runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2009-11-03:
Den første del af lovforslaget om at digitalisere udlevering af oplysninger til Danmarks Statistik er det jo svært at være imod, og isoleret set ville vi have støttet det, men da den anden del af lovforslaget vedrører Vækstfonden, er vi nødt til at sige nej til forslaget, som det ligger her.
Hvorfor er vi imod Vækstfonden?
Vi er jo ikke imod mere beskæftigelse, tværtimod.
Vi støtter og kræver faktisk af regeringen – det vil vi også gøre i en senere debat i dag – at der gøres mere for at sikre beskæftigelsen her i landet.
Man er nødt til at være mere kvalitativ og spørge, hvad det er for en vækst, vi vil have.
Det er f.eks. at sige, at alt det, der skal have støtte til udvikling, selvfølgelig skal være bæredygtigt og til fordel for klimaet.
Det kan ikke nytte noget bare at klatte pengene ud og sige, at det er dejligt, at der kommer en arbejdsplads, samtidig med at den arbejdsplads måske er med til at forværre miljøet og klimaet.
Det er en diskussion, vi aldrig har kunnet få med den her regering, fordi man i regeringen har den opfattelse, at markedet ved bedst.
Desværre, set fra regeringens synspunkt, er man nødt til lige at proppe nogle penge ud i markedet, fordi det ikke fungerer, men man vil overhovedet ikke prøve at styre markedet.
Man vil kun hælde olie på i stedet for at gå ind og prøve at regulere og se på, hvad det er for en økonomi, og hvad det er for en fremtid, vi ønsker at skabe.
Det er de altså ikke med på.
Vi er ikke med på bare på den måde at stille penge til rådighed.
Vi vil have, at hvis skatteyderne skal stille penge til rådighed, skal de også have indflydelse på, hvad pengene bruges til.
Jacob Jensen (V), 2009-11-03:
Der er her tale om et – det kan vi vist godt tillade os at sige – ganske teknisk lovforslag med flere delelementer, hvoraf jeg dog kun skal fremhæve et par af de mere vigtige.
Med erfaringerne fra den aktuelle finansielle krise er det for os i Venstre vigtigt, at Finanstilsynet løbende har de nødvendige lovgivningsmæssige redskaber til at kunne håndtere de forskellige udfordringer, som der jo er i den finansielle sektor.
Forslaget, som vi her behandler, skal netop sikre Finanstilsynets nødvendige tilsynsbeføjelser i forhold til virksomhedernes såkaldte revisionsudvalg samt koncerner, der er underlagt Finanstilsynets kontrol.
Det er sådan i dag, at børsnoterede virksomheder samt finansielle virksomheder, der er under Finanstilsynets tilsyn, skal have et revisionsudvalg i deres bestyrelse, og det er et udvalg, der skal overvåge processen omkring regnskabsaflæggelse.
Med forslaget her vil revisionsudvalget blive omfattet af Finanstilsynets tilsynskompetence, og det synes vi i Venstre er ganske positivt.
Med finanskrisens erfaringer på godt og ondt er der grund til at skabe et yderligere redskab for Finanstilsynet og samtidig sikre, at der vil være endnu større tryghed blandt de virksomheder, der har rent mel i posen.
Med Finanstilsynets involvering i revisionsudvalgets arbejde vil det naturligvis i endnu højere grad være muligt at sikre en effektiv og brugbar intern revision, ligesom regnskabsaflæggelsen også vil blive omfattet af større troværdighed og sikkerhed.
Lovforslaget har desuden til formål at øge konkurrencen på værdipapirhandelsområdet, herunder at sikre en effektiv og billig international værdipapirhandel.
Forslaget indbefatter endvidere, at man øger mulighederne for at anvende såkaldte clearingydelser leveret fra udlandet, dog kun hvis Finanstilsynet giver godkendelse heraf.
Endelig foreslås det, at udenlandske kreditinstitutioners filialer, der opererer i Danmark, skal underlægges pligt til at offentliggøre oplysninger om Finanstilsynets vurdering af institutionen, og det svarer til de krav, som allerede i dag gælder for danske kreditinstitutioner.
Alle de tre her nævnte elementer er udtryk for, at værdipapirer og investeringer i al almindelighed fungerer i et internationalt marked.
