runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-24:
Det er ikke det, jeg hører, og man kan jo så håbe, at det ikke er rigtigt.
Hvis det viser sig, at Grønland har overtrådt FN's børnekonvention, og at Grønland ikke på egen hånd vil løse tingene, er det, at vi siger, at regeringen må pålægge Grønland at bringe tingene i orden, så man lever op til de internationale konventioner.
Sådan må det være.
Det er der lovhjemmel til.
Hvis Grønland fortsat ikke lever op til de her konventioner, er det, at vi siger, at vi må kigge på en økonomisk sanktion for at få Grønland til at leve op til konventionen, og det kunne eventuelt være i forbindelse med bloktilskuddet.
Søren Espersen (DF), 2009-04-24:
Jamen den skal være meget kort.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-24:
Det kan jeg bekræfte.
Søren Espersen (DF), 2009-04-24:
Jamen det var den sædvanlige løsning på alting: bevilge nogle flere penge.
Det er jo interessant, at fru Line Barfod mener det.
Hvad ville det eksempelvis have af betydning, hvis man nu forestiller sig, at der var en dybt alkoholiseret familie i Grønland, hvor far og mor drikker, og hvor børnene derfor bliver omsorgssvigtede?
Var det en god idé at give dem nogle flere penge, eller var det en bedre idé at gribe ind over for selve situationen?
Altså, det er jo det, jeg mener, der er hele pointen i det her, nemlig at de myndigheder i Grønland, der har præcis de samme redskaber som vores myndigheder herhjemme, ikke bruger dem.
Men er det en god idé at give en dybt alkoholiseret familie nogle flere penge, så de kan købe nogle flere øller?
Line Barfod (EL), 2009-04-24:
Med hensyn til en dybt alkoholiseret familie mener jeg at man er nødt til at gøre mange ting.
Det er forskelligt i forhold til den konkrete familie, hvad der skal gøres, men selvfølgelig skal man gribe ind og se på, hvad der er behov for i den konkrete familie.
Er der nogen muligheder for, at man kan støtte familien, så de bliver i stand til at tage vare på børnene, eller er man nødt til at fjerne børnene i en periode eller for resten af deres barndom?
Det skal man selvfølgelig gå ind og se på og tage meget alvorligt, hvad enten det er i Grønland eller i Danmark eller andre steder.
Men man skal også som politiker tage det ansvar på sig, med hensyn til hvad vi kan gøre for at forebygge, at familierne bliver alkoholiserede.
Der handler det bl.a. om at sikre, at man har penge til at leve af.
Det kan godt være, at hr. Søren Espersen mener, at det ikke har nogen betydning, om man har penge til at købe mad og til at betale husleje.
Min erfaring fra rigtig mange familier er bare, at det har stor betydning også for, om man kommer ud i misbrug.
Så skal vi tage det ansvar på os, at vi giver en ordentlig behandling til dem, der er blevet udsat for overgreb, til de børn, der er vokset op i en periode med en alkoholiseret familie, så de får de nødvendige redskaber, der skal til, så de ikke selv kommer ud i de samme problemer.
Søren Espersen (DF), 2009-04-24:
Jamen det var jo en helt anden tale, der nu pludselig kom.
Vi har kun hørt en hel masse om, hvad der skulle bevilges, og der skulle bevilges, og de var fattige, og de skulle have nogle flere penge og alt det der.
Det var det, vi hørte i ordførertalen.
Nu kommer der sådan set noget af det, jeg gerne vil have på bordet, for det er jo det, der er sagen, nemlig at de grønlandske myndigheder, de grønlandske kommuner ikke agerer på samme måde, som danske kommuner gør - eller i hvert fald forsøger at gøre.
De agerer ikke, for de har alle mulige forklaringer på, hvorfor der er kulturelle ting, der gør, at i den bygd kan man ikke gribe ind.
Det er jo der, problemet er.
Vi har hørt den grønlandske landsstyreformand, Hans Enoksen, simpelt hen sige, at man jo skal have befolkningen med, før man kan foretage sig noget.
Det var dengang, talen var om de sultne børn i Tasiilaq.
Hvad betyder det svar?
Altså, vil Enhedslistens ordfører ikke erkende, at der fra de grønlandske myndigheders side ikke bliver gjort det, som er normalt i de nordiske lande?
