Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-26:
I et demokrati er åbenhed og mulighed for at kontrollere magthaverne et kardinalpunkt.
Derfor skal åbenheden også være så maksimal som muligt, og jeg synes, at arbejdet med en ny offentlighedslov har været langvarigt, det har været grundigt, og så har det været forestået af den tidligere ombudsmand Gammeltoft-Hansen.
Kommissionen bag arbejdet med offentlighedsloven er kommet med en lang række anbefalinger, som det her lovforslag mere præcist bygger på.
Der er en række forslag, og det er langt de fleste, som udbygger åbenheden.
Det er selvfølgelig rigtig godt, men der er også nogle forslag, som lukker en smule ned, men det er akkurat, som kommissionen anbefaler.
Det giver bedre politik, at alle tør komme åbent frem med deres ideer, men virkeligheden har jo så også overhalet den gamle offentlighedslov, for i dag organiserer man sig simpelt hen på anden måde, og mange gange er det sådan, at man henter bidrag udefra, fra andre ministerier, fra direktorater og fra styrelser.
Det er altså den nye måde, kan man sige, at organisere sig på, som gør, at der i dag er aktindsigt i ting, hvor det oprindelig ikke var tanken, og det er det, det her lovforslag retter op på og moderniserer.
Man kan nemt få, når man hører debatten her i dag, det indtryk, at intet længere kan afsløres.
Skandaler, magtmisbrug og urent trav vil forblive gemt i mørket.
Det tror jeg ikke er rigtigt.
Der er mangfoldige veje til at få indsigt og viden, og samtidig er det vigtigt at sige, at der fortsat gælder en pligt til at udlevere det faktuelle.
Det er reglerne om ekstrahering, som jeg henviser til her. Den største af bekymringerne, hvis man sådan læser dagspressen, handler om den såkaldte ministerbetjeningsregel.
Vil den blive et gummistempel til at kunne hemmeligholde alt?
Ja, her har vi valgt at lytte til kritikken, og her har vi valgt at gøre paragraffen mere tydelig.
Det synes vi sådan set er fint, og det har resulteret i nogle præciseringer.
Det vil have den praktiske betydning, at nu står det direkte i lovteksten.
Det vil have den praktiske betydning, at den medarbejder, som skal sidde og give aktindsigt, ikke skal rode efter det her langt nede i bemærkningerne.
Dermed sikrer vi, at det bliver mere præcist, men meningen er den samme.
Der skal stadig væk være et fortroligt rum for den politiske proces.
Vi er i SF rigtig glade for, at forslaget til ny offentlighedslov på en række punkter åbner op for mulighederne for aktindsigt i myndighedernes og politikernes arbejde, og samtidig udvider man jo på mere end 20 områder.
Det betyder, at bl.a. flere institutioner og statsejede selskaber, hvor staten ejer mere end 75 pct., eller hvor det offentlige ejer mere end 75 pct. af ejerandelen, som noget nyt vil være omfattet af aktindsigten.
Det har jeg i hvert fald allerede modtaget nogle konkrete henvendelser om.
Det tror jeg at der er mange borgere derude der er glade for.
Der vil være skarpere frister for sagsbehandlingstider, og der vil være bedre klagemuligheder.
Det er altid svært at skulle lave sådan en ny lovgivning.
Det kræver meget grundighed, det kræver lange overvejelser.
Jeg tror, at der er fundet en rigtig balance her.
Det er et arbejde, der er foregået igennem mange år, og det bygger på de anbefalinger, som kommissionen er kommet med.
Det er vigtigt, at vi en gang imellem reviderer vores love, så de også modsvarer den tid, vi lever i.
Derfor kan vi støtte det forslag, der ligger her.