runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2008-10-09:
Jeg anerkender fuldstændig, at vi på sigt har brug for, at flere arbejder mere - fuldstændig!
Det er også derfor, vi har lagt et forslag frem, som vil sikre, at mennesker, der er gået på pension eller efterløn, uden bureaukrati kan arbejde for 60.000 kr. mere om året, uden at det bliver modregnet i deres pension eller efterløn.
FTF har regnet på det, de synes nemlig godt om vores forslag, og de har beregnet, at de kan få 35.000 flere i beskæftigelse på den måde.
Jeg er optaget af, at mennesker ikke bare skal holde op på arbejdsmarkedet, fordi de når en bestemt alder.
Jeg tror, fremtiden kommer til at indebære, at mennesker i langt højere grad har mulighed for at være lidt på arbejdsmarkedet og trække sig tilbage på det tidspunkt, hvor de har behov for det.
Inger Støjberg (V), 2008-10-09:
Det er dybt uansvarligt at genindføre Den Særlige Pensionsopsparing, sagde fru Helle Thorning-Schmidt i sin tale.
Men fru Helle Thorning-Schmidt har ikke sådan rigtig fået forklaret, hvorfor det er så uansvarligt at bede folk om at spare penge op til pensionen.
Selv da fru Pia Kjærsgaard prøvede på at få fru Helle Thorning-Schmidt til at svare på det, fik vi ikke rigtig et svar.
Så jeg vil gerne bede fru Helle Thorning-Schmidt om én gang for alle lige at prøve at forklare, hvorfor det er, at det er så frygteligt at bede folk om at spare op til pensionen.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2008-10-09:
Det er såmænd ikke principielt frygteligt at bede folk om at spare op til pension.
Det kan være en ganske udmærket idé.
Det, der er en historisk fejltagelse, er, når man kan se, at ledigheden kommer til at stige næste år, at man så sætter en yderligere bremse på økonomien ved at genindføre Den Særlige Pensionsopsparing.
Det er en rigtig dårlig kur, når man kan se, at ledigheden er ved at stige, og det er Dansk Folkeparti jo i øvrigt enige med os i.
Min holdning er, at man lige så godt kunne sige det, som det er: Man er ikke fra regeringens side interesseret i at fastholde en høj beskæftigelse, fordi vi nu er på en ledighed, som er langt under det, man kalder den strukturelle ledighed, og man siger, at der kommer ubalancer i dansk økonomi.
Så regeringen og regeringspartierne skylder også os andre - borgerne, Socialdemokraterne, alle, der kunne være interesserede - et svar på, hvor højt ledigheden egentlig skal op.
Hvor højt er det, vi skal op med ledigheden, for at tingene ligesom passer på det danske arbejdsmarked?
Er det 100.000?
Hans Christian Schmidt (V), 2008-10-09:
Tak for det.
Til fru Helle Thorning-Schmidt vil jeg i grunden stille et meget enkelt spørgsmål, for jeg synes, det er et klart budskab, der kommer ud til befolkningen i dag, og jeg synes, man skal rose en ordfører for at sige det ligeud, som det er, nemlig at skulle Socialdemokratiet gå hen og få mulighed for at vedtage nye love i det her Folketing, ja, så vil de simpelt hen gå på hugst og få fat i de midler, som familierne i dag kan sidde og regne med at de kan bruge i en krise, som jeg synes at Folketinget skal roses for at stå sammen om at gøre sit til at løse.
Men skulle Socialdemokratiet få den magt, er det det klare signal, man sender.
Og så skal man huske, at en stor del af de penge, man i øjeblikket sidder og tæller på sit budget, vil forsvinde, fordi Socialdemokratiet simpelt hen ønsker at inddrage de skattelettelser, der er givet.
Jeg hører godt fru Helle Thorning-Schmidt give en masse forklaringer om - og sådan er det vel tit - hvad man kunne tænke sig at bruge dem til, men det vigtige budskab til den danske befolkning i dag i den tale, fru Helle Thorning-Schmidt har holdt, er: Vi ønsker at tage af de midler, I i dag sidder og tæller, for at I kan bruge dem til at dække jeres udgifter.
Jeg synes, det er trist, at det er det, fru Helle Thorning-Schmidt gør.
