runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2010-05-20:
Først vil jeg sige tak for de mange positive bemærkninger og for den fleksibilitet, som Folketinget udviser.
Det er jo en branche, som har lidt tab som følge af askeskyens indtog over dansk luftrum i perioden fra den 15. til den 21. april.
Det havde store økonomiske konsekvenser for især luftfartselskaberne og rejsebureauerne.
Dels har de været forhindret i at udøve deres normale virksomhed i perioden, dels har de jo haft en række ekstraudgifter, fordi passagerer var strandet på destinationer rundtom i verden. Derfor vil regeringen gerne etablere en statslig garantiordning, som kan hjælpe de luftfartselskaber og rejsebureauer, som her og nu er økonomisk presset som følge af lukningen af det danske luftrum.
Det kan jeg konstatere at Folketingets partier heldigvis er enige i, og det takker jeg for, for vi vil med forslaget hjælpe de ellers sunde og gode virksomheder, hvis økonomi er presset som følge af lukningen af luftrummet.
Hovedelementerne i aftalen er altså: Selskaberne vil hos deres pengeinstitut kunne søge om statsgaranti for op til 80 pct. af det tab, som de har lidt som følge af lukningen af luftrummet.
Garantien bliver udstedt med udgangspunkt i det enkelte pengeinstituts kreditvurdering af de pågældende selskaber, og den kreditvurdering følger Kommissionens regler herom, og der opkræves en årlig præmie, som vil blive fastsat som en procent af garantibeløbet.
Præmien fastsættes differentieret efter forskellige risikoklasser, og derudover opkræves en stiftelsespræmie.
Lovforslaget omfatter luftfartselskaber, herunder helikopterselskaber og air-taxi-selskaber, der har en licens eller koncession fra Statens Luftfartsvæsen, samt de rejseudbydere, herunder rejsebureauer, der er registreret i Rejsegarantifonden.
Selskaberne vil kunne få garanti for op til 80 pct. af det tab, de har lidt som følge af lukningen af luftrummet.
Der vil kunne opnås garanti for såvel eksisterende som nye lån.
Tabet vil blive opgjort som selskabernes tabte omsætning i perioden plus deres meromkostninger i forbindelse med indkvartering m.v. af passagerer, der var strandet på en destination.
Hensigten er således, at hvis forslaget vedtages, kan ordningen allerede gælde fra starten af juni 2010.
Jeg ser frem til et godt samarbejde om at komme virksomhederne til undsætning i denne helt særlige situation og vil selvfølgelig sørge for at hastesvare på de spørgsmål, der er under udvalgsbehandlingen.
Frank Aaen (EL), 2010-05-20:
Finansministeren satte spørgsmålstegn ved, om vi havde den rigtige holdning, eller om det var en god tilgang, vi havde til, hvordan man regulerer pensioner og dagpenge.
Vi har den enkle tilgang til regulering af pensioner og dagpenge, at den skal følge lønudviklingen, således at pensionister og arbejdsløse ikke bliver fattigere og fattigere i forhold til dem, der er i arbejde.
Den ordning, som i dag gælder, har, siden den blev etableret, på årsbasis kostet pensionister 30.000 kr.
Så meget er deres pension mindre, end den ville havde været, hvis man havde fulgt lønudviklingen.
En arbejdsløs får 45.000 kr. mindre i dagpenge sammenlignet med arbejdslønnens udvikling.
Det er altså den forskel mellem lønnen og satserne for arbejdsløse og pensionister, som regeringen nu vil øge ekstraordinært ved at suspendere satsreguleringen.
Kan ministeren slet ikke se et problem i, at uligheden vokser?
Magnus Heunicke (S), 2010-05-20:
Nu var det ministeren selv, der hev rapporten op og brugte den som argument, og der synes jeg, at man skylder de eksperter, som har arbejdet med den, at tage hele rapporten frem og se på, hvad det er, de foreslår.
De afviser det her, ja, men de har nogle andre forslag, som de mener ville være gavnlige.
Men jeg skal lige have helt styr på det.
Ministeren er vel ikke ved at løbe fra regeringens egne visioner og egen vedtagne politik om, at man ønsker en omlægning af bilafgiften, så biler bliver billigere at købe, så vi får en nyere bilpark, der kører længere på literen – altså at biler bliver billigere at købe, men at det så nødvendigvis må blive dyrere at køre i dem, medmindre man kan give nogle penge, man ikke har, til bilisterne?