Her skal Danmark naturligvis kunne være med, men under betryggende forhold, hvor bl.a. Finanstilsynet holder øje med aktiviteterne, herunder at skulle give de relevante godkendelser.
I Venstre er vi tilhængere af et globalt og et konkurrencepræget marked, også når det drejer sig om værdipapirhandel og andre finansielle ydelser i øvrigt, men dog skal vi selvfølgelig være sikre på, at der er de rette beskyttelseselementer i vores lovgivning, så vi på den ene side ikke skræmmer investorerne væk fra vores land, men på den anden side heller ikke tiltrækker plattenslagere og fupmagere.
Lovforslaget her er efter vores vurdering på et om end specifikt område med til netop at sikre en sådan balance.
Med de bemærkninger kan jeg oplyse, at Venstre derfor støtter forslaget.
Frank Aaen (EL), 2009-11-03:
Det her lovforslag indeholder mange fornuftige elementer, men der er ét element, jeg ikke forstår, og det er, at nu skal man åbne op for, at flere lande og flere institutioner kan deltage i spekulativ virksomhed, for det er, så vidt jeg kan se, jo formålet med en del af lovforslaget, vil jeg sige til hr. Jacob Jensen.
I dag kan man cleare, det vil sige få godkendt – om jeg så må sige – aftaler om handel med værdipapirer med alle lande inden for EU og med clearingcentraler i alle de lande, EU har aftaler med.
Men det, forslaget her indebærer, er, at det også skal ske med lande, som der ikke er aftaler med, det vil sige en udvidelse af muligheden for, at man kan have spekulanter til at arbejde på markedet.
Er det klogt, når man ser på den finansielle krise, der raser i øjeblikket, og selve grundlaget for den krise, som jo netop var hæmningsløse internationale transaktioner med værdipapirer, penge og alt muligt?
Jamen det her vil jo med garanti komme til at omfatte de mest eksotiske øer ude i Atlanterhavet, ude i Stillehavet, mærkelige øer, vi aldrig har hørt navnet på, hvor der ikke foregår anden virksomhed end spekulation.
Skal Finanstilsynet tage derud og se, om det, de oplyser, er rigtigt?
Ja, så ville jeg da søge til Finanstilsynet, det må da give en masse gode rejser!
Altså, der er ingen som helst begrundelse for at udvide muligheden for at entrere med spekulanter rundt i verden.
Som vi lige har set det under krisen, er der rige muligheder, der er masser af spekulanter at vælge mellem, hvis man har hang til det.
Der er ingen grund til, at de kan placere sig endnu flere steder, hvor det er endnu vanskeligere at holde kontrol med dem, og jeg fatter simpelt hen ikke, at Venstre har det synspunkt, at det er et fremskridt.
Jacob Jensen (V), 2009-11-03:
Jo, men det, forslaget her går ud på, er jo netop også, at Finanstilsynet så er inde i forhold til en godkendelse af de steder, som skulle have mulighed for at kunne lave de aktiviteter i Danmark
Jeg synes, det er helt, helt afgørende, at vi har et myndighedssetup i Danmark – så kan man vurdere, om Finanstilsynet i øvrigt gør det godt nok, det har der jo været en lang diskussion om, og vi har tilført Finanstilsynet øgede ressourcer i forskellige sammenhænge – som netop skal sikre, at vi har nogle ordentlige aktiviteter, redelige folk, der arbejder inden for det her, og at det selvfølgelig, hvis det ikke er tilfældet, er sådan, at de bliver stoppet eller slet ikke får tilladelse til at lave de aktiviteter i Danmark.
Jeg tror ikke på, at vi kan lave en Berlinmur rundt omkring Danmark eller rundt omkring EU for den sags skyld, slet ikke når det drejer sig om den her slags transaktioner.
Og det synes jeg heller ikke vi skal; verden er altså global, den er international, og det skal vi også have mulighed for at udnytte i Danmark.
Men det skal selvfølgelig ske på betryggende vilkår, og det er det, lovforslaget her er med til at sikre.
Colette L. Brix (DF), 2009-11-03:
Jeg må give min gode kollega, hr. Jens Christian Lund, ret i, at det er en tør kiks, det her.
Der skulle meget te til.
Forslaget her indeholder en række justeringer, som vil skabe mere konkurrence i den finansielle sektor, samtidig med at det giver større tillid til det finansielle system for både forbrugere og lønmodtagere.
