runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2016-01-27:
Først og fremmest vil jeg gerne takke for, at finansministeren møder frem her i Folketingssalen og svarer på det her spørgsmål.
Når jeg lidt utraditionelt vælger også at stille spørgsmål til finansministeren, er det, fordi vi har haft flere forskellige holmgange med transportministeren både her i Folketingssalen, i samråd og på diverse andre møder.
Transportministeren har flere gange henvist til, at når det handler om finansiering, skal vi tale med finansministeren.
Det er derfor, at jeg tager det op med finansministeren nu.
Finansministeren har jo fuldstændig ret i, at der altså er et presserende problem i den nordjyske trafik.
Det er sådan, at der rigtig ofte er kødannelse i forbindelse med den eksisterende tunnel.
Folk holder jo i meget, meget lang tid og spilder tiden.
Vi har lige hørt fra Dansk Industri, der igen har blandet sig i debatten om trængsel på vejene, at på landsplan er det sådan, at vi sådan set spilder ressourcer ved at holde i kø på vejene svarende til 15 mia. kr. om året.
Det er et beløb, som Dansk Industris Michael Svane vurderer kan stige til op imod 25 mia. kr. om året, simpelt hen fordi vi ikke har udbygget vores veje tilstrækkeligt.
Netop med Limfjordskrydsningen er der et meget stort problem i Nordjylland, og det har ministeren fuldstændig ret i.
Når jeg måske havde håbet på, at der var en finansieringsplan og der var en konkret plan for, hvordan man skal håndtere det her, hænger det sammen med den folketingsvalgkamp, der var i juli måned, og også den sidste valgperiode.
I sidste valgperiode var jeg også transportordfører for Socialdemokraterne og havde den opgave at skulle sige, at det faktisk er svært at finde pengene her.
Men adskillige af Venstres kandidater for ikke at sige alle sammen var ude i valgkampen at sige: Stem på Venstre, så får vi en tredje Limfjordsforbindelse med det samme. Er det ikke lidt underligt, at Venstre i den grad kører kampagne på at love nordjyderne en tredje Limfjordsforbindelse, og når vi så kommer på den anden side af valget, er der ingen plan?
Der er ingen aktuelle planer, der er ingen som helst overvejelser om, hvordan man løser den her store udfordring i Nordjylland.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-27:
Så må jeg sige til hr. Rasmus Prehn, at det kasseeftersyn, vi lavede efter folketingsvalget, jo desværre viste, at den offentlige økonomi ikke var i så god forfatning, som vi har fået indtryk af i valgkampen.
Vi arvede jo et problem, som den tidligere regering beskrev i konvergensprogrammet i foråret 2015: I takt med at opsvinget kommer i gang i Danmark, er vi altså nødt til at tilpasse investeringsniveauet.
Derfor er vi jo efterladt med den, synes jeg selv, og det vil hr. Rasmus Prehn sandsynligvis også give mig ret i, ubehagelige opgave, at vi skal tilpasse de offentlige investeringer i den kommende 3-årsperiode med 5 mia. kr. i 2017, 3,75 mia. kr. i 2018 og et par milliarder i 2019.
Vi skal altså nu her i foråret tage stilling til bevilgede projekter, om man så må sige, altså hvordan vi kan få det her regnestykke til at gå op.
Det er jo derfor, at det ikke ligger lige for, at vi så kan begynde at se på finansieringsplaner for helt nye projekter.
Rasmus Prehn (S), 2016-01-27:
Jeg sætter pris på ministerens ligefremme måde at svare på.
Jeg går også ud fra, at ministeren så kan forstå, at jeg opfatter det som meget bemærkelsesværdigt, eftersom jeg havde den opgave i sidste periode at skulle forsvare, at det ikke var lige rundt om hjørnet at finde de her penge.
Samtidig var hele Venstres apparat med navnlig hr. Preben Bang Henriksen i spidsen ude at sige, at det bare var et spørgsmål om vilje, så ville pengene være der.
Er det ikke underligt, at Venstre kører sådan en kampagne, når det rent faktisk viser sig, at det er sværere end som så at finde pengene?
Det synes jeg i hvert fald.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-27:
Det, der bliver en del af trepart, er, hvordan vi kan få de her mennesker ind på arbejdsmarkedet.
Så kan hr. Leif Lahn Jensen kalde det det ene eller kalde det det andet.
