runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2015-02-04:
Det virker, som om man lige så godt kunne slå vand på en gås.
Men jeg prøver jo at forklare alle de her nye initiativer, som et meget, meget bredt flertal i Folketinget har indført:
Der er et 1 års-eftersyn af helårsplanerne, fordi der er nogle, der kører skævt, og derfor er det vigtigt, at man får dem til at virke.
Hele den forebyggende indsats går faktisk bedre i vores udsatte boligområder.
Kriminaliteten har faktisk været faldende.
Der er flere unge mennesker, der får en uddannelse.
Det er faktisk også sådan, at der er flere, der har en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Men der er ikke noget columbusæg her.
Det er udelukkende hårdt arbejde: Samarbejdsaftaler, opfølgning på de aftaler, der er, sikring af entydig ledelse, sikring af, hvis det går galt, at man hurtigt kan få taget fat om problemet.
Alt det er nyt, men det vil fru Louise Schack Elholm ikke anerkende.
Sandheden er jo bare, at Venstre har valgt at sidde med korslagte arme uden at tage medansvar for en million danskere, der bor i den almennyttige sektor.
Det beklager jeg, men sådan er fakta.
Louise Schack Elholm (V), 2015-02-04:
Jeg synes, at de helhedsplaner, som VK-regeringen indførte i 2010, er et rigtig godt redskab, og derfor så jeg gerne, at regeringen var gået videre ad den vej og havde udbygget helhedsplanerne, havde udbygget de redskaber, som man kunne bruge i de her boligselskaber.
Dengang VK-regeringen var ved magten, indførte vi fleksibel og kombineret udlejning.
Man kunne måske have prøvet at kigge i redskabskassen og have sagt: Kan vi nu finde på nogle nye redskaber, der kan hjælpe boligforeningerne?
Men man droppede en oplagt mulighed.
Altså, man tømmer kassen frem til 2032, og man kommer ikke med nye redskaber til boligforeningerne, så de kan komme parallelsamfund og kriminalitet til livs.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt.
Carsten Hansen (S), 2015-02-04:
Fru Louise Schack Elholms konstateringer ligger jo sådan set langt uden for spørgsmålet.
Men jeg er bare ærgerlig over, at Venstre i stedet for at være konstruktiv og tage et medansvar sætter sig uden for og ikke anerkender, at selvfølgelig skal vi da inddrage de erfaringer, vi har gjort med de tidligere aftaler.
Det synes jeg da er helt naturligt.
Men at bygge videre ovenpå med en række nye redskaber, der gør, at vi får redskaber for entydig ledelse, er helt afgørende vigtigt.
En koordinering af de indsatser, der gøres i kommunen, boligsociale indsatser, og hvad der i øvrigt ellers foregår af integrationsmæssige indsatser, er vigtigt.
At vi har politiet med, når vi snakker kriminalitetsforebyggelse, hele SUB-indsatsen, som vi er fælles om med et stort initiativ, som begynder at virke i forhold til kriminalitetsforebyggelse – alle disse ting er jo nye, men Venstre har valgt at sætte sig uden for det.
Det er jo brandærgerligt, men jeg kan ikke gøre noget ved det.
Så rønnebærrene er vist bare lidt sure: 1,5 mia. kr. om året vil Venstre være med til, 3 mia. kr. mod de 18 mia. kr., vi har sat af.
Peter Juel Jensen (V), 2015-02-04:
Jeg vil gerne prøve at låse mig fast på reservekapaciteten.
Det kan man, såfremt alt klapper.
Men hvis der er for høje bølger, eller hvis der kommer en fiskekasse i hurtigfærgens motor, eller hvis der er for meget ålegræs osv., så kan hurtigfærgerne ikke sejle.
Så er der den reservekapacitet, som det her forlig lægger op til.
Der regner man med, at der skal bruges en færge, der kan flytte 400 passagerer.
Hvis vi så har en hurtigfærge, der bryder ned på en maksimumkapacitetsdag, så vil det kræve utrolig mange ture med 400 passagerer at flytte de 9.000.
Det her regnestykke hænger ganske simpelt ikke sammen, og når turisme er øens næststørste erhverv, gambler man med den økonomiske fremgang, som Bornholm havde håbet på at få på lige fod med resten af landet.
Synes ministeren stadig væk, det er et godt forlig?
Jens Ejner Christensen (V), 2015-02-04:
Tak for det.
