runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2010-05-06:
Det Radikale Venstre mener, at det er Folketingets opgave at tage stilling til indholdet af de uddannelser, som finansieres af det offentlige.
Det skal man ikke bare overlade til frivillige kræfter i lokalområdet, hverken når det gælder folkeskolen eller ungdomsuddannelserne.
Derfor er det fuldstændig relevant at se på spørgsmålet om idrætsundervisning.
Jeg kunne forstå på ministeren, at eftersom Socialdemokratiet ikke havde rejst det spørgsmål under forhandlingerne om globaliseringsmidlernes fordeling, så må det være udtryk for, at det ikke var særlig højt prioriteret.
Jeg har aldrig selv forestillet mig, at jeg skulle rejse den sag under globaliseringsmiddelforhandlingerne, men jeg noterer mig, at det altså er en farbar vej at gå.
Vi har i mange år i Det Radikale Venstre været ærgerlige over, at vi ikke bare kunne finde et eller andet stort antal kroner til at sørge for, at der blev obligatorisk idræt på også erhvervsuddannelserne og de dertil hørende gymnasiale uddannelser.
Vi styrker idrætten i folkeskolen.
Vi taler rigtig meget om, hvor vigtig motion er.
Vi taler endda om, at der skal være madordninger i børneinstitutionerne osv. for at lære børnene gode spisevaner osv., og vi har idræt som obligatorisk fag i det almene gymnasium.
Der må det overlades til det frie initiativ og de forsøgsordninger, som er igangsat rundtomkring.
Al ære værd for det, det synes vi er rigtig, rigtig godt, men vi synes faktisk også, at vi som Folketing skylder, at vi sætter et arbejde i gang.
Jeg synes, at Socialdemokraternes forslag er rigtig godt, fordi det taler om at nedsætte et udvalg, der skal udarbejde et oplæg til, hvordan det bliver økonomisk og praktisk muligt at sikre obligatorisk idræt på erhvervsuddannelserne og på de erhvervsgymnasiale uddannelser.
Det mener jeg er en helt gratis omgang at støtte, så vi får belyst, hvilke muligheder der er for det.
Ingen har jo forpligtet sig til at skulle udmønte det i praksis, man så får vi dog alle sammen et fælles grundlag for at kunne prioritere inden for forskellige slags ønsker.
Jeg synes, at vi må kunne være enige om, at alle unge har glæde af, at de opøver deres fysik og dermed også deres velbefindende.
Det at have idræt på et uddannelsessted er jo også noget, der samler og præger uddannelsesmiljøet og forholdet mellem de unge, så der er rigtig mange fordele ved det.
Sidst, jeg beskæftigede mig med det, spurgte jeg til, hvad man i sektoren selv mente det ville koste.
Det er godt nok også mange år siden, og der var buddet ½ mia. kr. – men det er 20 år siden.
Så det er formentlig meget mere nu.
Men derfor synes jeg alligevel, at det er vigtigt at få det belyst, og det er en glæde, at Socialdemokraterne har fremsat forslaget, og jeg vil gerne støtte det.
Kim Mortensen (S), 2010-05-06:
Men ordføreren er vel enig med mig i, at de henholdsvis 40 og 50 mio. kr. ikke er øremærket til at forbedre mulighederne for idræt, men at de skal dække en bred vifte af både de lokaliteter, faciliteter, klasselokaler og faglokaler, som er på skolen, og at de penge, der er sat af, ikke nødvendigvis er øremærket og nødvendigvis bliver brugt til netop formål, der handler om idræt.
Det har jo næsten forbigået vores opmærksomhed, da vi forestillede os, at man kunne nedsætte et hurtigtarbejdende udvalg, der kunne prøve at kigge på nogle af alle de barrierer, at ministeren faktisk havde svar på alle spørgsmål på forhånd.
Så kunne man sige, at der jo nu er nogle forsøg i gang rundtomkring.
Jeg har noteret mig afvisningen af forslaget, og det er vi selvfølgelig ærgerlige over.
