runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2012-01-17:
Jeg ved ikke, om det beroliger fru Anne Baastrup, men jeg kan sige, at Venstre ikke kommer til at stemme for det lovforslag, som ligger her, men det var blot en konstatering af, at det jo er meget, meget lidt, man ændrer her; det er sådan meget en symbolsk handling.
Vi har jo en fælles sag i Folketinget i forhold til at forhindre knivoverfald og i forhold til at sikre, at den lovgivning, vi har, bliver overholdt og i øvrigt også er fornuftig, og derfor vil jeg da ikke afvise, at man på et tidspunkt kan se nærmere på, om man kan supplere den nugældende lovgivning med noget andet, men så skal det være sådan en større diskussion og ikke blot en enkelt paragraf, som man ændrer.
Så bliver jeg jo nødt til at sige til fru Anne Baastrup, at jeg kan forstå på Information i dag, at fru Anne Baastrup efterlyser en ordentlig opposition, og der vil jeg da bare sige, at vi glæder os til, at regeringsmagten skifter igen, for så kan det være, at man i fru Anne Baastrups øjne får en ordentlig opposition.
Anne Baastrup (SF), 2012-01-17:
Det er en fantastisk debat, men nok om det.
Det er en imponerende position, Venstre har taget, og nok om det.
Venstres ordfører sagde, at det jo ikke er knive på gaden, der slår folk ihjel; det er knive andre steder.
Så vil jeg så godt høre: Hvad er det, Venstres ordfører tænker på?
Er det køkkenknive, vi skal i gang med at forbyde, eller hvad er det, der lå i den der sætning om, at hvis vi skulle have Venstre til at stemme for det her lovforslag, skulle man gå langt videre.
Hvad var det, der var på tale der?
Karsten Lauritzen (V), 2012-01-17:
Jeg kan forstå, at hr. Simon Emil Ammitzbøll nu fremhæver som en stor politisk sejr, at noget, som regeringen påtænkte skulle blive til noget, nemlig at man hævede bødestraffen fra 3.000 kr. til 5.000 kr., nu ikke bliver til noget, og det er jo sådan lidt fugle på taget.
Det kan man godt diskutere og godt være stolt af, men jeg synes nu ikke, det er specielt imponerende, for at være helt ærlig.
Som jeg sagde til hr. Simon Emil Ammitzbøll, har vi jo forskellige opfattelser i Venstre.
Vi har kigget på det her lovforslag, det lovgrundlag, der ligger, og den domspraksis, der er gældende i øjeblikket, og vi må sige, at vi ikke synes, der er nogen nævneværdig forskel, og vi tvivler på, at det vil ændre retspraksis ret meget.
Der er flere andre interessante ting, som man kan tage fat på.
Hr. Simon Emil Ammitzbølls citat er blot en lille biting, i forhold til hvad man skal have lov til.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-01-17:
Jeg er sådan set ikke til sinds at kaste med mudder, det er bare faktuelle oplysninger.
Og jeg forstår det jo sådan, at hvis man har et synspunkt, skal man ikke sørge for at få det lidt i den retning; man skal blive stående på det, man er imod.
Man skal bare huske på, at det, hr. Karsten Lauritzen skrev på sin blog i Jyllands-Posten under overskriften, og jeg undskylder, hr. formand: »Fordi du er for dum til at vælge selv« – det var overskriften, som hr. Karsten Lauritzen valgte at bruge – jo er skrevet efter de to højesteretsdomme, som ligger tilbage til december 2009, og det her er helt fremme i august 2011.
Ja, det kan godt være, at Liberal Alliance med 9 mandater ikke kan ændre hele verden, men vi er da kommet et lille skridt.
Hr. Karsten Lauritzen brugte en eller anden formulering om, at det var sådan et lille nøk, og det er jo sådan set fint nok.
Derudover fik vi også forhindret de bødeforhøjelser, som lå i det oprindelige forslag, som regeringen havde lagt ud til høring.
De er nu væk, det er vi også glade for, og det håber jeg da sådan set også hr. Karsten Lauritzen synes er en god idé.
Så jeg forstår, at hr. Karsten Lauritzen i virkeligheden er enig med Liberal Alliance, men at han synes, vi skulle have valgt en alt eller intet-strategi.
