runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-27:
Tak for det.
Lovforslaget er en del af aftalen om finansloven for 2013 mellem regeringen og Enhedslisten.
Jeg har som radikal det grundlæggende synspunkt, at erhvervsstøtten skal være så moderat som muligt.
Dog kan der være enkelte områder, hvor det er nødvendigt med subsidier for at forbedre rammevilkårene for erhvervslivet.
Jeg har som radikal primært en pragmatisk tilgang til erhvervsstøtte, ikke en ideologisk.
For alle berørte virksomheder forhøjes satsen for lønsumsafgiften med 1,04 procentpoint.
Når man korrigerer for virkninger på adfærd og arbejdsudbud, estimerer Skatteministeriet et nettoprovenu på 300 mio. kr.
Det er vigtigt at påpege, at det kun er erhverv, der er fritaget fra at betale moms, som betaler lønsumsafgiften.
Øvelsen handler samlet set om at foretage en sanering af erhvervsstøtten, så regeringen kan foretage en prioritering af pengene til andre formål.
Det er helt i overensstemmelse med regeringsgrundlaget, og det er faktisk det, vi effektuerer nu, og det har som sagt også tråde til finansloven.
Radikale Venstre kan støtte L 81.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-27:
Ejere af lystbåde, som får kaskoforsikret deres båd, skal nu betale 37 mio. kr. mere i afgift, end de allerede gør.
De 37 mio. kr. skal gå til at finansiere Lyngby Radio.
Jeg vil gerne høre den radikale ordfører, om den radikale ordfører er klar over, hvad de 115 mio. kr., som lystbådeejerne allerede betaler, går til, og om den radikale ordfører kunne fortælle, hvorfor man ikke bare kan tage af de 115 mio. kr., som lystbådeejerne allerede betaler i dag.
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-27:
Der er jo ikke tale om cigarkasser, sådan at man kan sige, at pengene skal bruges til bestemte formål.
Den tilgang, jeg har, er at se på, om finansieringen af den maritime radiotjeneste skal betales af alle skatteydere, eller om den skal betales af brugerne selv.
Jeg hælder til det sidstnævnte, altså at det er brugerne selv, og så kan man jo lave alle mulige spekulationer i retning af, hvad man så ellers kunne bruge pengene til, men det vil jeg ikke spekulere på.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-27:
Jamen pointen er jo, at brugerne selv betaler.
Nu er det jo kun er en andel af brugerne, men den andel af brugerne, som det drejer sig om, betaler i forvejen 115 mio. kr. i afgift.
Dem kunne man jo tage af til at finansiere de 37 mio. kr. til Lyngby Radio, hvis man ville.
Der er jo netop tale om et cigarkasseprincip, for regeringen siger, at vi skal bruge de 37 mio. kr. fra lystbådeejerne til Lyngby Radio.
Spørgsmålet er: Hvad går de 115 mio. kr. til, som lystbådeejerne allerede lægger i statskassen?
Hvorfor tager man ikke af dem?
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-27:
Så forstår jeg spørgsmålet bedre.
Jeg mener så, at det er rigtigt, at det jo selvfølgelig får en effekt for dem, som er i den branche med sejlbåde, men jeg mener stadig, at det er en afgiftsstigning, som er til at betale.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-27:
Det her er da ret interessant.
Altså, regeringen bruger som argumentation, at der er nogle udgifter til Lyngby Radio, som staten nu skal afholde, og derfor skal lystbådeejerne betale mere i skat.
Det, de betaler i forvejen, bruger man på alt muligt andet, men så laver man præcis cigarkasseargumentet for at skrue på skatten.
Der må jeg da nok sige at jeg synes at den radikale ordfører gav et befriende svar: at det var noget, man havde valgt at gøre.
Men man har så kun valgt det, hvad angår stigningen, den ekstraregning, der kommer nu, mens de penge, man i forvejen opkræver, har man så bare ladet gå ind i den store kasse.
Men jeg synes bare, det er kendetegnende for den her regering, at hver gang der er den mindste mulighed for det, så går man efter lommerne hos skatteborgerne for at få finansiering i stedet for – hvilket jeg ellers troede var radikal politik – at prøve at effektivisere den offentlige sektor eller lave reformer.
Men her vælger man altså bare at sige, at det er skatteborgerne, der skal holde for.
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-27:
Der synes jeg at Venstres skatteordfører er helt galt afmarcheret.
