runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2011-04-06:
Jeg har her to papirer fra regeringens tidligere skatteminister.
Det ene papir er en handlingsplan, der blev oversendt til Folketinget sidste sommer, og som gennemgår en lang række initiativer mod multinationale selskaber, der undlader at betale skat i Danmark.
Lad mig nævne: sikring af, at rentefradraget ikke bliver brugt til at føre indkomst ud af landet; større kontrol med de regnskabsoplysninger, virksomhederne skal komme med for at dokumentere, at de ikke flytter skattepligtige indkomster ud af landet; større åbenhed om, hvilke skatter de enkelte multinationale selskaber faktisk betaler, så de ikke bare skriver på et pænt stykke papir, hvad de betaler, for det viser sig jo ofte at være fiktion; begrænsning af fremførsel af skattemæssige underskud, som er en metode, bl.a. Q8 har brugt til aldrig nogen sinde at have betalt skat i Danmark i de 28 år, de har været her; og en gennemgang af de regler, der gør det for nemt at lade overskud strømme skattefrit gennem Danmark til et skattelyland.
Det andet papir, jeg har fra den tidligere skatteminister, vedrører, at vi skulle have holdt møde den 2. marts 2011, kl. 10.30, for at gennemgå handlingsplanen, og vi blev endda inviteret til at komme med yderligere ideer til det forhandlingsmøde.
Så sker der altså lige det, at mødet bliver udskudt af tilfældige årsager, og inden vi får fastlagt en ny dato, så, vupti, har vi en ny skatteminister, som godt nok har sendt Folketinget en orientering om initiativer, men det er bare en afskrift af det, den tidligere skatteminister har sat i gang, og ikke et eneste – kan vi ikke være enige om det? – nyt forslag til et initiativ i forhold til det, der allerede er sat i gang.
Det betyder jo, at de stramninger, den forrige minister pegede på, er taget af bordet.
Peter Christensen (V), 2011-04-06:
Jeg har ikke droppet nogen planer.
Hvis der skulle vise sig at blive behov for lovgivning, ville det kun glæde mig, hvis vi kunne lave en bred aftale om det.
Det, jeg har sagt, og som jeg gerne vil gentage, er, at de initiativer, som så måtte skulle tages, bliver taget på et oplyst grundlag.
Jeg har indbudt Folketingets partier, herunder Enhedslisten, til et orienteringsmøde, hvor vi gør status over den indsats, som foregår over for multinationale selskaber, for der er nemlig meget, der kan gøres uden lovgivning.
Jeg vil gerne understrege, at indsatsen over for multinationale selskaber er et vigtigt område for Skatteministeriet.
Siden 2007 har kontrollen af multinationale koncerners skatteadfærd været et højt prioriteret fokusområde for SKAT, og hertil kommer også, at vi med finanslovaftalen for i år har afsat flere ressourcer netop til den kontrolindsats.
Ligningen og kontrollen af de multinationale selskaber er således klart prioriteret.
Derudover er der sat gang i en række projekter, som har til formål at afdække de årsager, der er til en lav skattebetaling, herunder også, om den gældende lovgivning bliver overholdt.
Det kan jo godt vise sig, at der er behov for yderligere lovinitiativer, men det må den gennemgang også give svar på.
Det, der også fremgår af den handlingsplan, som min forgænger lagde frem, er, at der er behov for at gennemføre et generelt servicetjek af selskabsskattelovgivningen, og jeg mener også, at det er den rette indfaldsvinkel.
Skal der lovgives, skal det ske på et ordentligt grundlag.
Jeg kan som eksempel nævne, at der i 2007 blev gennemført en række stramninger i forhold til afskrivnings- og finansieringssiden, og virkningen af de stramninger er ikke afspejlet i de analyser, der ligger bag handlingsplanen, idet de bygger på årene 2006-2008.
Frank Aaen (EL), 2011-04-06:
Hvorfor har ministeren droppet planen om at lave en aftale med Folketingets partier om at gribe ind over for de multinationale selskabers manglende skattebetaling?
Hvorfor har ministeren droppet planen om at lave en aftale med Folketingets partier om at gribe ind over for de multinationale selskabers manglende skattebetaling?
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-06:
Det er jo tydeligt at høre på hr. Rasmus Prehn, at han mener, der blot skal bruges flere penge og flere penge og flere penge, og at vi slet ikke skal forholde os til, hvordan vi bruger pengene.