Jævnfør indslaget i TV Syd den 23. januar 2015 vil jeg gerne bede ministeren redegøre for, om det er ministerens holdning, at en ny togbro over Vejle Fjord er en forudsætning for en jernbaneforbindelse til Billund Lufthavn.
Tak for svaret.
Med den direkte sammenhæng mellem de to ting og det faktum, at investeringerne i Togfonden DK, sådan som jeg har forstået det, skal foretages i forskellige tempi – altså, Billundbanen skal jo være færdig allerede i år 2019 eller 2020 – vil jeg spørge: Hvis det så viser sig, at der opstår problemer i forhold til forudsætningerne for finansieringen af Togfonden DK, vil det så være regeringens holdning, at der skal ske en prioritering blandt de enkelte dele af investeringerne i Togfonden DK?
Magnus Heunicke (S), 2015-02-04:
Nej, det er det ikke, og det ligger jo også i det brede forlig, som Venstre desværre ikke er med i.
Men i et bredt forlig fra højre til venstre i Folketinget er der opnået enige om, at det her projekt, som dels handler om en stærkt tiltrængt elektrificering af den danske jernbane, dels en udbygning, så vi får hurtigere tog og bedre togbetjening – ikke mindst i det østjyske område, som spørgsmålet her i dag handler om – skal gennemføres som beskrevet.
Den tidligere regering sagde jo faktisk også, da man sad på de her bænke, at den danske jernbane var flagskibet i den kollektive trafik.
I dag vil man ikke bruge en krone på det.
Jens Ejner Christensen (V), 2015-02-04:
Tak for svaret.
Peter Juel Jensen (V), 2015-02-04:
Er ministeren enig i, at det forlig, transportministeren indgik den 11. december 2014 om besejlingen af Bornholm, kan få store økonomiske konsekvenser for Bornholm, idet det bemærkes, at forliget har fået en hård medfart, herunder fra Turisterhvervets Samarbejdsforum, der i et brev af 20. januar 2015 til Folketingets Transportudvalg beklager forliget?
Skriftlig begrundelse
Link CRT: http://www.crt.dk/media/19480/09_RTSA-Bornholm-2011_ver_sep13.pdf
Link til brev fra Turisterhvervets Samarbejdsforum: http://www.ft.dk/samling/20141/almdel/TRU/bilag/133/index.htm
Den 11. december indgik transportministeren et forlig om besejlingen af Bornholm.
Forliget har fået en hård medfart, også fra Turisterhvervets Samarbejdsforum, der i et brev af den 20. januar til Folketingets Transportudvalg beklager forliget.
Turisterne på Bornholm havde i 2011 et samlet forbrug på 1,8 mia. kr. og sikrede dermed en værditilvækst på 572 mio. kr. til Bornholm og en samlet beskæftigelse på knap 2.000 årsværk.
Er ministeren enig i, at forliget kan få store økonomiske konsekvenser for Bornholm?
Peter Juel Jensen (V), 2015-02-04:
Altså, tilbage til min pointe: Det står i oplægget, som om de frie skoler er en udgift for staten.
Hvis vi nu ikke havde nogen frie skoler og alle de frie skolers elever havde gået i folkeskolen, så havde det udgjort en udgift på 7 mia. kr.
Det vil så sige, at i og med at nogle forældre har valgt at sætte deres børn i de frie skoler – og det skal de selvfølgelig have lov til, hvis det er det, de gerne vil – så sparer staten 2 mia. kr.
Så har vi jo faktisk 2 mia. kr., vi kan gøre noget godt med.
Hele mærkesagen går ud på, at der skal gøres noget, for at man tager et yderligere socialt ansvar på de frie skoler, og når vi nu har en besparelse på ca. 2 mia. kr., skulle vi så ikke i fællesskab være med til at investere det i at sikre nogle bedre rammer, så en fri skole blev kompenseret på samme måde som en kommunal folkeskole, og så vi i højere grad ser, at man tager et socialt ansvar?
Christine Antorini (S), 2015-02-04:
Altså, jeg bliver faktisk helt opstemt af at høre, med hvilket engagement spørgeren fra Venstre går ind i debatten, for det er lige præcis med det engagement, mærkesagerne er valgt.
Og de repræsenterer jo forskellige politiske holdninger, ikke bare nogle få partier, de skulle gerne nå spektret rundt.
Men igen: Nogle har oplevet, at det med privatog friskoler og socialt ansvar var for unuanceret, og det har vi så en dialog med dem om nu.