Vi er nødt til at finde noget ubureaukratisk, noget enkelt, som virksomhederne kan benytte sig af umiddelbart, om man så må sige, og der kan jeg ikke se noget bedre instrument, end at arbejdsmarkedets parter aftaler, på hvilke vilkår det kan ske.
Det er en bunden opgave, for det er jo rigtig mange, der kommer til Danmark.
I år forventer vi, siger prognosen jo, 25.000.
Derfor kan man sige, at når vi kigger på de eksisterende ordninger med løntilskud osv., er der efter min mening ikke volumen nok i det, men det vil der blive, hvis arbejdsmarkedets parter går ind og tager ansvar i den her sag.
Rasmus Prehn (S), 2016-01-27:
Det er herligt, at vi har en skarp formand.
Jeg tror også, at vi skal komme videre fra det her, hvor vi sådan står og skyder på hinanden.
Men lad os nu kigge konstruktivt på det med hensyn til nordjyderne og med hensyn til de mange ressourcer, der bliver spildt på at holde i kø.
Ville det ikke være mere overkommeligt for også statsfinanserne at tage det her projekt i nogle mindre etaper, bid for bid, ud fra en betragtning om, at vi hellere skal tage et lille skridt i den rigtig retning frem for en hel masse dans på stedet, hvor man ikke får noget igennem?
Så tager man det bare etape for etape, og så har man de penge, der skal sættes af til det, inden for rækkevidde.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-27:
Det er her, jeg tror jeg er nødt til at henvise til transportministeren, for jeg har ikke nogen viden om, hvordan man bid for bid kan lave en etapeopdeling af en tredje Limfjordsforbindelse.
Så det må hr. Rasmus Prehn tale med transportministeren om.
Jeg har, synes jeg selv, den ubehagelige opgave at skulle prioritere mellem projekter, der allerede er vedtaget og stillet i udsigt, så derfor må jeg jo erkende, at de første par år står Limfjordsforbindelsen ikke lige for, for vi skal have den store samfundsøkonomi til at gå op i en højere enhed – selv om jeg selvfølgelig anerkender som spørgeren, at det er ærgerligt, at mennesker skal sidde og spilde deres tid i bilerne.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-01-27:
Tak for det, formand, og tak, fordi finansministeren vil møde op.
Spørgsmålet er: Kan ministeren bekræfte, at det er ministerens og regeringens holdning, at indslusningsløn ikke skal indgå i de kommende trepartsforhandlinger, jf. artiklen »Hjort begraver indslusningsløn for flygtninge«?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-27:
Spørgsmålet slutter: »i Berlingske den 15. januar 2016«.
Lad mig slå fast, at lønnen på det ordinære arbejdsmarked alene fastsættes af arbejdsmarkedets parter.
Når vi indkalder arbejdsmarkedets parter til at drøfte integration, er det netop i respekt for den danske model, men det ændrer jo ikke ved, at vi i Danmark har været alt for dårlige til at få flygtninge og familiesammenførte i job, og med det historisk store antal flygtninge og familiesammenførte, der kommer her til landet i disse år, er der behov for, at vi tænker nyt på det her område.
Derfor er det efter min mening også i arbejdsgivernes og lønmodtagernes interesse, at vi får gjort noget ved det her problem.
Vi kan ikke ignorere, at mange af dem, som kommer hertil, ikke har forudsætninger og produktivitet til at deltage i det moderne samfunds arbejdsmarked, og derfor er der behov for, at vi sammen forholder os realistisk til spørgsmålet, og at vi finder konkrete og ubureaukratiske løsninger, der virker.
Så jeg tror, at det er i arbejdsmarkedets parters interesse, at flygtninge og indvandrere i højere grad bliver en del af det organiserede arbejdsmarked.
Jeg håber, at arbejdsmarkedets parter vil være med til at udvikle nye tiltag, som ubureaukratisk og inden for rammerne af den danske model kan give et klart udviklingsperspektiv for den enkelte flygtning frem mod ansættelse på ordinære vilkår.
Jeg ved ikke, om hr. Rasmus Prehn har gjort sig nogen refleksioner over den togfond, som hr. Rasmus Prehn præsiderede over, og som jo i dag er nødlidende med 9 mia. kr., hvis den nuværende oliepris fortsætter.
