runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2012-01-31:
Det startede jeg med at sige.
Det var de allerførste ord i min ordførertale.
Dem, der begår grænseoverskridende kriminalitet, menneskesmuglere, narkosmuglere skal nappes, og de skal smides ud, eller hvad der nu skal ske med dem, for en dommer og i fængsel.
Det, jeg bare har tilladt mig – og det må Dansk Folkeparti meget undskylde, hvis det er generende, det kan da godt være, at det er generende – er at sige, at i den aftale, vi har debatteret i dag, og som Dansk Folkeparti lavede med regeringen som betaling for at ødelægge efterlønnen og forhøje alderen for folkepension, står der, at det var en opgave at stoppe flygtninge, og det er noget ganske andet.
Søren Espersen (DF), 2012-01-31:
Jamen prøv lige at høre her: Flygtninge, der kommer til landet, er det, vi kalder asylansøgere, og de bliver behandlet fuldstændig normalt, altså efter alle vores gældende regler.
De kommer til et flygtningecenter, og deres sag bliver behandlet, så lad nu det ligge.
Men det her er folk, som er menneskesmuglere, det er folk, der har ulovligt ophold, det er personer med indrejseforbud, det er personer, der er efterlyst; der er en hel liste med dem.
Så lad os lige glemme flygtningene et øjeblik, for de går via nogle helt andre kanaler, og det er ikke dem, vi her taler om.
Men i forhold til dem, vi taler om her, og dem, som justitsministeren nævner i svaret på spørgsmål 371 vedrørende nogle personers ulovlige adgang til Danmark, vil jeg gerne have at vide, om hr. Frank Aaen ikke synes, det var godt, at de blev taget ved kravebenet og smidt ud igen, eller at de blev sat i fængsel.
Var det ikke godt?
Eller var det skidt?
Hvad synes Enhedslisten?
Frank Aaen (EL), 2012-01-31:
Næh, og Dansk Folkeparti ved også ganske udmærket, at vi ikke har noget ønske om åbne grænser.
Vi har et ønske om, at man i højere grad tager imod verdens flygtninge, dem, der flygter fra nød, dem, der flygter fra krig, og vi har ikke mindst et ansvar for at tage imod flygtninge, der kommer fra krige, som vi selv er en aktiv part i.
Det er jo det, vi har sagt.
De mennesker skal have nemmere ved at få afprøvet deres sag, når de kommer hertil, og man skal se på, om de har mulighed for at komme ind i Danmark.
Det er det, vi ønsker.
Men dem, der f.eks. transporterer unge kvinder til København, for at de skal gå og være prostituerede, skal stoppes; selvfølgelig skal de det.
Man skal stoppe det, der hedder trafficking, og det ved Dansk Folkeparti også ganske udmærket at vi vil.
Men det, der har været hovedsagen i forhold til Dansk Folkepartis optræden i den her sag, har været, at man har villet vise, at man var fremmedfjendsk, og at man har villet forhindre flygtninge i at komme til Danmark.
Søren Espersen (DF), 2012-01-31:
Det, jeg vil sige noget om, er netop det her med de personer, der kommer i ulovligt ærinde.
Det nævnes faktisk i justitsministerens svar på spørgsmål 371, at der er blevet taget to menneskesmuglere, tre personer med ulovligt ophold, to personer med indrejseforbud, to efterlyste personer osv., og det er jo dem, som hr. Frank Aaen nu egentlig taler om, som om det var flygtninge.
Jeg ved da ikke, om der her er tale om flygtninge, altså når der står, at det er menneskesmuglere, folk med ulovligt ophold, folk med indrejseforbud og efterlyste personer.
Skal vi så åbne vores grænser for dem og også kalde dem for flygtninge?
Er det det, Enhedslisten vil?
Frank Aaen (EL), 2012-01-31:
Det sidste argument har jeg ikke hørt fremført i debatten i dag, forstået på den måde at argumenterne fra regeringspartierne har været anderledes, nemlig at man mente, at det var en bedre og mere effektiv grænsekontrol, når den blev gennemført i baglandet og med efterretningskilder som baggrund osv.
Det er den måde, man argumenterer på.
Hvis man syntes, at det var EU-spørgsmålet, der skulle mere frem, skulle man nok have spurgt regeringspartierne og ikke undertegnede, som er imod, at EU skal bestemme den slags ting.
