runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2013-04-05:
Jeg er heller ikke enig i hr. Finn Sørensens tilgang om, at der er konkluderet på forhånd.
For pointen med at kunne give en dispensation, når der ikke skal lovgives, er jo netop ikke, at man så tager al lovgivningen væk.
Det, at man konkret dispenserer for en konkret del af en lovgivning, ændrer jo sådan set ikke på lovgivningen som sådan.
Det gør, at ministeren kan udfylde den mulighed, der er for at give en konkret dispensation.
Det ændrer ikke på lovgivningen som sådan.
Jeg synes, det er fuldstændig legitimt at have andre grænser end dem, som regeringen har foreslået sat her, og som vi som sagt i vid udstrækning lader definere af grundloven, EU-retten, konventionerne og muligheden for at få økonomiske fordele.
Man kan have langt snævrere grænser, jeg har dem bare ikke, fordi for mig, der er synet på, at de her ni frikommuner skal have lov til at prøve ting af – også dem, som jeg ikke er enig i, og også selv om det kan have vidtgående konsekvenser for borgerne – det, der er det forpligtende.
Og når hr. Finn Sørensen siger, at der er konkluderet for så vidt angår de frivillige, så mener jeg, at det er der netop ikke.
For jeg er enig i det, som hr. Finn Sørensen siger, nemlig at der kan være masser af udfordringer forbundet med, at frivillige i højere grad bliver inddraget på et plejehjem, eller hvor det nu kan være.
Og det får vi jo så fundet ud af: Hvad kan lade sig gøre, og hvad kan ikke lade sig gøre?
Og jeg synes, det er gavnligt, at Folketinget bliver klogere, før vi lovgiver generelt.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-05:
Jeg vil bare sige, at jeg ikke sagde, det kun var Det Konservative Folkeparti, der interesserer sig for borgernes retssikkerhed.
Jeg er ikke enig, når ministeren siger, at der ikke er konkluderet på forhånd.
Vi kan bare tage et enkelt eksempel.
Det er det her spørgsmål om anvendelsen af de frivillige ude i kommunerne.
Det, der konkluderes på i det forsøg – så kan man kalde det et forsøg – er, at kommunerne principielt skal have mulighed for at bruge frivillig arbejdskraft som erstatning for ordinært ansatte med alle de problemer, der følger af det.
Det er jo konklusionen, og det er det, som den kommune ønsker, og det er det, som Folketinget siger er i orden, og at rent principielt må man gerne gøre det.
Så det er jo forskellen i tilgangen til det.
Jeg har så lige et spørgsmål mere til ministeren, og det er jo lidt i forlængelse af det her.
For i BUPL's høringssvar anfører og påpeger de jo, at de undrer sig noget over, at ministeren administrativt, sådan set uden at det skulle godkendes som et forsøg, har godkendt nøjagtig det samme i Fredericia Kommune.
Og der har BUPL så den vurdering, at en godkendelse af det forsøg dermed i princippet betyder, at der dispenseres fra kommunernes forsyningsforpligtelse og dagtilbudslovens formålsparagraf.
Det er bare et enkelt eksempel på Enhedslistens problemer med det her, nemlig at man bryder med nogle principper, som vi ellers er enige om i Folketinget.
Jeg vil gerne høre, hvad ministeren siger til den bemærkning fra BUPL.
Margrethe Vestager (RV), 2013-04-05:
Jeg har nu den oplevelse, at alle Folketingets medlemmer har et meget dybfølt ønske om at stå vagt om retssikkerheden.
Jeg mener, at uanset de politiske uenigheder, vi har, er det noget, der binder Folketinget sammen, at man ønsker at stå vagt om retssikkerheden.
Men det er sådan mere en regibemærkning.
Der er ikke tale om at konkludere på forhånd.
Det er jo det, der er hele pointen med at lave forsøg, nemlig at der ikke er konkluderet på forhånd.
Det, der er tale om, er et frihedssyn, at andre end den her kreds, som er valgt til Folketinget nu, kan få gode ideer, kan have ambitionen om at gøre ting på en anderledes måde.
Selvfølgelig vil jeg overveje hr. Finn Sørensens spørgsmål om opdeling, men min umiddelbare holdning er, at det synes jeg sådan set ikke er rimeligt over for de mange partier, som har tilkendegivet, at de er villige til at stemme for et forslag vel vidende, at der er noget, der er lige fra partibogen, og noget, som de måske egentlig er imod, men hvor de har viljen til at lade frihedssynet sejre, netop fordi der sådan set er sat grænser.