Vi effektiviserer da den offentlige sektor; det gør vi da.
Så jeg mener, at vi er inde på det rigtige spor.
Jeg tror da heller ikke, det er fremmed for Venstres ordfører, at man jo laver nogle ting, hvor man kæder nogle finansieringselementer sammen med nogle andre udgifter.
Det har den tidligere regering jo også selv gjort.
Thomas Danielsen (V), 2012-11-27:
Ordføreren snakker om nødhjælpsradio og om, at det må være dem, der bruger den, der skal betale.
Der er stillet rigtig mange spørgsmål til, om det nu også er dem, der bruger den, som nu bliver pålagt en afgiftsforøgelse på 34 pct.
Det er bl.a. nogle påstande, som jeg ikke selv tror på.
Kunne ordføreren have interesse i, at det blev undersøgt ordentligt, om det nu også er dem, der betaler for en kaskoforsikring, som bruger nødhjælpsradioen med de her 60 pct., som der står i vores materiale?
Jesper Petersen (SF), 2012-11-27:
Der skal naturligvis svares på alle de spørgsmål, der bliver stillet.
Der skal også svares på dem, der handler om, hvem der benytter sig af nødhjælpsradioen i dag.
Jeg forstår, at de tal, der er blevet fremlagt, er tal, der stammer fra Forsvarsministeriet.
Dem må man selvfølgelig forholde sig til, når de bliver lagt frem af Forsvarsministeriet.
Det er klart, at der er andre end lystbådssejlere, der benytter sig af den maritime nødradio.
Ja, det er 34 pct. eller 0,34 procentpoint.
Vi når op på 1,34 pct. af kaskoforsikringens pris, man skal betale i afgift.
Jeg forklejner ikke, at der er nogle mennesker, der kommer til at betale det.
Husholdningsbudgettet bliver en smule mere belastet til gengæld for, at man fortsat har den sikkerhed, man har, når man sejler.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-27:
Jeg kan jo ikke se, hvorfor det er så morsomt, at hr. Thomas Jensen behøver at stå og klukke fra sin talerstol.
Vi har ansvarsforsikring på biler, der kører rundt på landevejene.
Vi har ansvarsforsikring på det at have en hund i Danmark.
Selvfølgelig kunne vi da også have en ansvarsforsikring på det at sejle i de danske farvande.
Der er mange muligheder, hvis man ønsker det, men regeringen ønsker det jo ikke.
Regeringen vil bare have sine 37 mio. kr. til statskassen.
Thomas Danielsen (V), 2012-11-27:
Jeg bliver bare nødt til at sige til ministeren, at det lyder simpelt hen, som om ministeren ikke er helt klar over, hvad han taler om.
Vi snakker om en ganske almindelig familiesejlbåd, som koster 500.000 kr. eller 1 mio. kr., hvilket ikke er overdrevne priser for et flydende sommerhus.
Her taler vi om, hvis det f.eks. er en til 1 mio. kr., at det alene i dag koster 10.000 kr. om året at tegne en kaskoforsikring.
Jeg frygter, at rigtig mange vil afmelde deres forsikringer, fordi det her er grænsen.
Det er også det, man hører, og det er det, man oplever.
Man ser nemlig, at mange allerede i dag afmelder deres forsikringer.
Jeg tror også, at der er rigtig mange, der vil indberette en mindre værdi af deres båd til forsikringsselskaberne, for når en forsikring bliver hævet med 34 pct., er det klart, at bådens værdi falder.
Hvis nu jeg har ret i mine meget naturlige antagelser og det så betyder, at der egentlig ikke kommer et større provenu ud af det her, kunne ministeren så forestille sig, at afgiften skulle sættes ned igen?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-27:
Man kan jo altid sige hvis og hvis.
Vi følger jo altid en sag.
Når man vedtager et lovforslag i Folketinget, ser man da altid på konsekvenserne efterfølgende, og hvis det virker fuldstændig modsat det, man havde antaget, ser man på det igen.
Men det regner vi ikke med.
Thomas Jensen (S), 2012-11-27:
Ja, det må jeg nok karakterisere som lidt af en søforklaring.
Skal jeg forstå det sådan, at hr. Ole Birk Olesen vil have, at folk, der bevæger sig rundt i de danske farvande, skal pålægges at forsikre sig for det tilfælde, at de skulle komme i en nødsituation og få brug for hjælp?
