runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Manu Sareen (RV), 2011-11-16:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil sige, at den her konkrete sag er et indre anliggende, og jeg kan og vil ikke udtale mig om den konkrete sag, som jeg alene har kendskab til igennem medierne, og det vil jeg næsten også sige er en overdrivelse, for det kendskab, jeg har til sagen fra medierne, stammer simpelt hen fra overskrifterne, når jeg er gået forbi en kiosk, eller hvad det nu kunne være.
Jeg må endnu en gang sige, at det er et indre anliggende for partierne, hvem de ønsker at ansætte og afskedige.
Det, der selvfølgelig er vigtigt, er, at man holder sig inden for lovens bestemmelser.
Det har jeg så også hørt at man har gjort i den her konkrete sag, og det kan jeg jo kun glæde mig over.
Principielt – og naturligvis, har jeg næsten lyst til at sige – mener jeg ikke, at man skal risikere afskedigelse, bare fordi man er gravid eller er på barselorlov.
Men der kan jo naturligvis være tilfælde, hvor en virksomhed må omstrukturere på grund af en anstrengt økonomi, eller hvad det nu kan være.
Men det er Ligebehandlingsnævnet eller domstolene, der vurderer de enkelte sager, og ikke mig som minister, og slet ikke når det handler om et internt anliggende i et parti.
Så er det fuldstændig ligegyldigt, hvilket parti det egentlig drejer sig om.
For en god ordens skyld vil jeg også lige nævne, at ligebehandlingsloven hører under beskæftigelsesministerens ressortområde og ikke mit.
Ligestillingsministerens ressortområde er ligestilling uden for arbejdsmarkedet.
Det var også noget, vi drøftede på sidste udvalgsmøde, hvor vi fik en rigtig, rigtig fin redegørelse for, hvor der er gråzoner mellem ressortområderne.
Så det her område hører under beskæftigelsesministeren.
Fatma Øktem (V), 2011-11-16:
Mange tak.
Så kan jeg jo kun takke ministeren ekstra for at komme i aften og besvare spørgsmålet, selv om det ikke er inden for ministerens ressortområde.
Mit andet spørgsmål er så: Hvilket signal synes ministeren at det sender udadtil?
Jeg ved godt, at ministeren ikke kan påtage sig ansvaret for, at Socialistisk Folkeparti angiveligt har brudt loven, men jeg vil spørge ministeren, om ministeren tror, at det styrker eller svækker befolkningens generelle tillid til politikerne, når man har et regeringsparti, Socialistisk Folkeparti, der i flere tilfælde har krævet lovstramninger og været meget hårdt i retorikken om firmaer, der har fyret gravide, og som nu pludselig vender på en tallerken og selv udviser den adfærd, som de i årevis har kritiseret andre for.
Manu Sareen (RV), 2011-11-16:
Som sagt kan jeg ikke kommentere den konkrete sag.
Men det, regeringen selvfølgelig er meget optaget af, er, at lovgivningen naturligvis bliver overholdt, uagtet hvem man er.
Og igen, det er ikke noget, som hverken regeringen eller jeg skal forholde os til.
Er der nogle problemer, har vi nogle instanser, som skal forholde sig til det.
Sådan er det også i den her sag.
Jeg kan ikke gå ind i en konkret sag om et bestemt parti.
Fatma Øktem (V), 2011-11-16:
Det er fuldstændig korrekt.
Jeg giver ministeren ret.
Men vi er jo også politikere og skal sådan set også have nogle holdninger til tingene.
Derfor spørger jeg igen, for mit spørgsmål handlede egentlig om, hvilke signaler ministeren synes at det sender, når et regeringsparti i strid med loven afskediger gravide og kvinder på barsel.
Det er signalet, jeg spørger til.
Manu Sareen (RV), 2011-11-16:
Det er jo et meget smart spørgsmål, for spørgeren indleder ganske fint, men jeg skal alligevel forholde mig til sagen i et konkret parti.
Regeringen går naturligvis fuldt ind for, at kvinder og mænd ikke risikerer at miste deres job, bare fordi de er blevet gravide eller er gået på barselorlov.
Men som jeg også tidligere har svaret, kan jeg ikke gå ind i den her konkrete sag.
Der er nogle instanser, som man skal henvende sig til, hvis der er uoverensstemmelser.
Det har jeg stor tillid til at man gør.
