runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2015-12-08:
Dansk Folkeparti støtter det her lovforslag.
Vi bad i de drøftelser, der har været med regeringen, om, at man gik de andre landes stramninger og de andre landes regler igennem i forhold til at se på, om der var noget, som vi kunne tage til os i Danmark.
Regeringen vendte så tilbage med en række bud på, hvad vi kunne gøre i Danmark, og det her var så et af dem – og jeg synes, det er ganske udmærkede tiltag.
Vi betragter det som endnu et skridt i retning af mere grænsekontrol i Danmark – alt andet lige.
I den finanslovsaftale, som blev indgået for ganske kort tid siden, fik vi jo med, at der skulle komme mere patruljering i grænseområdet.
Og når man nu forhåbentlig gennemfører og vedtager det her lovforslag i Folketinget, er det, som jeg sagde indledningsvis, efter vores opfattelse et skridt i retning af mere grænsekontrol.
Jeg vil sige, at jeg sådan set godt kan forstå, at DSB og private aktører er skeptiske i forhold til deres opgaver, når det handler om tiltagene i det her forslag.
Jeg kan godt forstå, at de helst vil være fri.
Man kunne også godt argumentere for, at det i højere grad burde være en myndighedsopgave, og hvem ved, det kan det jo også godt blive, hvis det her forslag rent faktisk kommer ud at virke i virkeligheden, hvilket vi håber fra Dansk Folkepartis side.
Vi vil givetvis se nogle kaotiske tilstande på Flensborg banegård og andre steder, hvor man ønsker at stå på toget og lade sig transportere til Danmark – hvis det er toget, vi taler om – hvilket vil gøre, at der vil komme et øget pres, så vi skal have flere myndighedspersoner til at tage sig af kontrollen og de personer, som rejser ind i Danmark.
Jeg vil også i forhold til dem, som måtte være modstandere af lovforslaget, sige, at jeg sådan set godt kan forstå argumenterne imod, at man hastebehandler forslaget, for det gør jo alt andet lige, at udvalgsbehandlingen bliver lidt mindre grundig, end den ellers ville være.
Men vi bliver også bare nødt til at holde fast i – det er synspunktet herfra – at i den situation, vi står i, er det simpelt hen afgørende, at det kommer hurtigt igennem Folketinget, at det hurtigt bliver stadfæstet, og at det hurtigt kommer til at virke.
For hvis det er, at landene omkring os, hvis det er, at Sverige indfører endnu mere grænsekontrol, så har vi fra dansk side behov for at kunne reagere og reagere på en måde, som vil være effektiv.
Og vi vurderer fra Dansk Folkepartis side, at det vil vi kunne med det her forslag, hvis det kommer ud at virke i virkelighedens verden.
Jeg kan godt forstå, at der er medarbejdere, som vil stå i en vanskelig situation.
Men vi bliver nødt til at holde fast i, at det er en ekstraordinær situation.
Vi er i en meget, meget voldsom flygtningekrise, migrantkrise, og derfor har vi en forventning om, at såfremt lovforslaget bliver vedtaget, hvilket jeg håber, vil de private selskaber og DSB selvfølgelig gøre, hvad de skal i forhold til at leve op til lovgivningen.
Vi støtter .
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Ja, så står vi her igen.
Endnu en gang har regeringen fremsat et lovforslag på asylområdet, som skal hastebehandles med den begrundelse, at flygtningesituationen i Danmark er akut og hastende, og endnu en gang har et meget stort flertal bestående af Socialdemokraterne og højrefløjen valgt at se bort fra alle frister og dermed skabt en situation, hvor forløbet i Folketinget bliver hektisk og præget af et mangelfuldt beslutningsgrundlag.
Jeg synes, det er ærgerligt, at det tilsyneladende er ved at blive en tradition, at man på den måde kan se bort fra de demokratiske spilleregler, som vi har aftalt i fællesskab.
Bestemmelsen om transportøransvar, altså at flyselskaber, rederier og andre transportører kan straffes, hvis de transporterer udlændinge uden pas og visum til Danmark, er jo sådan set gammel i dansk lov.
Den gælder altså ikke længere ved passage af eksempelvis grænsen mellem Tyskland og Danmark.
Og begrundelsen er, som der står i bemærkningerne til det her lovforslag, at der i Schengenkonventionen er – og jeg citerer – et implicit forbud mod nationale bestemmelser om transportøransvar ved passage af de indre grænser, citat slut.
