runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-04-27:
Det er jo sådan noget, man altid tager i en forhandling, det er ikke noget, man tager nede i salen.
Jeg anviser en finansiering.
Jeg anviser, hvor man kan hente pengene, og hvordan man kan bruge pengene anderledes.
Så vil jeg gerne stille et spørgsmål, som jeg er blevet inspireret til af den forrige taler, nemlig den radikale ordfører, som jo faktisk til allersidst sagde, at H.C. Andersen skulle medtænkes, og at han var umulig at komme uden om, selv om man så alligevel tilsluttede sig regeringens holdning om, at vi ikke skulle gøre det.
Altså, jeg er jo forvirret på et højere plan.
Tak for de venlige ord, og tak for talen.
Der var et spørgsmål, der var rettet direkte til mig, vedrørende finansieringen, og det vil jeg da gerne svare på.
Som sagt brugte vi i 2008 281 mio. kr. på internationale kulturaktiviteter.
Jeg har ikke ment, at vi skulle bruge alle disse midler på H.C. Andersen, jeg har bare sagt, at vi dér kunne hente nogle af de midler, som vi eventuelt skulle bruge til en handlingsplan, til et forskningscenter, til en H.C Andersen-ordbog, eller hvad det var; det er sådan noget, som det er op til et center at vedkende sig.
Jeg har jo altså selv undret mig over den afvisning, som man er nået frem til i fællesskab.
Jeg tror, det skyldes en eller anden form for tilbageholdenhed over for H.C. Andersen som person.
Det Radikale Venstre omfavner jo med stor kærlighed Søren Kierkegaard og er altid villig til at fremhæve ham, ligesom man også fremhæver Niels Bohr.
Men det er, som om H.C. Andersen stadig er Lille Claus, og man har ikke opdaget, at Lille Claus faktisk fik prinsessen.
Så jeg går og tænker på, hvordan vi dog skal få regeringen til at forstå, at det her jo handler om at indtænke en person og ikke misbruge ham i en strategi.
Har ordføreren nogen ideer til, hvordan vi kunne overbevise regeringen om, at det måske var en god idé at gøre det alligevel?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-04-27:
Der stilles utrolig store krav til min person her i dag, hvis jeg skulle til at være den, der skulle overbevise regeringen om dette eller nogle bredere spørgsmål for den sags skyld i øvrigt.
Vi har med enkelte nålestik haft held til at overbevise regeringen om enkelte elementer i vores politik, men derudover tror jeg ikke, at vi kan sige, at vi på den brede bane har haft det store held, og jeg tror, der skal et folketingsvalg til at ændre på det.
Hvis man nu endelig skal gå ind i motivforskningen alligevel, når nu der i flere omgange bliver lagt lidt op til det, og jeg tror egentlig, at spørgeren selv har været inde på det, så vil jeg sige, at det er sådan med regeringer – og det er faktisk ligegyldigt, hvem der sidder på magten, det er mærkeligt – at de simpelt hen ikke kan udstå, at politiske partier i Folketinget uden for regeringen kommer med forslag.
De hader det!
Og det betyder, at de nærmest af princip altid stemmer imod, ligemeget hvad indholdet af forslaget er.
Det sker så ofte – og det kan jo være, at forespørgerne er heldige også her – at regeringen selv i løbet af ½-1½ år kommer med noget lignende, og så synes de, det er en god idé, fordi det ofte er afsenderen, der er vigtig for regeringer, og ikke indholdet.
Karen Ellemann (V), 2012-04-27:
Tak for det.
Jeg vil godt starte med at takke ordføreren, for jeg synes rent faktisk, at vi nærmer os noget, der handler om en anerkendelse af et evalueringsværktøj, som har sin berettigelse i den danske folkeskole.
Ordføreren står selv og siger, at der skal være fokus på lige præcis det faglige udbytte i folkeskolen, og taler meget om, at et mål naturligvis er, at alle elever skal lære at læse.
Mit spørgsmål er så: Hvordan skulle forældrene, eleverne og lærerne omkring den pågældende elev ellers kommunikere sammen i forhold til udviklingen, hvad angår læsefærdigheder, hvis de ikke havde et værktøj som elevplanen?
