runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2014-01-30:
Storartet, storartet.
Hvis alting er et partsindlæg, er det jo også lidt svært på noget tidspunkt at komme frem med tilstrækkelig dokumentation, men det, vi kan sige, er jo, at det, vi kan læse i Information i dag, bl.a. er, at der er dokumenter, hvoraf det fremgår,
citat: »Signalefterretninger ... har allerede alarmeret beslutningstagere om at komme specifikke udenlandske pres på USA i forkøbet og har leveret indsigter i nøglenationers og -lederes planlagte handlinger på dette område«
Det er signalefterretninger, altså elektronisk kommunikation –
og nu bruger jeg ordene bevidst aflytning.
Det synes hr. Tom Behnke ikke er dokumentation nok til, at man behøver bekymre sig om noget som helst, og vi skal alle sammen rejse os op og sige tak til USA.
Det er så Konservatives holdning, og der må jeg så bare sige, at én ting er vi enige om: Enhedslisten og Konservative er milevidt fra hinanden, for vi står sådan set på borgernes frihedsrettigheders side, mens hr. Tom Behnke vælger USA.
Altså, burde de danske borgere vide det, hvis USA har adgang til at overvåge dem?
Tom Behnke (KF), 2014-01-30:
Altså, hvad Snowden er kommet frem med, kan kun være et partsindlæg.
Jeg er helt med på, at han i øjeblikket prøver at gøre alt, hvad han kan, for ligesom at understrege, at det, han siger, er rigtigt.
Jeg kan så se i dagens Information, at det godt nok er begrænset, hvad man er i stand til at komme frem med der.
End ikke en dokumentation af, at der er sket en aflytning, kan man finde frem.
Det kan man ikke.
Så hans troværdighed ligger på et meget lille sted set med mine øjne.
Men det er klart, at vi i Danmark selvfølgelig skal beskytte os, hvis andre lande laver overvågning her.
Det gælder både borgere, virksomheder og offentlige institutioner.
Det skal vi da gøre.
Det har vi efterretningstjenesten til, og i det øjeblik, de opdager det, bliver der grebet ind, og det er jeg tilfreds med at man gør.
Uffe Elbæk (UFG), 2014-01-30:
Der er jo meget, vi ikke ved, og det er selvfølgelig også derfor, vi diskuterer det.
Der er nogle, der ved mere om de her ting, fordi de sidder i diverse udvalg, men de af os i Folketingssalen, som ikke gør det, bliver jo nødt til at tage samtalen her i salen og så finde ud af, om der er noget at komme efter. Den 25. november 2013 kunne New York Times offentliggøre dokumenter, som var lækket af Edward Snowden, om, at NSA på dansk jord havde servere, som, kan man sige, høstede datatrafik her i landet.
Er det en oplysning, som hr. Tom Behnke mener er noget, man skal forholde sig til, eller er det ligegyldige oplysninger?
Uffe Elbæk (UFG), 2014-01-30:
Så skal jeg se, om jeg kan overholde de 3 minutter.
Jeg skal i hvert fald prøve på det.
Det har også allerede været en lang debat.
Når jeg er glad for, at Enhedslisten har taget initiativ til den her debat, er det selvfølgelig, fordi jeg igen og igen er blevet overrasket og nærmest rystet over nogle af de informationer, der er kommet frem fra Edward Snowden.
Da han gik ud i offentligheden med sin viden tilbage i juli sidste år, tror jeg at det var de færreste af os, der havde forestillingsevne til at forestille sig, at det arbejde, som NSA rent faktisk har foretaget med aflytning ikke bare af amerikanske borgere, men også af europæiske borgere, var så omfattende.
Der er jo flere, der har sagt heroppe fra talerstolen, at man har tillid til USA, og at man har tillid til NSA, men det, der selvfølgelig bekymrer, er så alligevel, at en allieret, som vi har så stor respekt for, faktisk aflytter en anden allieret.
Jeg tror, det var det, der kom bag på rigtig, rigtig mange.
Det kan godt være, det er, fordi vi har taget nogle ting for givet, som vi ikke skal, men jeg tror, det kom rigtig meget bag på mange, at eksempelvis den tyske kanslers telefon blev aflyttet.
