runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Dybkjær (RV), 2009-12-03:
Jeg vil gerne takke ordføreren for det positive tilsagn, men jeg er ikke sikker på, at vi deler det synspunkt, at der skal højere straffe til.
Det er ikke det, der er vores udgangspunkt, men mere, at det er de samme typer af straffe, der gælder, uanset om man f.eks. er gift eller ej.
Men jeg er sådan set enig med ordføreren i, at hvis offeret af den ene eller den anden grund er forsvarsløst, burde det være en skærpende omstændighed.
Det er jeg sådan set enig i.
Så vil jeg gerne sige, at jeg personligt heller ikke kan forestille mig at gifte mig – hvis jeg nu havde været i den situation – med gerningsmanden, om jeg så må sige.
Men det er jo ikke altid, at den slags ægteskaber er frivillige, og derfor tror jeg, man skal se på det med lidt andre briller her, nemlig at der er tale om tvungne ægteskaber – og at det så oven i købet fører til, at gerningsmanden får mindre straf, er i virkeligheden dobbelt skærpende efter min opfattelse.
Vi kan tage den videre diskussion i udvalget.
Jeg oplevede det også sådan, at Rigsadvokaten simpelt hen ikke mente, at det er rimeligt, at der er to forskellige strafferammer.
Det er ikke straffen, det drejer sig om, den vil jeg ikke blande mig i, det er jo en dommerafgørelse, og i modsætning til regeringspartierne holder vi armslængdeprincippet i forhold til de konkrete strafudmålinger.
Men nu snakker vi om, at der de facto er forskel – altså, der gives straffe på 8 år og på 4 år.
Mener fru Marion Pedersen, at det er rimeligt?
Mener hun, at bare fordi man er gift og bliver voldtaget, gælder der som udgangspunkt en mindre strafferamme, end hvis man ikke er gift med vedkommende?
Vi lever i en moderne tid, og jeg synes, at straffene burde være nøjagtig de samme.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-12-03:
Jeg er godt klar over, at vi ikke helt deler det samme synspunkt med hensyn til generelt højere straffe for voldtægt, men nu bragte jeg det bare frem her, for en førstebehandling er jo typisk en generel debat, og der synes jeg, det var meget væsentligt også at sige, hvad Dansk Folkeparti godt kunne tænke sig ud over det, der er med i forslaget.
Ellers vil jeg sige, at jeg godt kunne forestille mig, ligesom spørgeren siger, at f.eks. nogen med en mellemøstlig kulturel baggrund kunne være i den situation, hvor der måske er sket en voldtægt, og hvor familien så efterfølgende på grund af skammen tvinger datteren, eller hvem det nu kan være, til at indgå ægteskab.
Så det er klart, at der kan opstå sådan nogle situationer, men alligevel kan man jo godt, når man tænker over det, have en eller anden underlig fornemmelse af, at det lyder helt tosset, at den situation kan opstå.
Men det er fint nok, at når bestemmelsen er i straffeloven, skal vi selvfølgelig også få den rettet op, så det bliver på et rimeligt grundlag.
Lone Dybkjær (RV), 2009-12-03:
[Lydudfald]
... at ægteskab indgås af mange forskellige grunde, og det, der er helt afgørende for mig, er, at hvis det så sker, skal gerningsmanden altså ikke have den ekstra glæde – hvis det nu ikke er et totalt frivilligt ægteskab – at der oven i købet er tale om en strafnedsættelse.
Jeg skal ikke komme ind på, hvilke kulturer det drejer sig om, eller noget som helst, men bare konstatere, at det jo er den type ting, der også er taget højde for med det her.
Men jeg glæder mig over, at vi er enige på det her felt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-12-03:
Jeg kan jo kun sige, at jeg også er enig.
Lone Dybkjær (RV), 2009-12-03:
Det er jo givet, at der er et flertal for at afvente det arbejde, og det er klart, at når der er sat et arbejde i gang, som bliver bredere, så er det også fint nok.
Jeg synes, det er godt, at vi får en diskussion om voldtægt.
Jeg tror så også, at det, at vi har været så konkrete med hensyn til det her, måske har fremprovokeret den diskussion.
Hvis vi derimod havde sagt, at nu ville vi have en bred diskussion om voldtægtsparagrafferne, var det ikke sikkert, at det havde ført til noget. Det, der undrede mig lidt, var, at hr. Tom Behnke sagde, at han ikke nødvendigvis var enig i det her.
