runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-01-15:
Jeg tror altid, det er fornuftigt at prøve på at være realistisk, og derfor sagde jeg lige præcis ikke inden sommer, og jeg nævnte i øvrigt heller ikke noget om en sommer med et bestemt årstal.
Til den sidste del vil jeg måske svare på den måde, at jeg har haft den fornøjelse først to gange som transportminister og nu en gang som beskæftigelsesminister i samarbejde med ikke mindst hr. Finn Sørensen at fortsætte arbejdet i forhold til social dumping, som jeg også nævnte i min lille tale her.
Og jeg vil bare sige, at jeg glæder mig til de næste 4 år, som vi skal i gang med efter et folketingsvalg, hvor jeg forhåbentlig som beskæftigelsesminister skal drible hele diskussionen om social dumping videre – gerne i et tæt samarbejde med SF og Enhedslisten, sådan som det har været indtil nu.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-15:
Det er jeg også overbevist om at regeringen har, men jeg er også glad for ministerens realisme, i forhold til at det, hvis man skal gå EU-vejen og gå den vej, der handler om at få aftaler med de andre lande, som det jo drejer sig om her, så ikke er noget, man klarer inden sommer.
Det må siges at være en underdrivelse, for det har jo i hvert fald i lang tid stået som en opgave for regeringen at indgå nogle bilaterale aftaler med nogle af de lande, det drejer sig om her, og det har jo vist sig umådelig vanskeligt.
Så mit spørgsmål vedrører, at der da må være nogle ting, vi kan sætte i værk herhjemme, og jeg har f.eks. nævnt i min ordførertale – og hr. Eigil Andersen nævnte det i sin – en række konkrete forslag, som vi kan sætte i værk herhjemme uafhængigt af EU-retten.
F.eks. kræver det jo ikke godkendelse af Europa-Kommissionen at indføre kædeansvar.
Der er en række ting, vi kan sætte i værk herhjemme, og der vil jeg bare høre, om ministeren har gjort sig nogen tanker, med hensyn til om vi ikke skulle se at få bragt nogle af de redskaber i spil.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-01-15:
Frit citeret efter hukommelsen tror jeg, at jeg brugte følgende udtryk, da jeg redegjorde for den belgiske dom i Europaudvalget: at det også kunne betragtes som en blåstempling af den danske model.
Så jeg er enig i den konklusion, som hr. Finn Sørensen i øvrigt havde her.
Bøderne og inddragelsen af bøderne har interesseret temmelig mange ordførere, og det interesserer bestemt også regeringen; det er så forskellige ministres ressortområde, som det her griber ind i, i hvert fald justits- og skatteministerens ressortområde.
Og her er vi jo oppe imod det, som jeg tror alle er klar over: at vi skal arbejde for at få bedre og klarere EU-regler.
For ellers kommer man til at opleve nogle urimeligheder, sådan som flere ordførere har været inde på.
Derfor arbejder jeg sammen med kollegaerne på, at vi kan få forbedret de her EU-forhold; for det er jo det, det handler om.
Jeg arbejder i øvrigt også for, at de bilaterale aftaler, som jeg forsøger at lave på det her område med i første omgang udvalgte kolleger, også er en af de ting, vi diskuterer.
Jeg vil da også bare sige helt åbent og ærligt, at det jo ikke er noget, jeg kan love at vi har klaret før sommer, men jeg kan i hvert fald love, at jeg og regeringen har fokus på det.
Jeg kan jo endnu en gang takke et bredt flertal i Folketinget for opbakning til det her lovforslag; det er jeg meget glad ved.
Til fru Charlotte Dyremose vil jeg sige, at det er udenlandske virksomheder, vi taler om her, og ikke fru Jensen, som skal have lagt fliser.
Men jeg vil også sige, at det jo er virksomheders ansvar, at man lever op til de love og regler, der er i Danmark, og derfor er det, at vi, når der er tale om gentagne tilfælde, skærper reglerne her.
Regeringen har heldigvis fra dag et stillet skarpt på den dagsorden, der handler om at bekæmpe social dumping, for det er ikke til gavn for nogen – det er ikke til gavn for de danske lønmodtagere, som på den måde bliver snydt; det er ikke til gavn for de mange, mange danske virksomheder, som lever op til de regler, vi har, og de spilleregler, vi har på det danske arbejdsmarked.