Sådan argumenteres der i bemærkningerne til lovforslaget.
Transportøransvaret og ID-kontrollen, som der skitseres i lovforslaget, er for mig at se dybt problematiske rent retssikkerhedsmæssigt.
Det er jo, fordi man med det her lovforslag overlader det til mere eller mindre tilfældigt ansatte i togselskaber eller færgerederier at afgøre, om et pas eller visum er gyldigt til indrejse i Danmark eller ej.
Jeg vil sige, at jeg faktisk synes, det er en helt urimelig situation at sætte f.eks. DSB's medarbejdere i.
En billetsælger eller en billetkontrollør er ikke uddannet i at vurdere den slags dokumenter, og jeg gætter da på, at signalet fra DSB og fra Scanlines og de andre selskaber vil være, at man hellere må afvise lidt for mange, hvis man er i tvivl, end det modsatte, fordi selskabet får en bøde, hvis man kommer til at tage nogle med ind i Danmark, som ikke har papirerne i orden.
Men tysk forbundspoliti siger så i tysk presse, at DSB under ingen omstændigheder må kontrollere papirer eller pas på perronen i Flensborg, at kontrollen skal foregå i togene.
Jeg ser meget frem til at få opklaret, hvor kontrollen rent fysisk og rent praktisk skal finde sted, for formålet med det her er jo helt tydeligvis at undgå, at de her mennesker kommer ind på dansk jord og siger: Asyl!
Og derfor må man gå ud fra, at kontrollen skal finde sted uden for den danske grænse.
Som sagt synes vi ikke, det er en fair situation rent retssikkerhedsmæssigt at placere de rejsende i, fordi deres dokumenter skal kontrolleres af mennesker, som ikke er uddannet i at kontrollere sådan nogle dokumenter.
bestemt heller ikke, at det er en fair situation at placere medarbejderne hos f.eks. DSB og Scanlines i.
Så vi kan ikke støtte lovforslaget.
Henrik Dahl (LA), 2015-12-08:
Med den lov, regeringen foreslår, vil det blive muligt, at udlændinge-, integrations- og boligministeren kan forlange af en transportør, at vedkommende kontrollerer rejselegitimation og visum ved indrejse fra et Schengenland.
Det bliver også foreslået, at det sker under strafansvar.
Som det fremgår af mange høringssvar fra transportører, er det ikke uden praktiske vanskeligheder.
På den anden side ved enhver flyrejsende fra sin egen erfaring, at problemerne ikke er uoverstigelige.
Den ordning, der bliver foreslået, ligner nemlig i høj grad en ordning, der minder om proceduren, når man rejser mellem et Schengenland og et ikke-Schengenland.
Selv om vi på et praktisk plan godt kan forstå indvendingerne, så vejer de på ingen måde tungt nok til at ændre vores grundlæggende holdning.
Der er tale om et godt og nødvendigt forslag, som fremmer et af de helt overordnede mål med regeringens politik, nemlig at sikre, at det til enhver tid vil være muligt at opretholde lov og orden i Danmark.
De begrundelser, der er nødvendige for at besvære transportørerne, er altså til stede i rigeligt mål.
Norge og Sverige har indført midlertidig grænsekontrol.
Norge har regler om transportøransvar, og der er tilsvarende regler på vej i Sverige.
I den situation kan et stort pres på de danske grænser og det danske asylsystem opstå meget pludseligt.
Her ville den mest uforsvarlige risiko, man overhovedet kunne løbe, være ikke at handle overhovedet.
Derfor støtter Liberal Alliance lovforslaget og ser frem til den videre behandling.
Jacob Mark (SF), 2015-12-08:
Tak for det.
Jeg vil høre ordføreren, om ordføreren mener, at det er liberal politik at pålægge erhvervslivet byrder, altså som stat simpelt hen gå ind og pålægge erhvervslivet byrder uden at kompensere dem, hvilket jo er, hvad der sker i det her tilfælde.
Henrik Dahl (LA), 2015-12-08:
Enhver politikers tunge pligt er at foretage afvejninger, og det er en helt grundlæggende afvejning, at vi kan sikre, at den liberale, borgerlige forfatningsmæssige orden fortsætter uantastet.
