runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nanna Westerby (SF), 2009-12-08:
Jamen det er jo netop ikke sikkert, at der er en besparelse.
Spørger man f.eks. Boligselskabernes Landsforening, siger de også, at der helt klart er nogle ejendomme, særlig de ældre ejendomme, hvor det her ikke vil kunne betale sig.
Jeg er bare lidt i tvivl om, hvilke overvejelser Dansk Folkeparti har gjort sig, for det siger jo lidt om, hvad det er for en fordelingsprofil man har som parti: hvem det er, man gerne vil give penge til, og hvem det er, man gerne vil tage penge fra.
Hvad er det for nogle overvejelser, man har gjort sig i forbindelse med de lejere – pensionister, førtidspensionister, også familier – som vil få en huslejestigning med det her forslag?
Er det bare noget, man havde tænkt sig at lukke øjnene for, eller hvad havde man tænkt sig at sige til de lejere, som vil opleve en huslejestigning som følge af det her forslag?
Anita Knakkergaard (DF), 2009-12-08:
Jamen jeg tror ikke på, at man vil opnå en huslejestigning.
Det kommer da an på, hvordan man tager lånene, ikke også?
Altså, det tror jeg overhovedet ikke på kan være muligt, for man skal selvfølgelig sørge for, at der ikke kommer en huslejestigning.
Og det samme gælder selvfølgelig, når hr. Thomas Jensen siger: Det er jo de private lejemål.
Hr. Thomas Jensen siger dermed sådan set, at det er ejeren, der kommer til at betale, hvis det vandforbrug, der er, er helt hen i vejret.
I det almene byggeri betaler de jo for det enorme forbrug.
Sådan er det, der er nemlig kun en til at betale, og det er lejeren.
Jørgen Poulsen (RV), 2009-12-08:
Jeg vil bare gerne spørge fru Anita Knakkergaard, om hun og Dansk Folkeparti kunne tænke sig at medvirke til, at beboerne selv fik indflydelse på at bestemme, om de vil have deres vandregning individuelt eller i fællesskab.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-12-08:
Men vi vil gøre det obligatorisk, fordi vi synes, det er en god idé, at vi sparer på vores drikkevandsressourcer, for dem er der såmænd ikke så mange af – der er masser af vand, det ser vi hver dag komme ned fra himlen, men meget af det er jo ikke drikkevand.
Man behøver ikke at stå og vaske op under den varme hane, når man vasker den ene eller de to tallerkner op.
Frank Aaen (EL), 2009-12-08:
Det er da altid noget, at Dansk Folkeparti vil være med til at se på, hvad det her koster for pensionisten.
Det synes jeg da er glædeligt.
Knud Kristensen (KF), 2009-12-08:
Beslutningsforslaget, som her er fremsat, synes jeg i og for sig der er nogle gode intentioner i.
Det er klart, at når man betaler for det forbrug, man har, er man jo mere opmærksom på, hvad der løber igennem både varmemåler og vandmåler.
Men jeg er også meget enig i ministerens forslag om, at man nedsætter en arbejdsgruppe, fordi det ikke er så enkelt lige at gennemføre den proces, som er foreslået her.
Det kan være meget omkostningsfuldt for den enkelte bruger.
Derfor skal man ligesom ind og finde ud af, hvordan man egentlig kan løse den samlede opgave, så man finder en fornuftig løsning for hele boligmarkedet.
Samtidig med det ved vi også, at hele vand-, energi- og varmesektoren netop opererer med nogle nye metoder med hensyn til få målesystemer sat op.
Det er også noget, som den her arbejdsgruppe kan indarbejde i den proces, som den skal igennem.
Så intentionerne er gode, og jeg er meget enig i ministerens forslag om at nedsætte en arbejdsgruppe, så vi får et godt og robust lovforslag, som vi kan få implementeret senere.
Jørgen Poulsen (RV), 2009-12-08:
Det er jo på mange måder et både velment og sympatisk forslag, men det er også et dyrt forslag, og det er først og fremmest et besværligt forslag.
Og nu hører jeg, at det jo også lovgivningsmæssigt indeholder en del besværligheder.
Så jeg vil bare sige, at der skal en hel del til, for at vi i Det Radikale Venstre kan overbevises om, at vi skal støtte det her forslag.