Det gør de også i langt de fleste tilfælde, og derfor er jeg glad for, at vi endnu en gang har kunnet skærpe kampen mod social dumping i en aftale via finansloven med SF og Enhedslisten, hvor vi præciserer de regler, der er omkring RUT-registeret – hvis man ikke lever op til dem, ja, så fordobler vi bøderne, sådan som mange af ordførerne har været inde på.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-15:
Det vil sige, at ordføreren har en opfattelse af, at udenlandske virksomheder skal være bedre stillet end danske virksomheder.
For at drive virksomhed i Danmark skal man være registreret i et bestemt virksomhedsregister, ellers er den virksomhed, man udøver, ikke lovlig.
Det krav skal vi altså ikke stille til udenlandske virksomheder.
De skal bare have lov til at opføre sig fuldstændig, som det passer dem, og blæse på de regler, der er her, uden at myndighederne har nogen som helst mulighed for at kontrollere, hvem de er, og kontrollere, om de rent faktisk overholder reglerne.
Det må jo være konklusionen af ordførerens indstilling.
Per Stig Møller (KF), 2015-01-15:
Altså, nu skulle jeg jo bryde den gode stemning ved at sige, at nogle må gå imod, men det gør vi altså heller ikke, fordi vi er faktisk meget kraftigt for forenklinger.
Det har vi altid været, og det her er jo altså en forenkling.
Det ændrer også arbejdsløshedskassernes virke, som bliver lavet om, således at det bliver mere administrativt effektivt, og det er vi også for: forenklinger og en større effektivitet.
Så synes jeg også, det er fint, at man siger, at der må være en grænse for, hvor få ugentlige undervisningstimer man kan få ved deltidsuddannelse og så stadig væk regne med, at det er en uddannelse.
Men det kan vi se på, og det kan ministeren jo også tænke over, inden der skal laves bekendtgørelser.
Men alt i alt er vi for forenklingerne, og vi er for voksenuddannelsen.
Det er meget, meget vigtigt, at vi har de voksenuddannelsesmuligheder, i forbindelse med beskæftigelse, men jo også i forbindelse med den almindelige opkvalificering og dygtiggørelse.
Så vi støtter forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-01-15:
Udenlandske virksomheder er jo registrerede i de lande, de hører hjemme i, og her vil det ofte være andre EU-lande, og det kan de jo så redegøre for at de er.
Men lad mig understrege, at de skal overholde landets love, de skal betale dansk skat, de skal overholde de aftaler, som de har indgået med arbejdsmarkeds parter, osv.
Og så vil jeg bare lige sige, at så kontroversielt et synspunkt er det her jo ikke.
Det har jo været diskuteret også i EU, om det her RUT-register overhovedet er lovligt.
Det er der en juridisk diskussion om i EU, og den pågår lige nu.
Så ordføreren bør ikke udlægge det, som om det er et vildt kontroversielt synspunkt, at man er betænkelig ved RUT-registeret.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-15:
Hr. Joachim B. Olsen siger, at man fra Liberal Alliances side også er imod, at Arbejdstilsynet kan give administrative bøder.
Der er jo et andet område i det danske samfund, hvor vi har administrative bøder.
Det er parkeringsbøder.
Hvis man får en parkeringsbøde, kan man gøre to ting.
Man kan vælge enten at betale den eller at undlade at betale den.
Hvis man undlader at betale den, kommer sagen i retten.
Manglende anmeldelse til RUT-registeret er nøjagtig det samme.
Man kan få sagen for retten, hvis man mener, det er forkert og uretfærdigt, og derfor vil jeg gerne spørge: Hvad er retssikkerhedsproblemet omkring administrative bøder i forhold til RUT-registeret og Arbejdstilsynet?
Om man kan slippe for en bøde eller ej, afhænger jo af bevisets stilling.
Men jeg må sige, at jeg er uenig.
Jeg kan ikke se, der er noget retssikkerhedsproblem her, når en virksomhed, der får en bøde for manglende tilmelding til RUT-registeret, kan gå til retten, hvis virksomheden ønsker det.
Men jeg vil mere principielt spørge Liberal Alliances ordfører: Kan man forstå det sådan, at Liberal Alliances syn på de her ting, hvor man i virkeligheden ønsker RUT-registeret væk, er, at man er bannerfører for, at udenlandske virksomheder kan komme til Danmark og medvirke til at betale de lavest mulige lønninger?
