runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-27:
Jeg er særdeles forstående over for, at der kan være nogle ting, der skal hastes igennem, hvis der lige er indgået en finanslovaftale for kort tid siden.
Men hvis vi tager de konkrete forslag, vi behandler lige nu, så er de altså et år gamle.
Der er altså tale om et forlig, der er over 12 måneder gammelt, og hvor man så alligevel ikke overholder høringsfristerne.
Alligevel haster man det igennem i sidste øjeblik, så man ikke overholder høringsfristerne.
Det kan godt være, skatteministeren siger, at han har siddet i Præsidiet, men det har åbenbart ikke gjort den store gavn, når man på stort set samtlige lovforslag, vi har behandlet siden, ikke har kunnet overholde høringsfristerne.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-27:
Det lovforslag, vi står med lige nu, er jo ikke 12 måneder gammelt.
Det var en del af finanslovaftalen, at man skulle have en arbejdsskadeafgift, og så har man i løbet af året forsøgt sig med forskellige modeller.
Og det har været særdeles vanskeligt at finde en model, som ligesom kunne køre helt igennem; den har man faktisk først fundet på et ret sent tidspunkt.
Så derfor er det jo ikke sådan, at det her bare har ligget der i 12 måneder.
Jeg er helt enig med hr. Dennis Flydtkjær i, at vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at overholde høringsfristerne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-27:
Tak for det.
Høringssvarene er meget klare, nemlig at der ikke er et incitament for den enkelte virksomhed, og at der ikke er den sammenhæng, som regeringen forsøger at pakke det ind i.
Det synes jeg står meget tydeligt efter debatten.
Jeg skal bare stille det simple spørgsmål, om provenuet fra den her afgift vil falde, hvis antallet af arbejdsulykker falder.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-27:
Vi er villige til at se på, hvordan provenuvirkningen vil være, og på de der procenter.
Så vi følger jo udviklingen meget nøje, hvad angår det provenu, som måtte komme.
Det fremgår også af lovforslagets bemærkninger
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-27:
Det er bare ret interessant og temmelig vigtigt at forstå i forhold til regeringens økonomiske politik.
Regeringen siger jo, at den har et forsigtighedsprincip: den bruger først pengene, når de er der.
Og regeringen har med den finanslovaftale, den indgik sidste år, brugt den halve milliard kroner, det her lovforslag står til at give.
Så er det jo væsentligt at vide, om det er den halve milliard kroner, som man bruger til nye udgifter, der er gældende, eller om de satser, der er i lovforslaget, vil betyde, at hvis antallet af arbejdsulykker falder, kommer der færre penge i kassen.
Så har regeringen jo et finansieringsproblem, og så er jeg jo bare interesseret i at vide, hvad regeringen så har tænkt sig at gøre.
Er det så de udgifter, man har brugt forslaget her til at finansiere, man må bakke på, eller vil man justere på satserne, så man får den halve milliard kroner, som man jo har brugt fra det her forslag?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-27:
Så hurtigt virker det her jo heller ikke.
Vi forventer, at det får en virkning, men vi forventer jo ikke, at det vil virke sådan, at man kan se konsekvenserne allerede i 2013.
Derfor hænger det her fuldstændig sammen med, hvordan vi finansierer udgifterne i 2013.
Men på længere sigt er vi da villige til at se på det provenu, der kommer ind, og også på baggrund af det tilpasse de udgifter, vi så i givet fald skal finansiere.
Thomas Jensen (S), 2012-11-27:
Jeg har bare det korte og klare spørgsmål til Venstres ordfører, om de afgifter, som Venstre gennemførte med forårspakke 2.0 og genopretningspakken, som jo betyder, at det danske erhvervsliv skal betale 40 mia. kr. mere om året i afgifter, har haft konsekvenser for dansk erhvervslivs konkurrenceevne.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-27:
Jeg vil godt takke for debatten.
Som det jo rigtigt er sagt, er det her en udløber af sidste års finanslovaftale.
Det har været en hård barsel med det her lovforslag; det har været ganske indviklet at få det konstrueret på en tilfredsstillende måde, men det mener vi at vi har fået gjort nu.
Jeg synes, det er vigtigt, som det også er blevet anført – bl.a. her til sidst af hr. Thomas Jensen i en kort bemærkning – at det her jo skal ses i sammenhæng med den samlede finanslov fra sidste år og den kickstart, som regeringen i den sammenhæng introducerede.
