runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-04-04:
Dette lovforslag handler om fire forhold: for det første, at tobaksvareloven kommer i overensstemmelse med EU-tobaksvaredirektivets artikel 6, således at tobaksfabrikanterne skal angive de eksakte mængder af aromastoffer i deres cigaretter; for det andet, at aldersgrænsen for salg af tobak forhøjes fra 16 år til 18 år; for det tredje, at det kommer til at fremgå direkte af tobaksreklameloven, hvordan en neutral anbringelse af tobaksvarer skal ske i forbindelse med betalingskasser, diske, barer eller lignende steder; og for det fjerde, at det tilsyn, som Forbrugerombudsmanden fører, skal ske efter markedsføringslovens regler.
Venstre synes, det er rigtigt, at der til stadighed gøres en aktiv indsats for at reducere antallet af rygere - både gennem rygestop og gennem en begrænsning af antallet af nye rygere.
Dette overordnede politiske mål bakker Venstre helt op.
Kammeradvokaten har gjort opmærksom på, at sådan som den nuværende lovgivning er udformet, kan der være usikkerhed om, om den fuldt ud lever op til tobaksvaredirektivet.
For at sikre, at Danmark ikke får en sag om traktatbrud fra Kommissionen, foreslås det, at tobaksfabrikanterne skal angive de eksakte mængder af aromastoffer i deres cigaretter.
Det sker ved indsendelse af en liste til Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse.
Det har Venstre fuld forståelse for.
Det har vist sig, at jo ældre ikkerygere bliver, jo mindre er risikoen for, at de begynder at ryge.
I det lys er der i regeringsgrundlaget indarbejdet, at aldersgrænsen for at købe eller indføre cigaretter fra EU-lande forhøjes fra 16 år til 18 år.
Dermed kommer Danmark også på linje med bl.a. de nordiske lande - Sverige, Norge og Finland - som det er værd at notere sig har en noget højere middellevetid end Danmark.
Det kunne være, at dette er en del af forklaringen.
Venstre hilser dette velkommen.
Forslaget om, hvordan en forretningsindehaver præcis skal indrette sig omkring sin betalingskasse, disk, bar eller lignende sted, forekommer umiddelbart at være meget nærgående i forhold til forretningsindehaverens muligheder for at indrette sin forretning hensigtsmæssigt f.eks. i forhold til arbejdsmiljølovens krav etc.
Forslaget vanskeliggør også præsentationen af f.eks. røgfri tobak.
I Venstre mener vi, at vi under udvalgsbehandlingen må se nærmere på disse forhold samt drøfte med ministeren, hvordan vi kan tilgodese både intentionen med forslaget samt hensynet til den hensigtsmæssige indretning af udsalgsstedet.
Med disse sidste bemærkninger støtter Venstre lovforslaget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-04:
Det synes jeg er ganske godt at høre, men jeg vil selvfølgelig lige følge op med, at den ekspertgruppe, der sidder i Sundhedsstyrelsen, måske også skulle bestå af nogle brugere på området, således at vi er sikre på, at de kommer med i arbejdet med at få en stemme i forhold til, hvordan det kan tilrettelægges bedst muligt.
I sidste ende kan det godt være, at man ikke fuldt og helt kan lytte til dem, men man bør i det mindste indledningsvis have dem med, således at vi sikrer os deres mening.
Det ville jo være helt åndssvagt, at de kun kan sprøjte heroinen, hvis flertallet af dem måske egentlig ønsker sig nogle andre metoder i brugen af det.
Det håber jeg bare at man vil tage med, når Sundhedsstyrelsen tilrettelægger deres faglige råd og deres vejledning på området.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-04:
Hvis det er ud fra en sundhedsfaglig, medicinsk faglig vurdering, er der ingen begrænsninger i det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-04:
Som jeg også sagde i min ordførertale, regnede vi sådan set også med, at ministeren ville være meget konstruktiv, med hensyn til at vi kunne finde en ordentlig økonomisk model for at tilvejebringe den her behandling, således at både økonomi og faglighed fulgtes ad, selvfølgelig også der, hvor målgruppen så er.