Registreringen af kreditvurderingsbureauer vil give større tillid til, at oplysningerne er valide.
Det vil gavne både forbrugere og investorer, at der kommer bedre tilsyn.
Det vil også styrke tilliden til regnskabsaflæggelse, at Finanstilsynet fremover får tilsyn med de store virksomheders revisionsudvalg.
Det har de ikke i dag.
Ved at man åbner markederne mere for clearingydelser, vil værdipapirer kunne handles lettere over landegrænserne.
I dag er der en række lande, hvor det ikke er muligt at handle med værdipapirer, da der ikke er en godkendt clearingaftale.
Med lovforslaget vil det være muligt at handle værdipapirer med flere lande, selvfølgelig under tilsyn af Finanstilsynet, som skal ind og godkende hver enkelt handel indgået med de pågældende clearingcentraler i de forskellige lande.
Med lovforslaget får Finanstilsynet også mere fleksible regler, hvis en firmapensionskasse skal erklæres konkurs, så medarbejdernes tarv bedre kan tilgodeses.
Der kommer dermed en ligestilling med livsforsikringsselskaber og andre pensionskasser.
De sidste forhold vedrørende afgiftsopkrævning hos udenlandske udstedere af værdipapirer uden for EU kan vi også støtte.
Det gælder også forslaget om, at sekretariatsbistanden til Garantifonden for indskydere og investorer kan overgå fra Nationalbanken til Finansiel Stabilitet A/S. Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2009-11-03:
I dag er vi ude i den snedighed, at det egentlig bliver vores skatteordfører, hr. Jesper Petersen, der kommer til at trille med sagen, men han var forhindret i at møde i dag.
Med det her lovforslag åbnes der op for clearingcentraler fra andre lande end EU-lande og lande, Danmark har en aftale med på det finansielle område.
Det vil jo sandsynligvis være til gavn for forskellige aktører og vil sikkert også øge konkurrencen på området.
Det er jo sådan set positivt.
Men for at det kan ske betryggende, er det helt afgørende, at Finanstilsynet får tilstrækkelige ressourcer, også i den opstartsperiode, der vil være, med den øgede godkendelses- og tilsynsbyrde på det her område.
Efterfølgende betaler centralerne selv afgift til at dække omkostningerne for staten, men systemet skal jo op at køre, og det vil give nogle umiddelbare omkostninger i starten.
SF havde gerne set, at Danmark brugte ønsket om at kunne oprette clearingcentraler i andre lande til at få aftaler hjem på det finansielle område og på skatteområdet.
Hvis de lande, det konkret handler om, er nogle af de skattelysteder, som Danmark fortsat ikke har aftaler med, så kunne det jo bruges i en forhandling, at vi kun ville tillade placering af clearingcentraler i de lande, hvis der blev indgået aftaler om informationsudveksling med Danmark og afgivet erklæringer om, at de ville droppe deres status som skattely, også over for andre lande end Danmark.
SF vil gå nærmere ind i det her spørgsmål under udvalgsbehandlingen og bl.a. finde ud af, hvad det er for nogle lande, der tænkes på i loven som mulige nye hjemsteder for clearingcentraler.
Mike Legarth (KF), 2009-11-03:
Tak, hr. formand.
Lovforslag nr. L 11, som vi skal behandle i dag, er et teknisk lovforslag indeholdende en række ændringer af den finansielle lovgivning.
Først om kreditvurderingsbureauer, og jeg tager den korte version, for der er givet en relativt lang forklaring fra de forrige ordførere: Der forbedrer man registrering og tilsyn.
De forbedres ganske enkelt i forhold til, hvordan de var.
Der indføres som nyhed en straf for overtrædelse af de regler, der er – nu kan man få op til 4 måneders fængsel – og Finanstilsynet forpligtes til at offentliggøre de oplysninger om sanktioner, som de har besluttet over for den enkelte virksomhed.
Med hensyn til kreditpakken er der nogle regler for Finanstilsynets offentliggørelse af deres værdivurdering, solvens osv., af institutterne, og de kommer nu også til at omfatte udenlandske filialer.
Så er der som det næste led udenlandske clearingcentraler, og her ændrer man forskellige ting og sager, som gør, at konkurrencen og kvaliteten forbedres.
Det bliver billigere, og vi får en mere effektiv grænseoverskridende værdipapirhandel.
