runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2008-12-02:
Nej, jeg er altså ikke enig i, at vi skal true med lovgivning, hver gang der skal indgås en frivillig aftale.
Jeg tror, der er mange producenter og i det her tilfælde distributører, der er interesserede i, at kun de mennesker, der ønsker at få deres produkt, får det.
Jeg tror ikke, at man har noget ønske om at trykke en hel masse, der så ender med at blive smidt ud, eller at man får generet en masse mennesker, der i trods over, at de har fået en tryksag, de ikke vil have, måske boykotter pågældende supermarked.
Så jeg synes nu sagtens, at man kan lave frivillige aftaler, uden at vi behøver at true med lovgivning.
Benny Engelbrecht (S), 2008-12-02:
Ja tak.
Det var ordførerens bemærkning om frivillige aftaler, som fik mig til lige at ville stille et supplerende spørgsmål, for det er vel ikke sådan, at frivillige aftaler i sig selv er et gode; det er vel sådan, at frivillige aftaler først for alvor begynder at virke godt og effektivt, hvis man også klart signalerer, at man er parat til at sætte lovgivning bagved, i tilfælde af at man rent faktisk ikke kan opnå en frivillig aftale.
Henriette Kjær (KF), 2008-12-02:
I Det Konservative Folkeparti siger vi nej til Enhedslistens forslag.
Det gør vi, fordi vi mener, at det her er en sag, der skal løses i mindelighed og via frivillige aftaler.
Vi mener ganske enkelt, at der er grænser for, hvad vi skal lovgive om her fra Folketingets side.
Vi Konservative mener, at den aftale, der netop er indgået med Forbrugerombudsmanden og en række relevante parter, viser, at man sagtens kan lave gode frivillige aftaler, der er effektive og beskytter de borgere, der ikke ønsker reklamer og andre adresseløse forsendelser.
Med den nye aftale laves der nu to skilte, som man kan rekvirere og sætte på sin dør eller postkasse.
Det ene hedder »Reklamer - Nej tak«, og sætter man det op, vil man ikke modtage reklamer.
Det andet og mere vidtgående mærkat hedder »Reklamer og gratis aviser - Nej tak«, og her får man så hverken reklamer eller andre tidsskrifter.
Vi synes, det er den helt rigtige løsning, der er blevet lavet.
Og vi mener, at når parterne ikke får presset noget ned over hovedet, altså i form af lovgivning, vil de også mere aktivt sørge for, at de nye skiltemuligheder, der kommer nu, vil blive overholdt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-12-02:
Vi er i SF meget positive over for Enhedslistens forslag, da man ønsker lovgivning på et område, hvor forbrugerne i dag mildest talt er sagesløse.
Problemet er jo i dag, at når du har et nej tak-skilt på din dør, er du egentlig ikke sikker på, at du alligevel ikke får noget ind ad døren.
Det har Forbrugerombudsmanden nu prøvet at gøre noget ved, og der er indgået en frivillig aftale, der som tidligere nævnt træder i kraft til foråret.
Derfor stiller vi os også lidt mere kritisk over for det her forslag, end vi egentlig har lyst til, for når der nu er indgået en frivillig aftale med erhvervslivet og forbrugerne, vil vi gerne se, hvordan den virker, når den træder i kraft.
Den skal have tid til at virke, men vi vil alligevel gerne på foranledning af både det, Dansk Folkeparti tidligere har nævnt, og det, Socialdemokraterne har sagt, opfordre transportministeren til at holde et vågent øje med området.
Det handler om, at der skal være en evaluering i forhold til nej tak-skiltet, efter at det har virket i ½ år, og at den evaluering, hvis det viser sig, at branchen ikke overholder de krav, der er stillet til nej tak-skiltet, så eventuelt betyder, at der bliver lavet lovgivning på det her område.
For det er ikke i orden, at man indgår en frivillig aftale, og at brancheorganisationerne allerede nu er ved at løbe skrigende bort fra den.
Så hvis det viser sig, at dele af erhvervslivet ikke overholder den, bør lovgivning bestemt overvejes, og her er vi på linje med Enhedslisten.
Og bekymringen er jo reel, eftersom vi allerede i de sidste dage har hørt en af brancheorganisationerne udtale, at man ikke har tænkt sig at respektere de frivillige retningslinjer.
Jeg håber derfor, den her debat og det her beslutningsforslag kan sende et meget stærkt signal til den brancheorganisation om at overholde retningslinjerne.
