runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2010-04-16:
Der er mennesker, som har svært ved at læse, og der kan i enkelte tilfælde godt være en fordel i, at man ved et valg har et billede af dem, som man skal vælge imellem.
Jeg havde i nat en drøm om, hvordan jeg som indenrigsminister skulle lave et cirkulære om udformningen af disse billeder.
Skal de være i farver eller sort-hvide?
Hvor meget må man vise af personen?
Skal man have tøj på?
Må man smile, må man lave karikaturer?
Skal det være et nutidsbillede, eller må man som visse folketingskandidater bruge et, der er 20 år gammelt?
Hvordan skal det cirkulære egentlig se ud?
Jeg vågnede heldigvis op, og jeg er glad for, at jeg ikke kommer til at skulle lave sådan et cirkulære.
Det, jeg kaldte krimskrams, er logoet.
Man kan måske købe rigtig smarte logoer, og så er der nogle, som har mindre smarte logoer, og det hele er jo irrelevant.
For vi har jo altså i Danmark personlig stemmeafgivning, der er mulighed for at stemme personligt, og logoet er ikke nødvendigt.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Tak for den meget underholdende og illustrative beskrivelse.
Jeg sætter altid pris på, når man som ordfører prøver at bruge humor, og det har man virkelig gjort her – og sjovt nok.
Jeg synes måske bare, at det er et lidt malplaceret sted at bruge humor.
Altså, her er der faktisk tale om en gruppe, som er læsesvage, som synes, det er et problem at navigere på de her stemmesedler, og som ønsker det her, som synes, det kunne være en hjælp for dem.
De påpeger så, at der i Spanien og i Irland er forsøg med det her, og at det er en succes.
Det er jo sådan, som jeg allerede har sagt, da jeg stillede spørgsmål til indenrigsministeren, at der jo ikke er tale om at lave de her papirstemmesedler, hvor man starter i den ene ende af gymnastiksalen og så når ned i den anden ende af gymnastiksalen, før man kan stemme.
Der står jo faktisk i beslutningsforslaget, at det f.eks. kan være digitalt, og det er, fordi vi faktisk mener, at det er mest oplagt digitalt.
Sophie Løhde (V), 2010-04-16:
Jeg vil gerne citere fra det forslag, der er fremsat:
Stemmesedlerne skal altså gøres mere overskuelige ved at påføre partilogo og foto af de opstillede kandidater.
Og så mener ordføreren for Socialdemokraterne, at det er udtryk for humor, når jeg forsøger at forklare, hvad konsekvenserne er af det beslutningsforslag, vi behandler i Folketingssalen.
Hvis ikke jeg som folketingsmedlem må forholde mig til, hvordan en stemmeseddel i praksis vil komme til at se ud, hvis vi stemmer for det her beslutningsforslag, så ved jeg altså ikke, hvad det er, vi bruger vores tid på her i Folketingssalen.
Og konsekvensen er bare, at for vælgerne i Københavns Kommune vil det medføre en stemmeseddel på 13 m.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-16:
Jo, men det, der er det helt grundlæggende, synes jeg, og som vi må prøve at holde fast i, er, at alle borgere, der har stemmeret, får tilsendt et valgkort.
Det kan vi selvfølgelig prøve at lave nogle undersøgelser af.
Det er også det, der ligger som opgave for det her udvalg under indenrigsministerens ressort, som jeg nævnte før.
Der er allerede et analysearbejde i gang.
Jeg synes bare ikke, at det skal fjerne hele objektiviteten fra det helt konkrete, og det er, at den enkelte borger også nogle gange må prøve at agere uden støttepædagog.
Man får et valgkort ind ad brevsprækken.
Man ved, at man kan gå ned at brevstemme på sit borgerservicecenter, hvis man ikke er hjemme på selve valgdagen.
Man kan også gå ned på rådhuset og gøre det, hvis man har sådan et i nærheden.
Og hvis man så ellers vil, kan man gå ned at stemme på selve valgdagen, og der er åbent i så mange timer, at det burde være muligt for selv folk med meget lange arbejdsdage at afgive deres stemme.
Jeg synes, man har rigtig gode muligheder for at stemme i Danmark.
Mange andre lande, som har et mere skrøbeligt demokrati, end vi har, ville jo nærmest synes, at den måde, vi gennemfører valg på i Danmark, er vild luksus.