Så der kan man jo sige at hr. Rasmus Prehn var bannerfører for et projekt, der i dag lider af mangel på 9 mia. kr.
Altså, desværre er vi i en situation, hvor der skal prioriteres.
Rasmus Prehn (S), 2016-01-27:
Mange tak, formand.
Jeg skal læse højt: Hvornår forventer ministeren at regeringen kommer med en finansieringsplan for den tredje Limfjordsforbindelse, og vil en etapeopdeling af projektet gøre det lettere at finde finansieringen til realisering af projektet?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-27:
Tak for spørgsmålet.
I dag er loven sådan, at en kommunal selvstyrehavn styres af kommunalbestyrelsen.
Havnens ledelse varetages af en havnebestyrelse, der vælges af kommunalbestyrelsen.
Så det er kommunalbestyrelsen, som fastsætter omfanget af selvstyret, og som i sidste ende har ansvaret for at forvalte de offentlige ressourcer og værdier i havnen.
Kommunalbestyrelsen har således det overordnede ansvar for havnen, og det synes jeg helt grundlæggende er det rigtige princip.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-27:
Ja, og det er selvfølgelig også derfor, at jeg er fremme med spørgsmålet, altså netop fordi jeg jo er vidende om – vi er faktisk også inviteret til en stor havnedag om det – at ministeren går med planer om at revidere havneloven.
Og det er selvfølgelig også derfor, jeg spørger lidt til, hvad ministeren selv har af holdninger til nogle af de problemer, som er hvirvlet op nu her i forbindelse med de ganske voldsomme problemer på Vejle Havn, som er blevet afsløret –
ja, de går endda så langt, som at formanden for Transparency har sagt, at der er tale om en eller anden form for korruption, i hvert fald en eller anden form for personlig berigelse for havnens midler, altså for offentlighedens midler.
Det er jo rigtigt, at det her i høj grad handler om havnelovens § 9, og der er jeg i hvert fald af vores lokale byrådsmedlemmer blevet gjort opmærksom på at der er et problem, for hvordan holder man øje med det?
Hvordan bruger man sin tilsynspligt, også i forhold til økonomien, når man f.eks. ikke godkender budgetter, men kun godkender regnskaber?
Der er man jo totalt afhængig af, at det, der bliver lagt frem, så også er i orden.
Det er vel ikke rimeligt – det vil jeg da gerne bede om ministerens holdning til – at byrådsmedlemmer er henvist til at bede om aktindsigt i, hvad det er, der foregår i forbindelse med sådan en havn, sådan som det har været nødvendigt her, eller at bede om aktindsigt i forhold til Transportministeriet, med hensyn til hvad for en korrespondance der er foregået, og også i forhold til politiet.
Og det opstår jo netop, ved at byrådsmedlemmer – det har vores lokale byrådsmedlemmer gjort – både har stillet beslutningsforslag i byrådet og stillet spørgsmål dertil, men de bliver stemt ned og bliver derfor forholdt nogle oplysninger.
Det er den situation, jeg i hvert fald godt kunne tænke mig at der bliver taget hånd om i forbindelse med en revision af havneloven, men det er selvfølgelig også det, jeg gerne vil høre transportministerens indstilling til.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-27:
Ministeriet er jo ikke i havneloven tillagt et aktivt tilsyn med havnene, herunder de kommunale selvstyrehavne.
Altså, det primære tilsyn med selvstyrehavne ligger hos den kommune, som ejer havnen, og som godkender bl.a. bestyrelsesvedtægter og regnskaber.
Og så følger det jo ellers af loven, at en selvstyrehavn styres af kommunalbestyrelsen, som har det overordnede ansvar, og at kommunalbestyrelsen ved udøvelse af deres kompetence skal varetage havnens interesser.
Så er der det, at som regeludstedende myndighed i forhold til havneloven har ministeriet selvfølgelig et såkaldt konstaterende legalitetstilsyn – det har alle ministerier i forhold til deres lovgivning – og det vil sige et tilsyn med, at havnen og kommunen overholder havneloven.
Derudover er ministeriet klageinstans for klager over forvaltningen af en havn.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-27:
Ja, det er jeg med på, men jeg vil gerne have, at vi måske kommer ned til praksis, for hvordan gør man så som byrådsmedlem?
Hvad er mulighederne?
Man skal godkende de overordnede rammer.
