runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-06-04:
Jo, jeg synes da ofte, man ser, at ting bliver taget op, fordi pressen har boret og gravet i noget.
Det er da et faktum, kan man sige, langt hen ad vejen.
Men vi lukker jo heller ikke fuldstændig ethundrede procent ned, vi mørklægger jo ikke Slotsholmen osv. ethundrede procent.
Det er jo simpelt hen ikke korrekt med den måde, som det er blevet fremstillet af rigtig mange på i den her debat.
Hvis det var tilfældet, at vi helt afskaffede offentlighedsloven, vi helt afskaffede muligheden for, at man kunne få aktindsigt, så var der for alvor et problem.
Jeg mener ikke, at de indskrænkelser, der ligger, er problematiske.
Man skal så også huske på, at der er rigtig mange udvidelser i samme omgang, som faktisk også gør, at man får endnu flere muligheder som borger, som journalist, eller hvem det nu måtte være, for at søge om aktindsigt.
Problemet er, at der også kan være behov for fortrolighed efterfølgende, især, tror jeg, i forhold til hensynet til et neutralt embedsværk.
Altså, en embedsmand kan heller ikke holde til, at der kommer noget frem efterfølgende, altså efter at et lovforslag f.eks. er fremsat.
Det er det helt klare hensyn, som ligger til grund for, at vi ikke kunne støtte de ændringsforslag, som blev stillet.
Det er da supergavnligt for mine vælgere, for alles vælgere i dette Ting, at man kan kommunikere, og at man kan gøre sin indflydelse gældende, ingen tvivl om det, og at man kan udveksle informationer osv.
Det er da supergældende for alle danske borgere, som har stemt på nogle i dette Ting.
Pia Adelsteen (DF), 2013-06-04:
Det håber jeg virkelig ordføreren kan uddybe.
Så det er af hensyn til embedsværket, at vi sidder og laver en lovgivning nu?
Jeg troede faktisk, at vi lavede lovgivning for befolkningen.
Nu vil jeg godt vide, hvor De Radikale er henne i det her.
Vi laver altså lovgivning nu af hensyn til embedsværket og ikke af hensyn til befolkningen?
Jeg troede rent faktisk, at vi er valgt af borgerne til at sidde herinde i Folketinget.
Jeg er ikke valgt af embedsfolket – ja, nogle stemmer jo nok på mig, skal man huske på.
Men det er altså borgerne, vi repræsenterer herinde; det er ikke embedsværket.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-06-04:
Vedrørende de to mest diskuterede paragraffer, § 24 og § 27, var der jo ikke nogen mindretalsindstilling fra et kritisk mindretal i det arbejde, som kommissionen lagde frem.
Og det kan man jo ikke tolke anderledes, end at de dengang var enige om, at det var sådan, det skulle være.
Men jeg har svært ved at tolke det anderledes, end at man faktisk var enige om det, der blev lagt frem i betænkningen dengang.
Pia Adelsteen (DF), 2013-06-04:
For alt andet lige kan ordføreren vel bekræfte, at der altså også var dissens i Offentlighedskommissionen vedrørende de tre famøse paragraffer, som vi konstant diskuterer; der var altså nogle punkter, som man ikke var enige om.
Og da lovforslaget blev fremsat, var der nogle punkter, som man tidligere havde været enige om, og hvor der lige pludselig kom nogle udtalelser fra nogle, der havde siddet i Offentlighedskommissionen.
De sagde: Hov, hov, det var altså ikke det her, vi mente!
Så jeg spørger sådan lidt igen.
For én ting er, at man sidder i 7 år og arbejder med hele det her meget komplekse område.
En anden ting er jo, at der altså ikke var total enighed i forbindelse med lige præcis de her tre paragraffer.
Så den politiske afvejning er, kan jeg forstå på SF's ordfører, altså gået på, at der hopper man på ministervognen, på embedsvognen, frem for på borgervognen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-06-04:
Det er selvfølgelig altid en politisk afvejning, når en kommission har fremlagt sit arbejde.
I det her tilfælde er jeg meget tryg ved det arbejde, der er fremlagt.
Vi har jo netop gjort den politiske afvejning, at der var behov for at stramme op for ministerbetjeningsreglen, fordi vi faktisk er optaget af, at der ikke er mere end højst nødvendigt, der skal undtages fra aktindsigt.
