runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2016-05-18:
Tak for det.
Jeg vil bare kvittere for, at ministeren siger, at regeringen sådan set agter at ændre på den måde, som Flygtningenævnet er sammensat på, når det så kommer på et senere tidspunkt.
Det ser vi frem til at drøfte med regeringen.
Så kan jeg i øvrigt sige, at det, som beslutningsforslaget handler om, er, at Dansk Flygtningehjælp ikke længere skal have mulighed for at udpege en repræsentant til at sidde i nævnet og det samme gælder også for Advokatrådet.
Det er sådan set det.
Og med hensyn til antallet af medlemmer, der så sidder der, vil det være op til en politisk drøftelse efterfølgende.
Hvordan ser ministeren på, at Advokatrådet udpeger en repræsentant til at sidde i Flygtningenævnet?
For de har jo ved adskillige lejligheder givet udtryk for, at de varetager flygtninges interesser, og det er fair nok, det må man sådan set også godt give udtryk for, man må også godt arbejde for det og have det som sin sag, men det er måske så lidt uklogt, at man så sidder i et nævn, der er med til at træffe afgørelse om, om asylansøgere så skal have flygtningestatus.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-18:
Dansk Folkeparti har rejst en diskussion om sammensætningen af Flygtningenævnet, og jeg kan forstå, at det er en diskussion, der pågår flere steder, eftersom både ministeren og Venstres ordfører, hr. Marcus Knuth, også afslørede, at de arbejder med samme sag.
Så mon ikke den sag står foran sin løsning i dette kalenderår – det vil jeg gætte på. Vi ser sådan set med positive briller på forslaget fra Dansk Folkeparti, ikke fordi vi ikke har noget godt at sige om Dansk Flygtningehjælp – for det har vi; vi har masser af godt at sige om den indsats, de har gjort for flygtninge igennem årene, og tak for det – men fordi vi egentlig deler ønsket om at afpolitisere, tror jeg er udtrykket, man bruger, Flygtningenævnet.
Det handler i virkeligheden også mere om det, som er forslagets punkt 2, som jeg til gengæld er lidt mere i tvivl om, i forhold til hvor regeringen står, nemlig spørgsmålet om at begrænse nævnets indflydelse på asylpolitikken i Danmark.
Og her kunne vi i hvert fald godt tænke os at gå lidt dybere ind i det og få stillet nogle spørgsmål om, hvordan det er i andre nordvesteuropæiske lande, i forhold til hvordan man henholdsvis rent regeringsmæssigt og helt uafhængigt kan bestemme, om bestemte befolkningsgrupper kan få særlig privilegeret adgang eller ej.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-18:
Jeg kan fuldstændig følge ordførerens tanke.
Flygtningenævnet er jo netop bredt repræsenteret.
Der er repræsentanter
både fra ministerierne, for dem, der ved noget om forholdene på jorden, og for dem, der tager imod dem her i Danmark.
Det er jo en bred repræsentation, der skal tage stilling til sager, hvor der er usikkerhed i afgørelserne, fordi de enten er indklagede, eller fordi vi selv har bedt om en afgørelse.
Derfor spiller Flygtningenævnet jo præcis den rolle, som de skal, og som vi lovgivere har lagt op til.
Loven er jo klar, og det er så der, hvor der er usikkerhed om det.
Jeg har også meget svært ved at se, hvordan det skulle ændre sig, hvordan uvildigheden skulle blive større af at få færre repræsentanter fra forskellige steder med i nævnet.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-18:
Tak for det.
Det er i forhold til, at Flygtningenævnet jo kan træffe afgørelser, som reelt set ændrer Danmarks asylpolitik.
Mener Radikale Venstre, at det er en fornuftig ordning?
Ville det ikke være rimeligt, hvis der kom et eller andet politisk element ind over, et udvalg, en minister, der skulle godkende de beslutninger – ikke forkaste de enkelte klagesager – der reelt går ind og ændrer ved den danske asylpolitik, fordi man f.eks. siger, at folk fra et bestemt område skal have nemmere adgang til at få asyl, og at sagerne skal køre efter en særlig procedure?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-18:
Jeg er grundlæggende uenig i den præmis, som ordføreren lægger frem.
