runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-02:
Altså, helt grundlæggende må det være sådan, at hvis jeg skal give en dato, og det går jeg ud fra at Venstres ordfører er interesseret i, så må jeg jo respektfuld også kunne huske den dato ret præcist, og jeg har simpelt hen ikke min kalender med her på talerstolen, så jeg er i stand til at kunne sige, nøjagtig hvornår det har været.
Derfor synes jeg også, det mest rimelige er, at jeg giver den besvarelse skriftligt, simpelt hen af hensyn til at få den så korrekt som overhovedet muligt.
For om det nu lige har været en torsdag eller en lørdag, eller hvad det har været, skal jeg ærligt indrømme at jeg faktisk ikke kan huske på stående fod.
Nu kan jeg se på formanden, at min taletid er opbrugt.
Astrid Krag (S), 2014-12-02:
Hold nu op, det var godt nok den helt store klinge, vi var oppe på dér.
Venstre siger, at de er optaget af borgernes tryghed, og kaster sig så mageligt op i hængekøjen igen.
Det er det første, jeg gerne vil spørge om, før det løber helt af med ordføreren i hans store optagethed af danskernes tryghed.
Kunne man ikke have løst det under en af de fire skatteministre, man selv havde, og som med åbne øjne sad og havde det her problem på deres bord?
Kan vi få det konkretiseret lidt nærmere?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-02:
Jamen vi har jo fra Venstres side fra starten af sagt, at vi selvfølgelig står ved, hvad der er foregået på vores vagt – sådan er det.
Og jeg må sige, at hvis man bare tager lidt af mere historien med, bliver billedet måske lidt mere nuanceret end det, Socialdemokratiet har travlt med at fremstille.
I 2011 var der her i Folketinget en diskussion om, hvorvidt der skulle ske en fastlåsning af vurderingerne, og at der alene skulle foretages en skematisk fremskrivning, så man ikke skulle bruge tid og kræfter på ejendomsvurderingen, fordi vi jo alligevel havde et skattestop.
Det var egentlig med udgangspunkt i den vurdering, der lå på daværende tidspunkt, og den var fra 2009.
Og der må jeg sådan bare som almindelig forbrugeroplysning sige, at der ikke var en massiv kritik af den daværende 2009-vurdering, og tankerne om, hvorvidt man skulle fastfryse eller undlade at komme med nye ejendomsvurderinger og alene lave en skematisk fremskrivning, var i hvert fald tanker, som Socialdemokratiet og SF på daværende tidspunkt faktisk syntes så godt om, at de støttede det pågældende beslutningsforslag.
Astrid Krag (S), 2014-12-02:
Det var så i hvert fald ikke svar på spørgsmålet om, hvad det er, Venstre mener er en passende rabat.
Så lad mig prøve at spørge igen: Hører jeg Venstres ordfører sige, at man fra Venstres side mener, at der skal gives rabat til nogle, der ikke betaler efter den aktuelle vurdering?
Er det dét, der er Venstres forslag?
Hvad er afgrænsningen?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-02:
Vi synes ikke, det er tilstrækkeligt, at man siger, at det alene skal gælde de boligejere, der betaler efter den aktuelle vurdering.
Det burde, som jeg sagde, for at være på borgernes side være en rabat, der gjaldt flere.
Og jeg er med på, at det selvfølgelig bliver til et større beløb end det, regeringen har lagt op til, men hvis man kigger på lovforslaget, kan man se, at den varige finansiering, der er behov for til det her forslag, er på 45 mio. kr., så selv hvis rabatten skulle være betydelig større, er der jo trods alt tale om et finansieringsbehov, der er overkommeligt.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-02:
Jamen vi er vel enige om, at regeringen budgetterer med et underskud i sin finanslov for 2015 på 60 mia. kr.
Så er der en række meget optimistiske forudsætninger, der ligger til grund for det, og som regeringen ikke længere tror på.
Den tror ikke længere på de optimistiske forudsætninger, så derfor har den brug for 15 mia. kr. mere.
Men det handler jo om, at regeringen i sin finanslov for 2015 har offentlige udgifter på mindst 60 mia. kr. mere, end den her offentlige indtægter for.
Og det her forslag om at hive 15 mia. kr. af pensionsmilliarderne ind handler jo om at finansiere de ekstra offentlige udgifter i forhold til indtægterne.
Det handler jo ikke om gæld, det handler om at finansiere offentligt forbrug.