Så jeg ønsker meget, at transportministeren vil give et løfte om, at der bliver lavet en evaluering af det her forslag, og at ministeren, hvis den evaluering viser, at der ikke er respekt omkring nej tak-skiltet, så vil overveje lovgivning.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-02:
Jeg spørger bare, fordi Dansk Folkeparti før har haft et forslag i Folketingssalen, som gik på, at man skulle præcisere folkeoplysningsloven på det her område, og ministeren sagde ved den lejlighed - også lidt som jeg hører ministeren sige nu - at man har sympati for de intentioner, som ligger bag Dansk Folkepartis bekymring på det her område.
Så vil jeg bare sige til ministeren, at man jo stadig væk godt kan give vide rammer for, hvad man lokalt kan foretage sig, samtidig med at vi fra Folketingets side siger, at det her finder vi altså er i strid med hele grundtanken bag folkeoplysningen, for hvis midlerne skal gå til at fremme eksempelvis integration af indvandrere og efterkommere, til at fremme en større demokratiforståelse, og loven skal medvirke til det, går det jo ikke, at man giver midler til det stik modsatte, og det kunne vi godt præcisere fra Folketingets side og stadig væk lade et lokalt råderum være derude.
Lars Barfoed (KF), 2008-12-02:
Jeg vil blot sige til hr. Anders Samuelsen, at jeg synes, at inden man tager endelig stilling, skulle man i udvalgsarbejdet få kulegravet helt præcist, hvorfor og hvordan retsbeskyttelsen af den enkelte borger i denne sammenhæng skulle blive større, fordi man gennemfører en lov.
Vi har nogle bindende retningslinjer, som Forbrugerombudsmanden kan håndhæve med meget mere direkte retslige initiativer, end hvis en lov skal håndhæves, ved at borgerne selv går til domstolene og forsøger at få deres ret igennem over for de pågældende erhvervsdrivende.
Jeg maner bare til, at man overvejer meget grundigt i udvalget, om retsbeskyttelsen af den enkelte borger i virkeligheden ikke er større, hvis man lader Forbrugerombudsmanden håndhæve retningslinjerne i stedet for at skride til noget lovgivning, som overruler retningslinjerne, men i virkeligheden materielt set indeholder det samme, og som processuelt giver en mere besværlig gang for borgerne, hvis de skal have bestemmelserne håndhævet.
Anders Samuelsen (LA), 2008-12-02:
Jeg vil allerede nu love ministeren, at det vil vi selvfølgelig gøre fra Liberal Alliances side.
Det, der er vigtigt, er at tage udgangspunkt i borgerens ønske og selvfølgelig også muligheden for at komme efter dem, som bryder retningslinjerne, på den mest effektive måde; det er klart.
Men jeg har på den anden side lidt svært ved at forestille mig, at man virkelig skulle være endt i en sådan situation, at det, at man understøtter en frivilligt indgået aftale med lovgivning, i sidste ende skulle stille borgeren i en ringere situation.
Men lad os da få det oplyst i udvalgsarbejdet.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-12-02:
Dette beslutningsforslag fra Enhedslisten omhandler en undersøgelse af mulighederne for at etablere en jernbanetunnel under Lillebælt, udarbejdelse af en handlingsplan for vedligeholdelse af jernbane- og vejbroerne samt stillingtagen til, hvad der skal ske med Lillebæltsbroen, inden den falder for aldersgrænsen.
Det lyder jo meget godt, men der er en række forhold, jeg vil nævne.
Det første, der dog springer i øjnene, er, at forslaget totalt mangler finansiering.
Men nu er det sådan, at behovskapaciteten over Lillebælt slet ikke fordrer fire jernbanespor.
Midler hertil vil derfor gøre langt større gavn andre steder på jernbanenettet, men at se på de samlede trafikforbindelser i landet, herunder også mellem Jylland og Fyn, vil vi i Venstre gøre i forbindelse med regeringens infrastrukturinvesteringsplan, som foreligger om kort tid.
Enhedslisten har allerede dødsdømt Lillebæltsbroen, men det er meget for tidligt.
Lillebæltsbroens levetid vil helt afhænge af vedligeholdelsen nu og i fremtiden.
Ved en god vedligeholdelse vil dens levetid række langt ud over 2035, som Enhedslisten påstår vil være Lillebæltsbroens dødsår.
