Henning Hyllested (EL), 2015-02-24:
Det er jo en vidtforgrenet størrelse, vi har med at gøre, når vi snakker Det Blå Danmark.
Der er jo fremlagt en imponerende liste over initiativer, som regeringen har taget som følge af vækstpakken for Det Blå Danmark fra 2012 – jeg tror, det er 38 punkter, og man er i fuld gang.
Der er rigtig mange gode tiltag imellem, og jeg tillader mig da også at gøre opmærksom på, at noget af det har Enhedslisten bestemt deltaget i: Der blev afsat 25 mio. kr. til grønne maritime løsninger, altså grøn omstilling inden for det maritime erhverv, tilbage på finansloven for 2013.
Det er ikke et stort beløb, men dog en begyndelse, og det kunne selvfølgelig også være interessant at høre, hvor langt de har rakt, for det var der lidt tvivl om dengang.
Der er en udvidelse af uddannelsesindsatsen, som også er noget, der pågår i øjeblikket.
Der har også været små forbedringer undervejs i det underhold, som man stiller til rådighed for udenlandske søfolk på danske skibe, som bliver ramt af pirateri og gidseltagning
Det er bare for at nævne nogle punkter, som jo går i mange retninger.
Men der er sandelig også tiltag, vi ikke bryder os om, og som er foretaget inden for det såkaldte Det Blå Danmark: Hele markedsgørelsen af lodsningen; omdannelsen af DanPilot til et SOV; og senere udbud af gennemsejlingslodsningen; udvidelsen af tonnageskatten, som vi faktisk behandler i øjeblikket, og som var til første behandling i sidste uge, til specialskibe – først og fremmest inden for offshore.
Så der er også ting, vi ikke bryder os om.
Og så mangler vi jo altså noget, og det er vel også fremgået af nogle af de spørgsmål, jeg har stillet.
Det var jo meget betegnende ikke en del af vækstplanen for Det Blå Danmark i sin tid, ministeren nævnte det heller ikke i sin tale, og vi ved jo, at Rederiforeningen hårdnakket nægter at medvirke til det, mens de faglige organisationer forfærdelig gerne vil have bragt orden på det.
Og det, vi mangler, er jo altså den her indsats mod den skamplet, som vi simpelt hen mener det er, i DIS-loven, som hedder § 10, stk. 2 og 3, som betyder, at faglige organisationer ikke må organisere og overenskomstdække de mange udenlandske søfolk i danske DIS-skibe, og som betyder, at Danmark handler i strid med ILO-konventionerne nr. 87 og 98 om grundlæggende arbejdstagerrettigheder, som handler om ret til organisering og ret til at føre kollektive forhandlinger og indgå kollektive aftaler.
Vi synes, det er en skamplet.
Igen og igen har ILO påpeget det her forhold, og det er såmænd ikke længere siden end et år, at ILO i en meget skarp påtale opfordrede regeringen til at få løst problemet, senest ved afrapportering til ILO i december 2014 – altså for nogle ganske få måneder siden.
Det er ufatteligt, at det her konventionsbrud får lov til at fortsætte.
Og hvad har man tænkt sig at melde tilbage til ILO?
Vi ved jo godt, at rederierne og Rederiforeningen stritter imod her og truer med udflagning – ingen tvivl om det.
Men i betragtning af den massive statsstøtte, tonnageskat, sømandsbeskatning, DIS-loven i det hele taget – i det hele taget må man kalde det et erhverv på støtten, i hvert fald den sejlende del af det – kunne man vel godt stille krav til rederierne om at medvirke til, at Danmark overholder internationale konventioner.
Et formål med DIS-loven har jo også hele tiden været – sådan har der i hvert fald været argumenteret – at sikre danske arbejdspladser på skibene.
Men danske søfolk udgør nu kun cirka en tredjedel af mandskabet på skibene under DIS, og det synes vi er utilfredsstillende og egentlig i strid med den argumentation, man hele tiden har ført fra DIS.
Rederierhvervet er efter vores mening uden sammenligning Danmarks mest forkælede erhverv.
Forslag til vedtagelse »Folketinget noterer sig, at Det Blå Danmark er en af Danmarks erhvervsmæssige styrkepositioner.
Folketinget støtter regeringens indsats for at sikre, at vækst- og beskæftigelsesmulighederne i Det Blå Danmark udnyttes til fulde.
Folketinget noterer sig, at formålet er at bidrage til at sikre internationalt konkurrencedygtige rammevilkår for dansk søfart, skabe gode muligheder for udvikling af grønne maritime løsninger og styrke de maritime uddannelser.
Jamen så er jeg faktisk lidt beroliget og glad for svaret.
For det er fuldstændig korrekt, at en række havne, også dem, vi betragter som store havne, men som slet ikke er det i europæisk sammenhæng, bl.a. min egen havn, om jeg så må sige, Esbjerg Havn, som jo ikke er koblet på hoved-TEN-T-nettet, formentlig derfor går glip af nogle støttemuligheder.
Så hvis det er det, der ligger i det, så er jeg faktisk ikke uenig.