Det skal være meget præcist, vi vil gerne have, at det er snævert.
Derfor lavede vi nogle opstramninger i selve paragrafferne dér.
Og vi har også bebudet, at der kommer en evaluering.
Så jeg synes sådan set, at vi har taget nogle politiske standpunkter, som er forskellige fra dem, kommissionen har lagt frem.
Fru Pernille Skipper skal være hjertelig velkommen i SF.
Der er plads til flere.
Jamen regeringens politik er jo fremlagt her i Folketingssalen, og SF er en del af regeringen.
Vi står ved, at der er indgået en politisk aftale.
Pernille Skipper (EL), 2013-06-04:
Jeg skal endelig ikke blande mig i det nære forhold mellem fru Karina Lorentzen Dehnhardt og SF's medlemmer.
Jeg kan bekræfte, at jeg ikke har meldt mig ind, og det kommer heller ikke til at ske efter i dag, vil jeg afsløre.
Men der står jo i den her udtalelse, at det er SF's politik.
Hvordan skal vælgerne så forholde sig til, hvad der er SF's politik, hvis de landsmødevedtagelser, man har, ikke står til troende?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-06-04:
Jeg takker for interessen for SF's landsmøde.
Og den dag, fru Pernille Skipper bliver medlem af SF, så vil jeg med glæde forklare Pernille Skipper det.
Jeg synes, vi havde godt landsmøde, og jeg synes, at en af styrkerne i SF er, at vi faktisk kan håndtere en debat.
Har man kritik, så er det faktisk også muligt at få den vedtaget.
Med al ære og respekt for spørgsmålet vil jeg sige, at det er forhold, som angår SF og SF's medlemmer.
Jeg synes, der er gode ting i offentlighedsloven, og der er også ting, som er udfordringer.
Det er sådan set dem, som SF landsmøde adresserer.
Dem har jeg arbejdet med hele tiden, men regeringen er fortsat enig om offentlighedsloven.
Pia Adelsteen (DF), 2013-06-04:
Alt andet lige må formanden for SF jo også have vidst det, da man var til landsmøde, at man står ved en politisk aftale.
Jeg vil spørge om noget helt andet, for fru Karina Lorentzen Dehnhardt sagde, at man egentlig fremsætter det her lovforslag på baggrund af kommissionens anbefalinger.
Mener fru Karina Lorentzen Dehnhardt, at man altid skal følge en kommissions anbefalinger?
Når jeg spørger sådan, er det sådan lidt det overordnede principielle, jeg spørger til.
For det kan da godt være, at der kommer anbefalinger – det er ikke altid, jeg følger dem, vil jeg skynde mig at sige, for jeg synes, at nogle af dem er noget møg – men det er vel ikke kun anbefalinger, vi laver love på baggrund af herinde.
Vi laver dem vel også for borgerne.
En af de styrker, der i hvert fald ligger i offentlighedsloven, er vel, at den skal sikre, at det formål, der er med loven, bliver overholdt.
Så jeg vil bare sådan lige høre, om det ligesom er sådan principielt, at det skal vi bare gøre.
Per Clausen (EL), 2013-06-04:
Der er bare en ting, jeg ikke forstår, og det er: Hvorfor mener SF, at det skal være sværere fremover at afsløre magtmisbrug?
SF's ordfører siger, at det stadig vil kunne lade sig gøre.
Jeg kan love SF's ordfører, at det stadig væk vil kunne lade sig gøre, også hvis SF-ministre gør sig skyldige i magtmisbrug, men hvorfor skal det være sværere?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-06-04:
Jeg tror, at fru Pia Adelsteen misforstår mig en smule.
Det, det handler om, er, at jeg gerne vil have et neutralt embedsværk, som tør mande sig op og sige til ministeren: Prøv at hør en gang, det her holder ikke af saglige og faglige argumenter.
Det tør en embedsmand ikke, hvis vedkommende bliver sat mellem pressen og ministeren, altså hvis det i pressen kommer frem, at embedsmanden har været illoyal over for ministeren.
Og det skal der tages hensyn til, både før et lovforslag bliver fremsat, og også efter et lovforslag bliver fremsat.