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-10-09:
For oplysningens skyld skal jeg gøre opmærksom på, at det budgetudkast, der ligger på Aalborg Kommunes hjemmeside, viser et driftsbudget på 9,13 mia. kr., og når man tager højde for lidt pris- og lønstigninger, giver det en realvækst på 150 mio. kr.
Det skulle så være et minus på 250 mio. kr., kan jeg forstå, og det forklarer måske lidt af den her matematikøvelse, vi har haft tidligere.
Hvis fru Helle Thorning-Schmidt så gerne vil have tallene på landsplan, jamen så er det jo såre simpelt: Fra 2009 til 2013 gives 9 mia. kr. til kommunerne til at investere i daginstitutioner, folkeskoler, ældrepleje og idrætsfaciliteter.
Det er i hvert fald ikke noget, der burde komme som en nyhed for fru Helle Thorning-Schmidt, og det burde jo heller ikke komme som nogen nyhed for fru Helle Thorning-Schmidt, at Københavns Kommune, hvor Ritt Bjerregaard huserer, tilføres 843 mio. kr., og det betyder også et markant løft af anlægsinvesteringerne i København.
Det er dog besynderligt, at vi skal høre om nedskæringer, og at der ikke sker noget, når virkeligheden er en ganske anden, men det er selvfølgelig nemmest at vende det blinde øje til, når virkeligheden ser forkert ud i socialdemokratisk optik.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2008-10-09:
Det ville være en meget mærkelig regering, der ikke år for år tilførte den offentlige sektor mere end året før - en meget mærkelig regering.
Det tal, der er vigtigt, er jo, hvilken realvækst der rent faktisk har været i de offentlige udgifter, og hvis man kigger på gennemsnittet for det, som kommer til at ske imellem 2010 og 2015, kan man se, at realvæksten bliver på 0,9 pct.
Bare lige sådan, at tilhørere og andre kan forstå tallene, så var den i gennemsnit for 1994-2001 på 2,4 pct.
Det er jo realvæksten, der er interessant her, og der er slet ikke nogen tvivl om, at når realvæksten er så lille, som den er i den offentlige sektor, så kan det mærkes af borgerne, og når der så samtidig kommer flere ældre, så kan det i særlig grad mærkes af de ældre, fordi der ganske enkelt bliver færre penge pr. ældre.
Jeg kan se, at ordføreren nikker.
Så vi er enige om, at realvæksten er historisk lav, historisk lav, og det er lige præcis det, man kan mærke i den offentlige sektor.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-10-09:
Det er jo således, at der i Danmark er 1 million mennesker, der har en sundhedsforsikring, fortrinsvis betalt af deres ansættelsessted, men fru Helle Thorning-Schmidt brugte meget af sin taletid på at undsige sundhedsforsikringerne og dermed også den million mennesker, som har glæde af disse forsikringer.
Er det så ikke bemærkelsesværdigt, at socialdemokratiske kommuner som f.eks. Hedensted, Vordingborg og Tårnby nu tilbyder sine ansatte sundhedsforsikringer, og vil fru Helle Thorning-Schmidt, når hun kommer til magten om rigtig mange år, sige til de pågældende socialdemokratiske borgmestre, at det må de ikke?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2008-10-09:
Det er meget sjovt, at der bliver sagt, at jeg talte om sundhedsforsikringer i mit indlæg, for det gjorde jeg faktisk ikke, men jeg vil gerne diskutere sundhedsforsikringer alligevel.
Socialdemokraterne har sådan set ikke noget problem med, at der eksisterer sundhedsforsikringer i Danmark, ligesom vi heller ikke har noget problem med, at der eksisterer privathospitaler.
Det, vi har et problem med, er, at regeringen har skabt et system, der betyder, at der gives meget høje tilskud til de private hospitaler ved at insistere på, at prisen for behandling på de private hospitaler skal være så høj.
Det, vi gerne vil have, er, at der skal være fuldstændig lige konkurrence mellem det offentlige og det private sundhedsvæsen.
Det skal ikke være sådan, at der betales overpriser til det private sundhedsvæsen - og man skal bare huske på, at det jo er vores penge, skatteborgernes penge, vi snakker om her, og som betales i overpriser til de private hospitaler.