Er det det, som Liberal Alliance gerne vil sikre?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-01-15:
De aftaler, de indgår, skal de selvfølgelig overholde.
Dertil har vi arbejdsmarkedets parter.
Vi har en fagbevægelse, vi har nogle arbejdsgivere, og de må tage de slag, som en gang imellem kan opstå.
Heldigvis sker det jo ikke så tit, men det sker en gang imellem.
De har visse værktøjer, de kan gribe fat i, og vi synes faktisk, det er meget vigtigt, også for fagbevægelsens berettigelse i det danske samfund, at det er dem, der tager de slag, og ikke Christiansborg.
Vi tror faktisk, at det på den lange bane ville undergrave fagbevægelsen, hvis det var staten, der overtog flere af deres opgaver.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-15:
Jeg tror, jeg kan gøre det nogenlunde kort.
Fra konservativ side kan vi udløse spændingen med det samme og sige, at vi godt kan støtte forslaget, i hvert fald hvis vi har forstået det korrekt.
I første omgang vil det nok være det mest effektive, i forhold til at de her virksomheder overholder reglerne, at de rent faktisk også kommer til at betale bøderne.
Det vil måske også være mere effektivt end nødvendigvis at hæve dem.
Men vi vil godt appellere til, at ministeren overvejer begge dele, altså at nu bliver de hævet, men at de også bliver mere effektivt inddrevet.
Så er der jo lige et par ting, som vi godt vil have afklaret.
I forhold til de her formildende omstændigheder ved gentagelse kunne det være en lille smule interessant, om ministeren måske ville udfolde, hvad det kunne dreje sig om.
Altså, der kan, som andre også har været inde på, være flere årsager til ikke at registrere sig.
Det kan være, at man ikke vil, fordi der så er nogen, der opdager, at man snyder og bedrager, så det står efter.
Det kan også være, at man simpelt hen ikke har opdaget det eller har glemt det.
Det er der jo forskel på, hvis man er en ærlig og redelig virksomhed.
Og derfor kan en gentagelse jo også bare være et spørgsmål om, at det er 7 år siden, man sidst har opereret i Danmark, og at man ikke har tænkt over det.
Vi synes jo sådan set, det er vigtigt i den her sammenhæng, at vi bruger ressourcerne på at komme efter dem, som har de dårlige hensigter, og som dermed er med til at underminere andre virksomheders og andre medarbejderes muligheder for at fungere på gode, almindelige, danske vilkår.
Så jeg håber, vi lige kan få afklaret lidt, at indsatsen her må skulle målrettes dem, der er banditterne, og ikke dem, der kom til at begå en fejl.
Så forstår jeg også lovforslaget sådan, at det retter sig mod virksomhederne.
Men det er jo sådan, at de her bøder også kan betales af hr. og fru Jensen, som får lagt fliser og ikke har fået sikret sig, at det firma, der lægger fliserne, har registreret sig.
Og der synes vi nok, det måske er en lille smule voldsomt at blive udsat for en fordobling af bøden, fordi man måske ikke lige havde opdaget, at når man vælger et bestemt flisefirma frem for et andet, skal man faktisk sikre sig, at det er registreret i et register.
Men jeg forstår også forslaget sådan, at det retter sig mod virksomhederne, og hvis vi lige kan få afklaret, at det er det, det handler om, så er vi med på at bakke op om det her forslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-01-15:
Der er jo noget proportionalitet i de her ting.
Jeg tror også, ordføreren kan se, at der er forskel på det og en parkeringsbøde på 500 kr. – hvor jeg i øvrigt vil bemærke, at rigtig mange borgere har problemer med det.
Altså, det sker ikke sjældent, at borgere får parkeringsbøder, som ikke er rimelige eller retfærdige, og har meget, meget store problemer med at få dem omgjort, og at mange i øvrigt også opgiver at få dem omgjort, fordi det er besværligt.
Jeg kan forstå, at SF's ordfører er ligeglad med de borgere og synes, det er fint, og ikke ser nogen problemer i administrative bøder.
Men det gør vi sådan set, for der er nogle, der kommer i klemme.
Og derfor er vi af retssikkerhedsmæssige årsager betænkelige ved den måde at udstede bøder på, ligesom i øvrigt mange jurister også er det.