Men må jeg så igen sige, hvad angår ulovlig indvandring: Jo, når det er en forbryder, en, der står for menneskesmugling, en, der står for alt muligt andet, altså f.eks. når det drejer sig om at transportere kvinder ind, der skal misbruges seksuelt, så skal vi selvfølgelig gribe ind.
Men her er det altså flygtninge fra krige, som Dansk Folkeparti har været med til at vedtage – bombningen i Libyen, krigen i Afghanistan.
Der er det flygtninge fra krige, Dansk Folkeparti har medansvar for, og så ønskede man de her grænsebomme for at holde de ulykkelige flygtninge fra de lande og fra de krige ude af Danmark.
Peter Skaarup (DF), 2012-01-31:
Jamen hvis hr. Frank Aaen meget gerne vil diskutere det, vil jeg da godt sige, at det er fuldstændig korrekt, at vi da gerne vil bekæmpe ulovlig indvandring med grænsekontrol.
Det er ikke sikkert, at Enhedslisten er enig i, at vi skal gøre det, men det vil Dansk Folkeparti gerne gøre, fordi vi tror på, at det virker.
Og de tal, vi har fået fra Justitsministeriet her i dag, og som er indhentet fra Syd- og Sønderjyllands Politi, viser også, at det, vi – den gamle regering og Dansk Folkeparti – aftalte, har virket i forhold til de ting.
Der er netop til politiet overleveret en række sager, der handler præcis om de her ting.
Men det ændrer jo ikke ved, at jeg synes, der er en grundlæggende pointe i det her med EU.
For hvis et flertal i Folketinget vedtager, at den permanente grænsekontrol er en god idé.
og vi mener, at vi kan stoppe grænseoverskridende kriminalitet ad den vej, forstår jeg det faktisk sådan, at så er Enhedslisten enig i, at det skal vi bare selv bestemme.
Enhedslisten er ikke enig i, at vi skal gøre det, men er enig i, at vi selv skal bestemme det.
Og så kunne jeg jo godt tænke mig en bedre stillingtagen fra hr. Frank Aaens side til, at meget tyder på, at grunden til, at den danske regering har sadlet om og fjernet aftalen om permanent toldkontrol, præcis er hensynet til EU, fordi Kommissionen har været efter Danmark af hensyn til problemerne med andre lande, der i øvrigt også gerne vil have mere grænsekontrol.
Jesper Petersen (SF), 2012-01-31:
Vi laver en styrket toldkontrol i Danmark, og det er der ikke noget problem i i forhold til de internationale aftaler, vi har lavet, fordi vi gør det både på en måde, der ligger inden for de aftaler, vi har lavet, og på en måde, der er smart, for det er sådan set den bedste brug af borgernes penge at gøre det på den måde.
Hvad de vælger at gøre i Tyskland, må de jo finde ud af.
Det må de finde ud af med Kommissionen, hvis der er nogle spørgsmål om, hvorvidt det er inden for de aftaler, de har lavet.
Jeg synes, vi skal bruge de sparsomme ressourcer, vi har, til området ved at lave den mest effektive kontrol i stedet for noget, der er gammeldags, og som vi ved ikke virker.
Det tror jeg sådan set at de danskere der lægger de mange skattekroner er enige i.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-01-31:
Jeg har stor forståelse for, at SF's ordfører ikke vil snakke om de dårlige meningsmålinger.
Hvis han ser på sit eget parti, ser situationen efter 3 måneder i regering ret sølle ud, men det skal jeg ikke bore mere i.
Jeg vil i stedet for godt prøve at bringe en anden ting på banen.
Vi oplevede jo sidste sommer, hvordan tyskerne kritiserede Danmark voldsomt for den nye grænsekontrol, vi havde lavet.
Det var ret hyklerisk efter min mening, specielt når vi ser, at man i dag selv laver en øget grænsekontrol mod Polen med flere hundrede betjente.
Så vil jeg bare høre, om SF's ordfører ikke er enig med mig i, at det er ret hyklerisk, at tyskerne nu gør nøjagtig det samme, som man selv kritiserede Danmark for sidste sommer.
Jesper Petersen (SF), 2012-01-31:
Jeg ved ikke, om vi på et eller andet tidspunkt skal have en eller anden form for toldfaglig debat om, hvad der er den klogeste måde at gøre det på.
