runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johs. Poulsen (RV), 2008-06-03:
Også fra Det Radikale Venstres side er vi positive over for hensigten med det her beslutningsforslag, så vidt vi opfatter hensigten, at man kommer i gang med at udnytte det naturmæssige potentiale, der i meget, meget høj grad er til stede i området omkring Fiil Sø, og på den måde i virkeligheden får genskabt det naturpotentiale, som man jo godt ved, også dengang man i sin tid drænede og tørlagte området, gik tabt.
Det kan genskabes, og det synes vi faktisk er en spændende idé.
Vi er nok noget skeptiske over for at anvende den form, som ligger i at tage et beslutningsforslag for hvert enkelt naturområde.
For det første er det naturligvis sådan, at sådan noget bør ses i sammenhæng og bør også ses i en prioriteringsammenhæng, hvor forskellige ting kan vejes op imod hinanden, og hvor det indgår i forhandlinger partier imellem, og for det andet også, fordi hvis man prioriterer ved at tage beslutningsforslag på beslutningsforslag, så får man sådan set nok at se til.
Hvis man går fra sø til sø, så kan man sige, at det i hvert fald er godt, vi ikke bor i Finland - sagt med et smil på læben og skal tage fat på det på den måde.
Men det ændrer ikke på, at intentionen er interessant, og vi også mener, at der er nogle muligheder her, og vi håber sådan set, at det, som ministeren også sagde, nemlig at man var opmærksom på det potentiale, der ligger her i området, giver anledning til, at man under en eller form får noget op at stå omkring Fiil Sø i fremtiden med hensyn til naturgenopretningen.
Sagen er bare den, at hvis man gør det via beslutningsforslag, som foreslået her, og hvis man på forhånd tilkendegiver i Folketinget for hvert enkelt naturområde, at det her vi vil genoprette, og her er vi villige til at afsætte pengene, så mener vi i realiteten også, at man udsteder en eller anden form for blankocheck i det her tilfælde til nogle ejere, som så reelt kan læse sig til, at det bare er med at sætte prisen højest muligt, og at man på den måde kommer til at forære mange flere penge væk, end det er nødvendigt i naturgenopretningspolitikken.
Vi mener ikke, at det er fornuftigt på den måde så at sige på forhånd at sige, at man er villig til at betale den højeste pris, men at man tværtimod via de forskellige redskaber, der er - partnerskaber og lignende - tilrettelægger sin naturgenopretningspolitik.
Men igen, summa summarum, det er et spændende område, og det er en udmærket hensigt, der ligger i forslaget.
Vi vil blot ikke anvende den her form og kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Torben Hansen (S), 2008-06-03:
Tak, hr. formand.
Jamen jeg kan berolige Venstres ordfører med, at jeg ikke har noget behov for, at der fra regeringens side bliver stemt for det her beslutningsforslag, hvis det bare er sådan, at det bliver gennemført i bæredygtighedsstrategien.
Jeg kan forstå, at det rent faktisk er det, som hr. Vesselbo står og siger.
Skal jeg opfatte det sådan, at de fire punkter, der står i forslagets start, om genopretning, om opstilling af klare mål, om gennemskuelighed i målopfyldelsen og om oprettelse af en hjemmeside, vil man gennemføre i bæredygtighedsstrategien, der er på vej, og som nu har været undervejs i 1-1½ år, eller hvor meget det nu er?
Skal jeg forstå det på den måde?
For så kan jeg sagtens leve med, at det bare bliver et ja, og så behøver vi jo ikke få en fjer i hatten af den grund.
Jeg er bare glad, hvis jeg får politikken gennemført.
Tak hr. formand.
Jamen det, jeg sådan set gør, er, at jeg henviser til, hvad OECD siger; jeg henviser til, hvad Ingeniørforeningen i Danmark siger; jeg henviser til, hvad de danske miljøvismænd siger.
Det, som jeg så kan forstå på ministeren, er, at de ikke er grundige, når de siger, at der rent faktisk er behov for nogle klarere mål på det her område.
Det kunne jo være rart, om ministeren ville forsøge at forholde sig til det i stedet for til alle mulige andre ting.
Mener ministeren, at de tre institutioner ikke er grundige, når de åbenbart mener det samme som mig eller jeg mener det samme som dem?
