Inger Støjberg (V), 2016-02-10:
Regeringen er meget optaget af, at vi i Danmark skal kunne tiltrække dygtige studerende og arbejdstagere.
Vi ønsker et Danmark for dem, der kan og vil.
Det er helt klart for regeringen, at udenlandske studerende, der får en dansk uddannelse, har et stort potentiale til at bidrage til vækst og velfærd igennem beskæftigelse ved danske virksomheder.
Udenlandske studerende kan bidrage med en ny viden på udenlandske markeder og kultur, som bl.a. hjælper med at styrke de danske eksportmuligheder. I en tid hvor virksomheder begynder at opleve en stigende mangel på kvalificeret arbejdskraft, er det af stor værdi for vores virksomheder, at de har adgang til at rekruttere veluddannede udlændinge, der allerede kender til den danske kultur.
Danmark skal være et attraktivt land for dygtige udenlandske studerende, der kommer hertil.
Forespørgslen i dag har sit udspring i nogle konkrete sager, der har været meget omtalt i pressen.
Det er Styrelsen for International Rekruttering og Integration, der træffer afgørelsen i første instans i sager om opholdstilladelse med henblik på uddannelse, herunder også inddragelsessager.
Styrelsens afgørelse kan påklages til Udlændingenævnet, som er et uafhængigt, sagkyndigt domstolslignende organ, hvis afgørelser er endelige inden for det administrative system.
Jeg har dermed som minister ikke mulighed for at omtale og udtale mig om konkrete sager.
Derfor kommer jeg heller ikke i dag til at udtale mig om styrelsens afgørelse i de konkrete sager, der har givet anledning til dagens forespørgselsdebat.
Når det er sagt, vil jeg sige, at jeg naturligvis er åben over for en generel drøftelse om, om reglerne for inddragelse af studieopholdstilladelser bør være mere smidige.
De nuværende regler er, som de er, fordi i 2010 var der et politisk flertal, der ønskede at slå hårdt ned på studerende, der arbejdede ulovligt.
Her 5 år senere, hvor der er et politisk ønske om at se på reglerne, er jeg selvfølgelig klar til det.
Regeringen er derfor indstillet på at komme med et udspil til at ændre reglerne for inddragelse af studieopholdstilladelser, så de bliver mere smidige.
Udlændinge skal overholde de betingelser, der er for deres opholdstilladelse, og vi skal sikre, at udenlandske studerende er i Danmark for at studere og ikke for at arbejde.
En smidiggørelse af reglerne kan ske på flere måder, der hver især har både fordele og ulemper indbygget i sig, og jeg vil rigtig gerne sikre en løsning, der også har en reel balance.
Med andre ord skal vi tænke os rigtig godt om i den her sag.
Selv om det ikke er muligt for mig at kommentere de konkrete sager om udenlandske studerende, der har arbejdet ulovligt, vil jeg gerne bemærke, at man kan se i medierne, at de afgørelser, der har været fremme i medierne den seneste tid, bygger på nogle overtrædelser af lidt ældre dato.
Siden 2015 er antallet af timer, man som udenlandsk studerende må arbejde ved siden af sit studie, blevet hævet fra de tidligere 15 timer til 20 timer om ugen.
Ligeledes er opgørelsen ændret fra at være ugentlig til at være et månedligt gennemsnit.
Med andre ord er rammerne omkring lovligt arbejde ved siden af studierne for udenlandske studerende allerede blevet mere fleksible.
Som sagt er jeg også villig til at ændre reglerne for inddragelse.
Hvis jeg vender mig mod den nuværende lovgivning og praksis, er baggrunden for den timebegrænsede arbejdstilladelse, at udenlandske studerende skal opholde sig i Danmark med det primære formål at studere.
Samtidig har den udenlandske studerende adgang til at supplere sine midler til selvforsørgelse med et deltidsjob, fuldstændig ligesom danske studerende har.
Reglerne om inddragelse af studieopholdstilladelse blev som nævnt senest ændret i 2010.
Det politiske ønske udsprang bl.a. af en konkret kontrolindsats i forhold til studerende på Københavns vestegn, hvor 214 udenlandske studerende blev sigtet for ulovligt arbejde.
Politisagerne blev typisk afsluttet med en mindre bødestraf.
Det nuværende Udlændingeservice gennemgik samtlige sager, og resultatet blev, at der ud af 162 tilfælde, hvor udenlandske studieopholdstilladelser stadig var gældende, kun var grundlag for at inddrage tilladelserne grundet manglende studieaktivitet i 17 tilfælde.
I de resterende sager kunne studieopholdstilladelserne ikke inddrages.
På daværende tidspunkt var der ikke hjemmel til at inddrage en studieopholdstilladelse, hvis den udenlandske studerende havde fået en bøde for ulovligt arbejde og samtidig var studieaktiv.
Med lovgivningen i 2010 blev reglerne ændret.
Der blev indført en hjemmel til at inddrage studieopholdstilladelsen, hvis den studerende havde arbejdet ulovligt.
Inddragelsen ville i praksis normalt ske i sager, hvor udlændingen har fået en bøde for ulovligt arbejde.
Udenlandske studerende får typisk en sådan bøde på baggrund af en politianmeldelse, som Styrelsen for International Rekruttering og Integration indgiver.
En inddragelse kan dog efter reglerne ske allerede, hvis den udenlandske studerende over for Styrelsen for International Rekruttering og Integration har erkendt at have arbejdet ulovligt.
Udlændingenævnet har på sin hjemmeside offentliggjort anonymiserede afgørelser om henholdsvis inddragelse eller afslag på forlængelse af studieopholdstilladelser.
Udgangspunktet for nævnets praksis er, at en udenlandsk studerendes opholdstilladelse kan inddrages, hvis den studerende har arbejdet i strid med arbejdstilladelsen.
Afslutningsvis vil jeg gerne understrege, at jeg er af den klare holdning, at vi skal sørge for at finde en balance i reglerne, som dels tager hensyn til den udenlandske studerende, dels tager højde for hensynet om, at det skal sikres, at den udenlandske studerende primært er
her for at studere og ikke for at arbejde. Jeg vil dog gerne gentage, at regeringen er indstillet på at komme med et udspil til at ændre på reglerne for inddragelse af studieopholdstilladelser, så de bliver mere smidige. Forhandling