Vi har jo kun talt om strafferammen.
Det sidste er en lidt bizar situation, men den er nok eksisterende i Danmark også i dag, selv om den er rundet af gammel tid.
Hvad er det, hr. Tom Behnke er uenig i?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-12-03:
Også SF har jo stillet forslag om forbedring af ofrenes retsbeskyttelse, og vi er også glade for, at ministeren nedsatte et udvalg på baggrund af det.
Jeg har noteret mig, at man i Sverige har otte gange så mange anmeldte voldtægter som i Danmark, og jeg vil høre, om det ikke var noget for ministeren at undersøge, hvorfor der er den forskel.
Jeg tvivler på, det er udtryk for, at der er langt flere mænd i Sverige end i Danmark, der begår voldtægt, men jeg synes, det ville være relevant at få det undersøgt.
Det er jo et uhyrligt lavt antal voldtægtssager, som rent faktisk ender med dom herhjemme, og jeg har tænkt på, om der måske er en sammenhæng her.
Var det noget, ministeren ville kaste nogle kræfter ind på og få et bredere vidensgrundlag om?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-03:
Jeg har selv læst tallene og set dokumentation for, at der i f.eks. Sverige – men for øvrigt også i andre lande – finder flere voldtægtsforsøg og også flere egentlige voldtægter og overgreb sted.
Hvad der ligger bag det, kan man jo kun gisne om.
Det er der jo mange forskellige meninger om, rigtig mange og nogle mere vidtrækkende end andre.
Men jeg synes da, det vil være et godt spørgsmål at stille, og så vil vi prøve at dyrke det noget mere og få det undersøgt, for det kan vi måske lære noget af.
Jeg synes dog, vi kun kan prise os lykkelige over, at vi er i en situation, hvor vi har så relativt få voldtægter i forhold til andre lande – specielt Sverige, men også andre lande.
Én voldtægt er én for meget, men at vi har så få i forhold til andre lande, viser, at vi trods alt gør noget rigtigt i Danmark.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-12-03:
Jeg vil sige, at jeg da også personligt håber, det har noget at gøre med, at der er færre voldtægter i Danmark.
Men vi ved jo faktisk ikke, om det anmeldte antal skjuler et meget større mørketal, og jeg synes, det ville være relevant at finde ud af, hvorfor danske kvinder anmelder knap så hyppigt som svenske.
Det næste, jeg vil spørge om, handler om ofre i udlandet.
Jeg ved ikke, om ministeren har nået at se den skrivelse, der er sendt til Retsudvalget, og som tyder på, at det er rigtig, rigtig svært for danske voldtægtsofre at rejse sager, selv i EU, hvor der jo skulle være en form for beskyttelse.
I en konkret sag har det faktisk betydet, at fordi det har været så svært at rejse sagen og det spanske retssystem er anderledes end Danmarks, er straffen blevet nedsat fra 13½ års fængsel til 2½ års fængsel.
Vil ministeren hjælpe til med at sikre, at danske kvinder, som er blevet ofre for voldtægt i udlandet, får en bedre hjælp herhjemme og får adgang til erstatning på linje med dem, der er blevet ofre for voldtægt herhjemme?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-03:
Jeg har ikke umiddelbart hørt, at der skulle være meget store problemer med det, men hvis man begår en lovovertrædelse i et andet land, bliver man selvfølgelig retsforfulgt i det pågældende land, hvor man har begået den lovovertrædelse, og ofret er også dækket ind af de retningslinjer, der er for offerbeskyttelse i de lande.
Nu har vi jo i Danmark en meget fornuftig offerbeskyttelse i forhold til de fleste andre lande, så derfor skal vi selvfølgelig også sørge for vore egne statsborgere.
Hvordan det kolliderer med, at der er foregået en forbrydelse i et andet land, synes jeg vi skal dyrke noget mere og prøve at se på det juridiske i.
Det er nogle relevante temaer, SF's ordfører bringer frem her i dag.
Lone Dybkjær (RV), 2009-12-03:
Nu har ministeren altså nedsat et udvalg, og det må vi så tage ad notam, men det, som vi havde foreslået her, var selvfølgelig noget mere begrænset end det, ministeren nu vil gøre.