Det kan man fortolke, som man vil.
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-03:
Det er jo heldigt, at det kan komme til at ske, at folk ændrer adfærd, så hr. Bjarne Laustsen kan komme til at se det og komme til at tro det.
Det, der er hele hensigten med forslaget, er jo netop også at få folk til at ændre adfærd.
Hvis man siger: Hvad nu, hvis vi indfører noget i dag, og ingen forandrede noget som helst?
Så er der meget lovgivning, vi ikke skulle gennemføre, for meget af den lovgivning, vi gennemfører, gennemfører vi, fordi vi gerne vil have folk til at gøre noget andet end det, de gør i dag, og en af de meget, meget store udfordringer, vi har her i samfundet, er at finde ud af, hvem der skal gøre arbejdet, fordi folk vil gå på en rimelig velfortjent pension, og så skal være nogle andre til at gøre det.
Det bidrager forslaget her til.
Det er ikke noget stort bidrag, men det bidrager til, at der bliver flere i arbejdsstyrken.
Det vil vi følge helt nøje med i, og det er derfor, vi ikke har den opfattelse, som hr. Bjarne Laustsen har, at vi er blevet snydt.
Vi gik ind i arbejdet, og vi gik ikke fuldstændig kritikløst ind i det.
Nu ser vi på forslaget med den omhu, der skal til, og så må vi jo se, om hr. Bjarne Laustsen kan bringes til en anden tro.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-06-03:
Tak for det.
Jeg hører den radikale ordfører sige, at med det her skaber man mere arbejdskraft, og at man skal ændre adfærd.
Jeg vil komme med et eksempel mere, som jeg kender meget til.
Ude på Århus Havn har vi en del løstansatte havnearbejdere.
Det foregår på den måde på havnen, at der 2-3 dage om ugen kan komme utrolig mange skibe, og så sker der ikke mere resten af ugen.
Hvad skal de her havnearbejdere så gøre?
Det, der kan ske, er, at virksomhederne, som også kan være nogle små rederier, simpelt hen ikke kan betale de her 200-300 havnearbejdere for en hel uge - give dem fuldtidsarbejde - så de flytter til et andet land.
Jeg er ikke sikker på, at De Radikale er helt klar over alle de konsekvenser, det her giver.
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-03:
Nej, det tror jeg sådan set heller ikke, for jeg tror ikke på, at verden kan oplyses fuldt og helt, så der vil givetvis være noget, vi har overset.
Det vil så kun være, fordi vi i en kort periode ikke har lagt øre til socialdemokratiske historier om, hvem der nu vil blive ramt af det her forslag.
Det synes jeg egentlig at Socialdemokratiet skal have stor tak for.
Og det mener jeg egentlig som en helt generel, åben betragtning uden nogen som helst form for ironi.
Der er bare det ved det, at hvis vi vil gå ned og se på hver enkelt gruppe - f.eks. dem, der arbejder på Læsø - så viser det sig ved nogle af de seneste ting, vi har fået frem, at der er seks personer, som vil være i målgruppen for det her forslag.
Seks personer!
Hvis vi skal gå ind og lovgive for så små grupper, kommer vi aldrig til det sted, hvor vi kan påvirke det her samfund til at løse nogle af de store ting, og vi får en detaillovgivning, som gør, at vi ikke har nogen som helst mulighed for både at vise tillid og udfordre nogle af de arbejdsgivere, der har brug for at blive udfordret i deres måde at tilrettelægge arbejdet på.
Og lur mig, om ikke forandringerne kommer, fordi der bliver lagt et ordentligt pres på de arbejdsgivere, for at de kan få det til at fungere.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-06-03:
Den radikale ordfører har jo ret i, at der måske er ting, der er svære at overskue.
Jeg vil så sige, at der har været utrolig mange deputationer inde, som har fortalt om det her.
Jeg har i hvert fald ikke før oplevet så mange deputationer: Det er både virksomhedsledere, arbejdsgivere og alle mulige andre, der har fortalt, hvor vigtigt det her er.
Så siger den radikale ordfører også, at vi ikke kan lovgive for sådan nogle små grupper, men der er jo faktisk mange af de her små grupper, som vil få store problemer.