Altså, skal de så simpelt hen særskilt have forsikret sig, sådan at de kan blive hjulpet med udrykning af helikoptere, redningsbåde og det hele?
Er det det, hr. Ole Birk Olesen står og siger, for det er lidt sådan, jeg hører det?
Kan vi få et klart svar fra Liberal Alliance i dag?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-27:
Jeg har altså svært ved at se, at ridning og jernheste har noget at gøre med Lyngby Radio, hvis jeg skal være helt ærlig.
Så finder vi en finansiering, hvor vi laver en begrænset stigning af kaskoforsikringsafgiften på lystfartøjer.
Længere er den jo ikke.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-27:
Nu var det jo ikke os, der bragte de 60 pct. ind i debatten; det var jo Skatteministeriet.
Skatteministeriet ville gerne retfærdiggøre, at indehavere af lystbåde skal betale 37 mio. kr. til Lyngby Radio, og det gjorde man ved at sige, at 60 pct. af de redningsaktioner, der finder sted – sådan forstod vi alle det – drejer sig om dem, der nu skal betale regningen.
Sådan er det så ikke.
Nu erkender ministeren, at de, der betaler regningen, udgør en meget mindre del, og at de formentlig udgør 13-17 pct., sådan som Dansk Sejlunion peger på.
Det vil sige, at 13-17 pct. af dem, der benytter redningsaktioner, skal betale hele Lyngby Radio.
Hvad er rimeligheden i det?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-27:
Der kan vi så se, at det i særlig grad er fritidsrelaterede aktiviteter, som man bruger radioen til, og derfor synes vi, det er rimeligt, at vi indfører den her meget beskedne stigning i kaskoforsikringen.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-27:
Jo, men indehaverne af lystbåde skal betale 100 pct. af udgiften til Lyngby Radio, selv om de kun står for 13-17 pct. af omkostningerne ved redningsaktioner i Danmark
Det er da ikke rimeligt.
Det er da ikke rimeligt, at de 83-87 pct., som benytter Lyngby Radios tjeneste, ikke skal betale en krone, mens dem, der tilfældigvis har en lystbåd med en kaskoforsikring, skal betale alt.
Denne urimelighed må ministeren da kunne forholde sig til.
Hvorfor skal det gennemføres på den her måde?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-27:
Som jeg siger, så skal vi have fundet en finansiering af nødradioen, og vi finder det så rimeligt at indføre den her meget, meget begrænsede stigning i kaskoforsikringerne.
Thomas Danielsen (V), 2012-11-27:
Nu hvor ministeren så på et andet punkt er blevet klogere og har fundet ud af, at der ikke er den sammenhæng mellem dem, der tegner en kaskoforsikring, og de 60 pct., der bruger Lyngby Radio, kan det så virkelig ikke få ministeren til at genoverveje det?
Eller vil ministeren blive ved med at tale om, at en fritidsaktivitet på vand er en fritidsaktivitet på vand, uanset hvad?
Det svarer til, at der er nogle omkostninger på et andet sportsområde, der f.eks. har med ridning at gøre, og så skal de, der kører en jernhest, også være med til at dække dem; det må komme ud på et.
Er det virkelig ministerens holdning, at man skal ramme en lille gruppe på vandet for at finansiere en ordning for alle på vandet?
Frank Aaen (EL), 2012-11-27:
Lovforslaget omfatter en reduktion af en lang række erhvervsstøtteordninger, i alt 670 mio. kr., som erhvervslivet får mindre i støtte fremover.
Vi havde gerne set, at erhvervslivets bidrag til velfærden kunne have været endnu større end det, der er lagt op til her, ikke mindst at landbruget var kommet til at miste noget af al den støtte, de får.
Noget af den støtte, de har fået, har de fået, fordi man har sat skatten ned.
Skatten er sat ned, men de er aldrig blevet skåret i støtten.
Det er flere hundrede millioner kroner alt i alt.
Alle og enhver ved, at landbruget får ekstremt meget støtte, og det burde vi reducere og på den måde kunne give større støtte til velfærd.
Vi støtter selvfølgelig det her lovforslag, og det er en del af finanslovaftalen med Enhedslisten.
Vi støtter det, fordi de penge, der kommer ind på den her måde, bliver brugt til fornuftige formål.
Lad mig bare nævne nogle af dem.