Når man så dykker ned i det, kan man se, at der også er nogle afledte effekter af det her – og det er selvfølgelig også grunden til, at jeg synes, at den her debat er rigtig, rigtig vigtig i en dansk sammenhæng.
Da jeg forberedte mig til debatten, gik det op for mig, at det firma, som lagrer alle de mest, hvad skal man sige, følsomme danske informationer, nemlig borgernes cpr-nummer, oplysninger fra Rigspolitiet, SKAT, forsvaret etc., er et amerikansk firma, der hedder Computer Sciences Corporation, som bygger videre på Datacentralen, som blev solgt i 1996.
Og CSC arbejder helt, helt tæt sammen med NSA.
Derfor synes jeg, at den her debat er væsentlig.
Altså, ønsker vi danske data på danske hænder, eller ønsker vi, at danske data som sagt er på amerikanske hænder?
For det er det, der er tilfældet her.
Så jeg er rigtig, rigtig glad for, at vi får mulighed for at arbejde videre med det, og jeg har helt klart nogle spørgsmål til justitsministeren, som selvfølgelig ikke skal stilles til den radikale ordfører, men til justitsministeren, nemlig om, hvad det er for en kontrakt, vi har med CSC, hvor lang tid den varer, og om man kunne forestille sig, at danske data kom tilbage på danske hænder.
De spørgsmål har jeg lyst til at stille til justitsministeren.
Men tak for, at Enhedslisten har taget det her initiativ, og at vi har haft mulighed for at diskutere det.
Det var jeg ikke vidende om, men det er jeg så blevet klogere på nu.
Men jeg vil bare sige, at diskussionen har været oppe tidligere, nemlig da man solgte Datacentralen, og der var det ikke Enhedslisten, der satte spørgsmålstegn ved det, men faktisk chefen for efterretningstjenestens sikkerhedsafdeling, John E. Andersen, som sagde, at det var meget bekymrende, at man valgte at give et udenlandsk selskab den beføjelse at lagre følsomme informationer.
Men nu er jeg så blevet klogere på, hvem jeg skal stille spørgsmålet til.
Nicolai Wammen (S), 2014-01-30:
Jamen en del af den artikel, der er i Information, går jo på, at man spekulerer i, om USA's efterretningstjenester har udøvet virksomhed i forhold til Danmark eller danske interesser.
Der må man bare sige, at med den indsigt, vi har i regeringen, med den løbende dialog, der er, har vi ingen grund til at tro, at der skulle være foregået ulovlig efterretningsvirksomhed fra USA's side i forhold til Danmark eller danske interesser i forbindelse med topmødet.
Pernille Skipper (EL), 2014-01-30:
Men det har man ikke grund til at antage er nødvendigt, kan jeg forstå.
Kan forsvarsministeren til alle borgere meget klart sige, at forsvarsministeren har undersøgt det, har kigget alle vegne og kan konkludere, at det, der står i Information, er forkert, at det er forkert, at man har aflyttet forhandlerne op til klimatopmødet i FN og i Danmark?
Eller må forsvarsministeren konkludere, at det ved han reelt ikke, at det er det, der er sandheden: Man kan reelt ikke vide det?
Nicolai Wammen (S), 2014-01-30:
Jeg har ikke for vane at holde mig for øjne eller ører, og der er naturligvis et løbende samarbejde mellem de danske efterretningstjenester og andre landes efterretningstjenester, når vi har fælles interesser.
Det foregår efter dansk lov.
Sådan skal det være i en retsstat og et demokrati.
Jeg vil ikke kaste mig ud i spekulationer om alle de ting, som Enhedslisten i debatten i dag har brugt mange kræfter på at prøve at give indtryk af kunne være tilfældet.
Jeg vil forholde mig til det, der er sagens kerne, nemlig at vi ikke har nogen grund til at tro, at amerikanske efterretningstjenester skulle have udøvet ulovlig virksomhed i forhold til Danmark og danske interesser.
Pernille Skipper (EL), 2014-01-30:
Jeg tror, at det, vi skal lægge mærke til i det, som Information skriver i dag, og i det dokument, der er blevet lagt frem der, ikke er, at der er nogen, der har set et aftaleudkast i utide; det, vi skal lægge mærke til, er jo bl.a., at det bliver omtalt, hvordan man vil indhente signalefterretninger – både har gjort det tidligere og har tænkt sig at gøre det under forhandlingerne.
