runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2012-11-21:
Tak for det.
Hele diskussionen om konkurrenceevne, som vi jo alle sammen er optaget af, bunder jo også i det, som tidligere spørgere har været inde på, nemlig hvor stor en offentlig sektor kan være.
Hvor mange penge kan vi bruge på den offentlige sektor og dermed affødte skatter og afgifter, som selvfølgelig skal betale for den størrelse, som den offentlige sektor nu engang måtte have?
Derfor er det interessant at vide, hvad det så er, statsministeren vurderer er en rimelig størrelse for den offentlige sektor, både nu og fremadrettet.
Da vi, husker jeg, før folketingsvalget i VK-regeringens tid opererede med et niveau på omkring 0,8 pct. i offentlig udgiftsvækst, blev det af ledende socialdemokrater og SF'ere kaldt noget i retning af en udsultning, en massakre, et blodbad på den offentlige sektor.
Nu kan jeg så forstå, når man ser på finansministerens udtalelser i forbindelse med finanslovaftalen, som opererer med en udgiftsvækst på omkring 0,1 pct. for næste år, at det er en god aftale, som skaber fremgang og job til danskerne.
Så da vi havde 0,8 pct., var det udtryk for en massakre, en udsultning, et blodbad, og når Socialdemokraterne fremlægger 0,1 pct., er det altså udtryk for en god aftale.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-11-21:
Vores plan før valget – nu når vi skal trætte hinanden med det – gik jo ud på, at vi de første år kunne have en pænt høj vækst i den offentlige sektor og derefter skulle tilbage på en beskeden vækst i den offentlige sektor.
Det, som er sagens kerne, er, at det formentlig, hvis man skulle gøre det år efter år efter år, altså i et langt, langt stræk fremadrettet, ville begrænse vores muligheder for at kunne investere i mennesker.
Man kan godt lave en god finanslov 1 år med nulvækst, sikkert også 2 år, men hvis man år efter år skal gøre det, skal man ud at finde nogle besparelser i den offentlige sektor, og man vil få meget vanskeligt ved at kunne investere i mennesker, som jeg tror er det, som skal sikre Danmarks konkurrenceevne.
Og vi er jo simpelthen grundlæggende uenige om, hvad det er, der udgør Danmarks konkurrenceevne.
Ja, skatter er en del af det, men det er ikke det hele.
Jeg håber, at Venstre vil huske på, at selv om vi så har nulvækst i den offentlige sektor, er det ikke sådan, at vores konkurrenceevne fra den ene dag til den anden bliver bedre – sådan hænger tingene ikke sammen.
Jacob Jensen (V), 2012-11-21:
Det var da et interessant svar, synes jeg, og det takker jeg for.
ikke var udtryk for, at man ville skulle skære ned, og for, at det var en massakre, et blodbad og alle de her ting, som vi har hørt omtalt.
Men da vi lancerede en 0,8-procentsvækststigning, var det altså det, der var tale om.
Vi gik så ind på et tidspunkt, bl.a. i forbindelse med genopretningspakken, og sagde, at nu bliver vi nødt til for en stund – det var 3 år – at sige, at nu lægger vi os på et udgiftsstop.
Det var 3 år.
Nu må jeg forstå – vi er dog trods alt kommet to tredjedele af vejen – at 2 år fra statsministerens side godt kunne være en god løsning.
Må jeg forstå det sådan, at forskellen mellem 2 år og 3 år i et udgiftsstop er det afgørende for, om man har en god aftale eller man har en massakre på den offentlige sektor?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-11-21:
Nu tror jeg snart, det er mig, der skal forstå tingene.
Punkt 1: Jeg har ikke brugt ordet massakre eller blodbad, og jeg vil bede ordføreren lade være med at gentage ting, som jeg ikke har sagt.
Det kan godt være, andre har gjort det, men jeg har ikke gjort det.
Punkt 2: Skal det forstås sådan, at Venstre kun vil have nulvækst i 3 år?
For jeg havde nemlig forstået, at det var noget, der skulle gælde i rigtig mange år fremadrettet, at man ønskede nulvækst.
Vi har vist i år, at det kan lade sig gøre at lave en meget, meget god finanslov, hvor man har en meget beskeden vækst.
For det er vores skøn, at det er det, der skal til for at undgå massive besparelser, have styr på økonomien og samtidig have mulighed for at kunne investere i mennesker.
