runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2011-05-25:
Ja, helt klart!
Skattestoppet vil også være der efter næste valgperiode, hvis det er sådan, at vi vinder valget, for vi er meget optaget af at have et skattestop, som giver borgerne den beskyttelse, at politikere ikke bare kan finansiere tingene sådan, at hver gang de har en god idé, er det skatteyderne, der skal betale.
Jeg er helt med på, at der skal grunden til Socialdemokraternes nærmest had til skattestoppet findes, fordi man vil have den frihed, som Ole Stavad, da han var skatteminister, havde til hele tiden at finde på nye skatter og afgifter.
Man har nu sagt ja til, at der skal nedsættes en kommission, der skal se på boligskatten og boligskattens betydning for finanskrisen.
Det er et fundamentalt opgør med den tænkning, der har været fra regeringens side siden 2001.
For hvorfor kigge på boligskatten, hvis det ikke er, fordi man vil hæve boligskatterne.
Det giver ingen mening.
Derfor synes jeg, at det ville klæde Socialdemokraterne at bekende kulør og sige ærligt: Ja, vi vil gerne hæve boligskatterne, for vi vil have råd til at gøre verdens største offentlige sektor endnu større.
Det ville være ærlig snak.
Thomas Jensen (S), 2011-05-25:
Det er klart, at det ikke kan holdes inden for det ene minut, når skatteministeren skal synge det samme salmevers, som skatteministeren har sunget som menigt medlem af Venstres folketingsgruppe siden 2001, nemlig sangen om skattestoppet.
Jeg vil bare sige, at grunden til, at jeg tager skattestoppet op i dag, jo er, at jeg mener, at det er at stikke blår i øjnene på borgerne, at man står og puster sig op med et selvdefineret skattestop og så ellers overtræder det.
Og når definitionen ikke lige passer længere, ændrer man definitionen, og så siger man: Jamen vi overholder det jo stadig væk.
Jeg er ikke helt færdig.
Jeg kan forstå, at ministeren meget gerne vil til at svare nu, men jeg må bare sige noget mere.
I forhold til alle de ændringer af definitionen af skattestoppet har statsministeren jo i november 2010 været ude at sige, at måske skulle vi også begynde at ændre det, f.eks. når vi ser på sundhedsområdet.
Energiområdet er også kommet ind over.
Og sådan er der masser af ting.
Mener ministeren virkelig, at Venstre med 285 skatte- og afgiftsstigninger og med alle de her udtalelser om, at måske skulle vi også lige se på noget sundhed og noget energi, stadig væk kan gå til valg på at sige, at man har et skattestop?
Er ministeren enig med De Konservatives skatteordfører, Mike Legarth, der i DR 2-programmet Deadline den 28. april 2011 sagde om regeringens skattestop, at »Jeg anerkender, at vi har brudt skattestoppet tre gange, fordi det var nødvendigt og jeg vil ikke på forhånd sige, at vi ikke kan finde på at gøre det i fremtiden.
Vi skal jo følge med tiden«?
Peter Christensen (V), 2011-05-25:
Jeg kan jo konstatere, at oppositionen har meget svært ved at finde ud af, hvordan man skal håndtere angrebene på regeringen, i forhold til at vi har et skattestop.
For på den ene side bliver vi kritiseret for, at det er alt for dyrt, at man har et skattestop.
Og på den anden side bliver jeg nu kritiseret for, at vi slet ikke har noget skattestop.
Det, jeg kan sige helt klart, er, at vi har et skattestop.
Vi har sikret, at vi også frem til 2020 har mulighed for at sikre skattestoppet, samtidig med at vi får balance i vores økonomi.
For det, der hele tiden, siden 2001, har været definitionen af skattestoppet, er sådan set, at hvis der kom beslutninger fra f.eks. Kommissionens side, og hvis der var miljøhensyn, ja, så kunne man godt hæve en afgift eller skat, hvis pengene blev ført tilbage til borgerne.
Det har vi gjort, og derfor overholder vi skattestoppet.
Så er det rigtigt, at der, hvor vi laver en skatteomlægning, siger vi, at der gælder skattestoppet ikke.
Men det er selvfølgelig inden for den ånd, der er i skattestoppet.
Når vi hævede afgiften bl.a. på energi, var det jo for at bruge hver en krone til at sætte skatten ned på arbejdsindkomst.