Så vi vil ikke opkræve mere i skat hos bilisterne, vi vil bare ændre afgiftsstrukturen, og det har regeringen i hvert fald indtil for nylig sagt at de også gerne vil: Altså en lavere pris for at købe en bil, en lavere registreringsafgift, men så må det også koste flere penge at køre i bilen.
Pia Adelsteen (DF), 2010-05-20:
Vi har i Dansk Folkeparti tidligere givet udtryk for, at vi gerne ser satspuljerne forsvinde, så midlerne tilbageføres til folkepensionister, førtidspensionister og andre på overførselsindkomst.
Den holdning har vi sådan set stadig.
Vi er dog også blevet en del af satspuljeforliget.
Det er vi blevet ud fra den betragtning, at da der ikke var flertal i Folketinget for at afskaffe ordningen, ville vi gerne være med til at have indflydelse på, hvad midlerne går til.
For os er det vigtigt at hjælpe mennesker på overførselsindkomst, og vi har derfor også gang på gang været med til f.eks. at opjustere beløbet på ældrechecken og hjulpet til bedre vilkår for førtidspensionister.
Og jeg vil da nævne, at før satspuljen blev indført, var der ikke en helt automatisk løn- og prisfremskrivning af overførselsindkomster, og den er der trods alt nu.
Så finder jeg det lidt bemærkelsesværdigt, at Enhedslisten fremsætter et forslag, hvor satspuljemidlerne skal udbetales som en stigning i overførselsindkomsterne.
Det forstår jeg sådan set godt.
Men samtidig skal de projekter, der er sat i gang via satspuljemidler, finansieres af midler via finansloven.
Der er ikke anvist nogen finansiering af, hvordan man har tænkt sig det.
Det betyder sådan set, at man skal bruge det dobbelte beløb af det, der ligger i satspuljen i dag, uden at vise, hvordan det skal finansieres.
Og i betragtning af den krise, vi har, finder jeg det lidt bemærkelsesværdigt.
Dansk Folkeparti kan i hvert fald ikke støtte forslaget.
Frank Aaen (EL), 2010-05-20:
Det her med finansieringen har vi så rigeligt fremlagt i vores finanslovforslag, så det er ikke noget problem.
Det kan jeg fremsende, hvis der er brug for det.
Jeg har sågar her i dag bedt om at komme over i Finansministeriet og deltage i forhandlinger, fordi jeg mente, at jeg havde et godt forslag, der kunne bidrage med 130 mia. kr., et forslag, som faktisk er ret enkelt, nemlig at fremrykke en beskatning, der allerede skal ske i forvejen.
Så det er ikke sådan, at vi ikke har pengene.
Er det ikke en noget mærkelig modsætning i forhold til de pæne ord om, at man gerne vil regulere pensioner og dagpenge med lønudviklingen?
Pia Adelsteen (DF), 2010-05-20:
Nu ved jeg ikke rigtig, hvor man har det fra, at vi vil fjerne satsreguleringen, for mig bekendt sidder man og forhandler lige nu.
Det er vigtigt for os at sikre, at pensionister m.fl. på overførselsindkomst får en ordentlig regulering og kan leve.
Frank Aaen (EL), 2010-05-20:
Det er sådan en god politisk leg: Da jeg ikke deltager i forhandlingerne, så ved jeg ikke, hvad der sker.
Det betyder, at alle vi andre ved mere, fordi vi læser aviser.
Det er muligt, at der er nogle af de fattigste pensionister, der slipper ved det, der forhandles om i øjeblikket, men det, der er lagt op til, og det, der giver den største sum penge i det, regeringen gerne vil for at komme op på 24 mia. kr., er stoppet for satsreguleringen.
Så kan ordføreren da dårligt stå her og sige, at man ikke ved, om det sker.
Men kan jeg så få det tilsagn, at når man har den holdning, at satserne skal følge lønudviklingen, så kan man ikke stemme for, at arbejdsløse skal have fjernet satsreguleringen?
Pia Adelsteen (DF), 2010-05-20:
Nej, det tilsagn vil jeg ikke give, for der pågår forhandlinger lige nu, og enhver, der har siddet i en forhandling, ved, at så sidder man og drøfter frem og tilbage, og så bliver der givet og taget lidt.
Og jeg vil ikke på forhånd sige, om der bliver sagt ja eller nej til nogle ting, det vil jeg ikke.