Som sagt indledningsvis er de forslag, som vi finder ville give problemer i forhold til grundlov, i forhold til EU-lov, i forhold til konventioner, i forhold til at få særlige økonomiske fordele, sådan set netop taget fra, fordi det her ikke bare er en ønskekoncert for hvad som helst.
Det er sådan set forsøg, hvoraf vi kan møde nogle med enighed, andre med skepsis, men vi kan lukke det, der ikke kommer til at fungere, og til gengæld blive mange, mange erfaringer rigere.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-05:
Tak til ministeren.
Der er da ingen grund til at more sig over, at Konservative Folkeparti og Enhedslisten er enige om nogle ting.
Altså, der findes heldigvis inden for borgerligheden mennesker, der gerne vil stå vagt om borgernes retssikkerhed.
Det har vi da også set ved mange andre lejligheder, og det fik vi så et eksempel på her i dag, og det er da glædeligt.
Jeg ser frem til, at vi får den her diskussion om frivilligheden, og det ligger også i regeringsgrundlaget.
Det er en meget vigtig diskussion, der presser sig enormt meget på af mange forskellige grunde.
Men så synes jeg da bare, det var en god idé, at vi tog den først, sådan at Folketinget fandt sine principielle ben i det her spørgsmål i stedet for at lade nogle konkludere på forhånd, for det er jo sådan set det, der sker med det forslag her.
Så er jeg også glad for ministerens bemærkning om, at vi skal tillade forsøgene – og jeg citerer ordret – så længe det er inden for rimelighedens grænser.
Dermed er vi jo principielt enige om, at det er fuldt legitimt at have en mening om, at der altså er nogle forsøg, man ikke synes skal sættes i værk, fordi man ikke synes, det er inden for rimelighedens grænser.
Det, vi bare beder om, og det må ministeren jo så svare på, er, om ministeren vil være med til at dele lovforslaget op, sådan at Enhedslisten har mulighed for at stemme for de forsøg, som vi synes er en god idé at sætte i værk – og der er såmænd nogle af dem, som vi ikke sådan politisk er enige i – og stemme imod dem, som er principielt forkerte.
Simon Kollerup (S), 2013-04-05:
Tak for det.
Det er egentlig lidt et spørgsmål til det her med konceptet for frikommuneforsøg, som jeg også forsøgte at adressere over for hr. Finn Sørensen.
Jeg synes jo, at det må være sådan, at når vi har sagt ja til konceptet, må vi også kigge på de forsøg, som vi i udgangspunktet kan være skeptiske over for.
Jeg tænker bare på det her med markedsandele i forhold til offentlige og private osv.
Jeg kan da huske, at vi i fællesskab har stemt for frikommuneforsøg, der handler om sådan noget som tilkøbsydelser.
Det kunne man også bringe ind i den retorik, hvis man ville det.
Som det også er blevet sagt af Liberal Alliances ordfører, er det her jo hegnet ind.
Det er jo et forsøg i ni forskellige kommuner
, så det synes jeg måske ikke er så svært.
Til det her med integrated care vil jeg sige, at jeg da også havde betænkeligheder ved det, da jeg læste om det, men når man ser, hvad formålet er, nemlig at udvikle nye metoder til at hjælpe de mennesker, der har nogle problemer, og at databehandlingen er strengt isoleret til kun at måtte bruges til det her formål, er jeg egentlig tryg ved, at vi gør forsøget – og det er jo som sagt et forsøg.
Så jeg har bare brug for at høre nogle kommentarer til de to ting.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-05:
Og hvis der kan komme det ud af debatten, at der kommer en lidt skarpere diskussion om det, så er det jo fint.
Jamen jeg synes, jeg prøvede at begrunde det i mit oplæg.
Det handler om, at vi, det gjorde vi også tidligere, lavede en konkret analyse – det er i hvert fald det, jeg har deltaget i siden valget i september 2011 – hvor vi bad vores ordfører på de forskellige områder nøje gennemgå de forslag, der lå til forsøg på det enkelte område.
Vi fik en tilbagemelding fra ordførerne, og vi foretog en samlet vurdering og sagde ved den tidligere pakke: Jamen der er ikke noget i den, der er principielt uspiseligt, hvor man går ind og så at sige begrænser borgernes rettigheder.
