runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2011-05-17:
Jeg vil også gerne glæde mig over, at det store arbejde, som mange i Folketinget, men bl.a. i høj grad fru Lone Dybkjær, har gjort igennem mange, mange år for at få et ligestillingsudvalg, nu endelig bærer frugt.
Det siger lidt om, hvor langsomt tingene nogle gange går herinde i forhold til i resten af samfundet.
Så vi glæder os over, at der nu kommer et ligestillingsudvalg, og så er vi glade for, at det også er lykkedes at finde en fornuftig ordning i forhold til de sager, som Det Politisk-Økonomiske Udvalg indtil nu har taget sig af, så vi er sikre på, at der også fremover vil være mulighed for, at der et udvalg i Folketinget, der beskæftiger sig med de større og bredere samfundsøkonomiske spørgsmål og kan tage de spørgsmål op i høringer og samråd og på anden vis.
Tom Behnke (KF), 2011-05-17:
Jeg skal ikke gentage, hvad der allerede er blevet sagt – forslaget er sådan set gennemgået meget detaljeret og præcist i forhold til, hvad det er, der er meningen med forslaget – men blot tilkendegive her, at også Det Konservative Folkeparti kan bakke op om dette forslag.
Vi synes, at det er nogle rigtige ændringer og præciseringer, vi får lavet, så vi støtter forslaget.
Søren Espersen (DF), 2011-05-17:
Det er jo, som det er blevet nævnt, et forslag, som har med vores egen lille verden herinde at gøre, og som det også er blevet sagt af både Venstres og Socialdemokratiets ordførere, har det været genstand for en meget omfattende og grundig behandling både i Præsidiet, i Udvalget for Forretningsordenen og blandt gruppeformændene.
Vi synes, det er nogle rigtig gode ændringer, der er kommet ud af det – den væsentligste selvfølgelig vedrørende styrkelse af fagudvalgenes rolle i EU-sager.
Jeg kan på Dansk Folkepartis vegne sige, at vi støtter forslaget.
Mogens Lykketoft (S), 2011-05-17:
Tak, formand.
Jeg har ikke så meget at tilføje til det, Venstres ordfører har sagt.
Dette er jo en sag, der vedrører nogle opsamlinger af praktiske ændringer i vores arbejdsform herinde.
Så vi kan fra Socialdemokratiets side fuldt ud støtte den betænkning om ændringen af forretningsordenen i Folketinget, som ligger her.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-05-17:
Jeg sagde på SF's vegne under førstebehandlingen, at ideen med at hive CO2 ud af røggassen fra vores kraftværker på kul- og naturgasområdet – og skulle der også være et enkelt på olieområdet så også det – er en dårlig idé.
Det er dyrt, og det er unødvendigt.
Det er unødvendigt for at realisere det, vi vil, nemlig at få en dansk energiforsyning, der bygger på hundrede procent vedvarende energi.
Vi har selvfølgelig undervejs bokset med ministeren om det her, for ministeren har jo også lavet en energistrategi, der hedder, at Danmarks energiforsyning skal være uden kul, olie og gas, og ministeren har sagt, at når vi er enige om det langsigtede mål, kunne vi så ikke også være enige om at sige, at vi i hvert fald ikke skal lave det her nummer med at hive røggassen ud af kraftværkerne og smide den ned i undergrunden, fordi vi har de grønne teknologier, og så vi behøver vi ikke at bruge de her koksgrå teknologier.
Det har ministeren ikke villet eller ikke haft bemyndigelse til at afskrive sig, men vi er faktisk nået et skridt på vejen, og det synes jeg er vigtigt at fremhæve her.
Vi er nemlig nået frem til et bidrag fra ministeren, der siger, at de her teknologier ikke vil blive brugt, medmindre sagen først har været til en principiel debat i Folketingssalen.
Jeg vil godt sige, at det er jeg rigtig glad for at ministeren har sagt og skrevet, og at det står i betænkningen, for det mener jeg er et stort fremskridt.
Og da vi jo i hvert fald er tæt på et flertal her i Folketinget, der under ingen omstændigheder vil bruge det, så vil jeg sige, at det er et rigtig vigtigt betænkningsbidrag, for det vil betyde, at også Venstre og Det Konservative Folkeparti, hvis man skulle få lyst til det her i de kommende år, så er nødt til at tage debatten i Folketingssalen, og det mener jeg er rigtig kvalificerende.