Per Clausen (EL), 2010-05-20:
Det vil sige, at på trods af at Dansk Folkeparti principielt mener, at overførselsindkomsterne skal følge lønudviklingen, accepterede man godt nok i første omgang satspuljeforliget, fordi man så kunne få lov til at være med til at fordele de penge, som pensionister og andre skulle have haft.
Men på trods af at man har det principielle standpunkt, siger Dansk Folkeparti: Det kan da godt være, at vi stemmer for, at de slet ingen regulering skal have.
Det er det, fru Pia Adelsteen siger nu: at det er meget muligt, at Dansk Folkeparti ender med at stemme for, at en lang række grupper ingen regulering skal have overhovedet.
Pia Adelsteen (DF), 2010-05-20:
Som jeg sagde tidligere, har vi hele tiden syntes, at satspuljen skulle fjernes.
Det har der ikke været flertal for, og derfor vil vi gerne være med til at fordele midlerne.
Med hensyn til de forhandlinger, der er nu, i forhold til regeringens oplæg skal jeg ikke stå og forsvare, hvad regeringen er kommet med af oplæg, og jeg vil heller ikke stå på Folketingets talerstol og sige, hvad der sker under forhandlingerne.
Det kan jeg simpelt hen ikke, og jeg vil det ikke.
Per Clausen (EL), 2010-05-20:
Så vidt jeg har forstået på medierne i dag, er det sådan, at det er Dansk Folkeparti, der afgør, hvorvidt der er en eneste person på overførselsindkomst, der ikke får reguleret sin ydelse.
Det er altså Dansk Folkeparti, som helt konkret bestemmer, om regeringen kommer igennem med sit forslag om, at pensionisterne skal have en lavere regulering, at de arbejdsløse ingen regulering skal have, at kontanthjælpsmodtagerne ingen regulering skal have, at SU-modtagerne ingen regulering skal have.
Det er Dansk Folkeparti, der afgør det, for hvis Dansk Folkeparti ikke støtter det, er der ikke noget flertal for det.
Derfor kunne det jo være interessant, hvis Dansk Folkeparti havde noget, der bare mindede om en principiel holdning til det her.
Eller skal jeg forstå det på den måde, at de arbejdsløse godt må blive frataget deres regulering, hvis Dansk Folkeparti til gengæld sikrer, at dem, der har for mange børn, ikke får børneydelse fremover, eller at man tager nogle penge fra ulandene, altså at hvis man bare får det, er man sådan set ligeglad med de arbejdsløse?
Pia Adelsteen (DF), 2010-05-20:
Igen vil jeg sige, at jeg ikke vil kommentere de forhandlinger, der pågår lige i disse minutter; det vil jeg simpelt hen ikke.
Vi har givet udtryk for vores holdning.
Vi har også forsøgt at give udtryk for, hvordan man kunne finde nogle penge.
Jeg ved godt, at det heller ikke er Enhedslistens kop te, at vi fjerner noget fra ulandsbistanden, eller at vi vil indkomstregulere børnechecken, hvilket vi har foreslået.
Men jeg vil ikke kommentere de igangværende forhandlinger.
Anne Baastrup (SF), 2010-05-20:
Jeg vil gentage det, som hr. Ole Sohn sagde tilbage i 2006-2007, da det samme beslutningsforslag blev fremsat af Enhedslisten.
Vi står ved den satspuljeaftale, der er lavet tilbage i 1980'erne, og som blev gentaget i 1990'erne.
Man kan selvfølgelig altid gå ind og se på reguleringssatsen, men det, der er det centrale – og det synes jeg i den grad kommer frem nu –
er, at vi har bastet og bundet højrefløjen til ikke at fjerne reguleringen af bestemte typer overførselsindkomster.
Det kunne man i 1980'erne, hvor man kunne gå rundt og småtage lidt fra kontanthjælpsmodtagere og andre, som man ikke rigtig brød sig om, og så blev der lavet den her satspuljeaftale.
Grunden til, at den daværende konservativt ledede regering hoppede på den, var, at man fik den her særlige pulje til specielle sociale initiativer, der især rettede sig mod mennesker på overførselsindkomster.
Man kan altid diskutere det, og vi er også villige til at finde en anden finansiering af selve satspuljen.
Men der ligger to elementer i det her, nemlig en aftale om regulering og så en aftale om en pulje.
Frank Aaen (EL), 2010-05-20:
Jamen jeg synes, at det er fantastisk.