Julie Rademacher (S), 2009-04-24:
Det er da simpelt hen utroligt, at man skal finde sig i, at man ikke tager de grønlandske børns situation alvorlig.
Det vil jeg ikke finde mig i.
Når det er sagt, vil jeg godt have lov til at spørge hr. Per Ørum Jørgensen, om det for det første ikke er korrekt, at børneorganisationen netop har udtalt, at de har et rigtig, rigtig godt samarbejde med hjemmestyret, og om vi for det andet ikke skulle lægge den her populistiske retorik på hylden i diverse aviser om at fjerne bloktilskuddet osv. og fokusere konstruktivt på et fremadrettet samarbejde.
Vi er gået med i den her vedtagelse, og jeg vil høre hr. Per Ørum Jørgensen, om det ikke er på tide, at vi lægger den tomme retorik og de økonomiske sanktioner væk og netop fokuserer på de sociale problemer og de løsninger, som vi kan lave her og nu i dialog med hjemmestyret.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-24:
Nu tror jeg, at det er hr. Lars-Emil Johansen, der fører valgkamp, og det er selvfølgelig meget naturligt, da han står midt i den.
Det, jeg synes er væsentligt i hele den her debat, og det kan hr. Lars-Emil Johansen så give mig ret i eller lade være, er, at vi ikke skal sidde her i Folketinget og finde på løsninger på de problemer, der er.
Der er grønlandske partier - desværre ikke hr. Lars-Emil Johansens parti - der er kommet med mange gode løsninger.
Det synes jeg er værd at anerkende.
Det er ikke bare Demokraterne, det er også IA.
Det er netop de to partier, der er kommet med forslag.
Problemet er bare, at hr. Lars-Emil Johansens parti, Siumut, ikke kommer med forslag.
De nægter at hjælpe de her børn.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2009-04-24:
Nu er der jo en valgkamp i gang i Grønland - den er i hvert fald lige skudt i gang - og det kan man også høre på hr. Per Ørum Jørgensens indlæg, idet han hele tiden henviser til Det Konservative Folkepartis søsterparti og til, hvilke udmærkede ideer de har.
Jeg vil gerne spørge hr. Per Ørum Jørgensen, om vi ikke er enige om, at valgkampen til Landstinget skal føres i Grønland og ikke her i Folketingssalen.
Stoler hr. Per Ørum Jørgensen ikke på, at Det Konservative Folkepartis søsterparti i Grønland kan klare sig selv?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-24:
Jeg er nødt til at sige til Socialdemokraternes ordfører, at når vi taler om tom retorik, er vores tålmodighed ved at være brugt, for år efter år ser vi bare, at situationen bliver værre, og på et tidspunkt må der jo ske et eller andet med den her situation.
Det nye er jo, at der er tvivl om, hvorvidt FN's børnekonvention er overtrådt.
Det kan vi jo hverken acceptere fra grønlandsk eller fra dansk side.
Det er ikke tom retorik, når Magga Fencker spørger, hvorfor vi ikke er opmærksomme på det her, og hvorfor vi ikke gør mere politisk.
Den er jo rivende gal.
Når formanden for de grønlandske socialchefer giver det nødråb i pressen, mener jeg også, at vi skylder at vise en vis konsekvens i forhold til de grønlandske børn.
Line Barfod (EL), 2009-04-24:
Jeg synes, det er et stort problem, at vi har et flertal i Folketinget i Danmark, der tror, at alle problemer kan løses, hvis man bare straffer folk.
Jeg vil gerne høre, hvordan hr. Per Ørum Jørgensen tror at det vil hjælpe de fattige børn i Grønland, hvordan de fattige familier i Grønland vil få flere penge til at købe mad for, hvis hr. Per Ørum Jørgensen får flertal for at skære i bloktilskuddet.
Jeg har svært ved at se sammenhængen, ligesom jeg aldrig har forstået regeringens politik med, at hvis bare vi tager så mange penge som muligt fra de fattige familier i Danmark, så de bliver endnu fattigere, så får børnene det bedre.
Jeg tror på, at der skal flere midler til, at man skal gøre noget ved den sociale ulighed, hvis man skal sikre, at familierne har råd til at købe mad til deres børn.
Så helt konkret: Hvordan forestiller ordføreren sig at det at straffe økonomisk fører til, at der bliver råd til at købe mere mad?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-24:
I Grønland er der lige nu et landsstyre, som ikke vil bruge 36 mio. kr. på at sikre grønlandske børn to måltider mad i skolen.