Og med de ord, som den radikale ordfører bruger, kan jeg heller ikke forstå, hvorfor De Radikale så ikke vil støtte det forslag, som Socialdemokratiet kommer med, for det sikrer nemlig de her små grupper; det sikrer dem, som kan komme i klemme.
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-03:
Jeg synes, det har været både tankevækkende og relevant at høre på nogle af de arbejdslivshistorier, som vi har hørt på i Arbejdsmarkedsudvalget, fordi det siger noget om den mangfoldighed af arbejde, der er i Danmark, og om, hvor forskelligt arbejdsliv folk har.
Jeg synes, det er godt, at der er den bevidsthed om, at det ikke er alle, der arbejder ligesom folketingsmedlemmer eller ligesom skolelærere eller ligesom ingeniører, men at folk arbejder på mange, mange forskellige måder.
Det er jo en af grundene til, at vi må have et system, som virker ens for alle, for ellers kan vi overhovedet ikke have systemer.
Så bliver vi i princippet nødt til at gå ned på enkeltpersonniveau, når det kommer dertil.
Jeg synes, det er rimeligt og fornuftigt, at vi får et system, som i højere grad behandler folk ens, og at vi også får et system, som i højere grad sørger for, at vi måske får en mere direkte diskussion af, hvad der er arbejdsgiverens ansvar, og af, om vores dagpengesystem skal have andre funktioner end det at sørge for, at folk får dagpenge, nemlig også at understøtte industrier forskellige steder i landet.
Og det er en god diskussion, en rigtig god diskussion, fordi jeg oplever, at alle Folketingets partier er meget optagede af, hvordan hele det her land kan være befolket, og hvordan vi kan sørge for en industriel udvikling og en erhvervsudvikling alle steder i landet, sådan at der er vækst rundtomkring.
Så lad os tage den diskussion, men lad os ikke tage den under dække af et forslag om supplerende dagpenge, fordi det skal bruges til at opnå nogle andre mål.
Så lad os tage den direkte og up front, og lad os få den der, for det tror jeg vil give en meget bedre debat, end at vi sådan diskuterer det med de supplerende dagpenge som et dække over en diskussion, som egentlig handler om, hvordan det her samfund skal hænge sammen, sådan at der bliver vækst og erhvervsmuligheder over det hele.
Jens Vibjerg (V), 2008-06-03:
Nu kender jeg jo hr. Eigil Andersen som en mand, der normalt møder velforberedt op, og derfor undrer det mig, at hr. Eigil Andersen her fra Folketingets talerstol kan sige, at den gruppe, vi snakker om her, alle sammen er mennesker, der søger fuldtidsjob.
Undersøgelsen viser jo helt klart, at 20 pct. overhovedet ikke vil have et fuldtidsjob, og at 30 pct. ikke søger fuldtidsjob.
Så der er i hvert fald alene derfor grund til at gøre noget.
Når vi nu bevarer systemet med de supplerende dagpenge, som vi gør, er det netop for at sikre de områder, som hr. Eigil Andersen påpeger som problemfelter, nemlig hvis der mangler råvarer i fiskeindustrien, hvis vejret er imod bygningsarbejde, eller hvad der nu måtte være, fordi man jo stadig væk kan få supplerende dagpenge i 30 uger ud af 104 uger.
Det må da siges at være et meget flot tilbud.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-03:
Kan fru Margrethe Vestager bekræfte, at jeg i dag ikke har brugt ét eneste tal, som ministeren ikke har oplyst Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg om?
Jeg har forholdt sig til fakta, jeg har stillet de kritiske spørgsmål, som jeg havde ønsket Det Radikale Venstre havde stillet i forligskredsen, inden man sagde ja.
Det er det, og det er fair nok.
Kan den radikale ordfører ikke også lige bekræfte, at den nye gruppe, man har taget med, er dem, der intet opsigelsesvarsel har i dag?
Jeg har givet et eksempel med fiskerpigerne.
De er ansat på fuld tid, 37 timer, men arbejdsgiverne har ret til at sende dem hjem, for sådan er deres overenskomst.
Så kan man sige, at arbejdsgiverne udnytter dagpengesystemet, eller hvad man nu vil sige, men kan det ikke bare lige blive bekræftet, at det er sådan, det er?
Det er en helt ny gruppe, der aldrig før har været omfattet af varighedsbegrænsningen.
