runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Altså, nu er vi nået så langt ud på aftenen, at nu kunne det egentlig være meget rart endelig at få nogle svar.
Hvis man fra Venstres side kunne komme med bare simple svar på fuldkommen enkle spørgsmål, kunne vi være fri for at tale om det i så lang tid, så kunne vi bare komme videre og diskutere indholdet – simple, konkrete svar.
Nu har vi spurgt syv gange under første runde, hvor fru Ellen Trane Nørby var på talerstolen – syv gange har vi spurgt om det med nulvækst, som er hr. Lars Løkke Rasmussens politik.
Jeg kunne læse i 2020-planen fra den tidligere VK-regering, at nulvækst frem til 2020 er lig med nedskæringer i kernevelfærd – citat slut.
Så spørger vi fuldkommen klart om nedskæringer i kernevelfærd, jeres egne ord fra jeres egen plan fra, da man selv sad ved magten: Er sundhedsområdet undtaget jeres planer for nulvækst?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Jamen jeg fik ikke noget svar på, om Konservative stadig går ind for randzoner.
Men lad det nu være.
I forhold til kompensation holder vi sådan set fast i, at landmændene skal kompenseres, men det er også sådan, at vandplanerne skal i ny høring, og indtil vandplanerne er vedtaget, bliver vi altså nødt til at bruge en anden ordning end den, vi oprindelig havde planlagt.
Men jeg tror dog stadig, at det nok skal lykkes at finde en løsning, som de fleste kan være tilfredse med.
Jeg skal igen takke alle for debatten i dag – vi ved jo ikke, om den bliver længere i dag – og jeg vil sige tusind tak for en god debat, hvor vi har vendt utrolig mange vigtige emner for Danmark.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Jamen jeg svarer sådan set meget gerne igen – det gjorde jeg også i formiddags.
Det kan være sundhedsvæsenet; det kan være ældreområdet, hvor vi har en demografisk udfordring; det kan være uddannelsesområdet, hvor vi har den politiske mission, at vi skal sikre, at der er flere unge, der får en uddannelse.
Det betyder, at vi kommer til at prioritere nogle områder, men det betyder ikke, at de områder så er undtaget, sådan at man ikke også der skal kigge på, hvordan vi kan bruge pengene bedre.
Det gav jeg også et meget klart eksempel på i formiddags, og det gentager jeg gerne for hr. Magnus Heunicke.
I forbindelse med folkeskolereformen, som vi sidder og vedtager lige nu, er der rundt regnet de samme penge til rådighed.
Alligevel er det både regeringens opfattelse og vores opfattelse, at vi kan få en bedre skole, vi kan få mere undervisning for de samme ressourcer.
Den øvelse skal vi selvfølgelig gøre på alle områder.
Vi skal spørge os selv: Hvordan bruger vi vores fælles penge bedst muligt?
Frank Aaen (EL), 2013-05-29:
Det lå der sådan set også i mit første spørgsmål, men lad mig så understrege det.
Det er vi imod, men med den her regering skal vi altså holde os inden for EU's regler.
O.k., når vi så har gjort det, er der så ikke brug for at kigge på muligheder for at øge beskæftigelsen, punkt 1?
Punkt 2: Hvis det er inden for EU's regler – og det mener jeg helt sikkert det er – kan vi så ikke bare give kommunerne og regionerne lov til at bruge de penge, de har – prøv lige at høre igen: de penge, de har – så de kan øge velfærden og øge beskæftigelsen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Hvor er det, hr. Frank Aaen har fået den opfattelse, at EU har lempet kravene til dansk økonomi?
Det er i hvert fald ikke det, de har sagt i dag.
I dag har de sagt, at de synes, at vi skal holde os lige præcis på det spor, vi er på, fuldstændig klart, ligesom OECD i øvrigt har gjort det i dag.
Så jeg finder egentlig stor opbakning i det, Kommissionen har været ude at sige, ligesom OECD i deres betragtninger, nemlig at det, vi bør gøre nu, hverken er at lytte til De Konservative, som vil have en mere ekspansiv finanspolitik, eller til andre sirenesange, men at vi tværtimod skal holde kursen.
Det er helt afgørende, at vi ikke på nogen måde gambler med dansk økonomi.
Og det er det, vi har sagt i går og i dag.
Vi holder kursen i den danske økonomiske politik, som jo også indebærer, at vi holder hånden under beskæftigelsen.
