runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nanna Westerby (SF), 2009-03-31:
Altså, det her med, at man skal have noget af sin skolepraktik i en virksomhed, handler netop om, at skolerne skal sørge for at have noget kontakt til det lokale erhvervsliv.
Det er der rigtig mange af skolerne der har.
Der er også meget af det lokale erhvervsliv omkring mange af skolerne, som viser interesse for at have folk i praktik i noget tid, men som ikke kan overskue at tage lærlinge ind i et helt forløb.
Det vil vi gerne have at skolerne udnytter endnu bedre.
Det handler ikke om, at vi vil tvangsnationalisere virksomhederne og sige, at de skal have så og så mange lærlinge, ellers lukker vi dem.
Det handler simpelt hen om, at skolerne skal sikre, at i den skolepraktikordning har den unge kontakt til en almindelig arbejdsplads.
Med hensyn til praktikpladscentre tror jeg ikke - og det står der heller ikke i forslaget -
at vi har gjort os nogen konkrete tanker om, præcis hvor mange praktikpladscentre der ligger.
Den udgift, der kommer til at være med praktikpladscentre, er vores økonomer allerede ved at regne ind i vores finanslovforslag for 2010, som af gode grunde jo ikke ligger lige nu.
Det er jo der, det skal indføres fra.
Arbejdsmarkedets parter har jo også selv vist interesse for praktikpladscentre, og jeg er helt sikker på, at de vil kunne komme med en masse gode indspark til, hvor mange praktikpladscentre der skal være, og hvordan det konkret skal udformes.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-31:
Det fremgår af Socialistisk Folkepartis beslutningsforslag, at skolen står som garant for, at der bliver gennemført en uddannelse, hvor 50 pct. af uddannelsestiden er ude på en virksomhed, og der kunne jeg godt tænke mig at høre hvordan Socialistisk Folkeparti vil realisere det.
Hvis man har været ude at søge efter en praktikplads i en virksomhed og man ikke kunne finde en praktikplads i en virksomhed, hvordan vil Socialistisk Folkeparti så sikre, at virksomheden tager imod en praktikant?
Jeg vil også godt spørge ind til det med de her praktikpladscentre.
Hvor mange skal der være, og hvad skal det koste?
Der er overhovedet ikke nogen reflekteren over det i beslutningsforslaget.
Marianne Jelved (RV), 2009-03-31:
I Det Radikale Venstre noterer vi os, at regeringen og dens flertal stadig ikke vil genindføre friheden til uddannelsesstedernes bestyrelser, ledelser og medarbejdere og give dem mulighed for selv at vælge de eksamens- og prøveformer, som er relevante i forhold til den undervisning, der er givet.
Det er trist, at regeringsflertallet mener at vide bedre end alle uddannelsesstedernes medarbejdere og ledelser og alle de faglige organisationer.
Men vi noterer, at regeringen vil detailregulere eksamens- og prøveformer, der jo som bekendt hænger uløseligt sammen med den undervisningsform, der er blevet bedrevet.
Jeg beklager det meget på Det Radikale Venstres vegne.
Jeg har meget svært ved at se den linje, regeringen i øvrigt i så mange andre sammenhænge peger på, når den gerne vil have frihed og valgfrihed og delegerer ansvar ud til relevante parter.
Uddannelsesstederne kan godt selv finde ud af det her, og det er fuldstændig logisk, at det handler om, at hver studerende, der går til prøve og eksamen, skal bedømmes individuelt.
Det er der ingen tvivl om.
Det er også det, forslaget lægger op til.
Men det er en trist dag, når vi skal blive ved med at diskutere det her.
Og vi bliver ved med at fremsætte det, lige til vi får et andet flertal.
Så vedtager vi det.
Charlotte Dyremose (KF), 2009-03-31:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi fra konservativ side i en del år kæmpede for at få afskaffet gruppeeksamen, og derfor ville det også være meget sært, hvis vi her i dag ville støtte en genindførelse af gruppeeksamen.
Vi er nemlig rigtig godt tilfredse med, at regeringen har afskaffet gruppeeksamen.
Så er der en hel masse mennesker, der har troet, at det betød, at vi gerne ville afskaffe gruppearbejde og projektarbejde.
