runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2012-04-10:
Jeg synes faktisk, at hr. Martin Henriksen på mange områder er en meget, meget klog mand, så derfor skal hr. Martin Henriksen lytte godt efter nu.
Vi ønsker ikke fri indvandring i Danmark.
Hvis en arbejdskraft er efterspurgt af en dansk arbejdsgiver, hvis man har en kontrakt på forhånd med en dansk arbejdsgiver, så ønsker vi, at man skal være velkommen til Danmark, og man skal også være velkommen til at tage sin familie med, men man skal kunne forsørge familien, man skal ikke have en krone fra den offentlige sektor, og det skal man ikke have i 7 år.
Man skal selv betale en sundhedsforsikring, der dækker en selv og ens familie.
Det er en betydelig strammere indvandringspolitik end den, som den tidligere regering stod for, men det er en fair politik, for den sikrer, at vi kun får dem til landet, som kan bidrage.
Det er ikke sådan en blød indvandringspolitik, som DF står for.
Martin Henriksen (DF), 2012-04-10:
Indledningsvis vil jeg sige tak for rosen.
Jeg synes også, at hr. Joachim B. Olsen har nogle pointer en gang imellem, men det er ikke tilfældet her, vil jeg så sige.
I dag er det jo sådan, at hvis der skal komme udenlandsk arbejdskraft fra lande uden for EU, er der f.eks. en beløbsordning; man skal tjene 375.000 kr. om året, og der er andre ordninger.
Men det, som Liberal Alliance foreslår, er jo ikke, at man skal tjene et vist beløb.
Man skal have en kontrakt, hvor man tjener et vist beløb, men det er lige meget, hvad beløbet er, det er lige meget, hvad lønindtægten er.
Og hvis det er lige meget, hvordan vil hr. Joachim B. Olsen så sikre, at de er i stand til at forsørge sig selv og deres familie?
Og hvis det er, at der kommer en masseindvandring af arbejdskraft fra Asien og fra Afrika og fra alle mulige andre lande, som kun skal have en kontrakt om et arbejde og en forsikring i Danmark, så lukker man jo lige pludselig op for, at der kommer arbejdskraft fra mange forskellige lande, hvor der ikke kan komme arbejdskraft fra i dag, medmindre de f.eks. lever op til beløbsordningen og har nogle uddannelsesmæssige forudsætninger.
Jeg kan ikke se, hvordan Liberal Alliance agter at regulere det på anden vis, end at man skal have en kontrakt, og at man skal have en forsikring.
Og hvis man skal have det, lukkes der jo op for, at der kan komme meget mere arbejdskraft til Danmark fra tredjeverdenslande, end der kan komme i dag.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-04-10:
Lad mig sige det på den måde, at hvis man har en kontrakt med en arbejdsgiver og man tjener 20.000 kr. om året, så tror jeg ikke, der er nogen, der vil tro på, at man kan forsørge sig selv.
Man skal kunne forsørge sig selv.
Det har vi allerede i dag regler for at man skal kunne, så det kan ikke være så svært at forstå eller svært at forestille sig, at man kan lave det.
Vi siger, vi ikke skal sidde og vurdere, hvor folk kommer fra, og hvis der er en dansk virksomhed, der efterspørger en ingeniør, og den ingeniør kommer fra Iran, har vi ikke noget problem med det, og det har vi heller ikke, hvis han kommer fra USA, men virkeligheden vil jo nok være, at de virksomheder, som efterspørger højtuddannet arbejdskraft, hovedsagelig vil kunne finde den arbejdskraft i vestlige lande.
Så det vil nok være der, den meste arbejdskraft vil komme fra.
Det vil være min vurdering, også ud fra de erfaringer, vi har med, hvor den type arbejdskraft kommer fra.
Kim Christiansen (DF), 2012-04-10:
Nu vil jeg ikke kommentere det forslag til vedtagelse, som hr. Joachim B. Olsen kom med.
Det var også så indviklet, at ordføreren tilsyneladende heller ikke selv rigtig kunne finde rundt i det – sådan er det jo.
Men jeg kan forstå på hr. Joachim B. Olsen, at det jo næsten er sådan en hel dommedagsprofeti, at når vi når 10 år længere frem, så vil vi skulle spare – jeg kan ikke lige huske det – 22 eller 27 mia. kr. om året.
Det kunne Dansk Folkeparti komme med rigtig mange gode løsninger på hvordan vi kunne – vi kunne jo starte med at lukke vores grænser lidt for uproduktive udlændinge, der ferierer i Danmark.