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-02:
Det, vi gør, er at vi skaber den nødvendige margen, sådan at vi ikke står i den situation, at vi kommer til at ramle ind i en EU-henstilling, hvis der er konjunkturer, som måtte bevæge sig en lille smule usikkert.
Det er jo klart, at med den verden, der er omkring os, kan der være enkeltelementer, som kan påvirke i en given retning, og ved hjælp af den her metode får vi sikret os den nødvendige sikkerhedsmargen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-12-02:
Lovforslaget er en udmøntning af pensionspakken fra oktober 2014, som SF er en del af.
Forlængelsen med 1 år af den eksisterende afgiftsrabat på 2,7 procentpoint og en nedsættelse af afgiften på udbetaling fra Lønmodtagernes Dyrtidsfond med 2,5 procentpoint sørger for, at Danmark ikke overskrider EU's grænse for statsunderskud på 3 pct. af BNP.
Med indgrebet vil vi skabe et merprovenu på knap 15 mia. kr. i 2015.
Forslaget er således med til at sikre, at vi kan fortsætte med at understøtte vækst og beskæftigelse i Danmark uden at gå på kompromis med en ansvarlig økonomisk politik.
Som det tydeligt fremgår af aftalen om næste års finanslov, understøtter vi netop de vækstrettede initiativer, samtidig med at der er rum til at investere i forbedringerne af vores fælles velfærd.
SF støtter således lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-12-02:
Hr. Frank Aaen sagde i starten af sin tale, at den her øvelse med at fremrykke beskatningen af kapitalpensioner var for at sikre finansieringen til en række tiltag på bl.a. ældre- og sundhedsområdet osv.
Jeg vil bare høre, om hr. Frank Aaen kan bekræfte, at det er det, pengene er gået til.
For det står jo lidt i kontrast til det, som den radikale ordfører prøvede at sige, nemlig at de her penge går til at betale gæld af med.
Så man kan jo ikke både bruge pengene til finansiering af en række tiltag og samtidig bruge dem til at betale gæld af med.
Så hvad er sandheden i det?
Frank Aaen (EL), 2014-12-02:
Der er jo nogle gange, at to ting godt kan være sandt på samme tid.
Det sker indimellem.
Her er det med til at sikre et råderum til at lave finanslov for bl.a. til fordel for sundhed og de ældre, bedre pasning af børn, bedre indsats for klima og miljø.
Det er der penge til på finansloven, og samtidig kommer der så mange penge ind med det her lovforslag, at man samtidig kan nedbringe den offentlige gæld.
Så jeg tror bare, man må sige, at begge dele opnås med det her forslag, hvis man altså stemmer for det selvfølgelig.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-12-02:
Men er det ikke korrekt, at hvis man ikke havde lavet den her øvelse, som vi gør med det her lovforslag, havde man ikke fået 15 mia. kr. i kassen?
Og får man ikke de 15 mia. kr. i kassen, er der ikke råd til alle de tiltag, man laver på finansloven, ergo er det her jo et direkte finansieringstiltag for at kunne komme med alle de gode gaver, man nu kommer med med finansloven.
Og hvis det, jeg forudsætter i mit spørgsmål, nu er korrekt, kan man jo ikke sige, at man bare betaler de 100 pct. af på gælden.
Begge ting kan jo ikke være rigtige.
Frank Aaen (EL), 2014-12-02:
Jeg sagde: lidt til det ene og lidt til det andet.
Det var mit udsagn.
Og nu skal man jo passe på med, hvad der er godt for fremtiden.
I virkeligheden er en bedre velfærd, bedre omsorg for de ældre, bedre sundhedsvæsen og bedre indsats for miljø og klima investeringer i fremtiden.
I virkeligheden tror jeg, det er meget bedre for samfundet, at vi investerer i velfærd og miljø og klima.
Det er en meget bedre investering, oven i købet også, hvis man regner med procentafkast.
Der er meget højere procenter, end hvis man lader pengene stå i pensionsformuer, der er private.
Så jeg mener, at det på alle tangenter er korrekt, og jeg forstår simpelt hen ikke, at Dansk Folkeparti ikke kan tilslutte sig det.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-12-02:
Udgangspunkt for forslaget er jo en falliterklæring for regeringens økonomiske politik.