Jane Heitmann (V), 2011-11-16:
For mig at se, er der utrolig lang vej fra de her ca. 830 mio. kroner på satspuljen til de 2 mia. kr., som SF hvert år havde stillet vælgerne i udsigt at psykiatrien skulle opprioriteres med.
Når det så er sagt, og når ministeren nu selv nævner en sidestilling af psykiatrien og somatikken, vil jeg tillade mig at spørge: 450 personer med psykiatriske diagnoser, skal de have en behandlingsgaranti?
Erling Bonnesen (V), 2011-11-16:
Jeg synes, det er fint, at fødevareministeren også sådan prøver at sende den halvt til hjørne i den her situation og nævner landbrugskommissionen.
Nu er problemet jo bare, at fødevareministerens kollega, miljøministeren, har sagt, at den her sag om vandplaner skal gøres færdig nu inden jul, så der kan blive meldt ind qua den tidligere oplæsning af svaret.
Så meget desto større grund er der også til, at man får taget fat i det.
Derfor duer det ikke at få det her sendt over i landbrugskommissionen, for så er skaden jo sket.
Det, det handler om, er at få lavet den korrekte indmelding.
Og det er jo sådan set det, der skal tages skridt til.
Det kan jo ikke være at forbedre erhvervets situation, og det kan jo ikke være et eksempel på, at man kæmper for erhvervet.
Tværtimod, må man jo næsten sige.
Men chancen er der.
Man kan nå det endnu.
Og der ligger dokumentation for, at det ikke tager 2 år at rette det her til.
Det kan gøres i løbet af et par dage ifølge den dokumentation, jeg ligger inde med nu og har fået forelagt.
Så det er jo lige præcis nu, at vi så at sige kunne lave det her brede samarbejde, som også bliver efterlyst.
Så jeg hjælper gerne fødevareministeren med at prøve at lægge det her på bordet, så vi kan få det rettet inden jul.
Så vil fødevareministeren tage imod den hånd, så vi kan få det her rettet?
Mette Gjerskov (S), 2011-11-16:
Jeg vil lige igen understrege, at vand- og naturplanerne jo altså hører under miljøministerens område.
Men naturligvis arbejder vi sammen i regeringen, det er klart.
Der ligger på nuværende tidspunkt udkast til vand- og naturplaner, som jo skal gennemføres i et omfang på nuværende tidspunkt, fordi det simpelt hen er nødvendigt, at vi gennemfører vandog naturplanerne hurtigst muligt for ikke at få den her dom ved EU-Domstolen.
Vi er jo godt klar over, at der er kommet tusindvis af høringssvar til de her planer.
Det her er noget, jeg naturligvis drøfter med miljøministeren.
Når jeg taler om natur- og landbrugskommissionen er det jo i næste fase, hvor vi skal prøve at rette tingene til, så vi også kommer tættere på en rettidig og fuld implementering af vand- og naturplanerne.
Erling Bonnesen (V), 2011-11-16:
Jeg kan konstatere, at i forhold til det med vandplanernes færdiggørelse nu, vil man i regeringen ikke tage skridt til at få det her rettet til.
Det, jeg hører, er, at man prøver at sende det til hjørnespark ved at sige, at det skal hen i næste planperiode.
Jamen det duer jo ikke, for man har selv meldt ud, at man vil have det gjort færdigt nu.
Så jeg må bare konstatere, at regeringen ikke vil prøve at forhindre, at en fjerdedel af landbrugsarealet ryger ud af drift.
Det vil give dramatiske tab, ikke kun for selve erhvervet, men dramatiske tab af arbejdspladser, og det vil jo slå baglæns lige ind i statskassen ovre hos finansministeren.
Men jeg har jo så også tidligere fået svar på et skriftligt spørgsmål, der siger, at man i regeringen ikke har regnet på det her og ikke har forholdt sig til det.
Det vil sige, at man styrer helt i blinde med hensyn til det her.
Og specielt ikke, når man kan få forelagt dokumentation for de store konsekvenser.
Så jeg må anmode fødevareministeren om, at man i regeringen får det her taget op ekstraordinært.
Men der er tid til det endnu.
Mette Gjerskov (S), 2011-11-16:
Fødevareministeren står altid til rådighed for oppositionen, når oppositionen spørger.
Jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at regeringen vil vedtage vand- og naturplanerne med udgangspunkt i foreløbige udkast – det er dem, som den tidligere regering har leveret – og med de tilpasninger, der er åbenlyst nødvendige og hensigtsmæssige.
