runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-08-20:
Der er jo en stor markant forskel på den skattereform fra 2009 og skattereformen i dag, nemlig at det ikke var dem, der har allermindst, der kom til at betale gildet.
Hvis man ser på det med indkomstdecilet – jeg tror, at det var hr. Frank Aaen, der selv nævnte det – kan man sige, at det er det nederste lag, der kommer til at betale gildet.
Hvis man ser på førtidspensionisterne, viser det sig, at de får et negativt rådighedsbeløb ud af det her på 3.400 kr. om året.
Sådan var det altså ikke i de skattereformer, vi var med til at lave igennem nullerne, men her er det jo tydeligt, at det er efterlønsmodtagerne, førtidspensionisterne og sygedagpengemodtagerne, der kommer til at betale den store del af gildet.
Det er jo den store forskel på det, og det er det, der gør det socialt skævt, og det er det, der gør, at vi ikke vil være med til det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-08-20:
Tak for ordet.
Så kan vi jo bare få det gjort klart en gang for alle fra talerstolen, at i fremtidige forhandlinger om skat vil Dansk Folkeparti aldrig give skattelettelser til de rigeste, når man nu har en erkendelse fra ordførerens side af, at det er forkert.
Det var ikke forkert, da Dansk Folkeparti gjorde det, men det er forkert at gøre det nu.
Man har jo fortrudt, at man indførte den her fedtafgift, som jeg er meget enig i rammer meget asocialt.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre Dansk Folkepartis ordfører fortælle, hvordan Dansk Folkeparti har tænkt sig at finansiere en afskaffelse af fedtafgiften.
Frank Aaen (EL), 2012-08-20:
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti synes, at den skattereform, der er lagt frem, er asocial, fordi den giver penge til dem, der har mest, og den tager fra folkepensionister og andre.
Den erkendelse kan vi jo godt blive enige om.
Men betyder det så, at Dansk Folkeparti fortryder de skattereformer, man har været med til igennem de sidste 10 år, som jo systematisk har givet skattelettelser til de rigeste?
Har man fortrudt den skattepolitik, som man har været med til at gennemføre i de sidste 10 år?
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-08-20:
Så man mener simpelt hen, at det var velfinansierede skattelettelser, der blev givet til de rigeste danskere i 00'erne, og at det var helt fair, at bankdirektøren fik 500.000 kr. mellem hænderne, mens der blev skåret ned i ældreplejen, i børneomsorgen og på folkeskolerne.
Er det Dansk Folkepartis udlægning af en socialt afbalanceret skattereform?
Er det så også det, vi kan forvente fra Dansk Folkepartis side i fremtiden?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-08-20:
Det er sådan set ikke den gamle skattereform, der er til debat i dag, men jeg svarer da gerne på spørgsmålet, også hvis der skulle være flere fra Enhedslistens side.
Men nu var det sådan set ikke en del af skattereformen i 2009, at der skulle spares noget på ældreområdet.
Det var ikke en del af skattereformen dengang, at man sagde til kommunerne, at I skal skære noget ned på folkeskolen.
Så det er ganske enkelt ikke rigtigt.
Men jeg kan holde mig til det overordnede, som jo er, at man skal finde en god socialt afbalanceret måde at finansiere det på, og det synes jeg faktisk vi gjorde i 2009, hvor der kom mere til de svageste pensionister osv.
Jeg synes egentlig, at det var en ganske fornuftig skattereform, vi fik lavet dengang.
Christian Juhl (EL), 2012-08-20:
Jeg vil gerne høre ordføreren, hvorfor pokker os, der tager en tur over grænsen og handler lidt og synes, at det er en dejlig fornøjelse, skal hetzes sådan imod i den her debat.
Jeg har efterhånden næsten ikke hørt en skattedebat, uden at vi skal lægges for had, bare fordi vi synes, det er en fornøjelse at besøge vores venner i Tyskland og også tage ind forbi Pötzsch, og hvad de hedder dernede.
Det synes jeg er uretfærdigt.
Men jeg vil sige, at skulle ordføreren have lyst til at have flere argumenter at hetze med, vil jeg gerne indrømme, at jeg både køber kaffe i Bolivia og rom fra Cuba og sukker fra Nicaragua og bananer fra Ecuador, og jeg gør det med stor glæde, og jeg synes, at international samhandel er en god ting.
Det kan være, at det ikke sådan er særlig pænt at handle ind nede ved grænsen, men jeg kan hilse og sige, at de fleste varer, der står i butikkerne, er produceret i Danmark og er danske varer.