Det er det, der er det særlige ved vores økonomiske politik.
Ikke alene har vi fået styr på økonomien, budgetterne skrider ikke, som de gjorde tidligere, vi holder samtidig også hånden under beskæftigelsen.
Det er en stærk kombination, som jeg egentlig mener at vi kan være temmelig tilfredse med.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-05-29:
Tak for det.
Ethvert menneske, der er i arbejdsløshed, er i en ulykkelig situation, og enhver familie, der er præget af arbejdsløshed, er i en ulykkelig situation.
Nu er der dokumentation for, at mens VK-regeringen sad, steg beskæftigelsen med 28.000 personer.
I den tid den nuværende statsminister har været statsminister, er beskæftigelsen er faldet med 8.000 personer.
Det kunne tyde på, at der er behov for at tage endnu hårdere fat, end regeringen har gjort med kickstart osv. osv.
Den radikale leder har også talt for en større reformiver, nogle flere aktive reformer, og der vil jeg godt spørge statsministeren, hvornår regeringen vil tage fat på næste reform.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Jeg har lyttet meget nøje til, hvad både de faglige og arbejdsgivernes organisationer siger om det her spørgsmål, og jeg vil gerne kvittere for, at Venstre så klart er gået ind i den her debat, og jeg ser frem til, at vi, når Folketinget mødes efter sommerferien, netop skal i gang med erhvervsuddannelserne, for vi har en enorm udfordring her.
Vi har sikret et rekordstort optag på de videregående uddannelser, vi er nu i gang med folkeskolen, og det næste, vi netop skal i gang med, er erhvervsskolerne, for vi skylder de unge, at de får en god erhvervsuddannelse.
Det, jeg tror vi først og fremmest skal gøre for dem, er at sikre, at de kan mere, når de kommer ud af folkeskolen, og det er jo netop det, vi sidder og arbejder med i folkeskolereformen.
Peter Juel Jensen (V), 2013-05-29:
Indimellem kunne man ønske sig utrolig meget, og jeg havde jo ønsket mig at få et rigtig klart svar.
Mener statsministeren, det er en god idé, som arbejdsmarkedets parter, LO og DA, er kommet med, om, at der skal indføres nogle konkrete krav til dem, der starter på en erhvervsuddannelse?
Jeg er meget enig i statsministerens tanke som helhed om, at det er vigtigt, at vi har veluddannede mennesker, men det kræver jo også, at de elever, vi optager på erhvervsuddannelserne, har forudsætningerne for at gennemføre dem.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Jeg er meget enig i, at vi skal sikre, at de unge mennesker, der kommer fra vores folkeskole, er langt bedre rustet til at tage en ungdomsuddannelse, og man må bare konstatere, at når der i de store klasser i gennemsnit sidder 3- 4 elever, som dybest set ikke kan læse, skrive og regne godt nok, har de meget svært ved at tage en ungdomsuddannelse.
Det er jo derfor, vi betragter det her som en af de vigtigste opgaver, vi skal løse ved at sikre, at folkeskolen hjælper de børn.
Vi kan hverken samfundsmæssigt eller menneskeligt have råd til, at der i hver klasse sidder så mange, som simpelt hen ikke kan det, der skal til, for uden ekstra hjælp at kunne gennemføre en ungdomsuddannelse.
Så vi er dybt optaget af lige præcis de her unge, og vi vil sikre, at folkeskolen bliver bedre, sådan at vi målrettet hjælper dem.
Jeg undrer mig lidt over, at Venstres ordfører mener at have noget at skyde os i skoene, i forhold til at vi mister arbejdspladser.
Mens hr. Lars Løkke Rasmussen var finansminister og senere statsminister, mistede vi 100.000 arbejdspladser.
Det var 100.000 mennesker, som kunne se deres arbejde forsvinde ud af Danmark og formentlig aldrig komme igen.
Og hvad har vi hørt fra Venstres side?
Nærmest ingenting.
Det er det, som regeringen fra dag et har taget på sig at forsøge at løse, for vi ønsker, at Danmark stadig skal være et land, hvor der er produktionsarbejdspladser, hvor man producerer noget, man stadig kan slå sig op på.
Det er vores opgave, og det har vi målrettet arbejdet på, siden vi kom til.
Peter Juel Jensen (V), 2013-05-29:
Nu håber jeg, at jeg kan få et mere konkret svar fra statsministeren, end nogen af mine forgængere har fået.
