runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2012-06-11:
Nu er det jo sådan, at kulturministeren faktisk har udtalt sig til pressen om det her.
Og kulturministeren har sagt, at han ikke ønskede at holde møder med oppositionen og heller ikke engang ville forsøge at få et møde med de politiske fanger, fordi han også var lidt uenig i deres politiske ståsted og stillingtagen til det.
Hvad synes ordføreren fra Det Radikale Venstre, som kulturministeren jo også selv kommer fra, om det dobbeltmoralske ved, at man prøver at skubbe Europa-Parlamentets resolution foran sig i sin ageren, men altså vælger at sidde den fuldstændig overhørig i forbindelse med en af de mere konkrete anbefalinger, der er, nemlig at prøve at få et møde med politiske fanger, som en lang række andre udenlandske delegationer har haft held med i forhold til bl.a. Julija Tymosjenko?
Er det ikke dobbeltmoralsk?
Synes den radikale ordfører ikke, at det er dobbeltmoralsk?
Lone Loklindt (RV), 2012-06-11:
Jeg mener faktisk, og det var noget af det, jeg også nævnte tidligere, at man kunne arbejde stærkere, også med offentligheden med, at de resolutioner, de henstillinger, der kommer fra Europarådet, faktisk bliver kendt i offentligheden, og at det også bliver prestigefyldt for de enkelte lande at efterleve dem.
Det er nok noget, som kræver noget af os alle, men som jo i særdeleshed kræver noget af de oppositionspolitikere, der er i de lande, som har allerstørst behov for at rette op på deres situation.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-06-11:
Nu siger ordføreren, at Enhedslisten naturligvis stemmer for det forslag, man selv er medforslagsstiller på, og det er der jo sådan set ikke noget overraskende i.
Hvis det nu var sådan, at forslaget fra Dansk Folkeparti og Liberal Alliance var kommet til afstemning, ville Enhedslisten så have stemt for?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-06-11:
I den meget konkrete sag, som danner baggrund for den her forespørgselsdebat i Folketinget, handler det jo netop om, at der var et misforhold mellem de aftaler, vi selv har indgået om opholdsdirektiv og om reglerne for fri bevægelighed, og dansk lovgivning.
Så der er jo ikke tale om ny lovgivning, der bliver presset ned over hovedet på os, men om, at vi skal overholde de aftaler, som vi i forvejen har sagt ja til at vi vil overholde.
Martin Henriksen (DF), 2012-06-11:
Jeg er bekendt med proceduren i Europaudvalget, og jeg forstår bare ikke, hvorfor man, hvis man fra Socialistisk Folkepartis side mener, at det er en fornuftig ordning, der er, hvor udvalget får fremlagt langt de fleste sager til orientering eller til mandatafgivelse, så ikke også lige præcis skal have fremlagt det her.
Hvad er argumentet for, at man ikke også skal have fremlagt det her?
Det behøves ikke engang at være i Europaudvalget, det kan være det relevante fagudvalg i Folketinget, som får forelagt det, hvis det er, EU i fremtiden ønsker, at Danmark skal ændre noget på et givent område.
Så jeg forstår ikke, hvorfor lige det her skal være undtaget fra de regler, som ordføreren ellers bakker op om.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-06-11:
Vi håndterer de sager, der bliver forelagt.
Nogle bliver forelagt til orientering, og der kan vi vælge at bede om en uddybende forklaring fra den relevante minister, der er til stede i Europaudvalget.
Men i den debat, vi havde sidste uge her i Folketinget, om, hvorvidt mandaterne skulle forelægges i Folketingssalen, var der bred opbakning til det system, vi har i Danmark, og som mange andre lande også ser på med misundelse, hvor netop det danske Folketing via repræsentanterne i Europaudvalget er meget inde over EU-politikken og de direktiver og initiativer, der kommer fra EU.
Det er vi rigtig glade for.
Så vi er her og nu tilfredse med den måde, det fungerer på, men der er altid – og det vil jeg gerne medgive ordføreren – grund til at diskutere, om det foregår godt nok, og om vi bliver inddraget godt nok.