Det vil sige, at man arbejder på sagen.
Og jeg hører gerne gode råd fra hr. Erling Bonnesen.
Men at sige, at en fjerdedel af landbruget forsvinder, at en fjerdedel af dansk landbrugsjord skulle forsvinde, kan jeg ikke se for mig skulle komme til at ske.
Erling Bonnesen (V), 2011-11-16:
Er ministeren enig i, at dansk landbrug er i en presset økonomisk situation, med behov for, at konkurrenceevnen styrkes, og hvilke initiativer kan ministeren foreslå?
Er ministeren enig i, at dansk landbrug er i en presset økonomisk situation, med behov for, at konkurrenceevnen styrkes, og hvilke initiativer kan ministeren foreslå?
Mette Gjerskov (S), 2011-11-16:
Jeg vil gerne have lov til at slå fast – og det er jeg glad for at få lejlighed til at gøre – at det står meget klart i regeringsgrundlaget: Danmark skal fortsat være et landbrugsland.
Det er vores udgangspunkt for regeringens arbejde.
Landbruget og fødevaresektoren i øvrigt er en central del af dansk økonomi.
Derfor er det jo vigtigt, at vi sikrer det en fremtid.
Regeringen har et stærkt, stærkt ønske om en grøn omstilling – en grøn omstilling af hele Danmark, men ikke mindst en grøn omstilling af landbruget.
Vi er enige i og anerkender, at landbruget står i en meget presset økonomisk situation.
Landbruget har en meget stor gæld, og når det kommer til gælden, må jeg sige, at den kommer de selv til at betale.
Det er ligesom for alle andre, der står i gæld, at de også selv må betale.
Vi kan ikke hive skatteborgernes penge op af deres lommer for at betale landbrugets gæld.
Jeg har omlagt nogle meget, meget store trecifrede millionbeløb til netop en grøn omstilling af landbruget, så der er noget økonomi at gøre godt med.
Erling Bonnesen (V), 2011-11-16:
Jamen jeg er da glad for, at fødevareministeren også anerkender helt bredt og åbent, at landbrugserhvervet er i en presset økonomisk situation.
Jeg kan også erklære mig enig med fødevareministeren i, at erhvervet naturligvis skal betale sin egen gæld.
Det, der er vores ansvar, er jo at sikre, at der er en konkurrenceevne og nogle rammevilkår, så man får muligheden for ved den enkelte landmands eget skrivebord at få sammensat nogle kalkuler, man så at sige kan gå i banken med og få foretaget en finansiering, så man kan køre sin drift igennem, få et overskud og præcist afdrage den gæld.
Det er jo så der, at kæden ryger en lillebitte smule af.
Jeg vil starte med at sige tak, fordi regeringen viderefører den tidligere VK-regerings visioner på økologiområdet og siger: Jamen fint, vi skal have mere gang i det.
Det giver vi opbakning til.
Også tak, for at den nye regering vil sige, at landbrugserhvervet også i fremtiden skal være energileverandører.
Det er jo også sådan nogle ting, vi havde på dagsordenen tidligere.
Det, jeg sådan set efterlyser, er faktisk, hvad der så sker af nyt.
Jeg kan også glæde mig over, at der i regeringsgrundlaget står, at Danmark stadig væk skal være et landbrugsland, og så spejder man jo efter, hvilke nye initiativer der skal være for at udvikle det, give flere forretningsmuligheder, større eksport.
De er der jo ikke.
Derfor er det også, når man så kigger på, hvad der står på den anden side, at det spøger lidt med noget grundskyld, som er sparket halvt til hjørne i en Skattekommission, nogle reduktioner på noget erhvervsstøtte måske, og så har vi lige talt om vandplaner og en række forskellige andre ting.
Der står direkte i regeringsgrundlaget, at man vil stille krav om nye skatter, regler og byrder, og det trækker ligesom fra.
Der kniber det så med ude på den enkelte landmands skrivebord at få de her kalkuler til at hænge sammen, så jeg savner sammenhæng mellem overskriften: Danmark som landbrugsland, stadig væk i udvikling og så det, man sætter bag ved det.
Hvor er det nye, vil jeg gerne spørge fødevareministeren om.
Mette Gjerskov (S), 2011-11-16:
Jeg mener, at det er fuldstændig klart – og det må være klart for alle – at landbrugets situation kræver handling.