Og det er jo for at være meget klar på den skelnen, som hr. Tom Behnke trækker op, aflytning.
Det er jo det, der er det interessante.
Men det, jeg kan forstå – for forsvarsministeren ved så meget, fordi han er forsvarsminister, det indebærer det – er, at når det her dokument, vi har set i dag, ikke giver grund til at antage, at der foregår ulovlig overvågning, og når der ikke er nogen aftaler, som justitsministeren lige har sagt, så er det, fordi man har undersøgt det, og så ved man, at det, der står i Information, er forkert.
Så forsvarsministeren må lige sige til mig: Har man holdt sig for øjne og ører, og har man derfor ikke nogen grund til at antage det, eller ved man positivt og har undersøgt, at det, vi kan læse i Information i dag, decideret er forkert?
Nicolai Wammen (S), 2014-01-30:
Jeg har bestemt læst, hvad der står i Information, og jeg har også andre informationer end det, der står i den pågældende avis.
Det er en del af at være forsvarsminister.
Jeg må bare sige i al stilfærdighed, at vi ikke som regering har nogen grund til at tro, at der skulle blive udøvet ulovlig efterretningsvirksomhed mod Danmark fra amerikansk side.
Vi har selvfølgelig i forbindelse med klimatopmødet på andre leder og kanter haft forbindelse mellem Danmark og USA på det diplomatiske plan, hvor man har udvekslet tanker, i forhold til hvad der kunne være et endemål, et resultat af de her forhandlinger.
Så der er jo ikke noget mærkeligt i, at USA har haft et kendskab til, hvad der var danske positioner, for så vidt angår hvad man gerne så skulle blive en aftale til gavn for klimaet.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-01-30:
Tak for det.
Jamen det er jo fint.
Ministeren synes ikke, at der er noget som helst i den her artikel og på forsiden og i artiklerne i dag i Information, der peger i retning af, at NSA har overvåget Danmark under klimatopmødet.
Altså, kan ministeren afvise, at det har fundet sted?
Hvis ministeren ikke kan afvise det, står vi jo bare tilbage med, at det virker, som om ministeren ikke rigtig har læst, hvad der egentlig står i Information, for det ser ud til at være meget, meget klare afsløringer, som jeg mener ministeren da bør forholde sig til.
Nicolai Wammen (S), 2014-01-30:
Jeg mener ikke, at man på baggrund af den artikel, der er i Information, kan drage den konklusion, som hr. Nikolaj Villumsen drager.
Det, der er vigtigt at sige fra regeringens side, er, at vi ikke har nogen grund til at tro, at amerikanske efterretningstjenester skulle udføre ulovlig efterretningsvirksomhed i Danmark, og at når vi samarbejder med andre landes efterretningstjenester, sker det naturligvis på baggrund af dansk lov.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-01-30:
Tak for det.
Justitsministeren sagde, at det var forsvarsministeren, der ville svare på, hvad der skete under COP15 i 2009.
Indebærer det samarbejde, at NSA må overvåge den danske regering, som Information kan afsløre at det er foregået under COP15-topmødet i 2009, eller gør det ikke?
Og hvis det ikke gør, vil regeringen så ikke undersøge, om det har fundet sted, for så har der jo lige præcis fundet den ulovlige overvågning sted, som ministeren siger han ingen grund har til at tro findes?
Det skulle jo nødig være sådan, at grunden til, at ministeren ikke har grund til at tro, der finder ulovlig overvågning sted i Danmark, bare er, at ministeren ikke undersøger det.
Nicolai Wammen (S), 2014-01-30:
Det gælder både det tilsyn, der er, og det gælder det kontroludvalg, som Folketinget har nedsat.
For mig er det vigtigt at slå fast, at når det gælder Forsvarets Efterretningstjeneste, er opgaven jo der i samarbejde med Politiets Efterretningstjeneste og i samarbejde med andre landes efterretningstjenester inden for den gældende danske lovgivning at sørge for at passe bedst muligt på danskerne.
Det betyder, at vi gør alt, hvad vi kan, for at afværge cyperangreb eller terrorangreb.
Det gælder mod danske borgere, der befinder sig i Danmark og det gælder også i forhold til vores soldater, der er udsendt, og som er i risikozoner, hvor det er utrolig vigtigt, at vi indhenter de efterretninger, der kan gøre, at vi passer bedst muligt på dem, som passer godt på os.