Bertel Haarder (V), 2010-04-16:
Er det egnet til et kommissionsarbejde, eller er det egnet til et forskningsprojekt?
Jeg synes, det er egnet til et forskningsprojekt.
Om så dette forskningsprojekt skulle munde ud i et meget velbegrundet forslag om en kommission på et senere tidspunkt, det kan jeg jo ikke vide, men det tvivler jeg stærkt på.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Nu har jeg prøvet at sidde og tælle sammen, og det virker jo nærmest, som om den nuværende regering har udskrevet en kommissionskonkurrence, for man har faktisk lavet 15 kommissioner, sådan som jeg kan tælle til det.
Det er rigtig mange og også flere, end man har haft i andre regeringsperioder. Så når det handler om alle mulige andre ting, er det nødvendigt med en kommission, men når det handler om noget så vigtigt som vores demokrati, vores folkestyre, det, at folk er aktive og deltagende og bliver taget med på råd, så er det lige pludselig ikke nødvendigt med en kommission.
Forekommer det ikke lidt paradoksalt?
Og var der ikke en rigtig god mulighed for, at de dygtige forskere, som ministeren taler om, og som laver forskningsprojekter, kunne være en del af sådan et kommissionsarbejde?
Var det ikke netop dem, vi skulle have med i sådan et kommissionsarbejde, så vi får et godt, forpligtende stykke arbejde, der kortlægger området og måske også kommer med nogle anbefalinger til, hvad vi kan foretage os for at undgå, at den her kedelige glidebane fortsætter?
Bertel Haarder (V), 2010-04-16:
Til gengæld er jeg stærkt interesseret både som privatperson og som minister og politiker i spørgsmålet om valgdeltagelse.
Det er et yderst interessant fagområde, og vi har fremragende forskere, som allerede forsker i det; der er et projekt i gang.
Det synes vi ikke vi gør.
Sagen kan godt blive drøftet og analyseret og håndteret uden en kommission.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Det glæder mig, at ministeren giver udtryk for, at det også er noget, man bekymrer sig om og tager alvorligt i regeringen, når der sker et fald i stemmedeltagelsen, men jeg synes alligevel, ministeren får det bagatelliseret lidt ved at sige: Nå, men sammenlignet med udlandet er det ikke så slemt.
Det er jo korrekt, men hvis den udvikling, der har været de sidste 35 år,
fortsætter, ender vi jo med at have en lige så lav valgdeltagelse, som man har i andre lande, og måske lavere.
Og det er jo dybt bekymrende.
Det er jo også rigtigt, som ministeren er inde på, at der er mange forskellige og måske også i nogle tilfælde modsatrettede parametre, der kan spille ind i forhold til den udvikling, der er blevet skabt.
Men er det så ikke netop det, der kan gøre det desto mere nødvendigt at få lavet en kommission?
Altså, et forskningsprojekt er vel ikke helt lige så forpligtende over for regeringen.
Nu ved jeg godt, at regeringen i andre tilfælde har et lidt afslappet forhold til kommissioner, men de må dog alligevel have lidt mere forpligtelse over sig end et forskningsprojekt.
Vil det ikke være smukt, at landets indenrigsminister satte sig i spidsen for at sige: Vi skal have udredt det her, og vi skal have det kortlagt, så vi kan foretage os noget aktivt, så vi fortsætter med at være et af de lande i verden med højest stemmeprocent?
Bertel Haarder (V), 2010-04-16:
Udsættelsen af valgretten med 1 år er et led i en stor løsning, der skal drøftes her i salen på mandag, hvor det samlede resultat er stærkt integrationsfremmende.
Jeg er sikker på, at der bliver en god debat på mandag.
Vi mener, at vi i regeringen har en rigtig god sag.
Line Barfod (EL), 2010-04-16:
Det er der nogle, der tager sig af at diskutere på mandag.
Det tror jeg at der bliver rigelig tid til der.
Det, jeg gerne ville diskutere, er den enkle ting, at man fratager nogle mennesker valgretten.
Mig bekendt er det første gang nogen sinde i Danmark, at man fratager en gruppe valgretten.