Giver det ikke rigtig god mening, at vi faktisk har opfundet det her redskab, der hedder en elevplan, og som alle benytter derude på forskellig vis – og det har vi jo også talt om, i forhold til hvordan kommunerne hver især implementerer det – lige præcis det her evalueringsværktøj, hvor man eksempelvis kan fokusere på, hvordan det går med at lære at læse?
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-04-27:
Først tak for de mange gode taler.
En særlig tak til Liberal Alliances og Konservatives ordførere for deres støtte og glimrende kommentarer, men også en tak til de øvrige deltagere i den her debat en sen fredag eftermiddag.
Det har været interessant for Dansk Folkeparti at have den, og vi er glade for, at man har stillet op så engageret, som man har gjort.
Også tak til kulturministeren.
Jeg vil dog henvise til, at H.C. Andersen Centret, som man har i Odense på universitetet, hidtil har bestået af én medarbejder, nemlig Johan de Mylius, plus en halv sekretærstilling, og det kan man ikke ligefrem kalde et forskningscenter, hvis vi sammenligner med centeret for Kierkegaard.
Så vil jeg også bare anholde det med fonden.
Altså, fonden kan jo ikke løfte den opgave, det er at koordinere og systematisere en samlet national handlingsplan.
Det er noget, en stat skal gøre.
Så har det altså virkelig undret mig, som det også har undret andre, at regeringspartierne ikke kan bakke op om et så bredt forslag til vedtagelse, som det egentlig er, især når man tænker på, hvordan andre bruger H.C. Andersen rundtomkring i verden.
Man har nævnt Kina, men vi kunne også komme ind på Brasilien.
Jeg ved ikke, om man er klar over det, men jeg har faktisk lige fået at vide, at Brasilien har besluttet sig for en H.C. Andersen-handlingsplan.
Der er to brasilianere, der har skrevet et værk om, hvordan man bruger H.C. Andersen til at lære børn at læse.
Den bog bliver sendt til alle Brasiliens folkeskoler, så lærerne der kan bruge H.C. Andersen til at lære børnene at læse.
Brasilien vil endda lave H.C. Andersen-bøger til blinde børn, hvilket vi heller ikke har lavet i Danmark.
Så er det, jeg tænker: Hvorfor gør Brasilien det?
H.C. Andersen er født i Danmark.
De vælger altså fra statens side at understøtte det, og så er det, jeg tænker: Hvorfor kan vi ikke gøre noget tilsvarende her?
Svaret blafrer lidt ikke i vinden, men her i salen.
Jeg havde faktisk håbet på, at regeringen ville vise mandsmod og fremsyn.
Jeg havde håbet på, at man ville tage sig selv alvorligt, når man sagde, at man ville bryde blokpolitikken.
Det kunne have været en anledning, for H.C. Andersen handler egentlig ikke så meget om politik.
Det ville have været en anledning til at samle hele Folketinget om noget, som betyder noget – det kan jeg mærke på alle ordførerne – for os alle, og som betyder noget for danskere.
Det ville have været startskuddet til et opgør med blokpolitikken.
Med disse ord vil jeg takke for debatten og de mange indslag, og skulle der være spørgsmål, er man jo altid velkommen til at stille mig dem, men tak for i dag.
Uffe Elbæk (RV), 2012-04-27:
Jeg vil bare kort sige tak for den debat, der har været.
Grunden til, at vi ikke kan det, er jo, at hvis vi stemte for det, ville vi også sende et signal om, at vi faktisk ikke syntes, at H.C. Andersen allerede blev indtænkt i vores internationale kulturstrategi, og det gør H.C. Andersen.
Jeg startede jo forespørgselsdebatten med at gennemgå alle de initiativer, der allerede har fundet sted og finder sted nu, og der har været en markant, enestående satsning på H.C. Andersen, bl.a. i forbindelse med H.C. Andersen-året i 2005.
Det arbejde fortsætter solidt fremadrettet.
Der bliver i debatten talt om et egentlig H.C. Andersen-center, men det har vi allerede.
Vi har H.C. Andersen Centret på Syddansk Universitet , og det er endda et center, som for øjeblikket opprioriterer sit arbejde.
I stedet for at vi snakker os væk fra hinanden, synes jeg faktisk, at man skulle give en cadeau til de gode kræfter, som allerede tegner hele feltet, dvs. Odense Bys Museer, Syddansk Universitet, Det Kongelige Bibliotek og H.C. Andersen Fonden Odense.
