runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-24:
Nej, Dansk Folkeparti har ikke ændret mening om det her.
Det er en politik, som Dansk Folkeparti står helt samlet om, og hr. Thulesen Dahl og jeg er fuldstændig enige om den linje her.
Det er klart, at der ikke skal være nogen unødige ophold i at gribe ind over for de selskaber, som ikke betaler det, som de skal, men jeg synes, at det ville være useriøst at gå i gang med at konkludere og igangsætte initiativer, før SKAT er færdig med sin undersøgelse af, hvordan området hænger sammen og hvad det er, der foregår.
Vi risikerer bare at ramme ved siden af.
Jeg mener, at når man oppe imod så stærke kræfter, som vi er oppe imod her, så er det vigtigt at vide, hvad man har med at gøre, og sætte præcist ind med de initiativer, der er nødvendige. Der mener jeg altså at det er bedre at vente på, at undersøgelserne er færdige end bare at skyde i blinde, sådan som Enhedslisten åbenbart har tænkt sig.
Frank Aaen (EL), 2011-05-24:
Det var da en lidt sløj udmelding.
Så må jeg indrømme, at jeg er mere glad for finansordfører Kristian Thulesen Dahl, som jo den 30. marts, da skatteministeren havde aflyst forhandlingerne, udtalte klokkeklart til Politiken: Jeg er uenig i den linje.
Jeg mener, det er rimeligt kendt, hvad hovedproblemerne er, og vi skal finde ud af, hvordan vi går til operationel handling.
Det kan ikke gå hurtigt nok, sagde finansordfører Kristian Thulesen Dahl.
Så Dansk Folkeparti har altså skiftet mening?
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-24:
Beslutningsforslaget her giver jo så anledning til, at vi endnu en gang kan drøfte de multinationale selskabers skattebetaling i Danmark.
Jeg skal gerne medgive, at forslagsstillerne har fat i en problematik, som er relevant, og som vi i Dansk Folkeparti også gerne arbejder videre med og meget gerne vil finde en god løsning på.
Der er slet ingen tvivl om, at nogle multinationale selskaber gør krumspring for at slippe for at betale den skat, som de rettelig burde.
Sikkert ikke alle bryder loven – der er sikkert mange, som har en lødig årsag til, at de ikke betaler skat, f.eks. at de har underskud eller har foretaget store investeringer, som giver nogle afskrivninger, som af den grund gør, at deres skattebetaling bliver udskudt.
Men der er også selskaber, som har drevet virksomhed her i landet i adskillige år, uden at det på noget tidspunkt har kastet en skattekrone af sig, og det påkalder sig selvfølgelig nogen opmærksomhed fra manges side, herunder også fra Dansk Folkepartis side.
Det konkrete beslutningsforslag, vi behandler i dag, lægger simpelt hen op til, at regeringen skal indkalde til forhandlinger inden den 1. juni 2011, dvs. om 8 dage.
Jeg ved – ligesom forslagsstillerne selv – at alle Folketingets partier for ganske kort tid siden har været indkaldt til møder i Skatteministeriet til orientering om, hvad der foregår på området her.
Så sent som den 27. april – mener jeg det var – var alle partiernes skatteordførere indbudt til møde i Skatteministeriet, hvor der netop blev orienteret om, at SKAT og Skatteministeriet er i gang med undersøgelser af området, på baggrund af hvilke man først senere kan komme med nogle konklusioner.
Derfor synes jeg også, at det er irrelevant at kræve at blive indbudt til møde inden for den næste uges tid, når der pågår undersøgelser af området, som bare ikke er tilendebragte, og jeg mener altså, at det rigtige vil være, at man lader SKAT gøre arbejdet færdigt.
Så kan man derefter drage sine konklusioner,
og jeg forventer da også klart, at ministeren vil indkalde Folketingets partier, når undersøgelserne er færdiggjorte og man har draget konklusioner, sådan at der kan blive aftalt nogle løsninger Folketingets partier imellem.
Det er jeg ret sikker på vil finde sted, men jeg mener altså, at vi skal have undersøgelsesarbejdet gjort færdigt, før vi kan begynde at drage konklusioner af undersøgelserne.
Nick Hækkerup (S), 2011-05-24:
Jeg tror, at alle partier, i hvert fald Socialdemokratiet, er af den opfattelse, at der løbende er behov for at diskutere, hvordan vi sikrer, at multinationale selskaber betaler den skat i Danmark, som de er forpligtet til.