Vi kan selvfølgelig overbevises, men vi kan ikke stemme for det på det grundlag, som er her nu.
Vi tror for så vidt, at forslagsstillerne har ret i, at individuelle målere vil bevirke en reduktion i det samlede vandforbrug i ejendomme.
Men spørgsmålet er så, om omkostningerne og de tekniske besværligheder, der er forbundet med det, står mål med de energibesparelser, man kan indvinde.
Jeg synes, at det er utrolig positivt, at ministeren vil nedsætte et arbejdsudvalg, som kan se på de tekniske løsninger.
Jeg vil dog sige, at jeg godt kunne ønske, at man på en eller anden måde også lagde et ansvar hos boligforeningerne.
Men jeg synes også, at det er et problem, at disse boligforeninger stort set kun er medbestemmende, når det handler om at bestemme farven på den træhest, der skal stå på legepladsen.
Jeg kunne altså godt ønske mig, at de blevet inddraget på en eller anden måde.
Frank Aaen (EL), 2009-12-08:
Vi har selvsagt heller ikke noget imod, at man prøver at lave undersøgelser på det her område, men jeg tvivler meget på fornuften i forslaget.
Det gør jeg, fordi det her jo er et udgiftskrævende forslag, og det skal sættes op imod den miljøgevinst, der måtte være.
Der er jeg bange for, at de penge, der skal bruges her, kunne bruges meget mere fornuftigt til andre formål, der ville have en mere gavnlig effekt på miljøet.
Ud over at man altså skal installere for flere tusinde kroner i ejendommenes lejligheder, er der også en årlig driftsudgift på mange millioner kroner på landsplan, som jeg tror kunne bruges til andet fornuftigt.
Så er der den anden del, og det er det med den sociale balance i det her, som andre, bl.a. Socialdemokratiet, også har været inde på.
Altså, er der en social balance?
Ja, ja, det argument har vi alle sammen hørt, men har det for det første noget på sig rent økonomisk?
Og har det for det andet noget på sig rent økonomisk for den enkelte familie?
Hvis det er sådan, som vi har hørt nu, at vi har fået væltet udgifterne delvis over på pensionisterne - udgifter, som de ikke kan få dækket via boligydelsen - så er de jo lige vidt.
Og hvis de får væltet pengene over af ejeren på en måde, der gør, at de ikke kan få boligsikring, hvad så?
Det synes jeg da er et spørgsmål vi har brug for at få svar på af Dansk Folkeparti.
Så vil det ende med, at pensionister vil komme med en ekstraregning.
Og det er lige præcis dem, der tjener mindst i samfundet.
De eneste, der kan få boligstøtte i det her samfund, er dem, der tjener allerallermindst.
Derfor vil jeg da gerne stille dette spørgsmål igen: Hvis de ender med at få en udgift, hvor er vi så henne
socialt set?
Så sagde jeg det med børnefamilierne lige før.
Det er også et socialt spørgsmål.
Vi skal huske, at det her er en grøn afgift - det er selvfølgelig en vandudgift, for det drejer sig om vand, men det meste af det her er jo grønne afgifter.
Og i Enhedslisten har vi det i hvert fald sådan – jeg ved ikke, hvordan det er i Dansk Folkeparti – at når man pålægger borgerne grønne afgifter, skal det være socialt afbalanceret, og så skal man ikke bare give en større afgift, fordi der er mange i husstanden, så skal man give en grøn afgift, der vokser, hvis der er et merforbrug, et misbrug.
Men en børnefamilie misbruger jo ikke vand ved at sørge for, at børnene kommer i bad hver eneste dag.
Det er jo hos de rige oppe nordpå, der har en svømmepøl, der skal tømmes og fyldes flere gange om året, misbruget af vand sker.
Det vil vi gerne straffe, men vi vil da ikke straffe det, at en børnefamilie sørger for, at dens børn kommer i bad.
De burde ikke bare tænke på det her med, om pensionisten kommer til at betale regningen for det her – det synes jeg også man skal – selv om man påstår, at det er til fordel for pensionisten, men også på, om det her rammer børnefamilierne uhensigtsmæssigt.
Det synes jeg ikke det skal.
Grønne afgifter skal være retfærdige.
Vi skal straffe svineriet og merforbruget, vi skal da ikke straffe almindelige mennesker for et forbrug, som gør, at de kan lave mad hver dag og vaske sig hver dag.