Det er da også i befolkningens interesse, at vi har et embedsværk, som er neutralt og går på tværs af regeringer, og som lige præcis kan holde fast i noget saglighed, sådan at når nogen løber helt løbsk i økonomisk uansvarlighed eller løber helt løbsk i forhold til retssikkerhed, ja, så er der nogen til at trække i bremsen.
Det synes jeg da virkelig er i befolkningens interesse.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-06-04:
Jeg synes jo ikke, det skal være sværere at afsløre magtmisbrug.
Min klare holdning er, at hvis der foregår noget, der bare ligner det, så skal det selvfølgelig frem.
Jeg vil bare gerne advare imod, at man siger, at der er bestemte måder, som det her kommer frem på.
Det tror jeg sådan set kan have rigtig mange veje.
Når vi nu laver en ny offentlighedslov, er det jo, fordi der sidder en kommission, som har lavet nogle fagligt begrundede argumenter for lovgivningen, og det er det, der er sagens kerne.
Loven er ikke lavet for at mørklægge processen.
Man kunne godt få det indtryk af debatten, men det er sådan set ikke det, der er lovens formål.
Per Clausen (EL), 2013-06-04:
Ja, det indtryk kunne man jo også få af de synspunkter, SF havde før valget, hvor SF jo mente, at den lov, som den daværende regering havde fremlagt, ville mørklægge tingene.
Jeg har det også sådan, at når en journalist ringer til mig og siger: Nu har jeg fået dokumentation for, at ministeren var informeret af Energistyrelsen om en ting, så er det faktisk afgørende for, at sagen ruller.
Det vil han jo ikke kunne gøre fremover, og hvad er fordelen for borgerne, for demokratiet ved, at man ikke kan hente den slags informationer fremadrettet gennem aktindsigt?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-06-04:
En af de rigtig gode ting ved den nye offentlighedslov er, at man sådan set kan tage på fisketur, man kan søge på et tema eller få aktindsigt i et tema, dvs. at man kan bede om alle dokumenter i forbindelse med solcelleloven, og så vil man hurtigt kunne komme ned i den her problemstilling.
Som jeg husker det, var der også en mail, som egentlig var undtaget fra aktindsigt, men hvor der var ekstraheret, dvs. at man skulle udlevere de faktiske oplysninger, hvor der lige præcis stod noget om – jeg kan ikke huske formuleringen – at loven kunne omgås.
Så der er mange ting, der ville blive nemmere i den her sag med den nye offentlighedslov.
Pernille Skipper (EL), 2013-06-04:
Jeg er ked af at sige det, men fru Karina Lorentzen Dehnhardt taler ligesom de øvrige ordførere udenom det spørgsmål, der bliver stillet i sagen om solcellerne.
Der snakkes ikke om en ekstern mail, der snakkes om en intern mail mellem Energistyrelsen og ministeriet, som justitsministeren i går bekræftede ville være undtaget fra aktindsigt.
Det er den, som hr. Per Clausen taler om, som er inkriminerende for ministeren, og som journalisten også brugte til at starte sagen, så jeg synes, det sådan set ville klæde alle ordførerne, hvis man holdt op med at tale uden om det.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge fru Karina Lorentzen Dehnhardt om, er, hvordan man har tænkt sig at forklare det her ved sit kommende landsmøde.
Jeg havde egentlig forventet, da SF's landsmøde vedtog, at de ville arbejde for at fjerne de dele af offentlighedsloven, som indskrænker demokratiet, og at det var SF's politik, at det så også ville være SF's politik, der ville blive ført ud her i Folketinget.
Hvordan har man tænkt sig at forklare det til sit bagland?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-06-11:
Jeg er absolut overbevist om, at det her forslag er et godt og fornuftigt virkemiddel i forhold til virksomhederne, og at de på energiomkostningerne er direkte konkurrenceudsatte.
Der ligger ikke i forslaget, at vi viger en tomme i forhold til målsætningen i vores klimapolitik, det vil sige, at den samlede CO2-udledning for Danmark sætter vi ikke nye mål for med dette.
Det er dog ultimativt i min optik og i Radikales optik at sige, at samtlige tiltag og forslag, man indfører, skal bidrage med en vej til løsning af problemet.
Vi er fuldstændig parate til at sige, at der i den her pakke er nogle ting, der peger i den modsatte retning, men på længere sigt fastholder vi selvfølgelig vores samlede klimamålsætning.
