runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2014-02-04:
Tak for det.
Det er fantastisk at få lov at stå her første gang.
Tak til ordførerne, som jeg glæder mig til at møde meget snart i andre sammenhænge.
Tak for debatten, tak for jeres indspil.
Det er vigtigt, som mange har understreget – og det er jeg glad for vi er enige om – at vi styrker internationaliseringen af de danske uddannelser.
Danmark skal være et attraktivt land for talentfulde unge fra andre lande, fra mange forskellige studieretninger, og vi skal også sikre, at flere danske studerende tager en del af deres uddannelse i udlandet – mange ordførere understregede det netop – for at få andre kompetencer og hente dem med hjem til Danmark.
Det er jo et væsentligt element i kvaliteten og i relevansen af de videregående uddannelser, at vi styrker de studerendes internationale udsyn.
Jeg synes, at vi med det her lovforslag har fået forbedret rammerne for det.
Det er klart, at jeg har haft kort tid til at sætte mig ind i det, men jeg kan faktisk huske debatten, fra da jeg var ordfører.
Så der er gået en længere proces forud for det her, men jeg er glad for, at vi er landet på den her løsning og forhåbentlig kan komme godt videre herfra.
Vi giver universiteterne og de maritime uddannelsesinstitutioner mere frihed og også mere fleksibilitet til netop at planlægge deres internationale samarbejder.
Vi har opretholdt balanceprincippet, men vi har også suppleret det, sådan at institutionerne nu har mulighed for at modtage ekstra studerende, ud over balancen, når de vurderer, at det netop er vigtigt i forhold til deres internationale samarbejde, og så længe de altså selv finansierer det og selvfølgelig også planlægger det.
Universiteterne og de maritime uddannelsesinstitutioner får desuden med lovforslaget, sådan som flere ordførere også gjorde det klart, den her 3-årige periode til at planlægge deres udvekslingsaktiviteter.
Og jeg håber, at institutionerne derfor vil bruge den her mulighed til også at lave processer og sætte et arbejde i gang for at få endnu flere danske studerende til at tage et studieophold i udlandet.
Vi har altså skabt en større fleksibilitet i forhold til balanceprincippet, og det er en fleksibilitet, som har været efterspurgt på universiteterne, og som også fremgår af høringssvarene.
Med lovforslaget giver vi også universiteterne og de maritime uddannelsesinstitutioner den samme tidsmæssige ramme for tilrettelæggelsen af deres udvekslingsaktiviteter, som netop erhvervsakademierne og professionshøjskolerne allerede har.
Og så har vi justeret reformen af studiegennemførelsen, så de institutioner, der har ønsket det og har budt ind med det, også har fået lidt bedre tid til at implementere reglerne om den her automatiske tilmelding og framelding til uddannelsens fag og prøver for de studerende, der allerede er i gang med uddannelsen.
Så tak for debatten her i første omgang.
Jeg ser frem til spørgsmålene og den videre behandling.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-04:
Da vores sædvanlige undervisningsordfører, fru Merete Riisager, ikke kan være til stede i dag, skal jeg oplæse denne tale på hendes vegne. Lovforslaget giver ifølge regeringen universiteter og maritime uddannelsesinstitutioner mere fleksibilitet i det internationale samarbejde om udveksling af studerende.
Vi har for nærværende ingen grund til at tro, at der ikke er ræson i regeringens antagelse.
Vi vil dog i behandlingen af lovforslaget fortsat lytte til eventuel ny viden, der måtte blive præsenteret for udvalget.
De maritime uddannelser er nogle af de uddannelser, vi kan være stolte af i Danmark.
De har en lang tradition og høj beskæftigelsesgrad.
Samtidig har de maritime uddannelser også en naturlig international dimension, der skal kunne fungere bedst muligt.
I Liberal Alliance er vi interesserede i forholdene for det blå Danmark, og vi ønsker en fortløbende udvikling og revision af de uddannelser, der knytter sig hertil.
Vi er endvidere optaget af, at uddannelser i Danmark generelt har en kvalitet, der gør dem attraktive internationalt både for danske og internationale studerende.
Samtidig ønsker vi ordninger, der betyder, at danske skatteborgere ikke skal bære byrden for udenlandske studerende, der læser i Danmark.