Jeg er udmærket vidende om, at der også er andre gode folk, som arbejder inden for feltet, bl.a. i det, der hedder H.C. Andersen Netværk.
Ud over at vi alle sammen i salen her har bakket op om betydningen af H.C. Andersen, vil jeg også blot sende et signal til alle de gode kræfter ude i samfundet om at arbejde sammen.
Som sagt er der allerede H.C. Andersen Fonden Odense, som koordinerer alle de her initiativer.
Så jeg vil bare sige tak for debatten.
Lars Barfoed (KF), 2012-04-27:
Man kunne jo egentlig godt have ønsket sig, at H.C. Andersen havde været til stede her i dag og hørt den her debat.
Det havde han næsten fortjent, sådan som vi forsøger at overgå hinanden i vores begejstring for H.C. Andersen.
Et eller andet sted fornemmer man jo næsten, at hans ånd er til stede i salen med os her i dag.
Der er jo ingen tvivl om, at H.C. Andersens betydning for dansk litteratur i særdeleshed og dansk kultur i det hele taget er enorm.
H.C. Andersen har så også med tiden fået en betydning, der går langt ud over det, og derfor tog den daværende konservative kulturminister hr. Brian Mikkelsen tilbage i 2005 jo også initiativ til omfattende markeringer i anledning af 200-års-dagen for H.C. Andersens fødsel i 1805.
Når det gælder berømmelse ud over Danmarks grænser, er der vel ingen overhovedet, der kan overgå netop H.C. Andersen.
Derfor er det jo også helt naturligt at medtænke H.C. Andersen i en international kulturstrategi.
I sine værker taler H.C. Andersen jo til os alle sammen, altså til os danskere, men jo lige så meget til mennesker i Amerika, Kina og alle andre steder i verden, og hans eventyr, som vi hørte som børn – og som vi har læst for vores børn – ja, de er jo ikke kun skrevet til børn.
Det er de også, men de har jo ligesom to dimensioner, nemlig det umiddelbare og så en dybere livsforståelse og livsfilosofi.
Det er jo forbløffende, som H.C. Andersen f.eks. med en tekst tilbage fra 1850 taler direkte om problemstillinger, der også den dag i dag er aktuelle for os alle sammen.
Når jeg nævner 1850, er det, fordi det jo var året, hvor H.C. Andersen skrev »I Danmark er jeg født«, som i hvert fald er en af mine yndlingssange.
Og som der står i sangens tekst: I Danmark er jeg født, der har jeg hjemme, der har jeg rod, derfra min verden går.
Så enkelt kan man indramme følelsen af at være national – elske sit fædreland – og samtidig være åben over for verden og globaliseringen.
I dag er det jo mindst lige så aktuelt med den balance, som det var, da H.C. Andersen skrev teksten i 1850, og det var jo i virkeligheden et eller andet sted et indslag i en debat, der også dengang var om det nationale – om end på en noget andet baggrund.
Derfor er det vel netop også i H.C. Andersens egen ånd at medtænke ham i Danmarks internationale kulturstrategi.
Derfor er jeg sådan set
ganske forundret over, at forslaget til vedtagelse fra Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti ikke kan opnå en bredere opbakning i Folketinget her i dag.
Vi skal da arbejde for, at man – sagt med H.C. Andersens egne ord – hører hans sang og mejselslag vidt om jorden.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-04-27:
Jeg deler faktisk hr. Christian Langballes opfattelse af, at det er lidt overraskende, at det tit virker, som om H.C. Andersen alene gøres til en børnebogsforfatter eller en forfatter for børn så at sige.
Det mener jeg klart er forkert, og det er jo sådan set også det, der er noget af det geniale ved mange af H.C. Andersens tekster, nemlig at de kan læses både af børn og voksne, og at der er forskellige forståelseslag for forskellige aldersgrupper.
I forhold til den manglende lyst til at vedtage forslaget til vedtagelse vil jeg sige, at jeg ikke ved, om man er blevet skræmt af de gamle erfaringer med Tina Turner og halvdårlig underholdning i Parken i 2005.
Jeg var selv inde at overvære det, og det fremstår ikke som en af de mest minderige aftener i min tilværelse, og det kan måske være det, der har gjort, at man har fået en vis berøringsangst.
Det skal jeg ikke kunne sige.