Dette hus lovgiver også om dansk asylpolitik, og så har vi Flygtningenævnet, som i særlige sager, hvor der er uenighed, eller hvor der er blevet indklaget, skal tage stilling til de konkrete menneskers rettigheder.
Det skal de jo på baggrund af vores lovgivning, de internationale konventioner og grundlæggende aftaler, som vi er en del af.
Det er nævnets opgave, og den synes jeg de udfører rigtig fint.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-18:
Én ting er, at man tager stilling til konkrete sager, noget andet er jo, at man tager stilling til sådan en generel ændring af den danske asylpolitik.
Det kan være i forhold til alle, der kommer fra Syrien, eller i forhold til en stor gruppe, der kommer fra Syrien, og det kunne være fra Somalia osv.
Det har der været eksempler på inden for de seneste år.
Ville det ikke i de tilfælde være hensigtsmæssigt, når det nu rent faktisk er en ændring, som ikke bare har konsekvenser i en enkelt sag, men i en masse sager, at der også var et politisk element inde over?
Det sikrer dog trods alt en vis demokratisk kontrol.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-18:
Jeg er helt uenig med ordføreren i, at det er en ændring af politikken.
Det er jo en forholden sig til virkelige forhold på jorden i de lande, som flygtningene kommer fra, eller her, som de kommer til.
De forhold tager nævnet jo stilling til på baggrund af de regler, vi har, og i øvrigt de konventioner, som vi har tilsluttet os.
Så jeg er grundlæggende uenig i den præmis, som ordføreren stiller op
Naser Khader (KF), 2016-05-18:
Jeg skal lige have lidt luft.
Jeg har løbet op ad trapperne.
Jeg er i god form.
Vi er positivt indstillet over for Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Samtidig lytter vi til ministeren, der siger, at der er behov for en reform af Flygtningenævnet.
Det bakker vi også op om.
Så vi afventer et forslag fra ministeren om at reformere Flygtningenævnet, og vi er også med på at få Dansk Flygtningehjælp ud af Flygtningenævnet.
Det ville også være godt for Dansk Flygtningehjælp selv, så de ikke bliver anklaget for at politisere.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-18:
Tak for det, og tak til dem, der er kommet med positive bemærkninger om at kigge på ændringer af Flygtningenævnet.
Dansk Flygtningehjælp har været nævnt et par gange, men Advokatrådet har vi også nævnt fra vores side.
Vi mener i Dansk Folkeparti, at Flygtningenævnet, som træffer afgørelser vedrørende asylpolitik, som behandler klager vedrørende asylrelaterede afgørelser truffet af Udlændingestyrelsen, og hvis afgørelser er endelige, som det er i dag, igennem årene har mistet troværdighed og har for stor indflydelse på dansk asylpolitik.
Problemet med nævnet er, at det som et ikkefolkevalgt organ har stor indflydelse på den politik, som Danmark fører på asylområdet, og at et antal medlemmer af nævnet er udpeget af Dansk Flygtningehjælp og Advokatrådet.
Dansk Flygtningehjælp er en interesseorganisation, der arbejder for flygtningenes sag.
Det må man sådan set
godt gøre, men derfor behøver man ikke nødvendigvis at sidde i det nævn, der træffer afgørelse om, hvorvidt de skal have opholdstilladelse i Danmark.
Det samme kan man sige om Advokatrådet.
De har jo mange gange været ude at argumentere både i høringssvar her i Folketinget og i offentligheden generelt med, at de mener, at det er deres opgave at varetage flygtninges og asylansøgeres interesser.
Igen vil jeg sige, at det er helt legitimt, at man har de synspunkter, men så er det måske ikke så hensigtsmæssigt, at man sidder i et nævn, som er med til at træffe beslutninger om, hvorvidt der skal ændres på kursen i dansk asylpolitik, eller om, hvorvidt folk skal have opholdstilladelse i konkrete sager.
Med det her beslutningsforslag pålægges regeringen at ændre reglerne for udpegning af medlemmer i Flygtningenævnet, så ingen private organisationer udpeger medlemmer til nævnet, og pålægges herudover inden udgangen af 2016 at fremsætte et konkret lovforslag, som begrænser Flygtningenævnets indflydelse på asylpolitikken og sikrer demokratisk kontrol med Flygtningenævnets arbejde.
