runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-31:
Men så er det bare, jeg ikke forstår, hvorfor man ikke vil være med til at lave en klar hjemmel i loven, hvori vi udtrykkeligt siger, at vi ikke vil acceptere, at man udnytter dyr, i stedet for den vage formulering i dag, at man skal undersøge, om dyret har lidt smerte eller haft angst eller været udsat for væsentlig ulempe, for det kan man jo netop ikke nemt konstatere.
Ministeren sagde i øvrigt, at man så kunne få nogle eksperter ud for at vurdere det, men de kan vel ikke lige rykke ud en halv dag eller 2 dage efter, og så er det nok endnu sværere.
Hvad er det, der gør, at Venstre ikke vil være med til at lave en klar lovhjemmel, sådan at politiet hurtigt og nemt kan rykke ud og redde dyr?
Erling Bonnesen (V), 2012-05-31:
Jamen som jeg også klart sagde i min ordførertale og faktisk mere end en gang, tager vi ligesom stort set alle andre skarpt afstand fra disse handlinger.
Og som jeg også markerede i ordførertalen, mener vi også, at der er en god og dækkende lovgivning på området nu, sådan at politiet, som jo altså er myndigheden på området, netop kan gribe ind i de her sager, når der er behov for det.
Det er sådan set svaret på det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-31:
Det er fuldstændig rigtigt, at vi ikke altid kan bruge jornalisterne i aviserne som sandhedsvidner.
Men det er trods alt dér, mange af os får indblik i, hvad der foregår rundt i samfundet, da det er dem, der kan bringe artiklerne og bringe sagerne op.
Men hvad angår den her sag, kan jeg i hvert fald fortælle, at der stod i artiklen – og jeg har selv været i kontakt med ejeren, som fortalte det – at hunden stod og skreg; det var derfor, hun blev opmærksom på det.
Den var bundet hårdt op ad et træ, og der går jeg da ud fra, at man rimelig klart må kunne sige, at hunden om ikke andet så i hvert fald har lidt af angst, som også er et af kriterierne i dyreværnslovens § 1.
Så umiddelbart synes jeg da, at der er grund nok til at mene, at der var tale om overskridelse af dyreværnslovens § 1, men det har man åbenbart ikke vurderet fra politiets side.
Så vil jeg gerne ind på noget af det andet, som hr. Per Clausen sagde, nemlig om, hvad argumentationen skulle være for det.
Jeg er egentlig ligeglad med, om den er, at dyr har lidt smerte – det kan være et rigtig godt argument og også det vigtigste – eller om den er dannet ud fra en seksualnorm, hvis man kan kalde det det.
Så vil jeg spørge hr. Per Clausen, om han mener, at det er naturligt, at dyr og mennesker har sex sammen.
Jeg kan forstå på hr. Per Clausen, at det er ligegyldigt, hvis de ikke har lidt smerte, må man godt rende rundt og gøre det.
Er det tilfældet, at man synes, det er meget naturligt?
Dyr er jo i menneskets varetægt, og det er os, der har ansvaret for, at de har det godt, da vi er meget mere intelligente og overlegne.
Er det så o.k., at man bare misbruger sin øgede intelligens til at misbruge dyr?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-05-31:
Dansk turisme er et vigtigt erhverv.
Sidste år omsatte erhvervet for over 75 mia. kr., heraf 30 mia. kr. fra udlændinges forbrug, samtidig med at det genererede ca. 110.000 årsværk i Danmark.
Det er et vigtigt erhverv for vores beskæftigelse, et vigtigt erhverv for vores vækst i samfundet, også i fremtiden.
Derfor skal vi sikre erhvervet de bedst mulige vilkår.
Den aftale, vi lavede med Dansk Folkeparti i den tidligere VK-regering, hvor vi lavede momsafløftning på 50 pct. for erhvervsovernatninger, har genereret vækst i turismeerhvervet, har genereret omsætning, har genereret arbejdspladser.
Sagen er den, at alle de lande, som vi konkurrerer med, har fuld momsafløftning på hotelovernatninger.
De overnatninger giver øgede indtægter i den danske statskasse, hvis vi får dem til at blive i Danmark, samtidig med at det skaber arbejdspladser i hele Danmark og ikke kun i dele af Danmark.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget fra Dansk Folkepartis side.