Men det er en debat, vi selvfølgelig kan tage en anden gang.
Jeg forstår bare ikke helt regnestykket.
Hr. Joachim B. Olsen sagde også, at de 65 mio. kr., som regeringen nu har afsat – det har jeg rost regeringen for flere gange – til at imødegå bl.a. capotagekørsel og social dumping, var skatteborgerkroner, der var smidt i et stort sort hul.
Jeg forstår ikke, hvordan Liberal Alliance kan have den holdning, at en øget kontrol og en øget indsats over for mennesker, der bliver udsat for social dumping og dermed løntrykning og underbetaling, kan være at smide penge i et sort hul.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-04-10:
Hvorfor så ikke bare bruge en milliard, for så har vi en endnu bedre kontrol?
Det er jo ikke en argumentation.
Altså, når vi nu engang mener, ligesom Venstre gør, at den kontrol og de ting, der blev iværksat under den tidligere regering, er tilstrækkelige, hvorfor skulle vi så bruge flere penge på det?
Det er jo ikke nogen argumentation.
Vi mener, at den indsats, der bliver gjort nu, er tilstrækkelig.
Kim Christiansen (DF), 2012-04-10:
Forsvaret for det er jo en lige så ringe argumentation som den, jeg har, for at vi skal lave kontrollen, så på det område står vi jo så lige.
Var det ca. 200.000 job?
Nu fyger det jo med tal, og de er mere eller mindre abstrakte alle sammen, så jeg beklager, hvis jeg ikke har forholdt mig så nøgternt til dem.
Men i en tid, hvor vi har en global krise – jeg går ikke ud fra, at det helt har forbigået Liberal Alliances opmærksomhed – og hvor vi har en stigende arbejdsløshed, hvordan havde man så forestillet sig, at det skulle løse alverdens problemer og den danske krise, at man skabte 200.000 flere arbejdsløse?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-04-10:
Jeg ved godt, at det er lidt kompliceret, og jeg ved godt, at det her med arbejdsudbud, og hvorfor man skal øge det osv., er kompliceret, men det er ikke nogen undskyldning for ikke at sætte sig ind i det.
Det er jo ikke noget, jeg står og finder på.
Det er jo ikke tal, som jeg bare finder på.
Det her er jo en velbeskrevet udfordring, det har de økonomiske vismænd skitseret, Velfærdskommissionen har skitseret det.
Der er stort set ikke en økonom i det her land, som ikke er enig i, at når vi kommer bare få år ud i fremtiden, får vi enorme problemer med de offentlige finanser, med mangel på arbejdskraft, på grund af, at der kommer 200.000 flere pensionister frem mod 2020.
Vi er enormt udfordret.
Den udfordring kan man ikke løbe fra, og man kan slet ikke gemme sig bag ved, at man synes, det er kompliceret – den udfordring skal mødes.
Grunden til, at den her krise rammer os så hårdt, som den gør nu, er, at man ikke har mødt den tidligere.
så ville vi ikke være blevet så hårdt ramt, som tilfældet blev, da krisen kom, for så havde vi haft en bedre konkurrenceevne, og så var arbejdspladserne ikke fosset ud af landet.
Nu skal vi så gøre det i en periode, hvor det kommer til at gøre mere ondt, fordi man ikke udviste rettidig omhu.
Det kan borgerne med rette være sure på Folketinget over.
Martin Henriksen (DF), 2012-04-10:
Jeg bed mærke i, at beskæftigelsesministeren sagde, at det ikke står nogen steder i EU-reglerne, direktiverne osv., at man skal trykke lønog arbejdsvilkår.
Det sagde beskæftigelsesministeren.
Det er jo ganske givet rigtigt.
Men pointen er jo sådan set, at det jo er det, der er sket som en konsekvens af, at man har lukket op for f.eks. østeuropæisk arbejdskraft.
Så er spørgsmålet, om man så vil blive ved med at åbne op over for al østeuropæisk arbejdskraft, eller om man skulle træde lidt på bremsen.
Det er så der, at jeg forstår, at beskæftigelsesministeren siger, at man ikke skal træde på bremsen.
Man skal bare fortsætte.
Det er vi i Dansk Folkeparti så uenige i.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge beskæftigelsesministeren: Synes ministeren, at det er i orden, at en dansk håndværker eller en anden dansk lønmodtager bliver udkonkurreret af f.eks. østeuropæisk arbejdskraft?