Det kunne eksempelvis ske ved, at det skulle forbi en minister, et udvalg her i Folketinget eller et ganske særligt udvalg oprettet til lejligheden.
Dansk Folkeparti ønsker sådan set på sigt helt at afskaffe Flygtningenævnet og i stedet lade Udlændingestyrelsen træffe afgørelser i de konkrete ansøgninger om asyl.
Men da det nok har lidt lange perspektiver at få den del gennemført, holder vi os til dette beskedne forslag, og vi kvitterer for, at der er nogle partier, der trods alt kan se, at der er behov for at kigge på sammensætningen af nævnet.
Det skal være ordene.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-18:
I forslagets bemærkninger skriver forslagsstillerne, at forslagsstillerne ønsker demokratisk kontrol med Flygtningenævnets arbejde.
Det kunne eksempelvis ske ved, at når Flygtningenævnet træffer en afgørelse, som direkte ændrer dansk asylpolitik, skal afgørelsen godkendes i Folketinget eller af den ansvarlige minister.
Er forslagsstillerne ikke nervøse ved, at det ville igangsætte en procedure med en masse enkeltsager, som ville komme op i medierne og lægge et politisk pres på Folketinget og Folketingets udvalg, og at vi dermed reelt ville ende med at enkeltsagsbehandle en masse asylsager?
Martin Henriksen (DF), 2016-05-18:
Det kunne meget vel ske, hvis det var det, vi foreslog, men det er ikke det, vi foreslår.
I den mest optimale DF-verden ville det være sådan, at enkeltsager ville blive afgjort af Udlændingestyrelsen, altså, der skulle ikke være politisk indblanding i enkeltsager.
Og de afgørelser, som så gør, at man simpelt hen ændrer på dansk asylpolitik – at de f.eks. når frem til i Flygtningenævnet, at folk, der kommer fra et bestemt område i Somalia, skal have en særlig adgang til asyl i Danmark, og det er altså sager, hvor det ikke kun vedrører en enkelt person, men flere personer – skal efter vores opfattelse under politisk kontrol.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-18:
Det er selvfølgelig lidt spøjst at stille et spørgsmål, for vi er jo enige.
Men det er, fordi Dansk Folkeparti nu flere gange har spurgt diverse ordførere, om det ikke er et problem, at Dansk Flygtningehjælp sidder i nævnet, fordi Dansk Flygtningehjælp jo ikke er uvildig.
Det argument undrer mig bare, for man kan vel i mindst lige så høj grad argumentere for, at Integrationsministeriets udpegede repræsentanter ikke er uvildige.
Og nu er det altså de afgørelser, der træffes af styrelsen, som Flygtningenævnet forholder sig til.
Det er jo sådan set også derfor, at vi kalder det her et domstolslignende organ.
Det er netop ikke en domstol.
Hvis man ville sikre en total uvildighed, skulle man give mulighed for, at de her afgørelser kunne blive påklaget til domstolene.
Kan ordføreren følge min tanke, nemlig at det er lidt spøjst at brokke sig over, at Dansk Flygtningehjælp skulle være særlig ikkeuvildige, når man har repræsentanter siddende, som er udpeget af Integrationsministeriet?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-18:
Tak for det.
Dansk Folkeparti ønsker at tage Dansk Flygtningehjælp og Advokatrådet ud af Flygtningenævnet og ønsker altså at tage de repræsentanter ud af nævnet, som henholdsvis har direkte viden om forholdene på jorden, der, hvor flygtningene flygter fra, og har direkte kontakt til og viden om flygtninge her i Danmark, som de flygter til.
Viden og ekspertise og konkret praktisk erfaring må altså ikke spille en rolle i Flygtningenævnets arbejde.
Det forstår jeg ikke.
Det virker i langt højere grad, som om Dansk Folkeparti bare gerne vil være fri for de kritiske stemmer, som gør opmærksom på virkelighedens vilkår for flygtninge både i nærområderne og i Danmark.
