runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Dohn (EL), 2014-11-13:
Så enkelt er det.
Man behøver strengt taget ikke at nedsætte nogen kommission for at vide det.
At man afklarer nogle ting, vil jo på den anden side altid være godt.
Men der er også ting, der er så selvindlysende, at man kan sige, at det altså ikke er nødvendigt.
Karina Adsbøl (DF), 2014-11-13:
Citatet lyder: Det er vanskeligt at se, hvad konsekvenserne vil blive ved en fjernelse af maksimalprisen.
Hvad vil det f.eks. betyde for andre boligformer i området?
Det er svært at vurdere, hvilken betydning det vil få for de enkelte andelsboligforeninger, første køber osv.
Flere af eksperterne udtaler sig om det her, men ordføreren er simpelt hen så bedrevidende og mener, at han kan spå om konsekvenserne og fordelene ved det.
Lars Dohn (EL), 2014-11-13:
Nej, jeg er kun vidende.
Ny viden er aldrig af det onde, og en afklaring af det vil vel heller ikke være dårlig, men jeg går ud fra, at når spørgeren har stillet spørgsmål til ministeren, vil ministeren svare, og så kan vi vel tage udgangspunkt i det.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-13:
Det er jo en god idé, før man stifter en andelsboligforening, at have styr på budgetterne og også at have budgetter for alternative finansieringsforslag.
Det er sikkert også en god idé, at der er flere af lejerne, som er enige om at stifte andelsboligforeningen, end en tredjedel.
Men tænk, hvor skulle vi have meget lovgivning, hvis vi skulle have lovgivning om alt, hvad der var godt.
Det havde jo ingen ende.
Jeg har da en forventning om, at der oven på de eksempler, der har været på dårligt drevne andelsboligforeninger og dårlig økonomi i andelsboligforeninger, har sat sig en erkendelse hos mennesker, der gerne vil stifte nye andelsboligforeninger, om, at der skal være styr på flere ting, end andre dårligt drevne andelsboligforeninger har haft tidligere.
Det synes jeg sådan set ikke vi behøver at lovgive om her fra Folketinget.
Og jeg synes sådan set heller ikke, at det er os, der skal bestemme, om der skal være budgetforslag for hvert et finansieringsforslag eller kun for halvdelen eller kun for de bedste tre, eller hvad man måtte have.
Jeg er bange for, at det her bare fører til unødigt bureaukrati ude i de nye andelsboligforeninger.
Jeg er også bange for, at andelsboligforeninger, der udmærket ville kunne fungere med 50 pct. af lejerne som andelsbolighavere, ikke kan stiftes det nu, fordi man her fra Folketinget siger, at det skal være 60 pct. Med den begrundelse, at vi ikke behøver at lovgive om alt, der er fornuftig adfærd i det her samfund – i hvert fald ikke så længe, at folks ufornuft kun går ud over dem selv – så kan vi godt have tillid til, at de fleste vil opføre sig fornuftigt, fordi det ellers ville gå ud over dem selv.
Derfor bakker vi ikke op om yderligere regulering af andelsboliger her.
Eigil Andersen (SF), 2014-11-13:
Det er jo ikke rigtigt, at man bare er sig selv i en andelsboligforening.
Man binder sin økonomiske skæbne sammen med alle de andre andelshavere, og derfor er man jo ikke frit stillet.
Den her lovgivning sigter jo på, at man vil beskytte den enkelte andelshaver, den enkelte beboer, den enkelte familie mod grimme overraskelser.
Når så Liberal Alliance er imod den beskyttelse – man skal altså stadig væk kunne drive folk ud i nogle helt urimelige ting, uden at sagen er ordentligt belyst økonomisk – skal man så forstå det sådan, at Liberal Alliance generelt er imod enhver form for forbrugerbeskyttelse?
Er man f.eks. også imod, at der er lovgivning om, at der ikke må komme farlige stoffer i madvarer?
Er man imod et krav om varedeklarationer på de varer, vi køber i butikkerne?
For der kan man jo også sige, og det er jeg spændt på at høre om Liberal Alliance også mener, at den form for forbrugerbeskyttelse også skal fjernes.