De kan være godkendt for mange kommunalbestyrelsers tid siden, og som nyt kommunalbestyrelsesmedlem er man vel egentlig ikke opmærksom på, at der kan være noget der.
Kunne man ikke forestille sig, at man stillede krav til hyppigheden af godkendelse af de overordnede rammer, at det f.eks. skal godkendes ved hvert nyt byrådsvalg?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-27:
Jeg vil bare sige til hr. Henning Hyllested, som jeg jo kender godt, og som jeg altid har nogle gode debatter med, at jeg synes, at det her er et godt spørgsmål.
Så man kan sige, at det jo i hvert fald også er i min interesse, at ting er gennemskuelige, gennemsigtige, åbne osv.
Derfor tager jeg gerne det her spørgsmål med og prøver i den der revision af havneloven at se på, om det er noget, vi kan gøre, for meningen er i hvert fald ikke, at der skal sidde kommunalbestyrelsesmedlemmer, der synes, at de ikke kan få de oplysninger, de har behov for.
At det er sådan, tror og håber jeg heller ikke er tilsigtet, men vi skal i hvert fald sammen være opmærksom på, hvis det er sådan, det foregår.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-27:
Det er jo selvfølgelig også derfor, jeg spørger, for nu har vi rent faktisk en helt konkret situation, hvor det viser sig, at havneloven måske i virkeligheden ikke er stram nok, i hvert fald den der § 9 trænger til en opstramning, så også – hvad skal man sige – menige kommunalbestyrelsesmedlemmer, som ikke lige er udpeget til at sidde i havnebestyrelsen eller i det hele taget får muligheden for at tage deres tilsynspligt seriøst, ikke er afhængige af, at der er politisk flertal, som ikke stemmer dem ned, når man rejser problematiske forhold.
Christian Langballe (DF), 2016-01-27:
Hvad er ministerens holdning til det endnu ubesvarede udvalgsspørgsmål 10 af 22. oktober 2015, hvori ministeren opfordres til at holde Folketingets Indfødsretsudvalg orienteret om ministerens henvendelse til FN’s flygtningehøjkommissær med anmodning om at indlede drøftelser om ændring af statsløsekonventionen fra 1961?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til det endnu ubesvarede spørgsmål af 22. oktober 2015, IFU, alm. del spørgsmål 10.
Tak, formand.
Spørgsmålet er som lyder: Hvad er ministerens holdning til det endnu ubesvarede udvalgsspørgsmål 10 af 22. oktober 2015, hvori ministeren opfordres til at holde Folketingets Indfødsretsudvalg orienteret om ministerens henvendelse til FN’s flygtningehøjkommissær med anmodning om at indlede drøftelser om ændring af statsløsekonventionen fra 1961?
Inger Støjberg (V), 2016-01-27:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne indledningsvis oplyse, at spørgsmål nr. 10 fra Folketingets Indfødsretsudvalg faktisk er blevet besvaret i mellemtiden, siden spørgsmålet blev stillet, nemlig den 23. januar.
Som jeg oplyste på samrådet den 1. oktober 2015, agter jeg at tage kontakt til FN's flygtningehøjkommissær med henblik på at indlede drøftelser om en modernisering af FN-konventionen fra 1961 om begrænsning af statsløshed.
Og som jeg også tidligere har givet udtryk for
, er det en sag, der ligger mig meget på sinde.
På nuværende tidspunkt beror sagen på, at vi i regeringen overvejer, hvordan kontakten til FN's flygtningehøjkommissær bør etableres, og jeg skal selvfølgelig nok holde både Indfødsretsudvalget orienteret, men selvfølgelig også hr. Jesper Langballe, da jeg jo også ved, at det er noget, der ligger hr. Jesper Langballe meget på sinde.
Det skal jeg selvfølgelig nok, så snart der er nyt i sagen.
Christian Langballe (DF), 2016-01-27:
Christian Langballe, tak!
Det var både formand og minister.
Det er godt gjort.
Men lad mig så spørge anderledes, fordi det er sådan et knortet spørgsmål – lad mig uddybe det.
Det, som vi har syntes var problemet, er jo, at vi har en konvention, som i sine konsekvenser beskytter potentielle terrorister, som er blevet overvåget af PET, og hvor man ser, at de er til fare for rigets sikkerhed og så alligevel kan få statsborgerskab, fordi konventionerne vejer tungere end grundloven.