Men det kræver velovervejet handling, det kræver ikke panikhandling.
Landbruget er et erhverv, som har brug for langsigtede udviklingsmuligheder.
Landbruget har brug for mere end bare at kunne se et kvartal frem.
Jeg har skaffet en lang række midler, som er omfordelt til en grøn omstilling.
Dem får landbruget mulighed for at gøre brug af nu fra den 1. januar 2012.
Derudover kigger vi på de langsigtede muligheder i Landbrugs- og Naturkommissionen, en kommission, som skal prøve at give os nogle gode svar på, hvad dansk landbrug skal leve af i fremtiden, og hvordan vi sikrer, at landbruget er så bæredygtigt, at der også er plads til naturen, og hvordan vi sikrer, at erhvervet er så økonomisk bæredygtigt, at der også er et landbrug i de kommende generationer.
Det er vi meget stærkt optaget af i regeringen.
Vi er stærkt optaget af både at give landbruget nogle muligheder på kort sigt og på langt sigt, men det er ikke at hjælpe landbruget at sige, at de bare kan bruge noget mere sprøjtegift, det er det simpelt hen ikke.
Vi er nødt til at knække kurven på sprøjtegift.
Jeg tror, at det simpelt hen er meget svært for danskerne at acceptere, at der er giftrester i deres drikkevand.
Det er vi simpelt hen nødt til at gøre noget ved, men vi vil samtidig hjælpe landbruget alt, hvad vi overhovedet kan i alle mulige andre retninger.
Erling Bonnesen (V), 2011-11-16:
Allerførst vil jeg sige, at vi jo er enige i de langsigtede perspektiver.
Det er jo gode ministerord, som enhver god fødevareminister selvfølgelig vil tage i sin mund, at tingene skal hænge sammen på længere sigt.
Og det er fint nok, at vi så får kommissionen til at kigge på de her ting, og så forholder vi os til det, når de kommer med noget.
Men når regeringen selv er i stand til at skrive sådan meget præcist, at Danmark skal være et landbrugsland i udvikling – man kan også i regeringen i forbindelse med regeringsgrundlaget være ret præcis, med hensyn til at der skal komme nogle nye krav og byrder – så er det også bare, at jeg efterlyser: Hvor er så lige de konkrete tanker om de nye initiativer til at forbedre konkurrenceevnen?
Lad mig så bare lige føje til det, som ministeren jo selv siger om den her omlægning af ting, der skal være med til at gøre erhvervet grønnere: Jamen fint nok, men det er jo også nogle ting, der sådan lå lidt i pipelinen i forvejen, og man kan vel nærmest sige, at det er lidt som at fodre hunden med sin egen hale, for det er jo nogle penge, der kører lidt rundt; det er jo ikke nye penge, der så at sige er blevet tilført qua alle de omstillinger, der skal til.
Så det er jo rigtigt, som fødevareministeren selv sagde, at det er nogle omlægninger.
Så hvis man forestiller sig, at man sidder med ved skrivebordet hos den enkelte landmand, der helt professionelt skal have sit budget, sin kalkule til at hænge sammen, hvor ligger forbedringerne i det her så på bundlinjen? Lad mig så bare lige minde om, at jeg ikke i det her spørgsmål har taget op, at der skulle sprøjtes mere eller noget som helst.
Vi er jo i Venstre fuldstændig enige i, at vi skal have en intelligent omlægning af pesticidafgiften, som fjerner de dårlige midler, tager de gode midler ind, og det kan, om jeg så må sige, virke incitamentsskabende med nogle afgifter.
Men de nye midler skal jo være til rådighed, for ellers får vi bare fødevarerne ind ad bagdøren via import.
Og når vi i forvejen har de bedste fødevarer i Danmark, skal vi selvfølgelig passe godt på dem.
Så jeg mangler ligesom de nye initiativer, der skal til for at hjælpe den enkelte landmand.
Mette Gjerskov (S), 2011-11-16:
Jeg har stor respekt for, at hr. Erling Bonnesen gerne vil påvirke den her sag, og jeg vil sige, at det vil jeg naturligvis også gerne selv.
For jeg er fødevareerhvervets stemme i regeringen, og jeg er regeringens stemme i fødevareerhvervet, kan man sige.