Lars Dohn (EL), 2014-11-13:
Tak for et rigtig dejlig klart svar på, hvad der sker, hvis man slipper andelskronen fri.
Det er et logisk, men klart svar.
Jeg tror, at ministeren i sit svar kom til at forveksle andelen af almene boliger i København med andelen af andelsboligforeninger.
Der er faktisk 32 pct. andelsboligforeninger i København, og det forværrer jo sådan set den situation, der vil opstå, hvis man slipper andelsboligprisen fri.
Så kunne vi komme ud over den diskussion, og så havde de borgerlige ikke det argument, at der bliver givet penge under bordet, og at man derfor skal slippe prisen fri.
Carsten Hansen (S), 2014-11-13:
Med hensyn til procenter kan man jo altid spørge: Hvor mange procent?
Og procenten af hvad?
Men mine oplysninger lige p.t. lyder på, at der er tale om 19 pct. af den samlede boligmasse i København.
Hr. Lars Dohns tal er måske beregnet i forhold til antal lejligheder, det tør jeg ikke sige.
Men lad os vende tilbage til det.
Det er i hvert fald lige omkring de 20 pct. og måske over 20 pct. Men det er ganske mange boliger i København, der er andelsboliger.
I forhold til det der med at sige if it ain't broken, why fix it: Hvis der ikke er nogen indikationer på, at der er en masse penge under bordet, hvorfor skal vi så gøre en masse ved det?
Men lad os da kigge på, om det er tilfældet.
Ud fra de tilbagemeldinger, jeg har fået bare fra mit ministerium, tyder det ikke på, at der er en masse sorte penge under bordet.
Jeg kan i hvert fald ikke på stående fod komme i tanke om nogen eksempler på det, men jeg er da villig til at gå ind i en dialog om det, hvis det skulle vise sig at være et problem.
Astrid Krag (S), 2014-11-13:
Det er jo en helt rigtig karakteristik af området.
Det er et meget reguleret område, og jeg vil sige, at man jo kan vælge at gøre flere forskellige ting som reaktion på det her.
Man kan jo vælge at køre længere tid i de biler, man ellers ville have frikørt og så have solgt videre, hvis det ellers er en del af forudsætningen for f.eks. et udbud, man har vundet, eller hvad det konkret er, at Liberal Alliances ordfører spørger ind til.
Man kan også vælge at købe en billigere bil, hvis det er det, der skal til, for at de forudsætninger, man har lagt ind i et udbud eller et regnskab, eller hvad det kan være, hænger sammen.
Så jeg mener sådan set, at man har handlemuligheder i forhold til det, Liberal Alliances ordfører spørger til.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-13:
De ting, som fru Astrid Krag foreslår, er noget, som enhver vognmand allerede kan gøre i dag, og hvis det var rigtigt, at det var så simpelt at minimere sine omkostninger, så ville enhver vognmand eller i hvert fald mange nok gøre det i dag for så på den måde at få et større overskud.
Når de ikke gør det i dag, er det måske, fordi det ikke er så ligetil, som fru Astrid Krag forestiller sig.
Summa summarum bliver der i hvert fald større omkostninger forbundet med at være hyrevognsvognmand med det nye forslag, og jeg vil høre fru Astrid Krag, om de større omkostninger må pålægges forbrugerne, der kører med taxaerne.
Astrid Krag (S), 2014-11-13:
Jeg vil sige, at vi jo så kan have en længere filosofisk snak om, hvorfor man agerer, som man gør.
Jeg tror da, at det, at man kan frikøre bilerne, har en del at skulle sige, i forhold til hvad det er for nogle biler, man vælger at indkøbe i taxabranchen.
Det kan vi altid tage en snak om over en kop kaffe.
Men på den måde tror jeg at tingene hænger sammen den vej rundt, hvorimod jeg kan høre, at hr. Ole Birk Olesen vil skabe en sammenhæng, der går den anden vej rundt.
En af reaktionerne kan være at hæve priserne, men det er klart, at der jo er nogle grænser for det, for det er et reguleret marked på den måde, det er.
Så siger jeg bare, at der jo er to andre alternativer her.
Det kan være, at man ikke udskifter bilerne så hyppigt.
Det tror jeg vil være en logisk reaktion på, at man ikke længere kan frikøre bilerne.