Kunne man lægge en beregning frem for, hvor det er, der skal spares i den offentlige sektor for at få råd til det her?
Hvor er det konkret, man skal ind at spare for at få en nulvækst, der varer i mange år?
Det vil også være interessant at få klargjort, om det kun er 3 år, man skal have nulvækst, og hvad man i så fald gør det fjerde år?
Eller er det mange år fremadrettet, man skal have nulvækst ifølge Venstre?
Jacob Jensen (V), 2012-11-21:
Nu refererede jeg sådan set bare til, hvad der var historikken – for dermed også at få et billede af, hvordan situationen har udviklet sig i den politik, som statsministeren har stået for og vil stå for fremadrettet.
Og der må jeg så bare konstatere, at vi havde en situation før et folketingsvalg, hvor statsministeren gik til valg på »En Fair Løsning«, hvor jeg husker, at størrelsen var en offentlig udgiftsvækst på i omegnen af 1,4 pct.
Da man så kom i regering og skulle lave et regeringsgrundlag, var det lige pludselig 0,8 pct., som var det rigtige tal.
Det var sådan set sjovt nok det, vi andre havde haft inden valget, og som var blevet kaldt – ikke af statsministeren, det har jeg heller aldrig sagt, men jeg har sagt af ledende Socialdemokrater og SF'ere – et blodbad, en udsultning og en massakre af den offentlige sektor.
Det var det, der var niveauet, og det tilsluttede man sig så.
Og nu laver man så en finanslovaftale for 2013, hvor man ikke rammer 0,8 pct., men hvor man rammer i nærheden af nulvækst; jeg tror, det er 0,1 pct.
Det er derfor, at jeg synes, det er interessant at få og vurdere statsministerens forklaring på, for det første hvorfor den udvikling, for det andet hvor længe man kan forestille sig, at det kan fortsætte.
Jeg har så foreløbig forstået, at det er i 2 år, man kan gøre det, og så er det stadig væk en god aftale, men gør man det det tredje år, er det ikke længere en god aftale.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-11-21:
Jeg kan bare gentage det, jeg sagde før.
Dem, der kunne udvises før regeringsskiftet, kan også udvises nu.
Martin Henriksen (DF), 2012-11-21:
En lempelse af udvisningsreglerne er vedtaget i Folketinget.
Det er sket efter pres fra Europa-Kommissionen.
Det har været rigtig godt dokumenteret, og der er blevet skrevet om det i pressen, i flere aviser.
Der er stemt om det i Folketingssalen, og regeringen og Enhedslisten har stemt en lempelse af udvisningsreglerne igennem.
Sådan er det.
Derfor har jeg bare et spørgsmål.
Når vi nu kan se, at der er sager som den her – vi kan også finde andre sager – i hvilke mennesker, der har begået meget alvorlig kriminalitet, ikke bliver udvist af Danmark, giver det så ikke rum for, at man strammer udvisningsreglerne i Danmark?
Så kan vi have en diskussion om, hvorvidt regeringen har lempet udvisningsreglerne eller ej.
Når man fremsætter et lovforslag i Folketingssalen og stemmer det igennem, har det selvfølgelig også nogle konsekvenser i virkelighedens verden, men fred være med det.
Kan statsministeren ikke se, at der er plads til, at vi strammer de danske udvisningsregler, så mennesker, der begår grov kriminalitet og tilmed har opholdt sig i Danmark i kort tid, bliver smidt ud?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-11-21:
Der er ikke lempet på udvisningsreglerne.
Dem, der kunne udvises før regeringsskiftet, kan også udvises nu.
Så jeg tror bare, man skal have det for øje, når man taler om de her udvisningsregler.
Jeg kender ikke tilstrækkeligt til den pågældende sag til at kunne kommentere sagen, gå ind i sagen, og det er heller ikke sikkert, at jeg i givet fald ville gøre det.
Så jeg vil egentlig opfordre til, at spørgsmålet stilles til justitsministeren, så man kan stille det til en person, som har haft mulighed for at sætte sig ind i den konkrete sag.
Martin Henriksen (DF), 2012-11-21:
Tak for det.
