runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-01-13:
Det er dejligt at høre.
Så vil jeg høre justitsministeren om et citat fra Venstres tidligere retsordfører, hr. Karsten Lauritzen, som jeg har fundet frem, og det stammer fra maj 2014, hvor han udtaler: Det sender et stærkt signal til dem om, at det at tilhøre en rocker-bande-gruppering er noget, vi straffer og sanktionerer fra samfundets side, og ikke noget, vi belønner med en prøveløsladelse.
Det sagde Venstres retsordfører, og der vil jeg bare en sidste gang – for jeg anerkender jo helt de fremskridt, regeringen vil gøre på det her område – høre, om de elementer, der ligger i et samlet beslutningsforslag, er noget, man stadig væk støtter.
Altså, kan vi forvente at se det som elementer, når regeringen fremsætter et forslag om det her, eller er det noget, man tager løbende i en proces på et eller andet tidspunkt?
Søren Pind (V), 2016-01-13:
Det er helt klart noget, der vil indgå i de forhandlinger, som jeg bl.a. skal føre med spørgeren.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-01-13:
Jeg har fået svar.
Mattias Tesfaye (S), 2016-01-13:
Hvordan kan konsekvenserne af den danske beslutning om at indføre styrket grænsekontrol ved den dansk-tyske grænse komme bag på regeringen i en sådan grad, at der ikke kan udføres normale politiopgaver i landets politikredse, som statsministeren konstaterede på sit pressemøde den 4. januar 2016, når regeringen har kendt til flygtningeudfordringerne gennem flere måneder, ligesom Sveriges planer om at lukke grænserne har været offentlige gennem længere tid?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-01-13:
Vil ministeren tilkendegive sin og regeringens holdning til forslaget fra en samlet blå blok i 2014, der nu også støttes af Socialdemokratiet, om, at rockere og bandemedlemmer ikke skal omfattes af reglerne om prøveløsladelse og ikke kun sidde to tredjedele af straffen i fængsel, men skal afsone hele straffen bag tremmer?
Vil ministeren tilkendegive sin og regeringens holdning til forslaget fra en samlet blå blok i 2014, der nu også støttes af Socialdemokratiet, om, at rockere og bandemedlemmer ikke skal omfattes af reglerne om prøveløsladelse og ikke kun sidde to tredjedele af straffen i fængsel, men skal afsone hele straffen bag tremmer?
Skriftlig begrundelse
En samlet blå blok foreslog i 2014, at rockere og bandemedlemmer skal afsone hele den idømte straf og ikke prøveløslades efter udståelse af to tredjedele af straffen, sådan som det i dag er kutyme.
I dag har Socialdemokratiet tilsluttet sig forslaget, hvorimod partiet Venstre og regeringens holdning er blevet uklar.
Søren Pind (V), 2016-01-13:
Tak for det.
Jeg bliver spurgt til, hvordan jeg forholder mig til, at der endnu ikke er rejst tiltale i sagen.
Lad mig sige det på den måde, at jeg forholder mig sådan til sagen, at jeg synes, at det bør være de relevante myndigheder, som tager stilling til, om der er grundlag for at rejse tiltale i denne konkrete sag, og den vurdering skal selvfølgelig foretages sagligt og korrekt, men også med størst mulig fremdrift.
Det fremgår af min besvarelse af 8. oktober i fjor af spørgsmål nr. 70, som jeg blev stillet af Folketingets Transportudvalg, at sagen nu beror på en anklagerfaglig overvejelse om, hvorvidt der er grundlag for at rejse tiltale i sagen.
Jeg oplyste i den forbindelse, at anklagemyndigheden forventede, at der ville være taget stilling til den pågældende sag inden udgangen af 2015.
Anklagemyndigheden har nu oplyst, at der endnu ikke er taget stilling i sagen, som således fortsat beror på anklagerfaglige overvejelser.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-01-13:
Tak for det.
Det er jo en sag, der er blevet udskudt gang på gang.
Senest hørte vi i slutningen af 2015, at der ville komme en afgørelse i 2015.
Nu kan jeg så forstå, at anklagemyndigheden har meddelt justitsministeren, at den afgørelse om, hvorvidt der skal rejses sigtelse, endnu ikke er truffet.
Jeg tænker, at der må foregå en vis dialog imellem anklagemyndigheden og justitsministeren om sagen.