Per Clausen (EL), 2013-06-11:
Jeg vil bare spørge, om det er De Radikales ærlige opfattelse, at det er en god idé at give generelle lettelser i energiafgifter, sådan at det bliver billigere at bruge energi, og give generelle lettelser i afgiften på affald, sådan at det bliver billigere at forurene.
Er det rigtigt, at det er Det Radikale Venstres opfattelse, at det er en klog og miljømæssigt rigtig måde at føre erhvervspolitik på?
Kunne man ikke forestille sig andre metoder, hvor man førte penge tilbage til erhvervslivet og forbedrede erhvervslivets konkurrenceevne, men måske også satsede på at understøtte nogle processer, hvor man faktisk reducerer sit energiforbrug, i stedet for at give generelle lettelser i forhold til at bruge energi?
Thomas Jensen (S), 2013-06-11:
Nu er det jo svært, når man diskuterer med en Venstremand, at finde ud af, hvad der er en holdning, hvad der er et standpunkt.
Og det er også lidt svært at finde ud af, hvad et byrdestop er.
Jeg synes, og det er jeg også sikker på at virksomhedsejerne derude tager bestik af, at vi med netop det her lovforslag rydder op i mange af de byrder, som hr. Lars Løkke Rasmussen og hr. Torsten Schack Pedersen har pålagt danske virksomheder, danske produktionsvirksomheder, nemlig nogle administrative byrder med nogle afgifter.
Det vil simpelt hen betyde, nu hvor vi i den socialdemokratisk ledede regering går ind og fjerner dem – heldigvis med støtte fra Venstre, som er blevet klogere – at vores virksomheder vil få en bedre konkurrenceplacering i markedet, og vi har mulighed for, at de, når et opsving kommer, kan stige på det og få ansat nogle flere medarbejdere, så vi får flere danskere i arbejde.
Mikkel Dencker (DF), 2013-06-11:
Lovforslaget her er jo så, kan man sige, udmøntningen af vækstplanen, både den del, som regeringen har lavet med Dansk Folkeparti og V og K og Liberal Alliance, og den del af vækstplanen, som er lavet uden Dansk Folkeparti, på energiområdet.
Der er slet ingen tvivl om, at energiafgifter på erhvervslivet er et vigtigt konkurrenceparameter for danske virksomheders konkurrenceevne over for udenlandske virksomheder.
Der må man jo sige, at vi i Danmark har nogle høje energiafgifter, som jo alt andet lige er med til at svække danske virksomheders konkurrenceevne over for virksomheder fra andre lande.
Det er en problemstilling, som Dansk Folkeparti mange gange har påpeget er med til at udhule konkurrenceevnen, hæmme eksporten og flytte arbejdspladser ud af Danmark.
Derfor var det også en del af vores prioriteter, da vi gik ind til vækstplanforhandlingerne med regeringen, at få gjort noget ved energiafgifterne.
Og derfor vil jeg da også sige, at vi er glade for, at det som et af de elementer i den del af aftalen, som vi har indgået med regeringen, er kommet ind, at de afgiftslempelser på procesenergi, som allerede blev aftalt i forbindelse med energiaftalen i marts 2012, bliver fremrykket med »Vækstplan DK«-aftalen, vi har med regeringen, og med dette lovforslag bliver fremrykket til gavn for dansk erhvervsliv.
Så er der også en del andre elementer i lovforslaget, som ikke har noget med Dansk Folkepartis aftale med regeringen at gøre, men som alligevel også adresserer den problemstilling, som det er, at danske virksomheder har ulige konkurrencevilkår på grund af energiafgifterne.
Der er så en lang række elementer i lovforslaget, som sigter på at lempe energiafgifterne for danske virksomheder.
Det er såmænd nogle ganske positive elementer: Det er energiafgifterne på brændsel til proces; det er virksomhedernes betaling af energispareafgiften på elektricitet; og det er eldistributionsbidraget for virksomhederne, der bortfalder.
Så er der også nogle andre elementer vedrørende momsloven.
Jeg vil sige, at de elementer, som ikke er med i Dansk Folkepartis aftale med regeringen, men som regeringen har indgået aftale med andre partier om, er elementer, som Dansk Folkeparti godt selv kunne have fundet på.
Derfor generer det ikke os, at de elementer er med som vores del af »Vækstplan DK« i et lovforslag.
