behandlingsgarantien, som den er udformet nu, kan i praksis medføre det absurde eksempel, at personer med mindre akutte fysiske lidelser får behandling før eksempelvis en kvinde med skizofreni.
Det vil vi gerne lave om på.
Og der er mange andre forslag og prioriteringer i vores udspil, der kan læses på vores hjemmeside.
Vi foreslår, at nogle af de initiativer finansieres med finansiering fra satspuljen, og alle forslagene vil være fuldt finansierede, og vi fremsætter dem i et tempo, der sikrer, at målene nås inden 2015, og at økonomien kan følge med.
Vi har fremlagt et finanslovudspil, der er fuldt finansieret og ansvarligt, og jeg vil nævne yderligere et par af hovedtrækkene:
Vi vil i sundhedspolitikken prioritere de mest syge patienter først, og vi vil styrke forebyggelsen af sygdomme.
Det sker i erkendelsen af, at den historiske mangel på sundhedspersonale gør det tvingende nødvendigt at prioritere sundhedsvæsenets knappe personaleressourcer.
Der bruges enorme summer og kostbare personaleressourcer på at turbobehandle patienter med sygdomme og skavanker, der ganske vist er problematiske for patienterne, men som ikke nødvendigvis er kritiske.
Samtidig anvendes pengene ikke optimalt, for pengene klattes væk på et hav af dyre aftaler, som det offentlige sundhedsvæsen er tvunget til at indgå med privathospitalerne, og imens lades patienter med de mest kritiske sygdomme i stikken.
Det vil Radikale Venstre gøre op med, og på den måde frigør vi ressourcer til behandling af de mest kritiske sygdomme.
Radikale Venstre vil gerne kigge på de såkaldte DRG-takster, når det offentlige afregner med privathospitalerne, og efter vores beregninger kan der her frigøres mange ressourcer, som kan bruges andetsteds i sundhedssektoren, eksempelvis til at styrke kræftbehandlingen, at gøre mere for hjerte-kar-patienter samt at opprioritere forebyggelsen.
Vi ønsker at prioritere den kollektive trafik og ad den vej bidrage til at reducere CO2-udledningen; vi ser frem til de forestående forhandlinger, når regeringen spiller ud med sit bud på hele infrastrukturdelen, men vi vil gerne gå i gang allerede nu, også med initiativer til gavn for cyklismen, trafiksikkerheden og til styrkelse af den regionale bustrafik.
Vi har forslag på naturområdet og har tidligere fremlagt en økologiplan.
Vi håber, at der også i denne omgang kan komme forhandlinger i stand på kulturområdet, hvor vi spiller ud med en lokal kulturpakke samt en pakke for ytringsfrihed, herunder støtte til den ny forfatterfribyordning.
På uddannelsesområdet foreslår vi en handlingsplan for videreudvikling og modernisering af folkeskolen med fokus på efteruddannelse af lærerne.
Vi ønsker bedre forhold for de ca. 1.700 mennesker, der er indkvarterede i asylcentrene, og vi ønsker at styrke rådgivningen og sagsbehandlingen i Udlændingeservice - det skulle der vist være brug for.
Vi foreslår på vanlig vis en højere ulandsbistand og ønsker, at regeringen ville gøre et reelt forsøg på at leve op til sit eget regeringsgrundlag om en højere ulandsbistand.
Ulandsbistand nytter, og der er brug for mere, ikke mindre.
Der er brug for initiativer som »Det Arabiske Initiativ«, der søger en dialog med landene i Mellemøsten, der er ikke brug for at skære i den, som vi ellers hører fra ikke mindst Dansk Folkeparti.
Der er brug for flere penge til klimaet, også i ulandene, og ikke mindst da Danmark skal være vært for det her store topmøde i 2009, ville det være klædeligt, om man kunne gå foran på det her område.
Vi ser frem til forhandlingerne om udmøntningen af globaliseringspuljen samt til forhandlingerne om satspuljen.
Det skulle gerne fremgå af min tale, at vi er optaget af reformer med henblik på at skaffe det arbejdsudbud, som er tvingende nødvendigt i de kommende år.
Vi betragter de kommende år som arbejdsår, og vi kommer til at fortryde, hvis ikke vi tager fat nu.
De radikale mandater vil blive brugt til reformer og til en ansvarlig finanspolitik, og vi ser frem til de forestående forhandlinger om finansloven.