Pia Adelsteen (DF), 2015-02-04:
Spørgsmålet lyder: Hvad vil ministeren gøre for at hjælpe de mennesker, der har mistet deres sommerhuse ved Nørlev Strand på grund af for dårlig kystsikring?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-04:
Som det formentlig er spørgeren bekendt, er udgangspunktet i kystbeskyttelsesloven, at det er grundejeren selv, der har ansvaret for at beskytte sin ejendom mod havet og mod oversvømmelser.
Samtidig har kommunerne mulighed for i særlige tilfælde at pålægge grundejerne at lave kystbeskyttelse, hvad kommunerne dog kun i begrænset omfang har gjort.
Kommunerne har også mulighed for at medfinansiere kystbeskyttelse.
Den analyse skal give os et samlet billede af, hvor risikoen for oversvømmelser og erosion er størst, og på den baggrund skal den eksisterende lovgivning vurderes, så vi på den måde kan få et grundlag for en politisk drøftelse af, hvordan vi får en omkostningseffektiv kystbeskyttelse.
I forhold til den konkrete sag ved Nørlev Strand forstår jeg naturligvis godt, at det er en voldsom oplevelse at se sit hus blive ødelagt på den her måde.
Det er en meget ulykkelig situation for de ejere af sommerhuse, som nu kan se deres huse ligge nede ad skrænten.
Det må være en meget voldsom oplevelse, og det har jeg stor forståelse for.
Kystdirektoratet er derfor også i dialog med kommunen om den konkrete situation, og økonomi- og indenrigsministeren og jeg selv har planer om et snarligt møde med borgmesteren i Hjørring Kommune for at drøfte situationen.
Men jeg er nu engang nødt til at henholde mig til, at udgangspunktet i kystbeskyttelsesloven altså er, at det påhviler grundejeren at beskytte sin ejendom, og at kommunerne allerede i den eksisterende lovgivning har mulighed for at understøtte kystbeskyttelsen både økonomisk og planlægningsmæssigt.
Pia Adelsteen (DF), 2015-02-04:
Tak for svaret.
Nu er det jo sådan oppe ved Nørlev Strand, at der p.t. foregår sandfodring fra Kystdirektoratet.
Og årsagen til, at jeg stiller spørgsmål præcis om Nørlev Strand, er, at de her grundejere allerede tilbage i 2010 faktisk søgte om tilladelse til at lave en mere fast kystsikring.
Men de fik afslag på det, til trods for at kommunen selv har en lidt mere fast kystsikring ved deres vej, og af samme årsag eksisterer den stadig væk efter stormene.
Når man som grundejer er forpligtet til at passe på sine ting og også har forsøgt at gøre det, men får afslag på egentlig at kunne gøre det, så mener jeg jo, at der så et eller andet sted i hvert fald er nogen, der har et ansvar.
Det er jo også derfor, jeg spørger ministeren om den her sag, altså netop fordi de har fået afslag på at lave en mere permanent kystsikring.
Det er derfor, jeg spørger ministeren, for det undrer mig meget, at det kan være sådan.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-04:
Jamen jeg er godt bekendt med, at der er blevet søgt om en mere hård form for kystbeskyttelse i det pågældende område.
Det er jo sådan, at Kystdirektoratet på baggrund af den eksisterende lovgivning vurderer, hvad der bliver søgt om, i forhold til hvad behovet er, og selvfølgelig også på baggrund af en høring.
Som jeg forstår det, var det bl.a. på baggrund af høringssvar, der var kritiske over for den mere hårde kystbeskyttelse, at der blev givet afslag, og selvfølgelig ud fra en vurdering af, at sandfodring ville være at foretrække på den her kyststrækning.
Når man sandfodrer, vil det være sådan, at når der så kommer erosion, er det det sand, der primært bliver taget i erosionen.
Så det har sådan set også en effekt.
Men det er jo en af de ting, som vi også vil drøfte med borgmesteren i Hjørring, når vi mødes, for selvfølgelig at lytte til de synspunkter.
Men jeg har sådan set tillid til den måde, som Kystdirektoratet forvalter kystbeskyttelsesloven på og på den baggrund vurderer de konkrete ansøgninger efter det formål, der er med loven.
Pia Adelsteen (DF), 2015-02-04:
Normalt bryder jeg mig egentlig ikke om at tage sager op i forhold til specielle steder.
Men lige her synes jeg, der ligger noget principielt i det, netop fordi man har fået et afslag på at gøre noget, der måske havde haft en bedre effekt end det, man så måtte gøre.