Jeg vil bare høre, om ministeren tror, at det vil øge stemmedeltagelsen blandt dem, der så stadig har valgretten, at man altså på den måde indskrænker demokratiet for en del af dem, der bor i kommunerne, når man siger, at man ikke ønsker, at de skal deltage i vores demokrati.
Vil det få andre til så måske også at føle, at de ikke er en del af demokratiet, eller tror ministeren, at det vil øge demokratiet og få flere til at deltage?
Bertel Haarder (V), 2010-04-16:
Jeg har ligesom fru Line Barfod en stærk fornemmelse af, at kendskab til de opstillede har betydning, at følelse af, om det gør en forskel, om man stemmer, har betydning.
Men det sidste er jo netop med til at understrege, at det er svært at sige, præcis hvor meget det betyder, for hvis det var den enkeltes følelse af, hvad vedkommendes stemme betød, der var afgørende, så skulle stemmeprocenten vel være højere ved lokalvalg end ved folketingsvalg.
Sådan er der så mange faktorer, som man bør have med, og det er derfor, at et forskningsprojekt er oplagt.
Vi har jo meget fremragende valgforskere i Danmark.
Jeg kender nogle af dem, for jeg har studeret sammen med den.
De har været vildt optaget af det her, lige så længe jeg kan huske.
Lad os dog få dem til at arbejde med sagen.
Så forstår jeg, at fru Line Barfod er imod det samlede kompromis, som ligger bag gennemsynet af udlændingepolitikken, og jeg tror ikke, det overrasker nogen, at vi har en lille uenighed der.
Line Barfod (EL), 2010-04-16:
Jeg er med på, at det kan være fornuftigt med forskning og også at se på lokale forskelle.
Men tror ministeren, at det kan have nogen indflydelse på, om folk stemmer eller ej, at de føler, at de overhovedet har nogen indflydelse, at de tror på det at deltage i demokratiet også betyder, at de kan være med til at skabe forandringer, eller at de oplever, at det hele bliver bestemt centralt, og at de alligevel ikke kan gøre fra eller til med deres stemme.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvis regeringen er optaget af, at mange skal deltage i demokratiet, og at det er vigtigt at stemme, hvorfor er det så, at regeringen for første gang nogen sinde, så vidt jeg ved, i dansk historie fratager nogle mennesker valgretten?
Bertel Haarder (V), 2010-04-16:
Forslaget går ud på, at regeringen skal nedsætte en kommission, som skal undersøge, hvorfor valgdeltagelsen til kommunevalget generelt har været faldende siden 1981, og så skal kommissionen også stille forslag til, hvordan valgdeltagelsen kan øges.
Spørgsmålet om den faldende valgdeltagelse er bestemt et vigtigt spørgsmål, men det er lidt svært at se, at en kommission som den foreslåede er svaret på problemstillingen.
Årsagerne til den faldende kommunale valgdeltagelse er bedre egnet til at blive undersøgt i et forskningsprojekt.
Forskningsprojektets resultater vil kommunalbestyrelserne så kunne drage nytte af til at beslutte, hvordan problemet bedst håndteres lokalt der, hvor valgdeltagelsen måtte opleves som et problem.
Der blev faktisk søsat et samarbejde om en undersøgelse, et samarbejde mellem Integrationsministeriet og Indenrigs- og Sundhedsministeriet.
Forskerne undersøger bl.a. forskelle i valgdeltagelsen efter etnicitet, køn, alder m.v. og også i forhold til de processer og faktorer, der påvirker valgdeltagelsen ved kommunevalg, herunder hvad der kan forklare, om befolkningen stemmer eller ej, og hvorfor deltagelsen varierer mellem forskellige grupper.
Projektet vil også se på udviklingen i den lokale valgdeltagelse over tid ved bl.a. at trække på lignende undersøgelser, der er blevet foretaget vedrørende kommunevalgene i 1997 og 2001.
Ud over denne generelle rapport, der forventes at være færdig til sommer, vil de 44 deltagende kommuner modtage en oversigt over valgdeltagelsen i kommunen ved kommunevalget i 2009 fordelt på køn, alder, uddannelse, herkomst osv.
Kommunalbestyrelsen vil således kunne bruge resultaterne til at se på, hvordan valgdeltagelsen fordeler sig på forskellige befolkningsgrupper i kommunen.
