runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (LA), 2014-12-11:
Tak for det.
Det er et væsentligt område, der kastes lys over med det her forslag til folketingsbeslutning.
Løsningen er bare forkert.
Det er helt rigtigt at være særdeles opmærksom på, at der er vanskeligheder på det her område.
Der er en skævvridning af Danmark i gang, og der er en flytning fra land mod by, som gør, at muligheden for finansiering af boliger, erhverv osv. er blevet vanskeliggjort i de senere år.
Problemstillingen er altså reel nok, og vi har haft en række anledninger til at kaste lys på den i landdistriktssammenhæng med høringer, konferencer, møder osv., og det er rigtig godt at fortsætte med det for at påvirke, så vi finder løsninger.
Men vi har et godt realkreditsystem i Danmark, som jo helt bevidst skal sørge for så vidt muligt at sikre sine penge, fordi det er vores alle sammens penge, der snakkes om.
Og der er nok ingen af os her, der ville være interesseret i, at nogen tog unødige risici og så tabte nogle af vores penge.
Så derfor er det klart, at det system ikke af sig selv kan løse alle spørgsmål, når der tales om værdisættelse.
Derfor vil jeg godt pege på, at det, der er sket i de senere år, jo er, at det pantebrevsmarked, der var en del af hushandler, hvis vi kigger historisk på det, stort set er fjernet.
Det er det, fordi bankerne på et tidspunkt faktisk overtog den øvelse, fordi der var gode penge at tjene.
Nu er bankerne jo så i en situation, hvor de i hvert fald er meget tilbageholdende og måske også vil foretage den samme vurdering som realkreditten.
Forskellen med sådan et pantebrevsmarked var, at det var sælgeren, der lod et beløb stå i ejendommen, og så var det jo ikke et spørgsmål om, om man turde investere i den ejendom, for det havde vedkommende gjort.
Og muligheden er der for dermed at hjælpe en køber på vej eller unge mennesker på vej, sådan at kreditforeningerne kan give en pant, der er forholdsvis sikker, en mindre pant, en førstepant, og så er der en, der måske kender køber og har kigget vedkommende dybt i øjnene og gerne vil sælge, og som så kan bidrage til, at den handel går i gang.
Og vi har jo også hørt af nogle de cases, vil blev forelagt på høringen, at det faktisk blev en sådan løsning, der løste en sag, der var gået i hårdknude.
Spørgsmålet er – og det er jo så til overvejelse i regeringen – om man kunne hjælpe det på vej ved måske at give særlige skatteforhold for dem, der tager den risiko, i stedet for at tænke den her tanke om en statslig institution, der skal yde særlige lån.
Så jeg synes, det kunne siges her fra talerstolen til venlig overvejelse for måske at hjælpe med at sætte gang i et marked, der kunne optø den nedfrosne tilstand, der er på det her område.
Så Liberal Alliance kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-12-11:
Jeg kan da love for, at staten skal blande sig i det her, men den måde, staten skal blande sig på, er netop ved at starte med at placere arbejdspladser i yderområderne.
Det er der, vi går forrest.
Hvis vi går forrest fra Folketingets side og beslutter os for, at der skal være flere statslige arbejdspladser ude i provinsen – vi har 180.000 statslige arbejdspladser i Danmark, og de 80.000 ligger i Region Hovedstaden, så vi har da en kæmpe opgave med at flytte de statslige arbejdspladser ud – så lur mig, om der ikke også er nogle realkreditinstitutter, der synes, at det en god idé også at låne penge ud derude, når der flytter folk til.
Lars Dohn (EL), 2014-12-11:
Lige for en ordens skyld, jeg er kommet lidt i tvivl, og det er derfor, jeg spørger, nemlig for at blive klogere.
Det er blevet helt afvist, at staten skulle være en deltager i den her proces, sådan forstår jeg indtil nu det, der er blevet sagt.
Men jeg er i tvivl, for mener Dansk Folkeparti, at statsgaranterede lån er udelukket, eller er det en mulighed?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-12-11:
Jamen det mener Dansk Folkeparti stadig væk er en mulighed, sådan at vi på den måde kan holde hånden under realkreditinstitutterne.
Helle Løvgreen Mølvig (RV), 2014-12-11:
Tak, formand.