Man bliver nødt til at forholde sig til, at vi faktisk går ind og løser nogle af problemerne med de bureaukratiske regler.
Og det unødige bureaukrati, som der også er blevet peget på at vi skal fjerne, fjernede vi med et lovforslag sidste år og fjernede, hvad der svarer til 170 mio. kr.
Der har kommunerne mulighed for at bruge de penge, som de har lyst til.
Nogle kommuner vælger at lade dem blive på dagtilbudsområdet, og andre kommuner vælger at lade dem blive brugt på andre områder.
Det er op til de enkelte kommuner; det er en del af det kommunale selvstyre.
Men der er faktisk også andre områder, hvor regeringen har været inde og styrke i forhold til dagtilbudsområdet.
Vi har sat 43 mio. kr. af til øget sprogudvikling ude i de enkelte institutioner, og vi har også sat 2 mia. kr. af til at styrke sproget og børnemiljøet ude på dagtilbudsområdet, så der er blevet brugt masser af penge på dagtilbudsområdet.
Man bliver bare nødt til at forholde sig til, at man nogle gange også skal kigge på, hvordan man kan arbejde med ledelse, organisering og pædagogik i forhold til at bruge pengene endnu bedre.
Rasmus Prehn (S), 2011-04-06:
Ministeren får det til at lyde som om, at det, vi har foreslået fra socialdemokratisk side, er sådan en minimumsstandard, og at det bare skal skæres ud i pap, at det skal være sådan.
Det, jeg har stået og sagt her i salen, er, at vi vil have nogle realistiske rammer.
Vi vil have en økonomi, der gør, at man ikke skal reducere velfærden, man ikke skal reducere normeringen i børneinstitutionerne.
Mener ministeren, at Erik Lund og andre konservative byrådsmedlemmer er helt galt på den, når de siger, der er en sammenhæng mellem regeringens nulvækstpolitik og det, at man er nødt til at reducere i kernevelfærden såsom børnepasning?
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-06:
Jeg synes, det er en noget voldsom konklusion, hr. Rasmus Prehn kommer med, og at det er en lang tur, han er i gang med at tage.
Med hensyn til de gennemsnitlige normeringer viser tallene – det er løntallene, der er blevet indberettet til Danmarks Statistik, og som så er blevet omformeret i forhold til normeringer – at der faktisk er tre børn pr. voksen i dagplejer og vuggestuer og omkring seks børn pr. voksen i f.eks. de aldersintegrerede institutioner og i børnehaverne.
Jeg mener bare, det er forkert, at vi sætter det kommunale selvstyre ud af kraft, at vi herindefra beslutter os for, hvad det er for nogle normeringer, der skal være ude på de enkelte institutioner.
Husk, der er 4.500 institutioner i Danmark.
At vi skal sidde og beslutte, hvordan normeringen skal være på hvert enkelt institution, mener jeg er forkert.
For når man begynder at sætte sådan nogle standarder, bliver det som regel til minimumsstandarder, og der er bare nogle institutioner, hvor de sagtens kan få brug for nogle flere, fordi de netop gerne vil have øget inklusion.
Så jeg mener ikke, at vi fra centralt hold kan fastsætte, hvordan det skal være på den enkelte institution i den enkelte by i den enkelte kommune.
Rasmus Prehn (S), 2011-04-06:
Det er jo helt oplagt, at vi er nødt til at kigge på, om bedre ledelse kan føre til bedre organisering, om vi kan få mere for de samme penge.
Men det, der er situationen her, er, at man er presset så meget i bund, at det ifølge flere eksperter og flere repræsentanter fra forældregruppen resulterer i dårlig omsorg for de børn, som er i de her institutioner.
Og det er dér, jeg synes, at ministeren skal komme på banen og tage et ansvar.
Ministeren siger, at vi sammenlignet med alle mulige andre lande har et højt forbrug, men det er jo faktisk også sådan i Danmark, at vi er et af de lande, hvor der er flest på arbejdsmarkedet, hvor både mænd og kvinder er på arbejdsmarkedet i et meget stort omfang.
Derfor har vi også store udgifter til børnepasning, for vi synes, det er en god idé, at kvinder er så meget på arbejdsmarkedet.
