Liselott Blixt (DF), 2012-12-06:
Jeg vil sige, at jeg har siddet og arbejdet med fire forslag derhjemme, på fire taler, og det er først i dag, jeg finder ud af, at man slår dem sammen. Så hvis jeg kratter lidt med papirerne, er det, fordi det er fire forskellige taler, jeg står med – selv om de ikke er så forskellige, som det kan lyde.
Vi behandler i hvert fald fire forslag, som er en del af patientsikkerhedspakken.
Vi synes, det er en rigtig god idé, at vi får styr på mange af de tilfælde, hvor personer desværre kommer til skade, en hel masse mennesker.
De sidste år har vi set en del hændelser, hvor læger opererer med medicinsk udstyr, som kan have en frygtelig konsekvens for de mennesker, som har lagt sig under kniven.
I nogle tilfælde er det bevidst og i andre ubevidst, og dette skal kunne kontrolleres.
Sundhedsstyrelsen skal kunne komme på tilsyn og se alt igennem og samtidig kunne tage en autorisation fra lægerne øjeblikkelig.
Det har vi flere gange i Dansk Folkeparti ytret ønske om, og derfor er vi også glade for, at der nu bliver en bedre lovhjemmel til det.
Dog mener vi, at man burde stramme op på procedurerne ved at få godkendt medicinsk udstyr på EU-plan.
Desværre vil der gå 5 år, før det kan lade sig gøre, men det er åbenbart den tid, det tager, når der skal arbejdes hurtigt i EU.
Men hvad angår de her forslag, falder jeg over den tekst til lovforslaget, L 92, som lyder: »Som det fremgår af regeringsgrundlaget »Et Danmark, der står sammen« fra oktober 2011 prioriterer regeringen danskernes sundhed højt.
Alle danskere skal kunne regne med lige adgang til en hurtig og ordentlig behandling i vores sundhedsvæsen.
Med de lovforslag, som regeringen inden for de sidste par uger har fremsat, eller som man vil fremsætte i løbet af de næste par uger, ændrer man behandlingsgarantien, så mange danskere vil komme til at vente i 2 måneder i stedet for 1 måned.
Man laver en udredningsret, som kun bliver til glæde for ca. 30 pct. af patienterne, og ministeren mener samtidig, at de 70 pct., som ikke får en diagnose, ikke er syge; så dem bliver der ikke nogen plan for.
Man indgik en aftale om flere fængselspladser og rykkede derved 180 mio. kr. hvert år i 4 år fra tandlægeområdet til justitsområdet.
Pensionisterne får frataget støtte til køb af håndkøbsmedicin, som de får på recept.
Så det passer ikke.
Der bliver langsommere adgang til vores sundhedsvæsen, der bliver længere ventelister, og der bliver en større forskel på hold A og hold B. Nogle af disse forslag vil i det mindste kunne hjælpe begge parter, uanset hvem man er og hvor man bliver behandlet.
L 92 skal sikre, at man lettere kan spore medicinsk udstyr, som viser sig at skade patienterne.
Formålet er at gøre det muligt at identificere de typer af medicinsk udstyr, som aktørerne importerer og distribuerer i Danmark.
Det bliver en ordning, hvor distributører og importører, der er etableret i Danmark, skal underrette styrelsen om virksomhedens navn, adresse osv., hvilket gør det muligt at identificere den type medicinsk udstyr, som virksomheden importerer og distribuerer i Danmark.
Det skal selvfølgelig betyde, at man får denne sikkerhed i både det offentlige og det private, og uanset om det drejer sig om hofteimplantater eller brystimplantater.
Problemet i disse forslagstekster er, som også en tidligere ordfører har nævnt, at man kun nævner de private.
Sådan som jeg husker hofteskandalen, var det på offentlige sygehuse, vi havde den.
Nogle af de ting jeg mener vi mangler at få at vide om indholdet i forslagene er, hvordan Sundhedsstyrelsen kan leve op til tilsynskravet, og hvor hurtigt de kan rykke ud ved anmeldelser m.m.
Det er også noget af det, som en del af den kritik, der har været rejst, er gået på.
Så det ser vi også gerne en løsning på.
L 93 indebærer, at sundhedsydelserne ikke må markedsføres lige så pågående som almindelige forbrugsvarer eller tjenesteydelser.
Markedsføring skal være baseret på faglige og relevante oplysninger om sundhedsydelser, og angivelserne må ikke være mangelfulde.
Det er vigtigt for os, at borgerne kan føle sig sikre, samt at der er den største synlighed med hensyn til de sager, der pågår, så man kan træffe et valg om, f.eks. hvor man vil opereres.
Jeg ville nødig være den, der lagde mig under kniven hos en af de læger, som vi har set udføre nogle af de værste fejloperationer, og hvis arbejde længe har været i Sundhedsstyrelsens søgelys.
Det er udmærket at vide, hvor de arbejder, samt hvem de er.
I Dansk Folkeparti er vi positive over for forslaget, men afventer nogle svar på spørgsmål vedrørende de levende billeder, som er noget af det, man vil ændre lidt på.
Vi så gerne, at det af lovforslaget klart kunne fremgå, at levende billeder godt kan bruges, når det tjener et informativt eller et oplysende formål.
Med dette forslag kan Sundhedsstyrelsen, hvis de sundhedsmæssige forhold på et sygehus, en klinik, en praksis eller lignende kan bringe patientsikkerheden i fare, give påbud til disse, hvori der opstilles sundhedsmæssige krav til den pågældende virksomhed, eller give påbud om midlertidigt at indstille virksomheden helt eller delvis.
Dog bør man som alle andre steder i systemet kunne klage over en afgørelse.
Det mener vi er udmærket, da der har været episoder, hvor en sundhedsperson ikke har villet medvirke til, at tilsynet kunne gennemføres.
Det kan være, fordi vedkommende undlader at følge Sundhedsstyrelsens anmodning om medvirken til at oplyse i en sag om den pågældendes egnethed til at udføre sit sundhedsfaglige hverv på grund af sygdom eller misbrug.
Det kan også være, fordi vedkommende undlader at medvirke til oplysning i en sag om kvaliteten af den pågældendes sundhedsfaglige virksomhed.
L 95 skal sikre at Sundhedsstyrelsen får nogle bedre muligheder for at kunne reagere i forhold til de virksomhedsansvarlige læger.
Det kan bl.a. ske, ved at styrelsen kan afvise at anmelde en virksomhedsansvarlig læge.
Dette er noget, der samtidig kommer til at gælde for tandlæger.
Det var et hurtigt oprids af de fire taler om lovforslagene, som vi er positivt stemt over for, men der er et par knaster, vi gerne vil arbejde videre med.