SF er her kommet med et sympatisk, vil jeg også kalde det, beslutningsforslag om at styrke lånemulighederne for de mennesker og virksomheder, der ikke kan få bevilget et lån i yderområderne.
SF foreslår, at det sker, som vi også har hørt det flere gange, ved at oprette et særligt realkreditinstitut, som enten kan fungere på markedsvilkår med en højere rente eller understøttes af staten i form af enten en vis underskudsdækning eller rentetilskud.
Dette er et af de forslag, som SF har til styrkelse af yderområderne.
Jeg skal ikke gøre mig klog på, hvad motiverne er til at fremsætte forslagene; det ved SF nok bedst selv.
Radikale Venstre er dog både oprigtigt interesseret i og bekymret for de muligheder, vi har, for at bo og arbejde i alle dele af vores land.
Vi er oprigtigt interesseret i, at det er muligt at bosætte sig, hvor man har lyst, eller hvor økonomien tillader det, og vi er også oprigtigt interesseret i, at vores iværksættere kan åbne virksomheder i alle dele af landet, også i vores landdistrikter.
Vi er oprigtigt interesseret i, at allerede eksisterende sunde virksomheder kan udvide ude på landet, når der er brug for det.
Vi anerkender, at udviklingen med affolkning af landet og søgningen mod de større byer af forskellige årsager har haft flere uheldige følgevirkninger over årene, og det er bl.a. også derfor, at vi diskuterer den her problematik i dag, nemlig at det i visse områder af landet er svært at låne både til privatboliger og til erhverv.
Men lige meget hvor sympatisk forslagets mål end må være, er det efter Radikale Venstres mening ikke løsningen med et nyt statsligt realkreditinstitut, der driver udlånsvirksomhed på andre vilkår end dem, vi kender.
For det første ønsker vi faktisk ikke at forskelsbehandle danskerne, hvor de end bor.
Vi skal alle sammen kunne gå ind ad den samme dør, når vi har brug for lån til bolig og erhverv.
Vi vil ikke have et institut for andenrangsborgere.
For det andet synes vi, ligesom ministeren fremlagde det, at det vil være alt for kostbart og yderst omstændeligt at opbygge de kompetencer, der skal til inden for kreditvurdering og værdiansættelse, i et statsligt regi.
For det tredje er vi også enige i, at det vil være stærkt konkurrenceforvridende at have et statsligt institut, som kan yde lån på andre vilkår end dem, vi normalt ser.
Vi anerkender, som jeg har nævnt, at problemet eksisterer, men vi ser langt hellere, at vi løser problemet inden for det allerede eksisterende realkreditsystem.
Der skal selvfølgelig også andre ting til generelt at øge udviklingsmulighederne på landet.
Vi er derfor også rigtig glade for, at ministeren gerne vil dykke lidt længere ned i problematikken og har imødekommet, at hvis man kender til tilfælde, der kan belyse problematikken, så vil ministeren se på dem.
Radikale Venstre kan derfor ikke støtte SF's beslutningsforslag.
Lars Dohn (EL), 2014-12-11:
Tak for ordet.
Det er jo en meget trykfølsom skærm, og jeg har engang fået ordet uden egentlig at have ønsket det, så det var det, jeg var lidt nervøs for var sket igen.
Jeg vil starte med at sige tak til SF for det her beslutningsforslag, for der skal jo ske noget på det her finansieringsområde.
Det forslag, der kommer senere fra SF, er jo afhængigt af, om der sker noget på finansieringsområdet, for hvad skal vi med planer, hvis ikke der er mulighed for at få gang i den derude på landet?
Vi ved jo fra undersøgelser, at der er mange flere, der gerne vil bo på landet, end dem, der bor der nu, så derfor er det vores opgave som politikere at skabe nogle rammer, så vi kan få folk til at flytte derhen, hvor de gerne vil bo.
Vi ved også, at der er en række personer, som kan blive lånegodkendt, men realkreditinstitutterne i deres nuværende form vil ikke altid låne ud.
Og så hører alting jo op, så går livet i stå derude, og det er jo det, der i høj grad er sket.
Nu har Boligudvalget jo afholdt to høringer om den her problemstilling, og jeg ved ikke, om erhvervsministeren stadig væk er af den opfattelse, at der ikke er nogen problemer.
Nu har vi så fået et løfte om, at man nu vil prøve at følge op på situationen.