Det, jeg vil høre om, er, om ministeren også i det kommende udvalgsarbejde kunne løfte lidt af sløret for, hvordan man netop vil inddrage brugerne i at tilrettelægge behandlingen, således at vi sikrer os, at den bliver tilrettelagt på en måde, så brugerne også kan indgå i den her behandling, og så får vi måske lidt mere end de 400 med.
Det, jeg fisker lidt efter, er netop, at meget af forberedelsesarbejdet alene har drejet sig om, hvordan man kunne indføre en behandling med injicerbar heroin, men lovforslagets overordnede titel handler jo egentlig bare om lægelig behandling med heroin.
Der står ikke noget om, at den skal injiceres, altså det vil sige optages via en kanyle.
Der vil jeg bare høre ministeren, om man ikke det i kommende arbejde med det, Sundhedsstyrelsen skal lave, også vil kigge på, om der er andre måder.
I Holland har det jo f.eks. været mest almindeligt, at man røg heroinen, fordi det var mere betryggende for de fleste, og så var de fri for at ødelægge deres vener unødigt meget.
Benny Engelbrecht (S), 2008-04-08:
Som nogle eksempler kan man jo nævne legetøj, som jeg selv fremdrog, og mobiltelefoner, som mange vil opfatte som helt naturligt sammenhængende produkter, eller en iPod, hvor det er fysisk umuligt at skille produktet ad og tage batteriet ud.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-04-08:
Jeg kan sige, at jeg allerede er blevet stillet spørgsmål i den forbindelse og også har svaret Folketingets Miljøudvalg, at det selvfølgelig er noget, jeg vil være helt åben over for at se på.
Jamen jeg kan fuldt ud bekræfte, at jeg lytter til alle gode argumenter, også i den udvalgsbehandling, der kommer til at være.
Men det er klart, at det ikke er sådan, at jeg tager skyklapper på og siger, at der slet ikke er nogen ting, jeg vil diskutere, for målet er jo, og det er også det, jeg synes er vigtigst med lovforslaget, at vi sikrer en meget høj indsamlingsprocent med hensyn til vores batterier.
Per Clausen (EL), 2008-04-08:
Der er ikke nogen tvivl om, at hensigten, som den er beskrevet, med lovforslaget, er fornuftig.
Den er nemlig at sikre en så effektiv indsamling af batterier som overhovedet muligt.
I Enhedslisten er vi da også grundlæggende venligt indstillet over for den tankegang, der ligger bag, nemlig at det er forureneren, altså i det her tilfælde producenten, som skal betale for indsamlingen.
Vi synes også, at lovforslaget er vigtigt, set i lyset af at batterier i fremtiden formentlig vil blive anvendt i endnu højere grad end nu.
Det fremgår imidlertid også, i hvert fald af nogle af de reaktioner, der er kommet, at hvis man gennemfører det her lovforslag, som det er foreslået, kan det indebære nogle problemer, når det drejer sig om betalingen, altså det, at noget skal gebyrbetales og andet skal betales ad anden vej.
Det giver tilsyneladende eller kan i hvert fald give nogle problemer og vanskeligheder af både bureaukratisk og anden karakter.
Og vi skal jo ikke lave en lovgivning på det her område, som er båret af et rigtigt og fornuftigt ønske om at gavne miljøet og om at sikre, at de rigtige betaler, og så ende med at få en ordning, som i virkeligheden ikke fungerer effektivt.
Derfor synes vi også, i lighed med en række andre ordførere, at der er god grund til at diskutere, om den model, man har med en statsbetalt kompensation til kommunerne for indsamling af batterier, er den rigtige vej at gå.
Det er jo, som KL anfører, rigtigt, at man godt kan se for sig, at der kan blive en række stridigheder om fordelingen af den her betaling, og vi kan måske også risikere at få et system, hvor motivationen til at arbejde for en effektiv indsamling bliver reduceret.
I al fald må vi sige, at der skal være ret gode argumenter for, at man af hensyn til en hundrede procent korrekt implementering af et EF-direktiv da ender med at indføre en ordning, som er bureaukratisk og ikke særlig anvendelig.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-04-08:
I Det Konservative Folkeparti er vi også positive over for de rammer, som lovforslaget sætter med hensyn til implementering af dette EF-direktiv.
Vi er overbevist om, at det, at man gør det enklere og lettere at indsamle batterier, naturligvis også vil have en gavnlig effekt på miljøet, og det i sig selv er jo en væsentlig målsætning.