Grunden til, at jeg vil stille et spørgsmål til statsministeren, er, at der har været en sag i sidste uge, hvor en 17-årig iraker, som havde tvunget sin halvlillesøster til samleje – hun var 8 år – af byretten i juli måned blev dømt til udvisning af Danmark.
Han ankede så sagen til landsretten, og landsretten mente, at han ikke kunne udvises af Danmark, til trods for at han kun havde været i Danmark i 3 år.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til, om ikke statsministeren mener, at der er rum til, at vi strammer udvisningsreglerne, når vi kan se, at der er tale om så grove forbrydelser.
Det fremgik, at han havde haft gennemtvunget samleje med sin 8-årige halvsøster, og i min optik er det det samme som voldtægt.
Og når man har været i Danmark i 3 år, bør der ikke være nogen tvivl om, at man selvfølgelig skal udvises af landet.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre statsministeren, om ikke statsministeren mener, at der er rum til at stramme udvisningsreglerne i den danske lovgivning.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-11-21:
Når vi gør det, er det jo bl.a., fordi det er det, pengene er til, men også fordi vi har en henstilling, vi skal leve op til.
Enhver ansvarlig regering ville jo skulle leve op til den henstilling.
Vores vurdering er man så meget velkommen til at være imod.
Det var Venstres regering i øvrigt indtil for ganske nylig.
Jeg kan huske, der var en formiddag, hvor hr. Kristian Jensen mente, at man skulle ned på nulvækst, men det blev hurtigt banket ned af Venstre, for så om eftermiddagen, tror jeg det var, mente man pludselig, at 0,8 pct. var den rigtige vækst i den offentlige sektor.
Så Venstre har været lidt forvirret, med hensyn til hvad de egentlig mente, men nu forstår jeg så, at man er landet på, at der skal være nulvækst i mange, mange år fremadrettet.
Vores eneste pointe er såmænd så nem.
Det er jo ikke sikkert, at man bare med sådan et snuptag forbedrer dansk konkurrenceevne, for jeg tror, at der skal langt mere til.
Og det, der skal til, er bl.a., at vi kan investere i mennesker, investere i uddannelse, investere i børnene og sikre, at de er dygtige.
Hvad skal der til for at kunne gøre det?
Vi har vist, hvordan det kunne lade sig gøre.
Venstre har ikke vist noget som helst, men jeg ser jo frem til, at Venstre nu lægger deres økonomiske planer frem.
Jeg kan ikke lade være at sige, at hvis man arbejder på nulvækst i de næste mange, mange år, skal man også være parat til at sige, hvor det er, man vil spare.
Og der må jeg bare sige, at i de finanslovforhandlinger, vi netop har haft, har det altså været rigtig svært at få Venstre til sådan ikke bare teoretisk, men i den virkelige verden at være med til at finde nogle områder, hvor man kunne spare, så man kunne bruge pengene til noget andet.
Martin Henriksen (DF), 2012-11-21:
Spørgsmålet er stillet skriftligt til justitsministeren.
Der plejer ikke at komme så meget ud af de svar, der kommer fra justitsministeren, så derfor prøver vi statsministeren.
Vi kan så se, at det er en tradition, der er ved at brede sig i regeringen.
Det er jo lidt ærgerligt.
Vi kan konstatere, at den her regering har lempet udvisningsreglerne.
Det er det, der er gjort indtil videre på det område fra regeringens side.
Det gjorde man efter pres fra Europa-Kommissionen.
Jeg synes, det siger noget om – jeg siger sådan set ikke, at den lempelse af udvisningsreglerne, som regeringen har gennemført, har haft indflydelse på den her sag, for det ved jeg sådan set ikke – at det nok er den forkerte retning, regeringen går i, når den ønsker at lempe udvisningsreglerne i sager som denne og andre, hvor mennesker, der har begået grov kriminalitet, ikke bliver udvist af Danmark.
Jeg vil bare igen spørge om statsministerens holdning.
Bør vi ikke sikre, at den altoverskyggende hovedregel for udenlandske statsborgere, som f.eks. har været i Danmark i meget kort tid, og som begår grov kriminalitet, bliver smidt ud af landet?
Det er et generelt spørgsmål, det her.
Hvad er ministerens kommentar til den seneste udvikling i Egedalsvængesagen, mener ministeren, at det er udtryk for kulturel udvikling, når beboerbestyrelsen i Egedalsvænge vedtager at afskaffe julen i et bestemt boligområde, fastholder ministeren, at danske traditioner, herunder julen, er til forhandling, og hvilke grupper og personer mener ministeren at danskerne skal forhandle med?