Så lidt er der da vundet.
Man har i udvalget besluttet at nedsætte et udvalg, som skal kigge på finansieringen, men man vil ikke medtage statsfinansielle løsninger.
Så Enhedslisten har for længst meldt ud, at den her problemstilling skal løses, ved at det, når markedsfunktionerne ikke virker, så er samfundet, der skal gå ind og sikre lånemuligheder på landet.
Det kan ske, ved at staten, som jo allerede er involveret i finansiel stabilitet, som har udlånsinstitutioner, som også vil kunne realkredit- og lånevurdere, herunder vurdere lånesituationer i det hele taget, går ind i det.
Hvis man ser på den danske historie, er det jo også sådan, at man vil se, at i de tilfælde, hvor der er sket noget på landet, er det den danske stat, det danske samfund, der har været derude.
Hvis vi kigger os omkring, kan vi se, at det i Norge er sådan, at man har en husbank, som ikke bare låner ud til huslån, men på andre måder sikrer, at livet på landet kan foregå.
Også på Island har man en husfinansieringsfond.
Det, som SF foreslår, er så et særligt realkreditinstitut.
Det, som vi må sige om forslaget, er, at hvis det skal være på markedsvilkår, så bliver det jo bare med en ekstra høj rente, og så bliver det bare en ekstra afgift af at bo på landet.
Hvad det sidste angår, altså en statslig ordning, er det jo den løsning, som Enhedslisten langt bedre ville kunne støtte.
Så hvis vi skal konkludere, må vi sige, at SF's forslag er et meget løst og meget, meget bredt udspil, som formentlig bliver torpederet af den enighed, der er mellem de borgerlige og regeringen, om en løsning, der ikke omfatter statslig involvering.
Enhedslisten betragter SF's forslag som et fremskridt – det, at man i det hele taget vil gøre noget – og derfor støtter vi forslaget.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-12-11:
Statslige arbejdspladser er en væsentlig, en stor del af det, fordi det er sådan, at når man flytter flere statslige arbejdspladser ud i provinsen, genererer arbejdspladser flere arbejdspladser.
Der, hvor der ligger et skattecenter, er der nogle, der godt kan se en god idé i at slå en café eller en frisørsalon op ved siden af.
Så selvfølgelig er det en del af udfordringen, men det er det sammen med en masse andre ting – sammen med mobildækning, sammen med bedre offentlig transport – der er jo en masse andre ting.
Så der er en helt del udfordringer, som vi skal have løst i landdistriktsområderne.
Det er vigtigt, at vi først får gang i det derude, og det er en statslig opgave, som vi gerne vil være med til at løse, også sammen med SF.
Ja, det er de i høj grad, og jeg har aldrig været for det, når Enhedslisten har foreslået de der norske huslån.
Det, som hr. Henning Hyllested måske kan have misforstået i forhold til den norske model, er jo, at Dansk Folkeparti har været fortaler for, at vi skulle hente inspiration fra den norske model, i forhold til hvordan de behandler yderområderne, men det har ikke lige været i forbindelse med statslånet.
Helle Løvgreen Mølvig (RV), 2014-12-11:
Det er blevet sagt af fru Karina Lorentzen, at SF ønsker en dialog, og at de ikke har fremsat det her forslag som et drilleforslag, og det tror jeg bestemt heller ikke at I har.
Radikale Venstre går også ind for en seriøs dialog, og selv om man er et lille parti og netop har lidt svært ved at nå alle møderne, vil jeg alligevel foreslå, at man møder op i udvalget og prioriterer det, når det ligger rigtig meget på sinde.
Vi kæmper også med at nå det hele, men vi prioriterer det her rigtig højt.
Så jeg vil også gerne have, at vi inviterer SF med, når vi nedsætter den her arbejdsgruppe, og at vi så dermed kigger på hele paletten.
For det er selvfølgelig ikke kun finansiering og lånemuligheder, der er problemet i landdistrikterne, det drejer sig også om arbejdspladser, som selvfølgelig kommer af, at en virksomhed kan låne til det, det drejer sig om uddannelsessteder osv. osv.
Så der er selvfølgelig en stor palet af tiltag, som kan hjælpe udviklingen i yderområderne i gang.