Så tager jeg meget gerne imod spørgsmål om det, men er en eller anden analogi om meningsmålinger og sådan noget ikke lidt ude af kurs?
Er der et spørgsmål om toldkontrol, vil jeg gerne svare på det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-01-31:
Vi kunne jo prøve at se på det på den måde, at man sidder og læner sig op ad vurderinger og anbefalinger nu og ser fuldstændig bort fra fakta.
Hvis man nu gjorde det samme med hensyn til at se på den nye regering efter 3 måneder og kiggede på, hvad vurderingen fra vælgerne er, så ser meningsmålingerne jo ikke ligefrem gode ud.
Ser vi på tallene der, er man da blæst helt ud af banen.
Skulle man så vælge at gå hen til sin socialistiske statsminister og sige, at der skulle udskrives folketingsvalg, og at kampen fuldstændig skulle afblæses, alene fordi man nu efter 3 måneder ser, at det ikke ser så godt ud?
Vi har haft en toldkontrol, hvor fakta viser, at den har været en kæmpesucces, og det står man simpelt hen og nægter.
Det er jo helt utroligt.
Jesper Petersen (SF), 2012-01-31:
Jo, med de erhvervede erfaringer er der jo nogle punkter, hvor antallet af beslaglæggelser er gået ned, mens der er nogle andre, hvor det er gået op.
Det er typisk på grund af et enkeltstående tilfælde, hvor man har fundet en meget stor mængde kat, og det produkt indsmugles i sagens natur i meget store mængder, for ellers har det ikke nogen effekt, sådan er det stof nemlig.
Hvad angår pengebeløbene, kan jeg sige, at det var en i forvejen planlagt indsats, der ikke har noget som helst med ekstra toldere at gøre.
Det er et meget, meget tyndt statistisk grundlag, Dansk Folkeparti prøver at køre den her sag hjem på, det findes nærmest ikke, det gør det ikke.
Alle de faglige vurderinger, der var fra den tidligere regering, som man støttede sig op af i alle de år, hvor man forsvarede, at der ikke skete mere med toldindsatsen, siger også det andet.
Vi ville gerne have en styrket toldkontrol, for jo, jeg tror helt bestemt, der er noget at komme efter, der er absolut noget at komme efter, og det er jo derfor, man skal sørge for, at de toldere, der så er der, arbejder på den måde, hvor vi får mest for pengene, hvor vi afslører flest smuglere, hvor vi beskytter danskerne bedst mod de ulovlige og nogle gange farlige varer, som kommer ind i landet.
Det gør man ikke ved at lave gammeldags grænsebomme og sluseanlæg, hvor tolderne kan sidde og vinke folk ind, for de kan jo alligevel ikke tage hver eneste, eller hvor de måske kan fortælle om nogle af de andre grænseovergange, hvor der ikke er sluseanlæg, og hvor man så bare kan køre ind i stedet for.
De fleste, der havde sat sig bare en smule ind i det, kunne jo godt se, hvor fladpandet det var.
Jeg er ked af at måtte sige det, men det statistiske belæg kan altså ikke ændre på det.
Søren Espersen (DF), 2012-01-31:
Jeg har bare lige et godt råd, for egentlig har jeg medlidenhed med SF's ordfører: Lad være med at tale om pendlere, og lad være med at tale om at genere pendlere, for rundtomkring i Danmark vil folk sidde og more sig højlydt, når SF siger, at vi ikke må genere pendlerne.
Som nævnt bestiller vi ikke andet, når det ene store anlæg efter det andet skal opføres, ikke alene på Sjælland, men også i Aarhus.
Lad lige pendlerne ligge, for der har SF bestemt ikke en god sag.
Det har de heller ikke med det andet, for SF henviser, som andre ordførere også har gjort det, til anbefalinger, vurderinger og sagkundskab.
Det er alle sammen glimrende ting.
Vi henviser bare til facts, til erhvervede erfaringer.
Vi har tal for, hvad der er taget på grænsen i de 3 måneder.
Facts ligger fuldstændig krystalklart!
Jeg vil stille SF's ordfører et spørgsmål: Er det ikke vigtigere med erhvervede kundskaber, end det er med flygtige vurderinger?
Peter Skaarup (DF), 2012-01-31:
En del af det, som Enhedslistens ordfører, hr. Frank Aaen, siger, synes jeg jo er noget pjat.