Det er jo ikke defineret hundrede procent klart, hvordan en sådan indsamlingsordning skal fungere.
Vi synes, at det er fint at kigge på, hvad man gør bl.a. på Bornholm, hvor man har en indsamlingsmulighed helt tæt på den enkelte borger i form af en plastikpose ved skraldespandene, og vi er selvfølgelig også åbne over for at finde løsninger, hvor man anvender de såkaldte kuber, som vi kender fra rødvinsflasker og andet, men det, der er helt centralt, er, at vi sikrer, at det her bliver gennemført i praksis på en måde, så det bliver enkelt for den enkelte borger.
Det her handler jo i høj grad også om at få borgerne til at ændre adfærd og dermed i højere grad agere i overensstemmelse med de ønsker, vi har om at beskytte miljøet.
Der er flere, der også har kommenteret spørgsmålet om finansieringsmodellen.
Fra konservativ side støtter vi den fremlagte finansieringsmodel og føler, at der er en klar sammenhæng mellem den model, der er lagt frem, og princippet om, at det er forureneren, der betaler.
I forhold til kommunerne, som jo skal varetage opgaven, føler vi også, at det i den her sammenhæng er naturligt og rigtigt, at man benytter den såkaldte DUT-model.
Så grundlæggende er vi positive over for det.
Der er et par spørgsmål om mærkning, som jeg selvfølgelig også gerne vil rejse i forbindelse med det her direktivforslag.
Det kan måske ikke lade sig gøre i praksis, men vi føler faktisk, når man tænker på den levetid, som batterier trods alt har, at det så kunne være hensigtsmæssigt at indføre mærkningen samtidig.
Vi har selvfølgelig også den bekymring, men der er vi fulde af fortrøstning, om man får løst spørgsmålet om adgangen til batterier det, at de skal være lette at tage ud - og hvor der selvfølgelig er modstridende interesser, når det gælder legetøj og produkter til børn.
Men grundlæggende er vi meget positive over for dette lovforslag, og vi kan vi naturligvis også støtte det.
Steen Gade (SF), 2008-04-08:
Det her forslag er implementering af et EF-direktiv, og derfor kan man sige, at det er en bunden opgave.
Det er jo godt, at vi får det gjort, for dermed skulle vi også gerne kunne leve op til direktivet, men jeg synes, som andre ordførere også har været inde på her i dag, at vi faktisk godt kan sætte højere målsætninger, fordi vi har effektive indsamlingssystemer, og så kan vi jo godt sætte højere målsætninger i forhold til, hvor mange batterier vi faktisk får samlet ind.
Det er i hvert fald en af de ting, vi vil forfølge i udvalgsarbejdet, nemlig at vi også, når vi skriver en betænkning, kan få skrevet ind, at vores målsætning er højere end bare det at implementere det, som vi har i EU-direktivet.
Det er oplagt, at vi har at gøre med et producentansvar, som ligger i direktivet, og det synes jeg er en god ting.
Vi kender det i forbindelse med elektronikaffald i øvrigt og har jo der opbygget et system, som - så vidt jeg i hvert fald er orienteret - fungerer godt.
Det er også derfor, at vi i udvalget må kigge lidt nøjere på, hvorfor man har valgt et andet finansieringssystem til det her, hvor det handler om batterier, end vi har til elektronikaffald.
Jeg vil også sige, at man godt kan blive en lille smule forvirret, når man læser høringssvarene, fordi en række høringssvar jo er givet til det første udkast, der blev sendt ud fra Miljøstyrelsen eller Miljøministeriet, hvor der var en anden finansieringsmodel end den, der ligger her.
Vi har så fået en ændret finansieringsmodel på bordet i dag.
Jeg vil i udvalget kigge nøje på, om vi, når vi kigger det igennem, faktisk skal have et andet system, når det er batterier, end vi har, når det er andet elektronikaffald.
Det virker ikke umiddelbart forståeligt, at vi har det.
Direktiverne, batteridirektivet og elektronikskrotdirektivet, er ganske lig hinanden, i hvert fald sådan som jeg har forstået det indtil nu.