Og det er nok grunden til, at Socialdemokratiet virkelig ikke bryder sig om skattestoppet, nemlig at Socialdemokraterne ikke vil forpligtes til at sende penge tilbage til borgerne, men vil gøre verdens største offentlige sektor endnu større.
Det er jo et reelt politisk valg.
Jeg tror på, at skattestoppet er med til at give ro om danskernes økonomi, og det er et vigtigt politisk mål for regeringen.
Thomas Jensen (S), 2011-05-25:
Tak til ministeren.
Jeg kan klart slå fast, at Socialdemokratiet og SF har en klar skattepolitik, og at vi hæver skatterne med 17,7 mia. kr.
Så skatteministeren rammer det da lidt tættere på, end han og andre ministre plejer at gøre, i forhold til hvad der er S og SF's skattepolitik.
Et stærkt forsvar for skattestoppet, sagde statsministeren, da nærværende skatteminister blev udnævnt tidligere i år, men jeg må bare sige, at lige nu har vi hørt skatteministeren erkende, at skattestoppet er overtrådt 285 gange
– 285 gange har Venstre overtrådt det skattestop, som Venstre selv har formuleret.
Så må man jo sige: V siger ét inden et valg, og V gør noget andet efter et valg.
Det er jo det, vi må konkludere efter tre regeringsperioder, hvor Venstre har brudt skattestoppet gang på gang.
For det er jo sådan, at Venstre har vundet tre valg på netop at gå til valg på skattestoppet, og alligevel har man så hævet skatter og afgifter 285 gange med et samlet provenu – det, vi har kunnet få svar på fra skatteministerens embedsfolk – på mere end 41 mia. kr.
Det er immer væk noget af et brud, og derfor er det også det, der er min hovedmotivation i dag, nemlig at sige, at Venstre vel ikke længere kan gå til valg på at sige, at man har et skattestop, når man selv har overtrådt det så mange gange.
Fogh Rasmussen anerkendte det efter valget i 2007, da kommissoriet til Skattekommissionen blev formuleret.
Der blev det sagt klart og tydeligt, at det var et klart brud med skattestoppet.
Og hr. Lars Løkke Rasmussen sagde det om genopretningspakken, da han blev statsminister, nemlig at suspensionen i 730 dage ikke var i overensstemmelse med skattestoppet.
Med andre ord: Den tidligere statsminister og den nuværende statsminister har sagt, at der sker overtrædelser af skattestoppet.
Hvordan kan den nuværende skatteminister så med ro i sjælen stå og sige til vælgerne her inden et folketingsvalg, at regeringen overholder skattestoppet?
Jeg har lige tjekket Venstres hjemmeside, og jeg kan se, at den før så berømmede skattestoptæller er gået over i historien, og det må vel være en klar, fed streg under, at Venstre ikke længere overholder sit eget skattestop.
Peter Christensen (V), 2011-05-25:
Det kan borgere og erhvervsliv være helt trygge ved.
Skattestoppet er et løfte til befolkningen og en beskyttelse mod ubehagelige overraskelser i form af nye skatter og højere afgifter.
Det er et løfte, som VK-regeringen har indfriet igennem næsten 10 år, og det har vi sådan set tænkt os at fortsætte med.
Så det kan borgere og virksomheder føle sig trygge ved, altså at der ikke kommer yderligere skatte- og afgiftsstigninger.
Hver eneste af de her 285 skatte- og afgiftsforhøjelser, som hr. Thomas Jensen refererer til, har været inden for rammerne af skattestoppet.
Der har været en undtagelse i forhold til genopretningsplanen, som relaterede sig til den her finanskrise, som også Danmark blev ramt af, men det, der gør sig gældende, og som sådan set nok er der, hvor den politiske uenighed mellem Socialdemokratiet og Venstre er størst, er, at vi jo netop har ført de penge tilbage til borgerne.
Og derfor forstår jeg sådan set også, at når Socialdemokratiet er arg modstander af skattestoppet, er det jo, fordi man ikke vil være bundet af den politiske forpligtigelse, det er at sende pengene tilbage til borgerne, hvis man hæver skatter og afgifter.
Vi vil gerne være bundet af den forpligtelse.
Nogle vil sikkert mene, at det er lidt besværligt – ja, men det er godt og trygt for borgerne.
Det står sådan set selvfølgelig i kontrast til den politik, som Socialdemokratiet og SF fremlægger, hvor der er foreslået nye skatter og afgifter for mindst 18 mia. kr.