Det er sådan set sagens kerne, når det gælder efterretningsvirksomhed.
Og ja, USA er et af de lande, vi arbejder tæt sammen med, og det tror jeg er til stor glæde og gavn, for at vi kan passe godt på danskerne, både dem, som er i Danmark, og dem, som vi har sendt ud på farlige missioner.
Karen Hækkerup (S), 2014-01-30:
Som jeg lige redegjorde for før, kan jeg ikke stå her på Folketingets talerstol og redegøre for, præcis hvordan vi samarbejder.
Men jeg kan redegøre for, at rammen for vores samarbejde er, at det skal være inden for lovens rammer.
Som både statsministeren, forsvarsministeren og jeg var inde på, har vi et tæt og nødvendigt samarbejde mellem danske og udenlandske efterretningstjenester, bl.a. om konkrete sager, og det kommer forhåbentlig ikke bag på nogen, men det er også tydeligt, og det er meget vigtigt for mig at understrege, at det samarbejde sker inden for lovens rammer.
Og det betyder, at det, hvis der f.eks. i forbindelse med samarbejdet foretages aflytning af telefoner eller lignende i Danmark, så sker i overensstemmelse med retsplejelovens regler, og det kræver f.eks. så en dommerkendelse.
Pernille Skipper (EL), 2014-01-30:
Ja, det har jeg altså forstået og noteret mig, og det er jeg glad for, for så kan vi komme til sagens kerne, som er, at der er afsløringer, der viser, at der foretages logninger af telefonopkald osv. af borgere i Spanien, Frankrig, Tyskland, Norge, Holland.
Der er afsløringer, der viser, at der er topledere i rigtig mange lande, der er blevet overvåget, herunder Angela Merkel i Tyskland.
Der er afsløringer, der viser, at den amerikanske efterretningstjeneste har bagdøre ind i tjenester, som ganske almindelige danskere bruger til hverdag, og at de udnytter den til at se efter, hvad folk diskuterer på internettet.
Hvad er det i alt det her, der får justitsministeren til at sige, at lige præcis Danmark er undtaget, ud over at I selvfølgelig følger med i debatten?
Hvad er det?
Karen Hækkerup (S), 2014-01-30:
Det er, fordi vi jo naturligvis følger med i, hvad der sker, når der er sådan nogle debatter, og når der er spekulationer, og når der har været den situation, som der jo har været, og som også er rimelig velbeskrevet.
Men jeg synes også, at det er vigtigt at sige, som jeg også gjorde meget, meget klart i min tale, at jeg sådan set ikke kan stå her på Folketingets talerstol og give konkrete oplysninger om, hvordan og på hvilket grundlag danske efterretningstjenester samarbejder med udenlandske tjenester.
Men rammen om vores samarbejde ligger altså meget, meget fast, og det er, at det samarbejde skal ske inden for lovens rammer.
Det betyder, at det, hvis der i forbindelse med samarbejdet skal foretages aflytninger eller lignende i Danmark, så sker i overensstemmelse med retsplejelovens regler, og det kræver f.eks. en dommerkendelse.
Pernille Skipper (EL), 2014-01-30:
Altså, jeg tror bestemt, det er relevant at have en diskussion af CSC i den her sag, og hvis man kigger på baggrundsmaterialet til den her forespørgselsdebat, kan man også se, at der er flere skriftlige spørgsmål fra Enhedslistens side, som netop handler om CSC's evne, kan man sige, og vilje til at holde godt fast på de personfølsomme oplysninger, som de er i besiddelse af.
Det er en fortsat diskussion, som vi måske skal tage på et andet tidspunkt.
Jeg lagde særlig mærke til, at justitsministeren lige sagde noget meget klart, noget, som det har været utrolig vanskeligt at få nogen anden minister til at sige over en længere periode, siden de første afsløringer om amerikanske efterretningstjenesters aktiviteter i Europa kom frem i foråret, og det var, at der ikke foreligger nogen aftaler om, at USA's efterretningstjenester må handle på egen hånd på dansk jord – og der tror jeg det ville være godt, hvis ministeren så lige kunne bekræfte det igen – og det betyder også, at de ikke må overvåge danske borgere, jævnfør en aftale med Danmark.