Det, jeg forsøgte at sige i mit indlæg, var også: Jamen hvad skal kriteriet så være?
For jeg er enig i, at selvfølgelig kan man også sætte forsøg i gang, som ikke – med det der forslidte udtryk – er groet i ens egen baghave, for det kunne da godt være, at andre havde fået en god idé, og at noget kunne afprøves.
Simon Kollerup (S), 2013-04-05:
Tak for det.
Ordføreren siger, at der ikke er noget, der hedder grænseløs frihed, og det er der selvfølgelig ikke.
Det er der heller ikke inden for rammerne af et frikommuneforsøg.
Det er også derfor, at det har været lagt fast helt fra starten, at der er nogle rammer, der handler om borgernes retssikkerhed, der er nogle rammer, der handler om EU-regler, der er nogle rammer, der handler om grundloven osv.
Så der er jo allerede nogle rammer omkring det her projekt. Det, jeg har behov for at høre ordføreren sige noget om, er, hvad der gør, at man tidligere har kunnet stemme for de her pakker, hvor der jo også har været ting, man har været mindre tilfredse med, usikre på osv., men at man så nu føler sig kaldet til at stemme imod det.
Fordi vi har da også ting, som vi synes er problematiske.
Men vi har det sådan, at det her er hegnet ind.
Det er ni kommuner, det handler om.
Det er jo et forsøg.
Håbet kan jo være, at noget af det, man synes er dårligt, faktisk falder ud med nogle dårlige evalueringer, og så er vi jo ikke forpligtet til mere, end at de har prøvet det.
Så det er derfor, at jeg ikke helt forstår det, og jeg har brug for en kommentar til, hvorfor man tidligere kunne stemme for en pakke med forskellige ting, men nu ikke kan gøre det.
Martin Henriksen (DF), 2013-04-05:
Jeg vil selvfølgelig gerne kvittere for de positive ting, som hr. Karsten Lauritzen sagde om nogle af de initiativer, som Dansk Folkeparti har fremlagt i beslutningsforslaget.
Jeg synes, det er rigtig godt, at Venstre anerkender, at det her er et voksende problem, andet ville næsten også være mærkeligt med åbne grænser osv.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge, om Venstre vil være med på dele af beslutningsforslaget, eller om Venstre selv har nogle ideer til, hvordan man kan forhindre, at vi har det her problem, som alt tyder på er et voksende problem, med illegal indvandring i Danmark.
Sanne Rubinke (SF), 2013-04-05:
Regeringen sætter nu den her stribe af frikommuneforsøg i søen, og i den forbindelse er der ligesom tidligere nogle forsøg, som er mere omstridte end andre.
Det fremgår jo også som nævnt af de mange høringssvar.
Og ja, der er også nogle af de her forsøg, som efter SF's mening er mere oplagte end andre.
Men i stedet for at gå ind og finkæmme alle forslagene og fokusere på worst case scenarios mener vi, at man skal se fordomsfrit på de foreliggende forslag.
For frikommuneforsøgene skal jo, ligesom det også fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, først og fremmest ses i lyset af regeringens ønske om at samarbejde med kommuner og regioner om at iværksætte en reform af den offentlige sektor med fokus på netop tillid, ledelse, faglighed og afbureaukratisering.
Og hvis man vil det, skal man også være parat til at springe ud i noget nyt og slippe kommunerne mere fri.
Morten Marinus (DF), 2013-04-05:
Tak for det.
Forslaget, som vi behandler i dag, indeholder som sagt en hjemmel til alle de nye forsøg under frikommuneordningen.
Nu hørte jeg godt, at Venstres ordfører ville tage hele æren for at være idémager til frikommuneforsøget, men det vil vi nu også godt i Dansk Folkeparti tage æren for.
Vi har i hvert fald mange gange påberåbt os, at det er i vores have, at den blomst er groet.
Jeg var lige ved at slå det op, da Venstres ordfører holdt sin ordførertale.
I de første artikler, jeg kan finde om det, står Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne nævnt som idémagere.
Men det er jo sådan, at en succes har flere fædre – vi deler den selvfølgelig gerne med andre partier – hvorimod en fiasko højst har en.
Men vi er i hvert fald glade for, at man nu kan sætte fjerde runde i gang af de her frikommuneforsøg.