Vi har selv arbejdet med det i mange år og synes, at det er et vigtigt element i at få væksten tilbage i Danmark, at vi satser på de erhverv, hvor vi kan se at der er et udviklingspotentiale, og det er der inden for turismeindustrien.
Lotte Rod (RV), 2012-05-31:
Jeg er nysgerrig efter at høre, om det vigtigste for hr. Dennis Flydtkjær er at straffe de mennesker, som har gjort noget ved deres dyr, eller om det er at sørge for, at det ikke kommer til at ske igen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-31:
Det vigtigste er altid, at der ikke opstår de her sager, og det er klart udgangspunktet.
Vi må desværre konstatere, at der er nogle, der bare ikke kan finde ud af at have med deres dyr at gøre, men man finder som regel altid først ud af det, når det er for sent.
Så er det bare, jeg synes, man skulle udvide den her lovparagraf, § 29, til også at fratage dem retten til at have med dyr at gøre, så vi på den måde bedre sikrer, at det trods alt ikke sker igen.
I nogle tilfælde får de en bøde, men selv om de får en bødestraf for det, kan de jo gå ud og købe en ny hund.
Der er det bare nogle gange, vi er nødt til at indse, at der er nogle mennesker, der bare ikke er modne nok – hvis man kan sige det sådan – til at have med dyr at gøre.
Derfor er man nødt til at fratage dem retten til at have med dyr at gøre i 2, 3 eller 5 år, som ministeren også redegør for er det typiske antal år at gøre det i.
Lotte Rod (RV), 2012-05-31:
Når jeg spørger, er det jo, fordi jeg synes, vi faktisk har et ret stærkt system i Danmark, hvor det netop bliver prøvet ved domstolene.
Og de sager, der er faldet, er jo faldet, fordi der enten er indført et regelmæssigt tilsyn efterfølgende, eller fordi man har set, at der er blevet rettet op, sådan at der ikke længere har været nogen problemer.
I de tilfælde mener hr. Dennis Flydtkjær vel så heller ikke det giver mening at fratage dem retten, eller hvad?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-31:
Jeg ser det jo ikke som et enten-eller.
I de grove tilfælde bør man selvfølgelig frakende folk retten til at have med dyr at gøre, men tilsyn er jo også et fint redskab de steder, hvor det drejer sig om mindre forseelser, altså at man følger op på, om det sker igen.
Jeg ser det som sagt ikke som enten-eller, jeg synes bare, man skulle bruge det noget mere, for der er rigtig mange, ca. 500 domfældelser om året, og så giver det jo ikke så meget mening, hvis det et pågældende år kun er omkring 13 gange, man bruger det.
Vi kan jo alle sammen se de grove tilfælde, der foregår rundtomkring, og hvor man ikke benytter det.
Og det skriger jo til himlen, for det er oplagt, at man fratager de her mennesker retten til at have med dyr at gøre, fordi de simpelt hen ikke er modne nok til at håndtere dem.
Erling Bonnesen (V), 2012-05-31:
Tak for det.
I Venstre mener vi, at der skal skrides hårdt ind over for de personer, som mishandler eller på anden måde behandler dyrene uforsvarligt.
Det kan der ikke herske nogen tvivl om!
Der kan være situationer, hvor en overtrædelse af dyreværnsloven har en så grov karakter, at det er berettiget at tage helt særlige virkemidler i brug.
Frakendelse af retten til at beskæftige sig med dyr er et helt særligt virkemiddel i de her meget særlige situationer, men en automatisk frakendelse af retten til at have med dyr at gøre er unødvendig og uhensigtsmæssig.
Dyreværnsloven indeholder allerede i dag hjemmel til, at den, der er skyldig i mishandling eller grov og uforsvarlig behandling af dyr, kan frakendes retten til at beskæftige sig med dyr for bestandig.
Det beror på domstolenes konkrete vurdering, om en person skal frakendes retten, og den straf skal selvfølgelig pålægges, når det er berettiget og ikke i alle mulige andre tilfælde.
Vi ønsker ikke at afskære domstolene muligheden for konkret at afgøre, om den enkelte sags omstændigheder berettiger til, at der skal ske en frakendelse.
Vi er i Venstre trygge ved den bestemmelse, der i dag er i lovgivningen. Vi er også tilfredse med, at domstolene skal afgøre disse spørgsmål, og at man her har mulighed for at nuancere afgørelsen og tage alle de forskellige forhold og nuancer i betragtning, som der jo er i disse sager.