Men der er stadig væk forskel, vil jeg så også sige, både på bødestørrelsen i tilfældet med virksomheder, men også i forhold til selvfølgelig parkeringsbøder, som dog kan være store for nogle, men alligevel ikke er i samme omfang.
Der er også betænkeligheder ved administrative bøder, når det handler om parkeringsbøder.
Det kan der være.
Hans Andersen (V), 2015-01-15:
Tak for det.
Det her lovforslag, vi nu skal behandle, er jo en konsekvens af et lovforslag, vi havde til behandling før jul, hvor den store strid sådan set handlede om den gensidige forsørgerforpligtelse og reglen om den.
Det er vi jo så blevet gjort opmærksom på af Beskæftigelsesministeriet, så den fejl vil lovforslaget rette op på, således at lovgivningen bliver bragt i overensstemmelse med den politiske aftale, der er indgået mellem regeringen, Enhedslisten og Socialistisk Folkeparti.
Det ændrer jo ikke på Venstres holdning om, at den gensidige forsørgerpligt, uanset om man er gift eller samboende, sådan set er en udmærket regel, som vi har stået sammen med regeringen om indtil vedtagelsen af den seneste finanslov.
Men vi er også tilhængere af, at de aftaler bliver udmøntet i konkret og rigtig lovgivning, så fra Venstres side vil vi gerne støtte, at man får rettet op på det her, for det trækker sådan set i Venstres retning, at der er en gensidig forsørgerforpligtelse i det her land.
Jeg håber så på, at det, der nu ligger til behandling, også er blevet gennemgået, således at det bliver korrekt den her gang, og det er jo bare en opfordring til os alle sammen, inklusive undertegnede, om, at vi er meget opmærksomme på at læse den lovgivning, der kommer, de forslag til lov, der kommer fra ministeriet, således at der er en overensstemmelse mellem de politiske aftaler, vi laver, og den lovgivning, vi efterfølgende udmønter.
Jeg ved godt, at det her handler om et årstal, altså 2015 eller 2016, og ja, det kan man jo godt overse, men det har jo så her en mærkbar konsekvens, og i januar måned har man brugt tæt ved 25 mio. kr., som aftalepartierne ikke havde regnet med og aftalt.
Men ja, man skal have rettet op på den, og det trækker i Venstres retning, så vi vil sådan set gerne støtte, at man får rettet den her fejl.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-15:
I anledning af hr. Joachim B. Olsens indlæg om, at vores register her, RUT, skulle være meget omdiskuteret, vil jeg bare høre, om ministeren kan bekræfte, at der i december måned blev afsagt en dom angående det belgiske registreringssystem, som meget ligner det danske, og at dommernes konklusion helt overordnet var, at det belgiske system var i orden, og at vi derfor sådan helt overordnet nok ikke behøver at frygte for vores system.
Der er måske nogle andre problemer, som man så også kan erkende at der blev diskuteret, omkring selvstændige osv., men som sådan er der med hensyn til det at stille et krav om registrering af udenlandske virksomheder ingen problemer.
Det er det ene spørgsmål; jeg vil gerne have ministeren til at bekræfte det.
Det andet er: Hvad tænker ministeren om de ting, der er kommet frem i dag, som jo er rigtige, sådan som vi også har konstateret det gennem vores forhandlinger, nemlig at der er alt for mange af de virksomheder, der bliver idømt en sådan bøde for fejlagtig registrering, som ikke kommer til at betale den?
Hvad har ministeren gjort sig af tanker, med hensyn til hvordan vi kan forbedre indsatsen, hvad det spørgsmål angår?
Bent Bøgsted (DF), 2015-01-15:
Tak, formand.
Det her lovforslag kommer jo, som det er blevet sagt, på grund af at der er sket en fejl i forbindelse med udmøntningen.
Det er selvfølgelig beklageligt, at der sker en fejl, og det er et spørgsmål om, om det er, fordi lovgivningen er gået for hurtigt, og at der ikke har været tid nok til at bearbejde det.
Jeg skal så lade være usagt, om det er det, der er problemet her.
Men det betyder jo så, at i januar får kontanthjælpsmodtagerne en lille gave, for de får lov at beholde lidt ekstra penge, og det er måske godt oven på julen og nytåret, at man lige i januar får en lille gave fra Folketinget.
Det kan jeg egentlig kun ønske folk tillykke med.