Hvis vi sparer på vores børnepasning, hvis vi reducerer velfærden, betyder det også, at den ene af parterne i en familie skal være mere hjemme, og der kan vi desværre se, at det nogle gange har en skævvridning rent ligestillingspolitisk, sådan at det er kvinden, der må blive hjemme i større omfang.
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-06:
Jeg kan næsten forstå på hr. Rasmus Prehn, at selv om vi har et historisk højt udgiftsniveau og et historisk højt forbrug her i landet i forhold til den offentlige service, er det ikke højt nok; at det, at vi faktisk bruger en større andel af BNP end mange andre lande, ikke er godt nok.
Men jeg kan også forstå på hr. Rasmus Prehn, at det er fuldstændig ligegyldigt, når vi faktisk har set lavere børnetal, og når vi faktisk kan se, at der er færre og færre, der bliver indskrevet i daginstitutionerne fremadrettet, at man så begynder at lave kapacitetstilpasning, når man ser på det samlede tal.
Det rører overhovedet heller ikke hr. Rasmus Prehn.
Jeg mener, at det er fornuftigt, at man laver kapacitetstilpasning, og ja, man kan finde enkelte institutioner her og der, hvor det ikke fungerer ordentligt.
Det er også derfor, at jeg hæfter mig ved, at netop Danmarks Pædagogiske Universitet siger, at nogle steder er det ikke så godt, andre steder er det faktisk rigtig godt.
Der er tale om den samme normering, men det er et spørgsmål om ledelse, organisering og planlægning.
Rasmus Prehn (S), 2011-04-06:
Ministeren starter med at svare, at vi har stillet lignende spørgsmål tidligere, og det er fuldstændig korrekt.
Vi Socialdemokrater er meget optaget af, at der er ordentlig velfærd i Danmark, og vi er bekymret, når det er sådan, at regeringens nulvækst betyder, at man skal reducere på kernevelfærdsopgaver i Danmark, og vi er bekymret, når det er, at forældrenes organisation giver udtryk for, at der er for ringe normering, og vi er bekymret, når der er folk, der gør opmærksom på, at den basale omsorg i daginstitutionerne svigtes.
Jeg står her med et citat fra TV 2/Øst den 29. marts, hvor det er sådan, at Jane Skov Lind, som er forældrebestyrelsesformand, giver udtryk for, at det er den basale omsorg, der svigtes.
Der er ikke længere tid til sådan noget som at give et kram eller at trøste børn, som er kede af det.
Det er altså resultatet i 2011 af regeringens besparelsespolitik, nulvækstpolitik, og det er jo ikke sådan, at det bare er et enkeltstående tilfælde.
Der er jo op til flere byrådsmedlemmer og borgmestre, også fra Det Konservative Folkeparti, som ministeren også er medlem af, som har givet udtryk for, at der er en klar sammenhæng mellem regeringens nulvækstpolitik og så det, at man skal spare på kernevelfærden.
Skulle ministeren ikke til at tage ansvar i den her sag i stedet for bare at skyde skylden på en enkelt kommune og sige, at der har de håndteret det forkert?
Er det ikke et mere generelt problem?
Kunne man ikke fra regeringen og ministerens side sikre mere realistiske rammer, så vi ikke skal svigte det dyrebareste vi har, nemlig vores børn?
Hans Christian Schmidt (V), 2011-04-06:
Det er svært at gøre sig til talsmand for noget her.
eller knap nok, og derfor kan man jo altid diskutere, hvor meget det er.
Jeg tror, det er mere rigtigt, at vi tager en diskussion om det – og det gør jeg gerne – og det er jo forholdsvis enkelt at svare på det, for her er der nemlig præcise spørgsmål, og det var det, hr. Jonas Dahl ikke fik med i forhold til DSB.
Man skal være præcis, når man spørger, for så får man også præcise svar.
Jonas Dahl (SF), 2011-04-06:
Indledningsvis vil jeg sige, at baggrunden for, at jeg overhovedet mente, at ministeren var ude at svømme, var, at det var bemærkelsesværdigt, at ministeren ikke ville svare på, om han havde kendskab til de her notater, som DSB's bestyrelse havde haft.
Men lad os gå videre til den anden sag, nu har denne fyldt meget i dagens debat.