Når man laver en vurdering eller en trykprøve af de forslag, kan man se, at de vil give godt 10 mia. kr. mindre end det, som Socialdemokratiet og SF selv har regnet sig frem til, og det efterlader selvfølgelig en bekymring for, at vi på ingen måde har set det sidste fra Socialdemokratiet og SF.
Thomas Jensen (S), 2011-05-25:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at borgere og erhvervsliv kan føle sig trygge ved, at der ikke sker yderligere skatte- og afgiftsforhøjelser under VK-regeringen ud over de allerede vedtagne 285 skatte- og afgiftsforhøjelser?
Mener ministeren, at borgere og erhvervsliv kan føle sig trygge ved, at der ikke sker yderligere skatte- og afgiftsforhøjelser under VK-regeringen ud over de allerede vedtagne 285 skatte- og afgiftsforhøjelser?
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-25:
Finder ministeren det tilfredsstillende, at der fortsat findes ferske kyllingeprodukter i danske supermarkeders kølediske, der anvender produktbenævnelserne neutralmarineret eller naturalmarineret, selv om der er indgået en aftale om, at disse betegnelser skal ændres til den mere gennemskuelige betegnelse »Kylling tilsat x pct. lage«?
Peter Christensen (V), 2011-05-25:
Vi har lagt vores klare svar frem på, hvordan vi finder 47 mia. kr. Og det er helt rimeligt, at Socialdemokratiet vil noget andet.
Vi kan se, at der ikke er fugls føde på den økonomiske plan, der er lagt frem.
Man har ikke noget svar på, hvad det er, man vil sætte i stedet for de svære forslag, som vi er kommet med.
Hr. Thomas Jensen har nu haft alle tiders mulighed for at forklare både mig og dem, der måtte lytte med, hvorfor det er, man vil bede en kommission om at kigge på boligskatterne.
Der er ikke kommet svar, der er ikke kommet andet end angreb.
Typisk!
Men jeg ved jo godt, at den eneste grund til, at man beder en kommission om at kigge på boligskatterne, er for at få lavet en proces, som kan legitimere, at hvis der måtte være rødt flertal efter et valg, kan fru Helle Thorning-Schmidt sige til danskerne: Ja, De Radikale vil have højere boligskatter, Enhedslisten vil have højere boligskatter, SF's bagland vil have højere boligskatter, og i øvrigt vil mit eget socialdemokratiske bagland også have højere boligskatter, og nu har jeg haft en kommission til at kigge på det.
Jeg tror, at danskerne også vil gennemskue, hvad det er for en proces, man er ved at sætte i gang fra oppositionens side.
Thomas Jensen (S), 2011-05-25:
Nu er skatteministeren utryg.
Så begynder skatteministeren jo alligevel at vise de der følelser, som han ellers ikke vil vise.
Jeg vil sige til de borgere, der måtte se med her: Socialdemokraterne og SF går til valg på, at vi holder boligskatterne i ro, så de kan være ganske sikre på, at det, hr. Peter Christensen står og siger, er det rene vås.
Det er jo netop manden, der sidder på forreste række her, hr. Claus Hjort Frederiksen, og hr. Peter Christensen på bageste række, der er dybt, dybt medansvarlige for, at dansk økonomi ikke er kommet bedre gennem den økonomiske krise.
De mange mennesker, der står og er arbejdsløse i dag, og alle de mennesker, der nu skal til at betale prisen for manglende økonomisk lederskab fra regeringens side, nemlig ved at de kan se frem til, at de mister deres efterløn, og at dagpengene er halveret.
Og det går også ud over de uddannelsessøgendes SU og over udgifterne til uddannelse.
Det er den helt, helt forkerte vej for Danmark, både på kort og på lang sigt, og det er det, regeringen skal stå til ansvar for ved det kommende valg.
Jeg vil sige, at skattestoppet er overtrådt 285 gange, det har ministeriet selv erkendt, og det vil være at stikke blår i øjnene på folk, hvis Venstre går til valg på, at skattestoppet fortsat eksisterer.
Tak, og jeg læser spørgsmålet op: Er ministeren enig med De Konservatives skatteordfører, hr. Mike Legarth, der i DR 2-programmet Deadline den 28. april 2011 sagde om regeringens skattestop, at »Jeg anerkender, at vi har brudt skattestoppet tre gange, fordi det var nødvendigt og jeg vil ikke på forhånd sige, at vi ikke kan finde på at gøre det i fremtiden.
