Eyvind Vesselbo (V), 2011-02-10:
Det her lovforslag er et meget vigtigt lovforslag, fordi det er nødvendigt at sikre bedre muligheder for lokal udvikling i Danmarks yderområder.
Det skal være nemmere at drive virksomhed og bosætte sig i kommuner, som ligger uden for de store byområder, samtidig med at natur og miljø og det danske landskab selvfølgelig fortsat bevares og beskyttes.
Det er derfor nødvendigt at ændre planloven, således at kommunerne i yderområderne får flere udviklingsmuligheder i forhold til detailhandel, erhverv og boliger samt kystnærhedszonen.
Flere af initiativerne i denne lovgivning målrettes derfor mod de 29 kommuner, hvor 40 pct. af indbyggerne bor uden for bymæssig bebyggelse, samt alle ikkebrofaste øer.
Det er jo vigtigt, at øerne er med som yderområde.
Derfor er der følgende forslag i lovforslaget: Først får kommunerne med henblik på at fremme erhvervslivet og beskæftigelsen uden for hovedstadsområdet pligt til at tillade, at virksomheder etableret i nedlagte landbrugsbygninger uden for særligt udpegede erhvervsområder kan udvides med 500 m2, under forudsætning af at ændringen ikke forudsætter udarbejdelse af lokalplan.
Det forudsætter selvfølgelig, at man tager hensyn til naturen, landskabet og miljøet, og at planlægningen også er i overensstemmelse med naboernes ønsker.
Desuden får kommuner, der ligger i yderområderne, pligt til at tillade etablering af nye boliger i tilknytning til landsbyer, under forudsætning af at der ikke skal udarbejdes lokalplan.
Så er der en vigtig ting, som betyder, at de samme kommuner får lettere adgang til at planlægge i kystnærhedszonen.
Der er jo så nogen, der tror, at man, når man planlægger i kystnærhedszonen, så kan bygge store hoteller og varehuse og alt muligt helt nede ved stranden, så man kan gå og bade og soppe, samtidig med at man overnatter på hotellet.
Kystnærhedszonen ligger jo fra 300 m til 3 km inde i landet, og det er svært at se, at der skulle være et problem i at bygge noget ved siden af det, der er der i forvejen, eller udvide bebyggelsen der, hvor der er en landbrugsejendom 3 km inde i et landområde.
Det har tidligere været en mulighed, men det har været administreret meget, meget strikt.
Nu kommer der med det her lovforslag så nogle lempelser, ved at det nu administrativt også skal sikres, at borgerne får den mulighed, men det skal selvfølgelig være med sikkerhed for, at man ikke skader natur og miljø.
Vedrørende detailhandelsområdet får kommunerne en øget fleksibilitet i deres planlægning, som skaber mulighed for, at eksisterende og lovligt etablerede butikker, der overstiger det nuværende arealkrav, kan flyttes inden for bymidten.
Og kommuner på over 40.000 indbyggere får nu mulighed for at vælge, om de tre hidtil tilladte store udvalgsvarebutikker skal ligge i bymidten, eller om de skal ligge i et eksisterende aflastningsområde.
Endelig får kommuner med over 3.000 indbyggere mulighed for i en af byerne – der kan jo inden for en kommune være flere byer med 3.000 indbyggere eller derover – at etablere en stor udvalgsvarebutik på over 2.000 m2.
Det, der har været diskussionen her – det hotte emne – har jo sådan set ikke været udvalgsvarebutikkerne, men dagligvareområdet.
Dagligvareområdet er ikke med i den her planlov; det er sat i et udvalg, Detailhandelsforum, som skal finde ud af, om der skal gøres noget, og hvad der skal gøres på det område.
Der kommer et udvalgsarbejde, som vil give resultatet af det.
Men med alt det, som bliver foretaget her, skulle vi jo håbe på, at det får den virkning, at der kommer noget mere dynamik i lokalområderne, i yderområderne, sådan at man kan bygge flere boliger og man kan få mere erhverv, og sådan at skolerne kan blive i området og befolkningen kan blive der.
Det er jo det, der er meningen med at få Danmark i bedre balance, og derfor kan Venstre støtte det her forslag.