runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2010-04-22:
Socialdemokraterne støtter det fremsatte lovforslag, som også er en del af den samlede globaliseringsaftale, for at styrke mulighederne for, at unge er så parat som muligt til at kunne gennemføre en efterfølgende ungdomsuddannelse.
Vi vil fra Socialdemokraternes side gerne understrege, at det her forslag er noget andet end det, som regeringen for nogle år siden prøvede, nemlig da regeringen ønskede at afskaffe 10. klasse og i stedet gennemføre 10. klasse som nogle rene 20-ugers-moduler tæt knyttet til erhvervsskolerne.
Men det ændrer jo ikke ved, at det kan være fornuftigt at have flere forskellige veje at vælge en 10.-klasses-løsning på.
Det er det, som det her forslag er udtryk for.
Der fastholder man de meget gode 10.-klasses-tilbud, som eksisterer allerede i dag i 10.-klasses-centrene, samtidig med at man giver nogle mere fleksible muligheder for de unge, som gerne have et 10.-klasse-forløb, der er tæt koblet op på et erhvervsuddannelsesmiljø.
Endnu en fordel ved lovforslaget, som vi er rigtig glade for, er, at vi med glæde har set, at stadig flere ungdomsuddannelser tænker i, hvordan man kan få enten et tæt samarbejde eller direkte fusionere i et egentligt ungdomsuddannelsesmiljø, som dækker både det gymnasiale, det erhvervsgymnasiale og erhvervsuddannelsesområdet.
Lovforslaget åbner mulighed for, at i de tilfælde, hvor man har fusioneret ungdomsuddannelserne, kan et 10.-klasses-tilbud også være en del af det nye fusionerede ungdomsuddannelsestilbud.
Det finder vi er helt naturligt, fordi hele ideen med den 10.-klasse-reform, som vi lavede for nogle år siden, var at gøre 10. klasse til starten på en ungdomsuddannelse og ikke til afslutningen på et folkeskoleforløb, og derfor skal 10. klasse selvfølgelig også kunne være en del af et egentlig ungdomsuddannelsescampusmiljø, som det jo længe har været et ønske fra Socialdemokraterne at vi skulle fremme, fordi det gør det mere attraktivt for unge i alle egne af Danmark at være en del af et uddannelsesmiljø, hvor de både kan møde deres kammerater, også selv om de ikke går på de samme uddannelser, og hvor frem for alt lærerkræfter, lokaler, faciliteter kan bruges mere på tværs.
Så vi støtter forslaget.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-04-22:
Det, vi har her, er et meget spændende lovforslag, for det drejer sig om en ny uddannelse, som får navnet eux.
Vi opretter en ny studiekompetencegivende eksamen, som bygger på en erhvervsuddannelse, og den vil overordnet skabe et mere fleksibelt og attraktivt uddannelsestilbud for de unge.
Ideen er, at vi opnår en synergi gennem en fleksibel kombination af erhvervsuddannelse og fag på gymnasialt niveau.
Baggrunden for lovforslaget er ikke blot, at vi vil tiltrække de teoretisk stærke EUD-elever, hvilket jo bl.a. bunder i et konkret ønske fra erhvervslivet, men også generelt at vi får styrket eleverne på erhvervsuddannelserne, ved at de har mulighed for at gennemføre en videregående uddannelse.
Det er desuden vigtigt, da en del af lovforslaget også retter sig mod de gymnasiale fag, at de allerede ligger i grundforløbet, sådan at de faglige udfordringer ikke først kommer ind i hovedforløbet, men faktisk er til stede både i grund- og hovedforløbet.
Det er værd at bemærke, at det enkelte eux-forløb skal tilpasses den aktuelle erhvervsuddannelse, og den obligatoriske fagrække vil altså være helt unik og tilpasset den enkelte uddannelse, hvilket kommer til at skabe et fleksibelt og skræddersyet uddannelsesforløb.
Lovinitiativet her vil formentlig også have den positive effekt, at det gennem en styrket og mere differentieret profil af uddannelsestilbuddet kommer til at tiltrække nye elevgrupper og skabe en øget fastholdelse og gennemførelse af ungdomsuddannelser.
