runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-24:
Man kan jo sige om det her lovforslag, at det er som en pose blandede bolsjer på skatteområdet.
Det indeholder godt nok mange ændringer, og det omhandler mange forskellige love med baggrund i mange forskellige EU-direktiver.
Efter min mening er der lige lovlig mange forskellige ændringer, der er puttet ind i samme lovforslag, hvilket gør risikoen for lovsjusk noget større.
Minusset ved at samle så mange lovforslag i samme lovforslag, som det vi behandler her, er, at det mindsker Folketingets mulighed for at komme med yderligere ændringsforslag til de love, der ændres i.
F.eks. havde jeg gerne set en yderligere ændring i loven om offentligt hasardspil i turneringsform, for hvorfor må f.eks. en arrangør af pokerturneringer ikke have en alkoholbevilling, når han skal afholde de her turneringer?
Jeg er godt klar over, at de som udgangspunkt er baseret på, at den, der afholder hasardspil i turneringsform, ikke skal have mulighed for at tjene penge på at sælge alkohol, men han må åbenbart godt tjene penge på at sælge slik, sodavand og T-shirts, og har man f.eks. en gevinstgivende spilleautomat, må man også godt sælge alkohol, så der er lidt nogle misforhold, som jeg synes er helt ved siden af, og det kunne jeg godt tænke mig at have fået med i lovforslaget, men det mindskes muligheden jo for, når det bliver sådan en rodebutik, hvis man kan sige det sådan.
Der kunne være lignende ændringer, man kunne bringe ind i det, men når det er sådan en pose blandede bolsjer, så bliver muligheden for det mindsket .
Når det kommer til ændringer i det her lovforslag, vil jeg gerne fremhæve et par af ændringerne, som jeg synes er positive.
Jeg synes f.eks., at det er positivt, at man ligestiller museer, som er henholdsvis inden for og uden for museumsloven.
Vi støtter også som udgangspunkt ændringen vedrørende magasiner og tidsskrifter.
Her er det sådan, at magasiner, som bliver importeret fra lande uden for EU, bliver pålagt moms, bl.a. for at undgå at arbejdspladser flytter ud af landet og sådan nogle ting.
Men vi synes også, der er en ting, som vi godt kunne tænke os at få undersøgt i udvalgsbehandlingen, og det gælder den her indfasningsperiode.
Det skal træde i kraft allerede den 1. januar, og der kan jeg godt se der er nogle udfordringer for de virksomheder, som skal have branchen til at køre.
Jeg vil også gerne vende tilbage til ændringen i reglerne om offentligt hasardspil i turneringsform, altså pokerloven.
Her er det positivt, at man vil bløde op på reglerne, så folk kan betale for at spille poker, samme dag som turneringen afholdes.
Tidligere har det været sådan, at man skulle betale dagen før, og man ændrede det for at mindske muligheden for at folk bliver væk fra turneringer og holder illegale turneringer, og det ønsker vi ikke.
Alt i alt kan Dansk Folkeparti støtte forslaget, men vil gerne have belyst lidt nærmere, om vi kan kigge på den her indfasningsperiode, for jeg kan se, at det giver en del problemer for branchen.
Thomas Jensen (S), 2011-11-24:
I det her lovforslag er der jo en lang række ændringer af vidt forskellige love, og jeg skal knytte en kommentar til enkelte af de ændringer.
Der er en ændring ved indførsel af magasiner og tidsskrifter, og der synes jeg at det er særdeles positivt, at vi med forslaget forhindrer, at der sker udflytning af danske trykkeriarbejdspladser til lande uden for EU.
Forslaget om, at der skal betales moms ved indførsel af private magasiner og tidsskrifter og lignende fra lande uden for EU, betyder nemlig, at der ikke længere sker en konkurrenceforvridning til fordel for virksomhederne uden for EU.
Så er der delelementet om en lønsumsafgiftsfritagelse for museumsvirksomhed, og der synes jeg at det er på sin plads, at når vi laver fejl her i Folketinget, bør vi også erkende det, rette den og så kompensere de borgere eller virksomheder, som er blevet ramt af fejlen.
Det er derfor positivt, at der nu sker en udvidelse af fritagelsen for lønsumsafgift i relation til museer og dermed rettes op på den forskelsbehandling, der har fundet sted siden 2009, for museer, henholdsvis inden for og uden for museumsloven.