Nu ved jeg ikke, om ministeren kan svare på det med det samme, men ved ministeren, hvem det er, der i et høringssvar er gået mod den kystsikring, som grundejerne havde søgt om, og har sagt, at det her vil man egentlig ikke have?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-04:
Det har jeg ikke på stående fod mulighed for at svare på, men det vil jeg meget gerne vende tilbage til med et konkret svar.
Jeg er bare blevet bekendt med, at det selvfølgelig er på baggrund af en konkret vurdering af fordele og ulemper ved forskellige typer af kystbeskyttelse, som Kystdirektoratet har foretaget, og på baggrund af en høring, at der i 2011 så vidt jeg forstår er blevet givet et afslag, og at man efterfølgende så har sat gang i sandfodring i det pågældende område.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2015-02-04:
Tak for det.
Her i sidste uge havde jeg fornøjelsen af at være på Ærø, hvor jeg så de her små fiskerhuse, som ligger ude på en lille tange, som hedder Ærøs Hale, Eriks Hale bliver den også kaldt.
Der tænker jeg: Hvilke kriterier er det, Miljøministeriet og Kystdirektoratet har, der forudsætter, at fiskerhusene dér ikke er vigtige nok, skønt de er en kulturattraktion på Ærø?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-04:
Jamen der er jo i hvert enkelt tilfælde en konkret vurdering af fordele og ulemper ved forskellige typer af kystsikring, som Kystdirektoratet så tager stilling ud fra.
Men der er også nogle konsekvenser ved de her lidt mere hårde former for kystbeskyttelse.
Som jeg forstår den diskussion, der har været omkring Nørlev Strand, så er der jo netop også spørgsmålet om, at det selvfølgelig har nogle konsekvenser for turismen, hvis man laver den her form for hård kystbeskyttelse.
Så det er en afvejning i den konkrete situation, som Kystdirektoratet foretager, og det har jeg tillid til at de gør i overensstemmelse med lovgivningen.
I øvrigt: I forhold til den sag om Eriks Hale er jeg indkaldt i samråd om sagen, og der vil jeg kommentere den specifikke diskussion mere.
Så det vil jeg ikke gøre her i dag.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2015-02-04:
Det er altså kommuner, som i forvejen er rigtig trængte på økonomien, og hvor man kan lægge hele kommunen ned, hvis de selv skal til at betale for det.
Mener ministeren ikke, at der er behov for, at vi statsligt og landsdækkende går ind og varetager den opgave at beskytte de borgere, som ligger under for naturen, som vi mennesker naturligvis ikke kan gøre så meget ved, så det ikke skal være sådan, at fordi man bor der, skal man have nogle ekstra omkostninger?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-04:
Jamen det er et grundlæggende princip i kystbeskyttelsesloven, at det er den enkelte grundejer, der er ansvarlig for at beskytte sin ejendom mod havet.
Det blev også bekræftet ved den seneste ændring af kystbeskyttelsesloven under den daværende regering tilbage i 2006, hvor et bredt flertal i Folketinget fastholdt, at det var det grundlæggende princip.
Staten bidrager også til at løfte den her opgave.
hvert eneste år.
Men jeg har så sat gang i den her kystanalyse, hvor man skal kigge på den samlede danske kyststrækning for at give os et overblik over, hvor udfordringerne er størst i fremtiden for på den måde at give os et grundlag for en politisk drøftelse af, om der er behov for at ændre på organiseringen af det her.
Pia Adelsteen (DF), 2015-02-04:
Blot her til sidst et spørgsmål om det, ministeren nævner, om, at Kystdirektoratet altid laver sådan en fordel-ulempe-vurdering i forhold til den ansøgning om kystsikring, der kommer fra grundejeren.
Er det så sådan, at man som interessent kan få en oversigt over, hvad fordelene og ulemperne er, når der bliver givet afslag – altså lidt aktindsigt, kan man vel sige – sådan at man får en begrundelse og rent faktisk også kan finde ud af, hvad pokker det er, der foregår?
For jeg synes ikke altid, logikken lige følger min logik i hvert fald.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-04:
Jamen jeg skal gerne bidrage til, at Folketinget og forespørgerne får indblik i, hvad det er for nogle kriterier, der bliver lagt til grund.
Det, der selvfølgelig bliver kigget på, er den hårde kystbeskyttelse, for den vil have nogle konsekvenser, f.eks. i forhold til at kunne nyde de her kyster om sommeren, hvor sandfodring oftest er at foretrække, fordi det er en blødere form for kystbeskyttelse og altså også har en effekt, i og med at det jo så primært er det sand, der bliver fodret med, som havet tager.