Her, hvor regeringen siger, at den vil bryde forliget, og at den vil ødelægge den reguleringsmekanisme, kommer der ikke et klart svar fra SF, hvor SF siger: Vores mål er det modsatte, nemlig en fuld regulering, og når vi så efter valget også får overbevist Socialdemokratiet om det synspunkt, har vi til og med også Dansk Folkeparti med på en fuld regulering af pensioner og arbejdsløshedsdagpenge.
Altså, var det ikke noget klogere at gå i offensiven?
Jeg siger faktisk, at jeg synes, at S og SF har gjort det meget godt og er gået i offensiven mod den plan, regeringen har lagt frem, og som tager fra de fattigste og giver til de rigeste.
Men skulle man så ikke også på det her punkt sige, at efter et valg kommer der en fuld regulering af dagpengene og pensionerne?
Anne Baastrup (SF), 2010-05-20:
Jeg er fuldstændig på det rene med, at både hr. Frank Aaen og jeg håber på, at vi kan få en ny regering med et nyt flertal efter næste valg.
Og jeg håber og satser også på, at den nye regering kan vare i rigtig mange år.
Jeg har bare en vis tvivl om, hvorvidt den kan vare resten af det danske samfunds levetid.
Derfor kunne jeg godt forestille mig, at man måske kunne komme i en situation, hvor det ville være vigtigt for os, at vi havde en satsreguleringsaftale, således at en højrefløjsregering, der vil skære i overførselsindkomsterne meget, meget langt frem i tiden, ikke kan gøre det, fordi vi har et forlig.
I 1980'erne viste Schlüterregeringen, at den ville skære i overførselsindkomsterne til mennesker, den ikke kunne lide.
Den her regering gør det samme.
Den model hopper jeg ikke på.
Frank Aaen (EL), 2010-05-20:
Nej, men som vi har set, er den jo heller ikke en garanti mod, at det sker.
Den eneste garanti for, at det ikke sker, er, at vi får væltet regeringen og får en ny regering, der sidder på venstrefløjen.
Det er det, der er virkeligheden i det.
Indtil videre har den kostet en pensionist 30.000 kr. om året i forhold til lønudviklingen, en arbejdsløs 45.000 kr. om året i forhold til en lønmodtagerindtægt og en kontanthjælpsmodtager 36.000 kr. om året i forhold til lønudviklingen.
Skal det bare fortsætte evigt?
Eller er man nødt til at stoppe den ulighed?
Jeppe Kofod (S), 2010-05-20:
Jeg tror, det er meget klart, hvad vi gerne vil.
Vi vil gerne holde fast i, at der er et forlig om satsreguleringen, som vi synes er helt afgørende for, at folk på overførselsindkomster – pensionister, førtidspensionister, kontanthjælpsmodtagere og andre grupper – får den her reallønsfremgang fremover.
Der må jeg bare sige, at det forlig forhindrer, at regeringen kan gennemføre deres spareplan.
Det har vi jo fået bekræftet, og dermed falder deres plan jo også til jorden.
Så har der været noget – for der har foregået en debat lige nu, og der er nogle forhandlinger ovre i Finansministeriet, som jeg ikke ved hvad ender i, men det må vi jo se.
Så siger jeg bare: Så går vi til valg på det, og så må vi se.
Vi opsiger ikke nogen aftale, noget forlig.
Vi synes, det er vigtigt at have en bred aftale om det her, men hvis regeringen gør det, må det være deres politik.
Men det har vi ikke fået at vide endnu, så vi må se, hvad der sker.
Per Clausen (EL), 2010-05-20:
Nu har jeg jo svært ved at forestille mig – men min fantasi er begrænset – at Venstre og De Konservative vil gå til valg uden at insistere på, at man vil gennemføre det her stop i forhold til overførselsindkomsterne.
Det vil jo sige, at så er forliget opsagt.
Jeg må gå ud fra, at det er sådan, det er.
Så er mit spørgsmål bare til hr. Jeppe Kofod: Er Socialdemokraternes svar på det, at efter et valg, som vi har vundet, vil Socialdemokraterne hellere lave en aftale med Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti om at videreføre det satssystem, vi har haft indtil nu, altså lave en aftale om det, end de vil lave en aftale med Enhedslisten om at sikre, at folk på overførselsindkomster reelt får dækket det, der svarer til den udvikling, der er på lønområdet?