På den baggrund kan kommunalbestyrelsen beslutte, om der er særlige grupper, der bør sættes fokus på i forhold til at øge valgdeltagelsen.
Når jeg hele tiden fremhæver kommunalbestyrelserne, hænger det sammen med, at den faldende valgdeltagelse er stærkt forskellig fra kommune til kommune.
Det er også min holdning, at hvis valgdeltagelsen i en kommune er lav, er det først og fremmest en sag for denne kommune.
F.eks. var valgdeltagelsen i København, hvor der jo altså bor 10 pct. af de stemmeberettigede, i 2009 54,4 pct.
Til gengæld var der andre kommuner, hvor valgdeltagelsen var høj: Allerød med 76,6 pct., Struer med 75,3 pct.
Læsø, Samsø og Ærø ligger helt oppe på 80 pct., så der må være et helt særligt øsammenhold omkring valgdeltagelse der.
Der kan også være forskel på baggrunden for en høj eller lav valgdeltagelse og på, hvilke vælgergrupper der skal fokuseres på i en indsats for at få den bragt i vejret.
Årsagerne til den faldende valgdeltagelse bør derfor mest naturligt undersøges lokalt og om nødvendigt håndteres lokalt.
Den undersøgelse, som nu bliver gennemført, vil give kommunalbestyrelserne et godt fundament herfor.
Så vil jeg i øvrigt til slut sige, at Danmark altså er landet, der har en usædvanlig høj og stabil valgdeltagelse sammenlignet med andre lande, og det har vi også, selv om der i 2009 ved kommunevalget kun var knap to tredjedele af vælgerne, der stemte.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-04-16:
Jeg er glad for bemærkningen om, at der fra Socialdemokratiet bliver lyttet til borgmestre, og det kan man også rolig gøre, specielt til de konservative borgmestre.
Man kan rolig stole på dem, ingen tvivl om det.
Men hvordan vil Socialdemokratiet så løse det problem, der opstår, hvis alle kommuner lige pludselig går ud og laver deres egne systemer, så man måske ikke får et ens system?
Det er man jo nødt til også at have en holdning til.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Der er jo kommuner, som allerede er i gang med at lave forsøgsordninger.
Så nogle af investeringerne er sådan set allerede foretaget.
Det har man været rigtig godt tilfredse med.
Så kunne man jo i første omgang sige, at hvis man har lyst til at fortsætte med det og man kan dokumentere, at det er fejlfrit – der er selvfølgelig nødt til at være en eller anden form for kontrol med det, så Indenrigsministeriet kan besigtige det og se, at det er fejlfrit, det er o.k. – så får man lov at gå i gang med det her forsøg.
Jamen så er det fint nok.
Hvis man så skal til at lave store kæmpeinvesteringer – og det tror jeg ikke bliver tilfældet her, for det er relativt billigere løsninger, der er tale om – er vi selvfølgelig også nødt til at lave en lov her i Folketinget, som meget nøjagtigt beskriver, hvordan hele udbuddet skal være, bl.a. med hensyn til sikre standarder osv. osv.
Det er jo også derfor, vi kun har fremsat et beslutningsforslag og ikke et lovforslag.
Beslutningsforslaget lægger jo op til, at det sådan set er regeringen og Indenrigsministeriet, der skal arbejde videre med det og så lave et fuldstændig skudsikkert lovforslag, som tager højde for alle de teknikaliteter, som den konservative ordfører lægger op til.
Så det er der taget højde for.
Men vi har jo kun lavet et beslutningsforslag, og så kommer det andet i næste omgang.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-16:
Det står ordret at læse i spørgsmål O, som er lagt ind til Kommunaludvalgets kommende samråd med indenrigsministeren.
Kan ordføreren ikke godt se, at det er lidt morsomt, at man siger, at man har et problem med, at der køres alt for meget teknologisk frem foran borgerne, og at Socialdemokraterne så i det her tilfælde foreslår, at vi simpelt hen skal kaste os ud i noget, som nogle ikke tør og andre åbenbart tør, og hvor nogle – hører jeg også – er mere eller mindre fodslæbende?
Kan ordføreren ikke godt selv se, at det virker sådan lidt morsomt?