Vi kan støtte det beslutningsforslag, der ligger, for selv om svindlen foregår i de skjulte – og guderne skal vide, at den kan være svær at identificere – ved vi, at der er virksomheder, som flytter penge ud af Danmark og ind i skattelylande ved at sælge tjenesteydelser, rettigheder eller varer dyrt til sig selv.
Dermed undgår de overskud på bundlinjen og at betale skat.
Når jeg siger, at vi ved, at der foregår tranfer pricing, er det, fordi SKAT i 2008 tog fat i 27 sager, hvor virksomhederne samlet havde opgivet 8,7 mia. kr. for lidt i skattepligtig indkomst.
I 2009 greb SKAT ind over for 32 selskaber og forhøjede deres skattepligtige indkomst med ikke mindre end 15,3 mia. kr. Der foregår undersøgelser for 2010 i øjeblikket, men de oplysninger, som vi har fået ved det møde, der har været omtalt nogle gange, tyder på, at beløbet bestemt ikke er mindre for det år.
Skatteministeriet har også anerkendt problemet i deres handlingsplan for beskatning af multinationale selskaber, som hr. Frank Aaen henviste til før, fordi de på side 4 skriver, og jeg citerer: På trods af alle disse gode grunde og initiativer er det dog uomtvisteligt, at der stadig er et problem.
Det er et faktum, at en stor del af de multinationale selskaber stadig ikke betaler skat.
Dermed er det jo tydeligt, at der eksisterer et politisk problem, som kræver, at vi forholder os til det og handler.
Det er jo ikke et synspunkt, som Socialdemokratiet står alene med.
Beslutningsforslaget er som nævnt formuleret og fremsat af Enhedslisten, men jo fremsat med udgangspunkt i Skatteministeriets egne anbefalinger fra 2010.
Hertil kommer så, at regeringen flere gange har udtrykt ønske om at forhandle en løsning på problemet.
Den 11. april 2010 kommenterede den daværende skatteminister, Troels Lund Poulsen, SKATs indgreb i 2008 og 2009, da han sagde: SKAT er oppe imod meget dygtige selskaber, der for nogles vedkommende bruger mange kræfter på at undgå at betale den skat, som de skal.
Det ligger nogle år tilbage, at hr. Mikkel Dencker gjorde det, men det er dog stadig at finde på Dansk Folkepartis hjemmeside og giver selvfølgelig anledning til at overveje, hvor langmodig man skal være på det her område.
Jeg må understrege, at for Socialdemokratiets vedkommende ville det være fornuftigt at tage de dele, som vi ved der skal håndteres, ud og komme i gang med dem nu, sådan at vi kommer så langt som muligt så hurtigt som muligt.
Mads Rørvig (V), 2011-05-24:
Det er jo rart, at hr. Jesper Petersen kan stå og konkludere, hvad jeg mener, men jeg synes, der bliver gjort et rigtig, rigtig godt og fornuftigt stykke arbejde.
Så kan man jo ordkløve, hvad en forhandling og hvad et møde er.
Og jeg mener stadig væk, at den ligesom må ligge til grund for de beslutninger, vi træffer herinde, for selv om vi er dygtige herinde, er der nogle, der dygtigere end os præcis på det her punkt, og det er jo så deres viden, vi skal træffe en beslutning på grundlag af.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-24:
Så konklusionen er, at den tidligere skatteminister – ikke af bekymring over de problemer, der er med multinationale selskabers beskatning, men simpelt hen fordi han er ligeglad med, at der ikke var tilstrækkeligt grundlag – måske faktisk mente, at der var et tilstrækkeligt grundlag.
Hvorfor er det, vi nu nøler?
Hvad venter vi på?
Der ligger en handlingsplan, vi har selv fra oppositionen budt ind med stribevis af forslag til, hvordan vi kan styrke kontrollen og styrke reguleringen, så vi får standset det, at de her virksomheder år efter år ikke betaler skat i Danmark.
Og nu henholder man sig til noget med, at grundlaget ikke var godt nok.
Det mente den gamle skatteminister det var.
Lad os dog komme i gang.
Konklusionen er åbenbart, at den tidligere skatteminister var villig til på et ufuldstændigt grundlag uden at have undersøgt tingene at sætte alt muligt i værk.