Og så er det jo som sagt helt på sin plads, at de her museer får den for meget indbetalte lønsumsafgift tilbage, og at det også er med tillæg af renter.
Så sker der en ligestilling af kontrolregler for indkomstskat og moms, og jeg synes, det er positivt, at SKAT får mulighed for at udstede de her påbud og pålægge daglige bøder, for at sikre, at reglerne for udlevering af regnskabsmateriale til SKAT bliver efterlevet, og at tredjepersoners oplysningspligt til SKAT vedrørende moms også overholdes.
På den her måde ligestilles kontrolreglerne for indkomstskat og moms, og det er helt på sin plads.
Vi skal nemlig sikre, at borgere og virksomheder betaler den skat og de afgifter, som de skal, og derfor er det positivt, at forslaget vil modvirke, at personer driver virksomhed uden en momsregistrering.
Endelig er der afsnittet om pokerloven, som den hedder i folkemunde, og det er godt, at pokerloven bliver lempet, så det nuværende krav om betaling dagen før deltagelse i en turnering bliver ændret, så betaling for deltagelse kan ske på selve turneringsdagen.
Afsluttende kan jeg sige, at det er en lang række positive tiltag, som Socialdemokraterne kan støtte.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-24:
Da Venstres ordfører på dette lovforslag ikke har mulighed for at være her, skal jeg fremføre Venstres holdning.
Dette lovforslag indeholder en række ændringer i lønsumsafgiftsloven, momsloven, opkrævningsloven, energiafgiftsloven, vandafgiftsloven og lov om offentlig hasardspil i turneringsform.
Selve lovforslaget blev sendt i høring før sommerferien, og jeg vil ganske kort ridse de enkelte dele af lovforslaget op.
I 2007 fremsatte den daværende skatteminister et lovforslag om afgift af lønsum m.v.
Lovforslaget blev senere vedtaget og trådte i kraft 1. januar 2009.
Siden hen har det dog vist sig, at loven har nogle utilsigtede konkurrencemæssige konsekvenser, og hensigten med dette lovforslag er at rette op på disse.
Museumsvirksomheder skal fritages for lønsumsafgiften, uanset om de er omfattet af museumsloven eller tilknyttet universitetsloven.
Dermed bliver ligestillingen mellem danske museer styrket yderligere.
Venstre er tilhænger af konkurrence, fri konkurrence, med ens regler for alle, og derfor ser vi det som en ganske fornuftig lovændring.
Det næste element i forslaget drejer sig om moms.
Hovedreglen er, at der betales moms af de varer, som kommer ind i EU.
Dermed undgår vi en konkurrenceforvridning mellem de virksomheder, som er inden for og uden for EU.
Hidtil har loven ikke omfattet magasiner og tidsskrifter under 80 kr., som kommer fra steder uden for EU, til privatpersoner; disse er derfor blev solgt momsfrit.
Indtil nu har der ikke været hjemmel til at ophæve momsfritagelsen, det er der nu.
Dermed er det oplagt at standse den konkurrenceforvridning, som de grafiske virksomheder er udsat for herhjemme.
Opkrævningsloven er også omfattet af lovforslaget.
Forslaget lægger op til en øget indsats mod uregistrerede virksomheder ved at ligestille kontrolregler for indkomstskat og moms.
SKAT kan nu pålægge den ansvarlige ledelse af virksomheden daglige bøder, såfremt de fortsætter driften af virksomheden eller starter en ny uden at være registreret.
Hensigten er at give SKAT et effektivt og hurtigt redskab til indsatsen over for uregistrerede virksomheder.
Endelig indeholder lovforslaget også en ændring af lov om offentlige hasardspil i turneringsform.
Ifølge gældende lovgivning skal betaling for turneringsdeltagelse ske dagen før turneringens afholdelse.
I praksis har det resulteret i, at mange offentlige hasardspilsturneringer bliver aflyst.
Mange spillere beslutter nemlig først på selve dagen, om de vil deltage eller ej.
Forslaget lægger op til at smidiggøre processen, således at deltagere kan betale frem til, at turneringen begynder, og dermed undgås det, at loven bliver så restriktiv, at nogle spillere i stedet fristes til at spille ulovligt.
Tidsfristerne i forslaget bygger jo på, at forslaget var i høring tilbage i august, og der har været nogle henvendelser om ikrafttræden, og det vil jeg på Venstres vegne sige at vi gerne vil kigge nærmere på under udvalgsarbejdet.