Så det er noget af det, vi i udvalget vil arbejde på at få synliggjort, samt om vi skulle ændre systemet, så vi altså har en fast indsamlingsordning, der er ens både for elektronikskrot og batterier.
Det skal være så tæt ved borgerne som muligt, som også andre ordførere har sagt.
Det er først og fremmest mobiltelefoner, jeg tænker på.
Informationscenteret for Miljø og Sundhed udsendte for nogen tid siden en meddelelse om, at kun hver tiende kasserede mobiltelefon kommer til godkendte affaldsbehandlere.
Det er altså 10 pct.
Vi havde diskussionen, da vi lavede forslaget om elektronikaffald.
Den daværende miljøminister sagde: Nej, det er i sikre hænder.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-04-08:
Lovforslaget til vedtagelse er egentlig en gennemførelse af direktiver om naturbeskyttelse og er derfor af mere formel karakter.
Med lovforslaget imødekommer regeringen EU’s kritik af, at fuglebeskyttelsesdirektivet og habitatdirektivet ikke er tilstrækkeligt indarbejdet i den danske lovgivning på nuværende tidspunkt.
Regeringen har hele tiden været forpligtet direkte af direktiverne og har også gennemført direktiverne både ved lovgivning, bekendtgørelser og beslutninger, men med dette lovforslag præciseres miljøministerens pligt til at udstede regler på de i lovforslaget nævnte områder.
Ministeren får pligt til at udnytte bemyndigelsesbestemmelser.
Der indføres regler om, på hvilke betingelser miljøministeren kan tillade, at artsbeskyttelsen fraviges.
Der fastsættes en pligt for miljøministeren til at sørge for, at en art beskyttes, hvis overvågning viser, at det er nødvendigt.
Regeringen kommer senere på året med et separat lovforslag i forhold til dele af habitatdirektivet og fuglebeskyttelsesdirektivet, som bl.a. behandler vores pligt til særlig at beskytte en række arter, herunder flagermus og hasselmus.
Miljøministeriet er i færd med at vurdere eventuelle konsekvenser af gennemførelsen af artsbeskyttelsen, og vi ønsker en model, som bl.a. tager højde for de berørte erhverv også.
Lovforslaget indeholder ingen faktiske ændringer af retstilstanden, fordi der allerede leves op til vores forpligtelser, men ministerens forpligtelser præciseres.
Venstre støtter forslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-04-08:
Som det allerede er blevet sagt, omhandler det her lovforslag batterier, og det har jo ligget Dansk Folkeparti meget på sinde, at vi selvfølgelig får samlet så mange batterier ind som overhovedet muligt.
Derfor kan Dansk Folkeparti selvfølgelig også støtte det fremsatte lovforslag.
Det gælder for os om at se til, at man får samlet så mange batterier ind som overhovedet muligt, og selvfølgelig skal vi gøre en særlig indsats i forbindelse med at få samlet dem ind, der er mest skadelige.
Derfor er det også glædeligt at se, at man nu på den her måde siger, at kommunerne har en forpligtelse til at sørge for, at batterierne bliver samlet ind så tæt på borgeren som overhovedet muligt.
Vi har andre gode indsamlingssystemer i Danmark, f.eks. i forbindelse med elektronikskrot, og derfor har det været vigtigt for os, at vi også her får en så god indsamling som overhovedet muligt.
Så vi kan selvfølgelig sagtens støtte lovforslaget, som det ligger her.
Vi ved, at batterierne er delt op i flere forskellige grupper; nogle er som sagt mindre batterier, og andre er så lidt større; f.eks. bilbatterier er der penge i at samle ind, så der er problemet jo ikke så stort, med hensyn til at de ligger og flyder rundtomkring i naturen.
Det er jo klart, at når der er en skrotpræmie, kan man sige, altså når man får penge for skrottet, er der også et større incitament til at få samlet de her akkumulatorer ind.
Det ser vi også med hensyn til de helt store industribatterier, hvor der heller ikke er det store problem, men for os har det været vigtigt, at vi ligesom tager det hele over én kam og sørger for, at der ikke sker den uheldige påvirkning ude i naturen.
Så vi synes, at det er et udmærket forslag, der er fremsat, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-08:
Dette forslag er jo et eksempel på noget, som har sit udspring i en vedtagelse på europæisk niveau, og vi sætter i Ny Alliance stor pris på, at man på den måde får et koordineret tiltag på området.