Men skulle vi alligevel ikke prøve at se på, hvor det kunne tænkes, at Enhedslisten og Dansk Folkeparti kunne have nogle fælles synspunkter om det her emne, vi diskuterer i dag?
Jeg tænker jo, når jeg tænker på Enhedslisten, at det er et parti, der grundlæggende mener, at landene skal have selvbestemmelse på vigtige områder.
Det kan være skattepolitikken, det kan være forbrugerpolitikken, det kan være den økonomiske politik, som i øjeblikket er omdrejningspunktet i diskussionen vedrørende pagten.
Men når vi kommer til grænsepolitikken, må den vel egentlig også være i Enhedslistens interesse, uanset at Dansk Folkeparti og Enhedslisten ikke kan blive enige om, hvad vi så skal gøre ved den fra dansk side.
Men det er en slåskamp, vi skal tage her i Folketinget, og ikke noget, Kommissionen skal blande sig i.
I den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Frank Aaen: Virker det ikke på hr. Frank Aaen som noget grænseoverskridende, at den danske statsminister ved flere lejligheder har sagt, at det har været meget vigtigt, også af hensyn til Kommissionen og i forbindelse med møderne med Barroso, at vi ophæver den permanente toldkontrol, som jo trods alt er noget, der er blevet aftalt i Danmark?
Virker det ikke grænseoverskridende også på Enhedslisten, at man af hensyn til EU gør noget andet end det, som er en demokratisk beslutning her i Folketinget?
Andreas Steenberg (RV), 2012-01-31:
Danske havne er vigtige for transporten af gods og dermed for dansk eksport.
Hele 80 pct. af al udenrigshandel foregår gennem vores havne, og i en tid med faldende vækst og krise er det derfor endnu vigtigere, at vi styrker den infrastruktur, der skal øge eksporten, herunder havnene.
En lang række af organisationer og interessenter kom med anbefalinger til en ny havnelov.
Det var et flot arbejde, men desværre er der efterfølgende opstået lidt uenighed om, hvordan de her anbefalinger skal tolkes.
Det håber jeg at vi får afklaret i udvalgsarbejdet.
Loven her skal bl.a., som vi ser det, give et pragmatisk supplement til markedet.
Hvis en af de halvoffentlige havne ikke kan finde en privat aktør til at udføre en opgave i havnen, kan man med den her lov selv stå for det.
Hvis en privat aktør kommer på banen, skal opgaven overlades til ham, når det er muligt.
Det sikrer, at havnene kan udvikle sig.
Eksempelvis får havnene med den her lov mulighed for at opsætte vindmøller og solfangere, så de kan tage del i den grønne omstilling.
Havnene får også mulighed for at samarbejde med hinanden og med udenlandske havne.
De får mulighed for at erhverve sig grunde, der ikke ligger lige ved havnen.
Det er godt, for på den måde kan man eksempelvis sikre sig plads til vindmøller, der ikke er plads til i selve havnen.
Alt i alt ser Radikale Venstre et stort potentiale i den her lov.
Den vil være med til at sikre dansk eksport og den grønne omstilling, og så vil den skabe job.
Havnene skaber i dag 70.000 job, ifølge foreningen Danske Havne, og det vil øges med den her lov.
Lovforslaget er et videreført arbejde fra VK-regeringens tid, og derfor håber vi på en bred aftale.
Og som sagt håber vi på, at vi i udvalgsarbejdet kan få afklaret de uenigheder, der er opstået.
Thomas Danielsen (V), 2012-01-31:
Det er ikke det, Venstre siger.
Venstre siger, at det her havnelovudvalg er kommet med nogle anbefalinger og et godt kompromis, som vi støtter fuldt ud.
Så er der kommet en indsigelse, som siger, at der kan være nogle konkurrenceretlige problemer, og her siger vi så: Det skal vi have undersøgt nærmere.
Det kunne ordføreren vel være med til.
Anne Baastrup (SF), 2012-01-31:
Det, jeg hører som en dobbelt melding, er, at Venstre synes, at lovforslaget er fint, men at det ikke er færdigt.
Altså, vil Venstre gennemføre lovgivningen, sådan som den ligger, hvis det er sådan, at Transportministeriet kommer med en anden beskrivelse af det EU-retlige end den, Danske Havnevirksomheder er kommet med, eller vil Venstre så sige: O.k., så standser vi lovbehandlingen?
Hvor ligger Venstre der?