Jeg har gjort mig stor umage med at lave et meget, meget simpelt spørgsmål, som der gerne skulle kunne gives et meget enkelt svar på.
Jeg noterede mig med glæde, at statsministeren vil reformere erhvervsuddannelserne, og det hilser vi selvfølgelig velkommen i Venstre.
Arbejdsmarkedets parter, LO og DA, kom i forrige uge med et udspil om, at der skal indføres nogle optagelseskrav for dem, der starter på erhvervsuddannelserne, således at man er sikker på, at dem, der starter, også har forudsætningerne for at gennemføre en uddannelse på en erhvervsskole.
Hvordan forholder statsministeren sig til det ønske fra arbejdsmarkedets parter?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Det er jo klar tale.
Det kommer ikke bag på nogen, men måske skulle ordføreren have brugt sin taletid til egentlig at fortælle, hvad det er, De Konservative vil, for tingene hænger jo ikke sammen.
Jeg kan forstå, at Enhedslisten siger, at de vil føre en mere ekspansiv finanspolitik.
Det er da klar tale.
Den eneste måde, de kan komme på, er ved at gældsætte Danmark yderligere.
Og vi har hele dagen i dag ikke kunnet få svar på, hvordan det skal løses, men der er ikke andet svar.
Indrøm, at man er kommet til at udtale sig lidt for frisk til Børsen.
Der er ingen tvivl om, at der kun er et sted, pengene kan komme fra, og det er ved at gældsætte Danmark yderligere.
Mike Legarth (KF), 2013-05-29:
Jeg er ked af at måtte sige det, men det, statsministeren står og siger fra Danmarks højeste talerstol, er lodret forkert.
Jeg kan jo ikke sende briller op til statsministeren for at hjælpe til at kunne læse det, der måtte blive læst, men jeg redegjorde for den her sag på tv i går, hvor jeg gennemgik fra a til å, hvordan vi betragter de her ting.
Men lad det nu ligge.
Statsministeren spurgte også i sin tale: Hvad vil oppositionen, hvad vil Konservative? – som om det ikke stod klart.
Men det skal jeg så sige: Vi vil med alle midler bekæmpe socialismen og kommunismen, som statsministeren jo er nødt til at lade sig styre af.
Derfor er det, Det Konservative Folkeparti vil – og det skal stå krystalklart – at vælte regeringen og statsministeren.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Jeg anerkender, at man kan skifte synspunkt, men jeg er bare nødt til at sige, at det ikke var det, De Konservative sagde i går i Børsen.
I går sagde De Konservative i Børsen, at man skulle have en mere ekspansiv finanspolitik, uden at komme med svar på, hvordan den skulle finansieres.
Jeg skal bare gøre opmærksom på, at vi starter 2014 med at låne 30 mia. kr., noget i den stil, og hvis Det Konservative Folkeparti vil have en mere ekspansiv finanspolitik, så skal de jo ud og låne pengene.
Det er ikke regeringens kurs.
Vores kurs er, at vi holder kursen.
Vi har vedtaget en budgetlov.
Den går vi sådan set ind for.
Den vil De Konservative så i givet fald også skulle ændre.
Det agter vi selvfølgelig at gøre.
Og jeg synes ikke, at vi, selv om der hele dagen i dag har været forsøgt på det fra mange forskellige sider, har fået svar fra Konservative på, hvad de egentlig mente, da de i Børsen i går talte om en mere ekspansiv finanspolitik.
Mike Legarth (KF), 2013-05-29:
Det ved statsministeren jo alt for godt at Det Konservative Folkeparti ikke vil.
Vi Konservative siger så samtidig, at vi kan gøre det uden at stifte gæld og uden at belaste dansk økonomi, men via reformer som helgardering.
Er statsministeren enig i, at det er den rigtige opskrift for dansk økonomi?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Jeg er ikke sikker på, at ordføreren helt har fulgt med i vores politik, fordi på andre tidspunkter bliver vi også kritiseret for, at vi sådan set er meget optaget af at effektivisere den offentlige sektor.
Vi mener jo, at man skal vende hver krone i den offentlige sektor og hele tiden spørge, om vi får nok service til borgerne for de penge, vi bruger i den offentlige sektor.
Vi er faktisk gået så vidt, at vi altså mener, at vi kan gøre det for 12 mia. kr. Så vi skal i gang med at kigge på den offentlige sektor.
