Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-18:
Et finanslovsforslag skal ligesom alle andre lovforslag bedømmes på, om det gør Danmark til et bedre land at leve i, eller om det gør Danmark til et dårligere land at leve i.
Stærke kræfter i politik går i medierne og vil gerne have finanslovsforslaget til at være en brik i noget andet end det, nemlig i partiernes kamp om at opnå regeringsmagten for regeringsmagtens egen skyld.
Og hele det taktiske spil, der følger i hælene på de bestræbelser, deltager vi ikke i.
Vi fastholder, at det politiske indhold er det væsentligste.
Når vi kigger på dette finanslovsforslag med de tilhørende ændringsforslag, konstaterer vi, at fokus fortsat ikke er på de udfordringer for Danmark, som vi i Liberal Alliance synes er de væsentligste.
Vi ønsker at genskabe et Danmark, hvor det kan betale sig at arbejde, og et Danmark, hvor det kan betale sig at investere i nye virksomheder og ny produktion.
Vi ønsker at genskabe et Danmark, hvor der er frihed til at leve, som man vil.
Vi ønsker at genskabe et Danmark, hvor der er mulighed for, at alle kan udfolde deres talenter, og vi ønsker at fastholde et Danmark, hvor der er overskud til at tage sig af dem, der ikke kan klare sig selv.
Dette finanslovsforslag bidrager ikke til det.
Det gør tværtimod de udfordringer, vi står over for, større.
Danmark er udfordret af, at Folketinget bruger alt for mange penge.
Det forhindrer, at vi kan lette skattebyrden for arbejdende danskere og for de virksomheder, som danskerne arbejder hos, eller som de ejer.
Danmark har verdens største forbrug af penge i den offentlige sektor, og for at finansiere det opkræver skiftende regeringer i Danmark verdens højeste skatter hos lønmodtagere og virksomheder.
Det går ud over lysten til at arbejde, og det går ud over lysten til at investere i nye virksomheder og i ny produktion.
Derfor rasler Danmark ned ad velstandsranglisterne i verden.
For et halvt århundrede siden var vi blandt verdens fem rigeste lande.
I årtierne derefter fordoblede Folketinget skattetrykket, og resultatet er, at vi nu er røget ned på en 14. plads på velstandsranglisten med retning endnu længere nedad.
De høje skatter går også ud over danskernes frihed til at leve deres liv, som de helst vil.
Det koster at leve, og jo flere penge skatten tager, desto mindre frihed er der.
Piet Hein skrev: For hver ting, man skal ha lov for, for hver mønt til skattens sum knappes af det alburum, livet i os har behov for.
Liberal Alliance ønsker lavere skatter i Danmark.
Man må vælge.
Vil man opkræve 1 mia. kr. mindre i skat, kan man ikke bruge den milliard i det offentlige.
Regeringen prioriterer ikke på samme måde.
Den vil hellere bruge flere penge i det offentlige end at lette skatten for lønmodtagere og virksomheder.
Vi kan gøre så meget godt med en masse ekstra penge, siger regeringen.
Jo, jo, men det kan skatteyderne altså også.
Jeg er faktisk helt overbevist om, at den almindelige dansker ved mere om, hvordan 1.000 kr. kan forbedre hans eller hendes liv, end finansministeren ved, hvordan hvert enkelt liv forbedres med 1.000 kr.
Derfor prioriterer vi at lette skatten frem for at øge forbruget af penge i den offentlige sektor.
Det troede vi at vi var enige med vores borgerlige kampfæller i Venstre om.
Vi har alle hørt Venstre tale højt og længe om et udgiftsstop i den offentlige sektor, fordi Venstre ligesom Liberal Alliance hellere vil bruge pengene på at lette skatten.
Men i forhandlingerne om denne finanslov har Venstre aftalt med regeringen at støtte finanslovsforslaget, selv om det ifølge regeringen vil føre til en meget stor forøgelse af det offentlige forbrug på 1½ pct. i 2014.
Venstre, som siger, at partiet går ind for et udgiftsstop, har altså aftalt en udgiftsvækst på 1½ pct.
Hvis den offentlige sektor i de kommende 10 år vokser med 1½ pct. om året, vil den offentlige sektor i 2023 være 80 mia. kr. dyrere end i 2013.
Så bliver det svært at lette skatten, sådan som Venstre siger at Venstre gerne vil.
Men Venstre vil ikke fortsætte med at bruge flere penge, når Venstre kommer i regering, lyder svaret.
O.k., men hvorfor laver Venstre så aftaler om at bruge så mange flere penge, mens Venstre er i opposition?