René Gade (ALT), 2016-05-18:
I Alternativet kan vi ikke bakke op om beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti.
Det er der flere årsager til, og jeg tror, at der er mange af dem, der allerede er blevet nævnt.
Men noget af det vigtigste for os er at se på, om det egentlig er et problem, at der er nogle, der varetager flygtningenes sag.
Jeg synes helt ærligt, det er væsentligt, at der er nogle, der varetager flygtningenes sag, og vi har her et nævn, som jo på objektiv vis skal forsøge at se, om der er ret og rimelighed i det, der bliver besluttet i Udlændingestyrelsen.
Det er der ofte, og de gange, hvor der ikke er det, eller hvor der i hvert fald er tvivl om det, og hvor der er nogle, der ønsker at så tvivl om det, kommer det så i nævnet.
Og at der er nogle fagkompetencer i det nævn, som også repræsenterer civilsamfundet, synes vi på alle måder er med til at legitimere og afpolitisere nævnet.
Jeg var lige ved at vende det forkert, for det er jo faktisk det modsatte, der tales om her, altså at vi skal være sikre på, at der ikke er nogen, der varetager flygtningenes interesser i det her nævn.
Der er jeg meget uenig, og det kan være, at jeg har misforstået, hvordan forslaget egentlig skal forstås, men det er sådan, jeg hører det, altså at vi skal være sikre på, at der i nævnet ikke er nogen, der varetager flygtningenes interesser.
Vi synes, at man skal sikre, at der i nævnet er nogle, der efterprøver det og virkelig ser, om der kunne være ting i Udlændingestyrelsens vurdering, der er forkerte.
Christian Langballe (DF), 2016-05-18:
Altså, nu står der her over indgangen til Folketingssalen, at med lov skal land bygges.
Det vil sige, at det er lovens uvildighed, der gælder.
Det vil også sige, at de instanser, der indgår i en bedømmelse i Flygtningenævnet, er uvildige, fordi Flygtningenævnet har domstolslignende karakter.
Så stiller jeg bare spørgsmålet, hvorvidt det er formålstjenligt.
Jeg tror ikke, at det er sådan andre steder, altså at en privat interesseorganisation indgår i uvildige undersøgelser – selve formålet for Dansk Flygtningehjælp er flygtninge.
Det spørgsmål kunne man godt stille, og det er sådan set det, som det her forslag problematiserer.
René Gade (ALT), 2016-05-18:
Der er det i Alternativets øjne væsentligt at sige, at vi ikke har nogen præferencer for, hvem det er, der skal repræsentere civilsamfundet i det her nævn.
Vi mener bare generelt, at det, beslutningsforslaget lægger op til, nemlig at der ikke skal være repræsentation af de her civile organisationer, tager vi afstand fra.
Vi synes, det er godt for nævnet.
Omvendt vil jeg sige om lige netop Dansk Flygtningehjælp, at det godt kan være, at det er en interesseorganisation, men jeg tror, at det er vildledning, og at man ville gøre Dansk Flygtningehjælp uret ved at sige, at de ikke kan sortere i, hvad der er objektivt, og hvad der er subjektivt.
De varetager nogle interesser, men jeg mener, at det er flygtningenes tarv, i forhold til at de bliver behandlet rimeligt.
Jeg mener godt, vi kan regne med, at Dansk Flygtningehjælp kigger objektivt på sagerne og så vurderer, om det, der sker, er ret og rimeligt.
Christian Langballe (DF), 2016-05-18:
Det plejer faktisk at være sådan i almindelig domstolspraksis, at hvis en dommer er involveret i en bestemt sag og har en bestemt interesse i en sag, så vil vedkommende være inhabil.
Nu taler vi altså om Dansk Flygtningehjælp, som så sandelig har interesse i det spørgsmål, og som jo også har påvirket den politiske dagsorden i årtier herhjemme.
Der stiller jeg så bare et spørgsmål til ordføreren.
Når vi nu siger, at det er en domstolslignende myndighed, kan ordføreren så se, at der måske kunne være et habilitetsproblem?
Det er derfor, at den private interesseorganisation overhovedet er sat i verden.
Når man har det som formål, er det så uvildighed, der præger de afgørelser?