Så er det, jeg simpelt hen bare har så svært ved at forstå, hvorfor man ikke finder grund til at antage, at der sker ulovlig overvågning af danske borgere.
For der er dokument på dokument, der viser, at borgere, statsledere og institutioner i Europa bliver overvåget.
Karen Hækkerup (S), 2014-01-30:
Det var så lidt.
Uffe Elbæk (UFG), 2014-01-30:
Jeg har, måske ikke overraskende, også lyst til at stille forsvarsministeren det samme spørgsmål, som jeg stillede justitsministeren, set i lyset af de informationer, vi nu har om NSA's virke, og den bekymring, man kan have som konsekvens af det, nemlig om man har gjort sig nogle overvejelser i forsvaret med hensyn til opbevaring af følsomme informationer i det amerikanske computerfirma, der hedder CSC.
Grunden til, at jeg spørger, er selvfølgelig, at da man i sin tid valgte at sælge Datacentralen til amerikansk side, var det forsvaret selv, der gjorde opmærksom på, at det var problematisk, at man overgav følsomme, danske informationer til et udenlandsk firma.
Så spørgsmålet er: Set i lyset af den nye viden, vi har om NSA, bekymrer det så ikke forsvarsministeren, at vi har lagret informationer hos CSC?
Karsten Lauritzen (V), 2014-01-30:
Jeg har ikke et andet spørgsmål, så jeg vil bare sige: Det er vi uenige i.
Altså, hvis Folketinget beslutter sig for at ville fastlægge en normal straf, der er dobbelt så stor som det, der er straffen for øjeblikket, så kan man selvfølgelig fravige det i op- eller nedadgående retning ved domstolene.
Det ændrer det her forslag, vi lægger op til, ikke på, og der må jeg bare undre mig over, at Socialdemokratiet vil tredoble straffen for dopingkriminalitet, men ikke rigtig for alvor vil være med til andet end nogle få strafskærpelser i forhold til rockerkriminalitet.
Det beviser jo helt tydeligt den borgerlige sides pointe, nemlig at det kun er hård retorik, det er ingen handling.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-01-30:
Alting er ikke så skidt.
Det er jeg sådan set enig i, men der er meget skidt, især når det handler om rocker- og bandekriminalitet.
Det er derfor, det irriterer mig, at det lyder, som om regeringen har fået virus på balancenerven, for man bliver ved med at tale om balance, men det virker, som om det er nogle, som er ligeglade med, om man sætter rocker- og bandemedlemmer i fængsel, der har vundet kampen.
Jeg forstår ikke, hvorfor man har den indædte modstand.
Justitsministeren har jo i årevis, jeg har siddet i Folketinget i 9 år med justitsministeren, været kendt for altid i aviserne at gå ind for en hård linje.
Så er det da bare rart, nu ministeren er blevet minister, at vi tilbyder at gennemføre alle de gode ting, ministeren har tænkt de seneste 9 år, og måske endnu længere.
Karen Hækkerup (S), 2014-01-30:
Jamen det vil jo næsten være en skam, hvis jeg stod her og fratog hr. Simon Emil Ammitzbøll den glæde, at han om føje år kunne stå og sige, at han havde ret, for den glæde under jeg sådan set Liberal Alliances ordfører.
Jeg vil gerne en gang til påpege, at det forslag, som vi behandlede lige før, og som jo var regeringens bandepakke, er et forslag, som er afstedkommet af, at der har siddet en masse mennesker, som har arbejdet med de her ting, og som har kigget på, hvilke redskaber vi har brug for, hvilke nye tiltag der er nødvendige, hvordan vi kan styrke bekæmpelsen af rocker- og bandekriminalitet, og hvordan vi i øvrigt kan gøre mere af det forebyggende, uden at vi får skabt flere forhærdede kriminelle, som er fuldstændig ligeglade med samfundets spilleregler.
Men vi har nogle steder, vi sætter ind, og det gør vi massivt også med den her bandepakke.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-01-30:
Med fare for at blive til grin i løbet af et par år vil jeg nu forudsige, at selv om vi vedtager regeringens forslag og regeringen så nedstemmer oppositionens forslag, kommer vi til i løbet af 2, 3, 4 år, lige meget hvem der måtte vinde næste folketingsvalg, at stå med en justitsminister, der foreslår yderligere stramninger på det her område, fordi vi vil konkludere, at man ikke havde gjort nok.