For det er da rart at vide, om det er sådan, at Socialdemokraternes offensive svar på de borgerlige partiers angreb er at sige: Vi vil kæmpe til det sidste for, at det bliver ved med at være så uretfærdigt, som det har været; det må bare ikke blive værre.
Peter Christensen (V), 2010-05-20:
Jeg tror, det er meget vigtigt, at vi er lidt præcise med, hvad det er, vi taler om her.
Altså, for en enlig dagpengemodtager taler vi om 200 kr. om måneden, som man ellers ville have fået, hvis reguleringen havde fortsat, for en enlig folkepensionist er det 140 kr. om måneden, og igen, for de højeste indkomster kan det betyde helt op til 1.000 kr. om måneden.
Derfor er jeg simpelt hen ikke enig i, at de største indkomster ikke bærer det tungeste læs – og det synes jeg er helt rimeligt.
Men jeg vil gerne gentage det, jeg svarede før, nemlig at det at sikre, at der er tillid til dansk økonomi, jo er enormt afgørende, fordi vi ser, hvad der sker udeomkring: Når der ikke er tillid til økonomien, stiger renterne.
Markedet derude – og jeg ved godt, at Enhedslisten jo ikke holder meget af markedet – er upolitisk, til gengæld er det enormt kontant.
Og det vil betyde højere renter, og det går jo også ud over vores fælles velfærd.
Per Clausen (EL), 2010-05-20:
Jeg synes i grunden, det er lidt trist, det her.
For den oplysning, jeg har om, at arbejdsløse, pensionister, SU-modtagere og kontanthjælpsmodtagere skal betale over halvdelen, stammer fra regeringens eget materiale.
Det fremgår fuldstændig soleklart, at det er sådan, det er.
At det så er lykkedes en økonom ansat i Venstre at finde en, som er i arbejde, og som skal betale 1.000 kr., tror jeg har krævet meget kunst, for Danske Bank kan kun komme op på det halve beløb.
Men pointen er, at oplysningen om, at det er de arbejdsløse, kontanthjælpsmodtagerne, de studerende og pensionisterne, der betaler over halvdelen her, stammer fra regeringens eget materiale.
Og så spørger jeg bare hr. Peter Christensen: Synes han, det er rimeligt, at regeringen helt bevidst lader de fattigste danskere betale mest?
Peter Christensen (V), 2010-05-20:
Jamen jeg har sådan set svaret på det før.
Jeg er uenig i, at det er de fattigste danskere, der betaler mest.
Men jeg synes sådan set, det er vigtigt, at vi kommer ud af den økonomiske krise uden en stor gæld.
Det vil betyde, at de renter, vi ellers skulle betale, ikke fortrænger andet velfærd.
Derfor bør vi alle sammen have en interesse i at få det løst og være ansvarlige.
At vi så har lagt et forslag frem, som betyder, at alle danskere er med til at betale regningen, fordi alle danskere har glæde af, at vi ikke har den regning hængende over hovedet, synes jeg kun er rimeligt.
Jeppe Kofod (S), 2010-05-20:
Jeg blev beroliget af Venstres ordførers tale om, at man selvfølgelig vil holde det forlig, man har om regulering af satspuljen.
Men jeg synes, det står lidt uvist hen, hvorvidt Venstre vil holde det forlig, sådan at man på den her side af et valg ikke kan gennemføre den meget usympatiske spareplan med ikke at regulere overførselsindkomster i de næste 2 år.
Jeg skal bare være helt sikker på, at jeg forstår ordføreren korrekt, altså at man ikke vil gennemføre spareplanen på den her side af et valg, for det kan man ikke, fordi man har et forlig om satspuljeregulering, sådan at der er en automatisk opregulering også i de næste 2 år, 2011 og 2012, medmindre man selvfølgelig tager et valg og regeringen bliver genvalgt, hvilket vi ikke tror sker.
Så er det klart, at det er sådan, at man kan gennemføre sin usympatiske politik.
Er vi enige om den forståelse?
Peter Christensen (V), 2010-05-20:
Men jeg synes jo, det er tankevækkende, at Socialdemokratiet gang på gang kun har kritik af måden, vi vil betale den her regning på de 24 mia. kr. på, og ikke et eneste forslag til, hvad man selv vil gøre.
Jeg har noteret mig den plan, der er blevet lagt frem af SF og Socialdemokratiet, det er alt sammen ude i fremtiden, det er ting, som man kunne overveje, og måske kunne det gennemføres.