Carsten Hansen (S), 2011-11-24:
Nu synes jeg, at vi i dag skal glæde os over, at et stort, bredt flertal i Folketinget laver en boligaftale, der fremrykker kickstarten ud fra de principper, der lå til grund for den tidligere aftale.
Det er det ene.
Det andet er, at jeg bare har adviseret – der var jo flere, der nævnte det i deres ordførertale – at vi selvfølgelig vil indkalde til forhandlinger på det grundlag, som De Radikale er gået ind i aftalen på, nemlig at de har sagt, at de tager til efterretning, at der var et flertal, der ville have en såkaldt ghettoliste, med det, det indebærer.
Jeg indkalder selvfølgelig til forhandlinger på det grundlag.
De Radikale var ikke med i forbindelse med L 160, og det er sådan set ikke nyt.
Det oplyste jeg også undervejs i forhandlingerne.
Men jeg glæder mig over den brede aftale, hvor Dansk Folkeparti er med, og det vil jeg gerne kvittere for.
Karina Adsbøl (DF), 2011-11-24:
Hvad er det så, ministeren vil ændre?
I oplægget hørte jeg bare ordet ændre.
Hvad er det, ministeren vil ændre i den aftale, der foreligger, når man allerede har tilsluttet sig boligaftalen for 2010?
Carsten Hansen (S), 2011-11-24:
Jeg har ikke sagt noget om, at vi vil ændre den her del af aftalen.
Jeg sagde også, at jeg syntes, det var en god dag for folkestyret, da hele Folketinget tilsluttede sig den her kickstart.
Det er jeg rigtig glad for.
Vi er gået ind i aftalen, som jeg også sagde undervejs i forhandlingerne, på det grundlag, som De Radikale er gået ind i den på, og lad mig gentage endnu en gang, at selve ghettobegrebet kun blev aftalt mellem V, K og O, altså Dansk Folkeparti, Venstre og Konservative.
De Radikale tog det til efterretning i forbindelse med aftalen, det står også klart i aftalen, så vi går ind i forhandlinger på det grundlag, som De Radikale også er med på.
Men selve aftalen her ændrer ikke på principperne eller fordelingen, og det er det.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-11-24:
Tak for ordet.
Vi har i lang tid efterlyst, at der skulle ske en renovering af vores almene boliger, og det har også været enormt tiltrængt.
Derfor glæder det os, at der er så mange partier, der står bag den her aftale.
Vi har i fællesskab sagt ja til, at 30.000 boliger skal have den her håndsrækning, og at en tredjedel af dem skal have energirenoveringer.
Det vil også skabe rigtig mange job i en situation, hvor arbejdsløsheden faktisk bliver ved med at stige.
Derfor glæder vi os til, at de her penge, vi sender af sted, også kommer til at arbejde rigtig hurtigt og får skabt de resultater både til gavn for dem, der står uden for arbejdsmarkedet, og dem, der bor i de her boliger, og som har brug for en håndsrækning.
Liv Holm Andersen (RV), 2011-11-24:
Det lovforslag, vi har her,
er en udmøntning af den mellem regeringen, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Venstre indgåede boligaftale fra den 14. november i år.
Aftalen er også en fortsættelse af den boligaftale, der blev indgået i november 2010, hvis formål er at styrke indsatsen i Danmarks udsatte boligområder og anvendelsen af den almene boligsektors midler netop til gavn for de her boligområder.
Derfor er det også meget glædeligt, at der er bred politisk enighed om at fremrykke Landsbyggefondens investeringsramme til renovering, hvilket vil betyde, at Landsbyggefonden allerede inden nytår kan sætte gang i at nedbringe deres meget lange venteliste, som i alt udgør for 8 mia. kr.
Det vil jo selvsagt skabe både vækst og beskæftigelse, og så vil det – vigtigst af alt, synes jeg – være til gavn for Danmarks allermest udsatte boligområder, som i den grad trænger til et løft, som kan medvirke til at gøre dem netop attraktive og tryggere.
Derfor hilser Det Radikale Venstre den her udvikling af det her samarbejde og derfor også boligaftalen og det her lovforslag meget velkommen.
Jeg ved ikke, om det her udtryk er et udtryk, der har en selvstændig værdi for Venstre, men det er i hvert fald ikke tilfældet hos Det Radikale Venstre.
Tak for ordet.
Peter Juel Jensen (V), 2011-11-24:
Altså, vi går ind i det her arbejde med åbent sind.