Jeg vil gerne kvittere for, at ministeren faktisk anerkender, at der er en problemstilling i forhold til Mols-Linien, såfremt Mols-Linien lukker ned for specielt den tunge trafik over Kattegat, men det er der så sandelig også i forhold til trafikken mellem Ebeltoft og Sjællands Odde, som jo i høj grad vil betyde noget for et relativt presset område som Djursland.
Her mangler man i forvejen den opgradering af Grenaabanen, som vil gøre noget for den kollektive trafik, og vi har jo også en diskussion kørende om Tirstrup Lufthavn og de skæve konkurrenceforhold i provinslufthavne.
Så det her er jo noget, som har rigtig stor betydning for Djursland som helhed, og der er faktisk en lang række trafikale udfordringer inden for ministerens ressortområde.
Derfor vil jeg gerne kvittere for, at ministeren i forhold til Mols-Linjen faktisk anerkender, at der er en problemstilling, som kan få konsekvenser, og det drejer sig jo alligevel om 250.000 lastbiler om året, altså ca. 700 lastbiler i døgnet.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-04-06:
Nu skal jeg ikke bringe sagen om DSB ind, men det gjorde spørgeren, og derfor er jeg bare lige nødt til at rette noget.
Her er ikke på nogen måde tale om at være ude at svømme, det kører fuldstændig regelret efter de aftaler, der er lavet, og det ville hr. Jonas Dahl også have kunnet bemærket, hvis han havde fulgt debatten.
Men lad det nu ligge.
Jeg vil bare lige være fuldstændig sikker på, at man har forstået det.
Jeg synes, hr. Jonas Dahl rejser nogle rigtige spørgsmål her, som vi også er meget optaget af i Transportministeriet, nemlig at hvis det går så galt, at man kommer i den situation, at man ikke kan få lastbiler over ved færgefart mellem Århus og Kalundborg, altså Mols-Linien, hvad gør vi så?
Jeg vil kun sige, at vi jo ikke har den information, der skal til, for at vi kan gå ind og diskutere det.
Men jeg vil gerne understrege over for hr. Jonas Dahl, at det er sådan, at går vi tilbage og ser på den aftale, der blev lavet engang, kan vi se, at det er personbiltrafikken, man har garanteret.
Men jeg vil godt give hr. Jonas Dahl det løfte, at jeg også her gerne vil være imødekommende og prøve at se, om vi kan finde en eller anden løsning.
Vi skal i forbindelse med de transporter, der er på færgen, huske på, at lastbiler vel udgør knap eller lige godt 10 pct.; det tror jeg var det tal jeg så.
Men vi er bare ikke kommet i den situation endnu, at man er ophørt med det, og derfor skal vi lige finde ud af, hvor vi skal lægge det.
Vi skal jo ikke til at have et statsselskab til.
Det er jo meget præcist, det, hr. Jens Christian Lund siger, nemlig at vi ikke må lade noget som helst stå i vejen for, at vi så hurtigt som muligt får besluttet det her.
Jeg er fuldstændig enig i, at det, det gælder om, er at sørge for, at vi får trafikken fordelt, altså i stedet for at lade den klumpe sig sammen på de samme strækninger.
For gør man det, har man altså det problem, at det så er den samme trafik, der skal frem og tilbage, og så vil det næsten altid give flaskehalse.
Så det er jeg meget enig i.
Og jeg vil i hvert fald sige, at det ikke kommer til at skorte på min villighed til at gå ind og træffe beslutningerne.
Så snart vi har papirerne – og jeg spørger tit DTU, om vi kan gøre det hurtigere – og det, vi skal bruge, så er jeg klar til at træffe beslutningerne.
Selv om vi ikke er politisk enige, vil jeg bare sige, at det altid er en fornøjelse at diskutere temaerne, fordi vi altid trænger ned i bunden og altid kommer frem til substansen og derved også prøver at få lavet noget, som er til gavn for befolkningen.
Derfor vil jeg gerne sige her som et løfte, at når hr. Jens Christian Lund er tilbage fra Panama, synes jeg, vi skal tage det samråd, og der vil jeg bestræbe mig på, at vi så også har mere på plads, så vi kan lave et godt forslag her.
Jonas Dahl (SF), 2011-04-06:
Jamen hvis vi skal fortsætte diskussionen om DSB, vil jeg da bare gerne høre, om ministeren kan svare ja eller nej til, om han har haft kendskab til problemerne med DSB First, og så kan vi jo meget hurtigt lukke den ned, for det havde han lidt svært ved at svare på tidligere på dagen.