Har justitsministeren noget bud på, hvornår anklagemyndigheden er klar med en afgørelse?
Søren Pind (V), 2016-01-13:
Jeg kan i hvert fald svare på, hvorfor sagen tager så lang tid.
Som sagt beror den nu på anklagerfaglige overvejelser.
er Københavns Politi blevet gjort bekendt med, at en spansk dommer har anmodet EU-Domstolen om en præjudiciel afgørelse i en sag vedrørende Uber.
Som det ligeledes fremgår af besvarelsen, har Uber desuden indgivet flere klager til Europa-Kommissionen i anledning af, at flere medlemslande har nedlagt forbud mod Uber.
Det, der nu er overvejelsen i anklagemyndigheden, er, om man på nuværende tidspunkt vil kunne rejse tiltale mod selskabet her i landet, eller om der er behov for at afvente en nærmere afklaring af de EU-retlige spørgsmål, som er blevet rejst i forhold til Ubers forretningsmodel, og det ...
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-01-13:
Jeg kan så måske give justitsministeren anledning til at fortsætte sit svar, når justitsministeren igen får ordet.
For det er jo helt centralt, hvorvidt vi kan få afklaret, om Uber overholder dansk taxalovgivning, eller er det justitsministerens vurdering, at vi bør afvente en EU-dom?
For mig kan det se en lille smule underligt ud, at overholdelsen af dansk taxalovgivning er et spørgsmål for EU-domstolen.
Kan ministeren måske prøve at fortsætte sit svar eller om ikke andet så i hvert fald komme det en lille smule nærmere?
Søren Pind (V), 2016-01-13:
Jeg prøver ligesom på at antyde, at det her ikke er en ukompliceret sag.
Det, jeg sådan forstår spørgeren i virkeligheden spørger om, er, om ikke anklagemyndigheden selv kunne tage stilling til de EU-retlige spørgsmål, så man kunne komme videre i sagen.
Jeg kan ikke gå ind i den konkrete sag.
Og derfor er jeg altså nødt til at overlade det skøn til en anklagermæssig vurdering.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-01-13:
Tak for det.
Uber træder jo ind i rækken af en lang række af dele- eller platformsøkonomikoncepter, som bare vokser og vokser, og det kan der jo være mange positive sider ved i forhold til service og andet, men der er også en række problemstillinger, og vi har her kort berørt nogle af dem.
Uber er p.t. værdisat højere end Mærsk på verdensplan, så det er en kæmpe virksomhed, vi har med at gøre.
Har regeringen nogen initiativer i skuffen og nogen konkrete planer om på tværs af ministerier at forberede en lovgivning, som kan håndtere, at de her deleøkonomikoncepter på en fornuftig vis kan være i Danmark på de danske vilkår, som vi kender?
Søren Pind (V), 2016-01-13:
Det ligger altså desværre uden for justitsministerens kompetence at svare på et sådant spørgsmål.
Men det, jeg vil sige om det, er – for jeg er nemlig enig i omfanget af det her – at så meget desto vigtigere er det, at det, når vi rejser sådanne sager, sker efter grundige overvejelser og på et solidt grundlag, for ellers når vi jo lige langt.
Men i forhold til sådan en helhedsbesvarelse, når det gælder om, hvordan man forholder sig til den nye deleøkonomi, må jeg henvise til den ansvarlige minister på området.
Mattias Tesfaye (S), 2016-01-13:
Hvordan kan konsekvenserne af den danske beslutning om at indføre styrket grænsekontrol ved den dansk-tyske grænse komme bag på regeringen i en sådan grad, at der ikke kan udføres normale politiopgaver i landets politikredse, som statsministeren konstaterede på sit pressemøde den 4. januar, når regeringen har kendt til flygtningeudfordringerne gennem flere måneder, ligesom Sveriges planer om at lukke grænserne har været offentlige gennem længere tid?
Søren Pind (V), 2016-01-13:
Et centralt element i politiets indsats i forbindelse med indførelsen af midlertidig grænsekontrol er, at den hidtidige kontrol i baglandet omlægges til kontrol på grænsen.
Det antal betjente, der er behov for at tilføre fra andre opgaver, er derfor i den helt aktuelle situation begrænset.
Indsatsen er således tilrettelagt på en sådan måde, at den påvirker den øvrige opgavevaretagelse så lidt som overhovedet muligt.