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-21:
Hvordan vil ministeren forsvare den åbenlyse forskelsbehandling, der kommer til at finde sted for kontanthjælpsmodtagere, der er omfattet af modregning af formue og ægtefælles indkomst, og kontanthjælpsmodtagere, der er omfattet af »uddannelsesløft for ledige«, jf. finanslovforslaget for 2013?
Hvordan vil ministeren forsvare den åbenlyse forskelsbehandling, der kommer til at finde sted for kontanthjælpsmodtagere, der er omfattet af modregning af formue og ægtefælles indkomst, og kontanthjælpsmodtagere, der er omfattet af uddannelsesløft for ledige, jævnfør finanslovforslaget for 2013?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-21:
Det er jo et spørgsmål, der til forveksling minder om det, vi lige har haft; her er det så med fokus på kontanthjælpsmodtagere.
Jeg vil gerne sige fra regeringens side, at vi jo altid er optaget af, hvordan vi bistår de mennesker, der står uden for arbejdsmarkedet, med at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er også derfor, der er behov for en reform af kontanthjælpsområdet.
Jeg vil gerne gentage, hvad jeg sagde før: Vi står i en ekstraordinær situation.
Det er anerkendt fra stort set alle andre sider end Venstres.
Fagbevægelsen anerkender det; arbejdsgiverne – de offentlige og de private – anerkender det; Dansk Folkeparti anerkender det, Enhedslisten anerkender det; mange aktører i den offentlige debat, de arbejdsløse, a-kasserne, vi som regering anerkender det.
Og når der er nogle mennesker, der står i en ekstraordinært svær situation, så må man også godt yde en ekstraordinær politisk indsats, og det er det, vi gør.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-21:
Jeg må tilstå, at jeg stadig er dybt forundret over, at ministeren mener, det kan retfærdiggøre en så voldsom forskelsbehandling mellem borgere, som er i fuldstændig identiske situationer – altså at man ryger ud af dagpengesystemet den 20. december 2012 efter at have været i dagpengesystemet i en længere periode, eller at man ryger ud af dagpengesystemet den 1. januar 2013.
De sidstnævnte har man ret til kontanthjælp uden nogen som helst form for ægtefælleafhængighed eller hensyntagen til formue eller andet.
Jeg synes, det er en fuldstændig urimelig forskelsbehandling, som jeg alene kan se begrundet i, at ministeren altså af en eller anden mystisk grund tror, at det er nemmere for folk, som har været 4 år i dagpengesystemet, at finde beskæftigelse end for folk, som har været 2 år i dagpengesystemet.
Det er da det eneste, der med nogenlunde rimelighed ville kunne retfærdiggøre en så voldsom forskelsbehandling mellem borgere, som er i fuldstændig identiske situationer.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-21:
Jeg går ikke ud fra, at Venstre synes, man skal have mulighed for at være på dagpenge i mere end 4 år.
For hvis man gør det, som Venstre her lægger op til, nemlig også at lade uddannelsesrettighederne gælde gruppen af udfaldstruede dagpengemodtagere frem til den 31. december 2012, så vil den jo skulle omfatte folk, der har været på dagpenge i 4 år.
Jeg må sige, at det er jeg ikke tilhænger af.
Jeg er ikke tilhænger af, at man, hvis man har været på dagpenge i 4 år, derefter overgår til en ydelse, hvad enten det er kontanthjælp uden ægtefællemodregning, eller det er en særlig ydelse.
For så er man jo der, hvor man har en næsten uendelig ydelsesmulighed, og jeg bliver bare nødt til at sige, at det er jeg som socialdemokrat ikke tilhænger af.
Det, jeg synes står ret tydeligt,
er, at da man forkortede dagpengeperioden, gjorde man det ikke bare på det forkerte tidspunkt, men man overvejede heller ikke, hvordan man skulle hjælpe den gruppe, der måske kom i klemme.
Der vil jeg så til forskel fra Venstre kvittere for, at der er partier, der gerne vil være med til at hjælpe denne gruppe af mennesker.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-21:
Jeg kan berolige ministeren med, at Venstre absolut ikke går ind for at vende tilbage til den 4-årige dagpengeperiode.