Og når man ligesom skal lave en samlet finanslovaftale, hvor der er penge til velfærd, hvor der er penge til aktivitetsudvidelser i samfundet, så er man jo nødt til at finde pengene et sted.
Og det, man så gjorde der, var, at man sagde: Jamen det ville måske være rimeligt både at få et provenu ind og at skabe et incitament til at få et bedre arbejdsmiljø.
Og den tænkning er jo, synes jeg, meget, meget frugtbar og fuldstændig rigtig, fordi man ligesom slår to fluer med et smæk.
Så kommer debatten om, hvorvidt man her når målet om at skabe et bedre arbejdsmiljø.
Det er der også mange der har været inde på.
Jeg tror, det var hr. Eigil Andersen, der meget rigtigt sagde, at det her da ikke, om jeg så må sige, er den ultimative løsning på det problem.
Det her forslag er så et af dem, samtidig med at det skaffer penge til statskassen.
Jeg synes da, det er en rimelig betragtning at anlægge.
Vi siger så, at man branchevis får det her incitament, hvortil nogle så siger, at det er totalt ligegyldigt.
Men det er det altså ikke.
Det er altså ikke totalt ligegyldigt; det er sådan, at der i de enkelte brancher bliver en fælles tilskyndelse til, at man forbedrer arbejdsmiljøet, og at man, om jeg så må sige, holder øje med hinanden, ligesom vi i øvrigt får et bedre overblik over, hvor der er nogle meget store problemer med arbejdsmiljøet.
Så jeg synes, at den kritik, der har været, er noget overdrevet.
Og kritikken af, at det bare betyder, at vi mister arbejdspladser, skal jo ses i sammenhæng med en finanslov, der skaber omkring 9.000 nye arbejdspladser.
Og det her er en del af det.
Så der synes jeg man skulle komme ned på jorden og se det her som det, det er, nemlig ikke alene et finansieringsforslag, men også et forslag, der tilskynder til at forbedre arbejdsmiljøet.
Det er ikke en patentløsning på det, men det er dog én af en række ting, der kan gøres for at få et bedre arbejdsmiljø.
Og i det omfang det overhovedet ikke har nogen virkning, vil vi selvfølgelig se på det hen ad vejen.
Det er jo indlysende.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-27:
Jeg er personligt et meget fordomsfrit menneske.
Jeg roser gerne, hvor der roses kan og skal.
Og når regeringen gør nogle gode ting – det gør regeringen selvfølgelig også – vil jeg da gerne være med til at rose det.
Men vi er altså i en situation, hvor vi, mens vi snakker her i Folketinget, mister arbejdspladser i Danmark.
Jeg ved ikke, om det ikke er gået op for hr. Thomas Jensen.
Det tror jeg nu, for hr. Thomas Jensen er en kløgtig mand.
Men når man ude i virksomhederne kigger på, hvor man skal ansætte folk henne og udvide produktionen, så kigger man på bundlinjen.
Hvad koster det at beskæftige mennesker i Danmark?
Ellers tænker man da på, hvor man skal beskæftige de mennesker henne.
Jeg er dansker med stort D, og jeg elsker Danmark og bliver boende i Danmark, men virksomhedsejerne tænker selvfølgelig på, hvor de kan få deres virksomheder til at overleve.
De spørger: Hvordan søger jeg for, at mine ejere får det størst mulige udbytte?
Der lever vi altså i en global verden, så uanset om man er ked af ordet udbytte og af, at ejere tjener noget, så flytter de bare til andre steder, hvis ikke de tjener penge.
300 mio. kr. ekstra i skatter og afgifter betyder, at vi mister arbejdspladser i Danmark.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-27:
Enhver, der har været på en arbejdsplads, hvor de har sikkerhedsregler, ved, at også lønmodtagerne har et ansvar for at overholde reglerne.
Enhver ved også, at det af og til er sådan, at lønmodtagerne ikke overholder reglerne, selv om de af deres arbejdsgiver har fået at vide, at de skal gøre det.
Det negligerer regeringen fuldkommen.
Vi påpeger, at der er et sådant fælles ansvar for arbejdsmiljøet.
Og det er sådan set at gøre mere, end regeringen gør.
