Johan Lund Olsen (IA), 2015-05-26:
Tak, formand.
Grønlands Selvstyre har anmodet om, at den familieretlige lovgivning for Grønland bliver ajourført.
Som et led heri foreslås det, at forældreansvarslovgivningen bliver sat i gang for Grønland.
Det drejer sig om forældreansvarsloven, børnebortførelsesloven og Haagerbørnebeskyttelseskonventionsloven.
Samtidig foreslås det, at lovgivning om ægteskab mellem to personer af samme køn sættes i kraft.
Hele lovgivningen har netop været til behandling i det grønlandske parlament, Inatsisartut, og de har lige stemt, og de har vedtaget lovudvalgsbetænkningen, inden den egentlige lovbehandling kan finde sted her i det danske Folketing, og det er Inuit Ataqatigiits forventning, at Folketingets partier og den danske regering vil være lydhøre over for de grønlandske ønsker.
Indledningsvis vil vi fra Inuit Ataqatigiit bemærke, at det er meget klædeligt, at disse anordningsforslag og lovinitiativer samlet set har til hensigt at styrke børnenes retssikkerhed.
Indførelsen af forældreansvarsloven i Grønland er et godt initiativ med det overordnede formål at forbedre retsstillingen for børn især om forældremyndighed, barnets bopæl, samvær m.v., samtidig med at der pålægges forældrene et fælles ansvar for børnene.
Vi mener i Inuit Ataqatigiit, at det er yderst positivt, at børn får udvidet mulighed for at blive hørt, og at revelsesretten endelig afskaffes i Grønland.
Det er en klar forbedring, som vi kun kan bakke varmt op om.
Det er en vigtig sag for Inuit Ataqatigiit, og vi er glade for, at det, der i starten af 1990'erne på mit partis initiativ, altså Inuit Ataqatigiits initiativ, begyndte med en lovgivning om registreret partnerskab, nu endelig ender op med en decideret lovgivning om, at par af samme køn også kan indgå ægteskab.
Alt i alt er der således tale om positive skridt og gode lovinitiativer, men vi mener, at det kan gøres bedre, således som Inatsisartut, men også andre høringsparter, ligeledes gør opmærksom på.
Vi mener derfor fra Inuit Ataqatigiit, at man inden en endelig vedtagelse af hele lovpakken også får indarbejdet følgende ønsker fra Grønland i lovforslaget, som fremgår af betænkningen afgivet af Inatsisartuts Lovudvalg:
For det første, at det sikres, at der er børnesagkyndig viden til stede, når barnet inddrages, så barnet får de optimale rammer og ikke kommer i klemme i forældrenes konflikt.
Det bør også være en rettighed og ikke kun en mulighed for borgerne, at der tilbydes konfliktmægling.
Der er endvidere behov for en hurtig etablering af samværsordninger, og dette bør konfliktmægling været en del af.
I forhold til de store afstande i Grønland sammenholdt med infrastrukturen og de høje priser for flyrejser bør der således tillægges den anden forælder medbestemmelse ved barnets flytning til anden by eller bygd i Grønland.
Vi bemærker, at loven er opdateret gentagne gange i Danmark, så den altid afspejler det aktuelle samfund, og vi mener, at det giver anledning til bekymring og opmærksomhed i Inatsisartut for at sikre, at love behandlet i Folketinget ikke unødigt forsinkes og stiller grønlandske borgere ringere på grund af manglende fokus på at få opdateret love, der vedrører Grønland.
Fra Inuit Ataqatigiit her i Folketinget har vi ellers gentagne gange i mine forgængeres tid, altså Kuupik Kleist, Juliane Henningsen og Sara Olsvigs tid, opfordret regeringen til at gennemføre en bred opdatering af den grønlandske familieretlige lovgivning.
Men afslutningsvis vil jeg blot appellere til de andre partier her i salen om at bakke op om de førnævnte forhold, som, hvis de vedtages, vil styrke børns retsstilling i Grønland, ikke mindst de mest udsatte børn i det grønlandske samfund.
Tak for ordet.