Så jeg skal sige, at vi godt kan støtte det her lovforslag, da det udmønter en aftale, vi selv er med i.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Jeg forstår godt, hvorfor Socialdemokraterne hellere vil bedømmes på resultater end sammenhæng i politikken.
Det forstår jeg godt, for der er et stykke vej fra den vækstplan, vi står med i dag, og til det, vi hørte i sidste valgkamp.
Men resultatet er betydelig bedre end det, man gik til valg på.
Det har vi kvitteret for fra Venstres side.
Når hr. Thomas Jensen siger, at det er vigtigt, at der skabes en sikkerhed og en tryghed, for at virksomhederne vil investere, fordi man finder det attraktivt, så forstår jeg ikke, hvorfor Socialdemokraterne ikke synes, at det var en god idé, at vi oven på den her vækstpakke lavede et byrdestop, så vi sagde: Fint, nu er rammebetingelserne klar, nu kommer vi ikke med nye byrder ovenpå; dansk erhvervsliv ved, at det er det her, de kan regne med; der kommer ikke nye byrder.
Men jeg kunne jo forstå, at det var helt umuligt for regeringen at komme med det tilsagn.
Mener hr. Thomas Jensen selv, at det så er med til at skabe tryghed, når regeringen ikke engang kan sige: O.k., nu tager vi et skridt i den rigtige retning, men vi vil ikke garantere, at vi ikke løber baglæns fra noget af det.
Thomas Jensen (S), 2013-06-11:
Det, de folk, der følger den her debat, må forholde sig til, er de resultater, den socialdemokratisk ledede regering skaber.
Vi har overtaget dansk økonomi efter hr. Lars Løkke Rasmussen.
Hr. Lars Løkke Rasmussen mente, at krisen var ovre, og at det hele nok skulle gå godt fremad.
Vi kan bare konstatere, da vi overtog magten i oktober 2011, at krisen langtfra var ovre.
Der kom også en eurozone 2-krise ind over, og vi har taget bestik af de udfordringer, der er, bl.a. at der er rigtig, rigtig mange danskere, der ikke bare er arbejdsløse, men også rigtig mange, der frygter at blive arbejdsløse, og mange erhvervsledere, som ikke er sikre på, hvis de investerer, at de kan få et ordentligt afkast af deres investering.
Hele hovedformålet med den her vækstplan er jo at give folk tilliden til fremtiden tilbage, sådan at man tror på, at der er et arbejde at få i morgen, så borgerne begynder at forbruge noget mere, og det sætter gang i økonomien, og sådan at erhvervslederne også tør investere noget mere.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-06-11:
Jeg skal i lighed med de tidligere talere varmt tilslutte mig forslaget, som vil betyde en mærkbar lettelse for mange virksomheder.
Jeg havde i går fornøjelsen af at besøge en virksomhed, der vil få en samlet forbedring af sit resultat i det kommende år på over ½ mio. kr. som følge af den her pakke.
Det er ikke meget i forhold til virksomhedens størrelse, men alligevel er det her et tiltag, der hjælper på den yderste marginal og dermed for virksomheder kan betyde forskellen på tilbagegang eller status quo eller forskellen på status quo og fremgang.
Personligt er jeg glad for, at vi får lempet elafgifterne for virksomhederne.
Jeg ved godt, at det her og nu betyder et lidt højere elforbrug og dermed en lidt højere CO2-udledning, men på længere sigt er vi med forslaget med til at sikre, at der er en øget elektrificering i Danmark og dermed afsætning for vindmøllestrømmen, der fra 2020 vil fylde stadig mere i nettet.
Så jeg synes også, at det peger fremad på en god måde.
Vi har, som det også er blevet anført, i forslaget lempet momskreditten.
Det vil også være til glæde og gavn for mange.
Denne vækstplan er et godt, stort skridt i den rigtige retning mod øget beskæftigelse i det private erhvervsliv.
Virksomhederne har taget godt imod det; vi er fra radikal side glade for at tage ansvar for dette.
Jeg er personligt ikke tvivl om, at den model, vi har valgt her, kommer til at virke.
Jeg har som sagt konkret besøgt en stribe virksomheder, der er konkurrenceudsatte bl.a. på den del af deres omkostninger, der skyldes energi, hvor man kan sige, at det nu snærer så meget hos dem, at de taber i konkurrencen på det.