Vi skal jo følge med tiden«?
Skatteministeren påstår, at hr. Mike Legarth kommer med et forsvar for skattestoppet, men de ting, der kommer frem her, med, at hr. Mike Legarth ikke længere tror på jomfrueligheden i definitionen og mener, at den er forældet, og at man skal følge med tiden – det er nok ifølge den konservative ordfører i fuld fart, der skal følges med tiden, kunne jeg forestille mig – vidner vel om, at det ikke er noget frisk forsvar for skattestoppet.
Men vi har jo svarene her, på f.eks. spørgsmål nr. 345 fra 14. maj 2009, og deri erkendes det, at det er overtrådt 150 gange fra 2002 til 2009, og i samme svar hedder det sig, at det er overtrådt 114 gange i forbindelse med forårspakke 2.0, i forbindelse med »Grøn Vækst«-serviceeftersynet er det overtrådt 15 gange, og siden hr. Lars Løkke Rasmussen blev statsminister, er det overtrådt 16 gange.
Skatteministeren kan da ikke stå her og sige, at der ikke er sket mange overtrædelser af skattestoppet, og hvorfor erkender skatteministeren ikke bare, at skatteministeren er enig med hr. Mike Legarth fra Det Konservative Folkeparti i, at skattestoppet er stendødt?
Peter Christensen (V), 2011-05-25:
Igen: Jeg kan afvise det tal, altså at vi brudt skattestoppet 285 gange.
Det er ikke korrekt, og det ved hr. Thomas Jensen udmærket godt, når han går ind og laver en mere grundig analyse af, hvad det egentlig er, der har været baggrundene for, at der f.eks. har været stigninger på energiområdet – det kan have været EU-beslutninger – og vi fører så pengene tilbage til borgerne, i fuld overensstemmelse med skattestoppet.
Men altså, lad os nu være rimelige over for den konservative skatteordfører, for det, der ikke var skygge af tvivl om i den udsendelse, var, at der var et forsvar for skattestoppet, og at De Konservative ligesom Venstre og dermed også hele regeringen synes, at det er en god tilgang til skattepolitikken, fordi det giver tryghed for borgerne.
Så kan hr. Thomas Jensen jo finde lup og saks frem og ud af så langt et interview prøve at få hr. Mike Legarth til at fremstå, som om han har planer om at bryde skattestoppet.
Det synes jeg ikke er rimeligt, og jeg kan i hvert fald slå fast, at regeringens politik er, at vi vil fortsætte skattestoppet, og at vi også har sikret, at vi kan have en sund økonomi frem til 2020 uden at skulle sætte skatter og afgifter op.
Thomas Jensen (S), 2011-05-25:
Tre gange har man brudt skattestoppet, siger skatteministeren og nævner positivt de tre gange.
Og så glemmer man lige nogle af de andre gange: I alt 285 gange har man brudt skattestoppet.
F.eks. blev kirkeskatten ikke nævnt.
Skattestoppet er jo defineret, som at ingen procentsats må reguleres.
Men er skatteministeren ikke enig med mig i, at man, hvis man laver en gennemsnitsberegning, kan se, at kirkeskatten f.eks. er hævet fra 0,86 pct. til 0,89 pct.?
Det er jo endnu et brud på skattestoppet.
Det, som skatteministeren svarer her, er jo, at han har set hr. Mike Legarth i Deadline den 28. april, og det var vel at mærke, dagen efter at vi havde haft et samråd i Folketingets Skatteudvalg.
Altså, efter at skatteministeren har været på banen og argumenteret for Venstres holdning til skattestoppet, går den konservative ordfører ud og siger det, der er citeret i spørgsmålet.
Men hr. Mike Legarth fra De Konservative siger også noget andet, nemlig at den der jomfruelighed og den der definition, som man fremsatte i 2001, er forældet.
Det siger hr. Mike Legarth på nationalt tv, dagen efter at vi har været i samråd med skatteministeren, og så kan man da ikke sådan rigtig længere som samlet regering gå til valg på, at man har et skattestop.
Når finansordføreren fra De Konservative står og underkender regeringens skattestop, kan Venstre – efter 285 overtrædelser af skattestoppet – da heller ikke længere bryste sig af, at man skaber den der tryghed, som man påstår, over for vælgerne, over for borgerne, ved at man ikke vil overtræde skattestoppet.
Anders Fogh Rasmussen har erkendt det, statsministeren har erkendt det.