Man henter så at sige nærmest fiktivt nogle penge ind i kassen for at overholde konvergenskrav, for at finansiere et alt for stort velfærdssystem og for at give nogle gode gaver til vennerne i Enhedslisten og SF, og så gør man det, at man bruger løs af finansieringen af fremtidens samfund.
Et af elementerne i afgifts- og skattestigningerne på 5-6 mia. kr., afhængigt af om vi tog registreringsafgiften med eller ej, var en forhøjelse af PAL-skatten.
Det vil sige, at man simpelt hen forhøjede skatten på pensionsopsparingerne.
Det er jo den helt forkerte vej at gå; vi må jo være med til at præmiere og fremme, at man i vores samfund sparer op til alderdommen og sparer op til sin egen pension, så man ikke ligger samfundet til last.
Men alligevel hævede regeringen altså PAL-skatten og gjorde det mindre attraktivt at spare op, og man begyndte altså allerede dér at lægge op til, at flere skulle forsørges af det offentlige, når de pensioneres.
Det vil det her jo også føre til.
Nu kan man hæve pengene tidligere fra sin kapitalpension og også fra noget af LD's aldersopsparing og så få den lille præmie oveni på de 2½ pct. Vi er i det samme dilemma, som mine venner i LA også har været.
For på den ene side opfatter vi forslaget her lidt som at tisse i bukserne – det bliver lige varmt nu her i 2015, som finansloven gælder for, hvor man har nogle penge at bruge af, for mange penge, i forhold til hvad man egentlig skulle have, men så bliver det jo altså meget koldt om nogle år, når man skulle have brugt beskatningen af de her midler.
På den anden side er udgangspunktet jo den enkelte borger, og den enkelte borger får mulighed for selv at hæve sin opsparing med en fornuftig gevinst, og det vil alt andet lige på bundlinjen være til fordel for den enkelte dansker.
Ud fra hensynet til, at vi lovgiver her i Folketinget for danskerne, for det enkelte individ, og vi ikke rigtig kan lovgive om regeringens letsindige, uansvarlige økonomisk politik, selv om vi gerne ville, så ender vi i Det Konservative Folkeparti med at ville stemme ja til regeringens forslag her.
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-02:
Tak for det, formand.
Først og fremmest tak for den overvejende positive modtagelse af forslaget.
Der var lige nogle, der skulle igennem nogle mellemregninger, og de forskellige ordførere har jo også redegjort meget nøje for, hvordan man er nået frem til det.
Lovforslaget er som bekendt en udmøntning af den forståelse om en pensionspakke, som regeringen har opnået med SF og Enhedslisten.
Formålet er at sikre, at vi fortsat kan understøtte vækst og beskæftigelse, samtidig med at vi reducerer risikoen for, at Danmark skulle kunne modtage en ny EU-henstilling om at nedbringe et offentligt underskud.
Det er afgørende for regeringen at føre en ansvarlig økonomisk politik, som lever op til de krav, der stilles til os, herunder fra EU og i vores egen budgetlov.
En ny henstilling fra EU ville medføre uro om dansk økonomi.
Med dette lovforslag styrkes den offentlige saldo på kort og mellemlang sigt, og dermed lægger vi en passende margen til EU's grænse for underskud på den offentlige saldo i EU's stabilitets- og vækstpagt.
Desuden har vi jo forudsat, at forbedringen af den offentlige saldo, som lovforslaget medfører, alene anvendes til at nedbringe den offentlige gæld.
Det er ansvarligt og sikrer en sund offentlig økonomi, også på længere sigt.
Så synes jeg ikke, man skal glemme, at forslaget jo rent faktisk også kan ses som en økonomisk håndsrækning til kontohavere i Lønmodtagernes Dyrtidsfond.
Afgiftsrabatten er på 2,5 pct. af værdien af opsparingen.
For den gennemsnitlige LD-opsparing, som er på 85.000 kr., svarer det til en afgiftsrabat på mere end 2.000 kr.
Med hensyn til konkrete tekniske spørgsmål kan vi jo tage dem undervejs i udvalgsbehandlingen.
Jeg vil i hvert fald gerne sige tak for den debat, der har været, og ser frem til en konstruktiv udvalgsbehandling.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-02:
De 15 mia. kr., som kommer ind med det her lovforslag, skal ifølge skatteministeren alene bruges til at nedbringe den offentlige gæld.
Men den offentlige gæld, som det skal nedbringe, er jo den offentlige gæld, som stiftes, fordi der er et overforbrug i finansloven for 2015.