Men indtil videre støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Rosa Lund (EL), 2014-02-04:
I Enhedslisten synes vi sådan set, at det er rigtig fornuftigt, at danske studerende tager til udlandet og bliver klogere og henter viden med hjem til Danmark.
Derfor er vi rigtig glade for, at vi har en debat af det her og har haft den debat længe, og at regeringen sætter det på dagsordenen og gør det til et diskussionsemne.
Umiddelbart kan vi godt støtte lovforslaget, men vi har lige nogle spørgsmål, som vi gerne vil have afklaring på.
For det første mangler vi en forsikring om, at det for de universiteter, der optager indgående studerende og altså bruger af deres egenkapital på at optage dem, ikke går ud over den kvalitet, der er til de studerende, for hvem tilskud gives efter taxameterordningen.
Det er den ene ting, vi mangler en forsikring om.
Så mangler vi også en forsikring om, at kvaliteten ikke daler, og om, at det ikke bliver sådan, at nogle universiteter kan få lov at vælge, at de kun vil optage studerende fra en region eller et bestemt land, så de ligesom glemmer dels alle mulige andre lande, som det kan være fornuftigt at have stærke og tætte samarbejder med, dels glemmer at tage hensyn til de studerende, som bliver optaget i Danmark.
Vi ved jo alle sammen, at der kan gå lidt mode i, hvad det er for universiteter, der er de bedste at samarbejde med, og hvad er det for studerende, man helst vil have.
Det vil vi gerne vide hvordan man har tænkt sig at følge og har tænkt sig at undgå.
På den anden side kan man også sige, at det jo kan være meget nobelt og meget ansvarligt at optage mange studerende fra udviklingslande, fordi man gerne vil sende dem tilbage med nogle kompetencer, som de kan lære her i Danmark, men man skal altså passe på, at balancen ikke tipper.
Den sidste ting, som vi er bekymrede for i Enhedslisten, er, at der nu kommer en hjemmel til at kunne opkræve brugerbetaling for de udenlandske studerende.
Vi synes sådan set, man burde smide den i skraldespanden.
Vi stiller spørgsmålene til ministeren skriftligt.
Trine Mach (SF), 2014-02-04:
Tillykke til den nye minister.
SF vil både i og uden for regeringen arbejde for, at vi får verdens bedste uddannelsessystem, at de danske studerende får mere international studieerfaring, og at vi får flere udenlandske studerende her til landet.
Balancekravet er derfor som udgangspunkt en fornuftig foranstaltning, for det sikrer, at udgifterne til de udenlandske studerende ikke bliver så store, at det går ud over de danske studerende, men sikrer samtidig, at vi kan sende folk ud.
Desværre har det vist sig svært at administrere og har ikke virket efter hensigten.
Der har været et større optag af udenlandske udvekslingsstuderende, end der er sendt danske studerende til udlandet.
Derfor er ændringen af universitetsloven et kærkomment forslag.
Vi opretholder balancekravet, men skaber også frirum og fleksibilitet til, at universiteterne selv kan finansiere et ekstra optag af udenlandske studerende i forhold til målsætningen om et mere internationalt udvekslingssamarbejde.
I SF anser vi det for en meget positiv udvikling, hvis vi kan øge antallet af danske studerende, der læser dele af deres uddannelse i udlandet.
Et udvekslingsophold kan være med til at bygge bro og opbygge faglige og personlige kompetencer og på sigt også styrke danskeres mulighed for job og karriereforløb internationalt.
Det synes vi er virkelig vigtigt.
Summa summarum: Balanceprincippet er med til at sikre en harmoni imellem, hvad man tager ind, og hvad man sender ud, og den foreslåede lovændring skal jo netop sikre, at det så at sige bliver nemmere at finde balancen.
På den måde undgår vi bøder i millionklassen, og pengene kan i stedet for bruges der, hvor de skal, nemlig på uddannelse.
Så vi synes også fra SF's side, at regeringens forslag er ganske godt.
Lotte Rod (RV), 2014-02-04:
I dag er en god dag.
Vi har fået en ny minister, og hvad passer bedre, end at det allerførste, vi skal lave sammen, handler om international studentermobilitet?
