runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2009-12-18:
Jeg kan fortsætte der, hvor hr. Niels Helveg Petersen sluttede, nemlig med at sige, at det, vi behandler i dag, med al sandsynlighed ikke har nogen som helst effekt for miljøet – for miljøet i vores byer, for miljøet i de store gader.
Det er et rent skatteforslag, og det er opmuntrende, at man dog har indrømmet, at når vi kommer til miljødelen på et senere tidspunkt, skal det være miljøet, der er i højsædet, i stedet for at det er skattedelen, der er i højsædet.
Men derfor vil jeg bede om, at ministeren, når han nu om lidt tager ordet for at svare på de indlæg, der har været i debatten, så åbent erkender, at det her er et skatteforslag.
Det er et skatteforslag, der skal gøre, at det hul, man har skabt i statskassen via ufinansierede skattereformer, ikke bliver større, end det allerede er.
Det er ikke ret meget, det lapper på, men det lapper lidt. Kunne vi så ikke bare få den erkendelse, at det er en lille – der er blevet til en mindre – lap på det hul, regeringen har skabt i statskassen, og som gør, at vi står over for 95 mia. kr. i underskud næste år?
Man fastholder det her forslag, selv om man jo indirekte erkender, at det ikke har nogen effekt for miljøet, fordi man skriver, at når vi »i enighed« – og tak for det – skal til at tage stilling til miljøet, skal der nogle andre ting på bordet end det, der ligger her.
Det er opmuntrende for fremtiden, men kan vi få den indrømmelse fra ministeren af, at det her ikke drejer sig om andet end skat – intet som helst andet end skat?
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-12-18:
For det første: Vi havde egentlig vedtaget et lovforslag i foråret, L 205.
Det lovforslag kunne ikke få virkning, for man havde ikke fået notificeret Europa-Kommissionen i tide.
Det er selvfølgelig noget rod, noget sjuskeri, det burde ikke være sket, men det skete.
Det er den første mærkværdighed ved forslaget.
For det andet: Det andet mærkværdige er, at da man oprindelig fremsatte forslaget om at pålægge ældre dieselbiler en afgift på 1.000 kr. om året, regnede man med et stort provenu.
Så vidt jeg husker, var det 350 mio. kr. om året, og de skulle jo gå til at finansiere skattereformen.
Lovforslaget er fremsat i sammenhæng med, at vi i øvrigt gennemførte skattereformen.
Der er en indre sammenhæng her.
Regeringen mener, at nu vil ingen betale den der 1.000-kr.-afgift, for man vil skynde sig hen og få påsat et åbent partikelfilter.
Det tvivler jeg meget på.
Jeg tror slet ikke på, at der vil blive det run på åbne partikelfiltre, som regeringen nu skønner.
Og når regeringen nu skønner, at alle vil få påsat filtre, falder provenuet jo drastisk med 250 eller 275 mio. kr., og så er der altså ikke det bidrag til finansieringen af skattereformen, man hidtil har antaget.
Der er kvalificeret tvivl om, hvorledes disse åbne filtre virker.
Der er betydelig strid om det, og den internationale debat om disse åbne filtre viser, at der virkelig er kvalificeret tvivl.
Så ikke nok med, at regeringen nu regner med, at alle går hen og sætter åbne filtre på, men der er stor tvivl om, hvad den reelle miljøvirkning er af disse åbne filtre.
Der er altså tre mærkværdigheder i en: sjusk i forbindelse med, at man ikke fik notificeret Kommissionen, stor usikkerhed og tvivl om, hvilket provenu det her giver, og stor tvivl og usikkerhed om, hvilken miljømæssig virkning der er af dette forslag.
Alt i alt, Det Radikale Venstre kan bestemt ikke medvirke til dette forslag, og jeg er altså oprigtig bange for, at vi her står med en moderne udgave af en stænklapsag, hvor man påfører folk skat.
Det har ingen virkning på miljøet – og det er sådan set en trist historie.
Der er en ting, jeg gerne vil fremhæve her til sidst, og det er, at Skatteudvalget i betænkningen konstaterer, at der med vedtagelsen af loven ikke er taget stilling til, hvilke partikelfiltre der skal påmonteres varebiler i de kommende miljøzoner.
Dette besluttes først i forbindelse med udmøntningen af lovgivningen om miljøzonerne.