Venstre ser derfor ikke behov for at ændre den nuværende lovgivning på området.
Så har jeg hørt på vandrørene, at der lidt senere her under behandlingen fra den socialdemokratiske ordfører bliver oplæst et forslag til vedtagelse, som jeg har en forventning om vi kan støtte.
Orla Hav (S), 2012-05-31:
Jeg vil gerne gentage det, som jeg tror jeg har sagt i forbindelse med det tidligere punkt, at hvis det er sådan, at man påtager sig et ansvar over for dyr på hobbyplan eller forretningsmæssigt, så skal man behandle sine dyr ordentligt.
Det er hævet over enhver tvivl og enhver diskussion.
Vi har en lovgivning, der kan sikre dyrene, hvis mennesket ikke er sig sit ansvar bevidst, og vi har et samarbejde mellem veterinærmyndigheder og politi, som er velfungerende, og vi har en række folkeligt engagerede organisationer, som på levende og aktiv måde varetager dyrenes tarv, hvis noget svigter.
Alt i alt synes vi fra socialdemokratisk side, at vi er dækket ind med lovgivningen.
»Folketinget noterer sig, at regeringen er enig i, at der skal skrides hårdt ind over for personer, som mishandler eller på anden måde behandler dyr uforsvarligt.
Folketinget konstaterer samtidig, at dyreværnsloven og hundeloven allerede indeholder regler om frakendelse af retten til at beskæftige sig med dyr.
Folketinget bemærker desuden med tilfredshed, at anklagemyndigheden i dyreværnssager altid skal overveje, om der skal nedlægges påstand om rettighedsfrakendelse, når der rejses en straffesag for mishandling eller grovere uforsvarlig behandling af dyr.
Folketinget finder, at frakendelse af retten til at beskæftige sig med dyr er en indgribende sanktion, der alene bør anvendes i tilfælde, hvor en samlet vurdering af forholdene i den enkelte sag gør det påkrævet.
Folketinget finder på den baggrund, at de nuværende regler i tilstrækkeligt omfang giver mulighed for at frakende personer retten til at beskæftige sig med dyr, og at de gældende regler derfor bør fastholdes.«
Lotte Rod (RV), 2012-05-31:
I dag diskuterer vi domstolenes mulighed for at skride ind over for personer, der mishandler dyr, og for at fratage dem retten til at have med dyr at gøre.
Det er væmmeligt, når dyr mishandles.
Derfor er det vigtigt, at vi sørger for, at det ikke sker, og det er godt, at vi har en god dyreværnslov i Danmark.
§ 29 sikrer, at personer, der findes skyldige i mishandling eller grov og uforsvarlig behandling af dyr, midlertidigt eller for bestandig frakendes retten til at eje, bruge, passe, slagte eller i det hele taget beskæftige sig personligt med dyr.
Der findes også regler for, at man kan frakende en person retten til at transportere dyr, og der er bestemmelser i hundeloven om, at man kan fratage en person retten til at have hund, hvis man har brugt den f.eks. som en trussel mod mennesker eller dyr.
I Det Radikale Venstre synes vi, det er godt, at det er domstolene, der efter en konkret vurdering afgør, om betingelserne for rettighedsfrakendelse er opfyldt.
De kigger bl.a. på sagens faktiske omstændigheder og personlige forhold, f.eks. om tidligere straffe for overtrædelse af dyreværnslovgivningen.
Ved at have domstolene ind over sikrer vi, at man ikke frakender nogle retten til at have dyr, hvis det kan løses med regelmæssige tilsyn, eller hvis forholdene allerede er blevet forbedret.
Desuden er det jo allerede sådan, at anklagemyndigheden i straffesager om grov og uforsvarlig behandling eller mishandling af dyr skal overveje, om man skal kræve, at personen får frataget retten til at have med dyr at gøre.
Det synes vi er en god måde at gøre det på.
Samlet set er det altså Det Radikale Venstres opfattelse, at vi med de gældende regler har gode muligheder for at gribe ind over for personer, der mishandler dyr.
Orla Hav (S), 2012-05-31:
Med formandens tilladelse er jeg nødt til at forsøge at lappe lidt på min dårlige hukommelse – jeg beklager.
