runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pind (V), 2016-03-18:
Jeg synes jo, at hr. Simon Emil Ammitzbøll har en pointe i, at f.eks. i forhold til private er der jo en pointe i, at det også er en frihedskrænkelse at forhindre dem i at overvåge deres egen private grund.
Jeg er til gengæld fuldstændig enig i, at i forhold til det offentlige rum og i forhold til statslige myndigheder er det jo ikke sådan, at staten skal gå ud og overvåge generelt.
Det er jeg sådan set personligt imod.
Så kan man diskutere, hvad der konstituerer overvågning.
Vi har haft diskussionen i forbindelse med det, jeg kalder logning, fordi jeg mener, at det er en bredere problemstilling, nemlig det, som ordføreren kalder sessionslogning.
Jeg mener ikke, at logning i sig selv i forhold til internettet udgør overvågning.
Jeg mener, at hvis en myndighed samler informationerne sammen og anvender dem, så er der tale om overvågning.
Men det er jo den slags teknikaliteter, som vi desværre ikke fik lejlighed til at drøfte i går, hvilket jeg er drønærgerlig over.
Men jeg skal ikke forlænge debatten yderligere her.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-18:
Jeg vil gerne takke ordførerne, og jeg vil også gerne takke ministeren for at være mødt frem til den her debat og give buddene på, hvordan vi kan skrue det her sammen i fremtiden, hvis det skal gøres om.
Jeg vil i samme anledning huske ministeren på, at ministeren jo ikke bare er frihedsminister.
Ministeren er også tryghedsminister, og det er meget vigtigt i den her sammenhæng.
Vores tryghed er presset både indefra og udefra.
Det er selvfølgelig en situation, der skal håndteres.
Det er vores indtryk, at de regler, vi har i dag, ikke er holdbare i længden, og på et tidspunkt vil de skulle laves om.
Vi må jo så bare afvente, hvornår Folketinget er villig til at se på de regler og til at få taget dem op til revision i bestræbelsen på at gøre os endnu tryggere, end vi er i dag.
Naser Khader (KF), 2016-03-18:
Hvis man sammenligner antallet af danskere, der lejer deres sommerhuse ud, med antallet af udlændinge, er det en større procentdel.
Det er i hvert fald det, der er udgangspunktet for det.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-03-18:
Det er jo lidt analogt med den situation, at man, fordi butikstyveri er blevet så almindeligt, til spørgsmålet om, hvad der skal gøres ved det, siger: Nu lovliggør vi det.
Altså, det tror jeg egentlig heller ikke man kan.
Som jeg sagde før, tror jeg, det vil være op til politiets afvejning i den konkrete situation, hvad der skal ske med det konkrete kamera.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-03-18:
Og fra en nordjyde til en anden: Vi har jo nok på forskellige tidspunkter været i Jomfru Ane Gade, som der bliver henvist til adskillige gange, men mit spørgsmål er helt seriøst, om ordføreren er enig med Det Kriminalpræventive Råd og Nina Smith, som i deres faktapjece om videoovervågning siger, at man bliver nødt til at være meget nuanceret og se meget konkret på de forskellige forhold, når man opstiller videokameraer, fordi det i nogle tilfælde – i nogle specifikke tilfælde – kan være forebyggende, og i andre tilfælde kan det ikke være det.
Og i nogle tilfælde kan det have helt uheldige bivirkninger, såsom at kriminaliteten faktisk bliver voldsommere og flytter andre steder hen.
Så man kan ikke sige, at det altid til alle tider vil være forebyggende eller opfylder de andre ting, som vi måske alle sammen er enige om vi gerne vil have mindre af, altså kriminalitet.
Men det kan også i visse specifikke tilfælde have uheldige og negative konsekvenser.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-03-18:
Jeg har faktisk læst de der råd fra Det Kriminalpræventive Råd, om end det ikke lige var til i dag.
Det citat, som fru Lisbeth Bech Poulsen giver, kan jeg egentlig tilslutte mig i det store og hele, nemlig at en nuanceret holdning vil være helt fint under henvisning til steder, situationer osv.
Jeg kan også bekræfte, at vi nok begge har haft vagten i Jomfru Ane Gade, om end det har været på lidt forskellige tidspunkter.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-18:
Tak for det.
Det er jo pudsigt at stå og spørge Liberal Alliance, hvorfor de ikke vil være med til at liberalisere en lov, men det må jeg jo så leve med.
Jeg har nogle spørgsmål i forhold til privat videoovervågning.
Liberal Alliance siger selvfølgelig, at det sker på egen grund, og at der skal være nogle klare regler for, hvis det sker uden for egen grund, f.eks. hvis det er ude foran en forretning.