Den arbejdsgruppe og de trepartsforhandlinger, som jeg går ud fra også bliver en del af hele diskussionen om de sociale klausuler, kan jeg jo ikke stå og sige nu hvad vil munde ud i.
Vi går ind i det med frisk mod og åbent sind, og så præger vi det selvfølgelig i den retning, vi gerne vil have det hen.
Jeg synes bare, at det var lige tidligt nok at lægge det ned, da vi ikke ved, hvad indholdet bliver.
Men jeg vil gentage, at jeg gerne vil rose ordføreren for at have deltaget så lang tid i arbejdet og på en så konstruktiv måde.
Merete Riisager (LA), 2011-11-24:
Jeg kan konstatere, at der er helt forskellige fortolkninger af, hvor stor en rolle sociale klausuler spiller i aftalen.
Når jeg lytter til ordføreren for Socialdemokratiet og ordføreren for SF, kan jeg konstatere, at det fylder rigtig meget, men jeg er glad for at høre, at ordføreren for Venstre mener, at det spiller en mindre rolle, og derfor regner jeg også med, at Venstre vil være meget kritisk over for brugen af sociale klausuler, når dette skal udmøntes i praksis.
Peter Juel Jensen (V), 2011-11-24:
Jeg vil faktisk gerne rose ordføreren for i sin ordførertale at bakke op om store elementer i den her aftale.
Så kan der være et lille hjørne, som jeg mener det er, som man ikke er helt enig i, men det er jo det, der er politik.
Så jeg synes faktisk, at ordføreren og ordførerens parti langt hen ad vejen har været med til at komme med gode og konstruktive input til den aftale, der nu ligger.
Så kan det godt være, at man ikke kan bakke op om den, men en stor ros til ordføreren.
Så vil jeg lige høre, om ordføreren kan bekræfte, at der var tale om en lille flig, for en regering kan jo altid nedsætte en arbejdsgruppe, der skal grave i et eller andet.
Det er nævnt i aftalen, men selv om det ikke var nævnt, havde en regering stadig væk alle muligheder for at kunne nedsætte en arbejdsgruppe.
Merete Riisager (LA), 2011-11-24:
Det er blevet gjort helt tydeligt fra regeringens side, at sociale klausuler er en del af aftalen – nedsættelse af et udvalg eller ej.
Det er en hensigtserklæring, det er en retning på uddannelsesområdet, som jeg slet ikke kan støtte op om.
Det vil give dårligere praktikforløb for de unge, det vil give mere bureaukrati, og det vil betyde, at vi bruger de offentlige kroner helt forkert.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-24:
Nu er det vist blevet opklaret gennem debatten, at det, der er en del af aftalen, er et udvalgsarbejde.
Så jeg må nok tillade mig at konkludere, og ellers må fru Merete Riisager jo rette mig, at grunden til, at Liberal Alliance er imod aftalen, simpelt hen er, at der i aftalen står, at der skal være et udvalgsarbejde om sociale klausuler.
Er det rigtigt forstået?
Merete Riisager (LA), 2011-11-24:
Som jeg nævnte helt klart i min ordførertale, har vi i Liberal Alliance intet imod en videreførelse af skolepraktikpladser.
Vi ser positivt på flere frivillige aftaler.
Der er mange muligheder for at skabe nogle gode forhold for de unge, men vi vender os skarpt imod sociale klausuler, som ordføreren for Socialdemokratiet klart gjort rede for er en del af aftalen.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-24:
Jeg vil også gerne prøve at finde ud af, hvorfor Liberal Alliance går imod det her lovforslag.
Er det, fordi der pålægges erhvervslivet helt urimelige økonomiske byrder, eller er det, fordi ordet sociale klausuler er nævnt i aftalen i forbindelse med et udvalgsarbejde?
Merete Riisager (LA), 2011-11-24:
Jeg må indrømme, at jeg ser det som fuldstændig usandsynligt, at man kan lave sociale klausuler på en hensigtsmæssig måde.
Det strider imod hele tanken om sociale klausuler.
Ordføreren for Socialdemokratiet gjorde helt klart, at sociale klausuler er en del af aftalen, og derfor kan Liberal Alliance naturligvis ikke være en del af den.
Lotte Rod (RV), 2011-11-24:
Ordføreren svarede ikke på mit spørgsmål, så jeg prøver igen.
