Ole Glahn (RV), 2007-03-23:
Da Det Radikale Venstres ordfører, fru Elsebeth Gerner Nielsen, er forhindret i at være her, skal jeg på hendes vegne holde denne tale: Det Radikale Venstre noterer sig, at Tilgængelighedsudvalget mener, at arkivloven i det store og hele fungerer.
Den svære balance mellem på den ene side hensynet til privatlivets fred og på den anden side offentlighedens interesse i åbenhed kan holdes uden de store problemer.
På enkelte punkter har Tilgængelighedsudvalget dog foreslået ændringer.
Et af de vigtigste forslag drejer sig om at nedsætte tidsfristen for tilgængelighed i forbindelse med strafferetssager fra 75 år til 50 år; det vil sige, at sager, hvor den afleverende myndighed f.eks. er domstole eller politi, skal være tilgængelige efter 50 år og ikke som nu efter 75 år.
Det betragter Det Radikale Venstre som et udmærket forslag.
Til gengæld er vi noget uforstående over for, hvorfor kulturministeren ikke følger Tilgængelighedsudvalgets forslag, men har sat en grænse på kun 20 år – dog med mulighed for, at den afleverende myndighed kan nedlægge forbud.
Vores betænkelighed skal ikke mindst ses i lyset af Justitsministeriets kritiske kommentarer til at indføre en grænse på 20 år.
Ligeledes kan der være væsentlige hensyn til beskyttelse af fortrolige oplysninger af efterforskningsmæssig karakter samt hensynet til, at der kan foregå en fri rådgivning fra Kammeradvokaturen til de offentlige myndigheder.
Det Radikale Venstre forudser, at det kan være meget vanskeligt for den afleverende myndighed at tage stilling til, om nogle af alle disse forskellige hensyn gør sig gældende i vurderingen af, om der skal gives aktindsigt i en konkret sag.
Derfor kan vi risikere, at der gives adgang til sager, der ikke burde være givet aktindsigt i set ud fra de ovenfor beskrevne hensyn.
Vi ser frem til en drøftelse af dette spørgsmål i udvalgsarbejdet.
Et flertal i Tilgængelighedsudvalget har derudover foreslået, at både den generelle afleveringsfrist og tilgængelighedsfrist sættes til 20 år.
Ganske vist er det muligt at få adgang til dokumenter, der stadig opbevares hos den afleverende myndighed, men det er naturligvis mere besværligt, end hvis dokumentet ligger i f.eks. Rigsarkivet.
Man kan kun gisne om, hvorfor kulturministeren ikke følger flertallets anbefalinger på dette område.
Skulle årsagen mon være, at der mangler plads i Rigsarkivet?
Regeringen har jo ikke just været hurtig med hensyn til at få bygget et nyt rigsarkiv.
Det Radikale Venstre ønsker i lighed med flertallet i Tilgængelighedsudvalget og f.eks. Udenrigsministeriet, at afleveringsfristen sættes til 20 år.
På den måde får vi en mere smidig og ukompliceret adgang til arkivalier.
Tilgængelighedsudvalget har endvidere foreslået, at forslagets § 28, stk. 3, vedrørende Rigsarkivets muligheder for at forhindre adgang til arkivalier, som er yngre end 100 år, skal forbeholdes situationer, hvor der gælder »ganske særlige omstændigheder«.
Det er i lovforslaget blevet til »ganske særlige forhold«.
Det Radikale Venstre er enig med Tilgængelighedsudvalget i, at det i loven skal understreges, at der virkelig er tale om en undtagelse, hvis rigsarkivaren bruger sin mulighed for at forhindre adgang til arkivalier, der efter de normale bestemmelser ville være tilgængelige.
Det Radikale Venstre skal opfordre til, at der gennemføres en teknisk gennemgang af lovforslaget, herunder at Datatilsynets vurderinger af det samlede lovforslag analyseres.