Og bør vi ikke have en diskussion af, om det er, fordi tiden og den tendens, der er i tiden, har overhalet den lovgivning?
Er det ikke en vigtig debat for Liberal Alliance at tage, netop så man kan sikre sig, at ting kan rettes ind efter loven?
Jeg er glad for, at ordføreren siger, at vi skal være restriktive, for det betyder, at regler skal overholdes.
Spørgsmålet er så bare, hvilke regler det er, vi har
Synes ordføreren ikke, at der i forhold til de regler, der er i dag, er brug for – med tanke på den konkrete sag, som jeg selv nævnte i min ordførertale – at vi sagtens kunne gå ind og se på at udvide muligheden for overvågning i dag med henblik på at kunne være bedre til fremadrettet at rette ind, så man rent faktisk havde hånd i hanke med, at regler, der er vedtaget i huset her, overholdes på den anden side, samtidig med at det har den ønskede vægt i forhold til på den ene side frihedsrettigheder og på den anden side ønsket om at kunne opklare terror eller alle andre former for kriminalitet?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-03-18:
Jo, jeg er meget bekymret.
Spørgsmålet er så, i hvilket omfang det er, fordi reglerne er for stramme, eller fordi man har været for slap til at sørge for at gribe ind over for dem, der ikke følger reglerne.
Men det kan vi jo sagtens tage en diskussion om.
Men jo, jeg er selvfølgelig parat til også at tage en diskussion om det andet.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-18:
Jeg er helt enig med Alternativets ordfører i det, der blev sagt til sidst i talen, nemlig at det netop er vigtigt at holde balancen i den her sag.
Men det er jo netop den balance, som jeg i hvert fald tror at nogle af os mener er tippet over, og hvor man i det her hus ikke er helt ærlige om, hvad det betyder.
For det, som ordføreren advarer imod, nemlig meget overvågning af det offentlige rum, sker jo allerede den dag i dag.
Så debatten er og bør være, hvordan vi ønsker at det her skal være, altså hvilke regler der skal gælde for det offentlige rum, fordi det, når det drejer sig om en meget stor del af de her kameraer, ikke holder sig inden for lovens rammer.
Det kan der være gode argumenter for – det synes jeg der kan – men vi bliver da nødt til at anerkende, at der er en kæmpe udfordring i forhold til de nuværende regler og håndhævelsen af dem sat op imod beskyttelsen af os alle sammen mod terror.
Kan ordføreren ikke følge det?
Josephine Fock (ALT), 2016-03-18:
Jo, men jeg bliver i virkeligheden en lille smule i tvivl om, hvad ordføreren spørger ind til.
Men det, jeg vil svare på det, er at sige, at vi ikke ønsker mere offentlig overvågning.
Så er der i dag en række kameraer, der er sat op ulovligt, og der nævnte ministeren på samrådet i går, at politiet selvfølgelig, i det omfang politiet bliver opmærksom på, at der er blevet hængt private kameraer op ulovligt, eller at de fokuserer ulovligt, altså at de f.eks. fokuserer for langt ud på gaden, vil skride ind over for det.
Så jeg ser sådan set ikke noget problem i de regler, der er p.t., og det er klart, at hvis politiet bliver gjort opmærksom på eller de selv bliver opmærksom på ulovligheder, så skal de selvfølgelig gribe ind over for det.
Emrah Tuncer (RV), 2016-03-18:
Jeg tror ikke, det kommer som en overraskelse for ret mange, der er her, at vi er imod mere overvågning.
Spørgsmålet er dog, om det virker, og om det er et godt værktøj i forhold til kriminalitet og bekæmpelse af terror.
Vi ved fra nogle internationale studier, at øget overvågning ikke virker, og derfor synes Radikale Venstre, at vi skal holde os fra at gå den vej.
Vi er nødt til at gå en anden vej og sætte mere ind på den mere sådan medmenneskelige bane – hvis man kan sige det – og snakke mere om opsøgende medarbejdere, gadeteams, SSP-folk osv., og hvad der nu kan forebygge, at alle de her ting, vi rigtig gerne vil overvåge for, sker.
Vi har alene skabt en orden af sikkerhed, hvor vi træffer beslutninger og efterspørger politisk handlekraft på baggrund af de risici, der hele tiden lurer – eller sagt på en anden måde: Alt det, vi har snakket om i forbindelse med overvågningsteknologien, altså terrorpakken, lømmelpakken og visitationszonerne, er alt sammen eksempler på, at vi gerne ofrer lidt frihed i lufthavnen, på gaderne, ved demonstrationer og på nettet af hensyn til vores sikkerhed.