Men jeg vil gerne kvittere for, at ministeren nu også inviterer til en debat om, hvordan vi netop fastholder den anden forbindelse over Kattegat, som gør, at det fortsat bliver muligt for godstrafikken at komme tværs over Kattegat, og som faktisk også giver nogle muligheder for at overholde de køre-hvile-tids-bestemmelser, som der er, og som jo netop vil presse lastbilchauffører, som skal køre fra Nordjylland til dele af Københavnsområdet.
Her vil der være et pres i forhold til køre-hvile-tiden, og her vil Kattegatforbindelsen med færgeforbindelsen jo netop åbne for nogle gode perspektiver.
Men jeg vil også høre, om ministeren er indstillet på at sænke taksterne på Kattegat.
For det er jo sådan, at der, som ministeren også tidligere var inde på, i sin tid blev lavet en aftale i forbindelse med Storebælt.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-04-06:
Jeg ved jo, at det med fatigue betyder meget for hr. Jens Christian Lund, og jeg forstår det, og jeg er også helt sikker på, at det for mange gælder, at jo mere de kommer ind i sagen, jo større opmærksomhed får det.
Det løfte, jeg vil give om det, er, at det, når jeg er færdig med at overveje, hvilke ting vi skal bringe op i forbindelse med vores formandskab – og jeg kan udmærket se, at fatigue kan være en af dem – vil være et af de spørgsmål, jeg vil tage op, når jeg begynder at rejse rundt til de forskellige hovedstæder, og det sker jo om meget kort tid, og jeg vil dér diskutere med dem, hvad der er af temaer.
Så jeg vil i hvert fald give det løfte til hr. Jens Christian Lund, at jeg vil bringe det op hver gang.
Jeg kan næppe gøre det mere alvorligt end ved at bringe det op i debatten og spørge til andre landes holdninger til det.
Så det lover jeg.
Jens Christian Lund (S), 2011-04-06:
Jeg vil starte med at sige tak til ministeren for begge svar.
Det glæder mig specielt, at ministeren er blevet mere opmærksom på fatique.
Vi har jo drøftet det før, og da vi hørte Caldwell, som er verdens største forsker inden for fatigue, sagde han jo egentlig, at fatigue er langt mere alvorligt i trafikken både i luften og på landevejen end spirituskørsel.
Dermed har jeg ikke sagt, at vi ikke skal gøre noget ved spirituskørsel, men vi bør gøre noget meget alvorligt ved det her.
Og det, jeg desværre har hørt, er, at der er rygter om, at EU vil lempe de her regler.
Jeg ved godt, at ministeren ikke kan garantere noget, men det er vigtigt, at ministeren garanterer, at ministeren vil gøre alt, hvad der står i ministerens magt, for at det her ikke bliver værre.
Jeg synes, det er galt nok, at piloter kan flyve 60 timer, og der er jo nogle selskaber, der lader dem flyve 60 timer.
Dertil kommer jo, at de bagefter skal ud og køre på vejene.
Jeg vil jo ikke foreslå, at vi skulle lade grise komme om bord på ethvert fly, for der er ingen danskere, der ville finde sig i, at grise bliver styret af en, der har arbejdet 60 timer på en uge.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-04-06:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne sige til hr. Jens Christian Lund, at det faktisk er sådan – for at være meget direkte – at jeg også er blevet mere opmærksom på fatigue.
Og det er klart, at de seneste resultater af undersøgelser og oplysninger, der er tilflydt os, hvor det også gælder chauffører, der jo kører bil i almindelighed, har sat det endnu mere i relief, når man taler om luftfart, for luftfart er trods alt en anden form for transport, selv om alt jo er afgørende og vigtigt, og det er sikkerheden vi skal tænke på.
Men jeg vil godt sige til det spørgsmål, at det faktisk er sådan, at vi arbejder med det problem i Transportministeriet og for øjeblikket overvejer jeg, om det er et tema, vi skal tage op, når Danmark får EU-formandskabet i 2012, for jeg tror på, at skal vi virkelig komme under huden på det problem, skal vi altså have det ind over vores formandskab, sådan at det også er på EU-niveau, vi diskuterer det.
Så var der spørgsmålet om, om jeg vil garantere, at man ikke arbejder på en svækkelse af reglerne.