Thomas Danielsen (V), 2012-01-31:
Venstre agter absolut ikke bare at vente og se, hvad der sker, men jeg går ikke ud fra, at fru Anne Baastrup er imod, at vi undersøger sagen nærmere, når nu den er kommet frem.
Anne Baastrup (SF), 2012-01-31:
Det er jo en kompliceret sag, vi står foran, og derfor vil jeg godt have, at hr. Thomas Danielsen er lidt mere præcis.
DI Transport laver sammen med de andre aktører en fælles betænkning.
Den er så i høring.
Hvad er Venstres forslag til, hvordan vi så skal løse det her?
For man kan godt nedsætte et udvalg og så finde ud af, om der er noget EU-retligt i det eller ej, men Venstre kan jo ikke både synes, at det er et godt lovforslag, og samtidig sige, at nu må vi se, hvad der sker?
Thomas Danielsen (V), 2012-01-31:
Tak for det.
Lovforslag nr. L 62 er en ændring af havneloven efter Havnelovudvalgets anbefalinger fra maj 2011.
I november 2010 nedsatte den daværende transportminister et havnelovudvalg bestående af en bred vifte af aktører fra branchen.
De fik til opgave at undersøge, hvordan vi skaber de bedst mulige vilkår og muligheder for, at havnene kan udvikles som effektive infrastrukturknudepunkter.
Man har således ladet dem, der berøres af forslaget, nå et kompromis, som alle kan bakke op om – en fremgangsmåde, der bør være til fremtidig inspiration i lovgivningsprocessen.
Venstre støtter fuldt ud op om det historiske kompromis i Havnelovudvalget, og derfor er vi overordentlig tilfredse med det fremsatte lovforslag, som er lavet på baggrund af Havnelovudvalgets anbefalinger.
F.eks. får havnene mulighed for at foretage investeringer i arealer, der ikke ligger i umiddelbar nærhed af deres eksisterende områder.
Disse øgede friheder er afgørende tiltag for at styrke erhvervsudviklingen i havnene og imødekommer Venstres ønske om at styrke havnene og deres rolle i den danske infrastruktur.
For der er ingen tvivl om, at havnene er af stor betydning for dansk samhandel og økonomi.
Der er dog to problematikker, som jeg gerne vil fremhæve, fordi lovforslaget går en smule for langt i forhold til Havneudvalgets anbefalinger.
Henvendelser fra Danske Havnevirksomheder og Danske Havne har gjort os opmærksom på alvorlige problemer, jeg gerne vil bede ministeren om at kommentere.
Den første problematik i forslaget er, at det giver stort set samme friheder til de kommunale selvstyrehavne som til aktieselskabshavnene, og dette sker, på trods af at Havnelovudvalget anbefalede, at det skulle undersøges, hvilke forretningsområder man kan bemyndige sådanne havne til at varetage under hensyntagen til de konkurrenceretlige regler.
Enigheden i Havnelovudvalget gik altså alene på, at der skulle foretages en undersøgelse, ikke at forretningsområderne for selvstyrehavnene skulle udvides uden videre.
Det fremhæver netop vigtigheden af, at man bør foretage en nærmere undersøgelse.
For Venstre er det afgørende, at vi holder fast i kompromiset fra Havnelovudvalget og giver havnene bedst mulige rammer for forretning, men det må ikke forvride konkurrencen.
Derfor mener vi, der bør laves en undersøgelse, hvor de konkurrenceretlige konsekvenser med lovforslaget belyses.
En anden problematik er en ny formulering i § 8 og § 10, der betyder, at private virksomheder på et hvilket som helst tidspunkt kan meddele, at de vil udføre en service, som havnen har påtaget sig efter de nye regler.
Umiddelbart herefter skal havnen afvikle sin aktivitet og sit selskab og overlade det til den private part.
Konsekvenserne af denne bestemmelse vil nemt blive, at havnene ikke får den tid, der skal til, for at de kan afskrive deres investeringer, og derfor bør man holde fast i 5-års-fristen.
Kort sagt er Venstre overordnet tilfredse med lovforslaget, men vi mener, at lovforslaget skal følge Havnelovudvalgets anbefalinger hele vejen igennem, og derfor ønsker vi i Venstre, at udvalgsarbejdet skal se nærmere på de to nævnte udfordringer.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-01-31:
Tak for det.
