Liselott Blixt (DF), 2013-11-28:
Det er fra dr. Leopold Meyers »Den første Barnepleje« fra 1895.
Det var det, man rådede forældre til børn med astma til dengang.
Det viser jo lidt om, at man med tiden ved lidt mere, og det er vigtigt, at vi bliver ved med at forske i området.
Det er også en af grundene til, at vi i Dansk Folkeparti har været med til at sætte penge af til at forske i, hvad det er, der gør, at børn får astma.
Man er faktisk nået meget langt, og der er mange interessante ting imellem.
Vi bliver nødt til at have det som en høj prioritet, fordi vi ved, at det er, som de andre ordførere også har omtalt, en af de sygdomme, som mange børn har, og som mange børn bliver indlagt med.
Vi ved også mange gange, hvad årsagen er, som også andre har været inde på, nemlig tobaksrøg.
Men det kan også være dårlige værelser, huse med råd og svamp.
Vi ved, at det kan være genetisk.
Vi ved, at det kan være allergi.
Vi ved godt, at ved fysisk aktivitet kan man provokere det, så man får den her form for astma.
Vi ved også godt, at mange børn er overfølsomme over for bestemte ting, og det er selvfølgelig nogle af de ting, der skal udredes for.
Men problemet er jo, at det nogle gange er vanskeligt at opspore den her astma.
Nu har jeg hørt både ministeren og de tidligere ordførere tale meget om, hvad man har gjort, osv., men jeg synes, der mangler det første, netop det her med – jeg tror, hr. Flemming Møller Mortensen var inde på de her børn, der legede og blev forpustede – at der er den information, så man som forælder eller nybagt forælder ved, at hvis det er, man har et meget stille barn, der helst vil sidde stille og lege, så kunne det være, fordi det mister pusten, når det løber rundt.
For at vi kan lave en tidlig udredning, og for at vi kan lave en god behandling, er det altså vigtigt, at vi fanger de her børn, så vi når at få dem udredt.
Det er også nogle af de ting, man gør opmærksom på fra de specialister, der er, nemlig at der er for mange, der går rundt med en astma, som de ikke har fundet ud af at de har, både blandt børn, men også blandt voksne.
Det er også derfor, det foreslås, at man laver en lungeplan, det er der nogle foreninger der er kommet med, som man netop også tager astmatikerne med ind under, så man sikrer, at vi får de her retningslinjer, som vi også taler om i dag at vi gerne vil have, nemlig nogle nationale retningslinjer.
Man har jo faktisk i dag en del retningslinjer og guidelines lavet af specialister.
Der er bare ikke nogen, der følger op på dem.
Man ved også, at de praktiserende læger ved for lidt.
Spørgsmålet er, om vi kan få opjusteret de praktiserende læger, så de ved så meget, at de kan behandle så mange, som ministeren ønsker at de praktiserende læger skal behandle.
Jeg kan være i tvivl, for vi ved jo, at de praktiserende læger kan tage sig af mange, men de kan ikke tage sig af børn, når det er specialister, der skal lave en ordentlig udredning og sikre, at børnene får den rigtige medicin, så de ikke mærker astmaen til daglig, når de skal løbe rundt og lege.
Jeg står med en artikel, hvor netop nogle af specialisterne siger, at det jo koster samfundet utrolig mange penge.
Vi kan se med voksne astmatikere, at de har 5,3 ugers mere fravær fra arbejdet end andre, og det burde ellers være nogle af dem, vi kan fange.
Så hvis vi har svært ved at fange voksne, kan det blive endnu sværere at fange børnene.
Vi kan også se, at der i dag er ventetider.
Ministeren har lovet en udredningsgaranti på 1 måned, men jeg har lige kigget på tiderne, og voksne kan altså nogle steder vente op til 3 måneder, mens børn kan vente 1½ måned.
Samtidig kan vi også se her, at der er meget store variationer fra læge til læge i, hvordan man behandler astmatikere.
Så det er nødvendigt, at vi tager hele den her plan op, at vi sikrer, at vi også informerer forældre om, hvordan de skal se, om deres barn har astma, og sikrer en ordentlig udredning og behandling.
Så vi støtter op om forslaget til vedtagelse, som fru Jane Heitmann læste op.