Thomas Jensen (S), 2012-11-27:
Nu bemærkede jeg, at hr. Ole Birk Olesen i sit ordførerindlæg talte om populisme.
Hvad vil Liberal Alliance sige til det unge menneske?
Det tror jeg ikke at hr. Ole Birk Olesen har noget som helst svar på.
Hvad angår det her med det fælles ansvar, må jeg sige: Der er jo intet i det her lovforslag, der fritager den enkelte lønmodtager for selv at tage et ansvar på sit arbejde.
Der er også alle de andre ting, som regeringen laver på det her område, altså oplysningskampagner og andre tiltag, der skal være med til at sikre, at både lønmodtagere og arbejdsgivere ved, hvad det betyder, at man har et godt arbejdsmiljø.
Så den der med, at der er noget, regeringen overser i forhold det med det fælles ansvar, tror jeg nu nok at hr. Ole Birk Olesen må længere ud på landet med.
Men hvad vil hr. Ole Birk Olesen så sige til det unge menneske, der igennem en hel sommerferie skal ud at foretage de her tunge løft?
Hvad vil Liberal Alliance gøre for at sikre, at dette unge menneske ikke får en varig rygskade?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-27:
Med hensyn til det første må jeg sige, at det jo er beklageligt, hvis der er arbejdsgivere, der sætter unge mennesker til at lave nogle ting, som er farlige, og som arbejdsgiverne bør vide er farlige, og hvor de unge mennesker måske ikke har samme forstand på tingene, som arbejdsgiverne bør have det.
Det er meget beklageligt, og derfor er det heldigvis også sådan, at vi har nogle love, der går imod det.
Man kunne også forestille sig, at den lovgivning lød på, at det var noget, der var en aftale mellem arbejdsmarkedets parter, og at det ikke nødvendigvis var noget, som vi skulle blande os i herinde.
Men det er fint nok, det har vi, og det er godt.
Der, hvor vi er uenige, er jo i forhold til det med, hvorvidt vi herindefra skal prøve at foregive, at det alene er arbejdsgivernes ansvar, når vi ved, at det ude på mange arbejdspladser er sådan, at det er lønmodtagerne, der halter bagefter med hensyn til at sørge for at overholde de regler, der er.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
Ja, nu må jeg sige, at jeg er helt uenig med hr. Ole Birk Olesen i, at lønmodtagerne kaster sig ud i det ene mere risikable projekt end det andet, altså med den risiko, at de mister den ene arm eller begge ben, eller at de får et nervesammenbrud på grund af udbrændthed.
Jeg er ikke enig med hr. Ole Birk Olesen i, at det er sådan, det foregår.
Og på den måde er det da en højst besynderlig ting, at det ligesom skal gøres til den store årsag til arbejdsulykker.
Jeg vil gerne gøre ordføreren opmærksom på, at efter den eksisterende arbejdsmiljølov er det sådan, at den lønmodtager, som modsætter sig og ikke retter sig efter arbejdsgiverens instruktioner på sikkerhedsområdet, allerede i dag kan blive straffet for det.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-27:
Tak for den oplysning.
Men da hr. Eigil Andersen var på talerstolen for at svare på mit spørgsmål, som jeg kom med nede fra min plads, om han kunne redegøre for, hvor stor en andel af arbejdsskaderne der skyldes alene arbejdsgiverne, og hvor stor en andel der skyldes lønmodtagerne, hørte jeg ikke hr. Eigil Andersen fortælle, at de alene skyldes arbejdsgiverne.
Hr. Eigil Andersen er jo klar over, at lønmodtagerne også bærer et ansvar for nogle af de arbejdsskader, der sker.
Så når hr. Eigil Andersen nu lader, som om det er et meget mystisk synspunkt at påpege, at lønmodtagerne også en gang imellem forårsager deres egne arbejdsskader, til trods for at de er blevet instrueret af arbejdsgiverne om, at de skal agere på en bestemt måde, så er det jo ikke rigtigt, og hr. Eigil Andersen ved det godt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-27:
Det, jeg kan sige, ligger sådan set i fuld forlængelse af det, som hr. Brian Mikkelsen sagde tidligere, nemlig at da vi lavede den største nedsættelse af skatten på arbejde med forårspakke 2.0, var den fuldt finansieret.
Det er jeg så glad for at Socialdemokratiet anerkender nu.