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Der er ikke nogen tvivl om, at det, når man hører Dansk Folkepartis ordfører fremlægge det på den her måde, jo virker komisk, og det virker også tåbeligt.
Tænk sig først at sige det ene og så sige det andet.
Men nu er det bare mange gange sådan, at det er detaljen, man skal kigge på, og det gælder også den digitalisering, som regeringen er ved at gennemføre.
Når man som kommende folkepensionist vil ansøge om sin folkepension, kan man i dag gå ned til borgerservice og få personlig hjælp til det, men der har regeringen sagt, at de for at spare penge vil lave en centralisering af det, og at det skal være lidt sådan hen ad den model, som vi kender fra SKAT, hvor man altså så skal bruge sin digitale signatur og sidde derhjemme og selv bøvle med det.
Det er fuldstændig uoverskueligt, og der er en masse, som simpelt hen ikke får det udfyldt korrekt og måske ikke får det i folkepension, som de har krav på.
Det er vi bekymrede for i Socialdemokratiet.
For Dansk Folkeparti er det lige meget, at der sidder nogle pensionister, som ikke kan finde ud af det, og som ikke får det i folkepension, de skulle have.
Det tager man sig ikke af, for man har ikke taget højde for at tage forbehold for det med digitalisering og med centralisering af objektiv sagsbehandling.
Det er det ene.
Så er der en mulighed for meget brugervenligt at lave digitale valg, og det har ordføreren selv været nede at prøve.
Der er vi med på det; der synes vi det er en fordel.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-16:
Jeg er ikke klar over, om den socialdemokratiske ordfører har læst på, hvad der egentlig eksakt ligger i det forslag, der er nu om objektiv sagsbehandling.
Det er ikke sådan, at den enkelte pensionist skal sidde og skrive over internettet, for at vedkommende kan få sin pension.
Det er det godt nok ikke, vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn.
Men jeg vil gerne spørge om noget helt andet.
Det, der meget vel kunne komme ud af det her, er jo også, som vi så tit ser, at når man får ét forslag vedtaget, kommer der et nyt, som er endnu mere vidtgående.
Hvis nu der var flertal for det her, hvad der jo så ikke er, så ville det være en forpligtelse, at man skal gå væk fra almindelige fysiske valg og gå over til elektroniske valg, uanset hvor gode folk er til det.
Kunne det så tænkes at være det næste forslag fra Socialdemokraterne, altså at man skal kunne sidde hjemme ved kaffekopperne og så sige til mutter: Hvis du giver den næste fadøl, skal jeg nok stemme for dig?
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Det med fadøllene overlader vi til regeringspartierne, vil jeg sige.
Men sagen er, at vi fra socialdemokratisk side lægger meget vægt på at holde fast i den, synes vi, smukke og gode tradition, at der er fremmødevalg, altså at man møder frem til et sted, hvor der er en valghandling.
Det synes vi der er noget socialt i, vi synes, der er noget historisk og kulturelt i det, og jeg tror også, det er medvirkende til, at folk rent faktisk får en eller anden form for følelse af at være med i et fællesskab – plus at jeg også tror, der er mange, der så bedre husker at få stemt, end hvis man skulle sidde derhjemme.
Der er også hele den problemstilling med at sælge stemmer.
Så vi er slet ikke med på den med at lave mulighed for digitale valg hjemmefra.
Det kan man gøre i forbindelse med overenskomster og andre ting, men når det er valg til kommunalbestyrelser og ved folketingsvalg og sådan noget, så ser vi ikke det for os.
Med hensyn til det med objektiv sagsbehandling tager vi bare udgangspunkt i, at det jo netop er modellen fra SKAT, man har taget udgangspunkt i.
Der kan vi se, at der er en masse ældre mennesker, som har meget store problemer med at håndtere deres skat, og det er det, vi er bange for også kan ske med hensyn til folkepensionen.
Det var derfor, jeg drog den sammenligning.
Sophie Løhde (V), 2010-04-16:
Beslutningsforslaget her omhandler som bekendt forslaget fra Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti om at nedsætte en kommission til at undersøge den faldende valgdeltagelse i forbindelse med kommunalvalgene.
Lad mig indledningsvis fastslå, at vi i Venstre fuldstændig deler forslagsstillernes opfattelse af, at det er vigtigt med en høj valgdeltagelse, også ved kommunalvalgene.