Men kunne man så forestille sig, at undervisningsministeren vil sætte sig i spidsen for, at den viden og de erfaringer, der rent faktisk kommer ud af det her på nogle af skolerne, kunne udbredes, så man i hvert fald kunne nå det mål, at man fik udbredt idræt og motion på erhvervsuddannelserne og de erhvervsgymnasiale uddannelser, ligesom man har alle andre steder i det etablerede uddannelsessystem, både i folkeskolen og på de gymnasiale uddannelser?
Tina Nedergaard (V), 2010-05-06:
Vi har mange diskussioner herinde i Folketingssalen om, hvad der skal besluttes lokalt og centralt, og mange gange bliver regeringen jo skoset for, at vi mener, at vi er klogere end alle andre ude i virkeligheden.
Og nu tillader jeg mig så at sige, at det mener vi ikke på dette område.
Der er mange lokale forsøg i gang for at sikre bedre motion for eleverne også i de uddannelser, som forslaget omhandler.
Men hr. Kim Mortensen har ret i, at jeg jo ikke synes, det er en ubetinget dårlig idé.
Det er ikke sådan, at jeg synes, de ville tage skade af at have obligatorisk idræt.
Derfor er det jo en samlet afvejning, hvori de økonomiske overvejelser også vejer tungt for mig.
Det er sådan, at regeringen gør sig nogle overvejelser om, hvordan vi også sikrer, at der er plads tilbage til vækst i den private sektor, og at vi ikke alene er fokuseret på at bruge alle de penge, vi rent faktisk ikke har.
Frank Aaen (EL), 2010-05-06:
Det her forslag er både ud fra en miljøvinkel og ud fra en beskæftigelsesvinkel fornuftigt og godt, og derfor støtter Enhedslisten det fuldt ud.
Jeg ærgrer mig lidt over, at mine venner i S og SF ikke også bare bakker op om det her forslag, for så kunne vi også få det gennemført efter valget.
Det lyder lidt, som om man har fundet en undskyldning, men at den egentlige begrundelse i virkeligheden nok er, at man i sit skatteudspil har bundet sig til ikke at indføre afgifter, der ikke på forhånd er skrevet ned.
Og der vil jeg sige, at så har man altså virkelig bundet sig på hænder og fødder i en grad, som jeg slet ikke forstår, og det må vi jo se om vi ikke kan arbejde lidt med pædagogisk, for vi får jo brug for nogle flere penge, når vi skal til at gøre det lidt bedre, end VKO gør det i øjeblikket.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-06:
Jamen jeg må bare oplyse hr. Frank Aaen om – og det kunne jeg selvfølgelig også godt have oplyst om i min tale – at det også fremgår af vores udspil »Fair Forandring«, at hvis der er meget væsentlige miljøhensyn, kan der faktisk godt laves om på det udspil, men under hensyntagen til, at de samlede skatter ikke må stige ud over det, der er fastlagt i udspillet.
Og vi synes egentlig, det er fair nok, at folk får klar besked på, hvordan skattepolitikken vil være efter en ny regering, men at der er særlige miljøhensyn, der kan gøre det, hvis blot man så bagefter sænker skatterne tilsvarende.
Og sådan er det jo, når man har tænkt sig at lede landet, så siger man ikke ja til hvad som helst, men vil vide, hvad det er, inden man slår til.
Frank Aaen (EL), 2010-05-06:
Jamen jeg er da glad for, at vi godt kan komme igennem med nogle ting, hvis der er gode argumenter, og det ser jeg så frem til at vi gør.
Vi har en hel stribe forslag til, hvordan der kan tages penge fra de rigeste og mest velstillede i samfundet, og det mener vi bestemt vi skal gøre, og det kommer vi til at diskutere nærmere.
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-06:
Jeg skal meget beklage.
Jeg vil godt spørge hr. Frank Aaen, om han vil forholde sig til den rapport fra Miljøstyrelsen, der er omtalt i beslutningsforslaget, om, at det her skulle betyde, at der kunne være flere flasker, som kom til at ligge og flyde rundtomkring.