Jeg spørger bare.
René Gade (ALT), 2016-05-18:
Jeg har ikke interesse i at mistænkeliggøre Dansk Flygtningehjælp eller andre organisationer.
Jeg kan bare notere mig, at der ikke er noget, der på nogen måde beviser, at der skulle være tale om den mangel på uvildighed, som ordføreren nævner.
Der er ikke noget, der på nogen måde retfærdiggør, at vi skal have den her mistro i forhold til deres afgørelser i nævnet.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-18:
Tak for det.
Vi har fået afklaret, hvad Alternativet mener om Dansk Flygtningehjælp i Flygtningenævnet.
Det kommer nok ikke som en stor overraskelse.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Alternativet synes om, at Flygtningenævnet kan sidde og træffe afgørelser, som ret beset ændrer dansk asylpolitik, fordi man beslutter, at folk fra et bestemt område af forskellige årsager har nemmere adgang til eksempelvis at få asyl, man skal køre det efter nogle særlige procedurer osv., uden at det kommer forbi en minister eller et udvalg i Folketinget.
Synes Alternativet, at det er en god måde at gøre det på, eller synes de, at det bør være sådan, at hvis man ændrer dansk asylpolitik på et eller andet område, bør det være politisk bestemt?
René Gade (ALT), 2016-05-18:
Jeg er helt tryg ved, at Udlændingestyrelsen forvalter det, de skal.
Når der er noget, der lander i nævnet, er det jo, fordi der er blevet indgivet en klage, og så skal der være en klageinstans.
Så jeg er helt tryg ved, at det ikke kommer forbi et politisk parti eller den til enhver tid siddende regering.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-18:
Ud over at Flygtningenævnet træffer afgørelse i konkrete asylsager og på den måde fungerer som ankeinstans, kan Flygtningenævnet jo også træffe en afgørelse, som reelt ændrer dansk asylpolitik og ikke bare handler om en enkelt asylansøger og om, hvorvidt vedkommende skal have flygtningestatus, men handler om, hvorvidt personer fra et helt land eller et helt område i et bestemt land skal have nemmere ved at få asyl i Danmark efter en særlig procedure.
Bør sådanne beslutninger ikke, fordi de ikke kun omhandler én person, men flere personer, køre forbi et demokratisk flertal i Folketinget, så der er politisk opbakning til den asylpolitik, vi fører i Danmark?
Det er vel meget fornuftigt, er det ikke?
René Gade (ALT), 2016-05-18:
Jeg mener ikke, at de her beslutninger skal politiseres.
Jeg mener, at nævnet i dag gør præcis det, det skal.
Hvis vi ønsker det anderledes, må vi jo lovgive om det.
Så vidt jeg kan se, er der ikke et flertal for det.
Der kommer til at være en drøftelse af nævnet senere i år, kan jeg høre fra regeringen, og Dansk Folkeparti ønsker det også.
Så må vi se på, om der er nogle, der ønsker at ændre den sammensætning, men jeg ser ingen problemer i nævnet.
Der er jævnligt klager over nævnet, også udefra, fra andre internationale organisationer, men det er sjældent, fordi man er for behjælpelig over for flygtninge.
Det er faktisk ofte, fordi der er et kritisk blik på, om tingene foregår ret og rimeligt.
Så vi er trygge ved nævnet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-18:
Tak for det.
Jeg er glad for, at Socialdemokraterne stemmer imod det her forslag.
Jeg vil i forlængelse af den, synes jeg, positive negative tilkendegivelse spørge, om Socialdemokraterne bakker op om hr. Henrik Sass Larsens udmelding eller forslag om, at Danmark skal etablere lejre i Libyen og sende krigsflygtninge fra eksempelvis Syrien dertil.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-18:
Socialdemokratiet bakker som grundregel altid op om vores gruppeformands synspunkter, og jeg gør det i særdeleshed.
Så hvis det ligesom var det, der lå i spørgsmålet, kan jeg bekræfte det.
Jeg læser nu ikke artiklen på helt samme måde som fru Johanne Schmidt-Nielsen, og jeg har i øvrigt også talt med Henrik Sass Larsen om, hvad indholdet i den artikel var.