Det betyder, at man virkelig skal opføre sig besynderligt, hvis man ikke kan tjene penge på at drive privathospitaler i Danmark, altså tjene penge på, at skatteborgernes penge i lidt for rigt omfang bliver placeret på privathospitalernes konti.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-10-09:
Men det er jo stadig væk sådan, at Socialdemokraterne prøver på i hvert fald at undergrave sundhedsforsikringerne ved nu at foreslå, at skattefradraget for sundhedsforsikringer skal væk.
Er det ikke et brud på skattestoppet, og er det det, Socialdemokraterne vil, nemlig bryde det skattestop, som man siger, man er tilhænger af, eller passer det heller ikke?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2008-10-09:
Nogle gange kunne jeg godt tænke mig at være sådan en lille flue på væggen oppe hos Venstre, for så sidder man og finder ud af, at Socialdemokraterne vil tage 9, eller var det 12, mia. kr. fra borgerne, og at vi vil forbyde alt frit valg og alt muligt.
Men jeg synes, man skulle læse det, Socialdemokraterne siger, for jeg har aldrig nogen sinde talt om at tage det frie valg fra borgerne.
Det, vi har talt imod, er den ideologiske tvangsudlicitering, som regeringen har påtvunget kommunerne.
Vi har den grundopfattelse, at kommunerne, som har folkevalgte repræsentanter til at styre tingene, selv må om, hvor meget de vil udlicitere, og hvor meget de vil udlægge i frit valg.
Hvorfor skal vi sidde her på Christiansborg og bestemme, hvor meget man må udlicitere ude i kommunerne?
Jeg synes faktisk, at det nærmest er imod Venstres ideologi at bestemme den slags.
Kommunerne må da selv bestemme, hvad de vil lægge ud i frit valg.
Og nu har jeg sagt det meget klart og tydeligt, og jeg håber ikke, at vi skal have diskussionen igen: Kommunerne må selv bestemme det, vi skal ikke bestemme det her fra Christiansborg.
Men jeg har til gengæld læst det, som Venstre har sagt, og der er der noget med tvang.
Der er der noget, der hedder, at alle offentlige opgaver, både i stat, regioner og kommuner, på sigt bør sendes i offentligt udbud, f.eks. minimum hvert femte år.
Det vil sige, at alle opgaver skal sendes i udbud.
Sundhed, lægehjælp og alting skal sendes i udbud, der skal være lidt mere fri konkurrence og lidt mindre regulering.
Det er vejen frem for Venstre.
Det er rigtigt, at vi har talt for, at folk da gerne må tegne sundhedsforsikringer, men jeg kan ikke se, hvorfor skatteborgernes penge skal gå til, at man via et skattefradrag på den måde kan give et tilskud til de private hospitaler.
Jeg vil godt have lov til at nævne den dobbelte uretfærdighed, som en pensionist - nu har vi talt så meget om Nordjylland - i Frederikshavn må lide under.
Hun kan ikke få en sundhedsforsikring - det kan hun være helt sikker på ikke at kunne få - og hun får heller ikke skattefradrag.
Det vil sige, at hun bliver snydt to gange: For det første skal hun betale skat til et privathospital via et tilskud, og for det andet bliver hun også sprunget over i køen, når hun f.eks. skal have en behandling hos en speciallæge.
Jeg synes, det er fuldstændig urimeligt, at vi på den måde bruger skatteborgernes penge via et skattefradrag til at give et tilskud til de private hospitaler.
Det er ganske enkelt ikke rimeligt.
Hvis de vil være i Danmark, hvilket er fint for mig, så må de jo eksistere på markedsvilkår frem for at skulle have kunstigt tilskud af skatteborgerne.
Peter Skaarup (DF), 2008-10-09:
Jeg kunne godt tænke mig at vende mig hen imod udlændingepolitikken, som jeg ikke synes jeg hørte så meget om fra den socialdemokratiske formand og ordførers side i dag.
Jeg vil gerne spørge, om det er korrekt, at Socialdemokraterne er imod to helt afgørende tiltag, som regeringen og Dansk Folkeparti har lavet.
Personer, der kommer ind i landet - udlændinge, der vil ind og være i Danmark i længere tid - skal være omfattet af starthjælpen, dvs. have en lavere ydelse i den periode.