Det kan godt ske, at staten måske mister en lillebitte smule af skatteindtægten, men mange af dem er da trods alt produceret af danske arbejdere, altså både smør, øl osv., som man kan finde på at købe dernede.
Men jeg vil gerne bede ordføreren om ikke at hetze sådan mod os, der synes, at det er en spændende ting og en dejlig fritidsinteresse.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-08-20:
Jeg tror, at der er tale om en misforståelse, for jeg laver simpelt hen ikke nogen hetz imod dem, der handler der.
Min hetz er nærmere mod de politikere og regeringen, som sidder herinde, som gang på gang sætter afgifterne op, hvilket gør, at det kan betale sig at køre derned og handle.
Jeg kan godt forstå, at danskerne kører derned, for vi vil vel alle sammen gerne spare et par kroner på at købe en ramme øl eller en ramme sodavand.
Vi er jo helt oppe på nu, at det er omkring hver fjerde øl, der bliver drukket i Danmark, der bliver købt i grænsebutikkerne, og hver tredje sodavand bliver købt i grænsebutikkerne, og det er den omsætning, man vil puste til, så den bliver endnu større.
Den omsætning vil jeg da meget hellere have er i Danmark.
Det er rigtigt, at mange af øllene er produceret i Danmark, men detailleddet har altså utrolig mange ansatte, som ikke får gavn af det her.
Lad mig minde om, at hvis man bare kan få grænsehandelen ned med 10 mia. kr., er der altså til sammenligning en butik som Fakta, der også omsætter for 10 mia. kr. og har 6.500 ansatte.
Hvis man forestillede sig at det kunne være sammenligneligt, vil jeg da hellere have, at vi har 6.500 ansatte mere ved at holde grænsehandelen hjemme i Danmark, i stedet for at vi alle sammen skal køre derned, plus at der er en miljøgevinst ved, at vi ikke sender lastbiler derned, afleverer varerne, og så kan vi tage vores bil og vores trailer og køre ned og hente dem igen.
Det er da tåbeligt.
Så er det da bedre, at vi både beholder de ansatte og de penge og får en større miljøgevinst ud af, at vi holder varerne i Danmark.
Lad mig starte med det sidste: Min gruppeformand, hr. Kristian Thulesen Dahl, var ude med et forslag i pressen, og det gik ud på, at det kunne være, at man f.eks. nedsatte den forventede stigning i topskattegrænsen med bare 30.000 kr. Det kunne gøre, at man så får fjernet både fedt- og sukkerafgiften.
Det synes vi der kunne være en god balance i.
Vi har så mange arbejdsløse i dag – der ved jeg at vi deler samme bekymring som Enhedslisten – nemlig 160.000, og så synes vi, det var bedre, at man afskaffede fedt- og sukkerafgiften og i stedet for sørgede for, at de arbejdspladser kunne blive på danske hænder.
Så var der det med finansieringen.
Det afgørende er ikke, hvem der får skattelettelsen.
Det afgørende er jo finansieringen af den.
Hvem skal betale den her regning?
Jeg har i princippet ikke noget imod, at danskerne får en skattelettelse og bliver sat ned i skat, hvis man kan finde en god socialt afbalanceret finansiering af det, og det er jo det, der er problemet med den her skattereform.
Den rammer helt ved siden af.
Ud over indekseringen af overførselsindkomsterne er der jo bl.a. de her punktafgifter på sodavand, slik og alt fra nødder til kaffe.
De bliver sat op og rammer dem, som har færrest penge, forholdsmæssigt hårdere.
Jeg har i princippet ikke noget imod, at man laver skattelettelser, så længe de er finansieret på en god og socialt afbalanceret måde.
Nadeem Farooq (RV), 2012-08-20:
Det synes jeg er en meget, meget forkert måde at stille det op på.
Det er måske meget kendetegnende, synes jeg.
Det er selvfølgelig uheldigt.
Men det må man selv ligge og rode med.
Jeg synes, at det må stå klart, at det for Det Radikale Venstre ikke er et formål at trykke lønningerne.
Det er ikke et formål at skære i danskernes realløn.
Formålet er jo netop at øge reallønnen over tid.
Det er helt klart vores mål med den økonomiske politik.
Vores målsætning med den økonomiske politik er jo faktisk at skabe flere job, øge den økonomiske vækst, sikre højere produktivitet, så Danmark bliver rigere.