Derimod handler det om at tage konkrete initiativer, som bidrager til, at de ledige får mulighed for at komme tilbage til arbejdsmarkedet.
Men det, som spørgsmålet her drejer sig om, er jo den, synes jeg, fuldstændig urimelige forskelsbehandling, som regeringen nu indfører sammen med Enhedslisten.
Jeg synes, det er mærkeligt, at en ledig, der falder ud af dagpengesystemet f.eks. den 2. januar 2013, og som er gift med en direktør og har en villa, kan modtage 13.732 kr. i kontanthjælp i ½ år.
Det beløb kan man som dagpengemodtager modtage hver måned, når man falder ud af dagpengeperioden ved dagpengeperiodens udløb i 2013, hvorimod den, som falder ud i december 2012, ikke kan modtage noget som helst.
Det synes jeg altså er en fuldstændig urimelig forskelsbehandling.
Så kan ministeren holde lange foredrag om indfasning af det nye dagpengesystem, men det ændrer ikke ved en fuldstændig urimelig forskelsbehandling imellem borgere, som er i samme situation.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-21:
Men der er jo ikke tale om borgere i samme situation; det er jo deri, spørgeren tager fejl og stiller spørgsmålet på en forkert præmis.
For hvis man har været ledig i snart 4 år her ved udgangen af 2012, har man været berettiget til dagpenge i næsten 4 år.
Dem, der er udfaldstruede efter den 1. januar 2013, er jo den nye gruppe, der kun har været berettiget til dagpenge i 2 år – og så er der en del, der har fået en halvårig forlængelse oveni.
Så man kan ikke sige, at det er borgere, der står i samme situation, tværtimod.
Her har vi at gøre med en gruppe af mennesker, der har fået forkortet deres dagpengeperiode, uden at der for alvor har været tænkt over, om der var nogle af dem, der havde behov for en ekstra hånd til at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er det, der er det gode ved det her forslag, nemlig at vi giver de ufaglærte, der har svært ved at finde arbejde lige nu, fordi de mangler kompetencerne, uddannelse.
Dem giver vi muligheden for at få et kompetenceløft, så de kan komme i arbejde.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-21:
Jeg må tilstå, at jeg slet, slet ikke forstår argumentationen her.
Altså, uanset hvordan man vender og drejer det, bliver det jo en forskelsbehandling mellem personer, som er i den samme situation, nemlig personer, som ryger ud af dagpengesystemet.
Den ene gruppe har været i dagpengesystemet i en længere periode, fordi dagpengereglerne var sådan; den gruppe, som bliver særbehandlet her, har været i dagpengesystemet i en kortere periode.
Altså, vi må antage, at muligheden for at vende tilbage til arbejdsmarkedet – alt andet lige – burde være bedre, fordi man har været kortere tid væk fra arbejdsmarkedet.
Indsatsen bør da sættes ind over for dem, der er længst væk fra arbejdsmarkedet.
Jeg synes, det er en urimelig forskelsbehandling, og jeg kan slet ikke forstå, at en socialdemokratisk minister kan lægge navn til det her.
I stedet burde man jo tage en hel, hel række af andre initiativer, fastholde den 2-årige dagpengeperiode og så tage andre initiativer, der bidrager til, at de ledige får mulighed for at vende tilbage til arbejdsmarkedet.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-21:
Det er jo interessant, at det, der tilsyneladende kan forarge partiet Venstre, er, at vi har en socialdemokratisk ledet regering, der gør, hvad den kan for at bistå vores ledige med at komme i arbejde igen, herunder at give f.eks. vores ufaglærte mulighed for at få et kompetenceløft.
Men burde jo rette forargelsen et andet sted hen; man burde måske snarere blive forarget over, at der er mennesker, der har så svært ved at komme i arbejde, at de risikerer, at deres dagpengeret ophører, uden at der er tænkt over, hvordan de mennesker kan hjælpes.
Vi har valgt at lave en midlertidig forlængelse af dagpengeperioden.
Vi har lavet en akutpakke, vi har lavet en aftale med de offentlige og private arbejdsgivere om akutjob, og nu giver vi muligheden for et uddannelsesløft.
Med andre ord: Vi gør alt, hvad vi kan, og hvad der står i vores politiske magt, for at hjælpe nogle mennesker, der står i en svær situation.