Jeg vil godt høre, om hr. Frank Aaen vil forholde sig til det.
Frank Aaen (EL), 2010-05-06:
Jeg har det sådan, at afgifter – det får vi tit at vide – virker, og jeg er helt sikker på, at hvis der er en afgift på, kan man forbedre indsamlingen.
Jeg synes i øvrigt, man skulle lave en ordning, så vi på samme måde, som når det gælder øldåser, får pengene refunderet i en hvilken som helst butik, sådan at man på den måde også fik indsamlingen forbedret.
Men det, at man i øjeblikket altså trods alt får dem indsamlet og får dem rengjort, gør jo, at man får en miljøgevinst, og den støtter vi.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-06:
Det er sådan set det, der er karakteristisk for forslaget, og det er ren voodoo, det her, det har ikke noget med virkeligheden at gøre.
Hvordan i alverden kan man forestille sig, at man ved at nedsætte flaskepanten skulle få flere indtægter?
Jo, siger regeringen snedigt: Så vil der blive solgt mere vin på den danske side af grænsen.
Det er ren voodoo.
Det vil sige, at hvis man hæver flaskepanten, vil det efter regeringens egen opfattelse føre til færre indtægter, og det er selvfølgelig helt absurd.
Forslaget om at nedsætte flaskepanten er simpelt hen noget af det mest ufornuftige, jeg kan huske at have set.
Det er aldeles ufornuftigt at ødelægge et velfungerende genbrugssystem; det er aldeles ufornuftigt at afskaffe et genbrugssystem, for det vil føre til, at der bliver flere flaskeskår at samle op i naturen og på gader og stræder, og det vil påføre kommuner og også private virksomheder store omkostninger, og det vil selvfølgelig også føre til flere skader på mennesker.
Det forslag om at nedsætte flaskepanten, som regeringen sammen med Dansk Folkeparti gennemførte, er simpelt hen velorganiseret ufornuft.
Dertil kommer, at det oven i købet ville koste 300-400 danske arbejdspladser.
Man kan sige, at det overvejende er lavtlønsarbejde, men det er værdifulde arbejdspladser de steder, hvor virksomhederne forefindes.
Og jeg kan ikke se fornuften i at afskaffe et velfungerende genbrugssystem.
Det vil føre til flere omkostninger for kommuner og virksomheder med at fjerne glasskår, og det vil koste Danmark 300-400 arbejdspladser.
I lyset af det er det skøn, der har været, om, at nedsættelse af flaskepanten vil give større indtægter, det rene voodoo og helt utroværdigt.
Jeg kunne jo høre på S og SF, at de havde store vanskeligheder ved at tilslutte sig det radikale forslag, fordi de har bundet sig til det, som hedder »Fair forandring«, som jo nærmest er hugget i runer, og som ikke kan ændres, men jeg håber alligevel, at der hos S og SF er en vilje til under udvalgsarbejdet at søge at få belyst virkningerne af dette forslag, og at virkningerne af forslaget om at nedsætte panten vil overbevise S og SF om, at her er der en situation, hvor det er helt på sin plads at fravige »Fair forandring«.
Det forhold, at man ikke har taget hensyn til denne problemstilling i »Fair forandring«, bør ikke forhindre, at man går ind for at genindføre en afgift, der kan bevare det danske genbrugssystem.
Det er mit håb til udvalgsarbejdet, at det kan gå sådan, og det opfordrer jeg meget til.
Ellers vil vi jo komme til at diskutere dette forslag også til efteråret.
Genbrugssystemet skal jo først afvikles eller panten nedsættes fra 1. januar, så der er tid også i efteråret til at undersøge det.
Alle de virkninger, som S og SF ønsker belyst, kan vi nå at undersøge over sommeren og i løbet af efteråret, og så kan Folketinget træffe en fornuftig beslutning i slutningen af året for at forhindre, at man ødelægger et velfungerende dansk genbrugssystem.