Så synes jeg, at hvis man siger, at der er tale om misbrug, eller at tingene kan gøres anderledes, skal man sige helt præcist til de arbejdsgivere, at de gør det forkert, og at de skal gøre det sådan og sådan.
Jeg ser bare ikke nogen anvisning på det.
Jeg ser lovforslaget som et ensidigt forslag, der er rettet mod en række grupper.
Ministeren har selv oplyst, at hvis ordningen bliver indført, vil den ramme så og så mange mennesker.
Bevares, jeg håber da, man kan ændre adfærd, men det vil jeg da se, før jeg tror det.
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-03:
Nu synes jeg ikke, det er blandt Det Radikale Venstres hovedopgaver at få regeringen til at opfylde løfter, som den selv har udstedt, selv har syntes var en god idé og selv har skaffet sig flertal for at opfylde.
Det kan vi så kritisere alt efter temperament, men som jeg ser det, er det i hvert fald ikke vores opgave at få regeringen til at gøre noget, som vi måske synes er mindre klogt.
Vi synes faktisk, det er klogt at se på, hvordan vores dagpengesystem fungerer.
Det er en god idé at gøre det, specielt i perioder hvor arbejdsmarkedet har brug for, at så mange som muligt er i beskæftigelse.
Det er grundtonen.
Jeg forstår det, hvis hr. Bjarne Laustsen har et udestående med regeringen, for det er hr. Bjarne Laustsens opgave at få regeringen til at gøre det, den siger den vil gøre.
Men det må hr. Bjarne Laustsen jo selv om.
Desuden er det sådan, at når vi har været optaget af, at det her bliver overvåget, er det jo bl.a. inspireret af hr. Bjarne Laustsen.
Vi synes nemlig, at rigtig mange af de svar, som er blevet givet i den her periode, viser, at der er to virkeligheder.
Der er hr. Bjarne Laustsens virkelighed, hvor tusindvis og atter tusindvis af mennesker vil blive ramt af onde tanker og gerninger, og så er der en anden virkelighed, som viser, at lovforslaget her kan bidrage til, at der kommer flere i arbejdsstyrken og dermed generelt øger vores muligheder for at få tingene til at hænge sammen.
Nu ser vi, hvad der sker, og så er det jo hr. Bjarne Laustsens ret at tiltage sig håneretten, hvis hr. Bjarne Laustsen får ret, og så må vi jo tage den derfra.
Jens Vibjerg (V), 2008-06-03:
Det med yderkantområderne er da en sandhed med modifikationer, for vi har tal for, at man mangler arbejdskraft over hele landet.
Det må handle om, at vi har et velfungerende dagpengesystem, hvor man, hvis man bliver ledig, har muligheden for at gå på dagpenge.
Vi bibeholder systemet med de supplerende dagpenge, så man kan også tilgodese de brancher, hvor det kan være råvaremangel eller vejrliget, alle de der ting, der bevirker, at der sker hjemsendelse.
Vi bibeholder alle de gode ting, men fjerner det, der er uhensigtsmæssigt.
Det må hr. Bjarne Laustsen da give mig ret i.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-03:
Ja, hvis nu hr. Jens Vibjerg vil fortælle, hvad det er, der er uhensigtsmæssigt.
Er det uhensigtsmæssigt, at vi har en fiskeindustri, hvor der er piger, der har arbejdet i 35 år, som står til rådighed mere end nogen andre i dette land, eller pigerne på Bornholm, der har haft ikke bare et til to job, men fire til fem job, og som kører rundt på Bornholm for at skaffe timer nok?
Så har vi nogle, der har nogle få timer, bare der er 1 eller 2 timer i en uge, er der ledighed i den uge, og når man har haft 30 sådanne timer, kan man ikke få understøttelse mere.
Det er det, der er problemet.
Det, hr. Jens Vibjerg vil sørge for, er, at der kommer 900 flere fuldtidsledige, og mange af de seniorer, der måske godt kunne arbejde et år eller to efterfølgende, vil selvfølgelig vælge at gå ud af arbejdsmarkedet og gå på efterløn.
Når der nogle steder bliver sagt, at der er mangel på arbejdskraft, er det jo bare et problem, at den ligning ikke altid går op med, hvad det er for en type af arbejdskraft, man mangler.