Jeg har, uddannelsesministeren har og regeringen har et stærkt ønske om, at flere studerende skal tage en del af deres uddannelse i udlandet.
Derfor får institutionerne nu mere frihed og fleksibilitet til at planlægge de internationale samarbejder.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi har diskuteret det her balanceprincip en hel del frem og tilbage.
Det har ikke været helt nemt at blive enige om, hvordan vi laver en god lovgivning, fordi vi jo står i den situation, at de danske uddannelsesinstitutioner generelt modtager flere studerende fra udenlandske uddannelsesinstitutioner, end de selv sender studerende på studieophold i udlandet.
Vi er derfor blevet enige om at give uddannelsesinstitutionerne en 3-årig periode til reguleringen af den økonomiske balance frem til 2015, samtidig med at institutionerne får mulighed for at indskrive og finansiere indgående udvekslingsstuderende, også selv om de ligger ud over balancen.
Det betyder, at uddannelsesinstitutionerne fortsat kan tiltrække udenlandske studerende, og samtidig håber jeg, at institutionerne vil bruge muligheden til at sende endnu flere danske studerende på studieophold i udlandet.
Radikale Venstre støtter gerne forslaget.
Lars Barfoed (KF), 2014-02-04:
Jeg venter lige, til statsministeren er færdig med sin samtale.
Tillykke til statsministeren med den nye regering, og tillykke til nye ministre og ministre med nye porteføljer.
I Det Konservative Folkeparti vil vi fortsat være en konstruktiv mod- og medspiller til regeringen, og vi ser frem til samarbejdet og til de slagsmål, vi skal have, helt sikkert også med regeringen, i den kommende tid.
Jeg har noteret mig, at statsministeren og indenrigs- og økonomiministeren i den erklæring, man offentliggjorde i går, om den nye regerings politik – der var ikke meget ny politik i den nye regerings politik, men man havde en erklæring – sagde noget, som jeg hører gentaget hele tiden, statsministeren gentog det også i dag, nemlig at det, det egentlig drejer sig om, er flere jobs og bedre velfærd.
Og det lyder jo godt.
Vi skal have et arbejde, og vi skal have det bedre.
Sådan fortolker jeg det.
Det kan vi jo alle sammen gå ind for, men jeg synes egentlig, det kunne være interessant her i dag at få gravet lidt ind under, hvad der ligger i det, når regeringen siger flere jobs og bedre velfærd.
Jeg hørte f.eks. også, at statsministeren for lidt siden i sin indledning til debatten her i dag sagde: Vi går ikke ind for nulvækst, vi går ind for mere velfærd.
Nu er det altså både bedre velfærd og mere velfærd.
Jeg vil sige til statsministeren, at jeg tror, vi i det her land kommer til at erkende, at hvis vi vil blive ved med at være et af de mest velhavende lande i verden, have en stærk økonomi og mindre gæld, kan vi ikke blive ved med at have verdens største offentlige sektor og verdens højeste skattetryk.
Derfor tror jeg, vi kommer til at diskutere med hinanden, hvad velfærd egentlig er.
Er velfærd lig med flere og højere offentlige ydelser, eller er velfærd ikke snarere, at vi skaber et samfund, hvor flere kan klare sig selv, hvor flere har et arbejde i den private sektor, hvor de ikke behøver at gøre brug af de offentlige ydelser?
Hvis det er sådan, er det vel ikke et spørgsmål om, at vi skal have bedre velfærd, som er lig med mere offentlig velfærd, men snarere at vi skal flytte nogle af ressourcerne i samfundet over til den private sektor.
Anders Samuelsen (LA), 2014-02-04:
Statsministeren og jeg har jo haft nogle drøftelser nogle gange hernede i salen om, hvorvidt det var muligt at spare offentlige udgifter.
Det mener vi det er, men det mener statsministeren ikke kan lade sig gøre og har efterlyst konkrete forslag.
Jeg har et enkelt konkret spørgsmål, som samtidig også er et forslag: Mener statsministeren, at det er rimeligt, at en minister, der kun har siddet ca. 50 dage, kan hæve 1½-års løn svarende til cirka 1,7 mio. kr.?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-02-04:
Jamen det ligger jo i svaret.