Jeg kan kun henholde mig til det, jeg har sagt et utal af gange nu, nemlig at det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti i fællesskab har fremsat, burde være lige til at stemme for – også når man har hørt ordførertalerne fra de partier, der var mødt op med en ordførertale.
Christian Langballe (DF), 2012-04-27:
Ja, men jeg vil sådan set bare bede ordføreren for Liberal Alliance om at gøre det klart eller egentlig bare medgive os i Dansk Folkeparti, at det er meget besynderligt, at man ikke kan vedkende sig en national og international H.C. Andersen-strategi.
Jeg har en gang imellem sådan lidt en fornemmelse af, at man taler om H.C. Andersen, som om det var sådan noget, man hørte som barn, og så er H.C. Andersen ikke vigtig, når man er blevet voksen.
Men sagen er bare, at han jo er en åndsfyrste, som så at sige hæver sig langt op over også vores egen samtid.
Og jeg mener bestemt, at den nationale og internationale H.C. Andersen-strategi jo ikke vil låse forskningen overhovedet, al den stund at den jo bare vil appellere til endnu mere fri forskning.
Så jeg vil spørge, om ordføreren kan medgive mig det, jeg siger i mine kommentarer.
Hans Vestager (RV), 2012-04-27:
Nej, jeg ønsker ikke ordet mere, jeg er fuldt tilfreds.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-04-27:
Jamen jeg vil såmænd gerne svare.
I virkeligheden synes jeg lidt, at hr. Alex Ahrendtsen bliver offer for sin egen venlighed.
Hr. Alex Ahrendtsen har været så venlig at udsende et udkast til et beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti har arbejdet med, men som man har valgt ikke at fremsætte.
Og jeg kan forstå på hr. Hans Vestager og i virkeligheden også på fru Pernille Vigsø Bagge – det var lidt tidligere – at det så er det beslutningsforslag, vi ikke har til behandling, som vi diskuterer, i stedet for det forslag til vedtagelse og den forespørgsel, som egentlig er til debat.
Hans Vestager (RV), 2012-04-27:
Altså, Simon Emil Ammitzbøll, det er jo underholdende at høre dig holde tale, og der er jo nok noget i det, du siger, om, at hvis man bare gør tingene lidt langsomt, går det nok nemmere, især når det så er et emne, som vi alle sammen principielt er enige om.
Men jeg har i hvert fald sådan fået tilsendt noget, der endnu ikke er blevet til noget, og det er vel nok det, der har gjort stort indtryk på mig, nemlig at hr. Alex Ahrendtsen har sådan en hel masse andre tanker i hovedet end bare om det der med at samarbejde lige her i situationen.
Det er nok det, der gør mig sådan lidt betænkelig, for man kan jo pludselig få en idé, og så kan man stille så store krav til sin egen idés fremme og den måde, den er formuleret på, at det så at sige lukker for dagsordenen.
Man kan altså blive for hård i sin selvopfattelse, og det er det, som jeg ser nu.
Det har jo ikke noget nummer eller navn, men det er et udkast til et forslag til folketingsbeslutning fra den 30. november 2011 af hr. Alex Ahrendtsen, men det er jo ikke fremsat endnu, det er vedlagt som et bilag.
Og der hentydes også direkte til det i dag, ved at der fra en af de tidligere ordførere har været meget ros til hr. Alex Ahrendtsen for det arbejde, som han har foretaget sig med at formulere det, der står her.
Så jeg ved ikke, om det ligger inden for ordførerens område.
Du behøver ikke at svare på det, men nu har jeg i hvert fald fået lejlighed til at give udtryk for det.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-04-27:
Vi er samlet her i dag for at tale om H.C. Andersen og kendskabet til ham på både nationalt og internationalt plan.
Jeg vil lægge ud med at sige, at ligesom alle andre, der har stået på den her talerstol under det her punkt på dagsordenen, holder jeg utrolig meget af H.C. Andersen, af hans forfatterskab og af den hæderkronede plads, H.C. Andersen har i såvel den danske som den internationale kulturarv.
Det er imponerende flot.
Det betyder så også, at H.C. Andersen skal anerkendes for sit forfatterskab og for sine tanker, før han skal anerkendes for sin danskhed.
Når det så er sagt, har H.C. Andersen selvfølgelig en utrolig stor værdi for Danmark i forhold til branding, i forhold til kendskabet til Danmark, i forhold til turisme og vækst, men så sandelig også i forhold til den berigelse, som kendskabet til hans værker giver den enkelte.