Det helt aktuelle er de mange mennesker, der står til at falde ud af dagpengesystemet, fordi borgerligheden her i landet synes, at dagpengeperioden skulle halveres, og at det skulle være sværere at genoptjene retten til dagpenge.
Det er et af formålene.
Et andet formål er den store indsats for unge og ældre arbejdsløse, som har brug for uddannelse.
Der bliver skabt beskæftigelse inden for det grønne område ikke bare med teknologisk udvikling, men også igangsættelse af egentlige projekter inden for det grønne område, herunder elektrificering af et stykke jernbane.
Og sådan kunne jeg blive ved med at sige, at tingene går til en lang række fornuftige formål.
Jeg må forstå, at dem, som i dag er så kritiske over for, at man sparer på erhvervsstøtten, heller ikke ønsker at støtte de velfærdsformål, som de her penge bruges til.
For man skal jo huske, at der er sammenhæng i tingene.
Vil man forbedring, jamen så må man også finde pengene, og det er det, vi har gjort her.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-27:
Jamen det kunne jo tages fra de 115 mio. kr., som allerede betales.
Altså, det var jo en mulighed.
Man kunne også forestille sig, at der var en eller anden form for afgift på selve redningsaktionerne, altså at det var dem, der faktisk blev udsat og trak på servicen, som betalte for det.
Man kunne forestille sig, at de skulle have en eller anden ansvarsforsikring, der gjorde, at de kunne betale, når de var i havsnød og skulle trække på hjælpen fra det offentlige.
Der er mange muligheder.
Men det her er bare en skat.
Det er bare en skat, der skal gå ned i statskassen.
Man kunne godt have lavet det på en måde, så det faktisk er dem, der benytter sig af tjenesten, som også kommer til at finansiere den.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-27:
Nu tænker jeg på, at det her lovforslag ved fremsættelsen også indeholdt den her ophævelse af andelsbeskatningen.
Det tror jeg såmænd ikke at Enhedslisten ville have haft så specielt meget imod, hvis det var blevet vedtaget, men jeg vil egentlig gerne prøve at spørge ordføreren lidt om baggrunden for det.
Begge dele samtidig var jo sådan udtryk for lidt kraftig signalforvirring, kan man sige, men jeg vil egentlig gerne høre, om det var noget, Enhedslisten var involveret i, altså den side af forhandlingerne, som gjorde, at man lige pludselig kunne pille noget ud af finanslovaftalen på den her måde.
Jeg spørger sådan set bare af nysgerrighed, for der er jo forskel på at blive hørt og så at blive orienteret om de her ændringer.
Men det vil så sige, at os andre, som sådan set er meget glade for den her andelsbeskatningsordning, som den er, kan sige, når vi er ude til møder, at det altså var Enhedslistens skyld, at den blev pillet ud, fordi Enhedslisten jo reelt havde mulighed for at nedlægge veto over for den aftale, der lå til finansloven.
Det er så fair nok.
Det bliver simpelt hen dyrere for folk, der har en skavank, en sygdom, en lidelse at gå ind de her steder og få noget sundhedsmæssig faglig ekspertise til hjælp.
Er det Enhedslistens nye politik?
Mig bekendt er det da noget helt nyt.
Frank Aaen (EL), 2012-11-27:
For at starte med det første om andelsbeskatningen: Hvis Dansk Folkeparti i den anledning vil rejse rundt i landet og rose Enhedslisten, er man velkommen til det.
Hvad angår brugerbetalingen, vil jeg gøre opmærksom på, at vi er skarpt imod brugerbetaling.
Det, det drejer sig om her, er en del af den private sundhedssektor, hvor der kommer en skat på 1 pct. af lønsummen.
Det kan vi ikke se er nogen ulykke.
Desværre ser vi jo speciallæger og andre skovle guld hjem, og skulle de aflevere lidt af det guld, de skovler hjem, i form af en lønsumsafgift, er vi kun tilfredse med det.
Det er klart, at når der er indgået en aftale og aftalen skal ændres, bliver aftaleparterne hørt, og i det her tilfælde blev Enhedslisten selvfølgelig også hørt, med hensyn til om vi var med.
Der er en baggrund for, at vi kunne acceptere, at elementet gik ud.
Vi havde oprindelig sagt ja til, at vi gerne ville have den harmonisering.