Jeg sagde det også tidligere.
Vi skal i gang, og måske særlig os, der holder af den offentlige sektor, har også et særligt ansvar for hele tiden at spørge, om vi får nok ud af de penge, vi bruger i den offentlige sektor.
Så det vil vi meget gerne.
Men vi må også være realistiske og se, at hvis vi skal løse de udfordringer, vi står over for i den kommende tid, i de næste år med flere ældre og også flere plejekrævende ældre, så bliver vi nødt til at have en lille, en beskeden, men dog en positiv vækst i den offentlige sektor.
Det er jo et politisk valg, hvordan man indretter sit samfund, og der er Liberal Alliance og regeringen tydeligvis uenige.
Frank Aaen (EL), 2013-05-29:
Vi har diskuteret beskæftigelse nogle gange i løbet af dagen, bl.a. fordi EU har lempet de meget stramme rammer for dansk økonomi, man kan sige, at de har løsnet tøjlerne.
Vismændene har sagt, at der både er råd til og brug for at gøre noget mere for beskæftigelsen, f.eks. ved at øge det offentlige forbrug.
Regeringen har været ret afvisende i den debat, der har været.
Derfor vil jeg bare spørge, om ikke det er korrekt, at når vi kan se i de prognoser, der er fremlagt, også i regeringens egne prognoser, at beskæftigelsen ikke løfter sig – der bliver ved med at være høj arbejdsløshed og en meget lav udvikling i beskæftigelsen – er der så ikke brug for at gøre noget?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, om så vi skal gældsætte os for at gøre noget.
Det synes jeg ikke nødvendigvis er korrekt at gøre.
Altså, jeg mener godt, at man kan gøre andre ting.
Derfor er mit andet konkrete spørgsmål: Kan vi ikke bare lade kommuner og regioner bruge de penge, de har?
Så kan vi både få velfærd og beskæftigelse, uden at det gældsætter staten yderligere.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Nu må jeg beklage.
Jeg står ikke med brevet i hånden.
Men jeg kan sige, som jeg har sagt et par gange før, at Danmark støtter det her firelandebrev.
Og jeg synes, at det dybest set rejser en meget relevant diskussion, som vi også kender i Danmark.
Vi har haft den tæt inde på livet, da vi diskuterede SU.
Og jeg synes, at det er vigtigt at få sagt tydeligt, at uretmæssig eller utilsigtet adgang til vores velfærdsydelser kan føre til, at der er en uacceptabel belastning af netop de her ydelser, og dermed kan man sætte spørgsmålstegn ved den frie bevægelighed.
Jeg synes, at man skal have den frie bevægelighed, det er rigtig vigtigt for mange, mange mennesker, og det er en del af kernen i vores europæiske samarbejde.
Men man skal selvfølgelig også være opmærksom på, om der er uretmæssig eller utilsigtet adgang til vores velfærdsydelser.
Det er jo egentlig ganske simpelt.
Jeg glæder mig til, at vi også tager den her diskussion ind i vores europapolitiske diskussion, som vi er i gang med i øjeblikket.
Søren Espersen (DF), 2013-05-29:
Jeg skal så også høre, om der blandt alle de ting, der står i brevet, er nogle ting, som Danmark ikke er enig i.
Er der nogle ting i det her brev, som regeringen ikke støtter?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-05-29:
Disse tal, jeg oplyser, er dokumenteret af Danmarks Statistik.
Så det er fakta.
Trods det, at vi under VK-regeringen havde den store finansielle krise på verdensplan, er det fakta.
Men så vil jeg så spørge på en anden måde.
Regeringen har jo den ene gang efter den anden nedsat skønnet for væksten i Danmark, og vismændene har sagt eller i hvert fald antydet, at det nok ikke bliver sidste gang.
Giver det ikke anledning til bekymring hos regeringen?
Søren Espersen (DF), 2013-05-29:
Jeg vil tillade mig at følge op på det spørgsmål, hr. Kristian Thulesen Dahl stillede om henvendelsen fra de fire lande, Østrig, Tyskland, Nederlandene og fra Det Forenede Kongerige, om social turisme.
Jeg synes, at det var glædeligt, at det for første gang er blevet gjort til et problem, også af statsministeren, og det glæder mig, at hun vil støtte brevet.