Jeg tror, det ville være uklogt af en dansk minister at garantere noget som helst om, hvad nogen arbejder med i EU, men jeg vil i hvert fald sige, at jeg synes, det her er et problem, vi skal tage meget alvorligt, og jeg ser ingen grund til, at vi behøver gå ind og svække de regler, der ligger nu.
Så er der spørgsmålet om en parallelmotorvej.
Jeg kan næsten lidt fornemme, hvad det godt kunne dreje sig om, men jeg vil ikke bringe nogen navne ind i det, kun sige, at det er rigtigt, at mange undersøgelser har vist, at flere lande vælger parallelmotorveje, fordi de siger, at i tilfælde af, at der sker trafikuheld, vil der være store fordele, man får flere kilometer, ved at man får fire + fire vejbaner i stedet for at udvide til seks – altså tre hver vej – på en eksisterende motorvej.
Så ja, der er mange fordele ved, at man bygger en parallelmotorvej i stedet for at udvide en motorvej, men det er for tidligt at begynde at sige noget om, hvordan det skal ende.
Det har forligskredsen besluttet at vi vil gøre sammen, når vi har alle oplysningerne.
Jens Christian Lund (S), 2011-04-06:
Goddag, formand.
Goddag, minister.
Jeg er glad for, at ministeren er her i dag, for jeg har to små emner, som jeg gerne lige vil drøfte med ministeren.
Det første er omkring fatigue.
Ministeren har givetvis set i avisen, at der har været store problemer med fatique, træthed, blandt bilister.
Det synes jeg da er dybt alvorligt, og jeg går ud fra, at ministeren tager sig af det og kommer med nogle initiativer.
Men det, jeg er meget mere bange for, er fatigue hos piloter og kabinepersonale.
Det synes jeg er rigtig meget.
Jeg vil godt spørge ministeren: Har ministeren været nede i EU og arbejde for, at sub. Q’ens bestemmelser ikke bliver så dramatiske?
Kan ministeren garantere mig, at EU ikke arbejder for, at vi får nogle endnu lempeligere regler?
Kan ministeren garantere mig, at ministeren også vil arbejde med den videnskabelige rapport, som blev lavet om konsekvenserne af fatigue?
Ministeren har lovet mig det her før, og jeg stoler jo altid på ministeren – det vil jeg da gerne sige.
Men det er jo vigtigt både for mig og piloter, kabinepersonale og befolkningen, at vi trygt kan sætte os ind i en flyvemaskine.
Det andet, jeg godt lige vil have ministerens udtalelse om, er noget helt andet.
Det handler om, at vi jo bruger en del penge på motorveje og veje i det hele taget.
Jeg vil gerne høre ministerens principielle holdning til at lave parallelveje, hvor det er muligt, i stedet for at udvide eksisterende veje.
Nu kan jeg se, at jeg skal til at tie stille, men jeg har nogle flere spørgsmål om det her til ministeren.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-04-06:
Jamen jeg er nødt til at sige til fru Anne Baastrup, at det var netop det, vi lige talte om før, nemlig at når sådan nogle sager kan få lov at udvikle sig, er det jo, fordi der findes politikere, der hele tiden gerne vil tage sager op, som de ikke føler sig overbeviste om og faktisk heller ikke helt rigtig ved hvordan er, men som de alligevel gerne udtaler sig om.
Det er jo det, der giver problemer.
Vi har lige haft et lukket samråd, hvor jeg var i samråd, og hvor også fru Anne Baastrup havde indkaldt mig, og hvor jeg redegjorde for, hvordan fyringen af direktøren forløb.
Jeg er bare nødt til at sige, at man skal lade være med hele tiden at samle enhver lille historie op, som der ikke kan findes belæg for, og som man ikke med sikkerhed ved noget om, men afvente, at vi får de tre undersøgelser.
Må jeg minde om, at selv rigsrevisor er inde over den her sag og vil aflægge en fuldstændig afrapportering af, hvordan det ser ud med økonomien i DSBFirst.
Der er en undersøgelse i DSB, og der er forligskredsens egen undersøgelse.
Jeg synes altså, at vi skylder den seriøsitet, at vi siger, at vi venter, til vi har fakta foran os, og så må vi drage de konsekvenser, der skal drages.
Jeg holder ikke hånden over noget som helst.
Jeg er optaget af, at der kører tog – også på kystbanen.