Det, hr. Henrik Sass Larsen sagde ganske klart og tydeligt, var, at det jo er meget vanskeligt at forestille sig præcis, hvad for nogle lande det kunne være, og så nævnte han nogle lande, som det måske kunne være.
Men der er ingen af os, der ved, om det vil være tilfældet.
Men udlændinge-, integrations- og boligministeren har jo ret i, at der er ganske store juridiske og politiske problemer forbundet med at forestille sig sådan en model lige nu.
Hvad der kan ske i fremtiden, er der ingen af os der ved.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-18:
Tak for ordet, formand.
Man kunne også på samme måde spørge: Når nu Socialdemokraterne faktisk har foreslået noget tilsvarende, hvorfor vil Socialdemokraterne så ikke bakke op om forslaget?
For det er vel også Socialdemokraternes mission her i livet at få opbakning til deres politik, og hvis det er det, der er det vigtigste – det er det vigtigste for Dansk Folkeparti, og man må også antage, at det er det vigtigste for andre partier – må det jo være sådan, at hvis der er mulighed for, at der kan blive stemt for ens politik i Folketingssalen, benytter man sig selvfølgelig af det.
Så er man et skridt nærmere.
I øvrigt er det sådan, nu hvor vi skal diskutere regeringsdeltagelse eller ej, at Dansk Folkeparti rent faktisk ønskede, at man f.eks. skulle skrive ind i et regeringsgrundlag, at der skulle arbejdes for, at der blev indført grænsekontrol.
Det ville Venstre så ikke være med til, men nu er vi jo kommet i den situation – så kan man altid gætte på, om det er, fordi DF står inden for eller uden for regeringen – hvor vi faktisk har fået det igennem, som vi ikke kunne få igennem i et regeringsgrundlag, på anden vis, for nu er der i hvert fald midlertidig grænsekontrol.
Naser Khader (KF), 2016-05-18:
Radikalisering er jo en proces, der fører til, at en person i højere og højere grad begynder at acceptere anvendelsen af vold og ikkelovlige midler for at opnå religiøse og politiske mål.
Det er en proces, der foregår i flere faser.
Først begynder man at være opmærksom på det, så får man sympati for det, man begynder at flirte med det, man begynder at støtte det, man begynder at blive en del af det, og nogle ender med at sprænge sig selv i luften i Irak eller i Syrien eller andre steder.
Det er også vigtigt, at vi er meget opmærksomme på kilderne til radikaliseringen, herunder moskeer, fængsler, udsatte boligområder, uddannelsesinstitutioner, bandemiljøet og internettet, herunder de sociale medier.
Derfor den her forespørgselsdebat.
Det er altså en opfordring til regeringen om at fremlægge en samlet, sammenhængende national handleplan for antiradikalisering i alle dele af samfundet og på alle niveauer.
Vi har tidligere haft flere handleplaner, sidste gang vist i 2014, men det er vigtigt, at de handleplaner bliver opdateret løbende.
Vi er flere partier, der er blevet enige om et forslag til vedtagelse, og der har jeg fået at vide, at det kan jeg læse op under min ordførertale.
Men jeg håber på en god debat, og jeg håber, at regeringen forpligter sig til at fremlægge en samlet, sammenhængende national handleplan.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-18:
Nu står der jo mange ting i det regeringsgrundlag, som ikke nødvendigvis som udgangspunkt har et flertal.
Det er sådan, det er at være en mindretalsregering.
Og det, jeg simpelt hen bare ikke kan forstå, og som jeg ærlig talt også tror at den danske befolkning har lidt svært ved at forstå, er, at I i Dansk Folkeparti siger, at I har mere indflydelse ved at stå uden for, og nu kommer I her med noget, der vedrører det vigtigste område for jer – der er ikke noget område, der er vigtigere for jer end udlændingepolitikken – og I har oven i købet løsningen, den er lige til at få gennemført, I skal bare gøre det, og så vil I ikke forlange, at regeringen gør det.
I vil ikke engang forlange af regeringen, at de går videre med undersøgelser, at de tager det op i EU osv.
Hvorfor vil hr. Martin Henriksen egentlig ikke forlange det af regeringen, hvis det er så nemt?