Altså, man stifter gæld for at finansiere et forbrug, og så bruger man så de her penge fra pensionsmilliarderne til at betale gælden.
Men det er jo det samme, som at man tager pengene og bruger dem til forbruget.
Frank Aaen (EL), 2014-12-02:
Jeg synes måske nok, man kunne tage lidt mere ansvar for det her, tage det lidt mere alvorligt med hensyn til sit eget ansvar for de sager, vi er kommet ud i, fordi ejendomsvurderingssystemet fuldstændig degenererede i de år, hvor Venstre havde regeringsmagten og havde skatteministre på skift.
Det synes jeg sådan set godt man kunne.
Derfor kan jeg heller ikke forstå, at man ikke har været meget aktiv med hensyn til at gå ind og lave en aftale om, hvordan det her problem kunne løses, for hvis det ikke bliver løst, som et flertal af partierne vil gøre i dag, men uden Venstre, så vil der jo være endnu mere usikkerhed for borgerne på grund af den misere, Venstre har været med til at skabe.
Så har jeg et ganske enkelt spørgsmål: Hvis man giver en større rabat, vil det så ikke være sådan, at det typisk vil være de husejere i Nordsjælland, som i forvejen nok betaler mindre i skat, end de ellers skulle have betalt, fordi deres huse bliver undervurderet, der vil få den største rabat?
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-02:
I forhold til de professionelle aktører – kan man kalde det – ligger der ikke en automatik i det.
Og i forhold til den præcise afgrænsning af disse professionelle aktører, altså herunder erhvervsejendomme m.v., vil jeg godt vende tilbage med et skriftligt svar på, hvordan det afgrænses helt præcist.
For man har jo en forventning om, at professionelle aktører også er i stand til at handle i forhold til et krav om tilbagebetaling, hvorimod vi i forhold til den enkelte boligejer gerne vil sikre, at der sker en automatisk tilbagebetaling.
Det er det, der er lagt ind i forslaget.
Det, der er lagt op til, er, at man i tilfælde af omvurderinger – altså der, hvor der f.eks. sker en markant ombygning af en ejendom – vil kunne gå ind og klage over den konkrete omvurdering, som måtte blive foretaget, som jeg også redegjorde for i min tidligere besvarelse.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-12-02:
Jeg synes jo, vi må kunne have en interesse i som offentlig myndighed, at der også bliver automatisk tilbagebetaling for de professionelle aktører.
Det vil i hvert fald mindske klagetilgangen, vil jeg vurdere.
For hvis man siger, at de alle sammen skal ringe ind og klage, vil der komme mange, mange flere, end hvis man automatisk selv tog fat i sagen og sagde: Okay, nu undersøger vi, så får du pengene tilbage.
Så vil jeg også høre skatteministeren angående professionelle aktører: Det er vel også en udlejningsejendom, altså dem, der bor i lejeboliger?
De kan jo også være professionelle.
De kommer så heller ikke til at få det automatisk tilbage, må jeg forstå på det.
Og i forhold til det med klageadgangen, for også lige at følge op på den del, så er jeg med på, at der er de regler, som ministeren også nævnte i sin tale, i forhold til omvurderinger, eller hvis man har lavet en tilbygning.
Men mit spørgsmål gik egentlig mere på de huse, der bliver handlet i dag, hvor man kan se, at vurderingen ligger langt højere end det, man handler for – om man ikke så i stedet kunne sige, at så er det handelsprisen, man sætter ind som vurdering.
For så får man det i hvert fald rettet til på en simpel måde.
Peter Juel Jensen (V), 2014-12-02:
Man kunne næsten være fristet til at stille spørgsmålet igen.
Jeg vil gerne lige sikre mig, at ordføreren hørte mit spørgsmål.
Jeg stillede spørgsmålet: Hvilken evidens er der?
For hvis det bare er et spørgsmål om at hælde ekstra ressourcer i noget, så kunne vi jo gøre det meget bedre alle steder ved bare at smide nogle flere midler i den retning.
Er ordføreren overbevist om, at den indsats, der bliver lavet ude på de enkelte skoler og institutioner, kun hænger sammen med, hvor mange ressourcer der tildeles?
For så kunne vi have fået en bedre grundskolereform og en bedre erhvervsskolereform ved at bruge betydelig flere midler.
Jeg efterlyser evidens.
Hvilken evidens har ordføreren for, at et socialt taxameter vil hjælpe frafaldstruede elever?