Vi udfylder ivrigt tomrummet i et mindretals ikke længere eksisterende kollektive tryghed med øget sikkerhed.
Så det bliver lidt langhåret, men jeg synes, at overvågningsteknologien fortæller os, at der er noget at være bange for.
Den aktiverer frygten, men minder os samtidig om, at der er nogen, der passer på os.
Men ligesom lykkepiller blot lindrer depressionen uden at gøre os lykkeligere, dæmper overvågningen vores utryghed uden at gøre os trygge.
Vi har før talt om – og undersøgelser viser – at vi i Danmark har verdens lykkeligste samfund, og det tror jeg handler rigtig, rigtig meget om, at vi føler os meget, meget trygge.
Vi snakkede under det tidligere punkt også om, at vi er et trygt samfund, og at vi har et trygt land, og jeg tror ikke på, at vi bliver mere trygge af mere overvågning.
Derfor kan Radikale Venstre tilslutte sig teksten i det forslag til vedtagelse, som fru Pernille Skipper læste op.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-18:
Tak for det.
Jeg har et spørgsmål, der angår det første citat i ordførertalen af Eva Smith, som siger, at kameraovervågning ikke virker forebyggende.
Jeg vil spørge ordføreren, om hun ikke tror, at det kan hjælpe i opklaringen af forskellige typer kriminalitet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-03-18:
Hvis vi skal være helt præcise, var Eva Smith og Det Kriminalpræventive Råd mere fokuserede på, at det ikke altid og til alle tider kan virke forebyggende.
Det er meget specifikt, om det kan det eller ej.
Jeg tror, at det i meget konkrete, specifikke situationer kan virke forebyggende, men jeg tror også, at vi skal være enormt forsigtige, jævnfør det andet citat, som jeg læste op, i forhold til at man skal bruge sin sunde fornuft, og at det er vigtigt, at vi stadig bevarer den sociale kontrol og ansvaret for hinanden.
Altså, et kamera kan jo ikke erstatte, at hr. Peter Kofod Poulsen gør sin borgerpligt og træder til, hvis nogen har brug for hjælp, hvilket jeg er sikker på han vil gøre, hvis nogen skulle være i sådan en situation.
Der kan et kamera ikke træde i stedet for.
Vi ser jo igen og igen, at der forekommer kriminalitet, også på områder, hvor der er videoovervågning, og det er der efterhånden rigtig mange steder i det offentlige rum.
Så jo, i meget specifikke situationer tror jeg det kan være forebyggende, men i mange tilfælde tror jeg at kriminaliteten vil ske alligevel.
Så er der det andet spørgsmål i forhold til opklaringsarbejdet.
Der må vi igen sige, at vi skal være meget specifikke, med hensyn til hvor vi bruger det her.
Vi skal meget restriktive, med hensyn til hvor vi bruger det.
Men jeg vil heller ikke sige, at vi aldrig skal have kameraer nogen steder.
Det er ikke min holdning.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-03-18:
Tak, formand.
Forespørgselsdebatten skal fortælle os, hvad regeringen agter at gøre for at sikre dansk film og den nordiske aftalelicens.
Baggrunden er Europa-Kommissionens planer for det indre digitale marked.
Da det gik op for de europæiske filmskabere, hvad Europa-Kommissionens planer gik ud på, blev de bestyrtede.
Hvis de føres ud i livet, vil det med stor sandsynlighed medføre, at filmproducenterne vil gå glip af den finansiering, som de i dag får ved at sælge rettighederne til visning i bestemte områder.
Det digitale indre marked vil altså have den modsatte effekt af det tilsigtede, og man kan frygte, at der om ganske få år kun vil være tre til fem store filmselskaber, der laver film på engelsk til europæerne.
Det er derfor vigtigt, at Folketinget står samlet i dag i forsvaret af tv- og filmbranchen.
Der har også været udtrykt bekymring for den nordiske aftalelicens.
Vi har for nylig behandlet lovforslaget om kollektiv forvaltning af ophavsret, der udsprang af et EU-direktiv.
Lovforslaget blev præciseret og tilrettet, så aftalelicenssystemet fortsat gælder i Danmark.
Direktivet viste dog også, at man i EU kun lige tåler aftalelicens, og derfor er der fortsat behov for, at regeringen arbejder for at sikre den nordiske aftalelicens – derfor denne forespørgselsdebat.
Britt Bager (V), 2016-03-18:
For så vidt angår den danske aftalelicens, er det vigtigt at understrege, at det er en unik og en ubureaukratisk model, der virker.