Jeg skulle hilse fra SF'erne og sige, at SF også afviser forslaget.
SF havde ikke mulighed for at være her i dag.
Per Clausen (EL), 2012-05-31:
Jeg skal bare udtrykke tilfredshed med, at jeg i den sag er enig med regeringspartierne.
Det glæder mig, hver eneste dag det sker.
Men jeg er selvfølgelig også glad for at være enig med Venstre og måske endda også De Konservative, for så er vi jo godt kørende i dag, hvad det angår – altså hvad angår enigheden.
Lene Espersen (KF), 2012-05-31:
Ligesom de ordførere, der har været heroppe tidligere, vil jeg også summe behandlingen af det her beslutningsforslag op til to ting.
For det første skal det være hævet over enhver tvivl, at dyr, der er i menneskers varetægt, skal behandles både forsvarligt og omsorgsfuldt.
For det andet vil jeg sige, at den her sag jo har været behandlet gentagne gange i Folketinget, også i min tid som justitsminister, dengang dyrevelfærdsområdet og dyreværnssager lå i Justitsministeriet.
Og jeg må sige, at der ikke er kommet meget frem ved Folketingets behandling i dag, som jeg ikke har hørt talrige gange før.
Jeg føler mig fuldt ud dækket ind af de bemærkninger og den meget grundige gennemgang, som fødevareministeren har givet, og af begrundelsen for, hvorfor regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Og med præcis den samme begrundelse vil jeg sige, at vi i Det Konservative Folkeparti heller ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Lotte Rod (RV), 2012-05-31:
Jeg vil gerne bede hr. Dennis Flydtkjær om at forholde sig til, at det her er overlovgivning.
Jeg synes egentlig, at ordføreren selv har argumenteret for det ved i flæng at tale om misbrug af dyr, altså seksuelt misbrug af dyr, for misbruget er jo allerede forbudt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-31:
Mennesket er jo en overlegen race i forhold til mange dyr, og der mener jeg også, at det er misbrug, hvis man går hen og bruger sin overlegne intelligens til at udnytte dyr, om det så er en hund, en kat eller en hest, eller hvad det er.
Jeg synes, at det er uacceptabelt, at vi har sådan en uklar lovgivning, hvor man skal ind og definere, om dyret har lidt smerte, om det har haft angst og om det har oplevet væsentlig ulempe.
Jeg synes ikke, det er tydeligt nok, at der er den lovhjemmel.
Det, jeg ønsker, er bare, at man giver en klar lovhjemmel til politiet, så de kan gribe ind i de her sager.
Den har politiet jo selv afvist, fordi de ikke havde en klar lovhjemmel.
Det er sådan set bare det, jeg ønsker, nemlig at man klart tager afstand fra det i lovgivningen.
Det handler ikke om, at man skal have en eller anden overlovgivning, som rammer alt for skævt.
Det er overhovedet ikke det, jeg mener.
Jeg synes bare ikke, det er acceptabelt, at mennesket udnytter sin intelligens til seksuel udnyttelse af dyr for egen vindings skyld.
Lotte Rod (RV), 2012-05-31:
Men jeg har svært ved at se, hvor det er, der skulle komme andre sager, og derfor køber jeg heller ikke det her argument omkring, at lovgivningen skulle være uklar.
Tværtimod synes jeg, at lovgivningen er fuldstændig klar, når der står, at menneskers seksuelle omgang med dyr er forbudt, hvis dyret dermed udsættes for smerte, lidelse, angst, varigt men eller væsentlig ulempe.
Jeg vil gerne spørge hr. Dennis Flydtkjær: Hvad er det så for nogle ord, man skulle tilføje ud over de her?
Per Clausen (EL), 2012-05-31:
Til det første om den konkrete sag vil jeg sige, at jeg sagde, at jeg ikke ville udtrykke mistillid til politiet i den her sag, men jeg vil da heller ikke afvise, at politiet kan begå fejl.
Hvis det er tydeligt for enhver, at dyret har lidt skade eller lidt af angst, er der tale om en overtrædelse af dyreværnslovgivningen, og så bør der jo gribes ind fra politiets side.
Til det andet vil jeg bare sige, at jeg har meget lidt lyst til, at vi her i Folketinget gennemfører en lovgivning om, hvilke former for seksuelle handlinger vi betragter som naturlige og normale.