For det første mener vi ikke, at udviklingen omkring en faldende valgdeltagelse ved kommunalvalg bør undersøges via nedsættelse af en kommission.
Stemmeprocenten i landets 98 kommuner dækker over meget store regionale og lokale forskelle, og derfor er spørgsmålet også bedre egnet, som ministeren i øvrigt også understregede i sin tale, til at indgå i et forskningsprojekt eller lignende, hvor resultaterne heraf kan bruges de steder, hvor der rent faktisk er et problem med faldende valgdeltagelse.
For det andet er der allerede på nuværende tidspunkt igangsat en undersøgelse af valgdeltagelsen ved kommunalvalget i november 2009, som netop har til formål at tage temperaturen på borgernes opbakning til det lokale demokrati i forhold til en lang række forskellige faktorer.
Her er to ministerier, forskere og en lang række kommuner inddraget, og undersøgelsen vil derved også kunne bruges som et vigtigt redskab til at overveje og igangsætte initiativer, der netop tager højde for særlige lokale forhold og spørgsmål.
Overordnet mener vi derfor, at det ville være fornuftigt, at vi afventer resultaterne fra undersøgelsen, inden vi hovedkulds nedsætter endnu en kommission.
For det tredje må vi ikke glemme, at kommunalvalgene foregår lokalt ude i de enkelte kommuner, og forskellene imellem de enkelte kommuner også er mange.
Når eksempelvis valgdeltagelsen i en kommune kan være rigtig høj, mens valgdeltagelsen i nabokommunen blot måske 10-20 km væk kan være markant lavere, jamen så siger det sig selv, at årsagerne hertil kan være mange og vidt forskellige.
Det er vel i bund og grund også noget af det unikke ved Danmark, nemlig at vi ikke har to kommuner, som er ens.
Jeg er derfor meget enig med ministeren, når han i sin tale fremhæver og understreger den vigtige rolle, som kommunalbestyrelserne spiller ude i landets 98 kommuner, og herunder understregningen af, at den faldende valgdeltagelse ved kommunalvalgene er en problematik, der mest naturligt og først og fremmest bør undersøges og håndteres lokalt ude blandt kommunerne selv.
På den baggrund skal jeg meddele, at vi i Venstre ikke kan støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Line Barfod (EL), 2010-04-16:
Jeg vil gerne høre, om Venstre mener, at det, der i høj grad får mange mennesker til at stemme, er, at de tror på, at deres stemme gør en forskel.
Det, at de føler, at de faktisk er deltagere i et demokrati, at de er vigtige borgere, har betydning, og også at de i deres hverdag oplever, at der er et levende demokrati, som de kan være en del af.
De stoler på, at deres stemme gør en forskel, og at det derfor har betydning, hvor meget detailstyring man f.eks. laver fra Christiansborg, i forhold til hvor meget kommunerne har mulighed for selv at bestemme.
Det andet spørgsmål er så, hvad det er, der gør, at Venstre nu for første gang – så vidt jeg ved nogen sinde – vil tage valgretten fra nogle mennesker.
Tror Venstre, at det vil styrke deltagelsen i valg og i demokrati?
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Vi skal overhovedet ikke lege klogeåger, være bedrevidende eller pege fingre ad nogen.
Det vil ligge mig meget fjernt.
Det er slet ikke det.
Det, det handler om her, er jo at tage det alvorligt, at der er nogle, der giver udtryk for, at de synes, det er blevet mindre interessant og mere besværligt at deltage.
Hvis vi kan få kortlagt de problemstillinger, de barrierer, der er for at deltage, synes jeg da som god demokrat, at det ville være godt at få undersøgt det, få det kortlagt og få det lavet om til forslag, så vi kan få flere til at stemme.
Det er det, jeg ikke forstår.
Når man har haft 15 kommissioner, og det er jo ikke noget, vi fra Socialdemokratiets side har foreslået, i den tid, vi har haft VK-regeringen støttet af Dansk Folkeparti – bl.a. har man haft en kommission om, hvad for en karaktergivning man skal have på uddannelserne, hvilket er relevant nok – skulle man så ikke have en kommission om noget så vigtigt som folkestyret, når man kan se, at der er en faldende valgdeltagelse?
Skulle man ikke have det?