Her kan EU i forhold til den nye lovgivning på ophavsretsområdet lade sig inspirere af den danske aftalelicensmodel.
Derfor er jeg også glad for, at regeringen aktivt vil arbejde for, at ny EU-lovgivning ikke forhindrer anvendelsen af den danske aftalelicensmodel.
I forhold til at sikre ikkeoffentlig finansiering af dansk film, bør der i forbindelse med moderniseringen af ophavsretten tages hensyn til de særlige forhold, der gælder for filmbranchen, særlig i relation til finansiering af produktioner.
Og som ministeren netop også understregede, kan vi ikke risikere, at tæppet trækkes væk under de danske filmproducenter.
Helt grundlæggende arbejder vi i Venstre for en fornuftig balance, hvor forbrugerne får bedre adgang til film, tv og musik på nettet, også i udlandet, uden at sætte finansieringen af produktioner over styr.
På den baggrund kan jeg på Venstres vegne tilslutte mig ministerens tale, for den viser sammen med det omtalte positionspapir, der er sendt til Europa-Kommissionen, at regeringen har udvist rettidig omhu, idet den allerede har fremført de danske synspunkter for Europa-Kommissionen.
Så Venstre kan sammen med de andre partier støtte op om det fremsatte forslag til vedtagelse.
Christina Egelund (LA), 2016-03-18:
I Liberal Alliance er vi grundlæggende glade for, at Europa-Kommissionen har taget initiativ til planer om et digitalt indre marked, fordi det tager højde for en tid, hvor også digitale ydelser flyder hen over grænserne.
Vores principielle holdning er, at når markedet udvikler sig, åbner der sig også nye muligheder for aktørerne, og at det i bund og grund er op til aktørerne at tilpasse sig den nye virkelighed.
Vi støtter hermed det foreslåede forslag til vedtagelse.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-03-18:
Vi er faktisk meget glade for den her forespørgselsdebat – måske ikke så meget på grund af den debat, der foregår her i dag, men fordi vi jo faktisk på tværs af partierne frem til debatten i dag har talt om det her meget vigtige europæiske spørgsmål.
For i den her europæiske iver for at sikre arbejdspladser og vækst skal vi passe på, at det ikke fjerner livsgrundlaget for den kreative industri, som i forvejen er presset, fordi digitaliseringen ligesom har skabt nogle helt nye muligheder, som man ikke lige har forstået at svare på.
Så vi bliver nødt til at finde en balance mellem at sikre muligheder for brugerne og samtidig sikre den kreative industris indtjeningsmuligheder.
Derfor bør reguleringen også være opmærksom på, at der er store forskelle i den kreative industri – eksempelvis i forhold til hvordan finansieringen foregår i musik- og filmindustrien.
Derfor er vi glade for, at regeringen i sit positionspapir skriver, at man skal finde den rigtige balance mellem rettighedshaveres og samfundets interesser i tilgængeligheden af kreativt indhold på en ikkebureaukratisk måde.
Vi mener, at vi i forhandlingerne skal være opmærksomme på ikke uhensigtsmæssigt at komme til at favorisere de multinationale selskaber, og at vi også får beskyttet netop vores egen film- og musikproduktion og kreative produktion.
Vi er et lille sprogområde, og det kræver særlig opmærksomhed.
Så vi er derfor glade for at være medforslagsstillere på DF's forslag til vedtagelse.
Vi mener, det er vigtigt, at regeringen bliver ved med at arbejde aktivt for de her synspunkter, og vi er også glade for, at Folketinget samlet arbejder for det.
Emrah Tuncer (RV), 2016-03-18:
Forespørgslen adresserer en vigtig udfordring, så tak til DF for den.
Vi skal sikre et effektivt indre marked.
Det skal dog ske på en måde, så ophavsretten ikke undergraves.
Det er vi meget enige i, for vi har faktisk en aftalelicensmodel, der virker.
Radikale Venstre er, som der også står i forslaget til vedtagelse, af den opfattelse, at ny EU-lovgivning ikke må forhindre anvendelsen af det danske aftalelicenssystem, og at der i forbindelse med modernisering af ophavsretten i EU skal tages hensyn til de særlige forhold, der gælder for tv- og filmbranchen, herunder at fokusere på frivillige aftaleløsninger i stedet for lovgivning.
Derfor bakker vi op om regeringens positionspapir, herunder særligt de forhold, der er en forudsætning for fortsat udvikling og produktion af dansk audiovisuelt indhold, inden der fremsættes konkrete lovgivningsmæssige forslag.
Så med de ord bakker vi op om forslaget til vedtagelse.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-03-18:
Der er sagt mange kloge ting tidligere i debatten, som jeg ikke skal gentage.