Der er altså rigtig mange positive ting forbundet med at udbrede den kulturelle berigelse, som indsigten i H.C. Andersens forfatterskab er.
Jeg har jo også med interesse læst det udkast til beslutningsforslag, som hr. Alex Ahrendtsen fra Dansk Folkeparti har lavet om en H.C. Andersen-strategi.
Det er et interessant og ambitiøst forslag, og det vidner om en stor viden på området fra forslagsstillerens side.
Forslaget indeholder nogle gode ideer til en videreudvikling af formidlingen af H.C. Andersen-kulturarven, og det vil tjene os alle sammen godt at have de her forslag i baghovedet, også som ideer til promovering af andre nationale klenodier, for Danmarks kulturarv indeholder heldigvis meget andet end H.C. Andersen.
Jeg mener altså også, at det på nuværende tidspunkt er urealistisk at iværksætte alle de her forslag, der ligger i udkastet til beslutningsforslaget, som ganske vist ikke er det, vi diskuterer i dag, men som er de tanker, forespørgeren har gjort sig, både fordi der allerede foregår så utrolig mange ting på det her område – det er jo dem, vores kulturminister har redegjort for i sin indledende tale, der er rigtig meget gang i den med hensyn til at udbrede kendskabet til H.C. Andersen – og også fordi det måske er en lille smule utrygt, synes jeg, at hr. Alex Ahrendtsen i forbindelse med finansieringen af alle de tanker, som hr. Alex Ahrendtsen har gjort sig, skriver, at der bliver brugt 281 mio. kr. til internationale kulturaktiviteter, men ikke, hvad det så er, der ikke længere skal prioriteres.
Hvad er det så, der ikke længere skal prioriteres, når vi skal til udelukkende at bruge penge på H.C. Andersen i stedet for?
Det har vi ikke fået noget svar på.
Så SF tilslutter sig det forslag til vedtagelse, der er læst op af hr. Flemming Møller Mortensen, fordi vi i høj grad anerkender alle de ting, der i forvejen sker på området, og selvfølgelig også anerkender, at man fortsat skal have et stort fokus på, hvordan man udbreder kendskabet til H.C. Andersens forfatterskab og hans tanker, som det allerede sker på bedste vis.
Hans Vestager (RV), 2012-04-27:
Så det er sådan, at jeg kan tilslutte mig det, som hr. Troels Ravn har sagt, og det, som ligger i det, kulturministeren tidligere sagde med hensyn til en national strategi.
Vi kan ikke støtte, at man nu giver sig til at lave en national strategi for H.C. Andersen.
Christian Langballe (DF), 2012-04-27:
Jeg kan forstå, at De Radikales ordfører bruger tiden på at tale om tonen i debatten, hvilket jeg egentlig synes er en skam.
Jeg vil så sige, at tonen kunne være hård også på H.C. Andersens tid.
Kirkegaard opfordrede almindelige mennesker til at tage et brækmiddel i forhold til det almindelige kirkeliv.
Så jeg vil sige, at tonen har været kontant også dengang, og godt for det.
Jeg hørte bare ikke noget om Det Radikale Venstres holdning til en national H.C. Andersen-strategi.
Jeg kan være enig med ordføreren i, at vi sådan set også godt kunne få en national Grundtvig-strategi.
Det ville være fint.
Men hvad mener Det Radikale Venstre om en national H.C. Andersen-strategi?
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-04-27:
Altså, jeg må lade mig undre lidt, for inden den nye regering satte sig i ministerkontorerne, havde vi en borgerlig regering.
Den sidste minister, ja, de sidste mange ministre ovre i Kulturministeriet er kommet fra Det Konservative Folkeparti.
Det Konservative Folkeparti havde kulturministerposten hen over 2005, hvor man fejrede 200-års-jubilæet for H.C. Andersen, og vi har hørt, at Dansk Folkeparti er kommet med ønsket her tidligere.
Hvorfor har Det Konservative Folkeparti ikke sikret, at økonomien og det politiske flertal for beslutningen var givet, så man kunne gøre det her, når Det Konservative Folkeparti i dag støtter forslaget til vedtagelse fra Dansk Folkeparti – ikke forslaget til vedtagelse, som er fremsat af regeringspartierne?