Det er en gammel diskussion, der har været, om, at andelsselskaberne ikke skulle have så favorabel en ordning, som de har i dag.
Men da vi så fik set på ordningen, var det et meget beskedent beløb, der ville kom ind fra andelsselskaberne, altså fra Arla og Danish Crown, som er langt de største, nemlig det beskedne beløb på 40 mio. kr.
Det var vi ærlig talt
ikke imponeret over, det var vi lidt overrasket over.
På den anden side fik vi at vide, at nogle af de små andelsselskaber, små andelsmejerier, faktisk ville blive berørt af den ændring, der var forelagt.
Og med de to ting stillet op over for hinanden sagde vi ja, da regeringen spurgte, om vi ikke skulle udsætte det og tage det ud af lovpakken.
Thomas Danielsen (V), 2012-11-27:
Tak for det.
Først vil jeg gerne kvittere for, at man i Enhedslisten som det eneste røde parti i Folketinget ikke kalder en afgiftsstigning på 34 pct. for en bagatel og noget, der må være uden betydning for den enkelte familie.
Men hvad angår det tvivlsspørgsmål, der var i forhold til benyttelsen af nødhjælpsradioen, altså Lyngby Radio, var der noget, jeg godt kunne tænke mig at spørge hr. Frank Aaen om.
Hvis det nu efterfølgende viser sig, at det med de 60 pct. simpelt hen ikke holder vand, altså hvis det i forhold til dem, der har tegnet en forsikring, og som man pålægger den her meget høje afgiftsstigning, viser sig, at det måske lige pludselig er 15 eller 20 pct. mere i forhold til de 60 pct., hvordan vil Enhedslisten så stille sig til det?
Frank Aaen (EL), 2012-11-27:
Nej, det er ikke så afgørende for os.
Vi mener, at det her er en relativt fornuftig afgift.
Og jeg synes, det er helt o.k., at man bruger det til at finansiere noget bedre velfærd.
Thomas Jensen (S), 2012-11-27:
Tak, formand.
Det skal jeg nok gøre fremover.
Jeg har bare det korte og klare spørgsmål til hr. Ole Birk Olesen: Nu her, hvor Liberal Alliance ikke støtter det her forslag og dermed heller ikke støtter den der lille forhøjelse af afgiften af kaskoforsikring for både, hvordan vil Liberal Alliance så fremover sikre en finansiering af folks brug af den her nødradio?
Frank Aaen (EL), 2012-11-27:
Afgiften på lystfartøjer har længe stået på Enhedslistens ønskeseddel som noget, vi har syntes man godt kunne se på.
For det er en afgift, der har den meget smukke ting i sig, at jo større lystbåd man har, jo større er den afgift, man betaler.
Der er en relativt enkel sammenhæng mellem størrelsen på en lystbåd og størrelsen af ejerens indkomst, så derfor er vi positivt indstillet over for den skat, og det står vi ved.
Det er for os se ikke så afgørende, om pengene teknisk set bruges til det ene eller til det andet – det siger jeg også i forhold til den debat, der var før med Liberal Alliance, og som gik på, om ikke de penge, der i forvejen betales i afgift på det her område, kunne finansiere Lyngby Radio.
Der vil jeg, når det gælder almindelige mennesker, som har en almindelig indkomst og en almindelig lystbåd, sige, at det ikke er nogen afgift, der vælter noget som helst.
Thomas Danielsen (V), 2012-11-27:
Så må jeg desværre tage mine rosende ord til Enhedslisten i mig igen.
Men jeg vil sige, at det ikke er sådan nogle helt ubetydelige afgifter, vi snakker om.
Altså, vi snakker om en afgiftsstigning på 34 pct., og i de eksempler, som SF's ordfører og Socialdemokratiets ordfører har brugt, var der tale om en afgiftsstigning på over 1.000 kr. fra det ene øjeblik til det andet.
Så jeg vil ikke sige, at det er sådan en helt ubetydelig afgiftsstigning.
Men skal jeg forstå ordførerens svar på den måde, at uanset hvad der nu kunne komme frem i forbindelse med den videre behandling, så er man ikke indstillet på at kigge på, om den afgift, der pålægges dem, der tegner en kaskoforsikring, altså for at få lov til at tegne en kaskoforsikring, er noget, der hænger sammen med de 60 pct.?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-27:
Vi behandler et lovforslag, som vil sanere forskellige begunstigelsesordninger for erhvervslivet, og til det vil jeg helt overordnet sige, at vi sådan set ikke har noget imod, at man skærer i erhvervsstøtten.