Så er der et led, som omhandler revisionsudvalget, som er et udvalg, som større og meget store virksomheder har, og som forholder sig til kontrolsystemer, risikostyring og regnskabsaflæggelse i den enkelte virksomhed.
Her får Finanstilsynet hjemmel til tilsyn med reglerne for det her revisionsudvalg.
Som det sidste element i lovforslaget handler det om firmapensionskasser.
Her har Finanstilsynet i dag en pligt til at konkursbegære en sådan virksomhed, og det ændres nu til, at de får en ret, for nu bliver det muligt at tage hensyn til medlemmernes interesser, og de er ikke altid straks at skride til konkurs.
Det kan være hensigtsmæssigt at afvente den proces.
Med de kommentarer tilslutter Det Konservative Folkeparti sig selvfølgelig det her lovforslag.
Morten Østergaard (RV), 2009-11-03:
Jeg tror, at det står klart for enhver, at efter den finansielle krise, som Danmark og resten af verden har været igennem, så er der mange, der har kastet et kritisk blik på den måde, hvorpå den finansielle sektor bliver reguleret, og den måde, hvorpå der bliver ført tilsyn med den finansielle sektor.
Vi kunne jo i går konstatere, at ledelsen i Roskilde Bank nu er blevet politianmeldt, og der er en undersøgelse i gang af, hvad der er foregået på det område.
Når jeg indleder med de ord i den her sammenhæng, er det jo, fordi det her bl.a. handler om at implementere eller leve op til sine forpligtelser i henhold til forordningen om kreditvurderingsbureauer.
For Det Radikale Venstres vedkommende er det altså rigtig vigtigt, at vi fra dansk side aktivt deltager i udformningen af den internationale regulering, der, som også andre ordførere, bl.a. Venstres, har været inde på, er helt nødvendig, hvis vi ønsker at styrke reguleringen af og tilsynet med den finansielle sektor på tværs af landegrænser.
Det er nødt til at foregå i internationale fora
, fordi også handel med værdipapirer, pengestrømmene, er og igennem lang tid har været et internationalt anliggende.
Det har været grænseoverskridende forretninger, der er foretaget, og flere og flere banker, som også er en del af forslaget her, opererer i mange forskellige lande.
Derfor er international regulering vejen frem til at sikre en højere grad af stabilitet og robusthed i den finansielle sektor.
Der kan man sige, at det her lovforslag på sin vis er et skridt i den rigtige retning, langtfra et tilstrækkeligt skridt, og det tror jeg heller ikke ministeren selv mener, men i hvert fald et skridt, som vi tager positivt imod, dels i forhold til at leve op til forpligtelserne i EU-forordningen om kreditvurderingsbureauerne, dels i forhold til de øgede beføjelser til Finanstilsynet, hvad angår tilsynet med revisionsudvalg i de virksomheder, som Finanstilsynet har ført tilsyn med.
Endelig er der også en lille detalje, som ikke har været inde i debatten endnu, og som handler om, at Konkurrencestyrelsen fremover bliver dem, som skal føre tilsyn med adgangen til betalingssystemer, for at sikre, at der på det område er konkurrence.
Alt i alt synes vi sådan set, at det her forslag samlet set – også set hen over grænser – styrker tilsynet med den finansielle sektor.
Det er langtfra tilstrækkeligt i forhold til den udvikling, vi har været igennem, og de erfaringer, man nu har gjort sig over hele verden, men samlet set er det et skridt i den rigtige retning, og vi forudser flere nødvendige skridt ad den kurs, ikke mindst på den internationale scene og for Danmarks vedkommende naturligvis særlig i EU-regi.
Frank Aaen (EL), 2009-11-03:
Det, vi taler om, er transaktioner med værdipapirer hen over grænserne.
Der er det altså sådan, vil jeg sige til ministeren, at ca. 90 pct. af de transaktioner, der foretages, bare er oppe i den finansielle sfære et eller andet sted, hvorimod vi for det, der har med reel økonomi at gøre, varehandel, turisme og andet, er nede på i størrelsesordenen måske 10 pct. af alle transaktioner – måske endda mindre.
Derfor er det korrekt at sige, at det her mest er et slaraffenland for spekulanter.