Lige nu er der ikke noget, der tyder på, at der er behov for flere betjente ved grænsen, men vi har beredskabet til at sætte endnu flere betjente ind, hvis det skulle blive nødvendigt.
Som statsministeren dog også sagde på pressemødet den 4. januar 2016, er det klart, at de betjente, vi flytter til bevogtning af grænsen, ikke samtidig kan opklare forbrydelser og skabe tryghed i resten af landet.
Men det er jo langtfra det samme som at sige, at der med en styrket grænsekontrol ikke kan udføres normale politiopgaver i landets politikredse, sådan som spørgeren antyder.
Regeringen har valgt en afmålt og balanceret model, som ikke belaster politiet og den almindelige borger mere end højst nødvendigt.
Vi har i regeringen fra start fulgt udviklingen i flygtninge- og migrantsituationen nøje og hele tiden taget de skridt, som vi mener er bedst for Danmark.
Dertil må jeg føje, at man altså ikke bare kan trylle politifolk frem, heller ikke efter den tidligere regerings nedskæringer på politistyrken, selv ikke over flere måneder, som spørgeren synes at forudsætte.
Jeg er fuld af forståelse for, at spørgeren er faldet over det pågældende citat, som så i øvrigt blev meget, meget hurtigt rettet, men for nu ikke at drive det her for vidt, vil jeg sige: Nej, der var desværre tale om en fejlformulering, for jeg var fuldt bekendt med, hvordan det forelå.
Jesper Petersen (S), 2016-01-13:
Tak for det.
Det leder så lidt videre til en diskussion om, i hvor høj grad det er en opprioritering af, hvad der egentlig i forvejen foregår i grænseområdet, og i hvor høj grad det er en flytning af opgaver, eller om man faktisk øger bemandingen.
Hvor meget er de her 200, som så er der på skift i løbet af døgnet, i forhold til den sædvanlige bemanding til opgaver i grænseområdet?
Kan ministeren oplyse om det?
Søren Pind (V), 2016-01-13:
Ja, altså, jeg skal ikke fuldstændig ned i detaljen kunne gøre rede for, hvilken tilførsel der er sket fra de enkelte politikredse i den her sammenhæng, for det er meget, meget minimalt.
Det, jeg kan sige, er, at det, der i al hovedsagelighed er tale om, er, at den hidtidige indsats bag ved grænsen nu er flyttet op på grænsen.
Det er også derfor, regeringen med sindsro kan sige, at det her ikke i den forstand har kostet på indsatsen i den øvrige del af landet.
Men det er selvfølgelig en belastning for de enkelte politifolk i den forstand, at de jo skal frem til grænsen og fra grænsen tilbage til hjemmet, og den tid, der altså bruges dernede, hvor man ikke overnatter etc., går jo fra et i øvrigt kostbart familieliv.
Jesper Petersen (S), 2016-01-13:
Det synes jeg er en meget relevant bemærkning at komme med.
I dag er det jo også kommet frem, hvordan Claus Oxfeldt, Politiforbundets formand, tilkendegiver, at det er en ret kraftig belastning for de her betjente, også med den arbejdstid, de har.
Søren Pind (V), 2016-01-13:
Ja, det er jo de opgaver, som før foregik i form af baglandspatruljering etc., hvor man altså nu i stedet for at møde folk inde i landet møder dem på grænseovergangene.
Altså, det er jo det, der i høj grad er tale om.
Og det er sådan set det svar, jeg kan give.
Jesper Petersen (S), 2016-01-13:
Vil justitsministeren, henset til at ministeren den 4. januar 2016 korrigerede integrationsministeren, som påstod, at personer fra forsvaret skal foretage grænsekontrollen – men man må forstå på justitsministeren, at forsvaret alene skal bistå med bevogtningsopgaver i teltlejre – forklare, hvordan denne misforståelse er opstået?
Søren Pind (V), 2016-01-13:
For god ordens skyld vil jeg sige, at jeg konstaterede det mere, end jeg korrigerede det.
Og det, der i hvert fald er godt, er, at jeg her – og det vil jeg gerne takke for – får mulighed for at rydde enhver eventuel tvivl af vejen.
Det siger sig selv, at den midlertidigt genindførte grænsekontrol ved den dansk-tyske grænse, som vi iværksatte den 4. januar, medfører et yderligere ressourcepres på politiet.