Når vi så kigger på, hvordan det hele hænger sammen, er det sådan, at Dansk Folkeparti har kritiseret det her fra starten, altså det med den gensidige forsørgerpligt.
Det var noget juks, der var blevet lavet, og der var ikke tale om en ligestilling, som regeringen dengang sagde at det skulle være.
Det viste sig også, at man ikke rigtig kan administrere det skattemæssigt.
Derfor kom regeringen så frem til, at det måske var godt at få lavet det om igen.
Dansk Folkeparti støttede jo også, at gensidig forsørgerpligt blev afskaffet, så det er helt fint.
Men i det her tilfælde synes vi nok, at det er noget, regeringen må klare med sine aftaleparter, og derfor stemmer Dansk Folkeparti gult til det her forslag, fordi det er et både-og. Vi havde egentlig gerne set, at man, når man nu endelig besluttede sig til at fjerne den gensidige forsørgerpligt, sagde, at så er det her og nu fra den 1. januar.
Men vi har jo også forståelse for, at regeringen kommer til at mangle 300 mio. kr., hvis ikrafttrædelsen bliver fra den 1. januar 2015 i stedet for den 1. januar 2016.
Vi skal selvfølgelig også respektere, at regeringen altid skal have pengekassen til at stemme.
Det her kommer til at koste godt og vel 22 mio. kr., ved at det ikke gælder i januar måned.
Det er netop også på grund af, at vi egentlig gerne havde set, at regeringen havde mandet sig op og sagt, at okay, det her duer ikke, så lad os få det væk med det samme og afskaffe det den 1. januar 2015.
Det blev ikke sådan, men vi er som sagt tilfredse med, at den gensidige forsørgerpligt bliver ændret.
Jeg har som sagt også forstået det sådan, at den måde, det var lavet på, var noget af det værste at administrere, og også, hvis man skulle til at kigge på, om man nu skulle lave en reel ligestilling.
Det kan man åbenbart ikke administrativt gøre i skattevæsenet, så det giver nogle problemer fremover.
Men som sagt undlader vi at stemme for det her forslag.
Nadeem Farooq (RV), 2015-01-15:
Det, Dansk Folkeparti nu forsøger at slippe af sted med, lyder jo meget besnærende, men faktum er, at både undertegnede, mit parti og den tidligere beskæftigelsesminister har talt om en ligestilling inden for arbejdsmarkedsområdet, altså en ligestilling inden for ydelsesområdet.
Det, vi også samtidig har sagt, er, at det ville være meget, meget kompliceret og meget, meget svært, hvis man skulle forestille sig også at få en skattemæssig ligestilling, fordi nogle oppositionspartier, efter at de havde indgået aftalen – blækket var knap nok tørt – begyndte at tale om, at det da ikke var så godt alligevel.
Det er bare lige for at få historikken på plads.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-15:
I SF er vi meget glade for, at den gensidige forsørgerpligt for samlevende på kontanthjælp fjernes.
Det var et meget vigtigt punkt for SF i finanslovsforhandlingerne.
Nu er der så, som det fremgår, opstået et teknisk problem i forhold til det aftalte, og SF støtter lovforslaget, som retter den tekniske fejl.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-15:
Jeg havde ikke forventet, at min kære kollega fra SF ville være så fåmælt, men jeg nåede det, så jeg vil sige tak for ordet til formanden.
Lad os nu bare sige det, som det er, det er en lovteknisk fejl, og alle de partier, der stemte for lovforslaget, har selvfølgelig et medansvar for det.
Det handler ikke om, at man har informeret kommunerne forkert, det handler om, at der blev begået en fejl, da vi vedtog det her lovforslag, og derfor skal vi jo alle sammen have røde ører, for sådan nogle fejl må simpelt hen bare ikke ske.
Nogle skal måske så have lidt mere røde ører end andre, for det er selvfølgelig den, der fremsætter lovforslaget, der ligesom har hovedansvaret for, at teknikken er i orden.
Og så er det en aftale, og en aftale skal overholdes, og derfor har der jo ikke været tvivl i Enhedslistens sind, hvor fristende det end kunne være, om, at vi var nødt til at rette den fejl.
Jeg må sige, at jeg vil inderligt glæde mig over det herlige biprodukt af den fejl, der blev begået.
Så synes jeg også, vi lige skal glæde os over, at vi så endnu en gang kan få lov til at vedtage det og bekræfte hinanden i – i hvert fald det flertal, der er i Folketinget – at nu afskaffer vi den gensidige forsørgerpligt.