Kim Mortensen (S), 2010-05-06:
Jeg vil godt starte med at sige tak til den konservative ordfører for en både grundig og saglig ordførertale til forslaget.
Man kommer langt omkring, og det er sådan set også det, vi har ønsket med forslaget.
Jeg vil godt sige her, at vi jo har snydt lidt, fordi det sådan set ikke er noget, vi bare har siddet og fundet på i oppositionen.
Vi har lyttet til og set, hvad nogle af de meget centrale organisationer inden for ungeområdet har peget på, nemlig at der mangler det, som vi i forslaget kalder helhedsorientering omkring ungeindsatsen, nemlig at unges liv består af mere end et uddannelsesliv, men også består af et fritidsliv og et foreningsliv, og at det at løse alle unges problemer med uddannelse og mere uddannelse i hvert fald tilsyneladende ikke har været nok.
Børne- og Kulturchefforeningen, for at tage et eksempel, taler jo i deres nylig udsendte oplæg om en 80-20 problematik, altså at vi har 80 pct. af en ungdomsårgang, der klarer sig og har mulighed for at benytte sig af alle de her tilbud, og 20 pct., der er udsat for at blive marginaliseret og være dem, der ikke bliver en del af det.
Hvis ikke vi skulle prøve at kigge på det her i form af en kommission eller i sammenhæng, hvordan kan den konservative ordfører så forestille sig at vi skal løfte de 20 pct., der i dag ikke får en uddannelse, men som også for en stor dels vedkommende er dem, som ikke er en del af de sociale netværk og fællesskaber, der skal være blandt unge?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-06:
Jeg forstår udmærket godt spørgsmålet, men jeg vil så sige, at man nok skal passe på med at fokusere på tal, når man taler om børn og unge og deres trivsel, for af de 80 pct. unge mennesker, som man siger klarer sig godt, er der også nogle, som går med selvmordstanker, og det er i virkeligheden frygteligt.
Det er jo ikke kun de 20 pct., det er også dem, som vi tror fungerer godt.
Derfor mener jeg også, at det her er noget, der skal koordineres lokalt og ikke fra Folketingets side.
Det er meget vigtigt, at der er en lokal koordination.
Jeg har i hvert fald hørt mange af dem, der arbejder med det, sige, at det er meget vigtigt, at der er den lokale overordnede planlægning.
Den skal være i orden, så man har helt styr på det, for det er jo ofte akutte situationer, hvor man skal placere de unge mennesker.
Kim Mortensen (S), 2010-05-06:
Det tror jeg ikke at vi kan blive uenige om.
Det er noget af det, som bliver efterspurgt, for den her indsats fungerer jo sektoropdelt i kommunerne – på det sociale område, på uddannelsesområdet, på boligområdet og på foreningsområdet.
Så man kan sige, at nogle af udfordringerne er at få tænkt ungeindsatsen sammen.
Hvis ikke vi skulle prøve at lægge den fælles viden, der trods alt findes, sammen, i form af at det er en kommission, der prøver at skabe et fælles grundlag, hvordan kunne den konservative ordfører så forestille sig at vi kunne få tænkt det sammen?
For de mange separate lovforslag og indsatser, der sker nu, virker åbenbart ikke.
Nu kan vi i hvert fald kigge tilbage på en årrække, hvor statistikken har været nogenlunde den samme, og hvor vi ikke har flyttet os ud af stedet.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-06:
Der er ikke så meget andet at sige til det, end at det jo er meget forskellige problemer, der er i forskellige dele af landet.
Så derfor mener vi altså, at det er lokalt, man skal lave de her rammer, og ikke herindefra.
Den måde, som regeringen griber det her an på, er den fornuftige, hvor man sikrer sig, at fagområderne er bæredygtige.