Villum Christensen (LA), 2009-12-08:
Jeg mener ikke umiddelbart, at der er behov for yderligere obligatorisk detailregulering på området, og synes egentlig, at lejelovens § 46 i vid udstrækning løser problemet, hvis der skulle være utilfredshed blandt lejerne.
Bare der er et lejerflertal for det i en udlejningsejendom, kan man kræve, at vandregningen skal opgøres på baggrund af individuelt opsatte vandmålere.
Efter vores opfattelse er det ikke Folketingets opgave at lovgive om alle mulige og umulige tænkte retfærdighedsproblemer, slet ikke når man pålægger investeringer, som i mange tilfælde ikke giver mening.
Vi er bange for, at vi kommer til at påføre udlejerne og dermed også lejerne nogle omkostninger, de ikke er interesseret i.
I mange gamle huse kan man ikke bare opsætte vandmålere, fordi rørene går rundt på kryds og tværs i huset, selv om vi anerkender, at det samlede forbrug utvivlsomt vil falde, hvis man påtvinger en indførelse af individuel vandmåling – koste, hvad det koste vil.
Der er nævnt eksempler på – det har vi også hørt – at det kan blive nødvendigt at opsætte hele syv vandmålere i en enkelt lejlighed.
Det taler vel sit eget sprog.
Vi tror godt, at man kan finde ud af det i den enkelte bebyggelse eller i det enkelte boligselskab, uden at vi skal komme med yderligere detaljeret lovgivning på området – en lovgivning, som under alle omstændigheder fører til flere omkostninger og mere administration.
Vi anerkender, at der er tale om en balancegang, men mener ikke, at argumenterne for yderligere regulering ud over lejelovens § 46 er til stede i den virkelige verden.
Såfremt tekniske og økonomiske problemstillinger kan vise sig at finde en fornuftig løsning i det her udvalg, som er foreslået af økonomi- og erhvervsministeren, ser vi naturligvis meget gerne de resultater først.
Thomas Jensen (S), 2009-12-08:
Tak til fru Anita Knakkergaard.
Som det fremgik af min ordførertale, er Socialdemokraterne jo lidt skeptiske over for det her forslag, fordi vi mener, at pensionisterne vil komme til at få en ekstra udgift hver måned som følge af forslaget.
Derfor vil jeg bare høre: Nu, hvor Dansk Folkeparti nævner pensionisterne i beslutningsforslaget, har Dansk Folkeparti så foretaget nogle beregninger på, hvilke økonomiske konsekvenser det her vil få om måneden for en pensionist i en gennemsnitlig stor lejlighed?
Anita Knakkergaard (DF), 2009-12-08:
Altså, jeg er i mine beregninger selvfølgelig gået ud fra syv målere en på wc'et, en varmtvands- og en koldtvandsmåler på håndvasken, en varmtvands- og en koldtvandsmåler på bruseren, og en varmtvands- og en koldtvandsmåler på køkkenvasken.
Det er i alt syv målere a 200 kr. stykket, og alle de oplysninger har hr. Thomas Jensen også fået.
Så kommer arbejdslønnen oveni, jævnfør B 38 - fire stk. til 700 kr. inklusive arbejdsløn, syv stk. til ca. 3.500 kr. inklusive arbejdsløn, eksklusive moms .
Derefter optager ejeren selvfølgelig et realkreditlån på 4.375 kr. i forbindelse med udgiften til vandmålere.
Udgiften vedrørende renter og afdrag betales over huslejen.
Ydelsen inklusive renter og afdrag er årligt på13,2 pct., og det giver omkring 577 kr. i årlig huslejestigning over 10 år.
Besparelsen vil så ligge på ca. 1.000 kr. for vand om året.
Det gælder ikke for pensionisten, men for en familie på fire.
Men for pensionisten er det sværere at regne ud.
Thomas Jensen (S), 2009-12-08:
Tak til fru Anita Knakkergaard.
Som vi kan høre på fru Anita Knakkergaards udregninger og på den udregning, jeg fremførte i min ordførertale, er vi ikke helt enige, så jeg vil her kort og konkret spørge Dansk Folkeparti, som fremsætter det her forslag, om vi ikke i fællesskab skal bede ministeren om, når der skal nedsættes denne arbejdsgruppe, at der skal redegøres for alle samspil mellem forskellige lejelove og andre love, sådan at vi får nogle klare eksempler på, hvilke konsekvenser det her har for pensionister og for børnefamilier.