Jeg er meget nervøs for, at det kunne gå i Danmark, som det er gået i nogle amerikanske stater, hvor man har sodomiparagraffer.
Jeg vil bare sige, at de altså nogle steder omfatter handlinger, som faktisk af de fleste mennesker opfattes som helt almindelige seksuelle handlinger mellem mennesker.
Jeg tror, at det er afgørende at holde fast i, at der ikke må ske misbrug, mishandling af dyr, hverken når det handler om at opnå seksuel nydelse, eller når det handler om at producere fødevarer.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-31:
Tak til Dansk Folkeparti for forslaget.
Det ligner lidt et forslag, som vi fra Liberal Alliances side har haft oppe her.
Det er i hvert fald en delmængde af det forslag, som vi har haft oppe her, og derfor kan jeg da godt med det samme starte med at meddele, at vi støtter forslaget.
Et af de finansieringsforslag, som Dansk Folkeparti lægger frem, nemlig at der skal spares på konsulentbistanden i staten, er sådan set et forslag, som vi allerede havde med som et ændringsforslag til finansloven.
Og vi noterede os også med glæde dengang, at Dansk Folkeparti stemte for det ændringsforslag, så her er alt fryd og gammen.
Forslaget gør op med den uligestilling, som der i dag er på momsafløftningsområdet.
Det er jo sådan, at virksomheder kan afløfte al moms på alle andre varer og tjenesteydelser, men hvis de har udgifter til hotelovernatninger som følge af f.eks. forretningsrejser, medarbejderseminarer, konferencer osv., kan de kun afløfte 50 pct.
Det er en uligestilling, som gør, at virksomhederne ikke bruger deres penge optimalt.
En optimal udnyttelse af ressourcerne forudsætter, at der er en lige behandling fra skattemyndighedernes side, sådan at virksomhederne kan spørge: Hvad får vi mest ud af pr. forbrugt krone, uagtet hvad der måtte være at tage af skattehensyn?
Når det ene beskattes hårdere end det andet, betyder det, at det, der beskattes hårdere, bliver forbrugt mindre, det bliver der købt mindre af hos virksomhederne.
Og dermed træffer de ikke det, der i en forretningsmæssig forstand er en optimal beslutning om anvendelse af de ressourcer, de har.
Derfor skal vi gøre op med uligestillingen.
Det høje momsniveau, vi har i Danmark, fører også til, at virksomheder beslutter sig for at lægge deres køb af hotelovernatninger i udlandet frem for i Danmark.
Når de f.eks. skal afholde et medarbejderseminar, er det væsentlig billigere for dem at lægge det medarbejderseminar på et hotel eller et konferencecenter i udlandet, end det er at gøre det i Danmark, og det er der sådan set ikke noget godt at sige om.
Det er simpelt hen bare dårligt for det danske samfund og i øvrigt også for den danske statskasse.
Så vi støtter forslaget helhjertet og siger tak for det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-05-31:
Er Fru Lene Espersen utilfreds med, at folkeoplysningen generelt set ligger i Kulturministeriets ressort?
Lene Espersen (KF), 2012-05-31:
Nej, det er jeg bestemt ikke, men det har naturligvis gjort et stort indtryk på mig, at såvel den kontorchef, der har siddet med området, som vi diskuterer her i dag, som kulturministeren har udtalt, at de sådan set er ret kede af, at de har fået et område, som de ikke har nogen anelse om, hvad der foregår på.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-05-31:
Altså, nu har man jo kunnet læse i forskellige medier, at skatteministeren ikke har den helt store erhverserfaring inden for andre fag end politik.
Det kan der være nogle fordele ved, ingen tvivl om det, og jeg anerkender så at sige, at vi har en skatteminister, der er relativt dygtig og kompetent.
Men jeg synes jo også, at skatteministeren, frem for at han bare afviser det her forslag, måske så skulle prøve at gå ind og kigge på nogle af de anbefalinger, der er kommet fra nogle af de folk, som til daglig arbejder inden for det danske turismeerhverv.
Vi kan se, at der er forskellige af de her brancheorganisationer, bl.a. HORESTA, som det også nævnes i kommentarerne til beslutningsforslaget, som jo klart præciserer, at der er stor sandsynlighed for, at der i forbindelse med det her vil være nogle afledte dynamiske effekter, der er så store, at det faktisk vil betyde, at vi vil få flere job i Danmark.