Jeg vil blot lige indledningsvis nævne, at det her jo meget handler om to principielle problemstillinger, dels hvordan vi får sikret ophavsretten i en digital tidsalder, så kunstnere, kulturfolk og producenter kan få betaling for det arbejde, de producerer, dels Europa-Kommissionen og EU's indre marked, som jo så spiller ind ved siden af den mere overordnede problemstilling.
Det er jo en balance, der skal findes imellem de forskellige hensyn, der er, som hr. Rasmus Nordqvist meget klogt sagde i sit indlæg før.
Jeg synes i og for sig, at den danske aftalelicensmodel jo har vist sig at være et godt redskab i forhold til de overordnede udfordringer, der er, med at sikre betaling til kunstnere og kulturfolk, når kunsten og kulturen bliver digitaliseret, som vi ser mere og mere.
Så derfor er det jo fint, at vi tager den her diskussion op i dag.
Så vi støtter selvfølgelig også forslaget til vedtagelse.
Bertel Haarder (V), 2016-03-18:
Tak, fru formand, og tak til alle ordførerne for tilslutningen til det forslag til vedtagelse, som hr. Alex Ahrendtsen læste op.
Det er et godt forslag, og jeg kan forsikre hr. Finn Sørensen om, at den vil være mit mantra i det videre forløb i EU, når disse ting skal forhandles.
Hr. Holger K. Nielsen opsummerede jo meget godt, hvorfor vi har denne debat, og hvorfor vi har det dilemma mellem på den ene side ophavsrettigheder og på den anden side retten til at tage sine rettigheder som forbruger med sig over grænserne.
Jeg vil om nødvendigt tage til Bruxelles – naturligvis – og tale med de relevante personer både i Kommissionen og i Parlamentet.
I denne tid, hvor dansk film har en ren guldalder, ville det jo være mærkeligt, hvis ikke den danske kulturminister kæmpede for den model, som har bidraget til, at vi har kunnet få denne guldalder.
Modellen går jo altså ud på, at man, før man producerer film, laver aftaler, og den går ud på, at man har finansieringskilder, som kan blive undergravet, hvis man følger det, som hr. Finn Sørensen kaldte den grænseløse markedsfundamentalistiske vej, og derfor skal vi heller ikke følge den vej.
Vi skal finde en model, der giver plads til, at den danske guldalder inden for filmproduktion kan fortsætte, og som samtidig forhåbentlig giver bedre mulighed for, når man har købt sig rettigheder i et land, at man så kan tage dem med sig til et andet land som forbruger.
Det er vistnok det, der har rejst hele problemstillingen, og det er jo relevant, at Kommissionen tager den sag på sig.
Man skal bare ikke komme med en løsning, som får barnet til at blive skyllet ud med badevandet.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-18:
Tak, og tak til ministeren.
Jeg skal bare spørge: Er det med vilje, at ministeren brugte ordene, at de ting, vi skriver her, ville være hans mantra, og ikke forholdt sig til det, jeg ligesom prøvede at udfordre ministeren i forhold til, nemlig »at lægge afgørende vægt på«?
Men når vi sidder i Europaudvalget, er der jo en meget klar forskel på – og ingen er i tvivl om, hvad det betyder – »at lægge vægt på« et spørgsmål eller et krav eller ønske til EU og »at lægge afgørende vægt på«.
For »at lægge afgørende vægt på« betyder, at man ikke støtter den lovgivning, medmindre man får opfyldt de krav, man kommer med.
Så vil ministeren prøve at forholde sig til den forskel og prøve at fortælle, hvor han er henne i det spørgsmål?
Bertel Haarder (V), 2016-03-18:
Jeg vil som dansk kulturminister gøre alt, hvad jeg kan, for at det, som Folketinget vedtager enstemmigt i næste uge, også kommer til at holde, når vi kommer frem til snorene i EU.
Jeg brugte ordet mantra, men det var ikke for at afsvække noget; det var bare en kort formulering, som siger det samme, nemlig at her har vi det, som den danske regering vil gøre alt for at leve op til.
Christina Egelund (LA), 2016-03-18:
Ordføreren siger også i sin tale, at man ved af erfaring, at giver vi udlændinge lov til at købe sommerhuse i Danmark, vil de ikke leje dem ud i lige så høj grad, som danske sommerhusejere gør det.
Jeg vil bare spørge ordføreren: Hvor stammer den erfaring fra?
For der er jo ikke udlændinge, der må købe sommerhuse i Danmark.
Så hvad er det for en erfaring, man trækker på der?