Hvad angår vedligeholdelse af jernbane- og vejbroer, er det sådan, at regeringen har lavet en aftale med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre om at rette op på det efterslæb, der er på jernbanesiden frem til 2014, og arbejdet er godt i gang.
Banedanmark har med aftalen fået hele det beløb, som det er nødvendigt at bruge for at indhente vedligeholdelsesefterslæbet.
Med hensyn til vedligeholdelse af vejbroer prioriteres de i den investeringsplan, som regeringen fremlægger om ganske kort tid.
Regeringen har således på en robust måde taget hånd om de forhold, som rejses i beslutningsforslaget.
Lars Barfoed (KF), 2008-12-02:
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i, og jeg mener heller ikke, at der er nogen, der har givet udtryk for andet.
Men det betyder jo ikke nødvendigvis, at det absolut skal være en firesporet tunnel under Lillebælt, der skal bygges, og det er det, Enhedslisten lægger op til.
Der siger jeg, at det er meget tidligt at drage den konklusion.
Der er mange muligheder i spil, når vi på et tidspunkt får behov for at styrke kapaciteten, hvad vi ikke har lige i øjeblikket.
Per Clausen (EL), 2008-12-02:
Det er jo netop derfor, at vi sådan set mener, at det er meget relevant at komme med vores input i den her diskussion.
Jeg er enig med transportministeren i, at det hele bliver meget mere fornøjeligt, når regeringen er kommet med sin plan.
Men nu har jeg forstået, at den skulle være der i løbet af 10 dage, selv om det i går var i løbet af 2 dage.
Men vi satser på, at den kommer i løbet af 10 dage.
Så vil jeg bare spørge transportministeren, om ikke han er enig med mig i, at det jo i hvert fald er meget vigtigt, hvis man holder fast i det, som regeringen siger er den nye grønne stil, at meget transport skal flyttes over på skinner, og at meget transport skal flyttes over på kollektiv trafik, og at det så ville være ubegribeligt, hvis man lavede en løsning over Lillebælt, som primært fokuserede på biler.
Lars Barfoed (KF), 2008-12-02:
Jamen jeg er sådan set enig i, at hvis vi ser ud i fremtiden, vil vi meget vel kunne se, at der kan opstå kapacitetsproblemer transportmæssigt over Lillebælt: Det kan være gods, det kan være personbefordring, det kan være bane, det kan være vej.
Men der er ingen af os, der i dag med sikkerhed kan sige, hvor stort det kapacitetspres bliver, eller hvordan vi bedst sætter ind over for det.
Det er det, som regeringen lægger op til i det transportpolitiske udspil, som vi snart kommer med.
Jeg glæder mig over, at vi har afsløret og offentliggjort det, for så kan vi tale mere konkret om det.
Men i det udspil vil indgå, at vi skal foretage en analyse af trafikken mellem øst og vest i Danmark, derunder kapacitetsbehovene ved Lillebælt og også kapacitetsbehovene mellem nord og syd i Jylland.
Derfor er det ikke til på nuværende tidspunkt at sige, om det er den ene eller den anden løsning, der skal til på længere sigt.
Men jeg vil da gerne sige én ting i forhold til det, der bliver spurgt om, og det er, at jeg bestemt tror - uden at kunne vide det - at det også kommer til at indeholde en jernbanedel, for der er brug for at styrke den kollektive trafik i Danmark.
Per Clausen (EL), 2008-12-02:
Jeg er sådan set meget glad for, at transportministeren ligesom er indstillet på at sige nej til overflødige broer.
Det kan han få hårdt brug for i fremtiden, og han kan såmænd hente megen støtte hos Enhedslisten til det standpunkt.
Så det skal ikke komme an på det.
Omkring Lillebæltsbroen har jeg bare den bemærkning, at der findes delte opfattelser af, hvor mange penge der er nødvendige for at sikre Lillebæltsbroen i fremtiden.
Men lad det nu være.
Det, jeg sådan set interesserer mig lidt for, er, at ministeren siger, at der ikke er noget kapacitetsproblem i forhold til togdrift over Lillebælt.
Men er transportministeren ikke enig i, at man i hvert fald kan forudsige, at der i fremtiden vil være et ganske stort transportmæssigt kapacitetsproblem?