Jacob Mark (SF), 2015-12-08:
Men nu står der jo i høringssvarene, at mange af de her selskaber vil lide betragtelige tab, som de skriver, hvis det her indføres.
Det er også det, man ser flere og flere direktører sige i de her dage.
Så jeg vil høre ordføreren, om ordførerens parti kunne fristes til på et tidspunkt at kompensere de her selskaber eller hjælpe dem måske ved at efteruddanne personalet eller hjælpe dem med ekstra personale, i stedet for at det er dem selv, der ligesom skal stille det her personale til rådighed.
Er det noget, man har tænkt over?
Henrik Dahl (LA), 2015-12-08:
Det har vi i første omgang ikke planer om.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-08:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi her skal behandle, har til hensigt at give udlændinge-, integrations- og boligministeren bemyndigelse til at kunne pålægge transportører strafansvar, hvis de bringer udlændinge uden fornøden rejselegitimation og visum her til landet fra et andet Schengenland, hvis der er indført en midlertidig grænsekontrol ved den pågældende grænse.
Formålet er at sikre, at transportører foretager kontrol af rejsendes legitimation og visum, inden de pågældende bringes her til landet.
Som udgangspunkt mener vi i Alternativet ikke, at det skal pålægges hverken private eller statslige rejseselskaber at foretage myndighedskontrol.
Hertil skal også ses på den enkelte transportør, for hvem vi mener det her forslag kan have store administrative og økonomiske konsekvenser.
Og som det også fremgår af høringssvarene, er der alvorlig bekymring for, om dette forslag overhovedet vil være muligt i praksis uden alvorligt at udfordre operatørernes mulighed for at holde en tilfredsstillende drift kørende.
Vi er i Alternativet forstående over for, at der kan være et ønske hos regeringen om, at vi også i helt særlige situationer kan håndtere tilkomsten af flygtninge på en måde, der er bedst for såvel flygtninge som myndigheder og den øvrige befolkning.
Det har vi forståelse for.
Men vi er alvorligt tvivlende over for, om det her lovforslag har den mest hensigtsmæssige tilgang, og vi finder det derfor problematisk at hastebehandle forslaget på den her måde, så potentielt omfattende konsekvenser og stor usikkerhed om, hvordan de vil fungere i praksis, ikke er tilstrækkeligt belyst.
Så vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Bare lige for at nævne nogle af de høringssvar, jeg hæftede mig ved, er det f.eks. fra Sydtrafik, som spørger, hvordan man forventer at chaufførerne kan sætte sig i stand til at kontrollere udenlandske pas samt visa og øvrige rejsedokumenter, for hvordan skal de kunne håndtere det?
De har ikke den tilstrækkelige uddannelse.
Og hvad med dansk politi?
Hvordan skal de kunne bistå?
Kan tysk politi bistå?
Det er nogle af de bekymringer, de rejser.
Også SAS er bekymret, i forhold til at de ikke har den ekspertise og de ressourcer, der skal til, hvis de bliver sat i den her situation.
Vi har H-H Ferries, som er bekymrede over, at det kan være i strid med svensk lovgivning, og hvad med økonomisk kompensation?
Og hvilken kompetence kræves der af dem, der skal gøre det?
Hvad med uddannelse?
Skal de selv uddanne folk, og hvordan bliver det tilbudt?
Også i forhold til DSB er der en række spørgsmål.
Jeg håber meget, at vi kan få belyst de konkrete spørgsmål i den videre udvalgsbehandling.
Så sådan som forslaget er lige p.t., er vi bekymrede, men vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-08:
Jeg er ikke overrasket over, at Enhedslisten er modstander af lovforslaget, men jeg synes, det er rigtig positivt, at Alternativet åbner for muligheden af at kunne støtte loven.
Jeg synes virkelig, det ville være vigtigt og godt, hvis Alternativet kunne bakke den op.
Til det vil jeg så bede Alternativet om at overveje en ting.
Når man et kort øjeblik lige hæver blikket lidt fra alle de relevante bekymringer i høringssvarene, handler det her om en situation, hvor der er en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed.
Det er det, vi snakker om.
Det er kun i den situation, at der efter Schengenreglerne kan indføres grænsekontrol.
Skal det i den situation ikke være muligt at straffe en virksomhed, der fylder en bus med folk, de ikke ved hvem er, og kører over grænsen?