Det andet er den såkaldte 450-timers-regel, som blev indført i forbindelse med den seneste udlændingeaftale, hvor Dansk Folkeparti og regeringen aftalte, at ægtepar på kontanthjælp nu skulle arbejde 450 timer for fortsat at få kontanthjælp.
Det er altså nogle klare krav til, at man som udlænding yder en indsats i Danmark.
Er det korrekt forstået, at Socialdemokratiet er imod de to tiltag?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2008-10-09:
Socialdemokraterne har den grundlæggende holdning, når det handler om mennesker, der kommer til Danmark, at vi godt kan sætte nogle rimelige hårde grænser for, hvem der kan komme til Danmark.
Det er derfor, vi støtter 24-års-reglen og kravet om en særlig tilknytning til Danmark, altså tilknytningskravet.
Vi kan godt have nogle rimelige kontante barrierer der.
Men når mennesker opholder sig lovligt i Danmark, er det vores kæmpestore opgave at sige velkommen til dem og ikke placere dem i kunstig fattigdom.
Derfor er Socialdemokraterne lodret imod kontanthjælpsloftet, starthjælpen eller ydelser, der vil gå ud over de allerdårligst stillede danskere med eller uden udenlandsk baggrund.
Det er simpelt hen ikke rimeligt, at man pisker mennesker med økonomiske ydelser på så lavt niveau, når de mennesker ikke kan flytte sig fra pisken.
Vi vil ikke være med til det.
Vi vil ikke være med til at skubbe mennesker ud i fattigdom, ud i margenen af vores samfund.
Vores politik - vores integrationspolitik, vores retspolitik - handler om at sige: Kom med, vær med, vi giver dig en ærlig chance.
Peter Skaarup (DF), 2008-10-09:
Det var ikke noget særlig klart svar.
Der må jeg så bare sige, at hvis man ikke havde indført f.eks. starthjælpen, som regeringen og Dansk Folkeparti gjorde i 2002, da vi skulle rydde op, efter at der havde siddet en socialdemokratisk-radikal regering igennem årene, havde Danmark været i den totale top, når det gælder ydelser til indvandrere fra dag et, de kommer ind i det pågældende land, nemlig Danmark.
Det ser vi som et virkelig stort problem, og der må vi jo sige, at udlændingepolitikken hænger sammen.
De signaler, vi sender ved at have et topniveau for bistand til udlændinge, der kommer til Danmark, er meget dårlige, og derfor vil jeg sige til Socialdemokraterne, at jeg tror, at man skal genoverveje den holdning, man her har taget.
For det, man skal tænke på, er, at hvis vi sender nogle signaler om, at folk er velkomne, at de kan komme ind i vores land og få del i de her meget høje sociale ydelser, vi har i Danmark i forhold til andre lande, så sender man altså nogle meget dårlige signaler.
Så sender man nemlig det signal, at vores land med den udlændingepolitik vil være at finde på menneskesmuglernes liste over de bedste steder at komme.
Det var jo det, der skete under den socialdemokratisk-radikale regering i sin tid.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2008-10-09:
Jeg synes, det er rigtigt, at vi skal stille krav til mennesker, før de kommer hertil - der skal være rimelig skrappe krav for at kunne komme til Danmark - og når de er i Danmark, skal vi også stille krav til hinanden.
Vi skal fortælle alle, der er i Danmark, at før man har rettigheder, har man pligter.
Derfor har Socialdemokraterne også foreslået, at når man kommer til Danmark som familiesammenført, skal kravene faktisk strammes en lille smule, for vi skal bede hver enkelt, der kommer til Danmark, om at stille sig til rådighed for arbejdsmarkedet enten ved at lære dansk, gå på kurser, tage uddannelse eller på anden måde stille sig til rådighed fra dag et.
Det er vores forslag, og jeg har egentlig undret mig over, at Dansk Folkeparti ikke synes, at det er en herlig idé, for vi er jo netop optaget af, at alle mennesker i dette samfund skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, hvis de modtager ydelser.
I det øjeblik, man vil modtage en ydelse, må man klart og tydeligt stille sig til rådighed for arbejdsmarkedet, for selvfølgelig skal ingen bare loppe den på skatteborgernes regning.
Jeg er ked af at måtte skuffe ordføreren, men jeg er jo ikke her i dag for kun at tale om de nordjyske forhold; det, der optager mig, er landet som helhed.