Det er specialiseret arbejdskraft, man mangler.
Hvis man gør det, at man tager fiskepigerne fra Skagen - det er 61 mennesker, der bliver ramt på Læsø, det ved jeg helt præcis, og mange af dem arbejder i fiskeindustrien - så ved jeg ikke, hvor mange kommunaldirektører man mangler, der kun én derovre.
Bent Bøgsted (DF), 2008-06-03:
Jeg er nødt til at spørge hr. Bjarne Laustsen om det her med virksomhedernes planlægning.
Tror hr. Bjarne Laustsen slet ikke på, at virksomhederne kan planlægge bedre, end de gør i dag, så vi kan få en hel del af forbruget af de supplerende dagpenge bragt ned?
Det virker, som om hr. Bjarne Laustsen siger, at arbejdsgiverne slet ikke kan planlægge anderledes, end de gør.
Man kunne tage et eksempel fra fiskeindustrien, hvor nogle af dem, der arbejder i fiskeindustrien, har 4 timer på en uge.
Jeg kunne godt forestille mig, at arbejdsgiveren for nemheds skyld bare kalder hele arbejdsstyrken ind, og så får de måske 4 timer hver.
Det er et spørgsmål om at planlægge, for de uger, hvor de går hjemme hele ugen, er der jo ikke tale om supplerende dagpenge, og der kunne man jo godt forestille sig, at man kunne begrænse forbruget af de supplerende dagpenge.
Det virker, som om hr. Bjarne Laustsen har låst sig fast på, at der overhovedet ikke er nogen muligheder for arbejdsgiverne for at ændre noget som helst, og at de ikke kan planlægge bedre, mens vi tror på, at arbejdsgiverne godt kan planlægge bedre.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-03:
Mange af de arbejdsgivere, vi har hørt fra, siger, at der er to muligheder.
Enten kan de outsource produktionen, sende den til Polen eller Kina eller et andet sted, eller de kan tage udenlandsk arbejdskraft ind.
Det er de to muligheder, der er.
De ved, at den udenlandske arbejdskraft ofte arbejder selv de steder, hvor der er gode løn- og arbejdsforhold, og så betaler de minimalt i skat.
Er det det, man vil?
Hr. Bent Bøgsted har selv set, at ministeren på det her har svaret, at der bliver 900 flere fuldtidsledige.
Ministeren siger altså, at der bliver flere fuldtidsledige, og jeg håber selvfølgelig ikke, at det så bliver i Nordjylland.
Jeg kan frygte, at der bliver flere, men det er en diskussion, vi kan tage senere.
Jeg tror jo på, at arbejdsgiverne godt kan planlægge, og vi har jo også set gennem årene, at de er blevet bedre til det, og den udvikling skal fortsætte.
Men spørgsmålet her er, hvem vi skal ramme.
Er det arbejdsgiveren?
Lønmodtageren kan jo ikke selv vælge.
Han kan jo ikke sige, at han vil være her til kl. 16.
Og derfor handler det om, hvem det her lovforslag rammer.
Det rammer primært lønmodtagerne, selv om det gode sigte, der måske kan være i det, handler om, at man vil ramme arbejdsgiverne.
Men så skal man jo bare indføre nogle flere G-dage, er det ikke rigtigt?
Kan hr. Bent Bøgsted ikke bekræfte, at der ikke er et eneste incitament for arbejdsgiveren i det her lovforslag til eksempelvis i fiskeindustrien at oprette flere fuldtidsjob?
For der er stadig væk et loft på 16 G-dage, og dem reserverer mange arbejdsgivere allerede i januar måned - færdig med det.
Man har halve G-dage osv.
Vi kører aldeles ikke en skræmmekampagne, vi siger bare, at hvis det her lovforslag allerede var vedtaget, trådt i kraft og havde været gældende, kender man systemet godt nok til at svare på - og det har ministeren også gjort - hvor mange der ville have fået understøttelse med supplerende dagpenge i 30 uger bagud.
Det er der 22.000 mennesker, der ville have fået.
Det ved hr. Bent Bøgsted udmærket, og han ved også udmærket, at det er de godt og vel 16.000 af dem, der er kvinder.
Han ved også udmærket, at 5.000 af dem er i Nordjylland.
Jeg ved også udmærket, at det her ikke er noget, hr. Bent Bøgsted har fundet på.