Vi synes, det er meget spændende, og vi er glade for, at dette lovforslag nu har set dagens lys, så Venstre støtter lovforslaget.
Christine Antorini (S), 2010-04-22:
Socialdemokraterne kan støtte forslaget, som vi mener løser et lille, men vigtigt problem, der har været for de unge, der vælger erhvervsuddannelsesvejen, nemlig at det indtil nu ikke har været muligt at gennemføre eksamener på gymnasialt niveau, hvis man valgte at starte på en erhvervsuddannelse.
Vi synes, det er en stor fordel, at der bliver rettet op på det, for det er vigtigt, at man, uanset hvilken ungdomsuddannelse man vælger, om det er den gymnasiale eller erhvervsuddannelsesvejen, skal kunne se et perspektiv i, at man kan bygge oven på og komme videre med yderligere uddannelse, og det vil det her lovforslag åbne for.
Det andet, som lovforslaget giver adgang til, er, at unge, der vælger erhvervsuddannelsesvejen, har mulighed for at kunne vælge et såkaldt gymnasialt suppleringskursus, som er noget, man har kunnet, hvis man valgte det almene gymnasium, men som ikke har været muligt, hvis man valgte erhvervsuddannelsesvejen.
Det er sådan, at en række videregående uddannelser stiller nogle specifikke adgangskrav, hvis man skal kunne starte på dem, og der har unge fra det almene gymnasium så uden at skulle betale for det kunnet tage den supplering via de gymnasiale suppleringskurser.
Vi støtter altså initiativerne varmt.
De er i øvrigt en del af globaliseringsaftalen, som Socialdemokraterne er med i.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-22:
Nu har vi hørt en længere redegørelse fra to ordførere om, hvad det her forslag går ud på, og jeg synes, det ville være en misforståelse at begynde at gentage det, som de to ordførere allerede så fremragende har sagt.
Det er jo en del af globaliseringsaftalen, som Dansk Folkeparti er med i, og Dansk Folkeparti er godt tilfreds med, at der er blevet skabt en mulighed for at tage en erhvervsuddannelse, eux, med relevante fag på gymnasialt niveau, så vi ser frem til, at det her kommer til at virke.
Det vil være med til at få de unge bedre uddannet, gøre dem klar til det job, de nu en gang skal have, når de er færdige med deres uddannelse, og de vil med muligheden for at tage en erhvervsuddannelse på gymnasialt niveau kunne bygge videre og gøre sig klar til en højere erhvervsuddannelse og få et godt job.
Vi er rigtig godt tilfredse med i Dansk Folkeparti, at der er blevet skabt den her mulighed, så vi støtter forslaget varmt.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-22:
Det Konservative Folkeparti støtter naturligvis også forslaget.
Det er meget vigtigt, at vi får hævet erhvervsuddannelsernes anseelse.
Det er vigtigt, at vi får tiltrukket flere talentfulde unge til erhvervsuddannelserne.
Det er afgørende både for dansk økonomi og for virksomhederne og også for de unges personlige udvikling, at de får valgt den rette hylde, hvor deres talenter kan udfolde sig.
Der er alt for få unge mennesker, som er opmærksomme på, at erhvervsuddannelserne er nogle rigtig gode uddannelser.
Det er klart, at hvis man er et meget talentfuldt og ambitiøst ungt menneske, vil man gerne have, at der er muligheder for at videreuddanne sig, og at man ikke nødvendigvis skal gå over det almene gymnasium for at kunne læse videre.
Vi så alle sammen for nylig en undersøgelse, der viste, at der var en høj grad af dobbeltuddannelse, hvor der var unge mennesker, der valgte først at læse på gymnasiet og derefter tage en erhvervsuddannelse.
Det her forslag kan jo rette lidt op på det, fordi det vil betyde, at de unge mennesker ikke føler, at det er nødvendigt at læse på gymnasiet for at have en chance for at komme videre i uddannelsessystemet.
Derfor støtter vi meget varmt det her forslag.
Vi synes, det giver nogle rigtig gode muligheder.
Det giver mulighed for at få flere ambitiøse unge mennesker ind på erhvervsuddannelserne, og det har vi brug for.