Den frygt, der har været undervejs, om, at det her kom til at sætte standarden for, hvorledes man skulle færdes i skærpede miljøzoner, er taget af bordet, og Folketinget vil kunne møde det problem med ren tavle.
Det er et fremskridt i forhold til den behandling af sagen, vi havde tidligere, og det vil jeg da gerne kvittere for.
Klaus Hækkerup (S), 2009-12-18:
Jeg synes, at ministerens indlæg for mit vedkommende kalder på to bemærkninger.
Den ene er, at ministeren påstår, at vi bruger forkerte oplysninger om virkningsgraderne for åbne og lukkede partikelfiltre.
Der vil jeg bare sige, at jeg baserer mig på de svar, ministeren har givet.
Jeg sagde i min ordførertale, at de åbne partikelfiltre har en meget ringe effekt på mellem 30 og 40 pct. reduktion af partikeludledningen.
Det fremgår af svaret på spørgsmål 12.
Jeg sagde også, at de lukkede partikelfiltre fjerner mindst 80 pct. og ofte op til 95 pct. af partiklerne, og det fremgår af svar på spørgsmål 17.
Men det var bemærkningen om luftforureningen i København, der egentlig kaldte mig på talerstolen.
Jeg er enig med skatteministeren.
Lad os glæde os over, at luftforureningen er faldet, og lad os også mødes i et fælles håb om, at den bliver ved med at falde.
For hvad er det, der er sket?
Der er sket det, at man har lagt en ny belægning på H.C. Andersens Boulevard, hvor man måler forureningen.
I den periode, der har været vejarbejde, har der selvfølgelig kørt færre biler, og når der kører færre biler, forurenes der selvfølgelig mindre.
Så hvis regeringens politik for at fremme et bedre miljø er, at vi skal til at asfaltere alle vejene i Danmark, så vi kan forhindre bilerne i at køre på dem, er det en helt ny indgangsvinkel til den her debat.
Jesper Petersen (SF), 2009-12-18:
Sagkundskaben i Danmark, der ved noget om, hvilke filtre der virker, og hvordan de virker, bliver også ved med at henholde sig til nogle undersøgelser, nogle test, der er lavet af et kørselsmønster, som ikke har noget at gøre med det, der gælder for varebilerne inde i de store byer.
Det ved regeringen godt, men den vælger alligevel at henholde sig til nogle andre test, for så passer det ind i krammet.
Det holder bare ikke en meter.
I forhold til provenuet siger skatteministeren, at folk i stor stil vil vælge at eftermontere filtre.
Skatteministeren mener, at det ikke bare vil ske i stor stil, alle, som har en dieselbil, der vil kunne leve i 8 år mere, vil faktisk eftermontere filtre, og de vil gøre det næste år. Straks efter at vi havde holdt et samråd, der blev optaget på video, lå der en mail i min indbakke fra en borger, der skrev, at hans værksted anbefaler folk ikke at montere filtre.
Det er der mange værksteder, der gør.
Alle de journalister på aviser, hvor man har været ude at spørge om sagen, skriver, at folk siger, at de ikke vil gøre det.
225.000 vil montere et filter, siger skatteministeren, og det må jo skyldes en tro på, at alle, der har en dieselbil, der er mere end 8 år gammel, lige har 6.000 kr. til rådighed næste år, som de vil bruge på at montere et partikelfilter.
Altså, fordi de 6-8 år ud i fremtiden har en gevinst på et par hundrede kroner, vil de alle vælge at bruge 6.000 kr. næste år.
Selv om de er blevet fyret, selv om deres hus' værdi rasler ned, vil de alle gå ud at bruge 6.000 kr. på det.
Det holder ikke.
Det står der sort på hvidt.
Og jeg har to tilbud, inden vi slutter debatten.
Det ene er at komme over med en ny kopi af skatteforslaget, som ministeren kan læse ordentligt, inden han giver sig til at udtale sig om det.
Det andet tilbud er at indgå det væddemål om provenuberegningerne, som ministeren endnu ikke har turdet indgå, nemlig at de ikke kommer til holder en meter.
Jeg kommer gerne over og giver kolde juleøl til Skatteministeriets medarbejdere på det her område om et år fra nu, hvis de her provenuberegninger holder.