Når så ministeren siger, at det, når vi udvider muligheden for, at de her spekulanter kan, lad os bare sige udøve deres aktivitet, det behøver ikke engang være negativt, er godt, at vi har Finanstilsynet, og at Finanstilsynet får ekstra muligheder for at holde øje med de der nye spekulantcentraler, hvordan var det så nu, det gik med Finanstilsynet og Roskilde Bank?
Hvordan tror ministeren det er muligt at kontrollere en clearingcentral på Cayman Islands?
Jacob Jensen (V), 2009-11-03:
Jeg ved godt, at vi i Venstre og Enhedslisten nok har nogle fundamentalt modsatte vurderinger af, hvordan værdipapirhandel og transaktioner i al almindelighed fungerer inden for det finansielle område.
Vi er tilhængere af en international mulighed, nemlig at penge og handler kan tilflyde de steder, hvor der er mulighed for det og der er det største afkast.
Det giver den største samlede effekt.
Men vi er så også tilhængere af, at man selvfølgelig gør de her ting på betryggende vilkår.
Og det er derfor, at man, når der nu gives den her øgede mulighed, som hr. Frank Aaen rigtigt påpeger, så samtidig også sikrer, at Finanstilsynet er inde over i forhold til at give godkendelsen af de her aktioner.
Så det er den balancegang, som jeg synes er fundet meget fornuftigt med forslaget: Man udvider muligheden, giver muligheden for, at der kan laves de her transaktioner, men sikrer til gengæld, at Finanstilsynet har de lovgivningsmæssige redskaber, der skal til for at håndtere det.
René Skau Björnsson (S), 2009-11-03:
Vi står ind midt i en af de værste finansielle kriser i vort lands historie.
Dansk økonomi er hårdt ramt på mange områder, også hårdere ramt end landene, vi normalt sammenligner os med.
Hvad værre er, at det ser ud til, at der er lang vej til enden af den tunnel.
Hver eneste dag er der mennesker, der mister deres arbejde.
De sidste tal viser, at der i sidste måned var 300 danskere dagligt – også lørdage og søndage – der mistede deres arbejde.
For et par uger siden fik vi konjunkturvurderingen fra de økonomiske vismænd.
Det var dystre beskeder, vi fik.
De understregede, at vi oplever et markant tilbageslag i 2009 på alle de økonomiske områder.
Alle økonomiske indikatorer peger i den forkerte retning.
Vores BNP, bruttonationalprodukt, falder med 5 pct., eksporten falder med mere end 10 pct., erhvervsinvesteringerne falder med næsten 15 pct. i år, og sådan har vismændene punkt for punkt beskrevet en meget kedelig udvikling.
De ser heller ikke nogen umiddelbar vending i fremtiden.
Som de sagde på mødet med Finansudvalgt og Det Politisk-Økonomiske Udvalg: Vi forventer kun et forkølet opsving.
Det sagde de.
Det var ikke særlig opløftende, og derfor er der naturligvis brug for, at vi får gennemanalyseret, hvad det er, der er gået galt, og hvorfor vi er blevet ramt så ekstra hårdt herhjemme i Danmark, som vi er.
Det er vigtigt, at vi lærer af de fejl, der er begået, og af den manglende rettidige omhu, der har kendetegnet hele forløbet under den her finanskrise.
Der er mange spændende spørgsmål, der skal belyses i sådan en undersøgelse, som Enhedslisten foreslår her.
Det er spørgsmål, som er nationale og ikke kan stilles, eller er afhængige af internationale eller udenlandske forhold, f.eks.: Hvordan kunne der opbygges så historisk stort et indlånsunderskud i den danske banksektor, uden at der skete noget?
Hvordan kunne det ske, at der blev sendt rosenrøde beskrivelser af den danske finanssektor ud fra højeste sted, endda lige før det store sammenbrud?
Hvordan kunne det lade sig gøre, at bankerne lånte 500 mia. kr. mere ud, end de havde stående på bankbøgerne, uden at nogen greb ind, vel at mærke?
Hvorfor var der ikke røde lamper, der lyste tilstrækkelig rødt ovre i ministerierne, så der blev reageret?
Spørgsmålene står i kø for at blive stillet og for at blive besvaret.
Vi Socialdemokrater synes, at det er en god idé at få lavet en evaluering af situationen og finanskrisen.