Lotte Rod (RV), 2014-12-02:
Jeg tror ikke på, at det kun er et spørgsmål om penge, som Venstres ordfører spørger om.
Men jeg tror på, at det også er et spørgsmål om penge, for det koster jo noget at have mentorer ansat; det koster noget at gøre en særlig indsats.
Derfor er det for mig ikke et spørgsmål om at lede i alle mulige rapporter for at finde et sted, hvor der står, at det skulle være et socialt taxameter på lige præcis den her måde.
Det er noget mere mere grundlæggende, nemlig et spørgsmål om at sige, at der er nogle uddannelsesinstitutioner, som løfter en større opgave end andre, fordi de har flere frafaldstruede elever.
For det er jo dem, der har udgifterne til at ansætte mentorer eller indføre andre særlige tiltag.
Merete Riisager (LA), 2014-12-02:
Ordføreren beskriver meget malende det her med de kvaler, man havde ovre i ministeriet, med at finde nogle parametre, som man kunne måle på.
Og det har helt sikkert også været drønhamrende bøvlet at finde de her sociale vilkår, man kunne måle på, som egentlig var intentionen.
Så fandt man ud af, at det var alt for bøvlet, men det, man i hvert fald kunne måle på, var karaktererne: Dem har vi, dem kan vi slå op, de ligger inde i en database, og dem kan vi finde.
Ordføreren siger så: Jamen det er sådan, at der ofte kan være et sammenfald mellem dårlige sociale vilkår og dårlige karakterer.
Men nu har ordføreren jo gået længe i skole og på universitetet og alt muligt, og så ved ordføreren også godt, at der er forskel på kausalitet og sammenfald, altså at noget fører til noget andet, eller at det bare ofte er samtidigt forekommende. Så hvordan i alverden kan man gå fra en intention om at måle sociale vilkår til at belønne uddannelsessteder for at optage mange elever, som har dårlige karakterer?
Lotte Rod (RV), 2014-12-02:
Jeg tror faktisk ikke, det var folkene i ministeriet, der havde kvaler, jeg tror, det var mig som politiker, der havde kvaler, for jeg syntes faktisk, det var ret svært, at det, de kom frem til, var, at når man puttede forskellige faktorer ind i modellen, altså når man kiggede på karakterer, på forældrenes baggrund, på deres uddannelse, deres sociale status, så kunne alle de andre ting ikke forklare noget andet end det, som karaktererne kan forklare.
Det siger jo noget om, at vi ikke er lykkedes med at bryde den negative sociale arv i folkeskolen, fordi man kan læse i karaktererne, hvilken uddannelsesbaggrund forældrene kommer med.
Og det er jo sådan noget, jeg lige måtte sluge som radikal, fordi jeg jo har en tro på, at karakterer ikke er alt.
Det, vi gør med det her lovforslag, er at give de skoler, som løfter og har en særlig rolle, ekstra penge til at kunne gøre det.
Det betyder jo, at de kan gøre de ting, som de mener virker.
Merete Riisager (LA), 2014-12-02:
Jeg kan høre, at ordføreren på trods af sin lange uddannelse faktisk ikke forstod mit spørgsmål.
Så må jeg bede ordføreren om at gå hjem og slå det op, altså det her med sammenfald og kausalitet, for det er nemlig ikke det samme.
Det er bare sådan, at det er to forskellige ting, og det er ikke sådan, at man, fordi man har dårlige sociale kår, nødvendigvis så får dårlige karakterer.
Sådan hænger det ikke sammen.
Men lad mig spørge lidt anderledes: Hvad vil ordføreren sige, hvis ordføreren møder en politiker fra Singapore eller England og skal forklare vedkommende, at vi i Danmark belønner uddannelsessteder, som optager særlig mange elever med dårlige karakterer?
Hvordan vil ordføreren på nogen måde retfærdiggøre eller forklare en sådan øvelse, som jo set internationalt kan virke fuldstændig barok?
Lotte Rod (RV), 2014-12-02:
For mig er det ikke nødvendigvis noget spørgsmål om, at vi skal belønne nogle institutioner.
For mig er det meget mere lavpraktisk.
Der er nogle ungdomsuddannelser i Danmark, som løfter en større opgave i forhold til at bryde social arv end andre, fordi de bare har en anden elevgruppe, som kræver, at man gør noget særligt, f.eks. i form af mentorer.