Det betyder naturligvis også, at når vi har været igennem første fase af gennemførelsen af vand- og naturplanerne, skal vi jo have anden fase med ind i vores natur- og landbrugskommission. Der er jo ingen tvivl om, at der er mange elementer.
Der har jo været en lang række arbejdsgrupper, f.eks. kvælstofudvalget og en lang række grupper, som løbende er kommet med resultater fra deres undersøgelser, som skulle ligge til grund for vandog naturplanerne.
Og alt det arbejde vil vi jo føre ind i natur- og landbrugskommissionen, så vi er sikre på, at den kommission er klar over de faktuelle forhold, som hr. Erling Bonnesen nævner.
Erling Bonnesen (V), 2011-11-16:
Jeg er glad for, at ministeren tager sit ansvar alvorligt.
Det er jo også, hvad man sådan regner med og forventer.
Og så er regeringen jo et kollektiv, og der står også om Fødevareministeriets ressortområde, at også grundforbedringer og andre ting hører under ministerens ansvarsområde.
Og i løbet af nogle år glider en fjerdedel af det danske landbrugsareal ud af drift – for nu også lige at huske at få nævnt den påvirkning, det vil have for skovene osv.
Jeg minder bare om, at det så er nu i slutfasen, at man skal påvirke tingene.
Det er selvfølgelig også det, jeg gør, sådan helt på parlamentarisk vis.
Jeg siger, at jeg er utilfreds med det, der ligger nu, men jeg kan også anvise nogle løsninger for, hvad det så er, man bør gøre efter min opfattelse, så man så at sige både kan redde landbrugserhvervet og også redde miljøet, som vi jo alle sammen selvfølgelig også er optaget af.
Så jeg beder sådan set fødevareministeren om det, med baggrund i at fødevareministeren jo også selv på delegeretmødet her i sidste uge sagde, at man ville kæmpe landbrugets sag.
Det synes jeg lyder godt, og her er der jo en god chance for at gøre det.
Så vil fødevareministeren tage op over for miljøministeren, at det her bør vi have rettet til, så vi ikke risikerer, at en fjerdedel af landbrugsarealet forsumper?
Esben Lunde Larsen (V), 2011-11-16:
Nu anser jeg hverken ministeren for at være døv eller blind, men ministeren deltog også selv i delegeretmødet i Landbrug & Fødevarer, og det dystre billede, som ministeren påstår at jeg tegner, skulle man vist både være døv og blind for ikke at se og høre fra visse landmænd og fra visse dele af landbrugserhvervet.
Der er jo en stor bekymring for, at afgiftssystemet, en forøgelse af pesticidafgiften, er med til at vælte læsset for en del landmænd.
Når regeringen planlægger at pålægge dem de øgede afgifter, fordyrer det jo produktionen af en given afgrøde, og jeg skal bare høre ministeren, om ministeren ikke er bekymret for, at man så bare lægger miljøbelastningen et andet sted.
Stopper man eksempelvis med at sprøjte sin rapsproduktion, er det jo nødvendigt, at man i stedet for radrenser.
Det medfører, at man kører mere på marken.
Så har vi en stigning af CO2-udledningen, og det vil sige, at der sker en forflyttelse af miljøbelastningen.
Mette Gjerskov (S), 2011-11-16:
Jeg er enig med spørgeren i, at der, sådan som landbruget ser ud lige nu, tegner sig et dystert billede, og jeg er enig i, at meldingen på Landbrug & Fødevarers delegeretmødet var, at det er en alvorlig krise, vi står i.
Jeg er bare ikke enig i hr. Esben Lunde Larsens betragtninger om, at det er regeringen, der skaber det dystre billede.
Det er et dystert billede, som vi har overtaget, og som vi vil gøre alt, hvad der står i vores magt for kan blive et meget mere muntert billede, et meget mere optimistisk billede.
Vi tror på, at den grønne omstilling skaber job i landbruget, at den skaber eksportmuligheder.
Vi mener, at den tidligere regering har gjort landbruget en rigtig dårlig tjeneste ved at fortsætte ud ad en vej, som ikke er bæredygtig.
Vi vil som den eneste afgift, jeg kan komme i tanker om lige nu, pålægge landbruget en afgift på sprøjtegift, nøjagtig som den tidligere regering har gjort.
Så jeg kan anbefale hr. Esben Lunde Larsen også at tale med sine kollegaer i sin folketingsgruppe om den afgift, som jo har været planlagt i årevis.