Det ville løse en væsentlig del af det her problem.
Men det fortæller også noget om en manglende vilje til at løse konkrete problemer.
De helt basale velfærdsopgaver i Grønland bliver ikke løst tilfredsstillende.
Derfor er vi også nødt til at presse landsstyret.
Nu kan vi så håbe på, at tingene løser sig af sig selv, ved at der kommer grønlandske politikere til magten, som vil stå på børnenes side, og som forstår, at børnene er det vigtigste råstof i Grønland.
Det kan vi håbe på, for det er ikke tilfældet nu.
Line Barfod (EL), 2009-04-24:
Jeg håber også, at det går IA rigtig godt ved det valg, der skal være på Grønland.
Jeg synes, det er lidt interessant, hvis De Konservative er begyndt at støtte IA.
Det skal jeg lige overveje konsekvenserne af.
Men jeg forstår stadig væk ikke helt, hvordan det at skære ned på bloktilskuddet fra Danmark konkret skulle hjælpe de fattige børn.
Jeg er helt enig i, at det er en politisk dialog, vi skal have.
Det er jo det, jeg taler for.
Vi er nødt til konstant og hele tiden at prøve at påvirke de grønlandske politikere til, at der skal gøres noget, ligesom jeg håber, at de også påvirker os til at ændre den politik, der bliver ført i Danmark.
Men hvordan vil det at skære ned på bloktilskuddet konkret hjælpe de fattige børn?
Der bliver jo ikke flere penge til at købe mad for, heller ikke i skolerne, hvis man tager en del af pengene.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-24:
Nu er det ikke sådan, at der er fusionsplaner mellem IA og Det Konservative Folkeparti.
Det vil jeg da gerne afvise.
Men jeg har respekt for politikere, der tager en situation som den her alvorligt, og det har IA jo gjort.
Så der findes grønlandske politikere, der tager den her problemstilling alvorligt i modsætning til det nuværende landsstyre.
Når vi snakker sanktioner, er det jo netop, fordi landsstyret skal løse de her ting.
Det var også det, statsministeren klart sagde.
Det er Grønlands ansvar at få løst de her ting.
Men hvis landsstyret ikke vil tage det ansvar, er det børnene, der taber, og det er derfor, vi siger, at hvis man overtræder internationale konventioner og man fortsat ikke vil bringe tingene i orden, har regeringen den mulighed, at den kan pålægge Grønland at bringe tingene i orden.
Hvis man så derefter fortsat ikke vil bringe tingene i orden, sådan at man lever op til de internationale konventioner, mener vi, at det kunne være en løsning, at vi eventuelt kiggede på en økonomisk sanktion.
Juliane Henningsen (IA), 2009-04-24:
Andelen af børn, der lever i relativ fattigdom i Grønland udgør 18 pct., og tallet her i Danmark lyder på 11 pct.
Det er alvorlige problemer.
Nu er Det Konservative Folkepartis bedste bud på en løsning, at man fratager os ansvaret i Grønland, og at man kapper bloktilskuddet i bedste mening.
Så tror man, at man vil løse problemerne.
Jeg vil spørge hr. Per Ørum Jørgensen: Hvilke midler vil man tage i brug for at løse fattigdomsproblematikken i Danmark og i Grønland?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-24:
Nu vil jeg koncentrere mig om Grønland, da jeg mener, det er Grønland, vi drøfter i forbindelse med den her forespørgsel.
Så kan vi tage diskussionen om Danmark en anden gang, det medvirker jeg meget gerne til.
Jeg vil sige, at vi ikke behøver at komme med løsninger her i Folketinget i forhold til de problemer, der er i Grønland.
Der er masser af viden, der er masser af rapporter, som klart beskriver, hvor store problemerne er på en lang række felter i Grønland.
Fru Juliane Henningsens parti er kommet med mange gode forslag til at gøre situationen bedre i Grønland.
Demokraterne er kommet med en børnepakke for en måned siden, som også vil løse mange af de her problemer.
Så der er løsninger i Grønland.
Problemet er bare, at der ikke er politisk muskelkraft til at gennemføre tingene med det nuværende landsstyre.