Samtidig håber vi selvfølgelig også, at vi vil fortsætte det oplysende arbejde omkring erhvervsuddannelserne og åbne flere unge menneskers øjne for, at det er en rigtig god vej at vælge.
Marianne Jelved (RV), 2010-04-22:
Som det er sagt før, er dette lovforslag en udmøntning af en del af globaliseringsaftalen, og Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Vi synes endda, det er et rigtig, rigtig godt forslag.
Det drejer sig om at oprette en studiekompetencegivende eksamen på gymnasialt niveau, så en erhvervsuddannelse med relevante fag på gymnasialt niveau kan give både erhvervskompetence og studiekompetence af et omfang og et niveau som en hf.
Baggrunden er jo, som hr. Rasmus Jarlov sagde lige før på Det Konservative Folkepartis vegne, at vi har set rigtig mange tilfælde, hvor unge mennesker først vælger studentereksamen og derefter går på en erhvervsuddannelse og f.eks. bliver elektriker.
Kravene til at blive elektriker er i virkeligheden temmelig store, og derfor synes vi, det er en rigtig god kombination af at løfte, kan man sige, den problemstilling eller den udfordring, det er at lave en uddannelse, og at gøre den mere målrettet og tilrettet den type ønsker.
Det er undervisningsministeren, der godkender en uddannelse og indholdet i den, når det skønnes, der er en efterspørgsel efter den blandt de unge og virksomheder og andre interessenter og indholdet vurderes som relevant.
Vi synes, det er udmærket, at det faglige udvalg skal godkende afvigelser fra den erhvervsuddannelse, som nu bliver til en studiekompetencegivende uddannelse, også når det gælder praktikperioden, som forkortes nogle gange, hvor man skønner, at den unge kan klare praktikmålene på kortere tid.
Der gives også mulighed for at få fag på A- og B-niveau, og der skal samarbejdes mellem erhvervsuddannelserne og de gymnasiale uddannelsessteder, hvor det kan gøres.
Og der gives mulighed for, at de unge, der kommer ud med en sådan erhvervskompetence og studiekompetence, kan bruge de gymnasiale suppleringskurser som andre med en studiekompetencegivende uddannelse.
Så vi synes, det er et rigtig godt miks, der er lavet her.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-04-22:
Først til hr. Rasmus Jarlov: Jeg synes ikke nødvendigvis, at det er et problem, at man først går i gymnasiet og så starter på en erhvervsskole bagefter.
Jeg synes, at det er helt fint, at man, selv om man efterfølgende finder ud af, at man ikke vil den boglige vej, får den brede almene viden, som en studentereksamen kan give.
Det her konkrete forslag støtter vi.
Det er et fornuftigt forslag, der giver bedre muligheder for at videreuddanne sig, efter at man har taget en erhvervsuddannelse.
Vi er jo alle sammen enige om, at det er en helt central opgave at gøre erhvervsuddannelserne mere attraktive, og vi støtter altså intentionen om, at unge på erhvervsuddannelserne skal have mulighed for at komme videre i uddannelsessystemet, uden at de så skal starte på en gymnasial uddannelse efterfølgende.
Så vi støtter muligheden for de her nye forløb.
De kommer nok ikke til at gælde for særlig mange.
Tina Nedergaard (V), 2010-04-22:
Vi mangler vist et enkelt, kommer jeg i tanke om.
I hvert fald tak for opbakningen til det her forslag, som jo udmønter en del af den såkaldte ungepakke 2, men som jo også er en del af det brede samarbejde, der nu har været i en lang årrække om at skabe endnu bedre erhvervsuddannelser og dermed endnu bedre muligheder for vores kommende faglærte i det danske samfund.
Det er jo også en del af det arbejde, der går på at sikre, at vi får de unge og deres kvalifikationer ført derhen, hvor der er bedst brug for dem.
Der kan være opstået den misforståelse, at det alene er det almene gymnasium, der duer – hvis man ser på søgningen.
Jeg vil i hvert fald kraftigt opfordre til, at man både som vejledere, lærere og forældre er opmærksomme på, at erhvervsuddannelsessystemet er et stærkt uddannelsessystem, som giver nogle fremragende muligheder på sigt.