Det vil jeg da også bare gerne opfordre til at vi samarbejder om, og at vi lægger alle eventuelle drillerier på hylden.
Det er min opfordring.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-12-11:
Det synes jeg lyder som et rigtig gangbart forslag, og vi har netop også i SF forslag om at lægge en handleplan for yderområderne; det er det næste forslag, vi skal behandle, og jeg håber, at der vil være opbakning til det.
Men jeg ved ikke, om jeg hørte rigtigt, nemlig at den radikale ordfører åbner op for, at man i udvalgsarbejdet kan kigge på samtlige løsningsmodeller, for det synes jeg ville være et rigtig, rigtig gangbart forslag, og det ville jo i hvert fald betyde, at Enhedslisten og SF ville blive imødekommet i det her arbejde.
Thomas Danielsen (V), 2014-12-11:
Jeg kan ikke lige helt forstå, hvilken drilleperiode Enhedslistens ordfører henviser til.
Men grunden til, at Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Konservative fremsatte lige nøjagtig det forslag, som nu er blevet fremsat af SF, var, at landdistriktsministeren på et af de første møder havde givet udtryk for, at han gerne ville præsentere en samlet handlingsplan, og den handlingsplan efterspurgte vi så.
Og det fortrød man måske.
Jeg kan ikke svare på, hvad der skete, men vi fik den i hvert fald aldrig.
I forhold til indholdet af det forslag til vedtagelse, som jeg lige har læst op, så er der ingen forskel overhovedet.
Hvad der er sigtet for de forskellige partier, er selvfølgelig forskelligt, men jeg går ikke ud fra, at man er kommet med et forslag til vedtagelse, hvor man ville afskære input fra den grønne vækst, og hvad vi ellers har i landdistrikterne som styrkepositioner.
Vi er store fortalere for den grønne omstilling på en fornuftig vis.
Vi er store fortalere for specialvirksomheder og meget andet.
Så jeg kan ikke helt forstå, hvor ordføreren mener twistet er.
Lars Dohn (EL), 2014-12-11:
Jeg synes, der er indholdet til forskel, og jeg kan ikke undlade at bemærke, at vi tidligere på dagen har vedtaget et lovforslag om, at der nu skal selskaber ind i landbruget.
Jeg tror slet ikke, det ligger i SF's forslag her, at vi skal til at affolke landbruget.
Jeg tror da, de ord, der bliver brugt her, rummer en helt anden form for levendegørelse og genskabelse af livet på landet: ro, fred osv.
At der kommer selskaber ind i landbruget, tror jeg absolut giver stress og jag og uro.
Thomas Danielsen (V), 2014-12-11:
Venstre mener, vi skal have moderne landdistrikter, der er attraktive og kan udvikle sig i en positiv retning.
Det er lidt pudsigt at høre ordførerens spørgsmål, altså hvor meget man kan gøre sig umage for at finde en konflikt mellem de to fuldstændig identiske forslag: forslaget til vedtagelse fra den borgerlige fløj, som jeg lige har læst op, og så det beslutningsforslag, som SF har fremsat, og som vi behandler i dag.
Men det gør ikke nogen forskel, om det havde været ved vores oprindelige forslag til vedtagelse, eller det havde været ved SF's forslag.
Den del havde været nøjagtig det samme.
Lars Dohn (EL), 2014-12-11:
Jeg husker også Venstres forslag, men som jeg ser det, er der vist et andet twist i indholdet her.
Jeg tror ikke, Venstres forslag indeholdt satsning på socialøkonomiske virksomheder, landsbyfællesskaber, bioøkonomi og grøn vækst i yderområderne.
Det er i hvert fald ikke noget, Venstre praktiserer nogen som helst steder, så vidt jeg ved.
Så er der ikke en vældig forskel i sigtet mellem den her plan og så den plan, som Venstre fremlagde i deres aggressive drilleperiode der i 2012, hvor alt gik ud på at drille og ikke være konstruktive
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-12-11:
Vi er nu i gang med endnu et beslutningsforslag om Danmarks yderområder og landdistrikter fremsat af Socialistisk Folkeparti.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at netop udkantsproblematikken ligger Socialdemokratiet meget på sinde.
Der sker nogle meget store forandringer i det danske samfund i disse år.
Flere og flere mennesker søger mod byerne, landdistrikterne affolkes, og arbejdspladserne klumper sig sammen i bestemte dele af landet.