Det betyder det sandelig ikke.
Vi er derfor også glade for, at ministeren har gjort en del ud af at understrege, hvad man kan gøre i grupper, og at ministeren jo netop har forsøgt at formidle de gode eksempler på, hvordan gruppearbejde kan fungere rigtig godt på mange niveauer i uddannelsessystemet.
Man kan sandelig sagtens forberede sig i grupper og lave projekter sammen, men man går op til en individuel eksamen, hvor man får en individuel vurdering, sådan at alle ved, at det her er den enkeltes egen præstation, der er blevet vurderet.
Det er ikke et produkt af tilfældigheder i forhold til, hvem man nu lige var i gruppe med, og om man eventuelt dækker sig ind under hinanden, eller hvad det nu måtte være.
Derfor er vi også fuldt tilfredse med det forsøg, som ministeren har givet mulighed for med gruppeforberedelse inden eksamen.
Dog er det stadig væk sådan, at man til selve eksamenen går op til en individuel eksamen og får en individuel vurdering.
Det er vi helt sikre på kan være en rigtig god måde at gøre ting på.
Men som sagt: Eksamen er individuel, heldigvis.
Vi er glade for, at det lykkedes at få flertal for afskaffelse af gruppeeksamen, og vi er glade for, at det stadig væk ser ud, som om der er et flertal for at fastholde den afvisning af gruppeeksamen.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-03-31:
Men jeg kan forstå, at vi alligevel skal tilbage på sporet og diskutere det omtalte forslag.
Jeg er simpelt hen bare nødt til at sige, at det er rigtig, rigtig fint med morgensang, at det er rigtig fint med morgensamlinger, men det kan simpelt hen ikke passe, at vi herinde fra Christiansborg, inde fra Folketingssalen, skal diktere helt ned i detaljen, helt ned hvad angår nationalitet, på node nærmest, hvad det er, der skal synges, og hvornår og hvorfor.
Jeg synes simpelt hen, det er et brud med et folkestyre og med en folkeskole.
Det synes jeg bare er et skråplan, som i øvrigt er et brud med den danske skoletradition, der har ført til det velfærdssamfund, vi har i Danmark i dag.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-31:
Fru Pernille Vigsø Bagges svar udstiller jo sådan set meget tydeligt det argument, som Socialistisk Folkeparti leverede imod Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
For hvis en lærer, en skoleleder og forældre er enige om at iværksætte specialundervisning, er det ikke godt nok for Socialistisk Folkeparti.
Man skal have nogle ekstra ind udefra til at komme og beslutte det.
Folkeskolen har en lang række opgaver.
Den skal bl.a. give faglige færdigheder og kundskaber til eleverne, men den skal også give dem dannelse, og det vil altså også sige et indblik i den danske kultur, demokratiet osv.
Det kan man gøre i historiefaget, i samfundsfaget, og det kan man også gøre ved eksempelvis morgensamlinger.
Det er ærgerligt, at Socialistisk Folkeparti ikke er i stand til at se det i en sammenhæng.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-03-31:
Jeg vil meget, meget hellere diskutere det af Dansk Folkepartis ordfører omtalte forslag om specialundervisning i folkeskolen, for det er langt mere seriøst end det forslag, vi behandler i dag, om obligatorisk morgensang to gange om ugen - helst mandag og fredag, kan jeg forstå.
Jeg vil hellere diskutere forslaget om specialundervisning, fordi det virkelig vedrører noget af kerneydelsen i folkeskolen, nemlig alle børns ret til at blive undervist på det niveau, de har behov for.
Derfor vil jeg meget gerne diskutere det forslag i stedet for, så lad os da endelig gøre det.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-31:
At Socialistisk Folkeparti ikke kunne støtte forslaget, fangede jeg godt.
Men det der med, at man værner om det lokale demokrati og det lokale styre ude på den enkelte skole, vil jeg godt kommentere bare for sådan at illustrere, at det er argument, man hiver op ved forskellige lejligheder.
Mig bekendt har Socialistisk Folkeparti i Uddannelsesudvalget i dag tilkendegivet, at man vil stemme imod et forslag, der sådan set går ud på, at hvis skolens leder og forældrene er enige om, at eleven har behov for specialundervisning, kan man iværksætte den specialundervisning, uden at man henter en PPR-vurdering, altså en ekspertvurdering, ekstra udefra.