Ellers vil jeg have en kasse gratis øl af skatteministeren.
Tør skatteministeren tage imod det tilbud?
Klaus Hækkerup (S), 2009-12-18:
Allerførst har jeg en kommentar til spørgsmålet om køb af nye biler.
Det fremgår af svar på spørgsmål 2, at det i hvert fald med hensyn til en af de biler, der markedsføres, koster 4.000 kr. mere end at købe en ny bil påmonteret partikelfilter, samtidig med at bilen kun kører 18,2 km/l.
Hvis borgeren køber bilen uden partikelfilter, vil den køre 19,2 km/l – og det vil sige, at den vil forurene mere.
Incitamentet til at anskaffe en bil med partikelfilter, når man køber ny bil, er ikkeeksisterende ved en afgift på 1.000 kr. Så synes jeg, at den anden fejl, som skatteministeren begår i det her, er, at han siger, at den mest effektive måde at påvirke adfærden på er ved at indføre en afgift.
Skudt forbi!
Hvis man gennemførte det, opfyldtes den skjulte målsætning med det her forslag, nemlig at kradse penge ind fra uskyldige borgere, overhovedet ikke, men det ville være effektivt for miljøet.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-12-18:
Jeg vil gerne prøve at komme med en servicemeddelelse til alle de folketingsmedlemmer, der ikke rigtig har fulgt detaljerne i den her partikelfiltersag.
Vi vil her vedtage et lovforslag, hvor provenuet er ukendt og usikkert.
Det svinger mellem 350 mio. kr. om året og 75 mio. kr. om året, og det er jo dog noget.
For det første afhænger den nemlig af, hvor mange bilejere, der i dag kører i dieselbiler, der vil påmontere et åbent partikelfilter; det er der ingen der kan skønne fornuftigt over, og det viser provenuberegningerne jo også.
Og for det andet ved vi ikke, hvilken faktisk virkning det vil have på selve miljøet at påmontere, eftermontere, åbne partikelfiltre.
Det eneste, der er sikkert, er, at man påfører ejere af dieselbiler en udgift enten til at eftermontere et måske virkningsløst åbent filter eller til at betale 1.000 kr. ekstra om året i afgift.
Det eneste, der er sikkert ved det her lovforslag, er, at ejere af dieselbiler – 350.000 dieselbiler – bliver påført en ekstra afgift, uden at vi kender provenuet, uden at vi kender miljøvirkningen.
Det er sådan set i al korthed, hvad den her sag drejer sig om.
Så den er bag al teknikken i virkeligheden ret enkel.
Klaus Hækkerup (S), 2009-12-18:
Tak for det, formand.
Det er spørgsmålet om størrelsen på den afgift, der nu indføres.
1.000 kr. om året for eksisterende biler, der ikke har partikelfilter på.
For eftermontering af et åbent partikelfilter vil det koste mellem 4.000 kr. og 8.000 kr. om året.
Det vil sige, man jo så skal regne med at have bilen tilstrækkelig længe til, at det kan betale sig at betale de 1.000 kr. i stedet for at få eftermonteret et åbent partikelfilter.
Hvis det skulle være den rigtige løsning, skulle det jo være et lukket partikelfilter.
Skatteministeriet har oplyst, at det koster 15.000 kr.
Det vil sige, at det altså skal kunne betale sig at betale det, man sparer, for at afholde udgiften.
Og det her viser jo bare, at der overhovedet ikke er noget incitament med en beløbsstørrelse på 1.000 kr. til at skifte eller til at få påmonteret et partikelfilter.
Men det, jeg ville sige noget om, var sådan set mere skatteministerens forargelse over, hvordan det vil være med Socialdemokratiet og SF, nemlig at det bare er nye skatter hele tiden.
Så er det, at skatteministerens dobbeltmoral træder ind.
Når regeringen foreslår en afgift på 1.000 kr., er det bare så godt, og når Socialdemokratiet og SF kommer og siger, at den måske skulle være lidt større for overhovedet at have en virkning på miljøet, så er det bare så forfærdeligt, så er det så slemt for befolkningen, så er det bare nye skatter, der vælter ned over befolkningen.
Men en skat er vel en skat, vil jeg sige til skatteministeren.
Lad mig bare for god ordens skyld erindre om – som den tidligere statsminister sagde – at skatterne under Nyrupregeringen i gennemsnit blev sat op en gang om måneden.