Er Liberal Alliance virkelig imod, at man nedsætter en arbejdsgruppe, der skal kigge på, hvordan man laver sociale klausuler på en hensigtsmæssig måde?
Merete Riisager (LA), 2011-11-24:
Jeg ser den her aftale som regeringens mulighed for at slå en krog i borgerlige partier i forhold til sociale klausuler, og jeg undrer mig såre over, at man i Det Radikale Venstre kan gå i en retning, som handler om at skabe mere bureaukrati, skabe dårligere uddannelser og at bruge de offentlige kroner forkert.
Lotte Rod (RV), 2011-11-24:
Jeg synes jo, at det er lidt ærgerligt, at Liberal Alliance på det her spørgsmål har valgt at sætte sig over i hjørnet med korslagte arme, når nu det, der står i aftalen, er, at vi nedsætter en arbejdsgruppe, der skal kigge på, hvordan vi kan lave det her med de sociale klausuler på en god måde.
Er Liberal Alliance virkelig imod, at vi nedsætter en arbejdsgruppe, der kigger på, hvordan vi kan gøre det her på en god måde?
Merete Riisager (LA), 2011-11-24:
Jeg kan jo så bare konstatere, at hvis jeg har misforstået det, har regeringen det også.
Mai Henriksen (KF), 2011-11-24:
Jamen mener fru Merete Riisager så ikke, at det, der står i aftalen om de sociale klausuler, efterhånden blev så udvandet, som vi jo var nogle partier, der fik forhandlet det ned til, at det handler om fuldstændig at fralægge sig ethvert ansvar om at få flere praktikpladser.
Merete Riisager (LA), 2011-11-24:
Naturligvis skal vi uddanne de unge.
Det er Liberal Alliance helt enig med fru Mai Henriksen og Det Konservative Folkeparti i, men spørgsmålet er, om vi skal gribe til tvang.
Spørgsmålet er, om vi ikke skulle anstrenge os for at finde andre måder.
Der er andre måder, hvis vi orker at sætte os ind i det, hvis vi orker at gøre det.
Tvang er altid det nemmeste redskab, og det mener vi i Liberal Alliance ikke at vi skal gribe til.
Tak for det.
Jan Johansen (S), 2011-11-24:
Undskyld, at det tog lidt tid.
Vi skal lige vænne os til det.
Dansk økonomi har brug for et spark for at komme ud af krisen og komme ind i en fremtid med fremgang, vækst og nye job til danskerne og Danmark.
Derfor sætter regeringen nu Danmark i gang med en effektiv kickstart af dansk økonomi – en kickstart, der bl.a. indebærer en fremrykning af investeringer på 5,5 mia. kr. i renovering af almene boliger i regi af Landsbyggefonden, hvilket dette forslag drejer sig om.
De seneste år har situationen været den, at køen af gode projekter, der bare ventede på finansiering, blev længere og længere.
Faktisk har der oparbejdet sig en pukkel af renoveringsansøgninger på 8 mia. kr. i Landsbyggefonden – spadeklare projekter, der vil kunne give mange boligområder et tiltrængt løft og mange af beboerne et lille ekstra løft i livskvaliteten.
Projekterne har desværre måttet vente med at komme i gang på grund af de lave investeringsrammer.
Med fremskyndelsen af investeringsrammerne i Landsbyggefonden kan hele ventelisten slettes og alle projekter sættes i gang.
Det vil gøre en stor forskel i de almene boliger, og det vil gøre en stor forskel for vækst og beskæftigelse i Danmark.
Alene denne del af regeringens kickstart vil styrke beskæftigelsen med 2.000 mennesker i 2012 og 3.100 i 2013.
Samtidig er partierne i forligskredsen blevet enige om løbende at følge udviklingen i Landsbyggefondens ventelister i fremtiden.
Afslutningsvis vil jeg også blot konstatere, at dette lovforslag hviler på en aftale med et bredt politisk flertal, ligesom vi har set det med en lang række aftaler i forbindelse med finansloven, hvilket i sig selv jo er glædeligt.
Vi står altså med et lovforslag, der giver vækst og beskæftigelse i Danmark og bedre boliger i den almene sektor – to ting, der betyder meget for Danmark og er en afgørende prioritet for Socialdemokraterne.
Vi giver derfor naturligvis forslaget vores fulde opbakning.