Man kunne uden tvivl forestille sig mange andre måder at opnå det her på, men jeg synes, den valgte model er meget fin og fornuftig og i øvrigt logisk – også i retning af at øge elektrificeringen af samfundet.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-06-11:
Jeg kan bekræfte, at vi har lavet en energiaftale, som har som primært formål at gøre Danmark uafhængigt af fossile brændstoffer.
Mette Boye (SF), 2013-06-11:
Tak for ordet.
Dette forslag skal jo ses i sammenhæng med de øvrige forslag under vækstplanen, som vi diskuterer her i dag.
For at forbedre især små og mellemstore virksomheders konkurrenceevne foreslår regeringen, at særafgiften for elforbrug på under 15 mio. kWh, det såkaldte eldistributionsbidrag, bortfalder.
Samtidig indebærer forslaget en administrativ lettelse for virksomhederne, idet virksomhederne ikke længere skal beregne særafgift for elforbrug under 15 mio. kWh.
Med de foreslåede lempelser i afgifterne på energi reduceres virksomhedernes omkostning betragteligt allerede fra 2014.
Afgifterne på energi er komplicerede, og derfor fremgår det også af energiaftalen fra 2012, at behovet for justeringer af det eksisterende tilskuds- og afgiftssystem skal undersøges.
Men en sådan analyse tager tid, og derfor vil den først være færdig i 2014.
Det mener vi ikke virksomhederne skal vente på, for det er nemlig nu og her, virksomhederne har brug for at få reduceret omkostningerne og forbedret konkurrenceevnen.
Jeg har nogle få bemærkninger til de øvrige elementer i forslaget:
Regeringen foreslår også at afskaffe CO2-afgiften på elektricitet, den såkaldte energispareafgift, for erhverv.
Satsen for CO2-afgiften på elektricitet er i dag 6,5 øre pr. kilowatt-time.
Det her forslag vil forbedre erhvervenes konkurrenceevne ved at reducere afgiftsbelastningen på erhvervenes produktionsinput.
Som et led i energiaftalen indgår også lempelser i afgifterne på procesenergi.
Det er som en kompensation for, at afgifterne på energi til rumvarme og visse andre formål stiger som følge af forsyningssikkerhedsafgiften.
Lempelserne indfases gradvist, i takt med at afgifterne på rumvarme m.v. øges frem mod 2020.
Frem for at indfase lempelserne på procesenergi over en årrække fremrykkes lempelserne, så virksomhederne allerede i 2014 opnår den fulde lempelse.
Fremrykningen af afgiftslempelsen medfører en umiddelbar omkostningslettelse på 210 mio. kr. i 2014.
Det er værd at bemærke, at det især er de energiintensive virksomheder i fremstillingserhvervene, som vil få gavn af denne lempelse.
Dermed bliver de danske virksomheders konkurrenceevne styrket. Jeg har en kort bemærkning om farligt affald: Der blev som en del af den tidligere regerings forårspakke 2.0 pålagt afgift fra 2010 ved forbrænding og fra 2012 ved deponering.
Fra 2015 bliver farligt affald behandlet afgiftsmæssigt som andet affald.
Afgifterne på farligt affald vil belaste enkelte virksomheder relativt hårdt, hvilket medfører en risiko for, at den danske kapacitet til forbrænding af farligt affald og genindvinding af metalskrot bortfalder.
Der er også forslag om momskreditter, og der er forslag om supplerende støtte til eksisterende industrielle kraft-varme-værker, og lige til sidst en bemærkning om det, for der er nemlig med hensyn til det sidste store miljømæssige fordele ved samproduktion af el og varme: Brændselsforbruget ved samproduktion er 30 pct. lavere end ved separat produktion, og det er derfor i vores fælles interesse at fastholde samproduktionen.
SF kan derfor støtte forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-06-11:
Vi er ikke sådan et alt eller intet parti, som ikke tænker på vores efterkommere, og som ikke tænker på, at man også sikkerhedsmæssigt skal være uafhængig af fossile brændstoffer.
Derfor er vi med i en energiaftale, som på nogle punkter betyder øgede energiafgifter, men som på sigt vil betyde, at vi bliver selvforsynende i Danmark, og på den måde får vi også energiafgifterne ned i Danmark.