På den måde kan vi være på fuldstændig sikker grund med hensyn til, hvad det vil betyde i kroner og øre hver måned.
Er Dansk Folkeparti ikke enig med mig i, at ministeren arbejdsgruppe også skal se på det?
Anita Knakkergaard (DF), 2009-12-08:
Vi kan fint se på omstændighederne vedrørende pensionisterne, men det er da logisk, at børnefamilier vil bruge mere, men de skal altså også have et incitament til at spare.
Ideen i det hele er jo, at folk betaler for det forbrug, de egentlig har, og derfor kan være interesserede i at spare.
Men vi kan fint se på det, og det kan jo stilles som spørgsmål fra hr. Thomas Jensen.
Jørgen Poulsen (RV), 2009-12-08:
Jo, det kan de jo netop i dag, men med det her forslag har de ikke den mulighed.
Men det, jeg spørger om, er jo i virkeligheden, om ikke også man burde overlade noget til fællesskabet, så man tog et fælles ansvar for det forbrug, der var i ejendommen.
Problemet her er jo, at ejendommene er meget forskellige, og derfor kunne det være sådan, at det, der var fornuft det ene sted, ikke var fornuft det andet sted.
Det er bare derfor, jeg gerne vil have beboerne med ind over til at bestemme, og det vil jeg gerne høre Dansk Folkepartis holdning til.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-12-08:
Jeg havde jo ikke skrevet, at det skulle være obligatorisk, hvis jeg mente, at det skulle det ikke.
Med det her forslag bliver det obligatorisk, og jeg er ikke så bange for det – og jeg har spurgt mange smede og blikkenslagere.
Altså, i nogle af de gamle ejendomme kan det være svært, og de skal selvfølgelig ikke have det.
Der skal selvfølgelig være en eller anden form for undtagelse, hvis beløbet løber løbsk, fordi man skal hive vægge ned og sådan noget.
Men i mange gamle lejligheder er det ikke et problem, for de har jo vandrør, der løber sådan, at man allerede kan tage det ude ved hovedhanen, og det vil sige, at så skal der to vandmålere på.
Det er ikke så stort et problem.
Men ellers er problemet ikke så stort, og dér, hvor det er stort, skal man selvfølgelig gøre noget – der kan også være ejere, der ikke kan få lån, fordi ejendomsværdien falder nu her, og så kan man ikke få lån til det.
Og det skal der selvfølgelig også tages højde for.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-08:
Jeg vil starte med at sige, at jeg er rigtig glad for, at justitsministeren ikke vil stemme for et forslag, der strider mod menneskerettighederne.
Men jeg kan også forstå, at den eneste årsag til, at ministeren ikke mener, man skal vedtage det her forslag, er, at det strider mod grundloven, og at det strider mod menneskerettighederne.
Hvis vi nu et øjeblik forestiller os, at det ikke var sagen, hvordan ville justitsministeren så mene, at man skulle straffes for at være undertrykt?
Jeg kan forstå, at ministeren synes, det her kunne være en god idé, og at det var derfor, Det Konservative Folkeparti i sin tid foreslog forbud mod burka, fordi burkaen er kvindeundertrykkende, og så går mit spørgsmål til justitsministeren på: Hvordan skal man som kvinde straffes for at være undertrykt?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-08:
Ja, se, det kommer jo an på situationen.
Hvordan den endelige lovformulering ville være, ville vi tage stilling til, hvis det var sådan, at der ikke var blevet rejst væsentlige spørgsmål i forhold til grundloven og menneskerettighederne.
Vi har nemlig som en grundlæggende præmis i regeringen, at burkaen og niqaben repræsenterer et menneske- og kvindesyn, som vi ikke kan acceptere.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-08:
Jeg kan fortælle ministeren, at vi i Enhedslisten bestemt er imod, at nogen kvinde tvinges til at bære henholdsvis burka og niqab, men i modsætning til Det Konservative Folkeparti mener vi, at de personer, der i den forbindelse skal straffes, er dem, der tvinger kvinderne til at tage dem på, og ikke de kvinder, der er tvunget til at bære dem.