Erika Lorentsen (RV), 2010-05-06:
Den nuværende regering har haft nedsat en ungdomskommission, men der har man desværre kun kigget på sanktioner, og det er jo nok meget godt i tråd med, at vi i snart 10 år har haft en regering, som har været meget mere tiltalt af at straffe end af at forebygge en adfærd, der ikke er hensigtsmæssig.
Netop derfor er det rigtig godt at nedsætte en ungdomskommission med sigte på at skabe en sammenhængende og helhedsorienteret ungdomspolitik.
Det er vigtigt at medtage alle elementer i de unges liv og også at medtænke det i sammenhæng med deres uddannelsesforløb, fritids- og kulturtilbud, boligforhold, rets- og socialpolitiske forhold samt sundhed og forebyggelse.
Ungdomskommissionen skal sikre en tværgående ungdomspolitik, der kan være en platform for handling på ungeområdet i både stat og kommune.
Vi ser på ungdomsområdet, at der er en stor andel af de unge, som ikke formår at få en uddannelse, og da vi kommer til at mangle mennesker med kompetencer, er det virkelig et problem, vi er nødt til at gøre noget mere ved.
Det er heller ikke godt for vores samfund, hvis ca. 20 pct. af en årgang af unge marginaliseres.
Det er også rigtig vigtigt at støtte op om unges sundhed, og den kan godt være meget bedre for de marginaliserede unge.
Jeg arbejder selv inden for psykiatrien, og der oplever jeg, hvor mange unge der har svære problemer.
Da vi er medforslagsstillere fra Det Radikale Venstres side, støtter vi selvfølgelig forslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-06:
Tak, hr. formand.
Jeg vil godt spørge forslagsstilleren lidt om det her med at nedsætte den her kommission.
Det står klart defineret, at det skal være alle spillere inden for uddannelsespolitik, fritids- og kulturtilbud, boligforhold, rets- og socialpolitiske forhold og sundhed og forebyggelse, de steder, som vedrører unge mennesker, der skal ind.
Jeg vil gerne spørge, om ordføreren kan løfte sløret lidt for, hvor mange mennesker man har vurderet der skal sidde i den her kommission.
Hvis vi nu bare tager antallet af alle råd og nævn under alle ministerier og alle ministerierne, alle fagforbund, kommuner og regioner, og hvis vi så tager forskerne med, som ordføreren var inde på, så er det bare en række af de interesseorganisationer, der vil melde sig, fordi de synes, at de skal være med til at forme den her ungepolitik, for forslagsstillerne foreslår vel ikke, at der er nogen, der skal stå uden for?
Derfor vil jeg gerne høre forslagsstillerne om, hvor mange personer man vil tro der vil komme til at sidde i den her kommission?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-05-06:
Da SF's ordfører på det her forslag, fru Nanna Westerby, desværre ikke kunne være til stede, skal jeg hermed læse den tale, hun har skrevet i forbindelse med forslaget
SF er medforslagsstiller på det her forslag, fordi vi mener, at der er brug for sammenhæng i ungepolitikken.
Uddannelse skal tænkes sammen med fritidstilbud, kulturtilbud, sociale forhold for unge, boligtilbud osv., for det hænger sammen.
Hvis studerende f.eks. har dårlige boliger, går det ud over deres trivsel og mulighed for at tilegne sig ny viden.
Desværre har der de seneste år været en stigning i gruppen af unge, der har spiseforstyrrelser, er selvmordstruede eller på anden måde er udsatte.
De problemer kræver, at vi ser med det brede blik på de unge.
Flere lande i Europa har en ungdomspolitik, der samler og koordinerer indsatsen over for børn og unge.
Desværre har området i Danmark været præget af en tematilgang, hvor man diskuterer f.eks. uddannelsespolitik, boligpolitik eller socialpolitik adskilt.
Det vil vi gerne lave om på.
Derfor er SF medforslagsstiller på det her forslag og støtter selvfølgelig forslaget.
Kim Mortensen (S), 2010-05-06:
Jeg kan forstå, at Socialdemokratiet ikke har meget held med beslutningsforslagene i dag, i hvert fald ikke i forhold til undervisningsministeren.