Det er overtrådt mange gange. Så spørgsmålet er: Er der splid mellem Venstre og Konservative her, siden den konservative ordfører kan få lov til at sige sådan noget på nationalt tv med, at man ikke længere synes, at den der jomfruelighed ved skattestoppet skal stå til troende?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-05-25:
Jeg sagde, at NemID løbende følger brugernes supportmønster og de spørgsmål, de stiller, og det er der en tæt dialog om.
Det vil jeg gerne lige korrigere, sådan at det ikke bliver udlagt anderledes.
Så vil jeg sige, at jeg synes, det er vigtigt at lytte til den kritik, der er, men jeg vil gerne gentage, at for mig er sikkerheden det vigtigste.
Så sikkerheden står over alt, og det går jeg også ud fra den gør for spørgeren.
Yildiz Akdogan (S), 2011-05-25:
Er ministeren tilfreds med, at det er under 5 pct. af alle faste bredbåndsabonnementer, der giver brugerne mere end 30 Mbit/s, når Danmark gerne vil defineres som et højhastighedssamfund, jf. en artikel fra Comon.dk den 18. maj 2011 om Danmarks højhastighedsnet?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-05-25:
Jo, men det kan jo så undre, at vi siden 2008 har haft en forsvarskommission, et nyt forsvarsforlig, et grundigt forarbejde og en implementeringsplan.
Ministeren kender forhistorien, nemlig at økonomien skred fuldstændig under forsvarsforliget, og at vi derfor var nødt til at lave en implementeringsplan.
Ministeren var selv med og ved, hvilke hårde sværdslag det krævede bare at finde de effektiviseringer, der skulle til i år, og vi mangler stadig over 1,5 mia. kr. til de effektiviseringer.
Så vi har lang, lang vej foran os, til vi bare kommer i nul, og så skal vi derudover spare 10 mia. kr. i næste forsvarsforlig.
Det, ministeren hentyder til, altså de undersøgelser og analyser, der er i gang, er jo noget, vi satte i gang i sidste forsvarsforlig, altså det forsvarsforlig, vi er i nu, og dem havde vi skullet lave under alle omstændigheder, så de giver jo ikke nogen nye penge.
Så kunne jeg ikke vende spørgsmålet om og spørge lidt mere positivt: Er ministeren ikke enig i, at den opgave, der nu står foran os som forsvarspolitikere, er monumental og helt enorm med 10 pct. af forsvarsbudgettet?
Det kan man ikke spare ved at sige: Nu må vi finde ud af, hvad der er kernen.
For det har vi forsøgt at finde de sidste 3 år.
Så ministeren må da for søren have en idé om, hvis man skal spare 2 mia. kr. – jeg går ud fra, at det er ministerens idé på det her område – hvad det så er for nogle områder, hvor vi kan hente 2 mia. kr.
Det er det, vi gerne vil have lidt at vide om: Hvad er det, ministeren gør sig af tanker?
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-05-25:
Jeg har bl.a. bedt forsvarschefen om at se på, hvad det er for nogle kapaciteter, der er de kernekapaciteter, som Forsvarskommandoen fortsat mener at det danske forsvar skal have, og på, hvor man eventuelt ser samarbejdsmuligheder i forhold til andre lande, enten bilateralt eller multilateralt.
Det er i øvrigt også et arbejde, der foregår i en række andre lande, både europæiske lande og NATO-lande i det hele taget.
Jeg har også bedt forsvarschefen om at se på, hvad vurderingen – hvis man overhovedet kan komme med en sådan – er af omkostningsniveauet i forhold til Afghanistanindsatsen fra 2015 og frem.
Det er vanskeligt at spå, specielt om fremtiden.
Endelig ved hr. John Dyrby Paulsen, at der er igangsat en række analyser, for hr. John Dyrby Paulsen har selv været med til at igangsætte dem.
Jeg kan se, at Socialdemokraterne og SF også casher dem ind, i forhold til at de skal indgå i det besparelseskatalog, som hr. John Dyrby Paulsen – går jeg ud fra – har været pennefører på.
Så derfor er der sådan set sat gang i rigtig meget.
Det, der er vigtigt for mig at pointere her, er, at vi skal træffe beslutninger på et oplyst grundlag, og vi skal sikre os, at vi har råd til det rigtige.
Derfor pågår der netop de her analyser af, om vi gør det rigtige: Arbejder forsvaret reelt set med fokus på sine kerneopgaver, eller er der områder, som man kan sige ikke er kerneopgaver i forsvaret, men som det er naturligt at kigge på?