For det første betragter vi ikke det som en støtte, at virksomheder ikke betaler så meget i skat, som regeringen synes at de burde betale i skat.
Ikke opkrævning af skat er ikke en støtte.
Det er bare, at man ikke betaler så meget i skat.
For det andet: Hvis man beskærer erhvervsstøtteordninger, hvilket er en god idé, så skal det sparede provenu bruges ubeskåret til at lette generelle erhvervsskatter.
I det her tilfælde sparer regeringen ca. 2 mia. kr.
De kunne have været brugt til at sænke selskabsskatten i Danmark med ca. to procentpoint, men det vælger regeringen ikke at gøre.
I stedet bruger regeringen pengene på at øge verdens højeste offentlige forbrug til et endnu højere niveau.
Derfor er vi imod det.
Så er der den her særlige ting med hensyn til kaskoforsikring for lystfartøjer og en forhøjelse af afgiften på den.
Jeg synes, at vi har hørt meget sniksnak fra den her talerstol i dag.
Vi har hørt sniksnak om, at Lyngby Radio, som er sådan en nødradio, der benyttes af sejlende, har brug for 37 mia. kr., som TDC nu skal have for at drive Lyngby Radio.
Det mener man at man roligt kan pålægge lystbådene, fordi man hævder, at de står for 60 pct. af redningsudrykningerne i Danmark.
Det er ikke tilfældet ifølge al den sagkundskab, som vi har kunnet komme i nærheden af – og det kan man jo også sige sig selv.
Hvis man ser på de danske lystbådesejlere, synes jeg, at det er oplagt, at det ikke er dem, der udgør så stor en del af de havulykker, der er i Danmark, at de står for 60 pct. af redningsaktionerne.
Tag blot grupper som folk, der sejler i jolle, folk, der surfer, tyskere, der er på ferie ved Vesterhavet og driver ud på en luftmadras, fritidsfiskere, erhvervsfiskere, erhvervsfartøjer, udenlandske lystsejlere – alle sammen er det grupper, som ikke betaler den her afgift, og som naturligvis udgør meget mere end 40 pct. af redningsoperationerne i Danmark.
Så er der det andet element, som handler om, at man – lad os lege, at vi ikke sætter spørgsmålstegn ved tallet på de 60 pct. – siger, at lystbådene skal betale de 37 mio. kr., som det koster at videreføre Lyngby Radio.
Ingen har i løbet af den her forholdsvis lange debat kunnet svare på, hvorfor man ikke bare kan tage de 37 mio. kr. fra de 115 mio. kr., som lystbådeejerne i forvejen betaler i afgift.
Ingen har kunnet svare på, hvad de 115 mio. kr. bruges på, andet end at de bare puttes i statskassen.
Hvis det er sådan, man skal retfærdiggøre opkrævningen af 37 mio. kr., med henvisning til at det betaler en eller anden form for brugergebyr for redningsaktioner, hvordan retfærdiggør man så de 115 mio. kr., som opkræves allerede i dag?
Dem kan man jo ikke retfærdiggøre, for de går bare lige i statskassen, og derfor kunne man lige så godt have taget af dem til at finansiere Lyngby Radio fremover.
Liberal Alliance stemmer nej til det her lovforslag.
Louise Schack Elholm (V), 2012-11-28:
På trods af den her lidt forvirrende situation vil jeg alligevel forsøge at stille et spørgsmål.
Jeg har også set den seneste opgørelse, og jeg håber, at tallet kan holde, men det er jo meget, meget begrænset, hvad man kan sige det skulle være faldet i forhold til samme tidspunkt året før.
At slutte, at der i år bliver færre udsættelser end næste år, tør jeg i al fald ikke håbe på endnu.
Jeg vil sige, jeg stadig væk synes, det er så usikre tal, så det er uforudsigeligt, om vi kommer til det.
Så vil jeg spørge, om ordføreren kan forklare mig, hvorfor man ikke venter på den SFI-undersøgelse, der skal forklare os, hvorfor folk er sat ud af deres bolig, hvorfor man ikke venter, til den kommer her den 20. december, dagen efter vi skal vedtage det her lovforslag, før man kommer med nogle forslag, så man rent faktisk ved, hvad det er, der virker?