Helle Sjelle (KF), 2011-05-17:
Jeg vil gerne slå fast, at vi Konservative under ingen omstændigheder kan støtte Dansk Folkepartis forslag om at afskaffe den del af ligestillingsloven, som går ud på, at man skal indstille både mænd og kvinder, når en ledig post skal besættes, og hvis ikke den kan besættes, skal man give en saglig begrundelse og ellers lade pladsen stå tom.
Det forslag om at afskaffe den bestemmelse kan vi ikke støtte.
Det gode ved reglerne om en ligelig kønsfordeling i offentlige udvalg er, at de bidrager til at bringe flere kvalificerede kvinder i spil og samtidig ikke udgør nogen tvingende kvote.
Reglerne er nemlig så smart indrettet, at hvis ikke der er nogen kvalificeret kvinde til en ledig post, så behøver den pågældende offentlige myndighed heller ikke at opstille nogen kvinde til posten.
Hvis der var tale om en kvote, ville posten pinedød skulle besættes med en kvinde – kvalificeret eller ej.
For os Konservative lever ligestillingsloven dermed op til vores vision om retfærdig ligestilling.
For os handler ligestilling om, at alle har mulighed for og frihed til at vælge det, de ønsker at udleve.
Folk skal ikke begrænses af kultur, tradition eller struktur, der tvinger dem til noget andet.
Ligestilling er vigtig, da det hjælper til at bringe alle talenter i spil og sikrer, at vi som enkeltpersoner og som samfund udnytter alle de menneskelige ressourcer, der er til stede, og derfor støtter vi altså ikke det her forslag.
Lone Dybkjær (RV), 2011-05-17:
Jeg vil egentlig godt takke Dansk Folkeparti, fordi de har fremsat det her beslutningsforslag, for så ved vi, hvor vi har dem, når de snakker om ligestilling.
Dansk Folkeparti er jo, som også en anden ordfører har været inde på, meget tilbøjelig til hele tiden at sige: Vi har nogle danske værdier, og en af de vigtigste danske værdier er ligestilling.
Enhver, der kender til tallene på ligestillingsområdet, ved jo, at der ikke er tale om ligestilling, i hvert fald ikke nominelt, og at der er et ganske langt stykke at gå, hvis vi kigger på ledelsesposter og forskellige andre poster.
Det kan man jo kun komme ud over, hvis man faktisk aktivt arbejder for det.
Man kan sige, at det godt kan være, at vi har fået ligestilling om 100 år – det tror jeg sådan set er tilfældet, der ved jeg jo i hvert fald ikke hvad der sker, andre gør måske – eller måske også om 40 år.
Det kan man heller ikke afvise, men det er jo simpelt hen bare for langsomt, og det er bl.a. det, vi ser i det her forslag.
Så jeg synes, det er fint, at Dansk Folkeparti har fremsat forslaget, for det viser, at der overhovedet ikke er noget i ordene, når Dansk Folkeparti i enhver sammenhæng, når det drejer sig om udlændinge, siger, at det er meget vigtigt, at man respekterer ligestilling og går ind for ligestilling – og det er virkelig det, de understreger.
Så kan vi andre jo forholde os til det.
Det tror jeg er udmærket, og forhåbentlig kan de, der på et tidspunkt skal stemme, også forholde sig til det.
Så vil jeg godt takke ligestillingsministeren, fordi ligestillingsministeren var så klar i mælet på det her område.
Det viser, at selv om vi tit kritiserer regeringen for dens manglende tiltag på ligestillingsområdet, er der dog et par ting, den ikke vil rulle tilbage.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-05-17:
For det første er det ikke mig, der er udenrigsminister i Danmark, og derfor kan jeg ikke vide noget om, hvad der har været af samtaler og dialog omkring de ting, som hr. Frank Aaen her rejser.
For det andet vil jeg sige og gentage og understrege endnu en gang: Det er ikke igennem dronningebesøg, vi skal lave udenrigspolitik.
Udenrigspolitik bliver ført af regeringen, og det er sådan, det skal være.
René Skau Björnsson (S), 2011-05-17:
F.eks. finder vi det meget beklageligt, at Bahrains diktator, kong Khalifa, blev tildelt en af Danmarks fornemste ordener, blot få uger inden Bahrains sikkerhedsstyrker skød og dræbte flere prodemokratiske demonstranter i landets hovedstad.