Det vil Socialistisk Folkeparti ikke støtte.
Det kan man så sige at Socialistisk Folkeparti er i sin gode ret til.
Men hvis de ikke støtter et sådant forslag, er det jo et eksempel på, at de i et enkelt tilfælde siger, at der griber man ind i det lokale selvstyre, og det må man ikke gøre, og at de i det andet tilfælde siger, at hvis ledere og forældre ude lokalt er i stand til at blive enige, skal man ikke lade dem blive enige.
Det er bare for at illustrere, at det sådan er et argument, man hiver op ved forskellige lejligheder.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-03-31:
Det pudsige er, at man ifølge det her forslag meget gerne må have lov til at stå ved de her obligatoriske morgensamlinger to gange om ugen og synge: »Strisserne kom før vi ventede dem/ … /Så mig og min baby vi var på den igen/ … /De kylede gas gennem vinduerne/Så tårerne de trillede i stuerne/ … /Det næste der skete tør jeg ikke tænke
på/ … /En fyr vi kaldte Spacy tog den ud i det blå/ … /Han ramte gaden fra en femte sal/det er ikke vores skyld/han var bare bindegal/ sagde strisserne.«
Man må også have lov til at synge: »Jeg bor til leje/ på Haveje/i restaurant »Den Gyldne Reje«/min kone vil så gerne eje/en strandpromenade på Havaje.«
Man må også have lov til at synge: »Når jeg ser et rødt flag smælde/på en blank og vårfrisk dag/kan jeg høre det sælsomt fortælle/om min verden, mit folk og min sag.«
For som forslaget siger: »Det er et krav, at skolen tilstræber, at der synges danske sange, der giver et indblik i samfundsforhold, danmarkshistorien og kristendommens betydning for det danske folks selvforståelse.«
Men børnene må ikke synge »God Save the Queen«, og de må heller ikke synge »Du gamla, Du fria, Du fjällhöga nord«, den svenske nationalmelodi, for det er jo ikke dansk, forstås.
Så det er noget værre udenlandsk noget, mener DF.
Men den her debat skal jo ikke handle om sangvalg i folkeskolen.
Det handler om, at man her fra Folketinget helt ned i detaljen skal bestemme over skolelederne, skolelærerne, forældrebestyrelserne på skolerne og ikke mindst børnene.
SF kan under ingen omstændigheder støtte det her forslag.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-03-31:
Der er to årsager til, at Dansk Folkeparti har taget det her forslag op, kan vi se.
Jeg har kigget godt i forslaget.
Den ene er at bidrage til fællesskabsfølelsen, og den anden er at gøre morgensang til et effektivt redskab for at integrere.
Fællesskabsfølelsesdelen fylder cirka to linjer på det her stykke papir, og det med at synge danske salmer og sange fylder resten.
Ud fra det må jeg jo så vurdere, at det danske sprog er det, som Dansk Folkeparti mener er det vigtigste, frem for fællesskabsfølelsen, det at integrere og det at være sammen om de her ting.
Her mener vi bestemt, at de værdier står meget mere sammen.
Jeg er sådan set meget enig i det med fællesskabet og fordelen ved morgensamling, men jeg mener bestemt også, at det er op til den enkelte skole.
Jeg har besøgt nogle skoler, og nogle af dem løser faktisk nogle problemer via morgensang og ved at have morgensamling via det der fællesskab.
Nogle har simpelt hen morgensang som en af skolens værdier, fordi de synes, at det er en god værdi.
Andre har nogle helt andre værdier, som de synes er meget bedre og vigtigere for dem.
Så hvorfor tage den her indflydelse fra dem?
Så kunne jeg også godt tænke mig at spørge: Hvorfor dansk?
Hvad nu, hvis der er en skole, der har en temauge med Afrika eller Kina, må de så ikke synge en afrikansk eller en kinesisk sang eller danse en eller anden afrikansk dans, hvis de synes, det er sjovt?
Må de ikke stille sig op og synge »Happy Birthday« for en kammerat, hvis de vil det?