Det kan også være, at man vælger at udskifte lige så hyppigt, men så udskifte til en mindre luksuriøs model.
Begge de ting synes jeg sådan set kan være helt fine.
Jeg vil stadig være tryg ved at sætte mig ind i en taxa alle steder i landet, også efter det her lovforslag.
Karl H. Bornhøft (SF), 2014-11-13:
Jeg skal på vegne af vores ordfører sige følgende: Forslaget her tager jo først og fremmest udgangspunkt i en forhøjelse af momsfradraget for hotelovernatninger for danske og udenlandske virksomheder, så det bliver billigere at bo på hotel i Danmark, altså en konkurrenceforbedring for erhvervet.
Danmark er et land, som rent faktisk har meget at byde på for turister, danske såvel som udenlandske, og lovforslaget vil gøre det mere attraktivt at bruge penge i Danmark.
Det er en forbedring, som vil kunne mærkes i alle landets egne, og som vil være med til at skabe flere jobs.
Det vil ikke mindst efter vores opfattelse komme mange af landets yderområder til gavn.
De vil få bedre mulighed for at udnytte potentialet for turisme, ikke mindst i de dele af landet, hvor vi har naturskønne områder, som kan tiltrække både almindelige turister og flere møde- og konferencegæster.
Derudover indeholder lovforslaget også en harmonisering af afgifterne på taxiområdet.
Sigtet med lovforslaget er at skabe en fair konkurrence og et mere effektivt erhverv med en bedre service.
Afskaffelsen af registreringsafgiften for taxier, limousiner og sygetransportbiler vil skabe lige vilkår for alle typer erhvervskøretøjer, der bruges til persontransport.
Det drejer sig bl.a. om afskaffelse af frikørselsordningen, hvor vi fjerner en uhensigtsmæssig støtte af branchen.
Ordningen har givet et for stort incitament til at købe – efter vores opfattelse – for store biler i luksusklassen og køre mere i stedet for at fokusere på klima- og miljøvenlig kørsel.
Begge de initiativer, der tales om her, er jo som bekendt en del af vækstpakken fra juni.
Frank Aaen (EL), 2014-11-13:
Enhedslisten er med på en væsentlig del af vækstpakken, herunder det, vi behandler i dag.
Vi synes, det er en god idé at give den her lempelse af momsen af hensyn til udviklingen ikke mindst i de områder af Danmark, hvor det økonomisk set går dårligst, og hvor man på den måde har mulighed for at få et lillebitte boost i økonomien.
Det støtter vi.
Vi har i årevis – for døve ører, vil jeg sige – i Folketinget foreslået, at man skulle afskaffe frikørselsmuligheden for taxaer.
Det kommer nu med i den her lov, og det støtter vi selvfølgelig også.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-13:
Det er bare, fordi jeg sådan er nysgerrig.
Hvis Enhedslistens synes, det er en god idé at indføre fuld momsafløftning for virksomheders køb af hotelydelser, hvorfor har Enhedslisten så ikke stemt for det alle de gange i Folketingssalen, hvor vi andre har fremsat beslutningsforslag om det samme?
Man fordyrer det for vognmændene at drive vognmandsvirksomhed inden for hyrevognsbranchen.
I den her situation har vi at gøre med et erhverv, der er hårdt reguleret, også med maksimalpriser for, hvor meget de må tage.
Er det Socialdemokraternes opfattelse, at det nu er sådan, at man skal tillade, at taxameterprisen stiger, i erkendelse af at omkostningerne for vognmændene er steget?
Frank Aaen (EL), 2014-11-13:
Det kommer an på, hvilken sammenhæng det har været i gennem tiderne, men vi har faktisk tidligere i skatteforhandlingerne ovre i Skatteministeriet støttet, at man gjorde det her, og den støtte, vi i sin tid gav ovre i Skatteministeriet, selv om aftalen ikke blev gennemført, giver vi stadig, så nu gennemfører vi det.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-11-13:
Vækst er afgørende for det danske samfund, og væksten er jo betinget af, at man giver erhvervslivet nogle fornuftige rammevilkår, at man prioriterer vækst og arbejdsudbud.