Så Forsvarskommandoen og forsvarschefen er i fuld gang med at se på, hvilke yderligere analyser og hvilke yderligere muligheder der er, således at vi på et oplyst grundlag kan træffe en beslutning.
Jeg vil sige til hr. Jens Christian Lund, at det er et meget detaljeret spørgsmål, med hensyn til hvad det er, der præcis er gældende, og det kan jeg ikke svare på i en spørgetime som den, vi har her.
Jeg vil meget gerne oversende et skriftligt svar til hr. Jens Christian Lund, men man skal også vide, at det jo altså ikke er ministeren, der sidder og laver regulativet for forsvarets personel.
Jens Christian Lund (S), 2011-05-25:
Jeg vil sige, at jeg ikke bad ministeren sige, hvilke kaserner der skulle lukke.
Jeg bad ministeren sige, om ministeren havde gjort sig nogen tanker om, efter hvilket koncept ministeren ville lave det, om det er store garnisoneringer eller sådan.
Jeg nævnte styringsgruppen vedrørende nyordning af forsvarets personelforhold, AGT, AGU og AGV.
Er det, der står i betænkning 902, og det, der står i AGT, AGV og AGU, stadig væk gældende for ministerens tankegang, eller er det blevet lavet om, og har vi bare ikke fået det at vide?
Jeg vil godt hjælpe ministeren ved at sige, at jeg mener, at det stadig væk er gældende, og jeg vil gerne have ministerens bekræftelse på, at de principper, der er beskrevet der, fortsat er gældende med de modifikationer, der er blevet lavet i tidens løb.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-05-25:
Derudover er der også rigtigt mange i forsvarets personel, som medgiver, at vores indsats i Afghanistan vil være anderledes fra 2015 og frem, og det vil sige, at der vil være penge der.
Endelig er der også dele af forsvaret, som kan se ideen i, at vi kan have fælles kapaciteter, fuldstændig ligesom Frankrig og Storbritannien i øjeblikket har lavet en aftale om.
Det, der er vigtigt for mig, er, at vi ikke nu farer ud, og at jeg ikke som minister farer ud med alle mulige forslag, når vi er i gang med at lave vigtige analyser, f.eks. etablissementsanalysen, som hr. Jens Christian Lunds eget parti jo har været med til at igangsætte, hvor vi skal se på, om vi har den rigtige garnisoneringsstruktur, om vi har den rigtige etablissementsstruktur.
I den forbindelse synes jeg simpelt hen det vil være halsløs gerning nu at fare ud og sige, at det er den kaserne eller den kaserne, som vi skal kigge på.
Jeg hører til dem, som mener, at vi har tid til at analysere det her ordentligt, til at få lavet en ordentlig politisk forhandling og så i øvrigt få truffet beslutninger inden 2015.
Jeg synes egentlig, at det må være rarest for forsvarets personel – sådan har jeg det i hvert fald selv – at politikerne træffer beslutning på et oplyst grundlag.
Jens Christian Lund (S), 2011-05-25:
Jeg plejer altid at sige noget meget pænt til ministeren, når ministeren har svaret.
Det har jeg måske en lille smule svært ved.
Jeg vil gøre opmærksom på, at det er ministeren, der er minister i øjeblikket.
Derfor spurgte jeg efter ministerens tanker.
Jeg har jo ikke sagt, at det er forkert, at man må spare 2 mia. kr.
Det har jeg slet ikke sagt.
Jeg har bare sagt, at personellet har et behov for, at ministeren siger, hvad det er, ministeren gør.
Har ministeren ud over det med at samarbejde med øvrige lande en idé om, at der er nogle ting, vi ikke skal kunne i fremtiden?
Der var en konservativ, der sagde, at vi ikke skulle bruge fly.
Det var en interessant tanke.
Men hvad er det for nogle tanker, ministeren har?
Med hensyn til de penge til Afghanistan vil jeg godt sige, at det godt kan være, at vi kan få lavet det sådan, at det er forsvaret, der betaler for Afghanistan, men det er måske ikke oplevelsen i forsvaret, at det er rimeligt.
Så med hensyn til den besparelse, der bliver, uanset om det er Socialdemokratiet eller regeringen, går det ud over forsvarets budgetter, og derfor vil forsvaret vide helt kontant, hvad ministeren mener.