Jeg kan ikke lade være med at nævne, at hvis man skal pege på et sikkert beskæftigelsesområde i fremtiden, bliver det absolut det faglærte, hvor alle analyser peger i retning af at vi kommer til at mangle arbejdskraft, så jeg håber på, at det her forslag i sig selv også vil medvirke til, at flere unge vil søge ind i erhvervsuddannelsessystemerne.
Jeg er meget glad for den opbakning, der har været i Folketinget, og også den, der i det hele taget har været i høringssvarene m.v. Jeg har også været opmærksom på, at der har været en vis bekymring for de faglige udvalgs rolle, og derfor vil jeg gerne benytte lejligheden til at understrege, at den kompetence, som erhvervsuddannelseslovgivningen tillægger disse udvalg, ikke anfægtes af forslaget. Jeg har også noteret mig en vis betænkelighed ved, at forslaget bygger på, at den synergi, der er mellem erhvervsuddannelsesfagene og de gymnasiale fag, kan føre til en afkortning af de sædvanlige timetal i de gymnasiale fag.
I den sammenhæng vil jeg gerne understrege, at modellen bygger på en række erfaringer fra forsøg, som er i gang i Viborg og i Sønderborg.
Den studiekompetence, som efter forslaget tillægges et eux-bevis – det er jo sådan et nyt ord eller en ny forkortelse, vi skal til at lære at bruge på uddannelsesområdet – bygger bl.a. på, at de gymnasiale fag i et eux-forløb enten hentes fra de eksisterende gymnasiale uddannelser eller nyudvikles som egentlige studiekompetencegivende fag.
Samtidig stilles der krav til lærernes kompetencer i disse fag, som der gøres i de gymnasiale uddannelser.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-04-22:
Det er jo sådan, at vi har behov for mere fleksibilitet i vores uddannelsessystem, og med dette lovforslag får vi nu igen lavet en afbureaukratisering.
Vi får i hvert fald lettet noget, med hensyn til hvordan man kombinerer kompetencer, hvordan man får erhvervserfaring ind, hvordan man får beskæftigelse og uddannelse sat sammen, hvordan man får praksis og teori sat sammen, samt hvordan man giver nationale og internationale kompetencer.
Det er sådan, at ved her at give kommunerne en større handlefrihed har vi altså en mulighed for at hjælpe andelen af de 15-17-årige, der ikke lige er parate til at påbegynde en ungdomsuddannelse eller lige er parate til uddannelse og job.
De har brug for et mere fleksibelt skoleforløb, og derfor understøtter det her overgangen fra grundskole til ungdomsuddannelse.
Og det er så vigtigt, at vi giver mulighed for at lave en alternativ tilrettelæggelse af eksempelvis 10.-klasses-forløb.
Med det her lovforslag har vi mulighed for at udbyde et 10.-klasses-undervisningsforløb et andet sted end på det kommunale 10.-klasses-center.
Det kan f.eks. være på en institution, som er en erhvervsuddannelse, og der vil være mulighed for, at der bliver lavet de her glidende overgange, som jeg talte om lidt før.
Vi har erhvervsuddannelser, som har evnen til at kunne lave et tæt samarbejde med vores kommunale 10.-klasses-centre, og det skal optimeres.
Så der kan altså laves forløb nu med, lad os sige 20 uger på 10.-klasses-ordningen og efterfølgende 20 uger på en erhvervsuddannelse.
Det kommer til at give en tættere forbindelse.
Så har jeg hørt nogle sige: Jamen så fragmenterer vi fuldstændig 10.-klasses-undervisningen.
Nej, tværtimod.
For mig er det sådan, at jeg vil opleve, at vi hermed giver en større fleksibilitet, ved at det kan tilrettelægges forskelligt.
Der kommer nytænkning ind, og der vil være en tilpasning til de givne omstændigheder, som er nødvendige, og det vil blive helt essentielt, hvis vi skal hjælpe de sidste unge, som har behov for lige at skulle have et særlig tilrettelagt forløb.