Men en af de ting, som hr. Kristian Thulesen Dahl ikke fik svar på, var, hvorvidt Danmark var blevet spurgt, om vi ville være med som underskrivere på brevet.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Jeg kan ikke udtrykke det så meget tydeligere.
Jeg har jo sagt flere gange efterhånden, at vi sådan set synes, at det kan være fint at have en 2-årig dagpengeperiode, hvis man samtidig sikrer at gøre det nødvendige for at hjælpe mennesker ind på arbejdsmarkedet.
Jeg ved egentlig ikke, hvordan man skal sige det tydeligere.
Kristian Jensen (V), 2013-05-29:
Jeg kan godt leve med det, siger ordføreren.
Altså, beskæftigelsesministeren sagde, at en 2-årig dagpengeperiode er det helt rigtige, det er sådan, det skal være.
Og nu kan statsministeren leve med det.
Er det den rigtige dagpengeperiodelængde, eller er det ikke den rigtige dagpengeperiodelængde?
Er statsministeren og den her regering enig med Venstre i, at en 2-årig dagpengeperiodelængde er den rigtige?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Jamen jeg kan ikke sige så meget andet end det, jeg tidligere har sagt.
Jeg mener, at de arbejdsløse skal have hurtig hjælp til at komme i arbejde.
Og jeg er helt overbevist om, at man ikke kommer tættere på arbejdsmarkedet, jo længere tid man går arbejdsløs.
Derfor er jeg blevet af den overbevisning, at man godt kan leve med en 2-årig dagpengeperiode, det kan oven i købet være fint, hvis man så gør det rigtige for at få mennesker ind på arbejdsmarkedet.
Kristian Jensen (V), 2013-05-29:
Nu tilhører jeg ikke dem, der tror på den slags onde presseskriverier om, at statsministeren og beskæftigelsesministeren ikke taler sammen.
Jeg tror sådan set, at der er et godt forhold mellem statsministeren og beskæftigelsesministeren.
Derfor vil jeg bare gerne vide, om beskæftigelsesministeren her taler på regeringens vegne.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Det er temmelig mange job.
Jeg vil ikke stå her og sige, at det hele var hans skyld, men jeg synes bare, at det bør registreres, at det var sådan, det var, og ordføreren siger mig ikke imod i den anledning.
Skøn er jo bedste mands bedste skøn på det tidspunkt, hvor man kender de faktorer, man nu engang kender.
Som jeg også sagde indledningsvis, tror jeg egentlig ikke, at Venstre har noget at lade den nuværende regering høre i forhold til det her med skøn.
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Jeg må indrømme, at jeg ikke har nogen klar erindring om et forslag om at dele computere, men det kan andre fra Venstres gruppe måske støve af og vende tilbage med.
Så vil jeg bare sige, at jeg er lidt overrasket over det der med, at jeg skulle pleje at svare klarere, end jeg gør i dag, for jeg kan huske adskillige debatter her i Folketingssalen, hvor forskellige Venstrepolitikere har anklaget mig for ikke at svare klart.
Så det forstår jeg simpelt hen ikke.
Men engang – måske første gang jeg stod på talerstolen – må jeg så have svaret klart.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Tak for det, og på regeringens vegne tak for rosen.
Kan Dansk Folkepartis ordfører under nogen omstændigheder være støtteparti for en regering, som baserer sin økonomiske politik på offentlig nulvækst – ja eller nej?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Ja, hvad vil regeringen gøre for at forhindre dels social dumping, dels at det, som vi har med at gøre, altså de af staten betalte anlægsinvesteringer, bliver på danske løn- og arbejdsvilkår?
Dansk Folkeparti er jo med i en stor del af vores aftaler og burde vel egentlig vide, at det faktisk har været og er noget af det, man virkelig kan se en forskel på i udmøntning af de aftaler, i udmøntning af de store infrastrukturprojekter, som nu bliver fremrykket takket være vores vækstinitiativer for at holde hånden under beskæftigelsen.
Der kan man se, at det, vi har gjort helt konkret – helt konkret – er at sikre, at det sker på danske løn- og arbejdsvilkår, og det er jo det, der er vejen frem.
Og det var det, jeg ville ønske at man fra Dansk Folkepartis side havde gjort, da man havde bestemmende indflydelse over VK-regeringen.
Nu er det vores ansvar, og det løfter vi gerne.
Søren Espersen (DF), 2013-05-29:
Nå, men så skulle alting jo være på plads, det glæder vi os til at se.