Det i sig selv er jo en kilde til undren, mener vi, for vi mener altid, at grundloven selvfølgelig står øverst.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren: Mener ministeren ikke, at det må være sådan, at det er Folketinget, der i kraft af grundloven som lovgrundlag bestemmer, hvem der får statsborgerskab i Danmark, og at det ikke bør være nogle konventioner, i det her tilfælde en konvention, som er fuldstændig utidssvarende og slet ikke tager sigte på den virkelighed, vi lever i i dag?
Rasmus Prehn (S), 2016-01-27:
Mener ministeren, at det vil være muligt at lave en etapeopdelt gennemførelse af den tredje Limfjordsforbindelse for at komme hurtigere i gang med projektet?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-27:
Jeg synes, at det er en reel pointe, hr. Henning Hyllested har her, for når vi i den grad også ved havnelovgivningen involverer os, er vi da selvfølgelig også interesseret i, at det foregår ordentligt, og jeg er enig med spørgeren i, at vi jo i hvert fald har haft et uheldigt eksempel på, at der formentlig har været noget, som har gjort, at politiet er gået ind i sagen, og så må vi så se, hvad der sker med det.
Så kan jeg jo invitere hr. Henning Hyllested over, og så kan vi drøfte det ovre ved mig.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-27:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder i al sin enkelhed: Er ministeren af den opfattelse, at tilsynet med de kommunale selvstyrehavne forankret i kommunalbestyrelserne er tilstrækkeligt, eller mener ministeren, at et uvildigt tilsyn forankret i Transportministeriet vil være at foretrække, henset til problemerne i Vejle Havn, hvor borgmester, kommunaldirektør og juridisk afdeling i Vejle Kommune ikke har forhindret misbrug af havnens midler?
Inger Støjberg (V), 2016-01-27:
Jeg skal selvfølgelig beklage, at jeg kom til at sige hr. Jesper Langballe, det er selvfølgelig hr. Christian Langballe.
Der er jo ingen tvivl om, at vi grundlæggende er fuldstændig enige i den her sag.
Men når vi har skrevet under på internationale konventioner, som vi har, så har vi jo også en forpligtelse til at overholde disse konventioner.
Dermed ikke være sagt, at der ikke kan komme en tid, hvor man netop skal tage en drøftelse om de internationale konventioner og om, hvorvidt de er tidssvarende.
Og det er jo sådan set det, vi står og diskuterer i dag.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-27:
Er ministeren af den opfattelse, at tilsynet med de kommunale selvstyrehavne forankret i kommunalbestyrelserne er tilstrækkeligt, eller mener ministeren, at et uvildigt tilsyn forankret i Transportministeriet vil være at foretrække, henset til problemerne i Vejle Havn, hvor borgmester, kommunaldirektør og juridisk afdeling i Vejle Kommune ikke har forhindret misbrug af havnens midler?
Rasmus Prehn (S), 2016-01-27:
Tak, formand.
Og jeg skal læse højt: Mener ministeren, at det vil være muligt at lave en etapeopdelt gennemførelse af den tredje Limfjordsforbindelse for at komme hurtigere i gang med projektet?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-27:
Som det fremgår af min besvarelse af spørgsmål nr. 225 til Transport- og Bygningsudvalget, har Vejdirektoratet ikke arbejdet med en etapeopdeling af den tredje Limfjordsforbindelse, og det skal bl.a. ses i sammenhæng med, at formålet med projektet er at forbedre trafikafviklingen for den fjordkrydsende trafik.
På baggrund af et groft overslag fra Vejdirektoratet skønnes anlægsudgifterne til en første etape syd for Limfjorden at ligge på mellem 1,2 mia. kr. og 1,5 mia. kr.
En første etape vil forbedre trafikafviklingen på det kommunale vejnet i den sydlige del af Aalborgområdet, men ikke forholdene for den fjordkrydsende trafik.
Rasmus Prehn (S), 2016-01-27:
Indledningsvis vil jeg gerne takke transportministeren for at stille sig til rådighed her i spørgetiden i det her vigtige spørgsmål.
Jeg kommer selv lige fra en debat i Danmarks Radio om trængsel på vejene og den megen tid, man spilder derude.