Men hensigten med det her forslag er helt klart positiv.
Det er jo noget, som vi skal gennemføre, jævnfør at det er et direktiv, som vi skal have implementeret i dansk lovgivning.
Men derfor kan man jo godt gå ned i detaljen og se på, om der er nogle måder, vi kan gøre det på, hvor vi kan se på nogle af de flag, som er blevet hejst udefra.
Med de ord vil jeg klart give udtryk for, at vi kan bakke op om hensigten i forslaget.
Karen Jespersen (V), 2008-04-08:
Sådan som jeg husker det - og nu må jeg lige minde fru Line Barfod om, at det jo hører under beskæftigelsesministerens ressort - ville det ikke hjælpe nævneværdigt på børnefamilier, f.eks. enlige forsørgere, hvis man fjernede kontanthjælpsloftet.
Når det drejer sig om, hvorvidt der er forslag, vil jeg sige: Ja, jeg kom faktisk med nogle meget konkrete forslag i dag, der tog udgangspunkt i det meget triste og uacceptable forhold, at der er mennesker, der bliver sat på gaden.
Det handler om en fremrykket indsats, der kan forebygge det her problem, inden det vokser sig stort, og som også indeholder en række nye redskaber til at afhjælpe det.
Line Barfod (EL), 2008-04-08:
Jeg prøver at spørge igen, om ministeren ikke kan svare på, om det, at der er nogle i samfundet, der har en stigende indkomst, overhovedet hjælper dem, der oplever at leve i fattigdom, og især, om det hjælper deres børn.
Ministeren er jo også minister for børnene i Danmark og ansvarlig for, at børnene i Danmark har gode vilkår.
Jeg går ud fra, at ministeren mener, at det gælder for alle børn.
Så jeg forstår ikke, hvordan det, at nogle får en stigende indkomst og uligheden stiger i Danmark, skulle kunne hjælpe dem, der lever i fattigdom.
Nu afviser ministeren vores forslag.
Har ministeren nogen forslag, der kan hjælpe de mennesker, de børn, der lever i fattigdom, og som oplever f.eks. at blive sat ud af deres lejlighed, fordi de ikke har råd til at betale deres husleje?
Vi mener, det er et alvorligt problem og også et alvorligt demokratisk problem, at vi har en voksende gruppe af mennesker i vores land, som lever i fattigdom.
Karen Jespersen (V), 2008-04-08:
Når man ser på indkomstgrupperne, alle indkomstgrupper, så har de haft en fremgang gennem de senere år, og nogle har så haft en større fremgang end andre.
Og når man ser på den rapport, der er kommet i dag, er 30 pct. af de 2.500 personer, der bliver sat på gaden - hvad der er 2.500 for meget efter min mening - ganske rigtigt på kontanthjælp.
Men som der også bliver sagt fra SFI's side, kan man ikke påvise nogen sammenhæng med kontanthjælpsloftet eller starthjælpen.
Det er f.eks. sådan, at en overvejende del af dem, der er på kontanthjælp, er enlige mænd, som ikke er i nærheden af kontanthjælpsloftet, men der kan f.eks. være det forhold, at huslejen er høj i forhold til den kontanthjælp, de får udbetalt.
Men dem ville man altså ikke hjælpe ved at fjerne kontanthjælpsloftet.
Line Barfod (EL), 2008-04-08:
Jeg forstod lidt ministeren sådan, at en række mennesker i Danmark i gennemsnit har fået det bedre, og at vi derfor ikke skal gøre noget for dem, der har fået færre penge.
Men det er jo lidt svært at forstå for de mennesker, der f.eks. er blevet ramt af kontanthjælpsloft, af starthjælp osv., og som derfor simpelt hen ikke har råd til f.eks. at betale deres husleje, ikke har råd til at købe mad til deres børn osv. Derfor vil jeg gerne høre, om ministeren virkelig mener, at man kun skal se på et gennemsnit af, hvordan folks indkomster i steget, og ikke se på, at der faktisk er mennesker, der lever i fattigdom.