Christine Antorini (S), 2011-11-24:
Det er korrekt, at som en del af den tidligere praktikpladsaftale – i den, hvor der også blev afsat 1.500 ekstra skolepraktikpladser – lavede vi en midlertidig forlængelse af, at man kunne gennemføre uddannelsen også med trin to, sådan som jeg redegjorde for i starten.
Den har vi besluttet, og det er jeg rigtig glad for, midlertidig forlænges med den her praktikpladsaftale.
Det, vi gerne vil invitere til et samarbejde om, er, hvordan vi undgår at komme i en situation, hvor vi hele tiden skal lave midlertidige forlængelser, men hvor vi laver en samlet løsning af praktikopgaven.
Det er nemlig så vigtigt for, at flere unge har lyst til og mod på at vælge erhvervsuddannelsesvejen, at vi også laver en varig løsning af praktikopgaven.
Peter Juel Jensen (V), 2011-11-24:
Så er ministeren jo en meget dreven politiker, og det er positivt ment.
Ministeren har været med i en del år, selv om det ikke kan ses.
Jeg vil gerne helt tilbage til starten, hvor ministeren sagde, at vi skal have en uddannelsesgaranti.
Kan ministeren bekræfte, at vores partier allerede har en aftale om en uddannelsesgaranti tilbage fra november 2010?
Christine Antorini (S), 2011-11-24:
Derfor var det en bunden opgave, at vi, hvis vi ville gøre noget for de unge mennesker, skulle finde ud af, hvad vi ville gøre.
Det er fuldstændig korrekt, at vi dels viderefører den tidligere aftale med dens midlertidige løft på 1.500 skolepraktikpladser, dels giver den et ekstra løft med yderligere 1.500 skolepraktikpladser, så det samlet er 3.000 skolepraktikpladser.
Så det er helt korrekt.
Peter Juel Jensen (V), 2011-11-24:
Den skal være meget kort, og jeg vil godt starte med at sige selv tak.
Jeg synes, ministeren kom til at sige, at der bliver oprettet yderligere 3.000 skolepraktikpladser.
Men kan ministeren ikke bekræfte, at det er en videreførelse af de 1.500, og så er det 1.500 nye skolepraktikpladser?
Merete Riisager (LA), 2011-11-24:
Er ordføreren enig i, at grundprincippet i sociale klausuler er, at det offentlige skal indkøbe ud fra andre principper end pris- og kvalitetsprincipper?
Det vil sige, at man kan komme til at stå i en situation, hvor man køber en ydelse på baggrund af praktikpladser og ikke på baggrund af, om man får det bedste produkt til den rigtige pris.
Mai Henriksen (KF), 2011-11-24:
For Konservative har det været helt afgørende ikke at sætte sig op på den høje ideologiske hest.
Det har været helt afgørende, at vi var pragmatiske og gik ind i det her med det formål rent faktisk at få flere praktikpladser.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at det i den form, man nu vedtager sociale klausuler i, vil få en eller anden form for betydning.
Derfor vil jeg gerne se, hvordan den aftale i givet fald kommer til at se ud for virksomhederne, før jeg vil gå ind og sige, om det er et meget stramt krav, eller om det er noget, som de fleste godt vil kunne honorere.
Men jeg har meget fokus på, at det ikke skal gå ud over vores små virksomheder.
Merete Riisager (LA), 2011-11-24:
Det her er jo både ideologisk og helt lavpraktisk.
Så hvordan vil ordføreren argumentere for, at det offentlige skal indkøbe ydelser på baggrund af andet end pris og kvalitet, noget, som vil betyde, at man kan stå i en situation, hvor man bruger flere penge eller får en dårligere ydelse end den, man ellers skulle have haft?
Mai Henriksen (KF), 2011-11-24:
Jeg er ikke enig i, at man vil få en dårligere ydelse.
Det er nok, fordi vi ideologisk ikke er så enige om det her.
For mig handler det om en helhedsbetragtning.
Det handler om, at vi har et samfund i dyb krise, og hvis ikke vi gør noget her, får vi altså ikke virksomhederne til at tage flere lærlinge.
Den helhedsbetragtning er typisk for De Konservative.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-24:
Jeg vil gerne kvittere for den positive holdning til også at drøfte sociale klausuler, og jeg skal lige spørge, om fru Mai Henriksen er enig i, at det er meget ideologisk at arbejde med sociale klausuler.
Det andet spørgsmål er dette: Hvad forstår fru Mai Henriksen ved små virksomheder, bare sådan at vi kan få en fornemmelse af, hvor enigheden er eller ikke er?