Esben Lunde Larsen (V), 2011-11-16:
Det er ikke rigtigt, at vi har gjort det.
Den tidligere regering har ikke effektueret den pesticidafgift, som ministeren lægger op til, netop i erkendelse af at det ikke var tiden for landbruget med den økonomiske situation, som landet står i.
Ministeren beskriver ganske rigtigt det fatamorgana, at blot vi pålægger dem tilstrækkelig med grønne afgifter, får vi vupti ud af det blå en omstilling, der sikrer os enorme eksportmarkeder.
Men hvordan er det så i mellemtiden?
Det undlod ministeren at svare på.
Hvad er det for en hånd, der skal holdes under landbruget i mellemtiden?
Jeg tror, at alle er enige om, at dansk landbrug både er i en førerposition og skal vedblive med at være i en førerposition, når det gælder fødevarer og udvikling.
Men frygter ministeren ikke, at ministerens virkemidler forringer dansk økonomi i landbrugssektoren så meget, at de ikke kan vedblive med at gennemføre den teknologiske udvikling og omstilling, som er nødvendig?
Mette Gjerskov (S), 2011-11-16:
Jeg må sige, at der godt nok bliver skrevet ny historie her.
Nu kan jeg forstå, at det åbenbart var, fordi man ikke ønskede at pålægge landbruget en afgift, at der ikke kom nogen afgift på sprøjtegifte i den tidligere regerings tid.
Den historie er meget ny for mig, for hver eneste gang jeg har stået hernede i salen og har spurgt den tidligere regering om, hvorfor de ikke havde fremsat forslaget, fik jeg det svar, at det var, fordi det var meget kompliceret og meget svært at arbejde med, og at man gerne ville være nøjagtig og sikre sig, at man havde lavet en retfærdig løsning.
Så jeg vil bare sige, at det er en helt anden historie, ordføreren kommer med.
Jeg ved slet ikke, hvor han har den fra, for det kan ikke være her fra Folketingssalen.
Det er den ene ting.
Jeg kan fortælle ordføreren, at vi vil fremlægge en finanslov, hvori der bl.a. vil være over 700 mio. kr., som omfordeles til landbruget til det grønne område.
Det er penge i kassen, det er penge til landbruget for at levere den grønne omstilling, som vi beder dem om.
Erling Bonnesen (V), 2011-11-16:
Er ministeren enig i, at vandløbsplanernes gennemførelse, som de foreligger, vil belaste og forringe landbrugets rammevilkår og konkurrenceevne?
Tak for det.
Er ministeren enig i, at vandløbsplanernes gennemførelse, som de foreligger nu, vil belaste og forringe landbrugets rammevilkår og konkurrenceevne?
Mette Gjerskov (S), 2011-11-16:
Jeg synes, det er vigtigt at holde sig for øje, at vand- og naturplanerne jo er nogle, der skal gennemføres på baggrund af EU's vandrammedirektiv, som blev gennemført for 11 år siden.
Så det vil sige, at man nu har haft 11 år til at forberede sig.
Det betyder, at Europa-Kommissionen har udtaget en stævning mod Danmark.
Det vil sige, at en miljødom fra EU-Domstolen er på vej mod Danmark.
Så skal vi bruge gode danske skatteborgeres penge på at betale en bøde til Kommissionen.
Det er det, vi måske ender med.
Det er meget, meget ubehageligt, og det er meget lidt tilfredsstillende.
Jeg mener, at konsekvenserne af vedtagelsen af vandplaner ikke går længere, end hvad der er indeholdt i den tidligere regerings aftale om »Grøn Vækst«.
Det er det, der ligger i fase 1. Og samtidig bliver jeg jo nødt til også at sige, at når der kommer lovforslag her i Folketinget, er det sådan, at de vil blive ledsaget af en økonomisk analyse af de samfundsmæssige og erhvervsøkonomiske konsekvenser.
Det vil naturligvis også ske omkring lovgivningen om landbruget.
Erling Bonnesen (V), 2011-11-16:
Nu er det jo den nuværende minister og den nuværende regering, der har ansvaret for de nuværende beslutninger og dermed også for færdiggørelsen af det.
Og så er det jo godt, at vores arbejde også foreligger og også en masse høringssvar.
Så vil ministeren med ansvaret nu sikre, at der bliver taget skridt til, at der bliver foretaget nogle justeringer, hvilket jo godt kan lade sig gøre, inden der skal meldes ind?