Under den her regering, under den borgerlige regering, fra 2001 til 2009, altså i løbet af 89 måneder, er skatterne sat op 150 gange.
Det er næsten to gange om måneden.
Hallo, er det her socialdemokratisk propaganda, er det sådan noget, de fæle røde fyre kommer og siger?
Næh, det fremgår af svar af 14. maj 2009 på spørgsmål 344.
Det er Skatteministeriets egne oplysninger; det er dem, der sætter skatterne op i tide og utide.
Og det hjælper ikke, at skatteministeren står heroppe og prøver at holde et andet foredrag, for det er simpelt hen ikke i overensstemmelse med sandheden.
Kristian Jensen (V), 2009-12-18:
Jeg synes egentlig, at det havde været rarere at vente, til vi har set rapporten, men når jeg tager det ind i debatten, er det, fordi hele grundlaget for det her lovforslag jo er, at vi gerne vil gøre noget ved luftforureningen, også selv om den glædeligvis er lavere, end vi regnede med, da vi startede.
Men jeg må sige til hr. Klaus Hækkerup, hvis jeg skal gå ind i diskussionen om, hvorfor vi har en lavere luftforurening, vil jeg nu mene, at det er et glimrende eksempel på, at man også med ny teknik og andet, f.eks. at stille krav, kan få en lavere luftforurening.
De initiativer, som regeringen har taget til at sænke registreringsafgiften, og for at flere biler fra starten af har et fabriksmonteret partikelfilter, vil naturligvis give en effekt over tid, og det er den effekt, som vi bl.a. ser i København.
Jeg noterer mig så, at Socialdemokratiet her har et nyt forslag til en højere afgift, som ligger ud over det fælles S-SF-skatteforslag, der blev lagt frem.
Vi hørte ved lanceringen, at nu kom der ikke flere afgifter, at det var alt, hvad der overhovedet ville komme – det er det her og intet andet – men nu begynder det så at pible frem med nye afgifter og nye afgiftsforhøjelser.
Og jeg vil komme med den spådom, at det ikke bliver sidste gang, at jeg må drage den konklusion.
Klaus Hækkerup (S), 2009-12-18:
Nu var det ikke mig, der startede med at inddrage luftforureningen i København i den her debat.
Lad os så vente, til vi ser den rapport, som kommer, og så kan vi diskutere det videre i forbindelse med partikelfiltrene.
Skatteministeren mener så, at vi i oppositionen drager en forkert konklusion om brugen af partikelfiltre.
Det er ikke, fordi ministeren sådan set bestrider, at de åbne filtre har en meget ringe effekt, og at de lukkede filtre er dem, der virkelig kunne nedsætte forureningen, men hvis man tager forudsætningen for regeringens afgift på 1.000 kr. om året og tager monteringsprisen for henholdsvis åbne og lukkede filtre, er der ingen, som med den monteringspris, der er på lukkede filtre, har nogen tilskyndelse til at bruge dem.
Det er jeg helt enig i.
Det er også derfor, at vi slet ikke får den formindskelse af forureningen, som vi burde have, og det er også derfor, at vi har skrevet i vores betænkningsbidrag, at vi forbeholder os ret til at sætte afgiften på de 1.000 kr. op, så det her forslag i stedet for at skaffe penge til statskassen, bliver et forslag, der virkelig effektivt formindsker forureningen.
Kristian Jensen (V), 2009-12-18:
Jeg mener, at Socialdemokraterne træffer en forkert konklusion.
Jeg tror, at der er bred enighed om, at åbne partikelfiltre, når man kigger på spørgsmål 17, har en virkningsgrad fra 30 pct. til 56 pct., hvorimod de lukkede har en virkningsgrad på op imod 90 pct.
Det kan godt være, at der er en procentberegning hist og her, der er lidt anderledes i nogle af undersøgelserne, men nogenlunde i det lag, cirka en tredjedel og ca. 90 pct.
Det, der er forskellen, er, at man ikke får nogen særlig stor udbredelse med kravet om de lukkede partikelfiltre.
Der vil ikke være særlig mange af de eksisterende dieselbiler, der allerede er ude på vejene, der vil eftermontere et lukket partikelfilter.
Det vil de med det åbne, og dermed får vi en større udbredelse, og derved får vi en bedre miljøeffekt.