Derfor gjorde vi også det, at vi i forbindelse med tildelingen af storkorset af Dannebrog til diktatoren bad om at få en redegørelse fra udenrigsministeren om ministeriets og kongehusets politik for uddeling af ordener.
Ordener og medaljer lever deres eget liv, kan man sige.
Men vi deler bekymringen om, at f.eks. diktatorer bruger ordener fra Danmarks statsoverhoved som politisk propaganda over for deres befolkninger.
Dronningen sikrer sig en accept fra regeringen forud for officielle udlandsrejser, og derfor skal vi understrege, og vi kan ikke understrege det nok, det særlige rådgivningsansvar og den rådgivningsforpligtelse, der ligger fra regeringens side.
Men vi mener ikke, at der skal lovgives om proceduren for uddeling af ordener og medaljer og kan derfor ikke støtte forslaget, som det ligger her.
Pia Adelsteen (DF), 2011-05-17:
For Dansk Folkeparti er det vigtigt at understrege, at uddelingen af ordener og medaljer ikke er en politisk handling.
Det mener vi ikke at det er, og der er vi både enige med ministeren og de to foregående ordførere.
De udvekslinger, der sker, har jeg en forståelse af sker som udtryk for en form for høflighed og oftest på anmodning, ikke fra Danmark, men fra de andre lande.
Jeg er for så vidt enig i både det, som Venstres ordfører har sagt, og som Socialdemokraternes ordfører har sagt, idet jeg ikke mener, at der skal politiseres i forbindelse med uddelingen af ordener.
Holger K. Nielsen (SF), 2011-05-17:
Naturligvis er der tale om politiske handlinger, når dronningen tager til Bahrain, har samtaler med kongen af Bahrain, giver ham en orden og kommer hjem og fortæller, at alt går godt, og det så viser sig, at det er helt anderledes.
Naturligvis er der da tale om politik, når majestæten tager ud i verden og ligesom repræsenterer Danmark.
Alt andet er jo naivt.
Det er bestemt et problem, som Enhedslisten tager fat på her.
Men det er jo ikke sådan, at hver gang der opstår problemer, skal man lovgive om dem.
Altså, det er måske klogere, at man tænker sig om, at man fra regeringens side måske får en snak med hoffet om, hvordan de her ting håndteres, at man giver nogle gode råd til hoffet om, hvordan dronningen kan håndtere de her problemstillinger.
Det havde hun helt åbenlyst behov for.
Jeg går da ud fra, at den danske ambassadør i Riyad var orienteret om det, der var optræk til i Mellemøsten, da dronningen var på besøg, og det er underligt, at der ikke er givet nogle bedre råd til majestæten i den sammenhæng.
Det er helt åbenlyst regeringens ansvar at have det overordnede ansvar for, hvordan dronningen kommer til at tage sig ud i forbindelse med vores udenrigspolitik, når hun rejser rundtomkring i verden.
Og det var da en fuldstændig klokkeklar fejltagelse, som fandt sted her.
Det må vi så tage til efterretning.
Men ligefrem at lovgive om det efterfølgende, synes jeg alligevel ikke vi vil være med til.
Der er måske andre udenrigspolitiske problemstillinger, der er større end den her.
Derfor kan vi ikke støtte det her forslag.
Men der er da helt indlysende tale om, at det var en kæmpekæmpefejl, der blev begået i sin tid – i første række af regeringen, som rådgav majestæten på en meget, meget dårlig måde.
Frank Aaen (EL), 2011-05-17:
Det er såmænd bare et helt enkelt spørgsmål: Støtter SF, at Danmark skal kræve ordenen tilbage fra Bahrains konge?
Holger K. Nielsen (SF), 2011-05-17:
Man kan diskutere taktik og strategi i forbindelse med alt.
Altså, det er jo at blande tingene fuldstændig sammen.
I det omfang der skal bruges kræfter på Bahrain, og det skal der efter min mening, så er kræfterne da brugt meget bedre på andre ting end at kræve en eller anden perifer orden tilbage, som man er kommet til at give den pågældende konge, og som han måske kan gå rundt og prale med – hvad ved jeg?
Jeg er inderlig ligeglad med, hvad han går og siger om den her orden.