Der må jeg bare sige, at ud over at vi er helt sikre på, at Aalborg Kommune skal spare 250 mio. kr. på daginstitutioner, på ældre og på servicebusser til næste år, så ved vi i hvert fald, at hvis man kigger generelt på tingene og på, hvad regeringen egentlig har givet til kommunerne til ældre i de kommende år, så kan man se, at de har givet omkring 350 mio. kr.
Nu er der jo kommet flere ældre, det er vi alle sammen enige om, og det handler om 500 mio. kr.
Så i virkeligheden har kommunerne en negativ balance, fordi der er kommet flere ældre og færre penge til at dække behovet.
Der er det, jeg siger, at det jo ikke er nok kun at tale om tal.
Hvis der bliver flere ældre, bliver vi jo også nødt til at give kommunerne det, der svarer til, at der rent faktisk kommer flere ældre, for ellers bliver der færre penge pr. ældre år for år.
Tina Nedergaard (V), 2008-10-09:
Vi er meget optagede af det, som Socialdemokraterne ligesom er i færd med, nemlig at ville tage flere penge fra skatteborgerne næste år, hvis man havde et flertal herinde til at gøre det.
Jeg har et helt konkret spørgsmål, nemlig om det så også omfatter Ritt Bjerregaards skattelettelser i Københavns Kommune.
Ville man også inddrage dem, hvis man havde magten til at gøre det?
Så vil jeg også gerne lige præcisere et par ting.
Med hensyn til skolerenoveringer siger fru Helle Thorning-Schmidt, at vi ikke skal bestemme på Christiansborg, hvad de skal foretage sig ude i kommunerne, men man kan da bestemt sige, at det er at flytte et kommunalt problem ind på Christiansborg at sige, at der er uhumske toiletter i en navngiven kommune.
Det, der er problemet, er ikke antal kroner brugt på skolerenoveringer, men de prioriteringer, der ligger i nogle kommuner.
For faktum er, at siden 2001 og frem til 2007 har VK-regeringen brugt dobbelt så meget på skolerenoveringer, som den tidligere regering gjorde i de sidste 6 år, den sad.
Så faktum er altså, at der bruges flere penge på skolerne, men at det er en kommunal beslutning, om man prioriterer kulturhuset eller prioriterer at renovere skolens toiletter.
Så har jeg et ganske kort spørgsmål, nemlig om de ekstra midler, som man vil bruge i kommunerne, skal hentes ved hjælp af skattestigninger.
Hvad er Socialdemokraternes intention?
Er den i de kommende år at beskatte indkomsten på arbejde mere og mere eller beskatte den mindre?
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-10-09:
Fru Helle Thorning-Schmidt forsøgte at male et billede af, at Kvalitetsfondens midler ikke er eksisterende og ikke bliver til noget.
Fru Helle Thorning-Schmidt er blevet gjort opmærksom på det, men for at være lidt hjælpsom har jeg taget Nordjyske med, hvoraf det fremgår, at der i de kommende år tilføres de nordjyske kommuner 949 mio. kr. til at investere i daginstitutioner, skoler, ældrepleje og idrætsfaciliteter.
Det er da svært at sige, at det er luftsteg og vindfrikadeller.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Helle Thorning-Schmidt om et helt konkret tal, nu hvor hun selv bragte det på bane.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2008-10-09:
Det var utrolig mange spørgsmål.
Jeg skal lige minde om, at vi ikke er de eneste, der har talt om uhumske toiletter.
Det gjorde statsministeren selv til en del af den valgkamp, der blev ført af Venstre.
Det blev sagt før valgkampen, at det skulle man ud at gøre noget ved.
Siden hen er der ingenting sket.
Kommunerne har nemlig fået at vide, at selv om de har penge til at reparere bygningerne og penge til at renovere toiletterne, så må de ikke gøre det for regeringen, fordi der er et anlægsstop, fordi regeringen igen har foretaget de helt forkerte økonomiske prioriteringer.
Selv om kommunerne har råd til det, må de ikke renovere de toiletter, som statsministeren i valgkampen har stået og sagt, at dem skulle han nok sørge for blev fikset.
Tina Nedergaard (V), 2008-10-09:
Nu er fru Helle Thorning-Schmidt jo ikke nordjyde, og det er vi andre der er taknemmelige for at vi er.