Hvad angår årsagerne til faldet i luftforureningen i København, afventer jeg – som forhåbentlig også andre – Miljøministeriets redegørelse, inden jeg træffer mine konklusioner på, hvorfor luftforureningen er faldet.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-12:
Det sidste spørgsmål her fra den radikale ordfører kan jeg ikke svare helt nøjagtigt på; der ville jeg meget gerne have, at jeg kunne svare på det under udvalgsbehandlingen – altså den forskel, der ville være, hvis det var en fugl, som kom ned fra himlen og så blev fanget med net, eller det var en fugl i opdræt.
Det vil jeg gerne svare på under udvalgsbehandlingen, så jeg giver et rigtigt svar.
Per Clausen (EL), 2010-01-12:
Jeg skal starte med at rose justitsministeren for, at han går grundigt og seriøst ind i den her sag; man kunne ønske sig, at den grundighed og seriøsitet bredte sig til andre ministre i regeringen, når det f.eks. handlede om flygtningebørns vilkår i Danmark.
Men det skal jo ikke komme justitsministeren til skade, at han tager den her sag alvorligt, selv om andre ministre i regeringen tager andre vel lige så alvorlige problemer meget lemfældigt.
Det, jeg så til gengæld vil spørge justitsministeren om, er: Hvori består tvivlen i den her sag?
Hvad er det, der skal undersøges i EU?
Er ministeren i tvivl om, at plukning af fjer fra levende fugle giver unødvendige lidelser for disse fugle?
Det har justitsministeren jo ikke været i tvivl om tidligere, for han var jo helt enig i, at det ville være forbudt i Danmark.
Så hvad er forklaringen på, at man i EU er nødt til at igangsætte en undersøgelse for at finde ud af, om der er tale om unødvendig lidelse, som påføres fuglene?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-12:
Nu skal man jo ikke sådan skride til lovgivning eller sanktioner på baggrund af en tv-udsendelse, men det er jo årsagen til, at vi også diskuterer det her i dag, og derfor må man jo godt kommentere en sådan tv-udsendelse.
Den viser jo, at der er smerte forbundet med det.
Nu er jeg jo blot lægmand, og derfor må det jo være saglig rigtigt, at der er folk, der undersøger det her, og derfor er spørgsmålet altså: Er det plukning af fjer fra levende gæs, eller er det, som man bl.a. jo også antyder i Ungarn, såkaldt høst af modne fjer, som er tilladt.
I det sidste tilfælde kan det jo altså være, at høsten af fjer foregår i den periode, hvor gæssene fælder, og hvor fjerdunene er løse i forvejen og kan fjernes uden smerte for gæssene.
Derfor synes jeg, det er rigtigt, at man får undersøgt det til bunds og så kommer med nogle konklusioner på baggrund af det.
Det har jeg ikke grundlag for at tro at man i EU spekulerer i.
For det, der ligesom også nuancerer det, er, at hvis man spørger de ungarske myndigheder, siger den ungarske veterinærdirektør til EU-Kommissionen – sådan, som jeg i hvert fald har fået det fortalt – at Ungarn ikke tillader de metoder til plukning af fjer, som blev vist i den omtalte dokumentarudsendelse, og som jo er forbundet med smerte for gæssene.
Det er jo ligesom en nuance, som skal med, hvis man i Ungarn siger, at man ikke bruger de metoder, og at de er ulovlige i Ungarn.
Det er derfor, det er vigtigt lige at få boret ud, hvad der er op og ned, hvad der er lovligt, og hvad der ikke er lovligt.
Michael Aastrup Jensen (V), 2010-01-12:
Der er ingen tvivl om, at dyrevelfærd er en vigtig del af det danske værdisæt, og at vi også internationalt skal arbejde for at fremme disse værdier.
Der er heller ingen tvivl om, at vi var mange, der blev meget forarget over dokumentaren i DR tilbage i august sidste år om dette område.
Dyrevelfærd kan dog ikke ses ude af kontekst, især når det som her er dyrevelfærd uden for Danmarks grænser, der er tale om.
Da det er handelspolitiske sanktioner, der bliver foreslået, er vi nødt til at tage hensyn til, at handelspolitik af gode grunde i høj grad reguleres internationalt.