Det er jo heller ikke dansk.
Hvorfor skal vi forbyde skolerne de her muligheder?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg har skrevet en masse spørgsmålstegn her, fordi jeg rent faktisk tror, at det er meget mere effektivt, hvis hele skolen, personalet, eleverne og forældrene virkelig ønsker at integrere det her nye.
Det der med forståelse for hinanden, respekt for hinanden, forståelse for, at man er forskellig, og forståelse for, at man ønsker at være sammen, selv om man er forskellig, altså netop fællesskabsfølelsen, som jeg beskrev her, står der rent faktisk to linjer om i det her gule hæfte.
Det står også beskrevet - som ministeren sagde - at den danske sangskat og de danske rim bliver bevaret og husket.
Det er selvfølgelig også vigtigt for os og for os alle.
Samtidig undrer det mig nu lidt, at det er forbudt at synge de mere kendte engelske sange, som børnene jo også lærer meget af.
I forslaget står der også, at Dansk Folkeparti siger, at det skal komme elevens hverdag meget ved, ellers kan eleven ikke rigtigt forholde sig til det.
Hvis jeg spørger mine børn: Hvad vil I gerne synge?
Så er det nogle engelske sange, der er på nogle hitlister.
Det er noget Nick og Jay, det er noget, der har været i X Factor.
Det er sådan nogle ting, de kan forstå.
Det er det, som ministeren så ganske rigtigt sagde, nemlig at det for børnene er lysten til at synge.
Med de bemærkninger er Socialdemokratiet imod forslaget.
Per Bisgaard (V), 2009-03-31:
Nej, jeg synes umiddelbart ikke, at der vil være noget, der vil ændre på det, for den virkelighed kender vi jo godt i dag.
Hvis ikke man har lyst til at medvirke, når der afsynges sange og salmer, så har man jo altså muligheden for at forlade lokalet.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-31:
I dagens udgave af Kristeligt Dagblad er Venstres uddannelsesordfører, fru Anne-Mette Winther Christiansen, citeret for at sige, at hun mener, at morgensang med danske salmer er problematisk i forhold til muslimske elever.
Hvis vi nu f.eks. lavede en fritagelsesmulighed eller et og andet, ligesom man i dag kan blive fritaget for kristendomskundskab, skal det jo ikke være det, der skal forhindre Venstre i at stemme for Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Jeg tror nu, at mange elever og også muslimske forældre vil synes, at det er meget fornuftigt, at de deltager og så får et indblik på den måde.
Så jeg vil bare høre, om der er noget der, som Venstre mener er særlig problematisk i forhold til muslimske elever, altså at man har morgensang i folkeskolen.
Er der nogle ændringer i Dansk Folkepartis forslag, der kunne gøre, at Venstre så lige pludselig ville stemme for det?
Per Bisgaard (V), 2009-03-31:
Jeg synes egentlig, valget kommer til at stå imellem, om det skal være frivilligt eller det skal være obligatorisk.
Jeg synes, at når man går rundt ude i den danske folkeskole, finder man utallige eksempler på, hvordan de på den enkelte skole synger, og på hvilke tidspunkter de gør det.
Jeg synes egentlig, vi har meget vide rammer allerede i dag.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-31:
Jeg vil takke for de pæne bemærkninger, men jeg vil gerne spørge om noget, også i forlængelse af det, som jeg spurgte undervisningsministeren om.
Når nu Venstre mener, at der bør være morgensang i folkeskolen eller fællessang på andre tidspunkter af dagen, men Venstre mener eksempelvis ikke, at man i et forslag kan sige, at det skal være to gange om ugen osv. osv., vil Venstre så være indstillet på, at man foretog nogle justeringer og gjorde rammerne mere vide, så man sagde, at der skulle være morgensang, men sådan mere præcis, hvordan og hvorledes det ude lokalt blev organiseret, blev så bestemt ude lokalt?
Vil det være et sted, hvor Venstre vil være villig til at rykke sig, eller er det sådan bare mere snak?
Per Bisgaard (V), 2009-03-31:
I Venstre har vi utrolig stor sympati for mange af de argumenter, som Dansk Folkeparti lader indgå i beslutningsforslaget om morgensang i folkeskolen.