Det, der er det triste, er jo, at vi taler og taler, men når man ser på tallene, ser man, at der ikke rigtig sker noget.
Jeg forstår ikke, hvorfor justitsministeren i stedet for bare at problematisere og sige arh, hvis man gør det på den og den måde, vil det blive helt forfærdeligt, ikke går ind i en dialog med os om, hvordan man så kan gøre det.
Hvordan kan man sørge for, at rocker- og bandemedlemmer kommer til at få flere og længere fængselsophold?
Karen Hækkerup (S), 2014-01-30:
Derfor er vi også hele tiden i dialog med Rigspolitiet om, hvad vi kan gøre for at hjælpe de betjente, som er ude for det, så de ikke oplever at stå i en situation, de ikke har kontrol over.
Og der er svaret fra Rigspolitiet, som har fulgt op på det så sent som i efteråret 2013, at man synes, at den slags problemstillinger med angreb på politi og brandvæsen bedst løses ved en lokalt forankret indsats, hvor man jo altså får fat om nældens rod og får talt med nogle af de her unge om, hvad det er for en adfærd, de har, som de måske ikke selv vurderer er så grænseoverskridende, men som vi andre, når vi står og kigger på den udefra, kan se er voldsomt ødelæggende, både for samfundet, men også for deres egne muligheder for på et eller andet tidspunkt at få en ordentlig tilværelse.
Tom Behnke (KF), 2014-01-30:
Nej, men ministeren forholder sig ikke til det, jeg siger.
Jeg taler ikke om de situationer, hvor det hele buldrer løs; jeg taler om helt almindelige dagligdags politiforretninger, hvor politiet standser et køretøj i et af de her belastede boligområder, så kører sms-kæden, og få sekunder efter kommer der to, tre, fire biler, fyldt med bandemedlemmer iført skudsikre veste, som hopper ud og slår ring omkring politiet; de gør ikke noget, de siger ikke noget, de foretager sig ikke noget; de står bare og trykker politiet, som så må tilkalde rygdækning og forstærkning.
Kan vi acceptere, at tilstanden er sådan i Danmark, at politiet ikke kan få lov til at udføre deres arbejde, uden at de skal frygte for, hvad der sker lige om lidt, hvis ikke de får nogle kollegaer til at hjælpe sig?
Det er situationen.
Hvad vil ministeren gøre ved præcis den situation?
For det er der, det hele starter; de går lige nøjagtig så langt, som de kan uden at komme i konflikt med loven, som den er i dag.
Karen Hækkerup (S), 2014-01-30:
For det første er det allerede strafbart eksempelvis at overfalde de her folk, uanset om det er med hån, skældsord eller anden fornærmelig tiltale, og man må ikke udøve vold, komme med trusler om vold eller søge at forhindre dem i at foretage en lovlig tjenestehandling, så det vil sige, at de i forvejen er beskyttet.
Det, man så kan spørge sig selv om, er: Hvad gør man så, når helvede bryder løs i et boligområde og der pludselig opstår noget?
Jamen så handler det jo om, at der skal laves en lokalt forankret indsats, hvor kommunen, hvor myndighederne sætter sig sammen, taler om, hvad det er for nogle unge mennesker, der laver de her ting, hvordan man får dem tilbage på skolebænken, hvordan man får inddraget deres forældre, og hvordan man får fortalt de her unge mennesker, at den galej, de har begivet sig ud på, er fuldstændig uacceptabel i vores samfund.
Det er jo det, som vi har set ske, uanset om det har været ved Tilst, på Motalavej eller andre steder, nemlig at der, når der har været noget, der er blusset op – og jeg medgiver, at det har set voldsomt provokerende ud – så bliver sat en aktiv lokal indsats i gang.
Og den har jo også de steder, hvor man virkelig presser på med det, båret frugt, sådan at der kommer styr på situationen igen.
Men jeg vil også gerne sige, at vi ikke skal tro, at vi har et lovløst samfund, fordi der er en gang imellem er nogle fjolser, der laver nogle åndssvage ting; det skal vi have dem til at holde op med, men det er altså ikke kendetegnende for vores samfund, at det er lovløst.