Men når man nu så er nået dertil, håber jeg også, at vi får lavet en ordentlig kortlægning af det, ikke bare af det problem, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt har rejst, men også af andre problemer, der er, med, hvordan man håndterer voldtægtssituationer i andre lande, for jeg tror, at ønsket om, hvorvidt man vil anmelde eller ej, hænger meget sammen med, hvordan den konkrete situation er på en politigård, eller hvor det nu er.
Men hvornår er det arbejde færdigt?
Det ville være rart at få at vide.
Og hvad er det for en tidsfrist, der er?
Det andet skal jeg måske tage i næste omgang, af hensyn til at den røde lampe lyser.
Marion Pedersen (V), 2009-12-03:
Med hensyn til kommissoriet vil jeg sige, at jeg mener, at min sekretær har fundet det på internettet til mig, men jeg er ikke sikker.
Altså, jeg ved godt, at det i hvert fald i aviserne nogle gange fremstår, som om gerningsmanden får rabat, fordi han er gift med voldtægtsofferet.
Men så vidt som jeg har fundet frem til at Rigsadvokaten har udtalt sig, drejer det sig om, at der ikke automatisk gives rabat, så snart man kan se, at gerningsmand og offer er gift med hinanden.
Når straffen bliver mildere i de sager, skal det efter sigende være, fordi der generelt foreligger andre omstændigheder, som indvirker på straffen.
I den redegørelse, som Rigsadvokaten er kommet med, om straffe for voldtægt på grundlag af gennemgang af retspraksis, siger han i hvert fald, at det er det, der er grunden til det.
Lone Dybkjær (RV), 2009-12-03:
Det er ærgerligt, at man ikke kan hviske på den afstand, for det ville være enormt rart, hvis vi kunne få at vide, hvornår det her udvalgsarbejde er færdigt.
Men når ministeren er færdig på talerstolen, kan det være, at han kan snakke med sine embedsmænd, så vi under en eller anden form kan få den præcise dato, inden debatten er færdig.
Det, som virkelig undrer mig, og som jeg godt vil spørge om, er: Hvis et menneske er sådan lidt fra sans og samling af den ene eller den anden grund – det kan være på grund af piller eller sprut eller et eller andet andet – og har bragt sig i en situation, hvor enhver ved, at pågældende, som ofte vil være en kvinde, ikke er ved sine fulde fem eller ved, hvad der foregår, for at sige det på den måde, mener ministeren så ikke, at der er tale om voldtægt, hvis en mand benytter sig af det?
Er det opfattet rigtigt?
Det kan jeg slet ikke forstå.
Det forstår jeg ikke at ministeren kan mene, men hvis ministeren mener det, håber jeg i hvert fald meget, at det bliver taget med i det arbejde, der kommer til at foregå.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-03:
Det, jeg sagde, var, at det er nogle af de ting, domstolene konkret må tage stilling til.
Det er derfor, der er brug for et grundigt arbejde, så vi får defineret det her.
For mig er sådan en situation naturligvis et overgreb, som svarer til voldtægt.
Men der er nogle grænsetilfælde; jeg nævnte f.eks. det med, at man går i seng med en mentalt retarderet eller med en sindssyg person.
Hvad er det så?
Og det er det, vi har brug for at man får boret ud i Straffelovrådet, så vi får helt præcise retningslinjer for det.
Og så kan vi jo som lovgivere sige, hvad vi synes, når de har fået det boret ud.
Men den situation, som fru Lone Dybkjær omtaler, betragter jeg som så groft et overgreb, at det for mig er voldtægt.
Lone Dybkjær (RV), 2009-12-03:
Jeg tror, at det vil være lidt vigtigt, at vi får afklaret, hvornår arbejdet er færdigt.
Nu havde fru Marion Pedersen en meget præcis dato.
Ministeren sagde lige til mig, at det ikke var så præcist, så jeg synes, at vi skal have ministerens svar.
Det kan være, at ministeren på et eller andet tidspunkt vil gå op på talerstolen og sige, hvordan det er.
Så synes jeg også, at det er lidt ærgerligt, at det åbenbart kun er regeringspartierne, der har fået kommissoriet, jeg har i hvert fald ikke set kommissoriet, men det kan da være, at det er et papir, jeg har overset i Retsudvalget, og det er selvfølgelig ærgerligt, for det havde været rart at se.