Hvis det sker fuldt lovligt, er lovgivningen så god nok?
Eller skal der strammes op på lovgivningen, så man siger, at det er muligt for udenlandsk arbejdskraft at komme til Danmark, men at det skal ske, når man har vurderet, at der så rent faktisk også er behov for den udenlandske arbejdskraft?
Finn Sørensen (EL), 2012-04-10:
Jeg vil gerne kvittere for ministerens afsluttende oplæg og også for de svar, vi har fået, på nær et enkelt punkt.
Svarene på spørgsmålene fra hr. Henning Hyllested syntes jeg ikke var fyldestgørende, og derfor vil jeg spørge mere kontant og direkte: Er ministeren enig i, at det er et problem, at EU-Domstolen har grebet ind i den danske konfliktret og for den sags skyld også i alle medlemslandes ret til at beskytte sig imod social dumping, med de fortolkninger af udstationeringsdirektivet, der er sket?
Mette Frederiksen (S), 2012-04-10:
Altså, det er en diskussion, hr. Finn Sørensen og jeg også har haft ved andre lejligheder.
Jeg lægger meget vægt på, at de danske parter på arbejdsmarkedet spiller en meget, meget vigtig rolle også i fastsættelsen af den holdning, vi som regering har på det her område.
Det skal ikke forstås sådan, at arbejdsmarkedets parter bestemmer, hvad holdningen skal være, men jeg synes, det er utrolig vigtigt, at det er noget, vi gør i fællesskab.
Jeg vil gerne have lov til at vente med at give en endelig vurdering af Monti II, til vi har fået den analyseret i dybden.
Det, jeg kan sige, er, at det selvfølgelig er afgørende for os som regering, at man har ret til at konflikte.
Finn Sørensen (EL), 2012-04-10:
Mit spørgsmål gik helt præcist på EU-Domstolens afgørelser i de fire sager, som vi jo alle sammen kender; jeg behøver ikke remse navnene op.
Altså, mener ministeren ikke, det er et problem, at EU-Domstolen på den måde har grebet ind i den danske konfliktret og i medlemslandenes ret til at beskytte sig imod social dumping?
Mette Frederiksen (S), 2012-04-10:
Altså, jeg synes, at det, der er afgørende nu, både på baggrund af de domme, der er faldet, og med det udspil, der er kommet fra Kommissionen, er at få fastlagt den fremadrettede holdning til, hvordan konfliktretten skal forstås i forhold til det indre marked og den fri bevægelighed.
Vi er lige nu i gang med at analysere konsekvensen af Monti II, og jeg vil gerne have mulighed for også at drøfte det med arbejdsmarkedets parter, inden jeg og regeringen lægger os endeligt fast på alle de forhold, der vedrører Monti II.
Pernille Skipper (EL), 2012-04-10:
I Enhedslisten er vi af den opfattelse, at man kan forebygge og forhindre kriminalitet på andre måder end ved at hæve strafferammerne.
Jeg ved godt, at det var den tidligere regerings svar på rigtig mange ting, nemlig at sætte straffene i vejret.
Vi er faktisk af den overbevisning, at man kan lave en indsats mod økonomisk kriminalitet på andre måder end det, og det har vi også gjort i bl.a. finansloven, som det også er blevet sagt heroppefra tidligere.
Men det er rigtigt, at Enhedslisten har den grundlæggende holdning, at en højere straf måske er relevant at overveje i de tilfælde, hvor det kan have en præventiv effekt.
Det kan være muligt bl.a. inden for økonomisk kriminalitet.
Men som jeg sagde tidligere, synes jeg, at det er rigtig vigtigt, at sådan nogle ting altid sker velovervejet og i sammenhæng, sådan at vi bevarer en balance i vores straffelovgivning.
Mette Frederiksen (S), 2012-04-10:
Vi kommer ikke specifikt til at diskutere cabotagekørsel på det uformelle ministermøde; der er planen, sådan som den ligger nu, at energien først og fremmest skal bruges på at diskutere beskæftigelse, altså hvordan vi bekæmper arbejdsløshed, hvordan vi bekæmper ungdomsarbejdsløshed, og så er der spørgsmålet omkring Monti II og udstationeringsdirektivet.
Men jeg kan med hensyn til det, der er for Danmarks vedkommende, sige, at det, vi har gjort med finanslovaftalen, jo har været, at vi opprioriterer indsatsen i forhold til den ulovlige cabotagekørsel på to områder.
