runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2016-05-03:
Det vil sige, at Dansk Folkeparti mener, at der ikke må foregå integration.
Men de samme mennesker, som vi ikke skal integrere, må gerne arbejde.
Så risikerer de jo at lære dansk, mens de arbejder.
De risikerer at få nogle danske venner.
Ja, de risikerer sådan set det, vi alle sammen ønsker – ja, ikke os alle sammen, men nogle af os – nemlig at de, mens de er her, sådan set også bliver en del af samfundet, fordi vi tror, det er sundest både for dem og for samfundet.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-03:
Jeg synes, det er forholdsvis enkelt.
Der er ikke noget forbud fra Dansk Folkepartis side mod at få venner, heller ikke danske venner.
Det er helt legitimt, og hvis Dansk Folkeparti havde 90 mandater, ville vi ikke forbyde det.
Så er der nogle partier, der har sagt, at de synes, at når flygtninge kommer herop, skal de ud på arbejdsmarkedet.
Det er ikke et ønske, vi har haft i Dansk Folkeparti, men vi har sagt, at hvis det f.eks. er det, der skal til, for at man kan finde et kompromis, kan vi da godt finde et kompromis om det.
Altså, hvis Dansk Folkepartis politik i forhold til flygtninge blev gennemført hundrede procent, ville det jo være sådan, at når man kom ind i Danmark, ville man blive placeret i et midlertidigt center.
Der er masser af ting, der skal gøres på sådan et midlertidigt center.
Der er praktiske gøremål osv.
Hvis det så er sådan, at man kan finde et arbejde ude i samfundet, så vil vi da ikke udelukke, at man kan tage det arbejde.
Men pointen er, at man bor på et center, og alt det, der er bygget op omkring en, er ikke integration.
Det er et repatrieringsprogram, der handler om, at man skal vende tilbage til det land, man kom fra, så man kan genopbygge det.
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-03:
Nu gjorde jeg mig meget umage for at høre, om jeg ikke kunne finde noget, jeg kunne være enig med ordføreren for Dansk Folkeparti i.
Det kunne jeg faktisk godt, for ordføreren nævnte, at vi skulle bekæmpe de antidemokratiske kræfter i samfundet, og det er vi i Enhedslisten sådan set fuldstændig enige i ville være en rigtig god idé.
Kunne vi ikke bare trække en streg og sige, at vi gerne vil bekæmpe de antidemokratiske kræfter i samfundet?
Det har vel ikke specifikt noget at gøre med, hvor folk kommer fra.
Altså antidemokrater er vel antidemokrater, uanset om de kommer fra ikkevestlige lande eller ej, og det er vel sådan set det, der er opgaven, hvis vi skal snakke om sammenhængskraft og Danmark som et demokratisk samfund.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-03:
Jeg bliver altså lidt bekymret, når en repræsentant for Enhedslisten siger, at man er enig med mig.
Jeg ved ikke, om det er et udtryk for, at jeg skal stramme lidt op.
Det kan vi altid overveje på et møde i folketingsgruppen.
Men pointen herfra er sådan set, at det at være en del af det danske samfund jo stikker dybere end det at være demokrat.
Det er utrolig vigtigt at understrege.
Man kan også sige, at Danmark eksisterede, før vi fik demokrati i Danmark.
Så det at være dansk stikker efter min opfattelse dybere end det at være demokrat.
Det at være demokrat er en del af det at være dansker, men det er også meget andet.
Det er også vores sprog, det er vores kultur, det er vores traditioner, så det stikker dybere end det.
Og hvis man mener – det mener vi jo så i Dansk Folkeparti – at det, der er med til at binde os sammen som danskere og som folk, og som er en del af styrken ved det danske samfund, er, at vi har nogle fælles kulturelle normer og nogle fælles traditioner, så er det for os at se det, der er fundamentet og summen af vores historie.
Derfor er det ikke nok, at man går ned og – sådan lidt firkantet sagt – stemmer til folketingsvalget hvert fjerde år, for at man kan være godt integreret i det danske samfund.
Det er det, vi forsøger at videreformidle.
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-03:
Så kan jeg da berolige ordføreren med at sige, at den fundne enighed ikke strakte så langt, så ordføreren kan rolig vende tilbage til Dansk Folkepartis gruppe.
Vi anser sådan set antidemokrater som det, der er problemet.
Om de er ikkevestlige eller vestlige, tager vi ikke så tungt.