Men på nogle afgørende punkter er vi uenige.
Ministeren brugte i sin tale ordene inspiration og motivation, og netop disse ord er afgørende for, at sangen og i det hele taget det musiske fagområde trives og udvikles.
Fra tidernes morgen har de danske skoler gjort meget ud af sang, også efter at man tog den obligatoriske morgensang ud af loven i 1970'erne.
Mange skoler har indledt skoledagen med fællessang.
Flere skoler har i visse fag indledt undervisningen på klassen med sang, og stort set alle skoler har på et eller andet tidspunkt i løbet af året haft fællessang ved eksempelvis skolefester eller andre festlige og højtidelige sammenkomster.
I beslutningsforslaget lægger man op til, at den enkelte skole mindst to gange om ugen skal forpligtes til at samle hele skolen, dele af skolen eller afdelinger, for at synge morgensang.
Det er absolut vigtigt, at der synges i folkeskolen, men det er ikke bydende nødvendigt, at det netop foregår om morgenen, og det er Venstre meget imod, at man direkte vil gå ind og lovgive om, at det skal være minimum to gange om ugen.
Undervisningsministeren brugte, ud over de to ord inspiration og motivation, også ordet lyst, og ved at kombinere disse tre ord i praksis, som man i høj grad gør ude i folkeskolen, vil der uvilkårligt opstå en trang til at synge, som man slet ikke kan dæmpe.
Det vil også gøre, at man laver de ordninger, der netop imødekommer de ønsker og behov, som den enkelte skole finder mest hensigtsmæssige.
I Venstre er vi enige med forslagsstillerne i, at vi har en uvurderlig dansk sangskat, som vi skal værne om, og det gør man også, som der rigtigt står, ved at bruge den, altså synge de mange danske sange og salmer.
Og som der står beskrevet i bemærkningerne, gemmer der sig i disse sange og salmer en del af den danske kulturhistorie, og det er naturligvis væsentligt, at denne historie lever videre generation efter generation.
Dansk er vores nationale sprog, og det er der ingen der sætter spørgsmålstegn ved.
Det glæder os også, at forslagsstillerne i bemærkningerne skriver, at morgensang i skolerne kommer til at bestå af et varieret udbud af nye og gamle sange, klassiske og moderne danske sange.
Her er så et andet punkt, hvor vi ikke er helt enige.
Den danske sangskat skal vi som tidligere nævnt værne om, men det betyder ikke, at vi skal holde sange, der afsynges på andre sprog, ude.
Svenske, norske, engelske og tyske sange har altid været en del af repertoiret i mange danske skolesangbøger, og netop af hensyn, som der står i bemærkningerne, til interaktionen med den opgivende verden, finder vi, at det er vigtigt, at danske skoleelever og skoler i det hele taget ikke viser snæversyn og kun vil tale og synge på eget modersmål.
Som sagt indledningsvis er der mange positive elementer i forslaget, og vi vil meget gerne medvirke til, at sangen ligefrem får vinger ved at motivere og inspirere eleverne til at synge noget mere, men i Venstre ønsker vi ikke at gøre morgensang obligatorisk.
Bertel Haarder (V), 2009-03-31:
Hvis vi nu kan få morgensang og fællessang til at fortsætte fremvæksten, som er i gang i øjeblikket, uden tvang, er det så ikke det bedste?
Jeg kan lige forestille mig, hvordan man vil lave sjov med den minister, der udsender cirkulærer om antallet af vers, og hvordan og hvorledes det skal være.
Problemet er jo altså, at morgensang er et middel.
Jeg synes, at vi skal holde os til målet: Der skal synges danske sange.
Men hvordan og i hvilket lokale det skal ske, om det skal være i klasserne eller ved fællessamlinger, tror jeg vi skal overlade til folk lokalt.
Men vi skal ikke overlade til en lokal beslutning, om man skal lære danske sange, for det skal man.
Og det understreges kraftigt i den nye læseplan for faget musik.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-03-31:
Man kan jo ikke lade være med at synes, at det kunne være rigtig sjovt, hvis især Venstre, som ved lejligheder kalder sig et liberalt parti, kunne overgå sig selv ved at lade de danske uddannelsesinstitutioner selv bestemme, hvordan prøver og eksamener skal foregå.