Derfor er det jo en smule beskæmmende, at vi står og taler om en aftale, som skulle skabe vækst, og som vi indgik før sommerferien, på en dag, hvor der er indgået en finanslovsaftale, som mindsker arbejdsudbuddet med 1.000 personer – som mindsker arbejdsudbuddet i en situation, hvor der er brug for mere produktivitet, hvor der er brug for et større arbejdsudbud, og hvor der er brug for fokus på produktivitet og innovation i det danske samfund.
Så indgår regeringen en aftale med SF og Enhedslisten, som trækker i den stik modsatte retning.
Det er beskæmmende for folkestyret, det er beskæmmende for demokratiet.
Det synes jeg er relevant at nævne, i forbindelse med at vi jo diskuterer en vækstaftale, som vi indgik med regeringen før sommerferien, og som har til formål at give vækst i erhvervslivet med forskellige tiltag, som vi bakker op om, f.eks. afgifts- og skattelettelser – en ganske fornuftig lille pakke, som for størstedelens vedkommende trækker i en rigtig retning.
To af elementerne er jo nævnt her i dag i forslaget, som vi diskuterer.
Den ene del er en sag, som Det Konservative Folkeparti sammen med andre gode partier har kæmpet en brav kamp for igennem mange år, i regering og uden for regering, nemlig fuld fradragsret af momsen for hotelovernatninger.
Det er en sag, som betyder rigtig meget for turismeerhvervet, rigtig meget for vores konkurrencedygtighed i forhold til andre lande på det her område, og jeg er helt sikker på, at det vil være med til at give et boost, et skub til turismeindustrien i Danmark, så man i hvert fald kan konkurrere på lige fod med hensyn til den del, som handler om momsen.
I forvejen er Danmark et højomkostningsland, men momsen betyder selvfølgelig noget.
Det er et rigtig godt forslag, og det er godt, at vi kunne blive enige med regeringen om det, og mange partier står bag det.
Der var mange elementer, der vejede for og imod, frem og tilbage, men vi har i forhold til den samlede effekt af vækstpakken, som vi indgik med regeringen sammen med Venstre og Dansk Folkeparti for en dels vedkommende og også SF, vurderet, at det her er til gavn for dansk erhvervsliv, og det giver netto mere produktivitet og vækst og flere arbejdspladser i det danske samfund.
Så vi kan godt støtte lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-13:
Hvis en vognmand her i foråret 2014 har indgået en 3-årig kontrakt med en kommune om levering af kørsel, så er det ministerens påstand, at den 3-årige kontrakts rentabilitet eller overskud for vognmanden er fuldstændig upåvirket af det her, selv om ministeren samtidig siger, at lovforslaget vil fjerne det, som ministeren kalder et skattesubsidie, fra vognmanden.
Det hænger jo ikke sammen.
Hvis man fjerner et subsidie, et skattesubsidie, til drift af vognmandsvirksomhed, går det selvfølgelig ud over rentabiliteten af de kontrakter, der rækker 3 år eller rækker mere end 2 år ud i fremtiden efter lovforslagets gennemførelse.
Det siger sig selv.
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-13:
Jamen jeg kender ikke længden af aftaler og kontrakter i taxaerhvervet, ud over at jeg selvfølgelig godt ved, at der er nogle kontrakter, der bestemt har en kortere aftaletid end det, som hr. Ole Birk Olesen nævnte.
Men det er for mig at se også klart, at det optimale naturligvis havde været, om hele regeringens forslag på det her område var gået igennem; det er jo indlysende.
Det kunne jeg så konstatere at Liberal Alliance i hvert fald ikke har haft en interesse i at være med til at påvirke, altså sådan at man også på det her område kunne have sagt, at der ligesom både var sure og søde ting, der havde været med, altså den liberalisering, der i øvrigt kunne have været gennemført på området.
Det er ikke sket, men det ændrer jo ikke på det faktum, at de kontrakter, som indgås på kortere sigt – hvor jeg kan forstå at der ofte også indgås kontrakter af kortere varighed, bl.a. på grund af brændstofpriser og andet – i hvert fald ikke påvirkes.
Men det er jo ikke anderledes, end at vi i den optimale af alle verdener selvfølgelig gerne havde set, at hele regeringens forslag var blevet gennemført.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-13:
Altså, vi kunne godt bakke op om liberaliseringsdelen; det havde vi ingen problemer med.