Problemet er, at de er antidemokrater, og det er det, vi vil bekæmpe.
Og der kan jeg forstå at der er en forskel på os og Dansk Folkeparti.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-03:
Det kunne jo være interessant at høre – og det har Enhedslistens ordfører så mulighed for at redegøre for, når Enhedslistens ordfører kommer herop – om Enhedslisten er enig med Dansk Folkeparti i, at det, der binder vores samfund sammen, selvfølgelig er vores demokrati, men at det også er vores kultur, vores traditioner og vores sprog.
Det kunne være interessant at høre, om Enhedslisten er enig i det.
For jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg da godt synes, det kunne blive en tynd omgang, hvis det, der bandt os sammen som folk, var, at vi, som jeg sagde før, går ned og stemmer til folketingsvalget en gang hvert fjerde år og så i øvrigt tilfældigvis bor i den samme geografiske enhed.
Jeg synes altså, at det at tilhøre et folkeligt fællesskab skal stikke dybere end det, og det er derfor, vi er så bekymrede for den hastige vækst i den andel af befolkningen, der har indvandrerbaggrund, for det udfordrer fundamentet i vores samfund.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-05-03:
Tak for det.
Når Socialdemokratiet ligesom ordførerens parti er optaget af at begrænse antallet, handler det jo om, at vi ønsker en reel integration af de mennesker, som er kommet til Danmark som indvandrere eller flygtninge.
Jeg er valgt i Syddanmark, i samme storkreds som fru Marie Krarup, som den anden dag besøgte Varde Kommune, hvor jeg i parentes bemærket har arbejdet.
Det fik fru Marie Krarup til at sige, at hun syntes, det var et ubehageligt menneskesyn, at man på den måde omtalte flygtninge og flygtninges tilstedeværelse positivt.
Jeg synes jo, den slags udtalelser virker kontraproduktivt i forhold til integrationen, og vil gerne høre, om ordføreren bakker op om de udtalelser.
Jeg vil egentlig også godt spørge ordføreren, om det er sådan en særlig Dansk Folkeparti-stil, at man angriber frivillige, som gør en indsats integrationsmæssigt.
Er det godt at bidrage positivt til integration sådan på mellemfolkeligt niveau, eller er det udtryk for landsskadelig virksomhed, som en nordjysk DF'er vist har udtrykt sig?
Martin Henriksen (DF), 2016-05-03:
Jeg er sådan set enig i, at det ikke tjener det store formål at begynde at placere flygtninge i landsbyerne rundtomkring i Danmark, og jeg tror ikke, det vil medføre en forbedret integration af de mennesker, der kommer, af den simple årsag, at der ganske enkelt kommer for mange.
Altså, Dansk Folkeparti ønsker ikke at sige, at hvis der er et tomt hus i en given landsby, er det positivt, at der er flygtninge, der flytter ind der.
Det er ikke Dansk Folkepartis politik.
Det er det ikke.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-05-03:
Er det udtryk for et ubehageligt menneskesyn at have den opfattelse, og er det, som eksempelvis Venligboerne foretager sig i deres integrationsindsats, landsskadelig virksomhed?
Altså, det, jeg efterspørger her, er, hvad ordførerens holdning er til de mennesker, som gør en indsats for at få integrationen til at virke på det mellemfolkelige niveau, som løfter en opgave lokalt.
Er det positivt, eller er det negativt?
Er det et ubehageligt menneskesyn?
Er det landsskadelig virksomhed?
Martin Henriksen (DF), 2016-05-03:
Så det siger jeg ikke.
Det kan jeg virkelig ikke se nogen grund til.
Og mig bekendt er det også Socialdemokraternes politik, at man skal oprette centrale enheder, hvor flygtninge skal være, i hvert fald i en årrække, inden det overhovedet kommer på tale, at de kommer ud i kommunerne.
Det er så Dansk Folkepartis politik, at de skal være i de pågældende flygtningelandsbyer, statslige enheder, eller hvad man vil kalde dem, indtil de kan vende tilbage til deres hjemland eller til et andet land.
Det er Dansk Folkepartis politik, og jeg går ikke ud fra, det kommer som en overraskelse.
Inger Støjberg (V), 2016-05-03:
Jeg kan gøre det kort.
Jeg vil blot takke for den meget velvillige behandling her i Folketingssalen.