Det har det tidligere været meget vanskeligt at få en anerkendelse af.
Det er da klart, at det aldrig er uproblematisk at justere på skatteskruerne, det er vi sådan set fuldt ud bevidste om i Venstre.
Der må vi jo så også bare høre fuldstændig klart: Vil hr. Thomas Jensen og Socialdemokratiet tale om fortiden, eller vil man tale om nutiden?
For det, der står tilbage med det forslag, vi behandler nu, er, at Socialdemokratiet og hr. Thomas Jensen og regeringen mener, at det at skrue ekstra 625 mio. kr. ind i statskassen er uproblematisk.
Det bliver nok mahogni med tiden, det går nok, det er simpelt hen det, der skal til for at skabe vækst og beskæftigelse.
Man er altså nødt til fra Socialdemokratiets side at forholde sig til, at vi har et skattesystem, og så laver man ændringer til det.
Er de ændringer, man laver, gode eller dårlige for vækst og beskæftigelse?
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
Jeg må sige, at der ikke er blevet hørt ordentligt efter.
Det, jeg sagde ordret, var, at i de allerfleste tilfælde er det arbejdsgiverens ansvar.
Når man bruger et sådant udtryk, markerer man, at man også ved, at der er en mindre gruppe, som det forholder sig på en anden måde med.
Og så vidt jeg ved, er det ved at blive undersøgt for øjeblikket, hvor mange lønmodtagere der har fået en straf i den forbindelse.
Med den måde, som hr. Ole Birk Olesen lancerer sit arbejdsmiljøprogram på, må jeg forstå, at det alene består i, at vi skal have et bedre arbejdsmiljø, ved at lønmodtagerne – ligesom Liberal Alliance er imod fagforeningerne, er man nu også imod lønmodtagerne – nu skal opføre sig bedre.
Det er det arbejdsmiljøprogram, man har.
Så vil jeg gerne spørge hr. Ole Birk Olesen, for arbejdsgiverne har jo ifølge vores samfund og hovedaftalen retten til at lede og fordele arbejdet: Er det sådan, at hr. Ole Birk Olesen nu er i gang med at ændre på det?
Det vil da være interessant, hvis Liberal Alliance mener, at arbejdsgiverne ikke længere har retten til at lede og fordele arbejdet, for med den ret følger der også et ansvar, også for arbejdsmiljø.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-27:
Jeg ved ikke, om man skal kalde det en ret, eller hvad det er, men det er dog arbejdstageren, der udfører arbejdet, og i selve udførelsen ligger der også nogle valg.
Man kan vælge at udføre det på den ene måde, og man kan vælge at udføre det på den anden måde.
Og i selve udførelsen ligger der også et ansvar for at foretage de rigtige valg.
Thomas Jensen (S), 2012-11-27:
Det er også i forlængelse af min korte bemærkning til det foregående lovforslag, L 67.
Her erkendte hr. Brian Mikkelsen jo, at Det Konservative Folkeparti har været med til at hæve skatter og afgifter for dansk erhvervsliv, sådan at de hvert år skal betale 40 mia. kr. mere i skatter og afgifter.
Og så står hr. Brian Mikkelsen nu her under denne ordførertale og siger, at det jo er sådan noget, der koster arbejdspladser.
Så vil jeg bare spørge, om hr. Brian Mikkelsen også dermed erkender, at de øgede afgifter, som Det Konservative Folkeparti var med til at pålægge dem under den tidligere regering, altså under hr. Lars Løkke Rasmussen, har været med til at sende nogle af de der 129.000 private arbejdspladser ud af Danmark, som det er sket under hr. Lars Løkke Rasmussen.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-27:
Nej, det er sådan set i strid med kendsgerningerne.
For hvis man så på den skattepakke, vi lavede for nu godt 3 år siden, var der en positiv arbejdsudbudseffekt og en positiv beskæftigelseseffekt af forslagene.
Om det forslag, vi behandler i dag, L 68, står der sort på hvidt i regeringens egne bemærkninger, at det koster arbejdsudbud.
Vi har alle høringssvarene, og det er uden undtagelse.
Sjældent har jeg set så massiv en strøm af beklagelser fra organisationerne.
Der er ikke en organisation på arbejdsgiverside, som ikke siger, at det her kommer til at koste arbejdspladser.