Derved kan vi faktisk få højere lønninger i sidste ende.
Men inden vi når dertil, kan det godt være, at vi skal værne om danske job ved at sikre, at vores lønudvikling ikke eksploderer.
Derfor skal vi sikre en lønstabil udvikling, ligesom fagforeningernes motto og mantra om hellere jobfest end lønfest.
Deri ligger ikke, at reallønnen skal falde, det handler sådan set blot om at sikre, at lønningerne i nogle brancher ikke går amok, som vi så i 00'erne.
Det kan ingen være tjent med, for det betyder øget udflagning af danske arbejdspladser, og det at forhindre det er noget, som ligger mig meget på sinde.
Det ved jeg ikke om vi kan enes med Enhedslisten om.
Det er sørgeligt, hvis vi ikke kan, vil jeg sige.
Karina Adsbøl (DF), 2012-08-20:
Jeg må sige, at ordføreren minder lidt om en ulv i fåreklæder.
Ordføreren starter i sin tale med at sige: Danmark i arbejde.
Men hvor er arbejdspladserne henne?
Og hvad har regeringens kickstart medvirket til?
Jeg er jo meget bekymret som handicapordfører, så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren, hvordan ordføreren har det med at finansiere skattelettelser i forbindelse med førtids- og fleksreformen.
Har ordføreren det godt med det?
Hvordan har ordføreren det med det?
Thomas Jensen (S), 2012-08-20:
Nu spørger fru Karina Adsbøl om, hvor arbejdspladserne er henne, og jeg synes, det er godt, når det er en fra Dansk Folkeparti, der spørger om det.
Så jeg vil sige, at når der bliver spurgt, hvor arbejdspladserne er, så burde Dansk Folkeparti selv vide det.
Men hvor kommer de nye arbejdspladser henne?
Det er jo det, der er vigtigt.
Det er jo det, vi skal hæfte os ved i dag.
Hvor kommer de nye arbejdspladser?
Der har vi jo lavet et investeringsvindue, som vil skabe lige i underkanten af 9.000 nye job inden for de kommende år, og jeg forestiller mig, at det bliver rigtig meget inden for fremstillingsindustrien, hvor vi kan få en øget produktivitet ud af de investeringer, og så kommer der også en masse nye grønne job som følge af energiaftalen.
Der kommer en masse job inden for bygge og anlæg som følge af, at der skal renoveres almene boliger, og der skal bygges nye almene boliger.
Så jo, der er masser af arbejdspladser på vej til de danskere, der er arbejdsløse i dag.
Men desværre er de ikke kommet endnu.
Vi knokler for det, og vi skal nok få dem skabt.
Karina Adsbøl (DF), 2012-08-20:
Jeg fik jo ikke svar på mit spørgsmål, for ordføreren har så travlt med at skyde skylden på Dansk Folkeparti, som har taget ansvar i 10 år, men ordføreren kan overhovedet ikke tage noget ansvar her i salen i dag.
Det er simpelt hen for ynkeligt.
Men jeg prøver lige igen.
Hvordan har ordføreren det med at finansiere skattelettelser gennem førtids- og fleksreformen?
Og så kunne jeg godt tænke mig lige at opsummere, for det her er jo også et kæmpe tillidsbrud over for vælgere, som har stemt på Socialdemokratiet.
Men var ordførerens og regeringens slogan ikke »Velfærd frem for skattelettelser«?
Så kunne det være, at ordføreren kunne svare i den her omgang i stedet for at skyde skylden på Dansk Folkeparti, som har taget ansvar i 10 år.
Det kunne godt være sådan rimelig dejligt, at ordføreren kunne tage ansvar for, hvad ordføreren selv foretager sig, når man sidder i regering, i stedet for at skyde skylden på andre.
Det er simpelt hen under lavmålet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-08-20:
Jeg springer hurtigt i det, og så må jeg jo tage en anden omgang, hvis det er.
Jeg vil lige nævne, at jeg synes, det er ærgerligt, at vi hele tiden kan se i pressen, at fedtafgiften skal afskaffes, men når man kommer ned i Folketingssalen, gør man det stik modsatte, for med skattereformen bliver fedtafgiften sat op med 15 pct.
Det synes jeg da er utrolig ærgerligt.
Så konklusionen er bare den, at vi står tilbage med en skattereform, der øger grænsehandelen, så vi mister arbejdspladser, og som giver en masse negative sundhedseffekter, fordi folk køber mere.