Til mit konkrete spørgsmål vil jeg sige, at ministeren var meget præcis med hensyn til at sige, hvad han mente var voldtægt, når det drejede sig om et menneske, der havde drukket sig temmelig meget fra sans og samling, så vedkommende ikke rigtig fattede, hvad det var, der skete.
Jeg er ikke helt sikker på, at det var det, ministeren sagde i sin officielle tale, men jeg er glad for tilkendegivelsen af den personlige holdning.
Så kan man altid diskutere, hvordan man kan adskille det.
Men hvad siger fru Marion Pedersen?
Hvad mener fru Marion Pedersen om det?
Synes fru Marion Pedersen, at det er rimeligt, at bare fordi man er gift, gælder der en lavere strafferamme for voldtægt, end der gælder, hvis man ikke er gift?
Det er jo det, en af delene i forslaget omhandler.
Jeg spørger mere for at få sådan en personlig holdning til det her forslag – og eventuelt Venstres holdning.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-03:
Nu er jeg kommet i den situation, at jeg simpelt hen har glemt at tage kommissoriet med herop, men sådan som jeg husker det, så forventer vi, at Straffelovrådet bliver færdig til næste sommer.
Men jeg vil lige korrigere det, hvis det ikke er korrekt – når jeg har kigget i mine kommissoriepapirer.
Men så vidt jeg husker, er det næste sommer.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-12-03:
Jamen jeg har sådan set ikke noget imod saglighed og grundighed og sådan nogle ting.
Jeg plejer bare at anse Dansk Folkeparti for at være et parti, der plejer at være lidt hurtigere på knapperne; når det kommer til alle mulige andre forslag, strør man om sig med forslag og er klar til at gennemføre den ene drastiske lovændring efter den anden, uden at ting skal parkeres i udvalg osv.
Så jeg er meget ærgerlig over, at man modtager S og SF's forslag om at give en bedre beskyttelse til nogle stakkels kvinder med så kølig en skulder som det her.
Men så vil jeg spørge Dansk Folkeparti, og det er også et spørgsmål, som jeg har stillet andre her i dag: Er Dansk Folkeparti villig til at se på muligheden for behandlingsdomme til stalkere?
For det afgørende er jo, at vi får stalkerne til at holde op, og det er jo ikke sikkert, at en straf er nok til at klare den sag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-12-03:
Jeg kan starte med sige, at jeg nu ikke synes, jeg snakkede meget køligt om det her forslag – jeg synes faktisk, at jeg snakkede meget varmt om det her forslag.
Jeg synes, der er mange positive ting i det, men jeg mener som sagt, at vi skal vente og se, til vi får det her udvalgs beretning, så vi får det bedst mulige beslutningsgrundlag.
Jeg har ikke blankt afvist det, men jeg siger bare, at vi skal kigge på det.
Angående behandling synes jeg også, det kunne være en positiv del.
Jeg synes bare ikke, at den skal være et alternativ til straf, for der er også en retsfølelse hos den, der er blevet chikaneret, altså den, der er i den anden ende, som typisk er en dame, vi skal tage hensyn til.
Vi er nødt til at kigge på, at der også skal tages hensyn til retsfølelsen hos de personer, der er blevet chikaneret, men det er jo helt klart, at vi også skal prøve på at løse problemet for dem, som har en eller anden sygelig besættelse af en anden person, så de ikke efter at have udstået straf falder i igen og måske gør det over for en helt anden person.
Maja Panduro (S), 2009-12-03:
Jeg er da glad for, at ordføreren synes, det er et godt forslag, vi har lavet.
Jeg vil faktisk også blive virkelig glad, hvis ordføreren gerne vil være med til at skynde lidt på ministeriets arbejde her – det synes jeg absolut der kan være brug for.
Men jeg har måske svært ved at gennemskue – og her kan ordføreren måske hjælpe mig lidt – om det er, fordi ordføreren er en mere forsigtig mand end hr. Peter Skaarup, eller om det er, fordi ordføreren er mindre vidende på området, at man nu pludselig ikke rigtig er i stand til at tage stilling, før udvalget har arbejdet færdigt.
Nu har det jo egentlig lydt sådan gennem et år, som jeg i hvert fald synes at jeg har fundet artikler tilbage i, at Dansk Folkeparti altså var klar til at tage aktion på det her.
Dansk Folkeparti var enig i, at det nærmest kun kunne gå for langsomt med at få hjulpet de her kvinder.