Juliane Henningsen (IA), 2009-04-24:
Men det er jo netop derfor, jeg ikke forstår, hvorfor man skal true Grønland, hvorfor man skal bruge en retorik, hvor man truer et land, der er på vej mod selvstyre.
Man løser ikke problemerne ved at fratage et land et ansvar.
Jeg mener, at den retorik, man bruger i den kontekst, er kolonialistisk, og at den ikke har plads i den her sammenhæng.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-24:
Jeg synes, at det med at kalde folk for koloniherrer og sådan noget her i 2009, fordi man egentlig ønsker at sikre grønlandske børn en bedre fremtid, måske er at skyde lidt ved siden af.
Hr. Per Berthelsen har også ganske usympatisk været ude med lignende beskyldninger.
Det, der er væsentligt, er, at både Danmark og Grønland lever op til FN's børnekonvention, at der kommer fokus på det her, så børnene kommer i centrum.
Det er det helt centrale for os.
Men i 2002 drøftede man også de her ting i Folketinget, nemlig hvordan vi skulle få løst de her problemer.
Da var det hvert tiende barn, der gik sulten i seng.
Nu skriver vi 2009, og der er situationen bare blevet meget værre.
Så vi kan godt have en masse dialog og høflighedsfraser, det skal vi naturligvis have, men der skal også snart en konsekvens ind i det her og et ansvar af hensyn til de her grønlandske børn.
Jeg tror, vi er enige om, at de grønlandske børn netop udgør Grønlands fremtid og er det vigtigste råstof.
Julie Rademacher (S), 2009-04-24:
I hverken Grønland eller i Danmark går Socialdemokraterne ind for alkoholmisbrug.
Vi går ikke ind for, at børn bliver voldtaget og bliver udsat for incest.
Vi går heller ikke ind for vold mod kvinder, og vi går heller ikke ind for vold mod børn eller vold i familien.
Søren Espersen (DF), 2009-04-24:
Nej, og vi har heller ikke tænkt os at sætte Færøerne under administration, fordi de har et særdeles forkvaklet forhold til homoseksuelle.
Det har vi heller ikke.
Vi påpeger det bare, som vi gør, og det gør vi også i forhold til Grønland.
De grønlandske politikere er da fuldstændig klar over, hvad det er, der er problemerne.
De kan jo også læse ligesom alle os andre og forstå problemerne.
Men det, jeg mener er det største problem, er Siumut.
Det sagde jeg også i min ordførertale.
Det er meget usundt at have den samme regering i over 30 år, for så udvikles netop den nepotisme, som vi har set så mange eksempler på, det magtmisbrug, som Siumut står for.
Der vil jeg sige, at det bedste, der kunne ske, ville være, at Siumut ved valget den 2. juni blev vist vintervejen.
Så ville der være en mulighed for at rette op på de forfærdelige sociale forhold i Grønland, få en ny ledelse og få en ny start.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-24:
Jeg er meget enig i mange af de betragtninger, som hr. Søren Espersen her har fremført.
Inden den her debat kunne vi jo høre, at den danske venstrefløj, socialisterne, som jo ellers påtager sig social ansvarlighed som nærmest en selvfølge, forsøgte at twiste debatten lidt og fjerne fokus fra de her grønlandske børn.
Jeg vil godt bore lidt i det, om de grønlandske myndigheder er klar over problemets omfang og også understrege, at der er grønlandske politikere, der gerne vil gøre noget ved tingene.
Vores søsterparti, Demokraterne, har jo f.eks. for nylig fremlagt en børnepakke, som rummer flere initiativer, heriblandt også skolemad til børnene, hvilket vil løse det.
Vil hr. Søren Espersen ikke bekræfte, at der findes grønlandske politikere, der faktisk gerne vil hjælpe de her børn?
Søren Espersen (DF), 2009-04-24:
Ja, det vil jeg gerne bekræfte.
Det gælder bestemt både Demokraterne og IA, der er kommet med utrolig fornuftige betragtninger i forbindelse med løsning af problemerne, Atassut for den sags skyld også.
Jeg vil ikke have, at det skal udvikle sig til sådan en Siumut-bashing
jeg ved ikke, hvad sådan noget hedder på dansk - for det er ikke det, der er tanken.
Jeg siger bare, at et næsten hvilket som helst systemskifte i Grønland ville være positivt.
Jeg gentager: Næsten et hvilket som helst systemskifte i Grønland ville være positivt.