Vi har problemer med det her.
Men der er altså en erkendelse af, at hvis man har langvarige kontrakter – 2-årige, 3-årige kontrakter – så bliver de påvirket af den her lovændring, som gør, at det er mindre profitabelt med de kontrakter, og det sker for vognmanden så desværre så med en form for tilbagevirkende kraft.
Ministeren sagde, at det her på lang sigt nok vil betyde, at taxameterprisen stiger, og det er selvfølgelig godt for vognmanden, hvis det vil ske, hvis kommunerne er åbne over for, at det kan ske, men for forbrugerne er det jo ærgerligt.
Men ministeren går altså ind i det her, vel vidende at gamle fru Hansen og andre, der ikke har råd til egen bil, kommer til at betale mere for at køre i taxa.
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-13:
I sidste ende må man jo sige, at var man gået et skridt videre, som regeringen også lagde op til i sit udgangspunkt, så havde man selvfølgelig kunnet få en modvirkning af nogle af de her effekter, det er der ikke nogen tvivl om.
Det var ikke muligt for regeringen at skaffe opbakning til det.
Man tog rent faktisk ikke medansvar for det her – man er jo ikke en del af aftalen.
Lars Dohn (EL), 2014-11-13:
Tak for tilsagnet.
Nogle gange kan det også nytte noget at diskutere – det er jo en rar oplevelse.
Og så vil jeg, her, hvor vi nærmer os en højtid, sætte en hel kasse julesmåkager på, at andelsboligernes andel af det samlede antal boliger i København er 32 pct., men det må vi lade komme an på en prøve.
Carsten Hansen (S), 2014-11-13:
Da hr. Lars Dohn nævnte noget om en kasse, tænkte jeg, det var noget, vi kunne ordne ved julemødet i Boligudvalget, men lad det nu være – vi kigger på procenterne og vender tilbage.
Karina Adsbøl (DF), 2014-11-13:
Nu må jeg hellere skære ud, hvad det er, Dansk Folkeparti efterlyser, for ministeren siger, at det er logik for burhøns.
Vi efterlyser simpelt hen bare, at andelsboligmarkedet bliver noget mere gennemsigtigt, og det er vi ikke ene om.
Derfor efterlyser han lovpligtige regnskabsstandarder, og han efterlyser også, at man får nogle konsekvensanalyser og nogle databaser.
Det er det, der mangler på området, og det er også det, Dansk Folkeparti efterlyser.
Carsten Hansen (S), 2014-11-13:
Vi har jo – og fru Karina Adsbøl har selv stemt for – i flere omgange behandlet andelsboligsektoren, så det nu bliver langt mere gennemskueligt for køberen at finde ud af, hvad det er for nogle finansieringsomkostninger, der ligger.
Vi indfører en trafiklysordning for alle nye lån.
Vi spørger til den tekniske standard: Skal faldstammerne skiftes, skal der nyt tag på osv., så den potentielle køber, der måtte være, kender til det.
Vi har taget fat i valuarvurderingen, som hr. Lars Dohn nævnte, og siger, at i 2 år efter en stiftelse kan man altså ikke komme med nye vurderinger og vurdere op og så på den baggrund belåne yderligere.
Købsprisen må være det, der er gældende de første 2 år.
Vi har nu med det her forslag sagt, at når man stifter, skal det være på et solidt økonomisk grundlag, og man skal kende til økonomien de næste 10 år, men også de næste 30 år.
Så jeg synes faktisk, vi har forsøgt at gennemføre meget af det, fru Karina Adsbøl siger om at have gennemsigtighed, at kende økonomien, at genoprette tilliden til andelsboligsektoren.
Karina Adsbøl (DF), 2014-11-13:
Nu citerer jeg igen, hvad de efterlyser: Vi mangler en database over de priser, andelsboliger bliver handlet til.
Det sker i dag på et lukket marked, og viden findes derfor kun inden for de enkelte foreninger.
Markedet er ikke effektivt, fordi folk ikke kan gennemskue, hvad de egentlige priser burde ligge på.
Og det er igen Tejs fra Andelsbasen.dk, der siger det.