Det koster noget at gøre en særlig indsats, og derfor giver det god mening at sige, at de uddannelsesinstitutioner, som løser en nemmere opgave, godt kan undvære en lille smule af deres penge til fordel for, at der så er midler på de uddannelsesinstitutioner, som løfter en større opgave i forhold til at bryde den negative arv, så de rent faktisk har råd til at kunne gøre nogle af de tiltag, der virker.
Peter Juel Jensen (V), 2014-12-02:
Og tak til ordføreren.
Jeg skal lige høre, om ordføreren for SF anerkender, at der vil være unge, som ved afslutningen af grundskolen ikke får betegnelsen frafaldstruede, men som under studiet i gymnasiet eller på erhvervsskolen bliver frafaldstruede.
Dem følger der jo ikke midler med til.
Hvordan vil SF hjælpe de elever, der bliver frafaldstruede undervejs i ungdomsuddannelsen?
Hvor er midlerne henne til det?
Trine Mach (SF), 2014-12-02:
Jeg er rigtig glad for, at hr. Peter Juel Jensen stiller det spørgsmål, for det er faktisk en af de ting, vi tager med til forhandlingsbordet, når vi skal i gang med at diskutere serviceeftersyn af gymnasiet – det, der handler om gymnasieelevernes trivsel.
Der skal vi tage den diskussion; det er måske mere relevant end at tage den lige her i salen her til aften.
Men jeg glæder mig til at tage diskussionen, også med Venstre.
Peter Juel Jensen (V), 2014-12-02:
Det hjælper jo fedt alle de elever, der går på en erhvervsskole, at vi kigger på gymnasierne.
Men det vil jeg ikke stille som et spørgsmål, det kan man jo overveje bagefter.
Jeg skal lige høre, om ordføreren for SF er enig med den radikale ordfører i, at med det her tiltag har regeringen, SF og Enhedslisten faktisk lagt den sociale arv i graven.
Det var faktisk det, som ordføreren for De Radikale gav udtryk for.
Kan det gøres så nemt – 200 mio. kr., og så skal vi ikke snakke mere om den sociale arv?
I Venstre tror vi ikke, det er så nemt.
Men er ordføreren for SF enig med den radikale ordfører i den betragtning?
Trine Mach (SF), 2014-12-02:
Hvis det var, hvad den radikale ordfører sagde, så er SF i det konkrete tilfælde nok lidt tættere på Venstres synspunkt, altså at det klarer man ikke alene med 200 mio. kr.
Jeg er dog ikke sikker på, at det var det, den radikale ordfører sagde.
Jeg vil gerne lige knytte en kommentar til den her bemærkning fra hr. Peter Juel Jensen om erhvervsuddannelserne.
Han har jo fuldstændig ret i, at hvad vi laver på gymnasieområdet, ikke har betydning for de frafaldstruede på erhvervsuddannelserne.
Men vi lavede sammen en glimrende erhvervsuddannelsesreform og indgik en aftale i februar i år om, hvordan vi skal højne kvaliteten og også sikre lavere frafald på erhvervsuddannelserne.
En af de ting, vi har puttet i den aftale, er, at vi jo løbende skal monitorere, at det rent faktisk går, som vi gerne vil.
Men jeg synes faktisk, at den reform, vi lavede i fællesskab, er et godt udgangspunkt for at mindske frafaldet på erhvervsuddannelserne.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2014-12-02:
Men det oplever jeg også at der er.
Vi har set på en række variable – selvfølgelig både om forældrene har en uddannelsesbaggrund, men også en lang række andre sociale variable – og det, resultaterne viste, var stort set var enslydende: Hvis du så på, hvordan eleven havde klaret sig til afgangseksamen fra folkeskolen, så var det – og det synes jeg i virkeligheden er meget, meget trist – et meget klart udtryk for alle de øvrige variable.
Så på den måde og ud fra den simple model, vi har lavet, ligger der i virkeligheden en lang række andre faktorer bagved.
Merete Riisager (LA), 2014-12-02:
Men det ændrer jo ikke på det, som jeg lige talte om, altså at der ikke er nogen kausalitet, ikke nogen klar sammenhæng, imellem den måde, man tildeler midler på, og elevernes sociale baggrund.
Det er jo fuldstændig evident, for det står der i lovforslaget.
Så hvordan har ordføreren det egentlig med at stå her og tale om et socialt taxameter, som faktisk overhovedet ikke forholder sig til elevernes sociale baggrund?