Der er tale om en afmålt og balanceret grænsekontrol, som bl.a. sikrer, at myndighederne fortsat kan opretholde ro og orden, og grænsekontrollen bliver løbende afstemt med, hvad der er nødvendigt.
Vi har også beredskabet til at sætte flere betjente ind, men det er klart, at de betjente, vi flytter til bevogtning af grænsen, ikke samtidig kan opklare forbrydelser og skabe tryghed i resten af landet.
Indtil nu har det ikke været vurderingen, at der er behov for at intensivere grænsekontrollen yderligere, men skulle dette billede ændre sig, og skulle der f.eks. på et tidspunkt opstå behov for at tage de modtagecentre, som regeringen har etableret, i brug, vil det være forbundet med betydelige ressourcer – betydelige ressourcer – for politiet, og det vil dermed kunne påvirke politiets sædvanlige opgavevaretagelse.
Der planlægges således for en situation, hvor forsvaret vil kunne hjælpe politiet med transportopgaver og bevogtning af modtagecentre.
Derfor har regeringen besluttet at påbegynde uddannelse af personel fra forsvaret, med henblik på at de vil kunne indsættes som bistand for politiet i forbindelse med sådanne opgaver.
Jeg vil gerne understrege, at der i givet fald vil være tale om, at personel fra forsvaret vil yde assistance til politiet.
Der vil således ikke være tale om, at politimæssige opgaver vil blive overladt til ansatte i forsvaret.
Der kan f.eks. være tale om bistand til bevogtningsopgaver på modtagecentrene, hvis disse bliver taget i brug, og transportopgaver.
Foreløbig er det dog som nævnt ikke regeringens vurdering, at der er behov for at intensivere grænsekontrollen yderligere og dermed trække på de ressourcer, jeg har beskrevet her.
Jesper Petersen (S), 2016-01-13:
Det synes jeg er en fin erkendelse fra justitsministerens side.
Det er også derfor, at justitsministeren kan komme til at give så klart et citat, hvor det jo ikke er noget med, at man måske kunne misforstås.
Altså, der bliver fra Jyllands-Postens side spurgt: Er det 200 hele tiden?
Og ministeren svarer: Det betyder, at der konstant er 200.
Og det siger jo, at ministeren giver en information, som ikke er korrekt, og den bliver så rettet, og det erkender ministeren.
Så jeg vil bare være sikker på, om det, ministeren sagde, var en fortalelse eller en fejl, eller om det faktisk var hans opfattelse på det tidspunkt, da han gav interviewet, at det ville være 200 betjente konstant.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-01-13:
Tak for det.
Hvordan forholder justitsministeren sig til, at Trafikstyrelsens anmeldelse af taxikonceptet Uber i november 2014 endnu ikke har ført til, at der er rejst tiltale mod Uber?
Mattias Tesfaye (S), 2016-01-13:
Tak for svaret.
Årsagen til, at jeg spørger, er, at jeg tror, at vi med de nuværende ressourcer sagtens er i stand til at indføre en stikprøvekontrol ved den dansk-tyske grænse i 10 dage.
Den er så nu blevet udvidet i yderligere 20 dage, og jeg har lige hørt integrationsministeren sige, at det også kan risikere at blive forlænget endnu en gang.
Dermed risikerer vi jo, at de få ressourcer, det ville kræve at vedligeholde en stikprøvekontrol i 10 dage, kan blive til ret omfattende ressourcer.
Søren Pind (V), 2016-01-13:
Der er for ganske nylig indgået et politiforlig, hvor politiet er tilført flere milliarder kroner, for at sikre en betydelig ressourcetilførsel til politiet, bl.a. sådan at der kan blive uddannet flere politifolk, og bl.a. også sådan at vi kan reformere politiet med henblik på at tilvejebringe folk, som altså – med et lidt populært udtryk – flyttes fra skrivebordet og ud på gaden.
Det vil sige, at ressourcerne til at få tilvejebragt flere politifolk for så vidt er til stede.
Den meget enkle problemstilling er, at det gør man ikke på et par måneder; det kommer desværre til at tage tid.
Og vi mener altså, at den nuværende besætning ved grænsen er forsvarlig.
Mattias Tesfaye (S), 2016-01-13:
Tak for svaret.