Men når det kommer til, at vi vil få en henstilling om at finde 24 mia. kr. inden for de næste 3 år, og at markederne vil reagere på det signal, vi vil sende, og at man sådan set siger, at det er man fløjtende ligeglad med, er jeg dybt overrasket over, at det kommer fra et parti, som sådan set har ført Danmark ind i det regelsæt.
For det regelsæt, vi nu bliver mødt med, og henstillingen om den halve procent var sådan set noget, som Nyrupregeringen tilsluttede sig og fik Danmark ind i, og da det så først træder i kraft, er de første, der vender ryggen til, Socialdemokratiet, og det synes jeg faktisk er pinligt.
Jeppe Kofod (S), 2010-05-20:
Jeg ved ikke, hvorfor Venstres ordfører kommer med en masse fejlagtige påstande fra talerstolen.
Det er jo sådan, at den plan, vi har lagt frem, fuldt ud lever op til EU's konvergenskrav, og så er den ikke længere.
Jeg synes bare, at det svar på spørgsmålet om regeringens forslag til en spareplan, der kommer her, er meget interessant.
Det må jo betyde, at man ikke kan gennemføre suspensionen af reguleringen af overførselsindkomster fra den 1. januar 2011, medmindre der kommer et folketingsvalg før.
Det må det jo betyde.
Så spørger jeg bare: Hvis nu folketingsvalget kommer efter den 1. januar 2011, er det så ikke korrekt, at regeringen ikke kan gennemføre sit forslag om de næste 2 år, 2011 og 2012, at suspendere reguleringen af overførselsindkomster?
Per Clausen (EL), 2010-05-20:
Det er jo rørende at høre hr. Peter Christensen tale om, at alle skal betale.
Bankøkonomerne har misforstået det, alle dem, som har sagt, at det, der er kendsgerningen her, er, at af de penge, man vil skaffe ved at begrænse stigningen i overførselsindkomsterne og ved at udsætte nogle skattelettelser og sætte nogle skattefradrag i stå, vil over halvdelen blive skaffet direkte fra overførselsindkomsterne, altså fra pensionister, arbejdsløse, kontanthjælpsmodtagere og SU-modtagere.
Så jeg vil godt spørge hr. Peter Christensen: Synes hr. Peter Christensen, det er udtryk for, at alle bærer de byrder, de bør bære, når de arbejdsløse, kontanthjælpsmodtagerne, de studerende og pensionisterne skal levere mere end halvdelen af betalingen?
Peter Christensen (V), 2010-05-20:
Jamen altså, reglerne for forlig er jo velkendte, og jeg har her sagt, at vi vil overholde de regler og den procedure, der er.
Men jeg står ikke og kommer med fejlagtige oplysninger, for sandheden er, at vi har fået en åbningsskrivelse, som i juli måned helt givet vil munde ud i en henstilling, som minimum kan beløbe sig til 0,5 pct. om året, og at man kan se, at Socialdemokratiet ikke har et eneste svar på, hvordan det skal imødekommes.
Det grænser også til populisme, at man vil bilde danskerne ind, at det hele nok skal gå, og at vi så ude i fremtiden kan komme med nogle løse ideer, når sandheden er, at hvis vi ikke kommer med klare svar de næste 3 år, så vil markederne reagere på det signal, vi dermed sender.
Jeppe Kofod (S), 2010-05-20:
For det første er det ikke korrekt, at modtagere af overførselsindkomster bliver fattigere, mens andre bliver rigere med den her satsregulering.
Tværtimod sikrer man med satsreguleringen, at også modtagere af overførselsindkomster får en fremgang i deres disponible indkomster med den satsregulering, der er, og det er et meget vigtigt princip for os at holde fast i.
Lige præcis i dag, når vi diskuterer på den baggrund, vi gør, synes jeg egentlig, jeg må sige, at der jo er alle mulige gode argumenter for, at vi har et bredt forlig om satsreguleringen.
Det er også det, der i virkeligheden gør, at vi forhindrer, at regeringen kan gennemføre sit forslag sammen med Dansk Folkeparti, i hvert fald på den her side af et valg, for man har jo lige bekræftet fra talerstolen, at man ikke vil bryde et forlig.
Derfor vil vi holde fast i det forlig; når man har en satsregulering, er det en forsikring for, at de her mennesker, der er på overførselsindkomster, både pensionister og andre, har en real fremgang også i de kommende år.
Så det vil vi gerne holde fast i.