Jeg kan sige, at den polske vækst er ganske enorm i forhold til andre europæiske lande, og det er jo, fordi man har en kæmpestor arbejdsstyrke uden for landet, der tager penge med hjem eller sender penge hjem.
Når nu Socialdemokratiet er så optaget af det, kan vi så også få en garanti for, at når de nye sydlige europæiske lande, Rumænien, Bulgarien, kommer med ind i det arbejde, så kommer det ikke til at gentage sig en gang til?
Hvad vil Socialdemokratiet stille op i EU-systemet for at sikre det?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Jo, det er det.
Og jeg er glad for, at Dansk Folkeparti har fået øjnene op for problemet, for i de 10 år, man sad som parlamentarisk grundlag og blev kåret som det mest magtfulde parti i Danmark, blev der ikke løftet en finger for at bekæmpe social dumping; der blev ikke løftet en finger i de finanslovsforhandlinger, som gentagne gange kørte; der blev ikke løftet en finger for at sikre, at det her spørgsmål kom på dagsordenen.
Nu kommer det så på dagsordenen, fordi regeringen i flere forskellige aftaler, ikke mindst i vores finanslovsaftale med Enhedslisten, har sat det på dagsordenen.
Og når vi så laver politiske aftaler, f.eks. om store anlægsbyggerier, det kan være Femern, så sikrer vi, at det foregår på danske løn- og overenskomstvilkår.
Søren Espersen (DF), 2013-05-29:
Man kan forestille sig – det kan jeg i hvert fald – hvor frustrerende det må være for arbejdsløse at høre i radioen, at nu er der kommet en ny reform og der er skabt så og så mange nye arbejdspladser, når de arbejdsløse så oplever, at de ikke får det arbejde, at de ikke får noget arbejde, og samtidig ser bilkorteger med polske biler med polske nummerplader farte op igennem det sydlige Sjælland og også det sydlige Jylland.
Jeg vil gerne stille ordføreren et spørgsmål i forhold til den her berettigede forventning, man har fra de arbejdsløses side, når der er skabt nye arbejdspladser, og som så bliver gjort til skamme, netop fordi det er andre, som får glæde af de jobs, der bliver skabt.
Er det ikke en frustrerende situation også for Socialdemokratiet at se, at mange af de arbejdspladser, man skaber, forsvinder lige lukt ud til polske eller andre østeuropæiske arbejdere?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Har gang i?
Jamen det er jo altså en sag, som udspandt sig lang tid før valget, så vidt jeg har forstået.
Det tror jeg at Venstre har prøvet så rigeligt indtil nu.
Skal vi nu ikke i stedet for fokusere på, at der skal være retssikkerhed alle steder, og hvis der er en debat, der skal rejses om det, synes jeg, at det er fint.
Den debat vil jeg gerne tage, og jeg vil gerne se på det alt sammen, men lad være med at bruge en enkelt sag fra flere år siden i et forsøg på at rejse noget helt andet her i Folketingets afslutningsdebat.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2013-05-29:
Det må dog trods alt kalde på andet, end at man gerne vil have nogle debatter.
Hvad agter ordføreren at foretage sig over for skatteministeren, som jo med samme begrundelse som ordføreren nægter at forklare, hvad det er, man har gang i i SKAT?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Den er jeg overordnet tilfreds med.
Jeg synes også, at alle kan se, hvad Venstre nu har gang i, når de blæser sådan nogle sager op.
Skal vi nu ikke koncentrere os om det politiske?
Og hvis der er en sag, som i øvrigt kørte, mens Venstre sad i skatteministerkontoret, så lad os gå ud fra, at den er blevet håndteret i de relevante retssager, og sådan er det.
Men overordnet set
hilser jeg på alle områder debatter om retssikkerheden velkommen.
Den skal alle steder være i højsædet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2013-05-29:
Der har på det seneste været en heftig debat om retssikkerheden på skatteområdet.
Det drejer sig om Camilla Vest-sagen, hvor SKAT København holdt en praksisændring hemmelig, med det resultat at en skatteyder blev idømt 1 år og 9 måneders fængsel.
Men vi har også set andre sager, hvor SKAT nærmest truer folk.
Vi har set, at man har foretaget udlæg i advokatsalærer, som borgeren skulle bruge til sit forsvar.
Og vi har jo set, at man forfølger sager, som SKAT har tabt.
Jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, om han er tilfreds med retssikkerheden på skatteområdet.