Det kommer til at koste arbejdspladser og konkurrenceevne, og det er bundlinjen i forslaget.
Thomas Jensen (S), 2012-11-27:
Nu er det jo sådan, at det her forslag er en del af finanslov 2012, og derfor skal det også ses i sammenhæng med den.
Der kommer ca. 9.000 ekstra i arbejde med finanslov 2012.
Vi holder fra regeringens side hånden under beskæftigelsen, og arbejdsudbudseffekterne skal også ses i sammenhæng med, hvad der ellers sker i finanslov 2012.
Så vil jeg bare konstatere, at når hr. Brian Mikkelsen står på Folketingets talerstol og taler om egne gerninger, så er de rigtig gode.
Men når den nuværende regering gør nogenlunde det samme, så er det dårlige gerninger.
Jeg synes, det ville klæde politikere her i Folketinget, at man står på mål for de beslutninger, man selv har været med til at træffe, og at man også står på mål for de konsekvenser, der er af dem.
Og her konstaterer jeg bare tørt og roligt: Hr. Brian Mikkelsen har været med til at øge afgifterne for dansk erhvervsliv med 40 mia. kr. om året, og hr. Brian Mikkelsen påstår, at det ikke har haft nogen negativ effekt for dansk erhvervsliv.
Ja, den må vi nok lade stå for sig selv.
Men jeg synes bare, vi mangler en erkendelse fra Venstre i dag og også generelt i offentligheden af, at man på den ene side, mens man sad i regering pålagde erhvervslivet ekstra afgifter på 40 mia. kr. om året, og nu er man så på den anden side kommet til den erkendelse, at det er det største problem i Danmark.
Så må man jo også bare erkende, at man selv har pålagt dansk erhvervsliv det store problem, som Venstre nu så gerne vil afskaffe.
Hr. Thomas Danielsen slyngede om sig med betegnelser som arrogance i sit første indlæg, og så blev der stillet seks-syv forskellige spørgsmål, og det bliver der så igen her i anden runde.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-11-27:
Jeg noterede mig, at hr. Thomas Jensen fra Socialdemokraterne i sin ordførertale sagde, at grunden til, at andelsskatten vil blive pillet ud af lovforslaget, som vi behandler her, sådan set var, at man i andelsselskaberne havde behov for ro.
Jeg vil bare spørge hr. Thomas Jensen, om ikke også man kunne sige det samme om lystbådeejerne, altså at lystbådeejerne har behov for ro, og at der derfor ikke er behov for at tage 40 mio. kr. ind i kassen fra lystbådesejlere.
Er der ikke andre, der har behov for ro, end andelsselskaber?
Thomas Jensen (S), 2012-11-27:
Andelsselskaberne, især dem, der producerer fødevarer med fedt, har brug for ro, vil jeg sige til fru Gitte Lillelund Bech.
Det er sådan, at hr. Lars Løkke Rasmussen jo indførte fedtafgiften, så den trådte i kraft den 1. oktober 2011, og jeg tror, at de fleste møder, jeg har haft med virksomheder her i Danmark, har været med fødevareproducerende andelsselskaber, og der har der i hvert fald været et ønske om at få ro og komme af med det bøvl og besvær, som fedtafgiften har betydet for dem.
Derfor er vi fra regeringens side gået ind med lovforslag L 82 for at afskaffe den fedtafgift, som den borgerlige regering indførte.
Det her lille forslag om at fjerne andelsbeskatningen kunne vi se ville få nogle lidt omfattende konsekvenser for nogle af de her virksomheder, og derfor så vi på provenuet på 40 mio. kr., og det var næsten ikke besværet værd for de her virksomheder.
Derfor går vi ind ved andenbehandlingen og stiller et ændringsforslag, der sikrer, at den her del om andelsbeskatningen bortfalder, sådan at der fortsat i Danmark vil være en andelsbeskatning også efter 1. januar 2013.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-11-27:
Nu kan jeg jo forstå, at det var det der med, at der skulle være behov for ro.
Og skatteministeren var ude at sige, at andelsskatten her gav for meget støj, og at støjen ikke stod mål med de 40 mio. kr.
Hvor meget skal der støjes?
Skal der råbes så højt, som man gjorde fra Arlas, Danish Crowns side osv. den pågældende fredag, hvor det her forslag om at ændre på andelsskatten var på bordet i 9 timer?