Helle Sjelle (KF), 2011-05-17:
Helt ærligt må jeg tilstå, at jeg også mener, at vi har vigtigere ting at drøfte her i Folketingssalen end uddeling af officielle ordener og medaljer.
Men sådan er det jo.
Man har mulighed for at fremsætte de forslag, man har lyst til, og det er også en del af demokratiet.
Jeg vil dog starte med at sige, at jeg personligt synes, at det er et uheldigt sammentræf, at kongen af Bahrain for nylig har fået tildelt en orden af Danmark, men det rykker ikke ved, at præmissen for forslaget fra Enhedslisten er helt misforstået.
Når dronningen uddeler en orden, er det en gestus fra det danske kongehus og ikke et udtryk for dansk udenrigspolitik.
Den danske udenrigsminister, som selvsagt repræsenterer den danske udenrigspolitik, har jo også gentagne gange udtalt skarp kritik af situationen i Bahrain, så der kan vist ikke være nogen tvivl om, hvad den danske regerings holdning er i den her sag.
Uddeling af medaljer og ordener bygger derimod på gamle regler og procedurer, og det er netop de traditionsbundne ritualer og regler, som gør kongehuset til noget særligt.
Og ja: Jeg indrømmer åbent og ærligt, at vi Konservative er glade for det danske kongehus, og at vi synes, at vi har en meget, meget kompetent regent.
Det fremsatte forslag må derfor mest af alt ses som et udtryk for, at Enhedslisten af en eller anden grund ikke ved, hvem der egentlig fører dansk udenrigspolitik.
Det gør vi Konservative, og derfor kan vi altså heller ikke støtte det her forslag.
Lone Dybkjær (RV), 2011-05-17:
Vi er fuldstændig enige i, at dronningen selvfølgelig ikke rejser i et tomrum, forstået på den måde, at man altid kan tolke tingene politisk, hvis man har lyst til det.
Derfor er det jo også vigtigt, at dronningen får den fornødne rådgivning, og det er så det, regeringen kan, også fordi regeringen er det organ, der får, om man så må sige, indberetningerne fra ambassaderne.
Men vi mener ikke, at det er noget, Folketinget skal blande sig i.
Og hvis Folketinget begynder at blande sig i det, gør vi netop tingene politiske, og det er vi ikke tilhængere af.
Holger K. Nielsen (SF), 2011-05-17:
Det er jo ikke det afgørende, at man kræver en orden tilbage fra Bahrains konge.
Altså, når man ser på Bahrain, er det afgørende jo at støtte de folk, som demonstrerer imod kongen dernede, og få lagt et pres på ham.
At sammenblande det med, at han skal levere en orden tilbage, synes jeg for at være helt ærlig ikke er så frygtelig interessant.
Det er ikke en sag, som jeg synes vi skal tage op, og i øvrigt er det jo heller ikke Folketingets opgave.
Det er regeringens opgave at tage det spørgsmål op, og i det omfang det var Folketingets opgave, ville jeg ikke synes, det var noget, vi skulle bruge tid på.
Der er andre ting, der er vigtigere, synes jeg.
Frank Aaen (EL), 2011-05-17:
Det er da for tyndt, vil jeg sige til hr. Damgaard Larsen.
Når Danmark beslutter sig for at sende vores statsoverhoved ud for at besøge et bestemt land, er det jo for at styrke relationerne.
Så er det for at gøre reklame for landet, og så er det for at vise, at vi godt kan lide det pågældende land.
Det er jo det, vi altid får at vide.
Men den her gang sendte man dronningen af sted på et tidspunkt, hvor Mellemøsten var i brand, og hvor det var sådan, at befolkningerne var begyndt at rejse sig, og hvor man kendte diktaturet i Bahrain.
Det er ikke så tit, jeg forsvarer dronningen, men det gør jeg i det her tilfælde.
Var det ikke et meget dårligt råd at give dronningen at sige: Rejs du bare af sted, og tag lige en orden med i kufferten?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-05-17:
Som jeg var inde på, er der mange forskellige forhold, der spiller ind, når man træffer afgørelse om, hvor man skal rejse hen.
Det kan være, når dronningen rejser et sted hen, når et folketingsudvalg rejser et sted hen, når en minister rejser et sted hen osv. osv.
Jeg mener ikke, at vi land for land skal til at gennemgå de mange lande i verden, som vi ikke rent politisk sympatiserer med, og som vi så ikke ønsker der skal ske en påvirkning af på anden måde.