I Dansk Folkeparti er vi stolte af, at man kan udvide ordningen med endnu flere forslag, som vi kan prøve af ude i kommunerne.
Så må vi derefter konstatere, om de kan briste eller bære, om der efterfølgende skal komme konkrete lovforslag.
Jeg vil heller ikke komme ind på de her mange forsøg.
Vi har jo været det meste af listen igennem.
Men når man kigger listen igennem, vidner den jo om, at der er iderigdom og gåpåmod i de deltagende kommuner og blandt dem, der har valgt at gå ind i projektet.
Det er naturligvis godt, og det er vi i Dansk Folkeparti rigtig glade for og positive over for.
Der er selvfølgelig også nogle ting, hvor man kan spørge, om det nu er en god idé.
Det er lidt bekymrende, når vi læser de mange høringssvar, der er om flytning af folk i sociale boligbyggerier uden deres samtykke.
Derfor vil vi i Dansk Folkeparti nok her i det videre arbejde i udvalget mellem anden og tredje behandling stille nogle opklarende spørgsmål om netop det forslag.
Men alt i alt støtter Dansk Folkeparti grundlæggende det samlede lovforslag, så vi kan afprøve endnu flere forslag ude i frikommunerne og se, hvordan de virker i praksis.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-04-05:
Det her lovforslag er jo, som det også er blevet sagt af de tidligere ordførere, en videreførelse af hele frikommuneloven, hvor ni frikommuner for lov til og hjemmel til en række konkrete forsøg på en række konkrete områder.
Med det her lovforslag giver vi lov til 27 nye forsøg.
Vi vil bl.a. give lov til forsøg med friere rammer for frivilligt og ulønnet arbejde ved offentlige kommunale virksomheder, og vi giver lov til forsøg med etablering af gratis trådløst internet på udvalgte lokaliteter.
Det er 27 nye forsøg med stor spændvidde.
Det er ikke alle forsøg, der lige er groet i De Radikales baghave, og det kunne jeg høre heller ikke er tilfældet for Socialdemokraterne.
Det er det nok heller ikke for Dansk Folkeparti eller for nogen af de andre partier.
Det er faktisk det, der lige præcis er det særlige ved frikommuneforsøg.
Vi hylder faktisk det kommunale selvstyre, også når de gør noget, som vi måske ikke sådan partimæssigt er helt enig i, for hvis vi kun skulle lave forsøg med tiltag, der først skulle findes flertal for her i Folketinget, var det i hvert fald ikke 27 forsøg, vi kom op på.
Så var det måske kun et par stykker, og så giver det hele jo ikke nogen mening.
Derfor: Fordi vi hylder det kommunale selvstyre, og fordi vi ønsker at give rum for forsøg, der alle har til hensigt at afprøve, om de nuværende regler og love kan udfordres, siger vi i Radikale Venstre i dag ja til lovforslaget og de 27 nye forsøg.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-05:
Den mulighed er der selvfølgelig.
Men det kræver jo så, at der ligesom kommer nogle argumenter, som kan overbevise en om, at man har taget fejl, og dem har jeg så ikke hørt endnu om de emner, som jeg har fremført.
Det er jo et helt principielt spørgsmål, om man skal give kommunerne adgang til at begrænse borgernes rettigheder.
Skal de have frihed til det?
Nej, det skal de ikke.
Og der er det, jeg ligesom har forsøgt at trække en linje i forhold til, hvordan vi skal forholde os til de her forsøg.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-04-05:
Det må stå for hr. Finn Sørensens helt egen regning.
Jeg konstaterer, at hr. Finn Sørensen her fra talerstolen har tilkendegivet, at Enhedslisten er et parti, der ikke har tillid til de mennesker, der sidder i byrådssalen.
Det er blevet understreget med al tydelighed i dag, og det siger jeg så til gengæld tak for.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-05:
Jamen så vil jeg bare konkludere, at ordføreren er parat til at ofre borgernes retssikkerhed på det her område til fordel for nogle ret tågede forestillinger om mere frihed og selvstyre og den slags.
Så den afklaring har vi da fået – tak for det.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-04-05:
Tror hr. Finn Sørensen, at det kun er os i Folketinget, der har lyst til at behandle de her mennesker, der har behov, ordentligt?
Jeg har faktisk stor tillid til, at der sidder en lang stribe af valgte mennesker i byrådene, der har mere hjerte for det, end der måske er i den daglige debat herinde.