Som det ene intensiverer vi nu den politimæssige indsats, og det vil sige, at der simpelt hen bliver mere kontrol ved motorvejene, hvor cabotagekørslen jo altså finder sted, og som det andet forhøjer vi bødestørrelsen.
Den har i utrolig mange år ligget lavt, og jeg tror, at det, hvad angår den ulovlige cabotagekørsel, er nødvendigt, at vi både sanktionerer mere og kontrollerer mere.
Om der så er behov for yderligere initiativer, vil jeg overhovedet ikke afvise, hverken i en dansk eller i en europæisk sammenhæng.
Bent Bøgsted (DF), 2012-04-10:
Der er spørgsmålet i forhold til der med, om cabotagekørslen skal være omfattet af RUT-registeret, om man på det møde så også vil tage fat på at se på de regler, der gælder for cabotagekørsel.
For det, man forstår ved cabotagekørsel, er jo, hvis der er en langturschauffør, der f.eks. kører til Norge, og han så kan tage en last med tilbage, altså at han f.eks. i Nordjylland får en last, som han kan tage med ned til Tyskland eller Frankrig, eller hvor det nu er.
Det bør være det, der forstås ved cabotagekørsel, så det ikke bliver noget med, at man kan køre rundt i landet, og at det altså er indenrigstransport.
Vil man også tage fat på det og se på, om man skulle ændre reglerne vedrørende cabotagekørsel?
Mette Frederiksen (S), 2012-04-10:
Jeg synes, det er meget vigtigt, når vi taler om udenlandsk arbejdskraft, at vi hele tiden har øje for, hvordan tingene står til på det danske arbejdsmarked.
Jeg er også nødt til at sige, at vi har valgt at være en del af det indre marked, herunder arbejdskraftens fri bevægelighed, og det betyder, at alle europæere kan vandre over landegrænserne for at studere og tage arbejde.
Det er ikke en værdi eller en bestemmelse, som den her regering ønsker at gøre op med.
Det er min klare oplevelse, at der er mange danskere, der profiterer meget af at kunne rejse på tværs af de europæiske grænser, og det er selvfølgelig også en mulighed, som vi ønsker skal gælde de øvrige europæiske lande.
Men det er samtidig vigtigt for mig at understrege, at hvis man er en dansk entreprenør, der arbejder på en dansk byggeplads og ansætter eksempelvis polsk, rumænsk eller litauisk arbejdskraft, er det på danske vilkår.
Martin Henriksen (DF), 2012-04-10:
Men jeg anerkender jo også, at det for en regering, og det bemærkede vi også under den tidligere borgerlige regering, kan være vanskeligt at rejse nogle spørgsmål i EU-regi.
Men når nu Danmark har EU-formandskabet, og når nu det bliver påpeget af ministeren og også af andre ordførere, som repræsenterer regeringspartierne, at der er problemer forbundet med reglerne om fri bevægelighed, var det så ikke noget, man kunne tage op til diskussion og sige: Kære venner, der er nogle fordele ved reglerne om fri bevægelighed, men der er altså også ulemper, og en af ulemperne er, at der i en situation, hvor der igennem flere år har været høj arbejdsløshed i Danmark, bliver ved med at komme udenlandsk arbejdskraft til landet; kan vi ikke få lov til at regulere det, så vi kan bremse ned en gang imellem?
Spanien fik jo sidste år lov til af Europa-Kommissionen i 1 år, så vidt jeg husker, at sige fra over for rumænsk arbejdskraft, fordi arbejdsløsheden var så høj i Spanien.
Jeg ved godt, at den var og er højere end i Danmark, men ikke desto mindre var det et argument, som Europa-Kommissionen købte, så man kunne vel sådan set godt inden for rammerne af de EU-regler, der nu er, fra dansk side forsøge at få lov til at bremse lidt ned for udenlandsk arbejdskraft i en situation, hvor der er mange danskere, der har svært ved at finde et arbejde.
Kunne det være noget?
Mette Frederiksen (S), 2012-04-10:
Der er ingen tvivl om, at vi skal formå at bruge EU-reglerne så godt som overhovedet muligt, og vi skal også bruge den position, vi har som medlemsland og som formandskabsland, til at præge udviklingen i det europæiske samarbejde.
Det gør vi også.
Om kort tid har vi et uformelt ministermøde i Horsens under ledelse af den danske beskæftigelsesminister, hvor vi bl.a. skal diskutere en bedre håndhævelse af udstationeringsdirektivet.