Jeg vil høre formanden, om der er mulighed for en anden omgang.
Thomas Jensen (S), 2012-08-20:
Vi tager ansvar ved at lave en skattereform, og jeg tager ansvar ved at svare på de spørgsmål, jeg bliver stillet.
Og fru Karina Adsbøl spurgte bl.a. om, hvor arbejdspladserne var henne.
Det prøvede jeg at redegøre for.
Finansiering af den her skattereform kommer fra bankerne, fra EU, fra forsvaret, fra ændrede indekseringer af afgifterne og fra overførslerne, som vi har diskuteret meget i dag.
Den kommer fra en lang række steder.
Det er en lang række forskellige mindre områder.
Alt i alt sørger vi med den finansiering for at få skabt en skattelettelse til de 3 millioner danskere, der er i arbejde, ved at vi øger beskæftigelsesfradraget og sørger for at gå ind og løfte mange af de helt almindelige LO-lønmodtagere, der i dag betaler topskat, ud af topskatten.
Sidst, men ikke mindst, synes jeg, at det er rigtig, rigtig flot, at vi især over for de enlige fædre og de enlige mødre sørger for, at de får en virkelig god tilskyndelse til at arbejde.
De får nemlig næsten tredoblet deres beskæftigelsesfradrag.
Christian Juhl (EL), 2012-08-20:
Tak for det.
Hr. Thomas Jensen sagde, at de bredeste skuldre skal bære de tungeste læs.
Ordene er jeg sådan set enig i, men hvornår er de arbejdsløse og dem, der er på overførselsindkomst, blevet dem, der har de bredeste skuldre?
Jeg bruger bevidst ordet reducerede overførselsindkomster, for jeg gider ikke slås om, om man går tilbage eller stiger i indtægt; hvis jeg har en mindre købekraft, end jeg havde forventet, så synes jeg, det er tilbagegang, men det skal vi ikke diskutere her.
Overførselsindkomsterne er i hvert fald reducerede, og er det rigtigt forstået, at 3,24 mia. kr. af disse penge, som skal bruges til skattelettelser, kommer fra overførselsindkomster?
Det er der noget, der tyder på.
Jeg kunne se i Jyllands-Posten, at man også kunne se, hvordan de er fordelt, og det er jo ikke rigtigt, at ingen får det ringere.
De sidste kunne vi sandsynligvis godt unde gik lidt tilbage.
Er det virkelig de bredeste skuldre, der bærer i den her skattereform, hvis man går til benet og kigger på fordelingen af det?
Thomas Jensen (S), 2012-08-20:
Det er de bredeste skuldre, der bærer mest, ja.
Nu har jeg nævnt en lang række mindre tiltag, men der er også et større tiltag i det her, som jeg ikke har behandlet så meget heroppefra i dag, og det er, at vi går ind og gennemfører en modregning i børne- og ungeydelsen for de højeste indkomster.
Jeg synes, det er fuldstændig retfærdigt, at vi sørger for, at de, der tjener over 700.000 kr. om året, får en modregning på 2 pct. af al indtægt ud over de 700.000 kr.
På den måde sørger vi for, at de bredeste skuldre virkelig også bærer i den her reform.
Så vil jeg sige, at jeg er meget, meget glad for, at hr. Christian Juhl nu på vegne af Enhedslisten anerkender, at det er sådan, at der ikke er nogen, der får skåret i deres overførselsindkomst, men at overførselsindkomsterne stadig vil stige, dog med et lidt lavere niveau.
Overførselsindkomsterne vil nemlig følge prisudviklingen, og på den måde sikrer vi, at folk på dagpenge også fremover vil kunne opretholde deres købekraft og kunne købe de samme varer for den overførselsindkomst, de får, som de kan i dag.
Christian Juhl (EL), 2012-08-20:
Jamen der er jo en verden til forskel på at følge lønudviklingen og prisudviklingen i et samfund.
Det ved både hr. Thomas Jensen og jeg.
Før det her forlig fulgte de arbejdsløse ikke engang den udvikling, der var i samfundet, fordi der skulle lægges nogle penge til side andre steder, og de har et efterslæb, som fru Stine Brix fortalte tidligere i dag.
De har i forvejen et efterslæb, og nu får de endnu et efterslæb, og det vil sige, man laver uligheden, skævheden større i dagpengesystemet.
Det er det, jeg protesterer overfor.
Om det er en tilbagegang eller en fremgang, kan vi jo diskutere, lige så længe vi har taletid til det.