Så jeg har fuld tillid til, at man fortsat bliver behandlet ordentligt.
Derfor er det jo vigtigt at få afprøvet nogle frihedsgrader, så det ikke er stivbenede rettigheder, der gør, at det både bliver alt for bureaukratisk og alt for dyrt og alt for stivbenet.
Jeg har fuld tillid til, at mennesker fortsat bliver behandlet godt, selv om kommunerne får større frihedsgrader – også på de her meget følsomme områder, som hr. Finn Sørensen nævner.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-05:
Jeg tænker jo på muligheden for, at kommunerne simpelt hen kan flytte mennesker med handicap væk fra et botilbud, og at de også kan flytte den afdødes ægtefælle, samlever osv.
– det er bare et enkelt eksempel.
Det betragter danske handicaporganisationer som dybt indgribende i nogle rettigheder, som borgerne har i dag.
Gør det slet ikke indtryk på ordføreren?
Leif Mikkelsen (LA), 2013-04-05:
Tak for det.
Jeg går ud fra, at ministeren sidder og glæder sig over, at ministeren ikke udelukkende er afhængig af sit parlamentariske grundlag i den her sag, for vi kan konstatere, at det jo så ville blive et stivbenet og på alle måder centralistisk system med mangel på demokrati, hvor man ikke har tillid til lokalt valgte deltagere i det demokratiske system overhovedet, og hvor det alene er det, der bestemmes i denne sal, der skal gælde helt ud til det yderste mandat.
Det kunne der være nogle af dem, der i øjeblikket – med de meningsmålinger, vi har – skulle tænke over.
Så jeg går ud fra, at ministeren glæder sig over, at vi er andre, der gerne vil bære på demokratiske spilleregler her og har tillid.
For det er faktisk meget godt at have præcis sådan en debat i det her år, hvor der skal være kommunalvalg. Det er et signal herfra om, at den styreform, der eventuelt skal være i kommunerne, som jo omsætter en stor del af den offentlige økonomi, er rammestyring, og at det faktisk har betydning, hvem man vælger til byrådene, også når vi når til november måned i år.
For de skal have frihedsgrader derude til at tilrettelægge tingene for borgerne, så borgerne kan se, at det faktisk ikke er ligegyldigt, hvem vi vælger til byrådene.
Det er sådan set ærgerligt i et lokalt demokrati.
Derfor vil jeg gerne understrege, at jeg synes, det er godt, at ministeren kommer med det her lovforslag, som er en forlængelse af det frikommuneforsøg, vi har startet.
Vi har sådan set et slogan hos os, der hedder »Slip kommunerne fri«, så vi får beslutningskompetencen så langt ud som muligt.
Derfor er det da vort håb, at det, der nu er et forsøg, bliver til dagligdag en dag, bliver til virkelighed.
Det må være formålet med forsøget, og derfor er det også specielt, at man overhovedet kan være imod forsøget, som er afgrænset og indhegnet, og som man kan stoppe igen, hvis det falder forkert ud.
Så det er specielt at være imod et forsøg; det er jo dræbende for al udvikling i det her samfund.
Så jeg vil bare understrege, at det her er et godt skridt.
Vi går gerne videre, så det en dag ikke hedder forsøg og ikke er begrænset til et antal kommuner.
Vi kan jo også se af nogle af svarene, at det giver bureaukrati i form af ansøgninger og dokumentation osv.
Vi vil gerne komme længere, så alle de her ting, som bliver afprøvet nu, en dag bliver dagligdag og bliver noget, der forvaltes i kommunerne, sådan at borgerne bliver meget mere opmærksomme end i dag på, hvem de vælger til at bestemme, og så det ikke er nogle, der kun er centralister og ikke tør friheden.
For hvis ikke vi flytter friheden ud i kommunerne, kommer den ikke i nærheden af borgerne.
Der kan man så tage stilling til, hvilke folk man vil have til at sidde og administrere. Så vi går meget ind for det her, og vi er sådan set klar til gå videre, hvis ministeren skulle få den gode idé, at komme med mere af samme skuffe.
Og jeg vil gerne betrygge ministeren i, at hun heller ikke, hvis der kommer mere af samme slags, skal være afhængig af sit parlamentariske grundlag.
Vi er andre, der gerne vil hjælpe til.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-05:
Vi har masser af respekt for det kommunale demokrati.
Og den respekt udøver vi ved, at vi meget nøje har gennemgået de her 27 forslag.