Mads Rørvig (V), 2011-05-24:
Man er jo opmærksom på – nu kan jeg kun svare på egne vegne, men det er jeg i hvert fald – at man skal have utrolig meget fokus på det her emne, fordi verden bliver mere global og kapital flyder mellem landene, hurtigere end det har gjort før.
Det er derfor, vi som politikere skal have det bedst mulige grundlag for at træffe de rigtige beslutninger, og det er jo det arbejde, der er sat i gang.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-24:
Det sidste svar til hr. Frank Aaen før, var jo så dejlig kort.
Jeg synes nu alligevel, det godt kunne trænge til en uddybning, for jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvordan man kan have én skatteminister, som indkalder til forhandlinger – der var faktisk et møde planlagt, ugen inden, tror jeg det var, eller i hvert fald omkring det tidspunkt vi fik en ny regering – og så kommer den nye skatteminister og aflyser det.
Der ligger en handlingsplan med en stribe konkrete forslag, som er det, der bliver remset op i beslutningsforslaget, og der var sådan set flere af de ting, det allerede var blevet lovet skulle have været sat i værk sidste efterår.
Hvordan kan man lave en handlingsplan med konkrete forslag, som man siger der er behov for, hvordan kan man indkalde til forhandlinger, hvis der ikke er noget at komme efter?
Altså, var det virkelig ikke useriøst af den tidligere skatteminister at sige alle de ting og indkalde til de møder, som man nu fra talerstolen står og påstår?
Mads Rørvig (V), 2011-05-24:
Altså, det er jo et satsspørgsmål, om man betaler den skat, man skal – i forhold til hvad?
Jeg går ud fra, at ordføreren mener i forhold til den lovgivning, vi vedtager her i Folketinget.
Det skal man selvfølgelig gå ud fra, og jeg tror da også, at langt de fleste betaler den skat, de skal, og hvis ikke de gør, skal de straffes.
Det har vi heldigvis dygtige medarbejdere i SKAT til at kontrollere, og det er jo også dem, vi har opnormeret, så der er flere af dem, der ligner store selskaber i skat.
Nick Hækkerup (S), 2011-05-24:
Det er sådan set fair nok, men politik er jo også et holdningsspørgsmål, og tror ordføreren, at de multinationale selskaber, vi har i Danmark, i dag betaler den skat, som de skal, og mener ordføreren, at vores lovgivning på området er tilstrækkelig?
Det er rene holdningsspørgsmål.
Mads Rørvig (V), 2011-05-24:
Det er jo svært at forklare, når man kigger på en virksomheds regnskabshistorik, at der ikke er blevet betalt selskabsskat i en lang årrække.
Det tror jeg alle er enige om.
Det er netop derfor, man sætter et analysearbejde i gang om, hvorfor det her kan være tilfældet.
Det er det analysearbejde, der er i gang, og når det er afsluttet, må vi jo så som politikere se, om det er noget, der danner grundlag for lovgivning fremadrettet.
Det synes jeg er en fornuftig proces.
Nick Hækkerup (S), 2011-05-24:
Det sidste svar var dejlig præcist.
Det skal ordføreren under alle omstændigheder have.
Når nu den tidligere minister ikke var uduelig, er det her så rimeligt og rigtigt?
Per Clausen (EL), 2011-05-24:
Jo, men nu skal det ikke udvikle sig til en diskussion om PET’s arbejde og PET’s arbejdsmetoder
Jeg synes jo, det, der er afgørende her, er, at Dansk Folkeparti siger, at PET misbruger sine beføjelser til at undertrykke sandheden.
Det vil sige, at man holder ting hemmelige, som det ikke er nødvendigt at holde hemmelige, for at undertrykke sandheden.
Jeg vil sige, at det ikke er min opgave at forsvare PET, men jeg synes da, at nogle burde påtage sig den opgave at forsvare PET mod den slags meget, meget voldsomme anklager, vil jeg sige.
Søren Krarup (DF), 2011-05-24:
Jeg må tilstå, at jeg i forbindelse med det forslag til vedtagelse, som hr. John Dyrby Paulsen fremsatte, hørte, at PET blev omtalt på en måde, sådan at man må sige, at de skulle bruges til ligesom at forhindre Bent Jensens værk i at udkomme, fordi man mere eller mindre håbede, at PET ville forhindre, at han fik mulighed for at få afklassificeret sine ting.