Ordføreren sagde, at der skulle være mere råderum til velfærd.
Jeg kan forstå, at det kun er for nogle, det er især for dem, som er topledere, akademikere, økonomer, ingeniører, jurister, gymnasielærere og læger, det er dem, der får de 5.400 kr. om året i fordel eller 30 gange så meget som ledige folkepensionister og kontanthjælpsmodtagere.
Der er dog en vis forskel i, vil jeg sige til hr. Thomas Jensen, hvor meget den nuværende regering deler ud, og der bliver delt ud på en ubehagelig skæv og asocial måde med det her.
Thomas Jensen (S), 2012-08-20:
Det er netop dem, vi går ind og honorerer med den her skatteaftale, ved at vi sørger for at øge beskæftigelsesfradraget, sådan at de får mere ud efter skat på lønsedlen.
Det synes jeg er værd at hæfte sig ved.
Var vi ikke gået ind og havde set på det forhold, der er mellem dem, der er i arbejde, og dem, der er på overførselsindkomst, ville det rent faktisk have været sådan, at mens lønmodtageren udviste utrolig stor ansvarlighed, så ville vi have givet flere penge til de folk, der stod uden for arbejdsmarkedet i den samme periode.
Det var jo rent faktisk det, der ville komme til at ske.
Så vi får skabt et ekstra råderum til øget velfærd, og vi får skabt et ekstra råderum i den offentlige sektor, og på den måde kan vi også i fremtiden gøre en bedre indsats over for f.eks. de folk, der er på dagpenge i dag og er arbejdsløse, og være med til at sørge for, at de kommer tilbage i arbejde.
For målet for Socialdemokraterne er, at vi skal gøre alt for at få de folk, der i dag er arbejdsløse, tilbage i arbejde, og det har vi virkelig lagt os i selen for med alle de initiativer, jeg også har nævnt her i dag.
Finn Sørensen (EL), 2012-08-20:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne bede ordføreren høre ganske nøje efter, for jeg vil nu citere et lille stykke fra Jyllands-Posten, som jeg vil bede ordføreren forholde sig til, og jeg citerer fra Jyllands-Posten den 1. august: »Højere arbejdsudbud kommer til at trykke lønnen.
Det gør vi ikke i regeringen, fordi vi synes, det er rart at trykke lønnen, eller fordi der er ideologi i det.
Men vi ved bare, at vores lønkonkurrenceevne er blevet markant dårligere i forhold til Tyskland de seneste 10 år.
Vi skal ikke ned på tysk niveau, men vi bliver nødt til at tage bestik af realiteterne.
De er, at flere job vil flytte til Tyskland, hvis der er for stor forskel mellem den tyske og danske lønkonkurrenceevne.«
Jeg tror godt, ordføreren ved, hvem der sagde det, for det gjorde ordføreren selv.
Jeg vil gerne høre: Er ordføreren enig i det, ordføreren blev citeret for i Jyllands-Posten den 1. august?
Stine Brix (EL), 2012-08-20:
Jeg havde egentlig planlagt at ville rose hr. Nadeem Farooq, for jeg synes faktisk, det var meget befriende, da ordføreren for 20 dage siden som den første fra regeringspartiernes side sagde, at regeringens politik om at øge udbuddet af arbejdskraft er med til at lægge et pres på lønnen, og at det i øvrigt var en god effekt og en tilsigtet effekt.
Det har vi sådan set forsøgt at gøre regeringen opmærksom på rigtig mange gange, også i forbindelse med skattereformen.
Men jeg kan så forstå, at hr. Nadeem Farooq ikke længere er så begejstret for at sige det, og jeg må så gemme rosen til en anden gang; det kan jo være, der igen bliver lejlighed til det.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge om noget, for jeg ved, at ordføreren er økonom af uddannelse.
Når professor i økonomi Michael Svarer siger, at når man øger arbejdsudbuddet, er en del af mekanismen, at det er med til at have en lønmodererende effekt, og han siger, at konsekvensen så er, at lønstigningerne ikke bliver så høje, tager professoren så fejl?
Og når tidligere overvismand Hans Jørgen Whitta-Jacobsen omkring en reform af efterlønnen sagde, at det var med til at have en effekt på lønnen og på den måde kunne sikre beskæftigelsen på langt sigt, tog han så fejl?
Lytter De Radikale ikke længere til økonomerne, eller hvordan skal vi forstå de udmeldinger, der kommer i dag?