Karsten Lauritzen (V), 2012-01-17:
Når man nu er ved at rose, vil jeg da også rose Liberal Alliance og hr. Simon Emil Ammitzbøll for den store indrømmelse, man har fået ved at lave den her aftale med regeringen.
Når jeg erindrer noget af det, hr. Simon Emil Ammitzbøll har sagt og Liberal Alliance har sagt, så erindrer jeg, at man faktisk ønsker at afkriminalisere området, og det er man ikke kommet en millimeter tættere på med det her lovforslag.
Tværtimod kan det jo anfægtes, at der ikke helt er sammenhæng mellem det, Liberal Alliance siger, og det lovforslag, som de nu bliver en del af.
Så sådan kan man jo godt stå og kaste mudder på hinanden.
Jeg har kritiseret knivforbuddet.
Venstre er jo et parti, hvor der er højt til loftet og vi har forskellige holdninger, og der var en stor diskussion om det her.
Men det kan vi jo få belyst, justitsministeren kan se nærmere på det i udvalgsbehandlingen og helt konkret komme frem til, hvem det så er, der ikke skal idømmes forskellige ting med den nuværende lovgivning,.
Men vores udgangspunkt er altså det, jeg har redegjort for.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-01-17:
Jeg må indrømme, at forvirringen indtræder på et lidt spredt og højere niveau, måske, i hvert fald spredt.
Der var en hr. Karsten Lauritzen, der på sin blog skrev: »Jeg mener, at folk med rette kan kritisere regeringen«
– og her er tale om VK-regeringen – »for at have gennemført uigennemtænkte forbud.
Knivloven er et godt eksempel på et forbud, der ikke helt har ramt målet.«
Men når det nu ikke er det, som vi ændrer med det her forslag, som hr. Karsten Lauritzen tænkte på, da han skrev bloggen, hvad var det så, der skulle ændres?
Tom Behnke (KF), 2012-01-17:
Det, som ministeren svarer her, står også i forslaget, så det er jo ikke noget nyt.
Men nu prøvede jeg at stille et nyt spørgsmål, nemlig om det ikke faktuelt er sådan, at hvis domstolene vurderer, at der her er behov for, at man ekstraordinært udvider straframmen med 50 pct., er der rent faktisk en paragraf i straffeloven, der giver den mulighed, at man kan sprænge loftet.
Der, hvor det jo typisk sker, er i narkosmuglingssager, hvor der nærmest ikke er nogen grænser for, hvor hårdt man vil straffe, og hvor den typiske udmålte straf, i hvert fald når vi taler om smugling af et par kilo eller mere, er på 14 år, mens straframmen i selve paragraffen kun er 10 år.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-01-17:
Jeg vil kort forholde mig til det forslag, som justitsministeren har fremsat på regeringens vegne, L 56, til lov om ændring af straffeloven, udvidet anvendelse af betingede domme med vilkår om samfundstjeneste m.v.
Det lyder sådan set meget fornuftigt.
Vi har jo det princip i Liberal Alliance, at vi synes, at små forbrydelser skal straffes med mindre straffe, og store forbrydelser skal straffes med større straffe.
Det vil der jo blive mulighed for her, da det jo selvfølgelig er den lave ende, man ser på.
Nu ændrer man det dog, sådan at man kan gå op fra den her 1½-års-grænse og helt op til 2 år i forhold til, om man kan komme i samfundstjeneste.
Der går vi ud fra, at der lige kommer nogle beroligende svar – det er jeg sådan set ret sikker på at der gør – fra justitsministeren i forhold til, hvem det så er, der er inkluderet i den gruppe.
Jeg er ret sikker på, at det ikke er alle mulige vaneforbrydere, der pludselig skal til at lukkes ud.
Sådan er det jo, det ved vi jo godt, så det behøver vi ikke tage en stor diskussion om.
Så kunne man selvfølgelig, når man nu går ind for mere samfundstjeneste i den milde ende, hvis vi kan tage det der, ønske sig, at det kunne gå hånd i hånd med, at man på andre steder ville være opmærksom på, når det kom til grov vold, voldtægter, pædofile overgreb, hårde trusler, at det kunne være steder, som vi i hvert fald i Liberal Alliance synes, at man godt kunne se på at gøre noget, der var modsat det her, nemlig sørge for at holde folk længere væk fra det omgivende samfund, hvis det var de forbrydelser, de havde begået.