Jeg kan altså forstå, at ministeren ikke vil svare på, hvad en eventuel straf kunne være, og det undrer mig.
Hvordan skal de her undertrykte kvinder straffes for at være undertrykt?
Det har man slet ikke overvejet, før man kom med forslaget, er det sådan, jeg skal forstå ministeren?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-08:
Jeg tror, Enhedslistens ordfører vrøvler meget rundt i det, for vores udgangspunkt er jo ikke, at det er frivilligt, at kvinderne bærer burkaen.
Mit udgangspunkt er, at de er påtvunget den for en stor dels vedkommende.
Så er der mange af dem, der siger, at de selv har valgt at gøre det, men vi mener, den repræsenterer et menneskesyn og et kvindesyn, som er et fuldstændig reaktionært tilbageskridt for ligestillingen i det danske samfund.
Det siger sig selv, at man har vanskeligt ved at få et udadvendt job og have social kontakt, og det sætter de kvinder tilbage, i forhold til at vi altså lever i 2009.
Derfor vil vi bekæmpe det menneskesyn og det kvindesyn, som burkaen og niqaben repræsenterer.
Hvis det forslag var blevet til lov, hvis det ikke havde rejst væsentlige spørgsmål i forhold til grundloven og menneskerettighederne, havde vi selvfølgelig også fundet den rigtige måde at sanktionere på.
Per Dalgaard (DF), 2009-12-08:
Det glæder mig, at ministeren synes, at det er undertrykkende at bære burka og niqab, og at det er udtryk for et specielt kvindesyn, som vi ikke bryder os om.
Men når ministeren så samtidig holder det op mod, at det sådan set er tilladt i forhold til menneskerettighederne og dermed ikke kan forbydes, kan man så ikke konkludere, at menneskerettighedskonventionen i hvert fald på det her punkt er ubrugelig?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-08:
Jeg er nu meget tilfreds med, at de sikrer nogle rettigheder for mennesker også i samfund, som ikke har så meget frihed og så mange menneskerettigheder, som vi har.
Det er den dimension af det.
Og så er jeg rigtig meget tilfreds med den grundlov, vi har, og som vi også mener at forslaget rejser væsentlige spørgsmål i forhold til.
Per Dalgaard (DF), 2009-12-08:
Så kan man jo sige det ligeud: Hver eneste gang det handler om, at den lovreligion, der kaldes islam, er på banen, så freder menneskerettighedskonventionen alt det, der handler om forsøget på at begrænse de menneskeundertrykkende elementer, der indgår i denne lovreligion.
Det vil De Konservative og regeringen ikke være med til at bremse, og det synes jeg faktisk er ret skammeligt.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-08:
Vi har en menneskerettighedskonvention, som sætter nogle rammer for frihed, demokrati og basale menneskerettigheder ind i en europæisk kontekst.
Den er jeg utrolig glad for som borgerlig og som konservativ, fordi den sikrer nogle rettigheder, som mange mennesker i den her verden ikke har haft.
Derfor er jeg glad for menneskerettighedskonventionen.
Det er ikke ensbetydende med, at jeg altid er glad for alle de resultater og domme, der kommer ud af menneskerettighedskonventionen.
Ja, alle har jo ret til at mene, hvad de vil, med hensyn til om det er grundlovsstridigt eller ej.
Men vi vil godt arbejde for at bekæmpe det kvindesyn, det menneskesyn, som burkaen, niqaben og andre påtvungne beklædningsgenstande er udtryk for i det danske samfund.
Det er vi meget imod, og det vil vi også arbejde for at bekæmpe bedst muligt, men på demokratisk vis.
Med beslutningsforslaget lægger Dansk Folkeparti op til, at Folketinget pålægger regeringen at fremsætte lovforslag om forbud mod at bære de muslimske heldækkende klædedragter, burka og niqab, i det offentlige rum.
Jeg tror ikke, at det kommer bag på nogen – heller ikke på forslagsstillerne fra Dansk Folkeparti – at jeg som justitsminister ikke kan støtte et sådant beslutningsforslag.
Det skyldes, at et forbud mod at bære burka i det offentlige rum vil rejse væsentlige spørgsmål i forhold til den europæiske menneskerettighedskonvention og grundloven.