At der er et besøg, er jo med til at påvirke situationen i visse henseender.
Så jeg mener ikke, at man kan stille det op på den måde, som hr. Frank Aaen gør her.
Frank Aaen (EL), 2011-05-17:
For det første er der vel enighed om, at det med at tildele en orden har en betydning, det er ikke bare, som nogle har sagt, et ligegyldigt stykke metal, det har en betydning, det er en anerkendelse fra Danmark.
Det var den ene ting.
Der er så en anden ting, som jeg ikke helt forstår.
Regeringen har besluttet sig for at følge det her nærmere, og det vil sige, at der ved fremtidige tildelinger af ordner skal ske en godkendelse af det i regeringen.
Det er jeg da glad for, for det er da et fremskridt, hvis ikke det har været sådan hidtil, men hvorfor skal regeringen blande sig, hvis ikke det udtrykker nogen form for politik?
Altså, det hænger ikke sammen, vil jeg sige til ministeren.
Selvfølgelig betyder det noget politisk, at man tildeler et statsoverhoved en orden; at det danske statsoverhoved besøger et andet land, betyder da noget, og derfor bør det jo også kunne være sådan, at Folketinget bliver inddraget i forbindelse med fremtidige tildelinger af ordner på samme måde, som regeringen nu eksplicit vil blive det.
Jeg synes stadig væk ikke, det hænger sammen, men jeg er selvfølgelig tilfreds med, at regeringen påtager sig et direkte og utvetydigt medansvar i forhold til den fremtidige ordenstildeling.
Det har man jo hidtil afvist at man havde nogen indflydelse på, men nu ved vi i hvert fald, at det er regeringens ansvar, hvad det er, der sker.
Så et andet spørgsmål til ministeren: Når nu Bahrains konge med hjælp fra saudiarabiske soldater skyder på demonstranterne og på den måde voldeligt – virkelig brutalt – undertrykker demonstrationerne i Bahrain, bør vi så ikke trække ordenen tilbage?
Da Brixtofte blev dømt for mandatsvig, var der ingen tvivl, og ridderkorset blev krævet tilbageleveret, og jeg tænker: Hvis Brixtofte skulle miste sin orden, skal kongen i Bahrain så ikke også miste sin orden?
Nu ved jeg ikke, hvordan Venstre har det.
Jeg har det sådan, at når jeg besøger lande, hvor jeg er utilfreds med styret, så ved landets styre det, når jeg forlader det.
Det skete senest, da Udenrigspolitisk Nævn besøgte Syrien og vi havde møde med Assad.
Det var godt nok ikke Venstre, men vi var andre fra Udenrigspolitisk Nævn, der selvfølgelig i vores spørgsmål til Assad gjorde klart, at vi er utilfredse med menneskerettighedsforholdene i det pågældende land.
Det er jo forskellen.
Når vi rejser som politikere, har vi mulighed for at udtrykke os politisk i modsætning til dronningen.
Jo, at styret i Tunis lige var væltet, at folk gik i gaderne i Kairo.
Det er meget længe, vi har vidst, at kongen af Bahrain undertrykker og udøver tortur af sin befolkning.
Så hvad er det egentlig, vi ved i dag, som vi ikke vidste dengang, og skulle man ikke have frarådet dronning at tage den rejse?
Lene Espersen (KF), 2011-05-17:
Som sagt, og jeg gentager det gerne for hr. Frank Aaen, er tilbagelevering af ordener noget, der besluttes af Hendes Majestæt Dronningen, og det sker som regel, når ordensmodtageren er død.
Jeg mener ikke, at man skal gå ind i en diskussion om ordensudveksling og -tilbagelevering, for så bliver det jo netop til en politisk diskussion, og det ønsker jeg ikke at det skal blive.
Henrik Høegh (V), 2011-05-18:
Først vil jeg gerne sige, at vi har stemt imod det her forslag, ikke fordi vi betvivler EFSA’s afgørelse om, at det kan have bieffekter, men fordi vi mener, det er imod de generelle mærkningsprincipper i anprisningsforordningen.
Det kan give forbrugerne det indtryk, at det er bedre at købe et tilskudsprodukt frem for modermælkserstatning generelt eller frem for at amme.
I henhold til de almindelige regler i det indre marked er vi nødt til acceptere de her afgørelser i EU.