Nu er det så spændende, om det får prædikatet en varm tale, eller hvad prædikatet nu kan blive.
Jeg vil i hvert fald gerne sige, at vi anerkender produktionsskolernes værdi, og jeg synes, at det er dejligt, at det bliver sagt så bredt i Folketinget i dag, at det faktisk er en væsentlig skoleform, som evner at give nogle unge mennesker nogle værktøjer og kompetencer i en periode i deres liv, hvor de måske er faldet lidt uden for eller har det lidt svært.
Produktionsskolerne samler nogle op, som måske ellers ville falde igennem, og som der ville blive andre problemer med.
Så for samfundet spiller de her skoler en væsentlig rolle.
Det skal vi værne om, og det skal vi passe på.
Det, der så er bragt op i dag, er spørgsmålet om et bevis for, at man har gået på skolen.
Jeg vil kaste et synspunkt ind i debatten, som ikke har været lanceret før, nemlig det, at hvis der skal udstedes beviser for alle korte kurser, alle korte ophold, er risikoen for, at vi forfladiger disse beviser til stede, for så er det ikke noget særligt at komme med et bevis, for det får man, bare man er kommet forbi en enkelt dag, kunne svaret så blive.
Jeg synes bestemt, at vi skal se lidt på de høringssvar, der er kommet fra de ledere for skolerne, som netop peger på, at der bør være en minimumsgrænse.
Jeg synes, at vi skal diskutere seriøst i udvalgsarbejdet, hvad der er bedst, både for at beviset har en værdi og skolerne ligesom kan bruge det til noget, og for at de unge synes, at det er værd at tage med.
Så signalet er, at det er en god skoleform, der skal værnes om.
Det skal beviset også gerne være, og det er sådan set opgaven i udvalgsarbejdet.
Derfor er vi umiddelbart tilhængere, men uden at være varme tilhængere af alt, hvad der ligger i det her lovforslag, og vi går positivt ind i udvalgsarbejdet.
Lad os så se, hvad det bringer, inden vi tager endelig stilling.
Rosa Lund (EL), 2012-01-31:
Jeg vil rigtig gerne starte med at gøre kompetencebeviset obligatorisk, og det har vi også i Enhedslisten tænkt os at tage med videre i udvalgsbehandlingen, som jo kan blive lidt anderledes end de udvalgsbehandlinger, vi har haft indtil nu – kan jeg fornemme – siden jeg er enig med hr. Peter Juel Jensen.
Peter Juel Jensen (V), 2012-01-31:
Det er måske knap så meget et spørgsmål, men mere en kommentar.
Det er nogle fine visioner, ordføreren har for produktionsskolesskolerne og for, hvordan de kan forbedres, men skulle vi nu ikke starte med kompetencebeviset og få det gjort obligatorisk, og så lad os tage diskussionen fremover, fordi jeg kan være meget enig med ordføreren i, at hvis man forlænger grænsen over 1 år, kan det være, fordi et ungt menneske har behov for det, og det er netop en af de sidste chancer, man har til at få kredset ind og få lavet et helstøbt forløb for et ungt menneske, således at vedkommende kan kvalificere sig til et arbejdsmarked, som i den grad stiller større og større udfordringer.
Rosa Lund (EL), 2012-01-31:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil undgå at forholde mig til de brede alliancer og bare være glad for, at på netop det her område er vi mange, som brænder for produktionsskolerne.
Jeg tror, at det, vi kan gøre lige nu allerbedst for produktionsskolerne, og det, vi kan gøre lige nu allerbedst for eleverne, er to ting.
Det er den ene ting, jeg synes at vi skal gøre.
Den anden ting, jeg synes at vi skal gøre, er, at vi skal ophæve den her begrænsning, der er på, at man kun må gå på produktionsskolen i 1 år.
Jeg synes, at reglen er med til at sætte sådan en idé op om, at når man går på produktionsskole, er det sådan et friår, altså, det er bare sådan et år, hvor man bare laver ikke rigtig noget, i stedet for at det er et år, hvor der faktisk er nogle lærere og nogle vejledere, som sætter sig ned og tilrettelægger et seriøst forløb for eleverne.
Jeg synes helt generelt, at vi skal have et uddannelsessystem, som er tilpasset til vores unge mennesker, altså til vores elever, og ikke tilpasset efter, hvad vi lige synes der spiller for os herinde på Christiansborg.