Josephine Fock (ALT), 2015-12-08:
Jamen det, der bekymrer mig rigtig meget i den henseende, er, at vi snakker om mennesker, der først er rejst fra det land, de kommer fra.
Så er det eventuelt lykkedes dem at komme med båd over et farligt farvand med risiko for at kæntre, og så er de kommet i land i f.eks. Grækenland og ender med at stå ved Danmarks grænse.
Og jeg er altså bekymret for, om transportørerne er tilstrækkelig uddannet til at håndtere det, hvis der osptår situationer, hvor folk er frustrerede eller voldelige eller sådan noget.
Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi sikrer, at de transportører er tilstrækkelig uddannet til det, og at der bliver taget hånd om, hvordan de i givet fald skal gøre det og på hvilke vilkår.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-08:
Alt det er jeg sådan set enig i, og der hviler selvfølgelig et stort ansvar på regeringen i forhold til at sørge for det i udmøntningen af loven og i den måde, myndighederne konkret fungerer på og i de vejledninger, der bliver givet til de selskaber, der skal udøve den her kontrol.
Men det ansvar, jeg mener påhviler os som Folketing,
er da at forberede vores land på en situation, hvor der kan være en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed.
Og hvis vi ikke engang i sådan en situation er i stand til gøre det strafbart at fragte folk over grænsen, som man ikke ved hvem er, hvor er vi så henne?
Josephine Fock (ALT), 2015-12-08:
Jeg synes jo, ordføreren lige præcis slog ned på det rigtige sted, i forhold til at vi lige præcis er lovbehandlende herinde.
Og nu kan man jo se, at det her lovforslag blive hastet igennem, og det er vigtigt, at vi i forhold til de lovforslag ved, hvad det er for nogle konsekvenser, de har.
Vi er nødt til at have tid til at arbejde grundigt med dem, og det er også derfor, jeg håber, vi får en ordentlig udvalgsbehandling.
Det synes jeg er rigtig, rigtig vigtigt.
Det, der bekymrer mig, er, at det lyder på ordføreren, som om en operatør skulle gøre det her bevidst.
Nu tænker jeg på alle de firmaer, der har afgivet høringssvar, og der er jo ikke nogen af dem, der siger, at de ikke vil.
De udtrykker en række bekymringer, som vi er nødt til at få belyst, før vi kan sige ja til det her lovforslag.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-12-08:
Nu handler det jo sådan set allermest om en lovgivende forsamling her – vi er jo ikke i Norge, vi er her – som ikke har haft mulighed for at sætte os mere grundigt ind i sagerne, end hvad vi kunne nå på det døgn, ministeren har givet os til det.
Det samme gælder for høringsparterne.
Det er så lidt, vi beder ministeren om.
Ministerens egen gruppeformand har bakket varmt op om dette forslag.
Hvad er det, der gør, at ministeren ikke engang kan efterkomme ønsket om en sådan proces?
Anni Matthiesen (V), 2015-12-08:
Jeg er egentlig godt bekendt med, at Enhedslisten normalt, når vi diskuterer de her ting, som jeg hører det, ofte er imod de frie skoler, og at man kun mener, at der skal være ét skolevalg, nemlig folkeskolen.
Kunne hr. Jakob Sølvhøj måske komme lidt ind på, hvorfor Enhedslisten ikke mener, at det her kunne være en god løsning?
For der er jo netop taget højde for i lovforslaget her, at man sikrer, at kommunen har en større udgift, hvis det vel at mærke er på den måde, at de vælger at lukke en folkeskole og så etablerer en afdeling i stedet for.
Så på den måde har man i det her lovforslag jo netop sikret det, som ordføreren måske ellers er nervøs for.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-08:
For det første vil jeg sige, at hver gang vi har haft møde i kredsen, og hver eneste gang der under den tidligere regering og den tidligere minister blev lukket et slagteri og arbejdspladser gik tabt, har jeg været der for at se på, hvad vi kunne lave af kompenserende tiltag.
Til gengæld var hr. Erling Bonnesen der for et lille års tid siden, da vi lavede en pakke på over 4 mia. kr., som bl.a. gik til en masse støtte til svinestalde.
Så der er rigtig mange tiltag derude, og det mener jeg også der skal være.
Vi skal have et landbrug i Danmark.
Men vi skal have landbruget ind i fremtiden, og faktum er, at danske landbrug er voldsomt forgældede.