Så det er en afvejning af fordele og ulemper.
Carsten Hansen (S), 2015-02-04:
Jeg ved ikke, hvordan fru Louise Schack Elholm har det, men hukommelsen er måske lidt kort.
Hun har måske glemt, hvordan praksis er for indgåelse af aftaler; det er dem, som er med i aftalerne, der får indflydelse på dem.
Og jeg er da ærgerlig over, at Venstre har stillet sig uden for, men jeg står her med en oversigt over forskellene.
Man kan diskutere, hvorfor Venstre står uden for; jeg forstår ikke, at man ikke vil tage ansvar.
Men der er en målsætning om sociale klausuler, så vi også sikrer, at nogle af de unge mennesker kan få en lære- og praktikplads.
Der er en boligsocial indsats, hvor vi jo i højeste grad sikrer, at der er tryghed og trivsel, at der brydes med negativ social arv, og at der sikres entydig ledelse – det er helt nye punkter.
Derudover indfører vi en beredskabsplan.
Må jeg ikke bare sige om beredskabsplanen, at den jo skal forholde sig til, hvad man gør, når det går galt, som det måske har gjort i Ringparken eller i Bispehaven i Aarhus eller et andet sted.
For der vil altid kunne opstå noget.
Vi forebygger alt det, vi kan, men vi sætter også ind, hvis det sker – det er vigtigt.
Christine Antorini (S), 2015-02-04:
Det er Folketingets Administration, der er projektejer, men jeg er sikker på, at hvis jeg får et udvalgsspørgsmål, kan vi godt hjælpe og være mellemmænd i forhold til at få de informationer.
Selvfølgelig kan man få informationer om den evaluering, der skal foregå.
Anni Matthiesen (V), 2015-02-04:
Her til sidst vil jeg egentlig gerne lige spørge ministeren, om ministeren er bekendt med den evaluering, der så skal foregå.
Er det noget, som undervisningsministeren egentlig har en mulighed for efterfølgende at orientere Undervisningsudvalget om?
Eller er det via Folketingets Administration, at vi som udvalgsmedlemmer skal have oplysningerne om, hvad man evaluerede, hvad man fandt frem til, og hvad man eventuelt vil rette op på inden skolevalget i 2017?
Jeg synes, at det her er en af de gode debatter, for her kan man føle, at det sker noget, for hver eneste gang man stiller et spørgsmål, og det er jo dejligt.
For netop som min kollega lige sagde, så kunne man vende det på hovedet og sige: Hvor meget sparer vi egentlig, ved at vi har de frie skoler?
Hvor meget ekstra får vi egentlig, ved at der netop er frie skoler, hvor man jo egentlig sparer de der mere end 2 mia. kr.?
Og kunne man så ikke vende det en gang og sige: Jo flere vi har af dem, jo bedre?
Det var egentlig det, jeg gerne vil slutte det her spørgsmål af med at spørge ministeren om.
Christine Antorini (S), 2015-02-04:
Nu er det gode ved skolevalget, at det samarbejde, der er mellem Folketinget og Undervisningsministeriet, netop går ud på, at vi ikke skal gå ud og have en mening om det.
Det kan vi have her, men det skal vi jo ikke have med skolevalget.
Vi skal lægge op til, at der er forskellige mærkesager, som repræsenterer hele det politiske spektrum.
Jeg kunne forestille mig, at der også var nogle, der kunne falde over den og sige, at den kunne man muligvis nok formulere sådan, at det ville skabe en enorm ulighed i det danske samfund, og kunne det ikke have været mærkesagen?
Og som jeg også har tilkendegivet, har der været en kritik af, at det var for unuanceret, og det kigger vi på i evalueringen fremadrettet.
Anni Matthiesen (V), 2015-02-04:
Mener ministeren ikke, at det er vigtigt, at der ikke leveres overdimensionerede myter om de private skolers sociale ansvar videre til elever, som deltager i skolevalget?
Christine Antorini (S), 2015-02-04:
Jeg fornemmer, at spørgsmålet ligger helt i forlængelse af den sidste spørgerunde, så jeg tror ikke, jeg kan bidrage med så meget nyt.