Hvad er det, der er sket?
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-12-03:
Om jeg er en mere forsigtig mand end hr. Peter Skaarup, eller om han er mere vidende end mig, er svært for mig at udtale mig om, men det er han nok på mange områder.
Han er en mere erfaren gut her i Folketinget, kan jeg i hvert fald sige.
Men den skala kan jeg ikke lige vurdere os begge to på.
Det, der er i det her forslag, synes jeg som sagt er positivt, men jeg tror heller ikke, at det her alene løser problemet for ofrene.
For hvis man forestiller sig, at man ikke giver det her påbud, men allerede første gang siger, at det er ulovligt, vil jeg tro, at der stadig væk vil være nogle af de her stalkere, som ikke lytter til det og fortsætter.
Jeg tror, at der er flere værktøjer, vi skal have kigget på for at kunne løse det her problem; det her kunne helt klart være et af dem.
Men når det her udvalgsarbejde foreligger, forventer jeg helt klart, at der er nogle flere værktøjer end bare et.
Det skal vi have kigget på, ikke bare det her ene punkt.
Derfor skal det være en mere helhedsorienteret plan og ikke kun et enkelt initiativ til at starte med.
Jeg kan kun give spørgeren ret i, at det er et emne, tror jeg, som vi generelt herinde har meget svært ved at blive uenige om, og jeg vil se meget positivt på, at vi kan behandle det her i udvalget og også eventuelt kigge på en beretning.
Så ja, det synes jeg vi skal prøve at kigge på.
Lone Dybkjær (RV), 2009-12-03:
Jeg kan bare sige, at jeg er glad for ordførerens svar her, for det, jeg netop ville have spurgt ordføreren om, var, om vi ikke kunne lave en beretning, sådan at vi på en eller anden måde – også over for regeringen – signalerede, at vi gerne vil have, at der sker noget på det her område så hurtigt som overhovedet muligt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-12-03:
Jeg tager det som en kommentar og ikke som et spørgsmål, så jeg har ikke lige noget at sige til det.
Maja Panduro (S), 2009-12-03:
Jeg synes jo, at der er mange rigtig gode toner i det, som ordføreren siger.
Det lyder også, som om vi ville kunne blive enige om en masse ting, og at vi her har en fælles sag, som optager os.
Så kunne vi også få mulighed for at udfolde nogle flere af de, synes jeg, interessante tanker, som ordføreren har.
Var det noget, vi måske kunne finde ud af?
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-12-03:
Så jeg synes ikke, at vi skal lave hovsaløsninger eller lave hurtige løsninger på det her område, for det er det for alvorligt til.
Som jeg også sagde i min afslutning, håber jeg, at vi hurtigst muligt kan få de her udspil på banen, så vi kan få noget handling.
Jeg vil ikke afvise, at en af løsningerne kunne være, at man lavede den her definition af chikane.
Jeg synes bare, at vi skal have udspillet først fra det her udvalg, så vi har det rigtige grundlag at træffe beslutningen på.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-12-03:
Jeg må ærlig talt sige, at hjertet sank lidt i livet på mig, da jeg hørte Dansk Folkepartis ordfører oppe på talerstolen, for hr. Peter Skaarup har været ude at støtte det her varmt, og det så ud, som om hr. Peter Skaarup var klar til handling med det samme.
Derfor skuffer det mig lidt, at Dansk Folkeparti nu også er klar til at parkere det her i et udvalg.
Jeg kan ikke rigtig forstå, at der er den store bekymring for, at man sløjfer tilholdet.
I sidste ende er det jo et spørgsmål, om domstolene kan bevise, at der har fundet stalking sted, altså om der kan findes bevis for, at der har været de her gentagne ubehageligheder, som har ført til, at en person har følt sig stalket.
Så det, vi egentlig har brug for, er faktisk en klar definition af stalking i paragraffen, så vi kan vide, at noget er overtrådt.
Vil Dansk Folkeparti ikke nok genoverveje sin parkering af det her beslutningsforslag i udvalget, så vi kan komme videre?
Jeg kan godt ærgre mig over, at Venstre ikke vil være med til at levere en omgående retsbeskyttelse af de her stakkels mennesker, som bliver udsat for forfølgelse.
Det kan i nogle tilfælde antage helt uhyrlige dimensioner, hvad angår, hvad man må finde sig i.