Det er en stor udfordring, som kræver politisk handling, og det er en udfordring, som vi i Socialdemokratiet tager meget alvorligt, for Danmark er og skal være et lige land, hvor distancen fra top til bund er lille, hvor folkeskolen er mødestedet for børn af både direktører og frisører, og hvor man ikke kun bor op og ned ad folk, man ligner på en prik.
Den lighed og mobilitet er et mål for os Socialdemokrater.
Derfor er det også meget vigtigt at være opmærksom på risikoen for en skævvridning af Danmark.
Det er eksempelvis i form af udbygning af den digitale infrastruktur, som det så fint hedder.
Når det er sagt, er der naturligvis stadig væk yderligere udfordringer for landdistrikterne, som vi netop har set i det forrige beslutningsforslag, vi har behandlet her i salen i dag.
Det er udfordringer, der kræver konkrete og målrettede initiativer.
Regeringen udarbejder løbende initiativer og løsninger på området, og i det arbejde er det vigtigt at tilpasse løsningerne til, hvad der er det rigtige at gøre under de givne omstændigheder.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget i dets nuværende udformning.
Helle Løvgreen Mølvig (RV), 2014-12-11:
Tak for det, formand.
Radikale Venstre er, som jeg tidligere har sagt i forbindelse med B 33, også oprigtigt optaget af udviklingen i vores landdistrikter og yderområder.
Og når man ser ned over den samlede liste af tiltag, som ministeren også nævnte nogle af, til at styrke rammebetingelserne for landdistrikterne og alle de direkte tiltag, der er i forhold til de samme egne af landet, så bliver jeg faktisk stolt over, at denne regering tager sagen så alvorligt.
Det vil føre for vidt at nævne alle tiltagene, og jeg tror, at de fleste af partierne er bekendt med dem, men det faktum, at både Transportministeriet, Økonomi- og Indenrigsministeriet, Fødevareministeriet, Erhvervs- og Vækstministeriet, Miljøministeriet, Finansministeriet og selvfølgelig Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter har lavet tiltag, vidner om den store spændvidde og det store omfang, der er i forhold til at imødegå den her problematik.
Radikale Venstre ønsker sig – heldigvis som de fleste her i salen – et mangfoldigt Danmark, hvor livet kan leves alle steder.
Det handler om mennesker, der skal have mulighed for at bo, uddanne sig og arbejde alle vegne.
Igen: Vi synes, at det er et positivt og sympatisk forslag, som SF har fremsat, og vi er jo også oprigtigt optaget af problematikken og af at se på tiltag, der kan imødegå udviklingen.
Derfor vil vi også gerne se på mulighederne for på tværs af ministerierne at indsamle mere viden om, hvordan vi griber det hele an i en samlet strategi for yderområderne i fremtiden.
Thomas Danielsen (V), 2014-12-11:
Det er godt at se, at formanden er neutral i sine formuleringer.
: Pas på, Venstre, I må ikke støtte op om det her, for så bliver det til virkelighed.
Jeg ved godt, at nogle af de forslag, som ordføreren står for, ønsker man måske ikke altid i bund og grund skal blive til virkelighed, men hvis vi sætter »ikke« foran de ting, som der står i det her forslag – altså bruger ikkeprøven – tror jeg ikke, der er ret mange partier i Folketinget, som ikke synes det er en god idé.
Her står der, at man ikke vil stress.
Vi går ikke i Venstre ind for, at folk skal blive stressede.
Til gengæld står der rigtig mange gode ting, og det eneste, der er opridset, er sådan set, hvad forslagsstillerne bl.a. ønsker det skal indeholde.
Derudover lægges der jo netop op til, at vi alle sammen kan komme med input, og at alle ministerierne skal komme med input.
Så det er jo kun rigtig positivt, og derfor takker jeg sådan set både ordførerens parti, men især SF, som nu også er begyndt at bakke op om den her linje.
Så jeg synes ikke, at I skal være så bekymret for, at I får et flertal for noget, der er blevet foreslået af SF.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-12-11:
Det er en god dag.
Det er en lidt overraskende dag, men altså på den fede måde.
For jeg kan jo se, at SF i dag kan se, hvad de åbenbart ikke kunne se for 2 år siden, nemlig at vores dejlige landdistrikter og øer har brug for et løft, for hjælp, for en samlet indsats.