Det burde kunne forene også politiske modstandere – i stedet for at give anledning til en teoretisk snak om, hvad man kunne gøre i stedet.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-21:
Kan ministeren bekræfte, at det ridende politi har været sat ind i forbindelse med fodboldkampe, rydning af Ungdomshuset, demonstrationer i Sandholmlejren og COP15, og vil ministeren i den forbindelse redegøre for, hvorfor ministeren gav urigtige oplysninger, da ministeren i et samråd i Retsudvalget den 8. november 2012 sagde, at politiets rytterisektion i København ikke har været sat ind i forbindelse med håndtering af gadeuroligheder og lignende optøjer?
Morten Bødskov (S), 2012-11-21:
Jeg kan starte med at berolige spørgeren ved at forsikre ham om, at jeg skam ikke har afgivet urigtige oplysninger under det nævnte samråd.
Det ville i øvrigt ligge mig meget fjernt at gøre det.
Jeg forklarede desuden, at baggrunden for dette er, at Københavns Politi har oplyst, at en sådan brug af politiheste for det første kræver en særlig træning af hestene og for det andet generelt vil være forbundet med risiko for, at borgere så vel som rytter og hest øvrigt kommer til skade.
Jeg kan så forstå, at der efterfølgende er blevet sat spørgsmålstegn ved, om det nu også er rigtigt, fordi nogen kan huske at have set politihestene være til stede ved bl.a. uroligheder i forbindelse med fodboldkampe og under FN's klimatopmøde.
Der kan jeg i den forbindelse henvise til de nylige besvarelser af spørgsmål nr. 247 fra Retsudvalget, hvor der nøje er redegjort for, at Københavns Politi i begrænset omfang har anvendt rytterisektionen i forbindelse med bl.a. fodboldkampe, hvor den primært har været benyttet til afpatruljering af Fælledparken og overvågning af parkeringsområder.
Hvis situationen i forbindelse med fodboldkampe har udviklet sig til uroligheder, har det ridende politi imidlertid trukket sig tilbage og således ikke taget del i håndteringen af urolighederne.
Som det også fremgår af besvarelsen, oplyser Københavns Politi desuden, at rytterisektionen aldrig har været benyttet i forbindelse med potentielt voldelige demonstrationer.
Sektionen har derimod ofte været anvendt som et supplement til det såkaldte mobile indsatskoncept.
Det var også tilfældet under FN's klimatopmøde, hvor rytterisektionen blev benyttet til at afpatruljere de grønne områder ved Bella Center – en opgave, som på grund af hestenes fremkommelighed og rytternes gode udsyn lå godt til sektionen.
Derudover har rytterisektionen ofte været anvendt som et supplement til sikkerheden ved kongelige arrangementer, hvor der har været anvendt hestetrukken karet.
Som jeg lagde ud med at sige mener jeg altså ikke, at der er noget som helst at udsætte på de oplysninger, jeg gav under samrådet.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-21:
Det glæder mig, at justitsministeren ikke har givet urigtige oplysninger – det ville da også have overrasket mig.
Men jeg kan i hvert fald konstatere, at de oplysninger, ministeren gav under samrådet, ikke var særlig fyldestgørende, for det lød nærmest, som om politihestene slet ikke havde nogen rolle at spille i forbindelse med demonstrationer og lignende.
Men vil ministeren på baggrund af de erfaringer, der er fra udlandet, overveje, om man kunne udvide rytterisektionens beføjelser, udvide dens træning, sådan at den også kunne sættes ind, når der opstår decideret uroligheder, for det er jo noget – i hvert fald ifølge de oplysninger, vi har fået – man har haft stor succes med i bl.a. Storbritannien og Sverige.
Morten Bødskov (S), 2012-11-21:
Det var så lidt et andet spørgsmål end det, der er stillet.
Jeg er tilfreds med at konstatere, at hr. Jan E. Jørgensen nu er enig med mig i, at der ikke er afgivet urigtige oplysninger.
For så vidt angår spørgsmålet om udvidelse af det felt, man kan anvende politiheste til,
er svaret nej.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-21:
Jeg har ikke yderligere at tilføje.
Agter ministeren at genoverveje beslutningen om at nedlægge det ridende politi på baggrund af de nye oplysninger om det ridende politis aktiviteter?