Ifølge den rapport, som Socialforskningsinstituttet har udgivet i dag, er der jo et stigende antal, der bliver sat ud af deres boliger, og blandt dem et stort antal, som er på kontanthjælp og dermed jo er blevet ramt af de nedskæringer, der har været.
Torben Hansen (S), 2008-04-08:
I sommeren 2006 kom der en krads kritik fra Kommissionen af den danske gennemførelse af så vel fuglebeskyttelsesdirektivet som habitatdirektivet i dansk lovgivning.
Det er jo så noget af det, der er ved at blive repareret på med det her lovforslag.
Socialdemokratiet synes generelt, at det er pinligt, at de direktiver, som de fleste forhåbentlig alle sammen - synes er et gode for naturen, åbenbart ikke har været ordentligt gennemført i dansk lovgivning.
Det er klart, at for den enkelte virker det måske umiddelbart som nogle fjerne størrelser, når man taler fuglebeskyttelsesdirektiv eller habitatdirektiv, men ikke desto mindre er de jo en del af det grundlag, som dansk natur forvaltes på.
Og på det her område kan man jo også rolig sige, at det er EU-reglerne, der holder dansk naturpolitik oppe og ikke nede.
Socialdemokratiet er tilfreds med, at Kommissionens anbefalinger nu også gennemføres i lovgivningen.
Til gengæld er der nogle ting, som vi synes er lidt småærgerlige.
Det er lidt ærgerligt, at eksempelvis artsbeskyttelsen udskydes til næste folketingssamling, og der har også i høringsfasen været røster fremme om, at arterne, som fremgår af et bilag bag i selve lovforslaget, bør skrives i en særskilt bekendtgørelse, så loven ikke skal ændres, hver gang der er en ændring af arterne på listen.
Det er da kun at gøre tingene mere besværlige, at vi i princippet skal have tingene herind, hver gang der er bare den mindste ændring på den lange bilagsliste omme bagi.
I det kommende udvalgsarbejde vil Socialdemokratiet også belyse lovforslagets forhold til EU-dommen fra december 2007 om fuglebeskyttelsesområder.
Og vi vil også prøve at tage en diskussion om: Jamen betyder det her reelt en forbedring af beskyttelsen af arterne ved råstofudvinding?
Det fremgår jo af både høringssvarene og ministerens svar, at det er der - kan man vel godt sige - lidt uenighed om, altså om det her betyder en reel forbedring eller ej.
Det er i hvert fald nogle af de ting, som vi vil prøve at dykke ned i under den kommende udvalgsbehandling. Vi støtter selvfølgelig lovforslaget, for vi synes, det er vigtigt, at Kommissionens anbefalinger nu bliver gennemført i dansk lovgivning.
Men jeg har også nævnt nogle af de ting, som vi vil kigge på i det kommende udvalgsarbejde, for dem mener vi der er et presserende behov for at få afklaret.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-08:
På en dag, hvor Folketinget faktisk lige over middag brugte rigtig meget tid på at diskutere positive og negative sider ved det europæiske samarbejde, synes jeg sådan set, det er en fornøjelse at stå med det her forslag, som jo er en følge af to åbningsskrivelser, som vi har fået.
Der er nogle, der holder øje med os, der er nogle, der holder os i ørerne, hvis vi ikke implementerer og gør tingene ordentligt.
Man kan altså sige, det er det modsatte af den diskussion, som vi måske tit og ofte har herhjemme om, hvorvidt det hele bare bliver efter den laveste fællesnævner, når det gælder EU.
Her er der et eksempel på, at der er nogle, der trækker os i ørerne, for at vi kan komme op på et højere niveau, og det kan vi selvfølgelig bakke op fra Ny Alliances side.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-04-08:
Jeg vil også gøre det her forholdsvis kort.
Det er jo svært at følge efter Dansk Folkepartis ordfører med den flotte tale - den vil jeg gerne kvittere for.
Det her er jo et lovforslag, som ikke medfører reelle ændringer af retstilstanden, og som er en forløber for noget, der venter os, nemlig når vi for alvor skal ind og drøfte fuglebeskyttelsesdirektivet og habitatdirektivet i næste samling.
Og det ser vi fra konservativ side naturligvis frem til.
Men da det her lovforslag udelukkende har formel karakter, har vi fra konservativ side ingen problemer med at støtte det.