Men det glæder mig da, at der også hos fru Pernille Frahm – jeg går ud fra også hos hr. John Dyrby Paulsen – er en vilje til, at forskere i den frie forskning skal have mulighed for at komme frem med deres ting.
Og det gælder da selvfølgelig for os alle sammen.
Vi er interesserede i, at sandheden skal komme frem.
Det er det, denne forespørgsel handler om.
Vi er interesserede i, at der nu bliver mulighed for, at det værk, der af en eller enden grund hele tiden spændes ben for udgivelsen af, kan udkomme.
Jeg vil som sagt kun glæde mig over, at fru Pernille Frahm fra Folketingets talerstol støtter udgivelsen af det, idet hun støtter fri forskning.
Pernille Frahm (SF), 2011-05-24:
Jeg er vældig, vældig nysgerrig og har meget lyst til at læse det værk.
Den anden grund er, som hr. Søren Krarup også siger, at den frie forskning også betyder, at der kommer ting ud fra folk, som måske vil sige noget, man ikke er enig i.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at det ikke er mig, der mistænkeliggør hr. Bent Jensen.
Det er ikke mig, der gør det.
Det er altså Politiets Efterretningstjeneste, der har bedt om, at man tilbageholder materialet.
Det er ikke mig, der bestemmer, hvad PET gør, og jeg mener sådan set heller ikke, at det er flertallet i Folketinget herinde, der skal afgøre, hvad der skal klassificeres, og hvad der skal afklassificeres.
Det ville være dybt utroværdigt.
Søren Krarup (DF), 2011-05-24:
Jamen jeg hørte med stor glæde fru Pernille Frahm sige, at hun ønskede, at det historikerværk, der er tale om her, udkommer, fordi hun er tilhænger af den frie forskning.
Og det er jo det, sagen drejer sig om.
Hvorfor dog så ikke, når man er tilhænger af fri forskning, sørge for, at den frie forskning har mulighed for at udkomme?
Jeg synes, at vi er vidne til en dybt uværdig mistænkeliggørelse af en mand, der jo unægtelig er vant til det, for som jeg var inde på før i forbindelse med spørgsmålet til hr. Dyrby Paulsen, husker vi, der er gamle nok til det, hvordan Bent Jensen i 1984, da han udgav »Stalinismens fascination«, blev forfulgt og mistænkeliggjort af venstrefløjen og er blevet det lige siden.
Det, vi oplever nu, er simpelt hen kun en konsekvens eller en fortsættelse af den mistænkeliggørelse.
Og det glæder mig da, at fru Pernille Frahm synes, at det er vigtigt, at forskningen udkommer, og at fru Pernille Frahm dermed, vil jeg sige, må støtte, at Bent Jensen får mulighed for at få det værk, som nu foreligger trykkefærdigt, udgivet.
Pernille Frahm (SF), 2011-05-24:
Det er jeg fuldstændig enig i, og derfor ville jeg aldrig bevæge mig ud på det farvand.
De ting, jeg har redegjort for heroppe, er kendt viden.
De har været omtalt i Folketingssalen før i spørgetiden til justitsministeren.
Jeg har såmænd også spurgt den tidligere statsminister om den samme sag.
Så jeg tror ikke rigtig at ordføreren har noget at komme efter.
Jesper Langballe (DF), 2011-05-24:
Når jeg brugte udtrykket, at fru Pernille Frahm skulle passe på, var det, fordi fru Pernille Frahm havde bevæget sig ud i dybt injurierende betragtninger.
Men der ligger da også noget andet i det.
Når man skal vare sin mund, når man skal passe på, er det vel egentlig også for ens egen skyld.
Det at blive grebet i deciderede bevidste usandheder er ikke pynteligt for nogen, heller ikke for fru Pernille Frahm.
Pernille Frahm (SF), 2011-05-24:
Jeg undrer mig lidt over den første bemærkning, der kom fra ordføreren, nemlig at jeg skulle passe lidt på.
Hvad er det, jeg skal passe på?
Det vil jeg da gerne have uddybet.
Hvad skal jeg passe på?
Er der en trussel?
Bliver jeg truet nu?
De ting, jeg omtaler heroppefra, er ting, som har været omtalt her i Folketingssalen før.