Og det er jo noget, som jeg ved ligger skatteministeren meget på sinde.
Jeg går ud fra, at man ikke ønsker at fjerne danske job, men at man ønsker at skabe danske job.
Netop turismeerhvervet og erhvervsturismeerhvervet, som jo er det, som det her konkret drejer sig om, er faktisk et erhverv, som det er meget svært at eksportere ud af Danmark.
Anerkender skatteministeren ikke, at der er sund fornuft i det her forslag?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-31:
Derefter vil jeg blot som en understregning sige, at der er visse af HORESTA's synspunkter, der er afspejlet i både beslutningsforslaget og i kommentarerne, som regeringen fuldt ud kan genkende, og at jeg synes, det er fint, at der er et godt samspil mellem interesseorganisationerne og Folketingets partier; det synes jeg er fornemt.
I forhold til spørgsmålet om det med den konkrete sunde fornuft i forbindelse med forslaget her vil jeg igen sige, at jeg ikke håber, at det er sådan, at ordføreren hører mig afvise forslaget blankt som værende ufornuftigt.
Jeg siger blot, at regeringen ønsker at se den fulde effekt af det tiltag, der blev indført i 2011, før vi gør noget, og at vi ikke mener, der i den nuværende økonomiske situation er rum til at finde en robust finansiering til et udgiftsdrivende forslag som det her.
Jeg vil ikke sige, at der hermed er tale om en total afvisning for tid og evighed, men det er jo noget, der vil forudsætte en robust finansiering, og jeg synes også, vi skal vente og se, hvad det er, der bliver den endelige og fulde effekt af det forslag, der er blevet gennemført, før vi gør noget.
Mads Rørvig (V), 2012-05-31:
Tak for det.
I Venstre synes vi, det her forslag er et utrolig sympatisk forslag.
Vi gennemførte jo selv med finansloven for 2011 et forslag med Dansk Folkeparti, hvor vi hævede afløftningen fra 25 pct. til 50 pct.
Jeg er meget enig med skatteministeren i, at der er meget fornuft i det her forslag.
Derfor kan man jo også undre sig over, at Socialdemokraterne og SF stemte imod det, dengang vi hævede fra 25 til 50 pct.
Men turismeerhvervet er et rigtig vigtigt erhverv for Danmark.
Det tjener mange penge ind til Danmark.
Man kan også se i bemærkningerne til lovforslaget, at de tal, som HORESTA baserer sig på, kun er for tre kvartaler.
Man har altså ikke engang et års erfaringer til at kunne belyse effekten.
Så er vi også lidt skeptiske over for den selvfinansierende effekt med dynamikken i det her forslag.
Det er jo sådan, at nu kan man høre, at skatteministeren er begyndt at regne, som vi hele tiden har regnet i Venstre, nemlig efter gængse metoder – ikke mere med 12 minutter – så man skal passe på med at budgettere med dynamikken.
Men et sympatisk forslag, som vi desværre ikke kan støtte.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-05-31:
Tak, hr. formand.
Jamen jeg synes jo selvfølgelig, det er bedrøveligt, at vi har en skatteminister, som ikke har den store interesse i at støtte det her beslutningsforslag.
Jeg anerkender jo blankt – det nævnte ministeren så godt nok ikke i sin tale – at vi for ikke så lang tid siden her i Folketinget har haft et lignende forslag, der var fremsat af Liberal Alliance.
Men det, som jeg synes er den helt grundlæggende forskel, er jo, at vi faktisk anviser en finansiering af den udgift, som der vil være, i og med at man vil få et mindre provenu ind på moms osv. Vi har i begrundelsen, i motiveringen, for beslutningsforslaget jo også nævnt det med de dynamiske effekter.
Vi mener, at vi faktisk med rette vil kunne sige, at der er en stor grad af sandsynlighed for, at man vil kunne få så mange dynamiske effekter ved at lave den her momssidestillelse, at man vil kunne få en langt større aktivitet i turismeerhvervet, og at man vil kunne tiltrække flere af de internationale konferencer og alt muligt andet.
Og der synes jeg måske at skatteministeren skulle prøve at svare på, hvorfor det er, at man ikke vil anbefale et forslag som det her, når det nu er finansieret.