Peter Juel Jensen (V), 2014-05-15:
Tak, formand.
Danmark har brug for en ambitiøs reform, der løfter kvaliteten og niveauet i erhvervsuddannelserne.
Lovforslaget, som førstebehandles i dag, skal derfor føre til et målrettet kvalitetsløft af vores erhvervsuddannelser.
Samtidig skal reformen sætte fokus på, at alle elever på erhvervsskolerne oplever at blive udfordret i løbet af hele deres uddannelse igennem fag på højere niveauer, undervisningsdifferentiering og oprettelse af talentspor.
Det støtter Venstre fuldt ud.
Venstre støtter også, at der bliver mål for kvaliteten i erhvervsuddannelserne.
Andelen af elever på højt niveau skal øges år for år, og både elevernes og virksomhedernes tilfredshed med uddannelsen skal øges frem mod 2020.
Venstre finder dog, at der bør sættes endnu mere fokus på måling af kvalitet i reformen.
Det er der også mulighed for.
Det fremgår nemlig af den politiske aftale om bedre erhvervsuddannelser, at andelen af de dygtigste elever målt ved andelen af elever med fag, der afsluttes på højere niveau end det obligatoriske minimumsniveau, skal øges år for år.
Det fremgår desuden af den politiske aftale, at skolerne fremover skal lave komplette registreringer af elever med eux-forløb og kompetencer på ekspertniveau og talentspor.
På den baggrund finder Venstre, at det kunne være relevant at tydeliggøre, at der bør laves måltal for andelen af elever på henholdsvis ekspertniveau, talentspor og eux-forløb samt måltal for andelen af elever på uddannelsen, der afslutter fag på højere niveau end det obligatoriske.
Det vil give lovgiverne her i Folketinget en endnu bedre mulighed for at overvåge og vurdere, om reformens intentioner føres ud i livet.
Venstre støtter også, at den fælles ramme for eux skal udarbejdes efter dialog med erhvervsskolerne, arbejdsmarkedets parter og de faglige udvalg efter indstilling fra Rådet for de Grundlæggende Erhvervsuddannelser også kaldet REU.
Det er Venstres ønske, at opmærksomheden omkring eux skal øges, men det er en væsentlig forudsætning, at virksomhederne fortsat skal kunne bakke op om eux.
Det sker bl.a. ved at understøtte eux med de nødvendige praktikpladser.
Det fremgår af nogle af høringssvarene, at den konkrete udmøntning af eux i de nye fælles modeller ikke må udvande erhvervsuddannelserne i eux.
Hvis erhvervsuddannelserne udvandes i eux, falder opbakningen fra virksomhederne.
Det betyder, at eux i høj grad skal bygge på en betydelig synergi mellem de erhvervsfaglige fag i erhvervsuddannelsen og de gymnasiale fag.
Det bliver nødvendigt at tydeliggøre, at eux først og fremmest er en erhvervsuddannelse, hvor man samtidig opnår relevante studiekompetenceniveauer.
Venstre ser i øjeblikket, at vi står med et eux-problem.
På baggrund af nogle af høringssvarene frygter Venstre, at eleverne i eux-forløbet på de 40 uger ikke vil være i stand til at opnå både de gymnasiale krav og de faglige krav i erhvervsuddannelsen.
Det skyldes, at eleverne skal opfylde højere faglige krav på erhvervsuddannelsens grundforløb, hvortil der på den almindelige erhvervsuddannelse er afsat 20 uger.
Vores oprindelige eux-model, som blev forhandlet, byggede på en 10+30-ugersmodel, som forligspartierne ændrede til en 20+20-ugersmodel bl.a. efter stort ønske fra arbejdsmarkedets parter.
Men eux-modellen passer ikke lige så godt til en 20+20-ugersmodel som til den oprindelige 10+30-ugersmodel.
Derfor er vi nødt til i udvalgsbehandlingen at drøfte udfordringen med eux.
En løsning kunne være, at alle elever senest 2 uger efter påbegyndelsen af grundforløbets første del skal vælge et bestemt eux-forløb.
Det tidlige valg af et bestemt eux-forløb efter 2 uger betyder, at eleven og skolen kan disponere over 38 uger til at nå de gymnasiale krav, der stilles til det konkrete eux-forløb, og at de uddannelsesspecifikke krav, der stilles på
erhvervsuddannelser, kan nås.
Men vores fælles reform bliver ikke kun bedømt efter antallet af praktikpladser til eux-elever.
Det er en fælles udfordring uden nemme løsninger.
Vi har i øjeblikket ca. 82.000 elever i gang med et hovedforløb, hvilket er rigtig flot, men vi har også små 6.000 elever, der søger en praktikplads.
Så jeg vil sige til ministeren, at vi må lægge os i selen og finde de rigtige pragmatiske løsninger.
Venstre støtter også, at der udarbejdes en ny erhvervsuddannelse for voksne, altså elever på 25 år og derover.
De voksne elever skal gennemføre en kompetencevurdering, inden eleverne påbegynder en euv.
Kompetencevurderingen foretages på grundlag af dokumentation fra eleven og et eventuelt kompetenceafklarende forløb, der kan have en varighed på op til 10 dage.
DA har i sit høringssvar peget på, at det vil være mere hensigtsmæssigt, at finansieringen af euv uden praktik, det såkaldte spor et, sker gennem bidraget til veu-godtgørelsen.
Modellen vil ikke ændre i regeringens forslag om, at virksomhedernes refusionsgrad på den tidligere gvu hæves fra 80 til 110 pct.
Med disse få, men velvalgte ord bakker Venstre fuldt op om erhvervsskolereformen.