For 2 år siden rejste Dansk Folkeparti en forespørgsel i salen her, der netop omhandlede, at der skulle ske en samlet indsats på landdistriktsområdet, og sammen med Venstre og Konservative og Liberal Alliance fremsatte vi det forslag, som hr. Thomas Danielsen også var inde på, hvor der bl.a. stod
: »Folketinget pålægger derfor regeringen at tage initiativ til at lave en samlet plan, der har til formål at løfte yderområder og øer på flere områder, herunder trafik, uddannelse, erhverv, sundhed, bolig osv.« Det stemte SF imod.
Så medgiver jeg, at man selvfølgelig godt kan misforstå det, når jeg siger, at SF stemte imod.
Det kan jo være, at der så sidder nogle derude og tænker: Okay, det vil sige, at når SF stemte imod, er det, fordi de rent faktisk var til stede i salen og debatterede det her alvorlige emne.
Men det var de ikke.
SF var det eneste parti, der ikke fandt det her emne alvorligt nok til, at de gad at stille op med en ordfører i salen.
I Dansk Folkeparti er vi glade for, at SF har ændret mening og alligevel synes, at vores forslag om en samlet handleplan for landdistrikter og yderområder er en god idé.
Vi er også glade for, at SF er dukket op i salen her i dag for at behandle det her forslag, som de var håbløst uinteresseret i for 2 år siden.
I Dansk Folkeparti er vi meget optaget af at give landdistrikterne og yderområderne et løft, og man må sige, at vi i den grad allerede har sat vores præg på dagsordenen, både ved at fremsætte det forslag, jeg lige har nævnt, og som SF ikke syntes var en god idé for 2 år siden, men som de synes er en god idé i dag, og også ved at have fået med i vækstpakken, at der skal ske en prisreduktion på godstransport til øerne, og at strandbeskyttelseslinjen skal administreres mindre rigidt.
Og senest fik vi også opbakning fra hele Folketinget til at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal finde ud af, hvad det vil koste at indføre den såkaldte landevejsmodel for øerne, som går ud på, at en samlet kilometer på havet skal koste det samme som en kørt kilometer på vejen.
Vi må erkende, at der er masser af udfordringer i landdistrikterne, som vi skal løfte.
Vi skal have flere statslige arbejdspladser derud, vi skal have bedre lånemuligheder, vi skal have bedre bredbånd, vi skal fjerne betalingsringen rundt om vores smukke øer, vi skal sikre, at der er midler til at rive faldefærdige huse ned, og så skal vi sørge for, at der er bedre offentlig transport – for blot at nævne nogle af de udfordringer, vi skal løse.
Så ja, lad os da sammen lave en samlet handlingsplan for det.
Helle Løvgreen Mølvig (RV), 2014-12-11:
Nej, det åbner vi så ikke lige op for.
Vi har jo netop i udvalget siddet og diskuteret for og imod, og jeg vil sige, at Radikale Venstre heller ikke støtter op om en eller en form for statsligt institut af de grunde, jeg selv nævnte i ordførertalen, og som hr. Thomas Danielsen fra Venstre også uddybede lidt.
Vi ønsker, at der er én dør for alle danskere at gå ind ad.
Vi skal ikke have ligesom et A- og et B-hold, hvor nogle skal hen i et institut, hvor man allerede måske bliver kigget på med lidt andre øjne, fordi man ikke har de samme muligheder, eller fordi instituttet ikke tror, man har de samme muligheder.
Så vi synes ikke, at den mulighed er særlig gangbar – også fordi den er meget omkostningstung, og fordi, når man nu nævner Husbanken, vi ikke har de forhold, som findes i Norge.
Vi vil hellere have, at man faktisk kigger på nogle løsninger inden for det realkreditsystem, som vi har allerede, for vi vil ikke underminere vores gode system på den front.
Men jeg synes bare, der er rigtig mange andre muligheder, og det er det, vi bl.a. har afdækket på udvalgsmøderne, nemlig at der altså er rigtig mange andre ting, som vi kan kigge på inden for det eksisterende system, og vi kan kigge på, om der er noget i vores egen lovgivning, der spænder ben.
Men lige den her mulighed synes vi ikke er holdbar.