Men jeg giver hr. Per Ørum Jørgensen fuldstændig ret i, at Demokraterne, De Konservatives søsterparti, har vist særdeles stor ansvarlighed.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-24:
Det vil sige, at vi måske allerede her tidligt i debatten ligesom kan få afmonteret den tilgang, som vi kan høre nogle politikere har, med at fjerne fokus fra de grønlandske børns problemer og flytte det til Danmark.
Diskussionen om, hvordan situationen er i Danmark, kan vi jo ganske ofte tage her i Folketinget.
Men jeg går ud fra, at hr. Søren Espersen er enig med mig i, at vi i debatten her har fokus på lige præcis det konkrete problem, nemlig det, at næsten hvert sjette barn i Grønland sulter.
Søren Espersen (DF), 2009-04-24:
Jamen det er netop det, jeg synes er så karakteristisk.
Den seneste forespørgsel havde vi i februar.
Der kom den daværende velfærdsminister, fru Karen Jespersen, med alle mulige ideer til, hvordan man kunne hjælpe og assistere, men det blev faktisk afvist.
Det er for mig så fuldstændig uforståeligt, at Siumut-landsstyret afviser en venlig udstrakt hånd på et område, hvor der findes en enorm masse ekspertise.
Jeg tror ikke, at nogen af de andre partier - IA, Demokraterne, Atassut - ville have reageret på samme mærkelige måde, som Siumut har gjort.
Julie Rademacher (S), 2009-04-24:
Et næsten hvilket som helst systemskifte vil være godt - i Danmark.
Derfor stiller jeg nu et spørgsmål om vold mod kvinder i Grønland.
Men vil hr. Søren Espersen også helt reelt gå ind i kampen mod vold mod kvinder i Danmark?
Søren Espersen (DF), 2009-04-24:
Ja, det vil jeg bestemt meget gerne.
Jeg mener også, at der bliver foretaget en masse ting i den retning rundtomkring i kommunerne.
Der er næsten ikke den kommune, som ikke har en eller anden form for initiativ, en eller anden ting for voldsramte kvinder, som man stiller til rådighed.
Man arbejder med det i stor stil i Danmark, og selvfølgelig er det en sag, der skal tages fat på.
Men som sagt, som jeg også sagde til fru Line Barfod: Kunne vi ikke bare én dag ud af de 100 mødedage, vi har i Folketinget, tale om Grønland?
Lad os koncentrere os om det.
Vi kan godt tage en stor dansk debat om forskellige sociale problemer i Danmark.
Dem er der bunker af, og det påpeger vi fra Dansk Folkepartis side hver dag.
Julie Rademacher (S), 2009-04-24:
Jeg vil da glæde mig rigtig meget til at diskutere vold mod kvinder i Danmark, også med hr. Søren Espersen, ligesom jeg vil glæde mig til at tale om grønlandske forhold hver dag i Folketinget med hr. Søren Espersen.
For der er åbenbart noget, som hr. Søren Espersen ikke har forstået.
Men jeg kan også godt tænke mig at stille et spørgsmål: Hvad med et konstruktivt fokus på børn og unge, også i Danmark?
Nu er det jo sådan, at Dansk Folkeparti går ind for at smide børn i fængsel i Danmark, gør man så også det i Grønland?
Er det løsningen på det hele, altså højere straffe og børn i fængsel?
Hvordan har hr. Søren Espersen egentlig tænkt sig også herhjemme at sætte fokus på de mange børn, som har problemer?
Så måske et systemskifte også i Danmark vil være utrolig sundt, hvis vi skal leve op til mange af de forpligtelser, som vi har.
Søren Espersen (DF), 2009-04-24:
Jamen lad os da bare forkvakle debatten yderligere med nogle nye fuldstændig irrelevante ting.
Lad os bare tage svaret på det om den kriminelle lavalder: Jeg mener nu aldrig, Dansk Folkeparti har bedt om, at børn kommer i fængsel.
Man kunne vende det om og sige, at der ligger en enorm retsbeskyttelse i, at de børn under 15 år, faktisk får lov til at få et forsvar og bliver stillet for en dommer.
Den rettighed er fuldstændig forsvundet.
De får lov til at få et forsvar.
Det bliver sat masser af ting i gang i forhold til børn under 15 år, som man mener er kriminelle.