Hvor meget skal der støjes?
Er det kun, når det er de store virksomheder, der støjer, at regeringen så lytter, men det er ikke, når det er de små bådejere eller andre, der støjer?
Hvor høj skal støjen være, vil jeg spørge hr. Thomas Jensen, for det var åbenbart støjen, der gjorde, at man trak forslaget tilbage.
Thomas Jensen (S), 2012-11-27:
Vi lytter ikke til tomme tønder – tomme tønder, der buldrer mest – nej, vi lytter til berettiget kritik, og det må siges, at det var der i forhold til det her lovforslag om at fjerne andelsbeskatningen, og derfor bortfalder det.
I forhold til den her kaskoforsikringsafgift for bådejere, som stiger 85 kr. om måneden for en person, der har kaskoforsikret en båd til en værdi af 300.000 kr., synes jeg jo nok, at det er væsentligt, fordi det netop er ejerne af sådan nogle både, der får mulighed for at kunne blive reddet, hvis de kommer i havsnød.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-27:
Man skal jo altid glæde sig, når folk kommer på bedre tanker, og vi glæder os fra Venstres side i forbindelse med spørgsmålet om andelsbeskatningen.
Hr. Thomas Jensen husker sikkert også, at han selv var ude og sige, at den kritik, der blev rejst, var en skræmmekampagne.
Men man skal roses, når man lytter til kritik og retter ind, så den ros vil jeg gerne give.
Jeg bed præcis som fru Gitte Lillelund Bech mærke i, at hr. Thomas Jensen sagde, at andelsselskaberne havde brug for ro om deres skatteforhold.
Så tænker jeg: Jeg tror, at der er andre, der har det på samme måde.
Jeg tror, der er rigtig mange virksomheder her i Danmark, der mener, at der er brug for ro om deres skatteforhold.
Vi kan jo bare tage dagbladene, som skriver i deres høringssvar: »Der skal ikke herske tvivl om, at branchen under ét har meget svære tider, og en ny påført skat kan kun finansieres på en måde, nemlig med øgede besparelser.« Hvad skal der til, for at Socialdemokratiet også mener, at der er brug for ro, når det gælder dagbladenes skatteforhold?
Altså, der er ikke ro om skatteforholdene.
Det er grundlæggende det, der er problemet.
Så får lønsummen lige et nøk opad, så kommer der en – kan man forstå – lille, beskeden stigning på præmierne på kaskoforsikringer for lystbåde, så lægges der en lillebitte smule på i forbindelse med en arbejdsskadeafgift, så lægges der en lillebitte smule på bundskatten.
Kan hr. Thomas Jensen ikke se, at alle de her små enkeltelementer, som han står og taler om, skaber utryghed, og at det ikke skaber grundlag for vækst i Danmark?
Thomas Jensen (S), 2012-11-27:
Skal vi nu ikke lige prøve at få proportionerne i orden?
Hr. Torsten Schack Pedersen har stemt for forårspakke 2.0, og han har stemt for genopretningspakken, som den tidligere regering under hr. Lars Løkke Rasmussen vedtog, vel at mærke efter at den økonomiske krise var sat ind.
Da valgte Venstre sammen med Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti at øge afgifterne for dansk erhvervsliv med 40 mia. kr. om året.
Jeg synes nu nok, at man, hvis man kerer sig så meget om udviklingen i afgifterne i Danmark i dag, når vi går ind og regulerer på nogle marginalt rundtomkring, så nok skulle gribe lidt i egen barm og stå på mål for de ændringer, man selv indførte.
Man kan gå ud og skrive nogle læserbreve om, at Venstre er stolte over, at man har pålagt dansk erhvervsliv 40 mia. kr. ekstra i afgifter om året.
Jeg synes, det ville være passende, hvis hr. Torsten Schack Pedersen ville gøre det.
Så synes jeg også, at hvis hr. Torsten Schack Pedersen har nogen kritik at fremføre mod de ændringer, vi her i dag gennemfører med hensyn til lønsumsafgiften, skal man også ærligt og redeligt fra Venstres side gå ud og sige, at Venstre i sommers syntes, at det var fint nok, at man pålagde den finansielle sektor en øget lønsumsafgift, men at man i dag ikke synes, det er ret godt, at vi gør det for nogle af de andre erhverv.