Derfor er det vel lidt vigtigt, at vi nu tager stilling til, om det, vi går efter i fremtiden, er en løsning, som i hovedsagen er skinnebåret, eller om det er en løsning, som i hovedsagen er vejbåret.
For der findes jo masser af planer om broer over Lillebælt, skulle jeg hilse og sige.
Per Clausen (EL), 2008-12-02:
Nu skal hr. Flemming Damgaard Larsen ikke tage fejl.
Enhedslisten har ikke noget ønske om, at der ikke skal kunne køre tog på Lillebæltsbroen efter 2035.
Forslaget går sådan set ud på, at det gerne skulle sikres.
Det fremgår meget klart af baggrunden for den beslutning, man traf om renovering fra 2007-2014, at det er de mest nødvendige reparationer, der bliver foretaget.
Bare for at hr. Flemming Damgaard Larsen ikke skal leve i nogen vildfarelse med hensyn til det finansielle, vil jeg sige, at Enhedslisten har fremlagt en samlet plan for investeringer på infrastrukturområdet for de næste 30 år, hvor det her indgår, og der er finansiering til det.
Det er såmænd ikke så svært, for hvis man kigger på, hvor mange penge vi vil bruge til investeringer i infrastrukturen i de kommende år, er det sådan set ikke så imponerende sammenlignet med, hvad andre vil bruge - men det skyldes selvfølgelig, at vi har sparet en del motorveje væk.
Det er jo min klare opfattelse, at det ville være godt, hvis der f.eks. kunne komme et flertal i Folketinget for i en beretning at sige til dem, der har lavet den her aftale, at vi synes, at det er fremragende, at man har lavet en aftale - så store ord vil jeg gerne bruge - at vi synes, det er dejligt og flot, men at vi har en lille ting, vi ikke kan forstå, og om man ikke kunne prøve at genoverveje den.
Men det ligger jo nok i sagens natur, at når Forbrugerombudsmanden har gjort det her på den måde, at han først har forhandlet med nogle folk og bagefter gør det, de bliver enige om, til nogle bestemmelser, så ville det nok ikke være fremmende for fremtidige drøftelser, hvis Forbrugerombudsmanden bare sagde, at nu lavede han det om.
Men jeg er helt med på, at vi kunne lave en henstilling til dem, der har lavet den her aftale, og jeg er da sikker på, at hvis vi får brug for at lovgive inden for det her på et senere tidspunkt, er det en af de ændringer, vi skal have gennemført.
Anders Samuelsen (LA), 2008-12-02:
Jeg har så også forstået debatten i dag sådan, at de øvrige partier i Folketinget stort set så direkte, som man nu kan, har givet tilsagn om, at hvis det viser sig, at den frivillige ordning ikke virker, er de med på at støtte forslaget fra Enhedslisten, når det bliver fremsat i salen igen - eventuelt i samarbejde med Liberal Alliance.
Men skal vi så ikke allerede her og nu beslutte os for - i al fald de her to partier - at vi får indarbejdet det ændringsforslag, som hr. Per Clausen stiller?
Jeg er helt enig i, at det burde ind i den frivillige aftale, at der skelnes mellem de to typer af forsendelser, man kan få ind igennem brevsprækken, for en mangel på skelnen kan være med til at afholde nogle fra at sætte det nej tak-skilt op, som de egentlig havde mest lyst til at sætte op.
Per Clausen (EL), 2008-12-02:
Jeg vil så bare i udvalgsarbejdet prøve at få en forklaring på, hvordan sanktionsmulighederne vil være, når Forbrugerombudsmanden udsteder nogle bestemmelser, i forhold til at vi laver en lovgivning.
Og hvis det så viser sig, at ministeren har ret i, at de er bedre, når det er Forbrugerombudsmanden, der udsteder nogle bestemmelser, vil jeg erklære mig tilfreds med det, selv om jeg vil fastholde, at det beslutningsforslag, vi har fremsat, på et enkelt område faktisk giver en bedre ordning og en ordning, som er mere i overensstemmelse med borgerens ønsker end det, man har aftalt sig frem til.
Men ud fra det, som ministeren har sagt i dag, og sådan den almindelige stemning, der har været i Folketinget, er jeg sådan set indstillet på at lade det blive ved det, medmindre ministerens svar er overraskende, når vi stiller spørgsmål om det i udvalget.
Anders Samuelsen (LA), 2008-12-02:
Jeg takker for rosen for, at vi støtter op om forslaget.