Jeg kan henvise til Justitsministeriets besvarelse af spørgsmål 286 fra Folketingets Udvalg for Udlændinge- og Integrationspolitik, hvor ministeriet nærmere har uddybet, hvilke overvejelser i forhold til menneskerettighedskonventionen og grundloven et sådant forbud rejser.
Når det er sagt, er det også vigtigt at slå fast, at min og regeringens manglende støtte til forslaget bestemt ikke afspejler en støtte til, at kvinder i Danmark bærer burka eller lignende beklædningsgenstande, tværtimod.
Det er min opfattelse, at brug af burka, niqab og lignende beklædningsgenstande repræsenterer et undertrykkende menneskesyn og et undertrykkende kvindesyn, som på ingen måde hører hjemme i Danmark.
Det er den opfattelse, der ligger bag, at regeringen har nedsat den såkaldte burkaarbejdsgruppe.
Arbejdsgruppen skal undersøge udbredelsen af identitetsslørende religiøst betingede beklædningsgenstande som f.eks. burkaen i Danmark, og den skal indsamle oplysninger om årsagen til, at nogle kvinder går iklædt sådanne beklædningsstykker.
Herudover skal arbejdsgruppen undersøge, om identitetskontrollen over for kvinder, der bærer burka eller lignende påklædning, i praksis fungerer i dagligdagen.
Endelig skal arbejdsgruppen overveje mulige initiativer for at begrænse problemet.
Regeringen ser naturligvis meget frem til resultatet af det arbejde, som arbejdsgruppen er i gang med.
Vi vil også sørge for, at der hurtigt bliver taget stilling til initiativer, som arbejdsgruppen måtte foreslå til begrænsning af de problemer, som brugen af burka og lignende beklædning indebærer i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2009-12-08:
Så fremhæver man det, som om det bare ikke kan være anderledes, når nu Justitsministeriets jurister har talt.
Men hvis man nu læser det svar, som er givet til Folketingets Retsudvalg fra Justitsministeriet, kan man se, at der jo bl.a. står i svaret om grundlovens § 70, at bestemmelsen indebærer en lighedsgrundsætning.
Der står også senere i svaret, og jeg citerer: Det antages i den statsretlige litteratur, at der kan gøres visse undtagelser fra lighedsgrundsætningen i grundlovens § 70, men at der må drages snævre grænser for undtagelserne.
Så står der også senere hen, at Grundlovskomiteen har fundet det utilrådeligt i grundloven at optage bestemmelser om andre ...
Nå ja, men pointen er sådan set bare en lighedsgrundsætning, og så er der mulighed for undtagelser.
Det står i svaret til Retsudvalget.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-08:
Det er grundlæggende for mig som en konservativ justitsminister, som repræsentant for et lov og orden-parti, som repræsentant for en lov og orden-regering, at vi ikke fremsætter lovforslag, som rejser væsentlige spørgsmål i forhold til grundloven og menneskerettighederne.
Vi er imod det kvindesyn, som burkaen og niqaben repræsenterer, for det er et fornedrende kvindesyn og det er et diskriminerende menneskesyn.
Så derfor er vi imod det og kan slet ikke forstå, at man vil forsvare og acceptere det, men vi vil ikke fremsætte lovforslag, som rejser væsentlige spørgsmål i forhold til grundlov og menneskerettigheder.
Martin Henriksen (DF), 2009-12-08:
Så vil jeg lige fortsætte med at læse op fra det svar, som Justitsministeriet selv har givet, hvor der jo står, at Grundlovskomiteen har fundet det utilrådeligt i grundloven at optage bestemmelser om andre undtagelser, idet man formener, at udviklingen også i denne henseende bedst gives fri, hvorved den offentlige mening og forholdenes magt til enhver tid vil udøve den indflydelse, som kan være ønskelig.
Citat slut.
Så står der også i svaret, at Justitsministeriet er tilbøjelig til at mene.
Når man har en justitsminister, der går ud og siger, at justitsministeren ikke mener, at det her er i strid med grundloven, og juristerne så kommer ind over og er tilbøjelige til at mene det modsatte af justitsministeren og der samtidig står, at der er mulighed for at gøre undtagelser, hvordan kan det så være, at man fremstiller det, som om man konkluderer, at det er i strid med grundloven?
Der er jo ikke foretaget den konklusion, som justitsministeren her i dag foregøgler er foretaget.