I forhold til kapaciteten i fængslerne, som jeg forstod at der også var en diskussion om, vil jeg bare sige, at det foreløbig trygt må overlades til de partier, der har indgået en aftale om Kriminalforsorgen, at leve op til det ansvar, som de har påtaget sig ved at indgå den aftale, som det er at sørge for, at kapaciteten passer til det strafniveau, der i øvrigt er.
Det er vi jo så heldige, kan man sige, at være befriet for, da regeringen ikke ønskede at invitere os til forhandlinger om Kriminalforsorgen.
Pernille Skipper (EL), 2012-01-17:
Ja, det vil jeg også gerne, jeg vil gerne komme med nogle eksempler.
Jeg vil endnu en gang sige, at jeg ikke vil udtale mig om, om der er nogle, som sidder i fængsel, og som ikke burde det efter loven.
Det er altså stadig væk domstolene, der afgør det.
Jeg vil også gerne påpege, at jeg ikke tror, at indkapacitering, altså det, at man sætter forbrydere i fængsel, er en holdbar løsning, fordi de så ikke er i nærheden af andre mennesker.
Hvis den argumentation skulle holde, ville det betyde, at man skulle sætte alle forbrydere i fængsel for livstid.
Det vigtigste i forbindelse med fængslinger må være, at man kan udøve en form for resocialisering, så man sikrer sig, at folk ikke gentager kriminaliteten, når de kommer ud af fængslet.
Jeg mener f.eks., at det er et problem, at man har gradueret straf for voldtægt sådan, at en overfaldsvoldtægt giver en hårdere straf end en voldtægt begået af en person, som man kender i forvejen.
Jeg synes, at det er en mærkelig tankegang, at en voldtægt skulle være mindre grov, fordi man ikke kendte personen i forvejen.
Det synes jeg er et eksempel på et sted, hvor der er et problem.
Jeg synes også, at det er et eksempel på et problem, at røveri som udgangspunkt giver 5 års fængsel, mens drabsforsøg giver 6 års fængsel.
Der er ikke stor forskel på straffene.
Og det kunne være et eksempel på et sted, hvor man skulle gå ind og kigge på en graduering.
Karsten Lauritzen (V), 2012-01-17:
Som jeg sagde i mit første spørgsmål er det jo reelt og validt at have den holdning, men så må man også kunne gå skridtet videre og pege på, om det er folk, der sidder inde for voldtægt, for vold, for butikstyveri, der bliver idømt for lange straffe, og pege på, hvor strafferammen er for vid.
Det må Enhedslisten vel have et bud på.
Hvis man appellerer til Folketinget om at tage en fordomsfri, upopulær debat, er det vel fair nok, at vi beder Enhedslisten ordfører om at gå foran i sådan en debat.
Pernille Skipper (EL), 2012-01-17:
Jeg har sådan set ikke udtalt mig om, om der er nogen, der er blevet dømt for noget, de ikke skulle have været dømt for.
Det afholder jeg mig fra, det overlader jeg til domstolene.
Det tror jeg vi er enige om herinde drejer sig om magtens tredeling og skal være sådan.
Jeg har udtalt mig om, at strafniveauet samlet set er blevet for højt.
Hvis man kigger på det, der kaldes strafmassen, altså samlet på både antallet af fængselsdomme og længden af dem, kan man se, at den er steget med 51 pct. fra 2001 og frem til i dag.
Det er altså rigtig mange flere mennesker, der uanset hvad kommer i berøring med fængselssystemet.
Og det mener jeg er et problem, fordi det især er de korte straffe, der kan omdannes til sådan noget som samfundstjeneste; det kunne også være konfliktråd eller genoprettende handlinger, hvor man reparerer noget af det, man har ødelagt eller andet.
Det er en meget bedre måde, især når det gælder om at få førstegangstilfælde til at undgå den kriminelle løbebane.
Jeg vil sådan set
ikke udtale mig om andet end det, jeg har sagt én gang.
Jeg mener, at der er kommet en ubalance i vores straffelov, og det skal vi have rettet op på.
Karsten Lauritzen (V), 2012-01-17:
Jamen det var sådan set fru Pernille Skippers bemærkning om, at der sidder for mange i fængsel, som gav anledning til, at jeg vil stille fru Pernille Skipper et spørgsmål.
For det kan jo være et validt synspunkt at have, og fru Pernille Skipper var også inde på, at det er upopulært og en række andre ting.