Men nu er det engang sådan, at et flertal har ment det modsatte, altså at det at få dansk statsborgerskab er noget helt specielt og derfor også skal behandles som sådan.
Det er jo ikke nogen menneskeret at få dansk statsborgerskab; det er noget, man skal gøre sig fortjent til.
Og det mener jeg man gør med de regler, som et flertal har gennemført.
Men vi kan i hvert fald konstatere, at det er et samlet Folketing, der kommer til at stemme for det her lovforslag.
Det synes jeg er glædeligt, for det at tildele et statsborgerskab er noget meget højtideligt.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-03:
Vi kan sådan set godt diskutere mulighederne for, at de kan komme i beskæftigelse, men pointen herfra er sådan set den, at i dag er systemet bygget op på den måde, at det hele er indrettet efter, at de skal være permanent her i Danmark.
Sådan er hele systemet omkring modtagelse af flygtninge bygget op i dag.
De skal i beskæftigelse, de skal ud i kommunerne, børnene skal gå i almindelig dansk folkeskole, man skal på alle måder blive en del af det danske samfund.
Så hele systemet er indrettet på en sådan måde, at de skal være her permanent.
Hvis man laver om på det system og sørger for at understrege, bl.a. med det forslag, som Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne har haft i fællesskab, at de f.eks. skal være i flygtningelandsbyer eller statslige enheder i en årrække, så vil det jo være med til at understrege, at det er en midlertidig hjælpeforanstaltning.
Så kan det jo godt diskuteres, hvis de var i en sådan flygtningelandsby, at der i den periode, de så var der, skulle være mulighed for at deltage på det danske arbejdsmarked.
Det kunne man sådan set godt finde ud af.
Men grundpointen herfra er sådan set bare den, at hele systemet er bygget op på en sådan måde, at vi hele tiden siger til dem: Det her er jeres nye tilværelse, det er jeres nye liv, I kan godt blive her, I skal stifte familie, I ender med at være her resten af jeres dage.
Og så er det jo klart, at vi aldrig nogen sinde får sendt dem hjem igen.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-03:
Jeg vil så følge det op derfra, hvor fru Trine Bramsen sluttede.
Ordføreren siger: Vi kan ikke gøre mere.
Jeg forstår også ordførerens tale sådan, at ordføreren ikke mener, at vi skal igangsætte integration af de flygtninge og familiesammenførte, der ankommer i år og kom sidste år fra f.eks. Syrien.
Nu ved vi om de bosniere, der kom hertil i 1990'erne, at en stor del af dem, der kom i beskæftigelse, rejste hjem, da der blev fred på Balkan, og at den andel var større end andelen af dem, der ikke kom i beskæftigelse i Danmark.
Så undergraver ordføreren ikke lidt Dansk Folkepartis intentioner om at sikre hjemsendelse, hvis ikke vi får folk i beskæftigelse i Danmark, så vi undgår, at de gror helt fast i sofaen?
Christian Langballe (DF), 2016-05-03:
Det kan være, at ministeren måske ligefrem kan overbevise Alternativet – hvilket jeg tror bliver meget svært – med sine bemærkninger.
Men jeg kunne godt tænke mig at vide, om det er rigtigt forstået, at grundlovens bestemmelse om, at indfødsret gives ved lov, betyder, at det pr. definition ikke er en rettighed, men en gave, som Folketinget giver personer på vegne af det danske folk.
Inger Støjberg (V), 2016-05-03:
Jeg kan ganske enkelt ikke være mere enig.
Og som jeg også selv sagde lige før, er det jo ikke nogen menneskeret at få dansk statsborgerskab; det er noget helt specielt og noget, man skal gøre sig fortjent til.
Christian Langballe (DF), 2016-05-03:
Jeg takker for svaret.
Vi kan så sige, at det kan være, det måske sker, før solen brænder ud – det tror jeg ikke, men det må vi jo se på.
Inger Støjberg (V), 2016-05-03:
Det tager i hvert fald længere tid end de 40 sekunder, jeg har tilbage her.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-05-03:
Jeg vil gerne høre, om ministeren i modsætning til hr. Christian Langballe hørte, at jeg sagde, at jeg ikke mener, at det er en ret at få tildelt dansk statsborgerskab.
Inger Støjberg (V), 2016-05-03:
Jeg må have fru Ulla Sandbæk undskyldt.