Så forslaget her kommer altså til at understøtte, at 10. klasse med fordel kan, skal og bør tænkes som vejen ind i ungdomsuddannelserne frem for at være vejen ud af grunduddannelsen.
Venstre støtter varmt forslaget.
Tina Nedergaard (V), 2010-04-22:
Jo, det mener jeg.
Det er jo en forbedring i forhold til at få det kendskab.
Derefter har vi så muligheden for 1 års forløb, som kan tilrettelægges i et samarbejde mellem kommunerne og erhvervsskolerne.
Der giver man altså en mulighed for faktisk op til 1 års forløb.
Og så er man faktisk ved at nærme sig sådan i hvert fald 1½ år eller sådan noget, som man har til at beslutte sig for, hvor man er parat til at gå hen.
Ud fra det samlede lovkompleks er det først i det øjeblik – det er det, der gør det så fantastisk – at eleven skal vurdere, om vedkommende skal den ene, den anden, den tredje eller den fjerde vej, og der har man givet den elev en langt bedre mulighed for rent faktisk at være uddannelsesparat.
Men er man det ikke, har man stadig væk mulighed for 40 ugers påbygning, og derefter har man også mulighed for at få en alternativ ungdomsuddannelse.
Det er et supergodt lovforslag.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-04-22:
Da Venstres ordfører, hr. Mads Rørvig, ikke har mulighed for at være til stede i dag, har jeg lovet at fremføre Venstres synspunkter.
Forslaget her ligger i fin forlængelse af de forslag, som Folketinget netop har behandlet, nemlig spørgsmålet om at sikre, at flest mulige unge får en ungdomsuddannelse, og her har vi virkelig en udfordring.
Der er alt, alt for mange unge mellem 17 og 18 år, der ikke er i uddannelse.
Forudsætningen for at komme godt videre i livet, få en uddannelse og et job, er, at netop den aldersgruppe enten er i job eller uddannelse.
Lovforslaget her giver nogle nye redskaber.
Nick Hækkerup (S), 2010-04-22:
Nu formulerede ordføreren det jo ganske rigtigt, sådan at det, der er det centrale i lovforslaget, er muligheden for at trække i ungeydelsen.
Jeg vil bare gerne høre, om det er i overensstemmelse med regeringens forståelse af skattestoppet, altså at standse udbetalingerne af ydelsen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-04-22:
Det er i fin overensstemmelse med skattestoppet.
Det her er et redskab, som udelukkende har til formål at sikre, at unge får en uddannelse, og det er en situation, som kun i yderste tilfælde skal tages i anvendelse.
Tina Nedergaard (V), 2010-04-22:
Det kan jeg bekræfte.
Men det, vi ikke har ønsket – og det er jo også det, man har været enige om i forligskredsen – er at udelukke nogle fagligheder, som man faktisk kunne have mere brug for.
Derfor er det, vi vil have omprioriteret ressourcer.
Og det er jo også derfor, at de 35 mio. kr. kom i spil.
Så vil jeg sige, at jeg faktisk har genvundet mit gode humør, for det er jo rigtigt, at der fortsat er flertal for det.
Det, der egentlig fik mit humør til at svigte en anelse, var, at det lød, som om Socialdemokraterne ikke længere var en del af det.
Nick Hækkerup (S), 2010-04-22:
Vil ordføreren så ikke have den godhed at tage det budskab med til Venstres politiske ordfører, hr. Peter Christensen, der tilbage i 2002 udtalte på spørgsmålet om, hvorvidt man kan røre ved børnechecken: Nej, ikke med den definition, der er på skattestoppet.
Man kunne få den mistanke, at dengang spørgsmålet var, om man kunne pille ved børnechecken for de mest velhavende, syntes Venstre ikke, det kunne lade sig gøre i overensstemmelse med skattestoppet, men i det her tilfælde, hvor det handler om tage børnechecken fra de fattigste, er det i overensstemmelse med skattestoppet.
Er det den fortolkningsmekanisme, der kommer indover her?
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-04-22:
Vi rører ikke ved ungeydelsen.
Det her er udelukkende et redskab, som vi giver kommunerne.
Ungeydelsen er uforandret, altså, som den hele tiden har været.