Jeg har ikke tænkt mig at foreslå andre regler, og jeg tror også, at de er bakket op af et stort flertal i Folketinget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-02-04:
Tak, formand.
Jeg vil selvfølgelig også indlede med at sige tillykke til – har jeg forstået – den nye regering.
Det synes jeg man skal; det hører sig til.
Selv om det jo efterhånden er ved at være dyrt i blomster, kan jeg også love de nye ministre, at vi selvfølgelig meget gerne sender en hilsen til dem og ønsker et godt samarbejde.
Men jeg må så også sige til statsministeren, som jo er i spørgetimen her i dag, at vi så de her brede smil på Amalienborg Slotsplads, da den såkaldt nye regering trådte frem for offentligheden.
Men sagen er jo, at bag de her meget brede smil, som vi alle sammen var vidne til i går, gemmer der sig altså noget af en historie og nogle realiteter.
Altså, 26 ministerrokeringer er det nu blevet til, siden statsministeren blev statsminister.
Vi har en situation, hvor der på kun godt 2 år har været 26 ministerrokeringer.
I 6 ministerier har der nu været 3 ministre.
I et ministerium er vi oppe på 4 forskellige ministre.
Det betyder, at i en lang række ministerier har ministrene siddet i gennemsnit under 10 måneder.
Og man skal tænke på, at det jo i sagens natur er sådan, at når nye ministre skal køres ind, tager det noget indkøringstid.
Altså, det tager tid bare at skulle lære navnene, finde ud af opbygningen og systematikken og komme ind i det politiske område – selvfølgelig specielt for de ministre, der bliver sat ind, og som ikke har arbejdet synderlig med et område før, for det er jo den valgmulighed, der er.
Så tager det noget tid, inden man har sat sig i stolen og rigtig udfylder ministerrollen.
Det, jeg synes er naturligt at spørge statsministeren om under sådan en spørgetime som den her – efter det, der er sket – er derfor, om statsministeren er enig i, at det er et grundlæggende problem for vores demokrati og for vores folkestyre, at der er så mange ministerrokeringer på så kort tid.
Altså, at der går noget tabt i forhold til den rytme og det politiske arbejde, der skal være, og det samarbejde, der skal være, mellem regeringen og Folketinget, ved at der er så mange rokader på så kort tid.
Er statsministeren grundlæggende enig i det?
Løkke Rasmussen (V), 2014-02-04:
Det står ikke skrevet, hvor der skal spares, så det svarer jo ikke på det.
Altså, hr. Lars Løkke Rasmussen har nu haft flere omgange til at svare på det.
Jeg har ikke fået at vide, hvor der skal spares 4 mia. kr. på beskæftigelsessystemet.
Det er godt nok noget, der vil kunne mærkes for rigtig mange mennesker.
4 mia. kr. er mange penge.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-02-04:
Jeg har faktisk svaret på det spørgsmål, og jeg skal virkelig beklage i hvert fald mindst to ting.
Det har ikke været min hensigt at håne hr. Lars Løkke Rasmussen, men hvis hr. Lars Løkke Rasmussen mener, at det at bede om klare svar fra Venstre er udtryk for en hån, så kan det godt blive hårdt at sidde i opposition, for nogle gange skal man jo komme med nogle klare svar.
Så skal jeg også beklage, at jeg åbenbart har tænkt bedre om Venstre, end jeg burde, for jeg har forstået, at man ville finde 3 mia. kr., men nu viser det sig, at man vil finde 4 mia. kr.
Så er vi jo godt inde i ydelserne i hele dagpengesystemet, og derfor synes jeg, det er endnu mere relevant, når Venstre nu har tænkt på 4 mia. kr., at få bare en lillebitte og lidt større forståelse af, hvor der skal spares.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-02-04:
14 mia. kr. er nok lige i overkanten, da det vist er 11 mia. kr., der bruges på selve systemet,
vil jeg sige til beskæftigelsesministeren.
Men når nu statsministeren siger, at det ene og det andet ville være befordrende for debatten, bliver jeg altså nødt til bare i virkeligheden at gentage mit spørgsmål.
