Uffe Elbæk (RV), 2012-05-31:
Tak for ordet.
Forslagsstillerne opfordrer regeringen til at sikre, at udbetaling af alle EU-oplysningsmidler afsat på finansloven kun sker for én enhed, og den enhed er Nævnet til Fremme af Debat og Oplysning om Europa, kaldet Europa-Nævnet.
Ligeledes opfordres regeringen til, at Europa-Nævnet placeres under det ministerområde, hvor EU-fagligheden er størst, og hvor koordinationen af regeringens EU-politik i øvrigt foregår.
Jeg vil godt understrege, at regeringen ligesom forslagsstillerne lægger stor vægt på at fastholde det brede og tætte europapolitiske samarbejde med involvering af alle interesserede partier.
Vi vil gerne fastholde det brede samarbejde både under den resterende del af formandskabet for EU og efter formandskabet, og det er vigtigt, at vi nu ser fremad.
Som led i forhandlingerne om finansloven for 2012 aftalte regeringen og Enhedslisten, at rammen for det danske formandskab skulle øges med 10 mio kr.
Heraf blev 3 mio. kr. efter aftale med Enhedslisten afsat til en ekstraordinær oplysningsindsats og folkelig debat om EU under formandskabet.
De 3 mio. kr. blev afsat som et supplement til Europa-Nævnets ordinære midler som led i finanslovaftalen, og der var tale om ekstra midler i forbindelse med det danske EU-formandskab specifikt.
Det er naturligt, at midlerne, på linje med alle de andre dele af finanslovaftalen, udmøntes af de partier, som har tilvejebragt finansieringen.
Puljen har derfor også været juridisk adskilt fra Europa-Nævnet, idet den som sagt er tilvejebragt af regeringen og Enhedslisten i forbindelse med aftalen om finansloven for 2012.
Regeringen mener ikke, at sagen ændrer på eller bør have indvirkning på det brede politiske samarbejde om fremtidig EU-oplysning eller den bredt funderede europapolitik fremover generelt.
De ekstra 3 mio. kr. er siden blevet fordelt med 1 mio. kr. til Europa-Nævnet og 2 mio. kr. i en ekstraordinær pulje, som forvaltes af Kulturstyrelsen.
Styrelsens sekretariat betjener også Europa-Nævnet efter de generelle principper for styrelsens tilskudsadministration.
Det er principper, som også omfatter Europa-Nævnets midler.
Det er således samme personer i samme myndighed, der står for forvaltningen af midlerne.
Opgaven er løst med de kompetencer, som Kulturstyrelsen i forvejen besidder.
Jeg vil derfor gerne igen slå fast, at der ikke er oprettet en parallel administration eller en konkurrerende part til Europa-Nævnet.
Der er vigtige årsager til, at Europa-Nævnet er placeret i Kulturministeriet.
Europa-Nævnet blev jo første gang nedsat efter afstemningen om Maastrichtaftalen i 1992.
Målet var at ruste danskerne til at tage stilling til europapolitiske spørgsmål gennem upartisk støtte, oplysning og debatskabende initiativer i den danske offentlighed.
Disse initiativer kan eksempelvis bestå af mindre debatmøder, tv-programmer, pjecer eller landsdækkende debatprojekter.
Ud over støtte til partierne er Europa-Nævnets opgave af rent folkeoplysende karakter.
Europa-Nævnet blev derfor placeret i Undervisningsministeriet sammen med øvrige folkeoplysende aktiviteter.
I forbindelse med regeringsdannelsen blev folkeoplysningsområdet placeret i Kulturministeriet, hvilket som bekendt også indbefatter Europa-Nævnets aktiviteter.
Ressortplaceringen i Kulturministeriet hænger godt sammen med, at hele folkeoplysningsområdet og de institutioner, der varetager folkeoplysningen – eksempelvis biblioteker, lokalradio- og -tv, oplysningsforbund, museer m.v. – alle er placeret i Kulturministeriet.
Regeringen finder det også demokratisk betryggende, at der er et armslængdeprincip mellem det organ, der uddeler midler til initiativer, der forholder sig til den danske indsats på området, og øvrige myndigheder med ansvar for Danmarks europapolitik.
Samlet set finder regeringen, at Europa-Nævnet er rigtig placeret i Kulturministeriet.
På den baggrund kan regeringen ikke anbefale forslaget.