Der er nogle, der klarer sig rigtig godt, men der er også nogle, der er ekstremt forgældede.
Hvorfor kigger man ikke på det, der er landbrugets allerallerstørste problem, og som Cowi-rapporten lagde vægt på, nemlig at den rentebyrde, den gældsbyrde, der er på dele af landbruget, er uholdbar?
Det er at stikke landbruget blår i øjnene at sige: I kan bare få lov til at udlede noget mere kvælstof, så går det hele nok.
Erling Bonnesen (V), 2015-12-08:
Jeg stillede et meget enkelt spørgsmål, men jeg fik ikke svar på det, så jeg vil bare gentage det spørgsmål og kun det: Anerkender SF's ordfører den præmis, vi har lagt i Venstre, nemlig at der skal laves nogle konkurrenceforbedrende tiltag for vores landbrugs- og fødevaresektor i balance med miljøet?
Anerkender SF's ordfører den præmis?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-08:
Ja, hvis det var den præmis, Venstre havde lagt.
Men det er ikke den præmis, Venstre har lagt, for præmissen om, at natur og landbrug skal kunne eksistere side om side, er en præmis, som Natur- og Landbrugskommissionen har lagt.
Det er ikke den præmis, som Venstre har lagt.
Mette Bock (LA), 2015-12-08:
Altså, jeg vil gerne have ordføreren til at gentage i forhold til de tusindvis af danske landmænd, som for øjeblikket kæmper en brav kamp for at overleve, at ordføreren mener, at det her forslag vil føre til, var det gyllefest i muddergrøften?
Hørte jeg rigtigt?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-08:
Op til 1 tons ekstra udledning.
De er produktive.
Så jo, jeg vil gerne have et landbrug, som også eksisterer i fremtiden, men det betyder, at vi bliver nødt til at kigge på det, der er det reelle problem, og det er altså ikke, om landbruget og miljøet kan eksistere side om side.
Det kan de godt, hvis man vælger en anden vej.
Mette Bock (LA), 2015-12-08:
Jeg vil utrolig gerne være med til at diskutere gældsbyrden, som vi i hvert fald ikke lukker øjnene for.
Jeg ved ikke, hvem det er, der lukker øjnene for det.
Vi gør ikke.
Men det lovforslag, vi har på dagsordenen i dag, handler om gødskning.
Det handler om det, som jeg har sådan et inderligt ønske om at vi på tværs af politiske forskelle kunne blive enige om, nemlig at det gælder om at regulere målrettet der, hvor problemerne er, med de virkemidler, som virker bedst.
Kunne vi dog ikke sammen finde ud af at gå den vej i stedet for at slynge gyllefester og muddergrøfter i hovedet på hinanden?
Erling Bonnesen (V), 2015-12-08:
Tak for det.
Hvis man i fagforeningerne, f.eks. NNF, LO eller andre, fulgte med i den her debat, og det tror jeg faktisk mange af dem gør, så tror jeg, man ville være meget rystet over den ordførertale, vi lige har hørt fra SF.
For i Venstre har vi da i hvert fald adskillige folketingsmedlemmer, der lige præcis har været inviteret til møder med NNF og LO, og der har man jo sagt: Kære politikere, nu må I gøre noget for at sikre, at vi også har et landbrug fremover.
For der er masser af jobs på spil i slagterisektoren og transportsektoren og inden for handel og meget andet, og der siger man jo: Det er helt nødvendigt, at der sker noget nu.
Og jeg kan næsten ærgre mig over, at SF's ordfører tilsyneladende ikke har været med til de møder og hørt lidt efter, hvad fagforeningerne har sagt.
Så jeg kan da kun anbefale, at man prøver at lytte lidt til dem, der jo lige præcis kan gøre noget for at sikre, at vi fremover har nogle jobs.
Så vil jeg bare stille et enkelt spørgsmål: Anerkender SF's ordfører den præmis, at vi i Venstre har sagt, at vi skal have lavet de her konkurrenceforbedrende tiltag i balance med miljøet?
Anerkender SF's ordfører den præmis, vi har lagt frem?
René Christensen (DF), 2015-12-08:
Altså, Enhedslisten ønskede sig, at der var flere landmænd.
Jeg ved ikke, hvad Dansk Folkeparti skulle ønske sig, men i hvert fald en anden debat.