Men det ville nu være rart, hvis Enhedslistens ordfører ville uddybe, hvem det så er, der ikke skal sidde i fængsel.
Hvem er det, der bliver idømt for lange straffe?
Det vil være rart at få et bud på, når man nu kan forstå, at Enhedslistens holdning er, at det ikke er alle, der sidder i fængsel, der burde sidde i fængsel.
Tilsyneladende er der nogle, der sidder inde for noget, som de ikke skulle sidde inde for, de er dømt for noget, de ikke skulle have været dømt for, men hvad er så det?
Anne Baastrup (SF), 2012-01-17:
Det er rigtigt, som hr. Jeppe Mikkelsen siger, at recidivet i den danske kriminalforsorg er for højt, men så skal vi også samtidig huske, at det er ret lavt sammenlignet med det i mange andre lande, vi i øvrigt plejer at sammenligne os med.
Når det er sagt, vil jeg sige, at vi naturligvis hele tiden skal gå efter de steder, hvor chancen for at få recidivet ned er størst.
Og der er ingen tvivl om, at hvis man i stedet for at sætte folk, der har begået kriminalitet, i fængsel, vælger at give dem et alternativ, nemlig samfundstjeneste, så er der større chance for, at de ikke får oplevelsen af, at de selv er kriminelle, og får erkendelsen af, at der er andre, der kan hjælpe dem med at blive bedre kriminelle, men i stedet får oplevelsen af: Jeg har gjort noget galt, men jeg kan rette mig.
Og det er i den retning, vi skal gå.
Vi ved jo, at sidemandsoplæringen i Kriminalforsorgens institutioner er ret velkvalificeret, og det er jo det, vi skal væk fra.
Det må jo være sådan, at man får flyttet sig fra kriminalitet over i en kriminalitetsfri situation, når man har afsonet sin straf.
Og hvis vi kan udvide samfundstjeneste, gør SF det gerne; vi så gerne, at vi udvidede det mere endnu.
Men vi synes, at det er et fint lovforslag og støtter det naturligvis.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-01-17:
Mange tak.
Samfundstjeneste er godt.
Jeg kan derfor varmt støtte øget brug af samfundstjeneste.
For det første er det jo rart, at den straffede får lov til at give lidt tilbage til det samfund, som den straffede har været på kant med.
Derudover skal vi huske på, at vi bruger utrolig store summer på at fængsle folk.
Men den vigtigste årsag er, at fagfolk peger på, at det virker.
Men et nyt studie fra Justitsministeriet, som jeg vil give hr. Preben Bang Henriksen ret i kan diskuteres osv.,
viser i hvert fald, at tilbagefald af kriminelle dømt for røveri, vold, narkotika eller seksualforbrydelser er lavere for folk med dom til samfundstjeneste.
Tilbagefaldet for dem med samfundstjeneste er 39 pct., mens det for personer med ubetinget fængselsstraf er
på 51 pct.
Det synes jeg er positivt, og det afspejler, at samfundstjeneste kan være med til at få kriminelle på rette spor.
Jeg vil godt understrege, at vi i Radikale Venstre stadig mener, at 39 pct. er et meget højt tilbagefald, og derfor vil vi fortsat sammen med den øvrige regering arbejde for et lavere recidiv både ved samfundstjeneste og ved fængselsafsoning.
Ikke desto mindre er dette lovforslag et godt skridt i den rigtige retning, og derfor støtter vi i Radikale Venstre op om forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-01-17:
Lovforslaget handler jo om en udvidelse af ordningen for samfundstjeneste, så det fremover ændres, så man kan få en straf på 300 timers samfundstjeneste, hvor man i dag kun kan blive tildelt op imod 240 timer.
Det er så i sig selv meget positivt, at der skal være mulighed for at tildele kriminelle en hårdere straf på mere samfundstjeneste, end man kan i dag.
Omvendt har lovforslaget dog også et mindre positivt element, for man vil også rykke ved grænsen for, hvornår der kan blive idømt samfundstjeneste.
I dag er praksis jo sådan, at man kan idømmes samfundstjeneste i sager, hvor der fastsættes en frihedsstraf på over 1 år.
Dog har domme på 1 år og 6 måneder undtagelsesvis været betinget med samfundstjeneste.