Jeg synes altså ikke, der er særlig stor forskel på den udlægning, hr. Christian Langballe giver af det, fru Ulla Sandbæk sagde, og det, hun sagde.
Jeg kan bare sige, at jeg er lodret uenig med fru Ulla Sandbæk.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-05-03:
Det er jeg godt klar over.
Jeg har ikke yderligere kommentarer til det.
Vi har vores uenigheder og kan være lige gode venner alligevel.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-03:
Tak for det.
Det er vores opfattelse, at det presser dansk kultur, det presser vores sprog, og det presser vores traditioner.
Kort sagt presser det alt det, der binder os sammen som folk, som danskere.
Det risikerer simpelt hen at sætte det fællesskab, som vi har, over styr både socialt og kulturelt.
Så baggrunden er det faktum, at andelen af folk med indvandrerbaggrund er i hastig vækst, og det er ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti ønsker yderligere stramninger i asyl- og indvandringspolitikken generelt.
Vi håber i hvert fald, at der kan komme det ud af det, at partierne udtrykker, at de ser med en vis bekymring på, at den ikkevestlige indvandring stiger, og at indvandringen generelt stiger meget.
Så ser vi ellers frem til at høre ministerens besvarelse og til debatten.
Trine Bramsen (S), 2016-05-03:
Jeg er meget enig med ordføreren i, at antal betyder noget og betyder meget, men der er jo også mennesker, som allerede er i Danmark; deres børn kommer til at være i Danmark, og deres børnebørn kommer til at være i Danmark.
Derfor vil jeg spørge ordføreren, om ikke denne debat – ud over at handle om at begrænse antallet, det er jeg enig i – også skal gå på et andet ben, nemlig det, der handler om integration.
Har ordføreren nogen bud på, hvordan integration bliver en del af at sikre, ikke alene at vi begrænser antallet, der kommer til Danmark, men også at dem, der så er i Danmark og kommer til at være i Danmark, bliver en del af det her samfund?
Martin Henriksen (DF), 2016-05-03:
Integrationen kan kun komme til at fungere, hvis vi netop får begrænset antallet.
Altså, det er forudsætningen for, at det på nogen måde kan blive godt.
Det er ligesom punkt 1.
Punkt 2 bør være, at vi lærer af de fejl, som vi tidligere har begået, og det har jo været at tro på og leve i den vildfarelse, at mange af de mennesker, der kommer hertil fra lande og kulturer, som ligger meget langt væk fra dansk kultur og vestlig kultur, har kunnet finde sig til rette i det danske samfund.
Der må vi jo desværre konstatere – og det ville være dejligt, hvis det ikke var sådan – at det ikke har været tilfældet for en stor dels vedkommende.
Det er derfor, at vi ser mange af de problemer, som blev afdækket i TV 2's dokumentarudsendelse, det er derfor, vi har ghettoområder osv., og det er derfor, at vi ser historier om, at svømmehaller skal rulle gardinerne ned, før piger med muslimsk baggrund vil komme ind og deltage i svømmeundervisningen.
Det er simpelt hen, fordi der er nogle mennesker, der har vanskeligt ved at tilpasse sig det danske samfund, og derfor er det utrolig vigtigt, at vi siger, at dem, der så kommer her og får en opholdstilladelse som flygtninge, er her midlertidigt, indtil de kan vende hjem igen.
Trine Bramsen (S), 2016-05-03:
Jamen det besvarede jo sådan set ikke det spørgsmål, som jeg stillede.
Men hvad er Dansk Folkepartis bud på, hvordan man så sikrer den her integration, når man ikke kan bruge det svar, der hedder, at vi skal sørge for, at der kommer færre hertil, som en løsning for de mennesker, der er i Danmark?
Der savner jeg et svar fra Dansk Folkeparti, og derfor kunne det være, at ordføreren i dag ville løfte sløret for, hvad det er, Dansk Folkeparti vil gøre for at integrere de her mennesker i det danske samfund, altså sikre, at de får en uddannelse, og sikre, at de kommer på arbejdsmarkedet.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-03:
Jeg fristes næsten til at sige, at vi vel ikke rigtig kan gøre mere, for vi har jo i årtier gjort rigtig meget.
Vi har lavet særlige fag i folkeskolen, vi har lavet særlige mentorordninger på erhvervsuddannelserne, vi har brugt millioner, ja, milliarder af kroner på forskellige integrationsprojekter.