Bør et parti ikke have den samme politik, uanset om partiet er i regering eller i opposition?
Den politik, som er forkert, når man er i regering, bliver vel ikke rigtig, når man er i opposition.
Finanslovsaftalen mellem regeringen og Venstre, som Det Konservative Folkeparti har tilsluttet sig, betyder, at aftalepartierne ikke kan støtte Liberal Alliances ændringsforslag til finansloven.
Derfor vil der ikke være flertal for Liberal Alliances forslag om at tage det første skridt i retning af at indføre et reelt bundfradrag for alle i arbejde på 7.000 kr. om måneden.
Liberal Alliance ønsker, at indkomstskatten på de første 7.000 kr. af månedslønnen skal være på 0 kr.
Vi siger: Ingen skal forsørge det offentlige, før man har tjent penge nok til at forsørge sig selv.
Når regeringens skattereform er fuldt indfaset, vil 250.000 danskere stadig ifølge økonomiministeren have en svag økonomisk tilskyndelse til at arbejde.
Liberal Alliances forslag om ikke at beskatte de første 7.000 kr. af månedslønnen ville ifølge økonomiministeren gøre, at det for 157.000 af de 250.000 danskere igen ville kunne betale sig at arbejde.
Det er både fornuftigt og retfærdigt, men regeringen og Venstre og Konservative har indgået aftale om, at vi ikke skal gå i den retning i 2014.
Regeringen og Venstre og Konservative vil stemme imod.
Samme aftale forhindrer også, at vi kan tage det første skridt mod en afskaffelse af topskatten, som Liberal Alliance også har stillet ændringsforslag om.
Topskatten finansierer ifølge Skatteministeriet kun 0,7 pct. af de samlede offentlige udgifter, og det er endda ifølge mange økonomer højt sat.
Samtidig ved vi, at topskatten til gengæld hindrer en positiv udvikling i hele samfundsøkonomien, fordi den ødelægger lysten til at arbejde mere, lysten til at uddanne sig, lysten til at transportere sig flere kilometer til et bedre lønnet job og meget andet godt.
Det går vi glip af på grund af topskatten, men regeringen og Venstre og Konservative har indgået aftale om, at vi ikke skal gøre noget ved topskatten i 2014.
Liberal Alliance har også stillet ændringsforslag til finansloven om at beskytte boligejerne mod stigninger i grundskylden i 2014.
Boligejerne har i de kommende år udsigt til at betale hovedparten af regningen for regeringens merforbrug i det offentlige.
Regeringen vil øge det offentlige forbrug med 20 mia. kr. frem mod 2020.
Boligejerne skal i samme periode betale 14 mia. kr. mere i grundskyld.
Det bliver dyrt.
Familier vil få problemer med at betale deres regninger, når regeringens budgetterede grundskyldsstigninger slår igennem.
Pensionister, som troede, at de havde sikret sig ved at betale deres huslån tilbage i de aktive år på arbejdsmarkedet, vil komme til at sande, at de alligevel ikke har råd til at blive boende i deres hus, fordi grundskyldsstigningerne vil presse dem ud.
Desværre har regeringen og Venstre og Konservative også indgået aftale om, at der ikke skal gøres noget ved grundskyldsstigningerne i 2014.
I stedet er man gået den stik modsatte vej og har med finanslovsaftalen lovet at bære regeringens forslag om, at den fejlagtige og i mange tilfælde alt for høje ejendomsvurdering fra 2011 skal fortsætte, gennem Folketinget.
Venstres formand, hr. Lars Løkke Rasmussen, udtalte, inden han selv indgik aftale om ikke at stemme imod, at det var en ringe, ringe, ringe aftale om ejendomsbeskatningen.
Konservatives Brian Mikkelsen kaldte det et slag i ansigtet på boligejerne og en katastrofe for boligmarkedet.
Men med finanslovsaftalen sørger både Venstre og Konservative alligevel for, at denne ejendomsvurdering, som i 41 pct. af tilfældene er for høj, bliver videreført i de kommende år.
Vi synes, at Venstre har solgt sine egne og De Konservatives mandater for billigt ved at indgå denne finanslovsaftale med regeringen.
Vi anerkender det gode formål, det er at holde Enhedslisten så langt væk fra dansk økonomi som muligt, men vi mener ikke, at den finanslovsaftale, som Venstre har indgået med regeringen, trækker Danmark i den rigtige retning, når den markant øger det offentlige forbrug i en tid, hvor pengene i stedet burde bruges på at styrke skatteyderne og den private sektor ved at lette skatten.
Derfor vil Liberal Alliance stemme imod finansloven.