At det her skulle blive en gyllefest, kræver da i hvert fald, at der kommer væsentlig flere dyr.
Det er sådan, at i Danmark håndterer vi den gylle, som vi har, på fornemste vis.
Her taler vi faktisk om handelsgødning i forhold til det.
Men når ordføreren siger, at nu fjerner man randzoner, nu fjerner man efterafgrøder, og nu fjerner man vådområder osv., vil jeg gerne sige: Nej, man fjerner det ikke.
SF står og siger, at det er interessant, hvad Natur- og Landbrugskommissionen er kommet med.
Ja, det er det.
De siger jo netop, at man skal lave en miljøregulering, som er målrettet, og det er vel netop målrettet at kigge på det enkelte vandopland i stedet for at gøre, som man gør i dag.
Hvis man holder fast i det, vi har, regulerer man alle ens og lige dårligt eller lige godt.
Nogle steder regulerer man sådan set passende.
Der er det sådan, som det skal være.
Andre steder er det jo ikke passende, fordi man ikke har de jordbundsforhold, der er, til at man har én enkelt regulering over hele Danmark.
Er ordføreren ikke enig i, at der skal et andet regime til end det, vi har i dag?
Det er jeg sådan set rigtig glad for at ordføreren kan svare så klart på.
Men så forstår jeg simpelt hen ikke, at SF ikke er mere konstruktiv i forhold til det her.
Det her drejer sig faktisk om, at der er et erhverv, og der siger ordføreren jo fuldstændig rigtigt, at der faktisk er en gældsbyrde.
Men det her ville netop være et af de redskaber, der kunne være med til at løfte det, så man kunne få en bedre bundlinje, altså så man kunne skabe merværdi derude.
Og det skal selvfølgelig ikke være på bekostning af miljøet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-08:
Jeg er jo fuldstændig enig i, og det har jeg også sagt før, at vi skal have målrettet regulering.
Men nu giver vi kun en blankocheck til ministeren til at fastsætte et højere niveau uden at sige, at det samlede danske landbrug skal ses som et hele, uden at sige, at nu indgår vi et nationalt kompromis på tværs af partierne med det samlede erhverv og siger: Der er nogle jorder, der kan holde til mere, nogle til mindre, og det er så det samlede billede.
Det er den samlede model, man så må gå ud fra.
Men det er ikke det, vi snakker om i dag.
Dansk Folkepartis ordfører siger, at selvfølgelig skal det ikke gå ud over naturen eller klimaet, men det kommer det jo til.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-12-08:
Jeg vil gerne spørge fru Lisbeth Bech Poulsen, hvad løsningen så er i forhold til gældsafvikling, for det undrer mig, at det ligesom er afværgeargumentet her, at vi ikke skal gøre noget i forhold til gødning, fordi det store problem er gældskrisen.
Altså, helt konkret, hvordan vil man gøre noget ved det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-08:
Jeg er fuldstændig enig, og derfor vil jeg gerne læse den sætning op, som jeg startede min ordførertale med: Hvorfor har man så travlt med at fjerne miljøregler, randzoner og efterafgrøder, før den målrettede regulering er på plads?
For jeg anerkender jo fuldt ud det, der er hovedbudskabet fra Natur- og Landbrugskommissionen, nemlig at den målrettede regulering betyder, at der er nogle steder, hvor man kan gødske mere, og andre steder, hvor man kan gødske mindre.
Og det puslespil, det samlede billede må jo være på plads.
Man kan ikke kun sige, at der er nogle, der må gødske mere, og så ikke ville diskutere det andet.
Jeg vil gerne takke for spørgsmålet, for jeg synes faktisk, at det er rigtig relevant at diskutere det.
Jeg ville ønske – nu ville det så nok ligge ovre ved erhvervs- og vækstministeren – at ministeren inviterede samtlige Folketingets partier og sagde: Hvordan kan vi kigge på det her?
Der er jo nogle af de her banker, der er begyndt af sig selv at afskrive noget af gælden, men der burde de også komme på banen, for det vil jo have en ødelæggende effekt, hvis dem, der er allermest udsatte, lige pludselig vælter som dominobrikker.
Så måtte vi jo se, om vi kunne finde en og anden model til at afvikle nogle af dem, der kommer til at gå konkurs, og vi ved jo alle sammen, at der er nogle, der ikke kan overleve i dag, uanset hvad vi tilbyder dem.