Det er sådan, at Dansk Industri anslår, at vi, som det er i dag, spilder, hvad der svarer til 15 mia. kr. om året på at sidde og vente i kø, og hr. Michael Svane fra Dansk Industri anslår, at det kan stige til op mod 25 mia. kr.
Et af de steder, hvor vi spilder rigtig meget tid, er i Nordjylland.
Det er ved Limfjordsforbindelsen, hvor det sker rigtig tit, at trafikken sander fuldstændig til og folk kan sidde i halve og hele timer og vente på, at der skal komme gang i trafikken igen.
Der ved vi jo at det er sådan, at der er mange gode kræfter, der har kæmpet for at trække investeringer til Nordjylland.
Også da jeg selv var transportordfører for Socialdemokratiet før valget, var jeg ude at sige, at vi kæmper for det her, at vi prøver at finde en løsning, men at det er svært at finde pengene.
Der var det sådan, at transportministerens gode kollegaer fra Venstre, både gruppeformand Søren Gade, men også og ikke mindst Preben Bang Henriksen, var ude at sige, at det bare var et spørgsmål om at stemme på de rigtige, for hvis man stemte på dem, ville man få en tredje Limfjordsforbindelse med det samme.
Nu har vi lige fået et svar fra finansministeren, der siger, at der ingen aktuelle planer er, at det har lange udsigter osv. osv. Vi kunne godt få en hel masse morskab ud af at stå og kritisere Venstre for at love noget i valgkampen og så løbe fra det med det samme.
Det tror jeg ikke at vælgerne får ret meget ud af.
Jeg tror ikke, at nordjyderne får ret meget ud af det.
Men det, det handler om, er så at prøve at arbejde konstruktivt i retning af at finde en løsning, og da vi nu ved, hvor svært det er at finde penge, kunne det så ikke være en løsning at dele det op i nogle lidt mere overskuelige bidder?
Kunne vi ikke mødes der og arbejde konstruktivt sammen om det i f.eks. den grønne forligskreds?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-27:
Jeg er sådan set altid interesseret i at finde løsninger, men først står hr. Rasmus Prehn jo og siger noget om, hvordan alle andre gør noget forkert, og der er jeg bare nødt til at svare, at situationen præcis er den, at da hr. Rasmus Prehns eget parti forlod ministerkontorerne, var budgettet brugt helt ud over kanten.
Der er jo bare ikke penge til det lige nu.
Deri har hr. Rasmus Prehn ret.
Derfor synes jeg da, at den her model eller en anden – jeg ser, at hr. Preben Bang Henriksen også er ude at sige nogle ting – kan vi sagtens bruge noget tid på at prøve at diskutere med hinanden.
Jeg afviser aldrig nogen sinde nogen forslag, men jeg har bare her svaret på, hvordan jeg ser det fra en start.
Rasmus Prehn (S), 2016-01-27:
Nu er det jo en kendt sag, at finansministeren har været ude at trække i land i forhold til det med det økonomiske råderum.
Det første, han var ude at sige, passede ikke helt.
Der var faktisk et større råderum end som så.
Den nye regering har jo tilsyneladende en officiel politik om, at der overhovedet ikke skal være noget anlægsbyggeri, at alt skal sættes i stå, at lyset skal slukkes alle steder.
Men jeg fornemmer på transportministeren, at han er en af de få i regeringen, der gerne vil noget og gerne vil arbejde konstruktivt med at skabe nogle løsninger.
Der synes jeg da at det kunne være fantastisk positivt, hvis det kunne være en løsning at sætte det her på dagsordenen i den grønne forligskreds.
Er det muligt allerede i de kommende forhandlinger at sætte en lille etape af den tredje Limfjordsforbindelse på dagsordenen?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-27:
Altså, jeg står helt på mål for den stramme finanspolitik, vi har.
Den er jeg også en del af, så jeg vil bare sige, at jeg fuldstændig deler regeringens synspunkter – jeg deler dem helt.
Når jeg så siger, at jeg aldrig afviser, at man kan diskutere nogle ting, så er det, fordi jeg synes, at transportinvesteringer er noget, der skal ses på den lange bane.
Derfor synes jeg ikke, at man skal afvise noget, men altid være imødekommende over for at prøve at vende nogle modeller og se, om der er noget, vi kan løse.
Det er jeg sådan set også positiv over for her, men jeg lover ingenting.