Stort set alle de ledende organisationer inden for ungeområdet, det gælder Uddannelsesforbundet, Børne- og kulturchefforeningen, Dansk Ungdoms Fællesråd, Ungdomsringen m.fl., har peget på, at der netop er brug for at forlade den her meget fragmenterede debat, der oftest er om unge, hvor det i det ene øjeblik er retspolitik, det næste øjeblik er det folkeskolen, og det tredje øjeblik er det ungdomsuddannelserne.
Det er altså, som om der kun er meget få svar på, hvad det egentlig er, der skal til.
Vi ved, at unge har et uddannelsesliv, de har et jobliv, og de har også et fritidsliv, og jeg vil spørge, om det så ikke påvirker ministerens holdning til det, at der faktisk er nogle, der peger på, at vi ikke lige med undtagelse af i 1980'erne med Lars Lundgaard har haft en Ungdomskommission, der har kigget sammenhængende på ungdomspolitikken siden Hal Koch, og at der faktisk godt kunne være brug for, at den viden, som ministeren også peger på der er, blev samlet sammen, så vi fik et fælles videngrundlag.
Er ministeren ikke enig i, at det kunne bidrage positivt til beslutningerne?
Tina Nedergaard (V), 2010-05-06:
Den viden er til rådighed.
Altså, de mange fremragende organisationer, som hr. Kim Mortensen nævner, besidder jo den viden, og det står enhver frit for at henvende sig til dem og bede om et besøg eller et møde, hvor man kan få del i den viden.
Det er bl.a. et værktøj, jeg selv benytter mig af i mit arbejde, altså at jeg henter organisationerne ind, for helhedsbilledet, og hvordan helhedsbilledet skal ende med at se ud, kan jeg betro ordføreren også afhænger meget af, hvilken organisation man spørger.
Og uagtet om man laver en kommission eller ej, vil det jo være fragmenterede bidrag til det meget komplekse, som et ungdomsliv er, fordi vi har forskelligheder og forskellige fagligheder med os.
Det, der er afgørende, mener jeg er, at vi i de forligskredse, vi har, når vi håndterer konkrete udfordringer, er idérige og henter den ekspertise ind, vi finder er nødvendig i forhold til det konkrete område, sådan som vi f.eks. har gjort det i vidt omfang i forhold til globaliseringsaftalen, hvor vi har styrket bl.a. vejledning af den unges uddannelsesvalg.
Kim Mortensen (S), 2010-05-06:
Jamen det er jo netop det at skaffe en sammenhængende viden på et område, der nogle gange kan kvalificere beslutningerne lidt.
Nu ved jeg tilfældigvis, at undervisningsministeren snart skal til rådsmøde i Det Europæiske Råd og diskutere 2020-strategien, altså afløseren for Lissabonstrategien.
Jeg ved også, at det spanske formandskab for at nå målene, der ligger i den omtalte 2020-strategi for EU, netop har lagt vægt på og peget på at skabe sammenhæng i hele ungeindsatsen.
Hvis det, ministeren nu siger fra talerstolen, er rigtigt, hvad vil ministerens råd så være til det spanske formandskab og til Europa-Kommissionen, når det her skal diskuteres på EU-plan og der efterlyses en sammenhæng i ungeindsatsen?
Tina Nedergaard (V), 2010-05-06:
Nej, jeg vil ikke sige, at der ikke er brug for en helhedstilgang til ungdomspolitik og de unges livsvilkår.
Det, jeg vil sige til mine kollegaer, for så vidt det er relevant undervejs i mødet, vil være, at det har vi i Danmark, og at det bl.a. er derfor, at vi har så lille en ungdomsarbejdsløshed, og at det bl.a. er derfor, at de nationale mål, vi har for at gennemføre uddannelse, i den grad er mere ambitiøse end dem, vi i øjeblikket kan se der opereres med på europæisk plan, hvor man jo ligger langt under det niveau, vi har.