Den grænse vil man så med det her lovforslag hæve, så samfundstjeneste også kan anvendes for straffe på over 1½ år, men dog ikke over 2 år.
Grunden til, at denne ændring er nødvendig, er, at fængslerne for tiden er fyldt til bristepunktet, og derfor er der behov for at bringe kapacitetsbehovet ned.
At fængslerne er fyldt til bristepunktet er jo sådan set et positivt problem, for det betyder, at politiet er rigtig gode til at få de kriminelle sat bag tremmer.
I Dansk Folkeparti så vi egentlig helst, at vi tildelte Kriminalforsorgen flere penge og udvidede kapaciteten, men da riget jo fattes penge, er der ikke midler til det i øjeblikket.
I Dansk Folkeparti har vi den grundholdning, at strafniveauet generelt er for lavt i Danmark, men når vi skal prioritere vores penge, vil vi hellere, at man for mildere kriminalitet får samfundstjeneste, for i stedet at straffe bl.a. grov kriminalitet som pædofili og voldtægt noget hårdere, end vi gør i dag.
En ting, der er vigtigt for Dansk Folkeparti ved den her lov, er, at det forudsættes, at samfundstjeneste ved domme, der overstiger fængsel i 1 år og 6 måneder, kun undtagelsesvis anvendes, og hvor helt særlige omstændigheder gør det uhensigtsmæssigt at idømme en ubetinget straf.
Det er utrolig vigtigt.
Det skal ikke være hovedreglen, at kriminelle skal idømmes samfundstjeneste i stedet for fængselsstraf, for vi må formode, at når man har begået noget kriminelt, som kan give op til 2 års fængsel, er det ikke bare småting, der er tale om længere.
Vi vil derfor også i forbindelse med udvalgsarbejdet gerne have klarlagt, hvilke særlige omstændigheder der skal gøre sig gældende, for at der kan benyttes samfundstjeneste i tilfælde, hvor straffen normalt ville være imellem 1 år og 6 måneder og op til 2 år.
Jeg vil også sige, at det for Dansk Folkeparti er rigtig vigtigt, at det ikke er folk, der er dømt for personskadelig kriminalitet, som nu får øget mulighed for samfundstjeneste i stedet for en fængselsstraf.
Tom Behnke (KF), 2012-01-17:
Også fra konservativ side kan vi støtte lovforslaget her.
Det er jo en del af en aftale, vi selv har været med til at indgå, at vi kigger på det her område og ser på, om der er nogle muligheder for, at vi kan udnytte og udvide brugen af samfundstjeneste ud fra tesen om, at samfundstjeneste faktisk er et ganske godt alternativ, som jo ligger sådan midtimellem det, at man får en ren betinget dom og en ren ubetinget dom.
Men her er det så en betinget dom med vilkår om, at man laver samfundstjeneste.
Altså ligger der deri også en form for sanktion, nemlig at man får lov til at gøre noget godt for samfundet; man får nogle timer dér, hvor man kan tænke lidt over tingene og indse, at det, man gjorde, var forkert.
Forhåbentlig finder man så også ud af, at det er noget, man skal lade være med at gøre i fremtiden.
Så samfundstjeneste er udmærket.
Det, man også kan se, er, at recidivet, altså tilbagefaldet til fornyet kriminalitet, er meget lavt.
Og alene dér ligger der altså en udskillelse af, at det jo kun er de milde forbrydelser, vi taler om.
Ganske vist kan det godt være, at forbrydelsen er af en karakter, hvor man får en lang frihedsberøvende straf – betinget eller ubetinget – som udgangspunkt, men der er typisk tale om berigelseskriminalitet.
Vi taler ikke om den personfarlige kriminalitet, og det vil sige, at det ikke er de hårdkogte forbrydere, vi her taler om.
Det er den gruppe af straffede, man tager ud til det her.
De er fundet egnede til det, og der er jo også en vurdering af, hvor stor sandsynligheden er, for at der vil være tilbagefald til fornyet kriminalitet.
For hvis der er en risiko for det, er man jo nødt til at gribe mere konsekvent ind og sørge for, at de pågældende kommer ind at afsone den straf, de skal.
Og det vil også være sådan – selv hvis man bliver fundet egnet til samfundstjeneste – at man, hvis man i løbet af samfundstjenesten ikke overholder de vilkår, der er, altså ryger ind og skal ruske tremmer.
Og derfor er der noget konsekvens i det her.