For mig at se er der ingen tvivl om, at der er bred enighed blandt en række af EU's medlemslande om, at udstationeringsdirektivet godt kan håndhæves på en bedre måde.
Når jeg eksempelvis diskuterer det her spørgsmål med mine kollegaer fra en række af de tidligere øst- og centraleuropæiske lande, er der en stigende og faktisk meget stor interesse i at sikre et bedre grundlag for udstationering.
For som nogle af dem tilføjer, når man diskuterer det med dem, er sagen, at dem, der ofte snyder i f.eks. Danmark, også snyder med deres skatteforhold i det land, de kommer fra.
Henning Hyllested (EL), 2012-04-10:
Jeg studsede også over beskæftigelsesministerens konstatering af, at det jo ikke står skrevet i EU, at der ikke skal være ordnede forhold, forstået på den måde, at der så ikke var nogen modsætning mellem et stærkt europæisk arrangement, tror jeg var ordene – jeg forstår det som et stærkt EU-engagement – og det, at man har ordnede forhold i et af medlemslandene.
Men det står vel skrevet – det må beskæftigelsesministeren vel give mig ret i – i de fire domme, som er faldet ved EU-Domstolen, som det hedder nu, og der er jo også en række direktiver, som er skrevet ned, f.eks. udstationeringsdirektivet, som beskæftigelsesministeren selv har nævnt.
Jeg kunne også nævne direktivet om cabotagekørsel, som jo på det nærmeste er umuligt at kontrollere i virkeligheden.
De stækker vel alt andet lige fagbevægelsens kampmuligheder for at opretholde de her ordnede forhold, som ministeren så ikke mener der er nogen modsætning til, fordi det ikke står skrevet i EU.
Hovedhjørnestenen i den danske model, som hyldes, og som beskæftigelsesministeren jo også henviser til, er vel netop muligheden for at gå i konflikt, muligheden for at lave blokade, som beskæftigelsesministeren selv nævner.
Så det er vel en sandhed med modifikationer, at det ikke står skrevet i EU, at der er en eller form for modsætning til at skabe ordnede forhold i nationalstaterne.
Mette Frederiksen (S), 2012-04-10:
Det, jeg siger, er, at man ikke under dække af EU kan omgå de danske regler, eksempelvis ved som arbejdsgiver at lade være med at opstille et sikkerhedsgodkendt stillads og så sige, at det er EU's skyld, at man ikke gør det.
Man skal behandle sine medarbejdere ordentligt, og det skal man som dansk arbejdsgiver, ligegyldigt hvor man måtte have sin virksomhed i det danske samfund.
Det er rigtigt, at spørgsmålet om konfliktretten er på den europæiske dagsorden på baggrund af en række domme, og det er noget, som Enhedslisten også har rejst en forespørgselsdebat om, så det får vi rig mulighed for at diskutere.
Der er heller ikke nogen tvivl om, at hvis man er tjenesteyder og er ansat i ét europæisk land og udfører en arbejdsopgave eksempelvis i Danmark, kan man godt være udsendt på nogle andre vilkår end de vilkår, der gælder under en dansk overenskomst.
Det er fuldstændig rigtigt.
Der er heller ikke nogen tvivl om, at der er problemer med social dumping.
Det er jo derfor, vi i fællesskab har lavet en aftale, der skal adressere det med f.eks. cabotagekørslen.
Så det, der er mit ærinde her, er at sige, at jeg er meget stærk tilhænger af det europæiske samarbejde, herunder at arbejdskraften frit kan bevæge sig, og at det, der er vores opgave, er at sørge for, at det foregår på en ordentlig måde.
Henning Hyllested (EL), 2012-04-10:
Men er ministeren stadig væk ikke enig med mig i, at bl.a. de domme, som er faldet, plus en række af de direktiver, som den fri bevægelighed jo er underkastet, faktisk giver problemer for den danske fagbevægelse eller for den europæiske fagbevægelse i det hele taget med hensyn til at opretholde ordnede forhold i nationalstaterne, fordi man netop svækker konfliktvåbnet, blokadevåbnet osv. osv.?
Mette Frederiksen (S), 2012-04-10:
Jamen altså, sagen er den, at konfliktredskabet jo også er reguleret i dansk lovgivning.
Men det er afgørende for os som regering – og det er også noget, der har været tilkendegivet tidligere i offentligheden fra min egen side – at det, at man kan konflikte, blokere og strejke, er en fundamental ret på det danske arbejdsmarked.