Nadeem Farooq (RV), 2012-08-20:
Nu blev Hans Jørgen Whitta-Jacobsen og Michael Svarer omtalt som to store økonomiske eksperter.
Det er jo fint nok, at Enhedslisten fremhæver dem, gid man så også lyttede lidt mere til dem i dagligdagen, kunne jeg fristes til at sige.
Nej, vil jeg sige, de tager selvfølgelig ikke fejl.
Men det er jo også udtryk for, hvis man nu ser på udtrykket løntryk, om der er tale om, at det er lønningerne, der skal reduceres, eller om der er tale om lønmoderation og en mere lønstabil udvikling.
Når jeg i Jyllands-Posten var citeret for at sige løntryk, vedkender jeg mig, at det ikke var en særlig elegant måde at formulere det på, for det handler ikke om at trykke lønningerne.
Jeg mener ikke, at et højere arbejdsudbud skal trykke lønningerne, men at vi skal sikre en mere lønstabil udvikling, sådan at lønningerne ikke eksploderer, samtidig med at vi skal sikre reallønnen – altså, reallønnen skal jo stige.
Jeg håber, at det er o.k. at nuancere det på den måde.
At sikre højere realløn er jo ikke det samme som at skulle acceptere, at der sker løneksplosioner i forskellige brancher.
Stine Brix (EL), 2012-08-20:
Jeg er sådan set enig i, at det ikke var en specielt intelligent måde at udtrykke sig på.
Det, som ordføreren jo også sagde i samme omgang, var, at vi skulle konkurrere med lønningerne i Tyskland.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at lønningerne i Tyskland er nede på omkring 52 kr. og 58 kr. i timen, alt efter om man befinder sig i øst eller vest.
Er det det niveau af lønninger, vi skal konkurrere med i fremtiden?
Eller skulle vi snarere forsøge med en model med, at det, vi konkurrerer på i Danmark, er nogle andre ting, f.eks. viden eller det, at vi har et velfærdssamfund, som betyder, at arbejdsgiveren ikke skal betale for en sundhedsforsikring, som de skal i Tyskland.
Altså, i hvor høj grad skal vi løbe efter den udvikling, der er i andre lande, og i hvor høj grad skal vi forsøge at fortsætte med den model, som jo har vist sig at have en vis succes: den nordiske velfærdsmodel, bl.a. også med et højt lønniveau for dem, der har ufaglærte job og dermed også har et højt niveau af lighed.
Nadeem Farooq (RV), 2012-08-20:
Jamen hvis det er en ny erkendelse fra Dansk Folkeparti side af, at vi skal modvirke udflagning, er vi jo enige.
Og så kan vi egentlig godt undvære den overflødige polemik.
Frank Aaen (EL), 2012-08-20:
Vi er i høj grad interesseret i at sørge for, at der kommer beskæftigelse i Danmark.
Vi er ikke imponeret af, at man i Tyskland har lønninger, der er banket så lavt ned, at nogle kan være i arbejde og samtidig få kontanthjælp.
Deres løn er så elendig, at man ikke kan leve af lønnen.
Men lad det så være.
Jeg har forstået, at De Radikales mening er, at hvis vi banker lønningerne ned ved at forringe dagpengene, kommer der flere i arbejde.
Det er vi uenige i, men o.k., det har jeg forstået – det er De Radikales synspunkt.
Hvorfor skal efterlønsmodtagere, hvorfor skal pensionister, hvorfor skal førtidspensionister, altså folk, der ikke skal bankes ned i indkomst for at komme i arbejde, fordi de er gået ud af arbejdsmarkedet, have forringelser i deres indkomst?
Det er jo også en del af den her skatteaftale.
Hvorfor skal efterlønnere, pensionister – store grupper af folkepensionister og førtidspensionister – miste penge ved den her reform?
Nadeem Farooq (RV), 2012-08-20:
Så er det klart, at skattelettelserne skal finansieres, og der har vi sikret, at der sker en meget bred finansiering af skattelettelserne.
Når hr. Frank Aaen taler om førtidspensionisterne, glemmer han, at der er nogle på en ny ordning og nogle på en gammel ordning, og dem på den gamle ordning har mulighed for at komme på den nye ordning og derved få et højere beløb.
Det er også det, vi har afsat 400 mio. kr. til i skatteaftalen.
Så de ting er tænkt ind i vores skatteaftale, hvilket Enhedslisten måske lidt behændigt overser.