Jeg har stillet § 20-spørgsmål om det i spørgetiden hernede, så det er ikke ny viden, og det er heller ikke klassificeret viden.
Jesper Langballe (DF), 2011-05-24:
Jeg ved også godt, hvad baggrunden er.
Fru Pernille Frahm og Information hævdede, at Bent Jensen havde vist klassificeret materiale til tredjemand.
Hvis han havde gjort det, havde det været dybt kriminelt, men det havde han ikke.
Han havde talt med sin advokat under Dragsdahl-sagen, og de havde så i fællesskab forespurgt hos PET, om det var muligt, at advokaten kunne få arkivalier at se, som var relevante i forhold til retssagen.
Og det sagde PET-chefen var helt i orden.
Det er det, fru Pernille Frahm og Information får til en afskyelig løgnehistorie om, at Bent Jensen har vist klassificeret materiale til tredjemand.
Det er dybt uværdigt.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-05-24:
Ja, det er jeg enig i.
Derfor ligger der jo også i det forslag til vedtagelse, jeg læste op, at PET skal have lov til at lave deres arbejde.
Jeg håber så inderligt, at ministeren – og det var også det, jeg hørte ministeren sagde – står ved, at PET selvfølgelig skal det i den her sammenhæng.
Og PET kommer ikke til at opleve, at ministeren griber ind for at imødegå det arbejde i PET, som hr. Jesper Langballe altså beskriver som bureaukratisk slagtning.
Jeg håber så inderligt, at det ikke sker.
Både ja og nej.
Hvis man ser på statutten for Politiets Efterretningstjeneste, kan man se, at det jo bl.a. er sådan, at de i sidste ende skal beskytte landets ve og vel.
De metoder, de har til at gøre det med, er de ikke forpligtet til at oplyse om.
De er faktisk forpligtede til i nogle sager at holde det, man kunne kalde sandheden eller den fulde sandhed, tilbage af hensyn til landets ve og vel.
Så man kunne sagtens forestille sig situationer, hvor PET må sige: Ja, det kan godt være, der er en bestemt sandhed i den her sammenhæng, men vi er ikke interesserede i, og landet er ikke interesseret i, at den her fulde sandhed kommer for dagen.
Så PET har faktisk en opgave med at vurdere, hvad der kan komme frem, og hvad der ikke kan komme frem.
Og det er min forståelse, at de nu er i gang med at vurdere det i forhold til den her rapport.
Men jeg kan blive bekymret over, at regeringens støtteparti nu vil have ministeren til at gribe ind i PET’s arbejde sådan midt i det hele, af hensyn til at nogle oplysninger, som Dansk Folkeparti mener er indeholdt i den her rapport, skal frem, uanset at PET vurderer, at det ikke er hensigtsmæssigt.
Det kan jeg blive bekymret over.
Per Clausen (EL), 2011-05-24:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. John Dyrby Paulsen, om han ikke synes, det er en interessant og meget voldsom anklage, der rejses mod PET fra Dansk Folkepartis side, nemlig at PET forsøger at bruge sine regler til at holde sandheden hemmelig.
Altså, det er da en meget voldsom anklage fra Dansk Folkeparti mod PET, og er hr. John Dyrby Paulsen ikke enig med mig i, at det er lidt underligt, at regeringspartierne kan lave et forslag til vedtagelse sammen med et parti, som siger, at de mener, at PET systematisk forsøger at undertrykke sandheden?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-05-24:
Jeg skal ikke gøre mig til dommer over hr. professor Bent Jensens arbejde.
Det er der andre historikere, der kan gøre.
Det sagde jeg også meget klart i min ordførertale – og det mener jeg.
Der, hvor jeg skal gøre mig til dommer, er når jeg ser på: Hvad har egentlig formålet med alt det her været?
Og der bliver jeg, som hr. Jesper Langballe ganske rigtigt refererede, noget bekymret.
Og det er ikke, fordi jeg skyder nogle bestemte folk nogle bestemte motiver i skoene, jeg hører bare, hvad der bliver sagt heroppefra, og det, jeg hører, synes jeg tyder på, at der er grund til bekymring.
Når hr. Jesper Langballe kalder PET’s arbejde i den her sammenhæng for en bureaukratisk slagtning af hr. Bent Jensens arbejde, så bliver jeg igen bekymret, for hvor ved hr. Jesper Langballe det fra?