En eller anden politibetjent har fundet ud af, at en eller anden under 15 år er kriminel, og en eller anden social myndighed har fundet ud af det.
Og så sætter man nogle initiativer i gang i den retning, uden så meget som at have stillet drengen for en dommer eller givet ham et forsvar.
Det er da ikke særlig fair.
Henrik Høegh (V), 2009-04-24:
Jeg er enig med hr. Søren Espersen i, at det her er en alvorlig situation.
Det er en situation, hvor der er behov for, at vi ser en positiv udvikling.
Jeg vil bare gerne lige have hr. Søren Espersen til at bekræfte, at vi egentlig også her er enige.
Høgni Hoydal (T), 2009-04-24:
Jeg håber, at hr. Søren Espersen forstår sammenligningen, når jeg nævner den danske mands byrde i relation til den hvide mands byrde.
Det er jo det her med at skabe folk i ens eget billede, som jeg mener at både Dansk Folkeparti og hr. Søren Espersen har gjort til deres mærkesag.
Men jeg vil prøve at spørge på en anden måde.
Mener hr. Søren Espersen, at de grønlandske myndigheder, de grønlandske politikere og det grønlandske folk ikke selv er opmærksomme på de udfordringer, de har for fremtiden?
Det er det første.
Det andet er: Vil hr. Søren Espersen anerkende, at Færøerne, som jo ikke har nogen bandekriminalitet, skulle sætte Danmark under administration, fordi Danmark ikke har kunnet løse problemerne på Nørrebro?
Søren Espersen (DF), 2009-04-24:
Altså det, jeg ikke anerkender, er, at der skulle være nogle særlige kulturelle forhold, der skulle gøre, at man ikke skulle tage hånd om, at børn sulter.
Det anerkender jeg overhovedet ikke.
Grønland er på alle områder - det kan enhver, der tager til Grønland, forsikre sig om - et vestligt land, der har vestlige landes standarder og er i en vestlig kultur.
Så til alle de her bortforklaringer om, at der er særlige forhold, der gør sig gældende, vil jeg sige: niksenbiksen.
Når det drejer sig om børns velfærd, om traumatiserede børn, om omsorgssvigtede børn i et vestligt land, er der ingen undskyldninger.
Det er det, som jeg påpeger.
Den danske mands byrde - hvad er det for noget vås!
Et citat: Folketinget opfordrer regeringen »til at stille sin ekspertise og erfaring til rådighed for de grønlandske myndigheder ….
Det var fra det vedtagne forslag til vedtagelse ved Grønlandsdebatten i fjor, den 19. februar 2008, og alle partier undtagen Dansk Folkeparti stod bag dette forslag.
Vi var ikke med, fordi vi med sikkerhed vidste, at det ikke ville have nogen effekt på de elendige sociale forhold i Grønland - ikke fordi vi tvivlede på, at regeringen ville opfylde sin del af vedtagelsen og stille sin ekspertise og erfaring til rådighed for de grønlandske myndigheder, men snarere fordi vi havde en forudanelse om, at hjemmestyret ikke var interesseret i at samarbejde, og fordi vi har en generel mistillid til landsstyrets kompetence.
Derfor står vi så her igen lige godt et år senere, for der er jo, som vi forudså, intet sket.
Nu fortæller den seneste rapport, at mange grønlandske børn lider overlast som følge af vedvarende omsorgssvigt, og den fortæller, at mange grønlandske børn går omkring og sulter.
Man havde virkelig vanskeligt ved at tro sine egne øjne, da man så den rapport: at borgere inden for det danske riges grænser går omkring og sulter.
Grønland er jo et velhavende samfund.
Det sørger bl.a. skatteborgerne i Danmark for med afsendelse til Grønland af omkring 3,2 mia. kr. hvert år.
Dansk Folkeparti har taget initiativet til denne debat med to formål, for det første at få statsministeren til at erkende sit konventionsmæssige ansvar og for andet at give de grønlandske myndigheder den allersidste chance for selv nu at gøre det nødvendige og samtidig sende et klart signal til de grønlandske myndigheder om, at gør de ikke denne gang det nødvendige, vil Folketinget og regeringen gribe ind.
Vi har ikke behov for flere rapporter, vi har ikke behov for flere undersøgelser, vi har ikke behov for flere analyser.
Det, vi har behov for, er, at der bliver handlet.