Vi er lige nu i gang med at analysere konsekvenserne af det Monti II, der er fremlagt, og det er klart, at når vi er færdige med det, vil vi selvfølgelig give en samlet vurdering og komme med den danske holdning.
Men det, at man kan gribe til konflikt, anser jeg for at være en meget fundamental del af et arbejdsmarked.
Bent Bøgsted (DF), 2012-04-10:
Tak, hr. formand.
Nu er det jo sådan lige ved at være sidst på aftenen, men jeg vil godt høre ministeren om det her med den overenskomstmæssige løn til arbejdere fra EU.
Der er, kan vi jo se, vikarbureauer, der udbyder arbejdskraft til under 100 kr. i timen, f.eks. til 90 kr. eller 70 kr. – og vi har sågår set, at der har været nogle, der har udbudt arbejdskraft til lønninger på ned til 50 kr. i timen – og det kan de åbenbart gøre, uden at der bliver lavet nogen indgreb mod det.
Vi kan på nogle hjemmesider se, at der er virksomheder, der udbyder arbejdskraft til 135 kr., hvor vi, hvis vi sammenligner det med, hvad den danske arbejdskraft får, så kan se, at de skal have ca. 350-450 kr. i timen, og der er det nok ikke arbejderen, der får så meget, men virksomheden, der skal have det.
Men det vil så også sige, at de arbejdere, der arbejder til 135 kr., heller ikke får de 135 kr., det er mindre, og det er noget, der i henhold til EU-reglerne er fuldt ud lovligt.
Er det noget af det, som ministeren har tænkt sig at gøre noget ved, eller må man bare konstatere, at det er noget, som de her virksomheder, der er tilmeldt RUT-registeret og det hele, kan gøre på fuldt ud lovlig vis, altså at de kan udbyde arbejdskraften til de lønninger, fordi de jo overholder overenskomsten?
Og når vi taler om, at de skal overholde overenskomsterne, taler vi sådan set kun om det, der vedrører mindstelønnen, for de andre lønninger er jo nogle, der bliver aftalt ude i virksomhederne.
Mette Frederiksen (S), 2012-04-10:
Hvad angår RUT-registeret, er det sådan, at vi allerede har besluttet, at det skal underkastes et nødvendigt eftersyn, og det vil komme til at pågå i det udvalgsarbejde, der er aftalt som en del af finanslovaftalen, og det gælder i øvrigt også det, der er i forhold til cabotagekørslen, som jo i dag slet ikke er omfattet af RUT-registeret.
Så man kan sige, at vi har fat om RUT-registeret, og jeg tror bestemt, at der skal ske ændringer i forhold til RUT-registeret.
Noget af det, vi er meget optaget af, er jo at få afdækket, om de virksomheder, der er tilmeldt RUT-registeret, er virksomheder, der reelt eksisterer i det hjemland, hvorunder de står registreret.
Dermed vil jeg også sige, at jeg synes, at vi til en start har fået taget godt fat om det, der vedrører social dumping, men der er endnu masser af udfordringer.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-04-10:
Vi har et holdbarhedsproblem i dansk økonomi.
Og det er, lige meget hvilken regering der kommer til at sidde i fremtiden, så kommer man til at forholde sig til det her.
Virkeligheden er, at man efter 2020 skal spare 22 mia. kr. hvert eneste år, og man skal øge arbejdsudbuddet.
Bare for at få balance på de offentlige finanser skal man øge arbejdsudbuddet med 139.000, det kræver grundlæggende reformer af det her samfund, og det kommer den til enhver tid siddende regering til at forholde sig til.
Finn Sørensen (EL), 2012-04-10:
Jeg tror, at hr. Eigil Andersen efterlyste et svar på spørgsmålet om, hvad Liberal Alliance så vil gøre ved det åbenlyse snyd og misbrug, der rent faktisk finder sted i den her forbindelse.
Det spørgsmål vil jeg gerne gentage.
Og så vil jeg lige stille et andet spørgsmål.
Måske fik jeg ikke alle tallene med, men det var noget med, at arbejdsudbuddet skulle øges med, jeg tror, det var 200.000 oven i de planer, som regeringen har.
Er ordføreren bekendt med den seneste arbejdskraftundersøgelse, der viser, at 228.000 mennesker forgæves søger et job i Danmark, og at man oven i de 228.000 skal have et yderligere arbejdsudbud på 300.000 i alt, eller hvor meget det var?