Det må hr. Jesper Langballe da enten have fået at vide af hr. Bent Jensen eller ved at læse rapporten og vide, hvad det er, PET gerne vil have taget ud.
Og så bliver jeg igen bekymret, lige så meget på hr. Jesper Langballes vegne, for jeg håber så sandelig ikke, at hr. Jesper Langballe har læst rapporten.
Jesper Langballe (DF), 2011-05-24:
Jamen altså, hvad er det for noget?
Man kan bekymre sig om alt mellem himmel og jord, men der skal jo være en eller anden basis for bekymringen.
Hr. John Dyrby Paulsen kan godt blive frygtelig bekymret ved tanken om, at der er tale om bestilte resultater.
Jamen altså, hvis der var tale om det, er det jo ikke en anklage mod mig eller mod fru Pia Kjærsgaard eller mod statsministeren, så er det en meget, meget hård anklage mod en historiker, der hedder Bent Jensen, gående på, at han skulle have ladet sig bestille til at komme med bestemte resultater og altså sat sin forskersamvittighed som historiker fuldstændig ud af kraft.
Pernille Frahm (SF), 2011-05-24:
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at der i forslaget til vedtagelse – nu kunne jeg ikke lige huske det, og derfor bad jeg om at få teksten, og hr. Søren Krarup kan være i den samme situation, at han ikke lige kan huske det, fordi han ikke sidder med teksten – ikke står, hvad PET skal gøre, og det har været meget vigtigt for mig.
Men der står i det, at vi tager deres vurderinger til efterretning og opfordrer til, at de overholdes.
PET er jo formentlig ikke færdig med at vurdere den her sag, men i det øjeblik, de kommer til en afgørelse, er det vores indstilling, at så bør den overholdes, for det er ligesom de spilleregler, som hr. Bent Jensen også har kendt fra starten, da han gik i gang med sit projekt, og derfor også burde efterleve.
Jesper Langballe (DF), 2011-05-24:
Der er en ting, som jeg konstaterer med stor forbavselse, men glædelig forbavselse, nemlig at vi åbenbart er en del, der i dag kan blive enige om, at der bør herske langt større åbenhed i arkiverne, og at der skal være meget lettere arkivadgang.
Det var jo sådan lige efter kommunismens fald, at russerne åbnede for de gamle KGB-arkiver, og der var danske forskere, der var hurtige nok til at udnytte chancen til at komme over og finde værdifuldt materiale.
Senere hen sænkede jerntæppet sig igen over de russiske arkiver, men der var dog et kort tøbrud, og jeg synes måske godt, at vi kunne bruge sådan et tøbrud herhjemme.
Så kan jeg ikke lade være med at sige her til slut, at jeg i dag er blevet ringet op af et væld af journalister, og de har alle sammen udtrykt den dybeste forbløffelse over S og SF’s ord i »Fair Løsning 2020«, hvor der står: »VKO har bl.a. ved de årlige finanslovsforhandlinger tildelt politiske sympatisører ubegrundede forskningsbevillinger«.
Et andet sted står der, at man vil tage bevillingerne fra borgerlige debattører – borgerlige debattører – og det mener man så at man kan få 100 mio. kr. ind ved.
Det er jo et fantastisk regnestykke.
En af de journalister, jeg talte med i dag, var så forgrint, for hun havde fået den fantastisk gode idé at ringe til Finansministeriet, og så havde hun spurgt Finansministeriet: Har I 100 mio. kr., som der står »borgerlige debattører« på?
Så jeg vil sige, at hvis resten af Socialdemokratiet og SF's økonomiske planer for Danmark i fremtiden er lavet af det samme stof som det her, så er det vist berettiget, at det er blevet betegnet, ikke som en pose, men en hel sæk fyldt med varm luft.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-05-24:
Jeg har ingen bemærkninger til det.
Jesper Langballe (DF), 2011-05-24:
Det er mig nok at slå fast, at sådan er det.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-05-24:
Jeg er helt ude af stand til at tage stilling til det udsagn, jeg her har citeret: at PET har voldt umådelige vanskeligheder og ofte givet begrundelser, der er meningsløse.
Det aner jeg ikke noget som helst om, og derfor kan jeg ikke bekræfte det.
PET har en opgave, den skal de løse, og den går jeg ud fra at de løser, som de skal, og jeg kender ikke noget til meningsløse begrundelser.