Dansk Folkeparti står lidt udenfor set i forhold til, hvad Venstre har været på talerstolen at sige de gør, for de stemmer ikke for Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse.
Jeg synes ikke, at Det Konservative Folkeparti har handlet rettidigt i forhold til, hvad man har haft mulighed for.
I dag har vi et underskud på 100 mia. kr., og nu vil Det Konservative Folkeparti gerne være med til at lægge en anden strategi.
Det er ikke rettidig omhu fra De Konservatives side.
Lars Barfoed (KF), 2012-04-27:
Nu er det jo ikke sådan, at Socialdemokratiet skulle stemme for alt, hvad Dansk Folkeparti eller for den sags skyld nogle andre har sagt.
Det er forslaget til vedtagelse, som man kunne stemme for.
Jeg forstår stadig ikke forskellen i holdninger, for hvad er det i det her forslag til vedtagelse, som forhindrer alle de gode mennesker, hr. Flemming Møller Mortensen nævner udeomkring i verden, i at medtænke H.C. Andersen i deres konkrete initiativer?
Jeg er sikker på, at hverken Dansk Folkeparti eller Liberal Alliance, og det er vi heller ikke i Det Konservative Folkeparti, er ude på at forhindre nogen som helst i at tage H.C. Andersen ind i nogle konkrete projekter.
Det ville sådan en medtænkning af H.C. Andersen i en kommende dansk international kulturstrategi da på ingen måde forhindre.
Det ville måske tværtimod understøtte det endnu bedre.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-04-27:
Det er et godt spørgsmål.
Det er jo det, vi er samlet om.
Årsagen til, at Socialdemokraterne ikke støtter Dansk Folkepartis forslag, er, at vi ikke vil være med til alene at lave en politisk prioritering af, hvem det er, vi skal spænde for vognen, som Dansk Folkeparti udtrykte det.
Så det er ikke blot et spørgsmål om, at H.C. Andersen skal spændes for vognen, men om, at vi skal tage det allerbedste fra dansk kulturliv, fra tidligere og fra nu, og gøre brug af det ude i verden.
Så det er udtryk for respekt for dem, der skal drive den danske kulturpolitik derude, for det er jo ikke os politikere her i Folketinget, der skal det, men det er eksempelvis Det Danske Kulturinstitut, de danske ambassader og de danske kulturattacheer.
Lars Barfoed (KF), 2012-04-27:
Altså, den her debat har indtil nu været og vil sikkert fortsætte med at være det, indtil vi er færdige med den, en kappestrid om, hvem der kan lyde, som om de bedst kan lide H.C. Andersen og vil være bedst til at bruge H.C. Andersen i sådan nogle forskellige internationale sammenhænge.
Det er meget svært at finde ud af, hvad det egentlig er, vi er uenige om,
og derfor vil jeg gerne spørge hr. Flemming Møller Mortensen: Hvorfor er det egentlig, at Socialdemokratiet ikke kan støtte forslaget til vedtagelse, som vi tre partier, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti, har fremsat?
Hvorfor er det, at man ikke vil medtænke H.C. Andersen i en international strategi?
For når man hører debatten, er det altså meget svært at høre forskel på, hvad de forskellige egentlig mener, så jeg vil bare spørge
: Er det bare, fordi man som regeringsparti simpelt hen ikke vil stemme for noget, som andre end regeringspartierne har foreslået, eller er der noget konkret – og så vil jeg gerne høre noget meget konkret – som man er uenig i med hensyn til at medtænke H.C. Andersen i, som der står, den kommende internationale kulturstrategi?
Der står jo »medtænke i den kommende internationale kulturstrategi«.
Kan man overhovedet være imod det?
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-04-27:
Jamen det er jo netop her, vi har værdien af kulturen og kunsten, og i det her tilfælde litteraturen.
Altså, at H.C. Andersen på en eller anden måde i sin datid, i nutiden og givetvis også i fremtiden kan have systemkritiske klange rundtomkring i verden, er jo fantastisk, og det gør vi jo brug af.
Vi kan ikke styre, hvad der skal udraderes, men alene gennem det, at Det Danske Kulturinstitut i Kina ikke kaldes Det Danske Kulturinstitut, men Andersen-instituttet, er vi med til at præge tingene i Kina via og med H.C. Andersen.
Om den nationale strategi skal være med til at binde tingene sammen?