Det må være fornuftigt at få placeret et ansvar, men det vigtigste må være, at vi skal lære af de fejl og brølere, der er begået undervejs, og sikre os, at vi ikke kommer i en tilsvarende situation igen.
Alt i alt vil jeg sige, at vi synes, at der ligger nogle fornuftige intentioner i det her forslag.
Vi tror, det er en god idé at få nogle eksperter til at komme med deres vurderinger af årsagerne til og forløbet af den finansielle krise.
Der er så lidt med form og indhold og spørgsmål og sammensætningen af udvalget, som vi mener, der skal ses på, men intentionerne synes vi er gode, og dem støtter vi.
Colette L. Brix (DF), 2009-11-03:
Forslaget, vi behandler i dag, er en genfremsættelse.
Folketinget har vist handlekraft og har taget initiativer, der har skånet Danmark for de allerværste følger af den globale finanskrise; sammen med regeringen, Det Radikale Venstre, Socialdemokratiet og SF har vi beskyttet indskyderne mod tab og spændt et sikkerhedsnet ud under danskerne og den finansielle sektor.
Hvis vi skulle have ventet på et udvalg, var Danmark gået rabundus.
Mange danskere havde mistet deres indlån i bankerne, og endnu flere havde måttet gå fra hus og hjem og havde stået uden job.
Som det eneste parti har Enhedslisten ikke stemt for hverken bankpakke eller kreditpakke eller for den sags skyld for de andre initiativer, der har stimuleret økonomien og mildnet uvejret fra den globale krise.
Enhedslisten har heller ikke stemt for de stramninger, der er gennemført over for den finansielle sektor, herunder skærpet tilsyn fra bl.a. Finanstilsynet.
Den krise, vi er midt i, og som er den værste krise, vi har set siden 1930'ernes store depression, er drevet af en meget voldsom international kreditkrise samtidig med en nedsmeltning i hele verdensøkonomien.
Det er måske den værste økonomiske cocktail, der nogen sinde er sammensat.
Det kan et udvalg jo ikke gøre noget ved.
Vi skal derimod vise handling, så Danmark så skånsomt så muligt føres gennem krisen.
Det har vi gjort med bank- og kreditpakker, så det finansielle system stadig står på benene, og med vækstpakker, der har taget brodden af det økonomiske chok, som har ramt vores samfund.
Vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Frank Aaen (EL), 2009-11-03:
Det er korrekt, at vi har stemt imod bankpakkerne.
Vi var f.eks. imod, at man, som vi kan se det ske nu, hældte milliarder af kroner ud af statskassen for at dække spekulanterne i Roskilde Bank.
Det var vi imod, og det er vi imod.
Vi ville have gjort noget andet, og jeg kan ikke forstå, at Dansk Folkeparti ikke også synes, man kunne have fundet klogere måder at bruge skatteydernes penge på.
Vi har foreslået, at man gør noget andet, og derfor synes vi også, det er en misforståelse at tro, at man skal vente på de her undersøgelser, før man kan gøre noget.
Man skal gøre noget her og nu, og så skal man lave en undersøgelse for at forebygge fremtidige kriser – det er noget ganske andet.
Det, jeg spørger til, er: Når nu man kan se et mere alvorligt kriseforløb i Danmark end i andre lande, og når Dansk Folkeparti faktisk har stemt for alle de love – skattelove, boliglove, pakkerne – som man har gjort det, er der så ikke grund til lige at vurdere, om alt det, man gjorde, var klogt?
Colette L. Brix (DF), 2009-11-03:
Jo, hr. Frank Aaen har da fuldstændig ret i, at det altid er klogt at evaluere de lovforslag, man har gennemført, og overveje, om det, man har sat i gang, er godt nok.
Men hr. Frank Aaen må bare ikke lade, som om der ikke er blevet gjort noget herinde fra Folketinget, for det er der, og samtlige partier er med, undtagen Enhedslisten.
Det kan jo være, at der kommer flere tiltag, det er der jo ikke nogen af os der ved endnu.
Det er en sørgelig situation – meget sørgelig – men der er jo ikke nogen, der kan spå om fremtiden, og der er heller ikke nogen, der kan gøre noget med tilbagevirkende kraft.
Derfor er vi nødt til at se fremad nu og se på, hvad der kommer af forskellige internationale analyser af, hvad der er sket, og prøve at se på de nationale tiltag, der vil komme på bordet, netop som ministeren sagde.