Jeg siger bare, at vi nu prøver at komme med et ændringsforslag i morgen, der går ud på, at ministeren får en bemyndigelse til at fritage de grupper her.
Det må da være en gave som sendt fra himlen.
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-03:
I Det Radikale Venstre er vi glade for den proces, der har været i arbejdet med forslaget om ændring af reglerne for supplerende dagpenge.
Det arbejde, som har været gjort, burde efterhånden have gjort det meget klart, at den ændring, som gennemføres, gennemføres med omhu og under overvågning.
Det, som ændres med lovforslaget, er for det første, at tidsbegrænsningen fremover også omfatter dem, som er ansat uden opsigelsesvarsel - jeg tror, de fleste vil synes, det er rimeligt nok, at man ikke kan gå på supplerende dagpenge altid - og for det andet at tidsbegrænsningens varighed ændres, så den fremover bliver 30 uger inden for 104 uger.
Det er klart, at det kan man altid diskutere, men vi er glade for, at det i forhandlingerne lykkedes at få flere uger med, end regeringen foreslog, og fik varigheden op på 30 uger.
De to ændringer vil efter al den diskussion, de i øvrigt har givet anledning til, blive fulgt endog særdeles tæt.
Den opfølgning, der er tale om, omfatter jo antallet af personer, der modtager supplerende dagpenge, hvor mange der ophører med at modtage supplerende dagpenge, samt hvor mange der bliver fuldt ledige.
Jeg tror egentlig ikke, beskæftigelsesministeren er mistænkt for at nære stor ømhed, men det er vel nærmest det, vi må sige der er tale om her.
Inden for en lang række udspecificerede kategorier vil lovforslaget blive fulgt op med henblik på at se, om folk bliver uhensigtsmæssigt ramt i forhold til det, som er sigtet med forslaget, nemlig at skabe mere arbejdskraft.
Det er jo i bund og grund det, der er grunden til, at Det Radikale Venstre kan gå ind for tankegangen, for er der noget, vi mangler i Danmark, er det mennesker til at gøre et stykke arbejde.
Uanset hvad vi har foran os, lavkonjunktur eller hvordan vurderingerne af den kommende vækst ellers er, er der jo det ved det, at vi ikke bliver yngre, selv om væksten bliver mindre, end den er i dag.
Det kunne man måske nok ønske sig, men det er jo stadig væk sådan, at under lavkonjunktur ønsker folk at gå velfortjent og ordentligt på pension, og derfor er der brug for, at flere vil gøre lidt mere.
Det er i det lys, vi ser forslaget her, selv om vi gerne havde ført reformarbejdet endnu videre.
Vi vil gerne se på, om vi kunne få en anden dagpengemodel med en kortere dagpengeperiode og en højere dagpengesats, og om vi kunne få en skattereform, som i højere grad belønnede dem, som arbejder, og sørgede for, at de, der forurener, måske tænkte sig om en ekstra gang.
Vi synes, at den opfølgning, som er aftalt med ministeren og i forligskredsen og er afspejlet i betænkningsbidraget, er lavet med meget, meget stor omhu af forligspartierne.
Vi støtter forslaget og stemmer for det, når det kommer til tredje behandling.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-03:
Man kan komme langt i politik, hvis det handler om at begrænse skaderne, men jeg havde hellere set, at Det Radikale Venstre havde tonet rent flag og havde sagt, at de ikke vil være med til det her, før nogle af de ganske udmærkede politikker, som Det Radikale Venstre har, er på plads.
Nu har man valgt at tage et delelement.
Jeg tror, at også De Radikale har set, at beskæftigelsesministeren og statsministeren har sagt, at man ikke rører ved dagpengene, men det gør man så alligevel.
Så siger De Radikale, at i forhold til varighedsbegrænsningen i optjeningsperioden har man fået indrømmelser, og at man vil overvåge det her.
Det tror jeg gerne, men hvad er det så, der helt præcist skal ske, for at man vil gribe ind igen, hvis forslaget får de negative konsekvenser for yderområderne og for kvinderne i lavtlønsjobbene?
Hvad er det præcist for en negativ udvikling, der skal til, for at Det Radikale Venstre vil sige til regeringen, at det her ikke duer, og at det er en ommer?