Jeg forstår egentlig ikke, at statsministeren ikke er i stand til at svare lidt mere imødekommende på det, når man tænker på den nye parlamentariske situation og de flertalsmuligheder, regeringen har i det her Folketing.
Jeg bilder mig sådan set ind – det kan være, at jeg er indbildsk – at hvis vi skal lave en beskæftigelsesreform, hvis vi skal lave en vækstpakke, der spreder optimisme i dansk erhvervsliv og blandt danskerne i foråret, har jeg svært ved at se, at regeringen og i hvert fald Venstre ikke er en del af det.
Jeg udtrykker nu et ønske om at se de her ting i en sammenhæng, og så håner statsministeren mig bare.
Statsministeren må da være i stand til at svare på det enkle spørgsmål: Hvis man, når eksperterne har talt, og når regeringen har tænkt sig om, er i stand til at lave en aftale på beskæftigelsesområdet, som frigør et beløb – stort eller mindre – er regeringen så indstillet på at bruge det provenu målrettet i forhandlinger om en vækstpakke II?
Det bør man da kunne svare ja eller nej til.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-02-04:
Men jeg synes, det ville bidrage til debatten, hvis Venstre kom frem på banen.
Venstre har jo åbenbart afgjort med sig selv, at der kan findes 3 mia kr. på beskæftigelsesindsatsen, og derfor ville det være interessant for os andre at finde ud af, hvordan man gør det.
Hvor skal der spares henne?
Kan hr. Lars Løkke Rasmussen ikke give bare et lille indblik i det?
Hvordan kan hjælpen tage udgangspunkt i den enkelte lediges situation?
hvilket jo hænger sammen med, at vi har hørt mange ledige fortælle historier om, at de ikke synes, de bliver set, som de mennesker med de kvalifikationer, de har.
Og hvordan kan samarbejdet mellem virksomhederne og jobcentrene forbedres, så vi sikrer, at virksomhederne får den arbejdskraft, de har brug for?
Det er relevante spørgsmål, som vi gerne vil tage stilling til, også sammen med Venstre.
Men vi starter ikke med at tænke på et eller andet milliardbeløb, som så kan bruges til noget andet.
Hvis man fandt et millardbeløb, kunne det sikkert godt bruges til noget andet, men det er ikke vores tilgang til den her situation.
Hvor er det, der skal spares?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-02-04:
Jeg ved ikke præcis, hvad regeringen går og tænker på.
Jeg har respekt for, at man nedsætter et ekspertudvalg, men man må altså også have nogle politiske holdninger.
Vi andre og danskerne må så leve med, at man nu har skiftet politikerne ud og lige skal have eksperterne på plads.
Det er jo f.eks. derfor, at i forhold til hele arbejdet med vandplanen – jeg tror, der ligger 5.000 høringssvar ovre hos den nye miljøminister – er samrådet udskudt, fordi miljøministeren lige skal briefes af sine embedsmænd først.
Vi troede egentlig, at vi havde en regering, som havde en politik, og jeg spørger jo til nogle politiske signaler.
Jeg beder ikke statsministeren om at stå her og sige ja til, at der skal spares 1,5 mia. kr. eller 3 mia. kr. på beskæftigelsesområdet.
Jeg beder ikke statsministeren om at tænke på et tal.
Jeg stiller sådan set bare et spørgsmål: Hvis man efter at have tænkt og lyttet til eksperterne på ansvarlig vis finder et provenu på beskæftigelsesområdet, vil statsministeren da være indstillet på at bringe det provenu i anvendelse i forbindelse med en vækstpakke, hvor vi investerer i danske arbejdspladser?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-02-04:
Der var mange ting på en gang.
Jeg skal se, om jeg kan komme hele vejen rundt.
Jeg synes, at det er klar tale af hr. Lars Løkke Rasmussen, at man gerne vil ind og bidrage til at løse nogle udfordringer.
Jeg synes også, det er godt, at man siger det så klart her i Folketingssalen.
Jeg synes også, at man skal have respekt for, at vi åbenbart har en lidt forskellig tilgang til det her.