Vi har haft dem ude hos vores ordførere, der grundigt har gransket dem.
Vi har haft dem ude i vores bagland på det kommunale område.
Så vi har meget stor respekt for det.
Men respekt for det lokale demokrati betyder jo ikke, at vi her i Folketinget – og det tror jeg ordføreren må bekræfte – bare siger ja til hvad som helst, ja til et hvilket som helst ønske der kommer.
Og hvorfor gør vi ikke det?
Fordi vi som lovgivere herinde har ansvaret for, at de principper, der ligger i lovgivningen, f.eks. om borgernes retssikkerhed, bliver overholdt, det er det, jeg har prøvet at forklare.
Sådan må man forholde sig konkret til ønsker, der kommer fra kommunerne: Stemmer de med principperne i den lovgivning, vi har, på sådan nogle vitale områder som velfærd, forsyningssikkerhed og borgernes retssikkerhed?
Der er vi bare kommet til den konklusion, at der altså er en række af de forslag, der er fremsat her, som bryder med de principper, som vi står for, og som vi egentlig også mener ligger i lovgivningen på de her områder.
Og der kan vi lige så godt tage den politiske diskussion med det samme og få afklaret, om man synes, det er i orden at bryde med de principper.
Det synes vi ikke det er, og det er derfor, vi tager stilling til det her lovforslag, som vi gør, og at vi beder om, at det bliver delt op, sådan at vi har en mulighed for – selv om den kan synes teoretisk – i hvert fald at påvirke de enkelte dele af forsøgene.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-04-05:
Altså, der bliver jo truffet demokratiske beslutninger hver dag mange andre steder end i det her lokale.
Der bliver truffet demokratiske beslutninger i borgergrupper, i forældrebestyrelser, på arbejdspladser, i kommunalbestyrelser.
Er det sådan, at det kun er de beslutninger, der træffes herinde, som hr. Finn Sørensen tillægger vægt?
Eller hvordan ser man på de beslutninger, der træffes ude i kommunalbestyrelserne?
Helt konkret har der jo siddet valgte politikere – måske endda nogle af hr. Finn Sørensens kammerater fra Enhedslisten – rundtomkring i de her kommunalbestyrelser og debatteret de her ting.
Hvorfor er der ikke en lidt større respekt omkring det lokale demokrati fra Enhedslistens side end den, jeg synes at vi er vidner til her i dag?
Finn Sørensen (EL), 2013-04-05:
I de konkrete eksempler, som BUPL peger på, peger de jo – hvilket jeg synes er helt rigtigt – slet ikke kun på spørgsmål om at fortrænge ordinær arbejdskraft, selv om jeg ikke synes, at det kun er et anliggende for BUPL at forholde sig til.
For vi har altså en lovgivning om, hvilken kvalitet der skal være på daginstitutionerne rundtomkring, og den mener jeg faktisk at man antaster med det forsøg, der lægges op til her.
Ellers var det jo heller ikke nødvendigt at lave en lovændring, hvis det ikke var, fordi man havde behov for at bløde op på nogle ting.
Jeg kunne jo lige så godt stille spørgsmålet tilbage til ordføreren – det bliver så retorisk, men det er egentlig af samme kvalitet, om man så må sige: Er det sådan, at ordføreren har deponeret sin egen selvstændige tænkning ude hos kommunerne, sådan at et hvilket som helst ønske fra en kommune skal vi bare sige ja til?
Nej, selvfølgelig er det ikke det.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-04-05:
Det lyder nu mere, som om Enhedslistens bekymringer går på pædagogernes rettigheder og ikke så meget på borgernes rettigheder.
Jeg vil godt spørge lidt ind til Enhedslistens demokratiforståelse, for de her forsøg er jo nogle, der er blevet ansøgt om af nogle kommuner.
Der sidder en kommunalbestyrelse, hvor den lokale befolkning har valgt nogle til at repræsentere sig, og i mange kommuner sidder der jo også repræsentanter for Enhedslisten.
Og et flertal i de kommuner har så spurgt Folketinget, om de kan få lov til at lave nogle forsøg.
Er det sådan, at man i Enhedslisten mener, at det kun er de demokratiske beslutninger, der træffes herinde, som har gyldighed, og som er relevante?
Og er det sådan, at Enhedslisten har deponeret sin beslutningskompetence i lommerne på BUPL?