Nick Hækkerup (S), 2010-04-22:
Målet med det lovforslag, som vi har til behandling, er at bidrage til, at 95 pct. af en ungdomsårgang gennemfører en ungdomsuddannelse i 2015.
Det er jo et agtværdigt formål, som også Socialdemokratiet støtter.
Og der er god grund til at tage fat, for mens vi har haft den nuværende VKO-regering, er procenten faktisk faldet, og vi er fortsat meget langt fra målet.
Det tal var i 2007 faldet til 79,7 pct.
Mere end hver femte unge får således ikke en ungdomsuddannelse i dag.
Der er det virkemiddel, der skal anvendes her, som Venstres ordfører også understregede for et øjeblik siden, jo straf, altså først og fremmest muligheden for at tage ungeydelsen fra de unge eller deres forældre.
Problemet er, at mange af dem, der vil blive ramt af straffen, er familier med ringe traditioner for uddannelse og med meget få ressourcer.
Det ændres ikke med straf, det ændres med tillidsfuld dialog.
Der er brug for nye uddannelsesveje som f.eks. fleksuddannelsen, der er brug for flere ressourcer i folkeskolen, flere timer, bedre undervisningsmaterialer, alt det, som vi kan se frem til at der bliver mindre af med regeringens nye planer for, hvordan vi skal rejse os af krisen.
Men hvis man nu antager, at VKO i virkeligheden godt ved, at det her forslag ikke virker efter hensigten, hvorfor fremsættes det så?
En nærliggende mistanke er, at det er for at vise handlekraft på den traditionelle borgerlige måde.
Forslaget står på skuldrene af den borgerlige ideologi, efter hvilken de ressourcestærke på livets champagneside tager en uddannelse, hvis de bliver belønnet.
Det har jo bl.a. været Dansk Folkepartis begrundelse for at indgå i en skattereform, der entydigt gavner de allerrigeste, at så vil de uddanne sig bedre, mens de ressourcesvage tager en uddannelse, hvis man straffer dem, i det her tilfælde ved at tage ungeydelsen fra dem.
Socialdemokratiet kan ikke støtte det fremsatte forslag.
Mikkel Dencker (DF), 2010-04-22:
Dette lovforslag er en del af udmøntningen af finanslovaftalen mellem Dansk Folkeparti og regeringen, og jeg tror derfor ikke, at jeg kan overraske nogen ved at meddele, at vi i Dansk Folkeparti støtter lovforslaget her.
Det sker i den her sammenhæng ved, at ungeydelsen kan fratages unge, som ikke følger deres uddannelsesplan.
Dermed skabes der også en god pædagogisk sammenhæng mellem det at have en indkomst og at bestille noget.
Princippet om, at der er nøje sammenhæng mellem indkomst og arbejde, er også sundt, og det ville være kedeligt, hvis man allerede som 15-, 16eller 17-årig får den opfattelse, at det kan lade sig gøre at have en indkomst fra offentlige kasser, mens man ligger på sofaen dag efter dag.
En sådan opfattelse grundlagt i en ung alder vil desværre kunne lægge grunden til en længere karriere som offentligt forsørget sofaligger.
Det skal vi ikke være med til at skabe.
Set fra vores synsvinkel ligger der en stor udfordring i at få unge hurtigere igennem uddannelsessystemet.
I den sidste ende betyder det jo desværre færre aktive år på arbejdsmarkedet, hvilket er med til at forstærke det generelle danske problem med mangel på arbejdskraft.
De sidste par år har vi oplevet en stigende ledighed, hvilket jo er ulykkeligt for den enkelte, men når den økonomiske krise forhåbentlig snart er overstået, vil vi igen stå med problemet med mangel på arbejdskraft.
Hertil kommer, at mange i de ældre årgange på arbejdsmarkedet vil trække sig tilbage, og det er små årgange, der kommer ind på arbejdsmarkedet.
Med andre ord er der brug for, at unge kommer hurtigere igennem uddannelsessystemet, hvilket dette initiativ fra Dansk Folkeparti og regeringen gerne skulle hjælpe med til.
Og med de ord skal jeg sige, at vi selvfølgelig støtter lovforslaget.