På alle måder er samfundstjeneste ganske velegnet i forhold til den gruppe af straffede, der kan blive fundet egnet til samfundstjeneste.
Vi støtter lovforslaget.
Ole Hækkerup (S), 2012-01-17:
Tak, hr. formand.
Også Socialdemokraterne kan støtte det her lovforslag.
Med forslaget udvides det, hvor meget samfundstjeneste kan bruges.
Derimod er der meget stor forsigtighed med at anvende samfundstjeneste, når det gælder domme for røveri, vold, narkotikaforbrydelser og sædelighedsforbrydelser.
Med det her lovforslag ændres der ikke på, hvilke typer af forbrydelser samfundstjeneste kan anvendes ved.
Det spørgsmål sidder Straffelovrådet nemlig og vurderer.
Men derimod ændres der på, hvornår samfundstjeneste kan bruges som alternativ til fængselsstraf, og det bliver med det her forslag ved lidt længere domme end i dag.
I dag er det konkret ved domme på 1 år, og i fremtiden bliver det op til 1½ år.
Det mener vi helt generelt er en god idé, for hvis man ser på, hvor mange der vender tilbage til at begå ny kriminalitet, kan man se, at antallet af dem, der vender tilbage til at begå ny kriminalitet, er mindre blandt dem, der har været i samfundstjeneste, end det er blandt dem, vi bare har haft i fængsel.
Vi får simpelt hen ved at føre en sådan politik noget, som ligger helt i forlængelse af det, som er vores regeringsgrundlag, nemlig færre gengangere i fængslerne.
Færre gengangere i fængslerne er jo også udtryk for, at der er mindre kriminalitet, og det vil sige, at det også er udtryk for, at der er færre ofre for kriminalitet.
Endelig er det her jo også indeholdt i aftalen om Kriminalforsorgens økonomi for 2012.
Der er så også tvangsprøveløsladelsen af udenlandske statsborgere, der sidder i danske fængsler, der betyder, at de tidligere kommer ud af danske fængsler og kommer hjem til deres eget land, typisk hvis de er blevet udvist af landet.
På den baggrund skal jeg selvfølgelig anbefale forslaget til vedtagelse.
Morten Bødskov (S), 2012-01-17:
Jeg vil bare sige tak til Venstres ordfører for talen her ved andenbehandlingen og vil bare bekræfte det, der står i svaret på spørgsmål 10, nemlig at Kriminalforsorgen vil følge udviklingen på området, og at erfaringerne løbende kan indgå i de spørgsmål, der selvfølgelig diskuteres, og løbende indgå i vurderingen af hele straffuldbyrdelsesområdet.
Så det, der står her, skal læses, som det er skrevet, og de pointer, der er fremført fra Venstres side, er selvfølgelig også taget med her.
Preben Bang Henriksen (V), 2012-01-17:
Lovforslaget vedrører de domme, hvor fængselsstraffen er betinget af, at domfældte udfører samfundstjeneste.
I dag anvendes samfundstjeneste som hovedregel ved domme på op til 1 års fængsel.
Efter lovforslaget skal hovedreglen nu være, at samfundstjeneste kan anvendes ved domme på helt op til 1½ års fængsel.
Lad mig sige, at vi i Venstre lægger meget vægt på, at udgangspunktet for kriminalitetens art, nemlig berigelseskriminalitet, ikke tilsigtes ændret med forslaget, så det er ganske som i dag i udgangspunktet berigelseskriminalitet, der kan gives samfundstjeneste ved.
Begrundelsen for lovforslaget findes bl.a. i undersøgelsen vedrørende recidiv, altså i effektvurderingen.
Jeg vil nok sige, at vi i Venstre lægger knap så meget vægt på den undersøgelse.
Den undersøgelse sammenligner risikoen for tilbagefald hos dem, der er idømt samfundstjeneste, med risikoen for tilbagefald hos dem, der er idømt ubetinget straf.
Som udgangspunkt mener jeg ikke, at man kan sammenligne de to kategorier.
Den første kategori rummer nok alt andet lige knap så belastede personer.
Forslaget indebærer også, at udlændinge, der sidder i fængsel og venter på udvisning, nu bliver tvangsprøveløsladt efter halv tids afsoning, og heller ikke det ser ud til at give anledning til problemer.
Så Venstre går positivt ind i behandlingen af forslaget.