Vi har virkelig gjort meget.
Jeg tror bare, jeg må sige, at vi er nået dertil, hvor vi på et eller andet tidspunkt må konkludere, at vi ikke kan gøre mere.
Problemet er, at mange af de mennesker, som er kommet hertil, jo ikke vil integreres.
Og der er vi nået frem til den erkendelse i Dansk Folkeparti: Uanset hvad vi gør af forsøg på at skubbe dem i retning af det danske samfund, står de, hvis ikke de vil skubbes i retning af det danske samfund, dér, hvor de står.
De ønsker ikke at blive en del af samfundet.
Og det er derfor, det er så vigtigt dels at begrænse tilstrømningen og antallet, dels at sørge for, at de, der f.eks. kommer hertil med flygtningebaggrund, er her i en midlertidig periode, indtil vi kan sende dem ud af landet igen.
Pernille Bendixen (DF), 2016-05-03:
Men er det så mærkeligt, at man godt vil have lidt styr på, hvad de penge, man giver ud til noget, bliver brugt til?
Det er vel en meget naturlig ting, og man kommer jo ikke fra Danmarks side og dikterer, at Spanien ikke må have tyrefægtning; man siger bare, at de midler, der går gennem EU, ikke skal bruges til det her.
I øvrigt er der vel heller ikke noget, der tyder på, at grindedrabene får EU-støtte.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-05-03:
Jeg mener, vi bør tildele dem et statsborgerskab, når de kommer for at blive her i landet.
Vi ved, at de ikke kan vende tilbage til Syrien.
Vi ved, at de kommer til at leve hele deres liv i Danmark.
Hvorfor skal de så leve som andenrangsborgere i Danmark, fordi de ikke kan bestå en statsborgerskabsprøve, og fordi de ikke kan lære dansk på et tilstrækkelig ordentligt niveau?
Jeg mener ikke, at man skal gøre sig fortjent til at være dansk.
Jeg mener, at folk, som er kommet til Danmark, og som vi har givet ret til at bo i dette land, bør have den fulde ret med alle de rettigheder, der hører til det at være dansk statsborger.
Ja, det mener jeg.
Der er ingen forskel på, om man er født her eller kommet hertil, hvis man bor her.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-03:
Ja, det ville Spanien have.
Men det ville være underligt, at EU skulle gå ind og blande sig i det og selektivt bestemme, at formål, som vi støtter, og som ikke strider mod vores kulturelle normer, gerne må få landbrugsstøtte, men at formål, som vi er imod, ikke må få støtte.
Så ville man på en eller anden måde gå ind og subsidiere ud fra nogle universelle normer, som vi ville presse ned over hovedet på Spanien.
Og det ville være forkert.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-03:
Tak for det.
Det var en noget defaitistisk indstillet minister, vi blev stillet over for her
, mere end jeg havde håbet på.
Nu er der jo forskellige måder at angribe den her problematik på.
Man kan angribe den via landbrugsstøtten, men man kan også prøve at angribe den på en anden måde, f.eks. ved direktiv 9858 om dyrs beskyttelse, hvoraf det fremgår, at dyr skal aflives humant.
Men der står så også i det direktiv, og nu citerer jeg fra direktivet: Dyr, der skal deltage i konkurrencer, udstillinger og kulturelle eller sportsmæssige aktiviteter er ikke omfattet af direktivet.
Ministeren kunne jo overveje, om ministeren vil arbejde for at få den passus ud af det pågældende direktiv, for man kan dårligt sige, at en human aflivning er at blive slået ihjel i en tyrefægterarena.
Jeg vil godt høre ministerens bud på, om det er en måde at angribe problematikken på.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-03:
Tak for spørgsmålet.
Det er en måde, man kan angribe problemstillingen på.
Det anerkender jeg.
Men som udgangspunkt holder jeg mig til Lissabontraktatens artikel 13 og til aflivningsforordningen i det synspunkt, som jeg repræsenterer på regeringens vegne.
Det er også derfor, jeg som udgangspunkt, og som jeg har gjort rede for her, afviser beslutningsforslaget, men gerne vil drøfte den mere komplekse problemstilling under udvalgsbehandlingen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-03:
Nu står der mange ting i den der Lissabontraktat.
Der står bl.a. også det her med nationale og religiøse skikke osv.