Men der er ministeren så uenig.
Ministeren mener, at vi har en bred analyse på området og et gennemsigtigt marked, kan jeg forstå på det, ministeren siger.
Carsten Hansen (S), 2014-11-13:
Vi har gennemført en lang række ordninger, som gør, at almindelige mennesker kan have tillid til, at det er på et solidt grundlag, når de handler eller stifter.
Det har vi taget en lang række diskussioner om, og vi har gennemført en række lovforslag, og det her er det tredje trin i raketten, kan man sige.
Jeg vil opfordre fru Karina Adsbøl til at stille et skriftligt spørgsmål, og så vil jeg redegøre for, at vi faktisk er på vej til at få et bedre overblik over de her handler.
Louise Schack Elholm (V), 2014-11-13:
Det er jo enormt påfaldende, at det her er ministerens tredje eller fjerde lovforslag på andelsboligområdet, og det er altid sådan nogle små hjørner.
Det er slet ikke lovforslaget.
Ministeren bruger størstedelen af sin tale på at diskutere Venstres andelsboligoplæg.
Det er jo overhovedet ikke det, vi behandler i dag.
Men jeg synes, det kunne være en rigtig god idé med en bredere snak om hele andelsboligområdet.
Jeg mener, at vi har brug for at gennemgå hele andelsboligområdet og se på, hvordan vi kan forenkle lovgivningen, og det er jo ikke noget, ministeren har lagt op til.
Så jeg vil bare opfordre til, at ministeren i stedet for tager en generel debat om andelsboligområdet, hvis ministeren også, ligesom os andre, føler, at ministerens lovforslag er så relativt lille, og at det ikke behandler andelsboligområdet i det omfang, som det i virkeligheden burde have været behandlet i.
Astrid Krag (S), 2014-11-13:
Tak for det.
Lovforslaget her er jo som bekendt en del af vækstpakken fra juni måned, som stort set alle Folketingets partier har indgået en aftale om.
Som Venstres ordfører også lige var inde på, berører vi to områder med lovforslaget her, nemlig turismeerhvervet og taxierhvervet.
Det første først: Det danske turismeerhverv er i skarp konkurrence med andre EU-lande, hvor der er fuld fradragsret for hotelovernatninger.
Derfor foreslår vi, at momsfradraget for hotelovernatninger forhøjes, så danske og udenlandske virksomheder fra og med 2015 får fuld fradragsret for deres momsudgifter til hotelovernatninger i Danmark.
Det vil stille det danske turismeerhverv bedre i konkurrencen med de øvrige lande, og det vil gøre det lettere at tiltrække danske og udenlandske erhvervsfolk.
Forslaget kan forhåbentlig være med til at sætte lidt ekstra gang i turismeerhvervet, så der kan blive skabt flere arbejdspladser på det her område rundtomkring i landet.
Jeg kan da også se, at forslaget er blevet taget rigtig godt imod, når jeg kigger på høringssvarene.
Den anden del af forslaget handler jo om at harmonisere afgifterne på taxaområdet.
Det er jo med det for øje at sikre en mere fair konkurrence, at vi vil have den her harmonisering af afgifterne på taxaområdet, og derfor ønsker vi at afskaffe registreringsafgiften for taxaer, limousiner og sygetransport, så alle de biler, der falder inden for kategorien personbiler til erhvervsmæssig persontransport, bliver fritaget for registreringsafgiften.
Samtidig sker der så den ligestilling, at man ikke længere vil kunne frikøre taxaer.
På den måde vil der fremover blive betalt registreringsafgift, når taxaer bliver solgt videre.
Endelig vil de løbende afgifter på biler til offentlig servicetrafik blive omlagt, så alle kørselstyper bliver fritaget for vægt- og brændstofforbrugsafgift, og der bliver betalt dobbelt udligningsafgift for dieselbiler.
De her ændringer træder i kraft den 1. januar 2015, og det er måske værd at sige, også til Liberal Alliances ordfører, at det er klart, at taxaer indregistreret før denne dato jo fortsat vil kunne frikøres efter de gældende regler.
Alt i alt sikrer det her lovforslag mere fair konkurrence, og fra Socialdemokraternes side støtter vi forslaget.