Ja, desværre ikke pr. 1. januar 2015, som Enhedslisten meget gerne ville have, men det bliver endnu en gang vedtaget og slået fast med syvtommersøm, at pr. 1. januar 2016 er den gensidige forsørgerpligt for samlevende kontanthjælpsmodtagere afskaffet.
Det er en god ting, og det skal vi og alle dem, der sidder og kigger her, huske på, når vi om ikke længe skal til et folketingsvalg, for det folketingsvalg kommer til at ligge på den her side af 2016.
Og der er det jo værd at skrive sig bag øret, at partiet Venstre ikke har villet love, at de ikke genindfører den gensidige forsørgerpligt.
Tværtimod har Venstres ordfører jo endnu en gang her stået og sagt, at det bestemt ikke er Venstres kop te.
Vi har heller ikke fået et klart tilsagn fra Dansk Folkeparti om, at de efter et eventuelt nyt flertal efter næste valg ikke skulle kunne finde på at støtte Venstre i at genindføre den gensidige forsørgerpligt.
Det er værd at huske på og at gentage for os, der er her i salen, og for alle dem, der på et eller andet tidspunkt skal til et folketingsvalg, for det her er jo et af de konkrete eksempler på, at det ikke er ligegyldigt, hvilket flertal der er i det her Folketing, og at det også kan lykkes et parti som Enhedslisten og andre gode kræfter at overbevise en regering, som har lavet noget forkert i et forlig med højrefløjen, om, at det skal laves om.
Det er vi rigtig glade for.
Vi ser altid på de lyse sider, og der er i hvert fald tre lyse sider af den her situation.
Den ene er, at op imod 7.000 fattige mennesker har fået nogle flere penge at gøre godt med i januar måned, og den anden er, at vi har bekræftet hinanden i endnu en gang, at den gensidige forsørgerpligt er væk pr. 1. januar 2016, og den tredje er, at I har haft muligheden for at gentage de her ting om de politiske udfordringer, der er i forbindelse med det kommende folketingsvalg, også på det her område.
Tak for ordet.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-01-15:
Vi har her med et lovforslag at gøre, som retter op på en fejl, som regeringen har lavet, og det kan naturligvis ske, at der sker fejl.
Jeg vil gerne starte med at understrege, at vi er meget store modstandere af, at den gensidige forsørgerpligt hos kontanthjælpsmodtagere bliver afskaffet.
Vi synes, det er et sundt princip, at mennesker forsørger hinanden, deres nærmeste, når de har mulighed for det, i stedet for at naboen bliver tvunget til at gøre det.
Derfor synes vi, det er et skridt i den forkerte retning.
Det, at man afskaffer den gensidige forsørgerpligt, sænker – ifølge regeringen selv – beskæftigelsen med 1.000 personer.
Det er mærkeligt, specielt at Det Radikale Venstre er med til det her – Det Radikale Venstre, som ellers på det seneste har været ude at tale om, at det vigtigste er, at man får hævet beskæftigelsen, at der er for mange mennesker på overførselsindkomst i Danmark.
Så der er tale om en zigzagkurs fra De Radikales side.
Men nu har vi så med et lovforslag her at gøre, som rent faktisk gør, at den gensidige forsørgerpligt kun bliver afskaffet med halv kraft i 2015, i stedet for med hel kraft.
Det betyder, at der – i hvert fald ifølge lovforslaget – bliver brugt 245 mio. kr. mindre på at udbetale kontanthjælp i 2015, end der ellers ville være blevet gjort.
Så det er jo en dejlig dag, Enhedslisten og SF er med til at sørge for, at der bliver udbetalt færre kontanthjælpspenge i 2015
, og set fra vores synsvinkel trækker det jo i den rigtige retning i år, og derfor kan vi så godt støtte den her rettelse, fordi den isoleret set i år trækker i den rigtige retning, altså sådan at den gensidige forsørgerpligt kun bliver afviklet med halv kraft i stedet for med hel kraft.
Men vi er meget store modstandere af, at man fjerner den gensidige forsørgerpligt.
Rosa Lund (EL), 2015-01-15:
Jeg vil ikke knytte så mange flere ord til den her debat, men bare sige, at Enhedslisten bakker op om lovforslaget, fordi det forenkler systemet.