Derfor er jeg sådan set også lidt rystet over nu at erfare, at Enhedslisten planlægger ikke at lade forslaget komme til afstemning og alligevel vil ende med det samme synspunkt som resten af venstrefløjen, som også til min store ærgrelse er kommet frem til den konklusion, at vi lige så godt kan køre med den frivillige ordning, på trods af at vi altså allerede har indikationer af, at der er folk, som ikke vil overholde den frivillige aftale.
Først og fremmest glæder jeg mig over, at der trods alt er to liberale partier, som tager udgangspunkt i hensynet til borgeren.
Det spørgsmål, som ministeren rejste om, hvad der egentlig juridisk var bedst og mest effektivt for borgeren, vil jeg også godt med det samme indikere at vi lige så godt helt klart kan få stillet nogle spørgsmål om.
Men hvad er egentlig ordførerens holdning til det?
Er det noget, man har tænkt på fra forslagsstillernes side?
Lars Barfoed (KF), 2008-12-02:
Det var bare det, jeg appellerede til, så jeg har ikke mere at tilføje.
Peter Juel Jensen (V), 2008-12-02:
Jeg er meget enig med forslagsstillerne i, at folkeskolen spiller en væsentlig rolle for, at børn og unge får en viden om førstehjælp.
Undervisningen i førstehjælp har siden 2005 været integreret i bl.a. færdselslære som en del af de timeløse fag, altså fag, hvor det forventes, at eleverne får en viden, uden at det er afsat som en selvstændig undervisningstime.
I dag skal man løbende fra 1. til og med 6. klassetrin undervises i forholdsregler i forbindelse med tilskadekomst, herunder alarmering og førstehjælp.
I øjeblikket revideres målene for undervisningen i folkeskolen, og det ligger os meget på sinde, at førstehjælpsundervisningen får en mere fremtrædende rolle.
Undervisningen kunne måske fremover blive integreret i folkeskolens sundhedsundervisning i forbindelse med det obligatoriske emne sundheds- og seksualundervisning og familiekundskab.
Sluttelig vil jeg opfordre Socialdemokratiet til at rejse spørgsmålet i forligskredsen.
For selv om Venstre i dag tilkendegiver, at vi ikke støtter forslaget, kan der måske være behov for at sikre sig, at de kommuner, der har gjort ministeriets vejledende læseplaner bindende, faktisk også underviser i førstehjælp, og det synes jeg vi skal holde nogle kommunalbestyrelser fast på.
Bertel Haarder (V), 2008-12-02:
På den folkehøjskole, som jeg har mest kendskab til, var det sådan indtil for nogle år siden i hvert fald, og måske er det sådan stadig væk - at hvert eneste elevhold fik et samariterkursus.
Der kom en ambulance med en plasticperson, der skulle have kunstigt åndedræt, mund til mund-metoden osv.
Det var altid vældig underholdende og udløste megen fnis på gårdspladsen, og det var faktisk rigtig, rigtig nyttigt.
Jeg nævner det, fordi det jo også kan være en måde at gøre det på på en skole, hvis ikke man har en lærer, der kan klare det.
Christine Antorini (S), 2008-12-02:
Man kan sige, at i det forslag, som Socialdemokraterne har fremsat, har vi lagt den ambitiøse plan, nemlig at der skal være én lærer, som har et egentligt førstehjælpsinstruktørkursus.
Det er klart, at med den kompetence vil man også som lærer have mulighed for at kunne undervise andre lærere bredt inden for det her område, der jo ikke kun er færdselslære, men en række af de ting, som ministeren også selv har peget på er nyttige kompetencer at få med sig i bagagen igennem folkeskoletiden.
Vil ministeren være positiv over for at overveje, at hvis ikke det skal være et egentligt førstehjælpsinstruktørkursus, som selvfølgelig tager lidt mere tid og er mere omkostningsfyldt, så at gå ind og kigge på muligheden for, at man kan tage et førstehjælpskursus - som jo er mindre, men dog betyder, at enhver skole får én, der har førstehjælpskurset?
Det er også et uddannelsestilbud, der eksisterer i dag.
Bertel Haarder (V), 2008-12-02:
Jeg er helt åben over for alle inspirationer og herunder også for de norske erfaringer.
Jeg synes, at vi i udvalgsbehandlingen skal se på, hvad der kan være af gode ideer, også så skoleforligspartierne kan ruste sig til den snak, vi skal have i begyndelsen af det nye år om revisionen af slut- og trinmål for de obligatoriske emner.