Det er i hvert fald helt alvorligt ment, når vi i oppositionen, i hvert fald i SF, er meget optaget af, hvad der er kommet frem igen om gruppeeksamener.
Der er ingen ude i virkeligheden, der ikke støtter genindførelse af muligheden for at gå til gruppeeksamen.
Det er også helt alvorligt ment, når vi siger, at vi altså bliver ved med at kæmpe den her kamp, indtil det igen bliver muligt for uddannelsesinstitutionerne at udvikle nogle tidssvarende og for undervisningen relevante og understøttende prøver og eksamener.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-31:
Dansk Folkeparti kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Det kunne vi ikke første gang, anden gang, tredje gang eller måske fjerde gang.
Vi kan heller ikke støtte det den her gang.
Vi har mig bekendt i Dansk Folkeparti altid haft den holdning, at vi synes, at eksamenssituationer skal foregå individuelt, og at det skal være den enkelte person, som står i eksamenssituationen og bliver vurderet.
Vi noterede os så med glæde på et tidspunkt, at regeringen også mente det.
Og vi noterer os med glæde, at regeringen stadig væk mener det.
Det mener vi også stadig væk.
Så vi fastholder, at den beslutning om at afskaffe gruppeeksamen fastholdes.
Og så vil vi selvfølgelig også henvise til, at der jo er vide muligheder for at bruge gruppearbejde i undervisningssituationer i dag, og det synes vi også at der langt hen ad vejen kan være en masse sund fornuft i. Men det er altså sådan, ligesom det er i så mange andre situationer i livet, at når man kommer ind i eksamenssituationen, står man til ansvar for det, man har tilegnet sig af viden og faglige kundskaber.
Det synes vi er fornuftigt, og det ønsker vi at fastholde.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-03-31:
Da Venstres ordfører på området her ikke lige er nået frem til salen, skal jeg fremføre Venstres synspunkt, nemlig at der ikke er udsigt til, at man laver en ny åbning i forhold til gruppeeksamen.
Og derfor vil vi helst fortsætte med det system, der har fungeret de sidste 3 år, hvor det er den individuelle bedømmelse, som har den store vægt, og hvor man sagtens kan blive undervist i grupper, sagtens kan forberede sig i grupper og eksistere i grupper, men man går ind og laver en individuel fremlæggelse, og det er også der, man får sin bedømmelse.
Så kan der være nogen, der siger: Jamen nu er karaktererne blevet meget mere ens.
Det kan jeg ikke se noget problem i.
Venstre ser det netop sådan, at det drejer sig om, at man er sammen om at lave de forberedelser til eksamener, og så vil det naturligvis formodentlig også betyde, at man vil lande mere ens.
Bertel Haarder (V), 2009-03-31:
Det er fjerde gang, dette beslutningsforslag om at genindføre gruppeprøver og iværksætte et udviklingsprogram bliver fremsat.
Jeg kan kort oplyse, at regeringen ikke har ændret holdning til spørgsmålet om gruppeprøver, siden vi afskaffede dem i 2005.
Vi mener ikke, at der er behov for at iværksætte et udviklingsprogram for prøver og eksamener, og derfor afviser vi også denne gang forslaget.
Vi afviser det, fordi vi gerne vil sikre, at den enkelte får en individuel eksamination og en individuel vurdering; det er det, vi insisterer på.
Kun i tilfælde, hvor målene, de faglige mål, gør det nødvendigt, kan der fortsat anvendes gruppeprøver.
I øvrigt er der sket ganske meget, siden regeringen i januar 2004 afstak retningslinjerne for en gennemgribende modernisering af prøve- og eksamenssystemet.
Vi har fået en ny karakterskala, der er indført mange nye prøveformer i de gymnasiale uddannelser, i almen voksenuddannelse og i læreruddannelsen, og senest har jeg med udspillet den 13. marts i år startet forsøg med nye prøveformer i folkeskolen, så der bl.a. indføres gruppeforberedelse ved en række prøver.
Vi har gennemført nogle ændringer, og vi synes, der er det råderum, der skal være, til nytænkning, når det gælder prøver og eksamener.