Men er det virkelig, hånden på hjertet, ministerens opfattelse, at en gammel kulturel skik i Spanien om at slå tyre ihjel i en arena til moro for tusindvis af mennesker skal understøttes direkte eller inddirekte af EU?
Er ministeren ikke enig i ambitionen om, at tyrefægtning slet ikke burde kunne finde sted i det 21. århundrede?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-03:
Om det kan ske direkte eller inddirekte med støtte, har jeg sagt i talen, at det er meget, meget vanskeligt at se, hvor en tyrekalv, efter den har forladt landmandens produktionsfaciliteter i f.eks. Spanien, ender henne.
Det er derfor, vi ikke går ind på den vej, som ordføreren har foreslået med beslutningsforslaget.
Hvorvidt jeg selv er optaget af tyrefægtning og af at gå til den slags ting, kan jeg sige, at nej, det er jeg ikke.
Jeg synes ikke, det er en human måde at aflive et dyr på, men jeg respekterer, som jeg også sagde i talen, at der foregår ting i lande med kulturelle præg, som vi respekterer, jævnfør også de traktater, som vi er enige om.
Karina Due (DF), 2016-05-03:
Tak for det.
Nu skriver vi jo 2016, og jeg kan godt købe præmissen om, at man skal lytte til de forskellige kulturer, men helt ærligt, tyrefægtningens tid har været.
Det er ikke længere velset, at man afliver dyr på den måde, så jeg mener, at ministeren bør tage op til overvejelse, om ikke tiden er inde til at ændre den her måde at aflive dyr på.
Ministeren snakker om sin politik, og jeg ved, at Venstre går rigtig meget ind for demokrati.
Når man tænker på, at et flertal nu to gange i Europa-Parlamentet har stemt det her forslag om både direkte og inddirekte støtte til kalve til tyrefægtning igennem og EU ikke selv kan finde ud af at følge de demokratiske regler om, at flertallet bestemmer, føler ministeren så ikke, at vi måske bør gøre det her i Danmark?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-03:
Tak for både et godt spørgsmål og en god refleksion over det her problem.
I regeringen er vi optaget af at følge de traktater, som vi er bundet af, bl.a. Lissabontraktaten.
Vi lytter naturligvis til de signaler, der også gives fra Europa-Parlamentets side, hvor man jo har haft afstemninger om det, og hvor man også har lavet vedtagelser og notater i sin budgetvedtagelse.
Det er bare vigtigt, at vi har nogle grundlæggende principper, som vi hylder, og som vi anerkender, også selv om vi måske ikke altid deler det mål, de fører til, f.eks. som i det her tilfælde tyrefægtning.
Karina Due (DF), 2016-05-03:
I Dansk Folkeparti skal der ikke være nogen tvivl om, at vi vægter dyrevelfærd højere end respekten for det kulturelle.
Vil ministeren ikke medgive, at der er flere muligheder for at ændre på det her, bl.a. ved at tilføje et krav om human aflivning eller fjerne klausulen om, at man kan fravige reglerne på grund af kulturelle traditioner?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-03:
Tak for spørgsmålet.
Jeg anerkender bestemt, at der kan være forskellige mulige løsninger på problemstillingen, som fru Karina Due også beskriver.
Det er også derfor, at vi fra regeringens side er indstillet på under udvalgsbehandlingen at drøfte med Folketingets partier, hvordan og hvorledes man kan håndtere den her problemstilling.
Jeg vil gerne sige, at jeg glæder mig over, at Dansk Folkeparti, som jo nogle gange har en skeptisk holdning til EU som ramme for de her forhold, kan se, at vejen er at gå via et EU-spor.
Men at man så også ønsker, at vi skal gøre noget nationalt fra dansk side, må vi så drøfte.
Og vi må drøfte, hvilken position regeringen skal fremme i det spørgsmål i internationalt regi.
Men som udgangspunkt vælger vi sporet med traktaterne, som vi også har gjort rede for i talen.
Pernille Bendixen (DF), 2016-05-03:
Tak for det.
Ministeren afviser at følge Dansk Folkepartis forslag her og henviser til udvalgsbehandlingen.
Man kunne jo godt være lidt nysgerrig efter at få at vide, hvad ministeren forestiller sig.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-03:
I udvalgsdrøftelsen er det da naturligt at drøfte med hinanden, hvad Folketingets partier ønsker i den her sag.
Hvor langt skal vi gå?
Men vi lytter gerne i udvalgsdrøftelsen.