Christine Antorini (S), 2008-12-02:
Nu er det jo set, at der er lærere, der er dedikerede til bestemte opgaver.
En del skoler har de såkaldte AKT-lærere, adfærd-, kontakt- og trivselslærere, så det er jo egentlig med den samme tankegang at sige, at der også er en særlig opgave omkring førstehjælp.
Mit spørgsmål til ministeren går på, om det alligevel ikke gør lidt indtryk på ministeren, at i Norge, hvor man har haft obligatorisk førstehjælp integreret i de øvrige fag siden 1939, kan man simpelt hen se, at der er langt flere borgere, der bredt har den kompetence, som førstehjælp er.
Det er jo ikke kun hjælp, hvis det er, at nogen falder om på gaden med et hjertestop, det er jo hele viften - kan man sige ved brand, ved ulykker, og at man i virkeligheden kan gå ind som civil borger og hjælpe sine medmennesker.
Der er langt flere, der bliver hjulpet, fordi man har førstehjælpskompetencen i Norge.
Det er jo noget af det, der har inspireret Socialdemokraterne til også at komme med forslaget her i Danmark.
Bertel Haarder (V), 2008-12-02:
Jeg kan bekræfte, at Dansk Folkeparti har rejst emnet, og det er da en af grundene til, at jeg i forbindelse med kommende drøftelser i forligskredsen vil foreslå, at vi ser på slut- og trinmål og overvejer, hvordan vi inden for de gældende rammer kan styrke undervisningen i førstehjælp.
Jeg synes, vi skal styrke førstehjælpsundervisningen inden for de gældende rammer, i forbindelse med at vi reviderer slut- og trinmål for folkeskolens obligatoriske emner.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-02:
Nu har Dansk Folkeparti jo før i forligskredsen - faktisk for meget kort tid siden - rejst et ønske om at styrke førstehjælpsundervisningen i folkeskolen.
Der var ikke andre partier, der tog vel imod det, men det kan jo være, at der er andre, der vil gøre det, hvis det bliver rejst igen.
Det ser vi frem til.
Vi fra Dansk Folkepartis side vil bare gerne høre, hvad ministeren helt konkret vil gøre for at styrke førstehjælpsundervisningen i Danmark.
Bente Dahl (RV), 2008-12-02:
Jamen som det også fremgik af min ordførertale og af min tale her, har vi ikke noget imod, at man måler og vejer.
Man skal bare ikke måle og veje alting.
Der er noget, der ikke kan måles og vejes.
Jeg havde et par eksempler.
Jeg nævnte f.eks. kærlighed, det mener jeg ikke kan måles og vejes.
Det sagde jeg jo med et spørgsmål: Hvor meget kærlighed går der på 1 m?
Jeg mener, at det, der foregår imellem mennesker - altså folkeoplysningen som sådan foregår imellem mennesker - er videndeling imellem mennesker, og det er samvær imellem mennesker omkring forskellige temaer.
Det kan være en god bog, det kan være husflid, man sidder og nørkler med, det kan være mange, mange forskellige ting, men essensen af det er samvær imellem mennesker, videndeling.
Og i det samvær imellem mennesker foregår der noget, der ikke kan måles og vejes.
Man skal selvfølgelig måle og veje noget, men man skal gøre sig klart, at ikke alt kan måles og vejes - hverken i Danmark, i EU eller i verden i det hele taget.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-02:
O.k., så siger vi det.
Det kan jeg så forstå at EU ikke mener at man skal gøre.
Jeg vil så læse dokumenterne grundigt en ekstra gang, næste gang der kommer noget fra EU, hvori de taler om det her.
Jeg vil bare høre, hvordan det nu forholder sig i fremtiden, når vi ser dokumenter fra EU, eller når Dansk Folkeparti kan fremskaffe dokumenter fra EU, som netop går på, at man skal måle og veje kompetencer osv. osv.
Jeg understreger bare, at vi fra Dansk Folkepartis side ikke nødvendigvis har noget imod det.
Vi synes bare, at udgangspunktet er, at det er Folketinget, der bestemmer det.
Men De Radikale har jo meget imod det, og De Radikale vil så råbe op og kalde det for umenneskeligt, at man går ind og måler og vejer kompetencer, sammenligner osv..
Det må vel være sådan, det er fremadrettet.