Hans Christian Thoning (V), 2009-02-26:
Tak for det.
Med lovforslaget ønsker regeringen at fastsætte ensartede regler for alle betalingstjenester.
L 119 implementerer et EU-direktiv om betalingstjenester, der skal styrke det indre marked og sikre den frie bevægelighed for varer, personer og tjenesteydelser.
Med implementeringen af direktivet muliggøres oprettelsen af et indre marked for betalingstjenester og indfører sammenhængende regler for betalingstjenester på fællesskabsniveau.
En del af de områder, som direktivet omfatter, er i Danmark reguleret i lov om visse betalingsmidler, og med vedtagelsen af direktivet bliver en række regler i den lov harmoniseret på EU-plan.
Det vil sige, at det med dette lovforslag bliver mere enkelt og mere trygt for den enkelte forbruger at benytte betalingstjenesternes udbud i resten af EU.
Samtidig betyder harmoniseringen af reglerne, at udbydernes konkurrenceevne forbedres.
Lovforslaget styrker på flere områder det beskyttelsesniveau, der er i dag og findes i lov om visse betalingsmidler, bl.a. øges gennemsigtigheden for den enkelte forbruger, ligesom informationskravet skærpes i forbindelse med oplysning om gebyrer og vekselkurser.
Lovforslagets skærpede oplysningskrav vil gøre det mere overskueligt for forbrugerne at sammenligne de forskellige betalingstjenester på markedet.
Lovforslaget viderefører også reglerne om hæftelse for uberettiget brug af betalingsinstrumenter.
Lovforslaget indebærer, at alle udbydere af betalingstjenester skal have en tilladelse fra Finanstilsynet.
Samtidig introduceres med lovforslaget en ny type virksomhed, nemlig betalingsinstituttet.
Denne nye type udbyder er ikke et pengeinstitut, men er alene udbyder af betalingstjenester, og det betyder bl.a., at betalingsinstituttet ikke kan modtage indlån.
For at opnå tilladelse fra Finanstilsynet til at drive betalingsinstituttet stiller lovforslaget en række krav, der skal opfyldes, og det drejer sig bl.a. om krav til startkapital, løbende kapitalkrav og en række organisatoriske krav.
Lovforslaget viderefører endvidere gebyrreglerne fra dankortforliget.
Venstre kan i det hele støtte lovforslaget, og samtidig skal jeg gøre opmærksom på, at Liberal Alliance også kan støtte forslaget.
Tak for det.
Med lovforslaget ønsker regeringen at fastsætte ensartede regler for alle betalingstjenester.
Med implementeringen af direktivet muliggøres oprettelsen af et indre marked for betalingstjenester og indfører sammenhængende regler for betalingstjenester på fællesskabsniveau.
En del af det område, som direktivet omfatter, er i Danmark reguleret i lov om visse betalingsmidler, og med vedtagelsen af direktivet bliver en række regler i den lov harmoniseret på EU-plan.
Det vil sige, at det med dette lovforslag bliver mere enkelt og mere trygt for den enkelte forbruger at benytte betalingstjenesternes udbud i resten af EU.
Samtidig betyder harmoniseringen af reglerne, at udbydernes konkurrenceevne forbedres.
Lovforslaget styrker på flere områder det beskyttelsesniveau, der er i dag og findes i lov om visse betalingsmidler, bl.a. øges gennemsigtigheden for den enkelte forbruger, ligesom informationskravet skærpes i forbindelse med oplysning om gebyrer og vekselkurser.
Lovforslagets skærpede oplysningskrav vil gøre det mere overskueligt for forbrugerne at sammenligne de forskellige betalingstjenester på markedet.
Lovforslaget viderefører også reglerne om hæftelse for uberettiget brug af betalingsinstrumenter.
Lovforslaget indebærer, at alle udbydere af betalingstjenester skal have en tilladelse fra Finanstilsynet.
Samtidig introduceres med lovforslaget en ny type virksomhed, nemlig betalingsinstituttet.
Denne nye type udbyder er ikke et pengeinstitut, men er alene udbyder af betalingstjenester, og det betyder bl.a., at betalingsinstituttet ikke kan modtage indlån.
For at opnå tilladelse fra Finanstilsynet til at drive betalingsinstituttet stiller lovforslaget en række krav, der skal opfyldes, og det drejer sig bl.a. om krav til startkapital, løbende kapitalkrav og en række organisatoriske krav.