Vi har en dialog med Friskoleforeningen, og jeg er sikker på, at det kan landes rigtig fornuftigt, men sådan at der stadig skal være holdningsmæssige spørgsmål, hvor man ikke bare kan sige, hvad der er rigtigt og forkert, men hvor der netop er nogle forskellige politiske holdninger.
Men nuancerne skal være der.
Anni Matthiesen (V), 2015-02-04:
Men det er jo også sådan – og os, der er forældre, ved det jo egentlig godt – at netop i den aldersgruppe, altså når man går i 8. eller 9. klasse, påvirkes man af tingene. Derfor må jeg da sige, at jeg egentlig var overrasket over, at man jo har præsenteret mærkesagerne så ensidigt, som man så har, i hvert fald på friskoleområdet, og at man ikke har sikret, at man fik en mere – hvad kan man sige? – forskelligvinklet fremstilling af, hvordan det egentlig forholder sig.
Der vil jeg egentlig gerne spørge ministeren: Har ministeren slet ikke været med inde over i forhold til at nikke ja til mærkesagen her?
Har ministeren ikke haft kendskab til selve mærkesagen, inden den offentligt blev lagt ud?
Christine Antorini (S), 2015-02-04:
Ministeriet har så sammen med Folketingets Administration godkendt konceptet for mærkesagerne, der så er udarbejdet af Advice A/S, men altså i forlængelse af workshops og med inddragelse af de politiske ungdomsorganisationer.
Så på den måde har vi godkendt rammen, og vi synes, at det her også viser, at det skaber de politiske holdningsmæssige debatter, der er.
Der har været rejst en konkret kritik, og i øvrigt evaluerer vi alle mærkesager i forhold til hele forløbet, og vi har en dialog med Dansk Friskoleforening om det.
Anni Matthiesen (V), 2015-02-04:
Som jeg forstod ministerens svar her, har ministeren egentlig også nikket ja til, at det var på den her måde, at privatskolemærkesagen så blev præsenteret under skolevalgkampen.
Altså at Undervisningsministeriet har været med inde over og ligesom nikket ja til konceptet og den måde, tingene er blevet præsenteret på.
Er det rigtigt forstået?
Christine Antorini (S), 2015-02-04:
Derfor må det jo også være sådan, at når det er første gang, der er skolevalg – og det har hele tiden været sådan, at det skulle evalueres – så tager vi den kritik ind, og så kigger vi på det i lyset af det.
Derfor har vi dialogen med Friskoleforeningen, der er kommet med nogle forslag, der giver nogle bedre nuancer, og det er en fornuftig måde at gøre det på.
Peter Juel Jensen (V), 2015-02-04:
Jeg havde egentlig sat mig godt til rette, for jeg mente ikke, jeg var medspørger på det her spørgsmål.
Men når nu chancen er der, vil jeg selvfølgelig gerne gribe den, formand.
Jeg kom før med en udstrakt hånd til ministeren, og vi vil jo gerne hjælpe en minister, hver eneste gang en minister vil træffe kloge valg:
Jeg bragte det i spil, at man kunne tage det, man nu sparer ved, at knap 20 pct. af de danske har valgt at sende deres børn i en fri skole, og så investere den besparelse på knap 2 mia. kr. i at sikre, at de frie skoler bliver betalt på akkurat samme måde som vores folkeskoler, når det drejer sig om et barn med udfordringer, der gør, at der skal bruges lidt ekstra penge fra pengekassen.
Skulle vi ikke gøre det?
Skulle vi ikke bruge de 2 mia. kr. på at investere i friskolerne, således at vi vil kunne være sikre på, at de har en økonomisk mulighed for i højere grad at tage et socialt ansvar?
Christine Antorini (S), 2015-02-04:
Igen må jeg bare sige, at det levende engagement, som hr. Peter Juel Jensen lægger for dagen, viser, at det jo er en mærkesag, som i den grad er vigtig at have med.
Den skal selvfølgelig præsenteres på en ordentlig måde, så nuancerne er der.
Hvis vi skal tage en diskussion om fri- og privatskoler, tænker jeg, at det gør vi nok bedst ved at gøre det, når det er det og ikke skolevalgets mærkesager, der er på dagsordenen.
Peter Juel Jensen (V), 2015-02-04:
Grunden til, at vi kan have den her gode debat nu og her, er jo, at sådan som mærkesagen præsenteres, lægges der op til, at man skal fordømme de frie skoler.
For der står, at de koster staten 5,1 mia. kr. Men det er jo faktisk ikke det, de gør.
Det er jo en besparelse.
Det kan jo vendes 180 grader.