Vi har den tilgang, at vi har bedt et ekspertudvalg om at kigge på beskæftigelsesindsatsen, som jo har været lidt skæv i mange år, også da det var beskæftigelsesministre fra Venstre, som ikke rigtig fik ryddet op i tingene.
Det har vi så fået et ekspertudvalg til at kigge på.
Så skal parterne inddrages – selvfølgelig skal de det – og derefter vil regeringen så komme med vores bud på, hvordan vi synes en beskæftigelsesindsats skal være.
Men jeg skal medgive hr. Lars Løkke Rasmussen, at vi ikke starter med at tænke på et tal.
Vi starter med at spørge os selv: Hvordan kan vi få en bedre beskæftigelsesindsats, som sikrer, at de arbejdsløse har bedre mulighed for at komme ind på arbejdsmarkedet, gerne i varige job?
Hvordan sikrer vi en mere målrettet uddannelsesindsats, som bliver mere individuelt baseret og med større respekt for de arbejdsløse, hvilket de ikke altid fornemmer i det system, som vi har i dag?
Det mener vi er de relevante spørgsmål at stille frem for bare at tænke på et tal.
Venstre har tænkt på det tal, der hedder 3 mia. kr., og derfor er det da ikke for meget at stille spørgsmålet til Venstres formand om, hvordan man skal finde 3 mia. kr. i beskæftigelsessystemet.
Og det enkle spørgsmål er vel dybest set: Hvor skal der spares?
Nu har vi fået at vide, at der er skitser sådan tegnet med løs hånd.
Men kan vi ikke bare få et svar?
Det behøver ikke at være lige nu, men man kan jo gå hjem og skrive det.
Kan vi ikke bare få en plan for, hvordan det danske beskæftigelsessystem skal indrettes, hvis man skal spare 3 mia. kr.?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-02-04:
Vi har så en skitse.
Regeringen har et stykke tomt papir.
Vi er jo foran på point, må man sige.
At sige, at man på forhånd ikke er i stand til at billiggøre det, forstår jeg ikke.
Og igen, jeg beder ikke om et tal.
Jeg beder om et tilsagn om, at regeringen er indstillet på at se på, om man kan billiggøre det system, gøre det mere effektivt og investerer det provenu, som man så måtte blive enige om findes, i målrettede skatte- og afgiftslettelser.
Det er det, jeg beder om.
Det er jeg egentlig lidt ærgerlig over.
Jeg tror, at vi kommer til at vende tilbage til det.
Jeg er nødt til at sige, at vores tilgang til en vækstpakke II vil være, at vi nu tager naturlige skridt i forlængelse af den fine lille aftale, vi lavede sidste år; at vi får fokuseret på de energiafgifter, der tynger dansk konkurrenceevne; at vi får taget et yderligere skridt i forhold til målrettede punktafgifter og afgifter, der hæmmer vores erhvervsliv; at vi får set yderligere på det problem, vi har i bunden af indkomstskalaen – vi gjorde noget ved det i finanslovsforhandlingerne, men ikke nok – som gør, at det for for mange mennesker ikke kan betale sig at arbejde, og at vi derfor har den situation, at vi oplever, at der kommer flere østeuropæere til Danmark og tager beskæftigelse, som i princippet kunne have været løftet af de stadig flere kontanthjælpsmodtagere, som er fuldt arbejdsdygtige, og som går arbejdsløse.
Det er sådan set vores tegning, og jeg håber da virkelig, at en regering, der nu har skrællet sin venstrefløj væk og dermed den indflydelse – eller ikkeindflydelse – den har haft i regeringen, af, bliver manøvredygtige på det her, så vi kan lave en aftale.
Må jeg så ikke sige – inden for de sidste 10 sekunder – at når statsministeren siger, at der ikke er noget, der er forsinket, så passer det jo ikke.
Vi stod her for en måneds tid siden og spurgte til børnechecken, som regeringen administrerer i strid med vedtaget dansk lov.
Problemet er uløst.
Der er ikke fremsat noget lovforslag.
Der har ikke været nogen substantielle forhandlinger.
Regeringen har endnu ikke lagt et papir frem, der viser, hvilke alternative modeller der kunne være, og som afviger fra den model, som regeringen administrerer efter udenom Folketinget og nu har administreret efter i snart 9 måneder.