Om der er mulighed for gennem information og vejledning og andet at løfte det her, kan jeg ikke svare på her, men det vil jeg gerne se på.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-05-18:
Det, der er helt centralt, er det, der fra mange sider sættes spørgsmålstegn ved, nemlig det videnskabelige belæg for, at DHA faktisk hjælper på spædbørns synsevne.
Det er jo dybt problematisk, at en følsom, nybagt mor tænker: Jeg vil det bedste for mit barn, og derfor skal mit barn have det her produkt, fordi hun i sin naivitet tror, at barnet måske ikke har brug for andre kilder af f.eks. vitaminer eller lignende, eller måske endda vælger at droppe sin amning til fordel for sådan et produkt, som hun tror hjælper på spædbarnets synsevne.
Derfor er det lidt væsentligt at få at vide, hvad fødevareministeren har tænkt sig at gøre, og om han vil sige: O.k., jeg vil gerne undersøge, om vi kan lave en informationskampagne, og jeg vil undersøge, om vi endnu en gang kan tage sagen op i EU – også fordi der i den her sag er sat så mange spørgsmålstegn ved EU’s videnskabelige komités, EFSA’s, vurdering.
EU tillader nu sundhedsanprisninger på modermælkserstatning og babymad.
Helt konkret hedder sundhedsanprisningen, at hvis man indtager DHA, bidrager det til normal udvikling af synet hos spædbørn på op til 12 måneder.
DHA er en omega-3-fedtsyre, og Danmark har indtil videre været imod, at det skal være noget, man sådan ligesom praler af i babyprodukter, især fordi sundhedseffekten er tvivlsom.
Så vil jeg gerne spørge ministeren: Når EU nu har besluttet, at man gerne må prale af det, selv om det ikke korrekt, og de her produkter nu dukker op i danske supermarkeder, hvordan vil ministeren så beskytte danske forbrugere mod fejloplysninger?
Jeg synes, det er trist, at vi nu må forfalde til at lave oplysningskampagner for at fortælle nybagte mødre og fædre om, at noget er sundt, selv om der står noget andet på produktet.
Jeg synes, det er ganske problematisk, og det er en sag, som man bliver nødt til at rejse.
Jeg ved godt, at fødevareministeren siger, at EFSA, EU’s videnskabelige komité, har styr på det her.
Det mener jeg ikke de har.
Jeg mener, der ligger så meget videnskabeligt materiale, at jeg simpelt hen ikke kan forstå, at fødevareministeren ikke samtidig rejser den problematik.
Fint nok med informationsmateriale, men forbrugerne har bare slet ikke brug for det, og så er det jo helt syret, at der kommer til at stå på produkterne, at det vil være godt for øjnene.
For lur mig, om ikke en nybagt mor er så følsom et eller andet sted, at hun vælger at købe det, fordi hun gerne vil passe godt på sit barn, men her bliver hun i den grad snydt og vildledt, og i virkeligheden er der i sidste ende ikke noget, myndighederne kan gøre.
Henrik Høegh (V), 2011-05-18:
Enhver vejledning til vordende mødre er mig bekendt den, at amning nu er det bedste, man kan gøre for at sikre sine børn den bedste næring.
Og hvis man ellers følger den information, der er, vil det være et spørgsmål om, hvorvidt det her vil have den effekt, som fru Pia Olsen Dyhr antyder det har.
Men jeg er enig i, at det er uheldigt, og det var også derfor, vi stemte imod det, og vi overvejer nu, hvad vi har af andre muligheder, f.eks. i form af information.
Nick Hækkerup (S), 2011-05-18:
Regeringen har jo sammen med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre lavet en tilbagetrækningsaftale, som betyder, at f.eks. buschaufføreren, kassedamen, smeden, mekanikeren, politibetjenten, bankassistenten og hjemmehjælperen – som alle sammen hører til arbejdsgrupper, der oplever, at hverdagen bliver hård og stressende, efterhånden som man kommer op i årene – skal blive længere på arbejdsmarkedet.
Givet det, er ministeren så enig i, at med meldingerne fra den konservative erhvervsminister, hr. Brian Mikkelsen, og den konservative erhvervsordfører, hr. Mike Legarth, om, at skatten for de højestlønnede nu skal sænkes, står regeringen for en politik, hvor helt almindelige hårdtarbejdende mennesker kommer til at betale for skattelettelser til nogle af de allermest velstillede?