I den pågældende sag, som jeg nævnte, har det taget 2 år at samle de konkrete beviser, og det er efter min opfattelse alt, alt for lang tid.
Men nu til mit spørgsmål: Vil Venstre være med til at se på behandlingsmuligheder?
For det er jo ikke nok, at vi kan straffe noget tidligere eller give advarsler noget tidligere.
Vi skal også sikre, at det her holder op.
Jeg har jo tidligere med justitsministeren diskuteret muligheden for f.eks. i forbindelse med vold at lave behandlingsdomme, og der er jeg ikke kommet særlig langt endnu.
Men vil Venstre være indstillet på at se på behandling til de her mennesker, som forfølger andre?
Marion Pedersen (V), 2009-12-03:
Jeg vil sige ja til det sidste, for på en eller anden måde må man jo om ikke have en brist så i hvert fald være psykisk meget ude af balance, hvis man begynder at forfølge andre mennesker langt ud over, hvad der er rimeligt.
Jeg vil også medgive, at hvis det tager 2 år at give et tilhold og man selv skal skaffe beviser frem og alt sådan noget, er der et hul i loven, og det vil vi også gerne være med til at se på.
Maja Panduro (S), 2009-12-03:
Forestil dig at blive spam’et med i hundredevis af sms'er hver dag; forestil dig at få oprettet falske profiler på nettet i dit navn, som bliver brugt til at ydmyge og genere dig og dine venner; forestil dig konstant at måtte se dig over skulderen, fordi han eller hun måske/måske ikke følger efter dig igen i dag; forestil dig aldrig at kunne få en hel nats søvn, fordi han igen ringer til dig med 1-times-intervaller hele natten igennem – og gad vide, om han står uden for vinduet igen i aften?
Hvis man ikke selv har prøvet at blive chikaneret eller forfulgt eller stalket, som vi kalder det på nydansk, kan det være svært overhovedet at forestille sig, hvor opslidende det er, og hvor uoverstigelige konsekvenser det kan have for offerets liv og helbred.
Med det her beslutningsforslag ønsker vi at komme de anslåede 5.000-10.000 danskere til hjælp, som i dag lever med nogle af eller alle de her eksempler i deres hverdag.
Der er tre elementer i forslaget:
Vi foreslår, at vi fjerner kravet om, at der skal være givet polititilhold, før man kan straffes for forfølgelse efter straffelovens § 265.
Vi foreslår, at vi i vores straffelov bruger flere kræfter end i dag på at definere forfølgelse og chikane.
Det kunne måske også fjerne nogle af problemerne, som fru Marion Pedersen er bekymret over, nemlig om man ved, om man gør noget ulovligt eller ej.
Det er et spørgsmål om, at vi går ind og nøje definerer, hvad det er, der er stalking, og hvad det er, der er ulovligt.
Så foreslår vi, at vi indtænker alternative straffesanktioner, konfliktråd og krav om behandling i de her sager.
Hvis vi tager det sidste først, vil jeg sige, at det jo handler om, at vi af erfaring ved, at brugen af konfliktråd kan skabe øget tryghed for offeret, og vi ved også, at gerningsmanden i de her sager ofte har psykiske problemer eller sygdomme.
Derfor er det sund fornuft at indtænke alternative sanktioner i de her sager.
Det næste er, at vi vil indføre en nærmere definition af forfølgelse eller chikane, som netop vil give politiet muligheden for at gribe tidligere ind i sagerne.
En klarere definition vil netop gøre det helt klart for både offer og stalker, at der altså er tale om ulovlige og strafbare handlinger.
Netop derfor er det, at vi i samme ombæring bør fjerne kravet om, at der skal være givet en politiadvarsel, før man kan straffes.
Forfølgelse og chikane er grove psykiske overgreb mod offeret, og ligesom fysiske overgreb er ulovlige i sig selv allerede første gang og ikke først efter et tilhold, bør de her overgreb også være det.
Der er mange kvinder, som i dag afholder sig fra at søge om tilhold, fordi det virker uoverskueligt, og fordi de frygter, at et tilhold, hvis det endelig lykkes at få det, risikerer at animere stalkeren til at optrappe og raffinere sin chikane.
I yderste konsekvens frygter nogle af de her jo dødsens alvorlige følger.
Vi skal af med den frygt.
Det håber vi meget at Folketingets øvrige partier vil være med til.