Jeg forstår det sådan, at hvad angår mulighederne for at tilføre ekstraordinære ressourcer, er det ifølge justitsministeren lettere sagt end gjort.
Dermed kommer vi så til den næste del af mit spørgsmål, som lyder: Er ministeren interesseret i, at der så foregår en politisk vurdering af, hvilke opgaver der eventuelt skal nedskæres, hvis vi ender i en situation, hvor grænsekontrollen forlænges yderligere end de 20 dage, der er tilkendegivet i dag?
Søren Pind (V), 2016-01-13:
Denne regering er en regering, som er meget bevidst om, at den har behov for at kunne samarbejde bredt i Folketinget.
Det siger sig selv.
Jeg har løbende haft drøftelser med retsordførerne for de forskellige partier, og jeg vil også godt takke bl.a. Socialdemokratiet for et konstruktivt samarbejde i forbindelse med politiforliget.
Jeg kan også godt give håndslag på, at i det omfang, det bliver nødvendigt, vil der også blive indkaldt til drøftelser med de forskellige relevante partier med henblik på at opnå det, som spørgeren sigter til.
Mattias Tesfaye (S), 2016-01-13:
Så er jeg selvfølgelig interesseret i at finde ud af, hvad der ligger i ordet nødvendigt.
For fra Socialdemokratiets side mener vi, at situationen nu gør det nødvendigt, særlig efter i dag, hvor det er blevet forlænget yderligere 20 dage, og hvor vi hører integrationsministeren sige, at det ikke er usandsynligt, at der vil skulle forlænges endnu en gang.
Dermed risikerer vi jo at ende i en situation, hvor det, som skulle være en midlertidig stikprøvekontrol, i hvert fald i 2016 måske mere bliver reglen end undtagelsen.
Dermed er der efter vores opfattelse et behov for at diskutere, hvilke forbrydelser som ikke skal opklares, eller som i hvert fald skal nedprioriteres i en periode.
Søren Pind (V), 2016-01-13:
Som sagt er det ikke regeringens opfattelse, at det for nærværende er af en sådan karakter, at det er nødvendigt.
Men jeg er glad for det tilsagn, der er, om, at Socialdemokratiet gerne vil medvirke i en given situation.
Regeringens udfordring for nærværende er sådan set i højere grad at få sikret hele den reformproces, som er i gang, med dansk politi, hvor vi altså skal stampe politifolk op af jorden – politifolk, som det jo altså nu tager 2 år at uddanne.
Dem skal vi altså hente inden for politiet for nærværende.
Den proces er i gang, men det er bare ikke sådan, at det sker i løbet af kort tid.
Men jeg vil godt takke for tilsagnet om, at man gerne vil være behjælpelig.
Jesper Petersen (S), 2016-01-13:
Tak for det.
Og jeg læser spørgsmålet op: Havde ministeren ikke overblik over beredskabet, da han den 4. januar 2016 udtalte, at der konstant er 200 betjente indsat til at kontrollere grænserne, men hvor det senere viste sig, at der alene er tale om 200 betjente i døgnet?
Søren Pind (V), 2016-01-13:
Ja, jeg tør ikke tage ordet, før formanden har givet mig det.
Jeg har konstateret, at jeg i de første timer efter indførelsen af den midlertidige grænsekontrol over for Jyllands-Posten øjensynligt formulerede mig på en måde, som kunne misforstås.
Jeg er enig i, at anvendelsen af ordet konstant tegner et billede af, at der til enhver tid er 200 mand ved grænsen.
Det er ikke tilfældet, og det var heller ikke det, der var forudsat ved beslutningen om at indføre grænsekontrol.
Den midlertidige grænsekontrol ved den dansk-tyske grænse udføres af 200 betjente i døgnet, som skiftes til at løse opgaven.
De er altså ikke alle sammen på vagt på samme tid, men spreder sig over døgnets 24 timer.
Sådan har det været, siden regeringen besluttede midlertidigt at indføre grænsekontrol den 4. januar, og jeg er glad for, at spørgeren giver mig lejlighed til at præcisere det.
Nick Hækkerup (S), 2016-01-13:
Spørgsmålet lyder som følger: Mener ministeren, at det er en naturlig del af opgaveporteføljen for en udenrigsminister at have løbende og tæt kontakt med sin tyske kollega i en situation, hvor der foretages ekstraordinære tiltag på landenes fælles grænse, og hvad er omfanget af den kontakt, der har været de seneste måneder?