Som justitsministeren nævnte, er regulering af varehandel med tredjelande noget, der hører under EU’s kompetence, hvilket som udgangspunkt betyder, at Danmark ikke på egen hånd kan regulere handelen i Kina.
Også bestemmelser i WTO-reglerne taler imod et nationalt dansk importforbud, da handelshindringer som udgangspunkt ikke er tilladt.
Teoretisk set kan det godt lade sig gøre at indføre nationale restriktioner trods disse regler, men dette kan kun ske, hvis en lang række EU- og WTO-betingelser er opfyldt, og som ministeren understregede for kort tid siden, opfylder vi dem næppe.
I og med at importen af fjer og dun fra Kina udgør en meget lille del af Danmarks samlede import af dun og fjer og at vi alligevel næppe ville kunne gøre nogen større forskel for dyrene i Kina ad denne vej, forventes det, at det vil være så godt som umuligt at få et sådant forbud formuleret og godkendt af EU og WTO, for slet ikke er tale om vanskelighederne ved at håndhæve det i praksis.
Dermed kan vi i Venstre kun give ministeren ret i, at en eventuel regulering af import af fjer og dun fra Kina skal ske i EU-regi eller på internationalt niveau.
Også når det kommer til import af dun fra Ungarn og Polen, mener vi, at eventuelle restriktioner skal diskuteres i EU-regi, såfremt Kommissionens igangværende undersøgelse viser, at der reelt finder ulovlig plukning sted.
Derfor kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-01-12:
Den tolkning, som i hvert fald jeg kan drage ud af det, er, at EU i den her sammenhæng er vigtigere for Venstre end dyrevelfærd.
Er det det, jeg skal tolke ud af det her?
Michael Aastrup Jensen (V), 2010-01-12:
Nej, det skal Dansk Folkepartis ordfører ikke tolke ud af det her.
Nu er jeg jo også tidligere dyrevelfærdsordfører – men det ved ordføreren måske ikke – så jeg har skam arbejdet med dyrevelfærd før.
Nu er det sådan, at sagen hører til i Europaudvalgets regi, så derfor har vi taget hånd om den.
Men må jeg ikke have lov til at slå fast, som jeg også gjorde i indledningen af min tale, at alle os, der så dokumentarudsendelsen, jo er enige i, at det, vi så, var fuldstændig skræmmende billeder, og derfor skal der selvfølgelig også tages hånd om det internationalt.
For det er nu engang sådan, at vi er med i både EU og WTO, og derfor er vi også nødt til at håndhæve de regler, der findes i de to organisationer.
Per Clausen (EL), 2010-01-12:
Jeg vil bare gentage mit spørgsmål
: Er justitsministeren eller nogen af de eksperter her i Danmark, som beskæftiger sig med de her spørgsmål, i tvivl om, at det, der sker i de pågældende lande, er udtryk for, at fuglene mishandles?
Jeg synes ærlig talt, at det godt kunne få en til at få den tanke, at når EU som reaktion på det her igangsætter en undersøgelse, er det ikke så meget, fordi man i tvivl, som at man vil have tiden til at gå, og det synes jeg faktisk er ret kedeligt.
For hvis det er det, der er tale om, så kunne der jo være meget fornuft i, at man fra dansk side valgte at sige: Det vil vi ikke vente på, det vil vi ikke finde os i, så gennemfører vi et importforbud for at sætte lidt skub i den her proces.
Lone Dybkjær (RV), 2010-01-12:
Det, der undrer mig, er jo langsommeligheden i det her, altså hvorfor man ikke kan gå sådan lidt mere direkte til værks.
Det er jo ikke sådan, at det er ti lande, det er to lande, som ensidigt har den opfattelse, at det ikke påfører dyrene smerte.
Det er sådan set det, der undrer mig, altså at Kommissionen ikke er gået hårdere til værks, og at man ikke tidligere har prøvet at sætte noget mere alvorligt ind mod det her.
Så vil jeg godt spørge om en anden ting.
Nu har man vel ikke så mange gæs i fri dressur, om jeg så må sige, altså løbende rundt, men man har dog fugle, og ville man da, hvis det nu var nogle fugle, der fløj omkring, og som man plukkede, have nogle midler i EU til at gøre noget ved det, eller gælder det udelukkende dyr, som man holder i forbindelse med landbrugsformål?