Derfor er det måske fru Helle Thorning-Schmidt helt ubekendt, at vi i Nordjylland f.eks. næste år får i nærheden af 1 mia. kr. fra Kvalitetsfonden.
Så når fru Helle Thorning-Schmidt spørger om, hvad der er sket i den sag, altså hvad regeringen vil gøre ved uhumske toiletter og den kommunale service og standard, er faktum, at i hvert fald Nordjylland næste år får knap 1 mia. kr. Mit helt konkrete spørgsmål
var: Når nu man ønsker at øge arbejdsstyrken - det går jeg ud fra at Socialdemokraterne er enige i at der faktisk er brug for - er det så fornuftigt helt grundlæggende at give befolkningen skattestigninger og gøre det dyrere at gå på arbejde?
Er det god og sund fornuft for Socialdemokraterne?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-10-09:
Jeg synes, der er noget forvirring omkring det her med skat, og derfor vil jeg gerne være den, der giver fru Helle Thorning-Schmidt lejligheden til nu simpelt hen at gøre det krystalklart for alle.
Altså, er det sådan efter den socialdemokratiske politik, at folk får lov til at beholde de skattelettelser, de har fået, men at man vil inddrage alle de skattelettelser, der ikke er givet endnu?
Det er bare for at være helt sikker på, hvad det er, vi taler om, så vi ved, hvad det er for noget, vi har at frygte.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2008-10-09:
Vi har jo sagt ganske tydeligt, at de skattelettelser, der er givet i 2008, kan vi ikke rulle tilbage, for de er jo givet.
Men vi står i en situation netop på det her tidspunkt af året, hvor vi godt kan droppe de skattelettelser, som regeringen og Dansk Folkeparti planlægger at give til næste år.
Så vores grundholdning er, at når det er 5 mia. kr., man planlægger at give til næste år, så lad os droppe de skattelettelser, og lad os i stedet for prioritere pengene til de andre ting, vi gerne vil i vores samfund: danskernes sundhed, skole og alt det, som danskerne går op i.
Så det er sådan set meget rigtigt.
Det foreslog vi jo også i valgkampen.
Der fik vi at vide af statsministeren, at vi stod og puttede med det, men siden er der blevet flere, der synes, at det er en god idé.
Socialdemokraterne laver ikke skattestigninger og har ikke forslag om skattestigninger til borgerne.
Socialdemokraterne har forslag om, at de skattelettelser på 5 mia. kr., der endnu ikke er udmøntet, skal droppes.
Lad os da gøre det, lad os da lade være med at give en skattelettelse.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-10-09:
Så forstår jeg jo meget bedre, hvorfor Socialdemokraterne er så forvirrede over, hvad de egentlig selv står for.
Jeg kan høre, at de tal, som fru Helle Thorning-Schmidt bruger, ikke er de tal, der fremgår for næste år, men jeg skal gerne fortælle fru Helle Thorning-Schmidt en del mere om ved lejlighed, hvad det egentlig er, hun lige har taget fra danskerne.
Det er vi så enige om.
Det, vi er uenige om, er, at fru Helle Thorning-Schmidt og Socialdemokratiet så vil bruge den anledning til at tage pengene, som ellers ville blive givet til familierne, væk fra familierne.
Så summa summarum er, at med Socialdemokratiets politik vil familierne sidde ringere i det, have en dårligere økonomi i 2009 end den, vi andre vil give familierne.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2008-10-09:
Nu forsøgte ordføreren at opsummere forskellene mellem Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti.
Jeg tror, at man skal have lidt mere tid, end ordføreren havde, og jeg vil da godt tilføje nogle ting til de forskelle.
Socialdemokraterne ville aldrig nogen sinde med åbne øjne have accepteret, at den kollektive trafik i Danmark er inde i en fundamental dødsspiral.
Vi ved jo godt, hvem der ikke har råd til at købe en bil eller to, og hvem der har brug for at bruge den kollektive trafik.
Vi ville heller aldrig have accepteret, at de ældre i øjeblikket må opleve, at de får mindre hjemmehjælp - i hvert fald nogle af dem - og at de i det hele taget skal betale så kæmpestore priser for deres ældremad.
Vi ville aldrig stiltiende have siddet og accepteret, at det var tingenes tilstand i Danmark.