Kristian Jensen (V), 2016-01-13:
Her vil nogle få en lille deja-vu-oplevelse.
Hvis man ikke er opmærksom på forskellen på Sverige og Tyskland, vil det lyde meget ens i forhold til besvarelsen af det foregående spørgsmål.
For ja, jeg mener, det er vigtigt for en udenrigsminister at have tæt kontakt til sine nabolande og det i særlig grad, når der er ved at ske ting, som er afgørende i forhold til grænsehindringer og transport mellem landene.
Derfor har jeg allerede den 30. juni i min tiltrædelsessamtale med den tyske udenrigsminister nævnt regeringens syn på grænsekontrol.
Jeg har den 18. november haft en dialog med den tyske europaminister, Michael Roth, her i København, hvor vi bl.a. drøftede migrations- og flygtningeudfordringen som et hovedtema i vores drøftelser.
På rådsmødet den 14. december havde jeg en bilateral samtale med den tyske udenrigsminister, hvor jeg orienterede ham om de overvejelser, den danske regering havde, set i lyset af den svenske regerings planer om at indføre grænsekontrol.
Og på dagen, den 4. januar, hvor Danmark på grund af Sveriges beslutning valgte at indføre grænsekontrol, var det sådan, at jeg havde en telefonsamtale med den tyske udenrigsminister, hvor jeg ud over at ønske ham tillykke med fødselsdagen også orienterede ham om de beslutninger, Danmark var nødt til at træffe i lyset af den svenske grænsekontrol.
Nu nævner jeg igen bare højdepunkterne, for at nævne alle de bilaterale samtaler, vi har haft undervejs, ville være for lang en oplæsning, og mange af dem har haft mange forskellige emner.
Men alle har haft et eller andet emne og en drøftelse om, hvad vi gør i Europa omkring migrations- og flygtningeudfordringen, som vi står midt i.
Nick Hækkerup (S), 2016-01-13:
Jeg er sådan set enig med ministeren i hans indledende bemærkninger om, at der er forskel på Sverige og Tyskland, og det er da også rigtig, rigtig godt, at vi har en udenrigsminister, der har konstateret det.
Der var en situation, hvor vi kom med de nye danske grænseforanstaltninger.
Ministeren siger selv, at der var – sådan forstår jeg det – en tæt dialog op til, sådan at tyskerne var velorienteret om, hvad det var, vi ville gøre.
Vil ministeren løfte lidt af sløret for, hvad den tyske reaktion på de danske foranstaltninger i den dialog, der var, var?
Mener udenrigsministeren, at det er en naturlig del af opgaveporteføljen for en udenrigsminister at have løbende og tæt kontakt med sin tyske kollega i en situation, hvor der foretages ekstraordinære tiltag på landenes fælles grænse, og hvad er omfanget af den kontakt, der har været de seneste måneder?
Så man kan sige, sådan som jeg forstår det på ministeren, at den tyske relation har været noget mere gnidningsløs, end den svenske relation har været, hvad angår de spørgsmål af samme karakter, som vi bevæger os omkring i dag.
Kristian Jensen (V), 2016-01-13:
Min opgave har jo ikke været at drøfte detaljerne i, hvad virkningerne af forskellige måder at indrette sig på ville være, og hvordan det ville få betydning for Øresundstrafikken eller for færgefarten mellem Danmark og Tyskland.
Den har andre ressortministre haft.
Jeg vil sige, at på det niveau, hvor jeg har haft drøftelserne, har der været en god og åben dialog både med Sverige og med Tyskland om, hvad vi i fællesskab gør for at håndtere den flygtningesituation, der er.
Jeg synes, det er helt naturligt, at når nu udenrigsministre snakker sammen, har vi også snakket om, hvad vi gør for så at sige at få sat en stopper for strømmen i det hele taget, altså få en løsning omkring Syrien.
Det har betydet, at det har været det, som en del af vores dialog også har handlet om.
Nick Hækkerup (S), 2016-01-13:
Jeg ved godt, at det er kort tid, for vi kigger på en uges tid, men har der så i det forløb efter vores foranstaltninger på grænsen til Tyskland også været snak om og en dialog om, hvordan det fungerer, og hvordan man kan sikre, at det her initiativ ikke har utilsigtede og negative virkninger?