Fra SF's side må jeg sige, at ordførerens forslag, DF's forslag, er for vidtgående.
Martin Henriksen (DF), 2012-06-11:
Jeg skal bare høre, hvorfor Socialistisk Folkeparti ikke kan støtte det forslag til vedtagelse, som pålægger regeringen straks at orientere Folketingets Europaudvalg, det ansvarlige fagudvalg og de relevante ordførere om enhver henvendelse fra Europa-Kommissionen eller en anden international organisation, som handler om, at Danmark skal ændre lovgivningen.
Hvorfor er det ikke rimeligt, at Folketinget bliver orienteret om det, lige så snart regeringen bliver bedt om at gøre det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-06-11:
Der må jeg som min kollega fru Zenia Stampe sige, at det er en meget bred forespørgsel, men så kan man jo gætte på, hvad DF konkret mener, og også se på udkastet til forslag til vedtagelse og hr. Martin Henriksens tidligere spørgsmål.
Vi deltager i de forskellige former for internationalt samarbejde, og det kan der være forskellige holdninger til, som vi alle sammen ved, men jeg håber da, at DF anerkender, at et flertal i Folketinget ønsker dette samarbejde.
Udlændingeområdet er jo noget særligt, fordi vi har et retsforbehold, og fordi EU-reglerne hører under Schengensamarbejdet, har vi en særlig ordning.
Reglerne om fri bevægelighed er ikke omfattet af retsforbeholdet, og vi deltager derfor fuldt ud på det område, herunder hvad angår opholdsdirektivet.
Jeg regner med, at DF har rejst denne forespørgselsdebat i forhold til debatten om Kommissionens henvendelse om de danske udvisningsregler.
Det har vi også hørt i dag.
Til det må jeg herfra sige, at den sag har været behandlet i Folketinget og i samråd, og ministeren har svaret på et utal af spørgsmål.
Derfor vil jeg alene forholde mig til det meget overordnede spørgsmål, som DF rejser i forespørgslen, nemlig hvorvidt EU blander sig i dansk udlændingepolitik.
Som sagt anerkender jeg ikke præmissen for det, men mener, at det er Kommissionens ret at forholde sig til de uklarheder, der var konkret i den tidligere regerings lovgivning.
Vi har jo netop selv frivilligt valgt at deltage i disse konventioner og aftaler, og når voksne mennesker, valgte politikere og frie lande frivilligt vælger at indgå i internationale aftaler, skal vi naturligvis stå på mål for dem.
At DF så ikke er enig i EU-politikken, er et politisk standpunkt og naturligvis et reelt standpunkt, men det er ikke et reelt standpunkt, at man ikke skal stå til ansvar for de internationale aftaler, et politisk flertal i Folketinget har indgået.
Zenia Stampe (RV), 2012-06-11:
Jamen hr. Martin Henriksen ved jo godt, at politik handler om kompromiser.
Jeg synes i øvrigt, at det er udmærkede regler, jeg mener egentlig ikke, at det er et kompromis med det, som jeg står for.
Sådan er samarbejde.
Sådan er det jo også, når Dansk Folkeparti indgår i et samarbejde med andre partier om lovgivning, så er der helt sikkert også hjørner, som man ikke er fuldstændig enig i, men der er trods alt mere at vinde ved at deltage end ved at stå udenfor.
Det er vores tilgang til EU.
Først og fremmest indgår vi i et fornuftigt fællesskab.
Det fællesskab laver fælles regler.
Vi har indflydelse på dem.
Det kan være, at der er små dele i de regler, vi ikke bryder os om, men vi overholder dem, fordi vi overordnet set synes, at det er fornuftigt at have et fællesskab, synes, at det er fornuftigt at have fælles regler på de områder, som er aktuelle.
Martin Henriksen (DF), 2012-06-11:
Konsekvensen af den lovgivning, som Folketinget vedtog sidste sommer, er, at hvis man fastholder den lovgivning, må Danmark melde sig ud af EU.
Jeg skal bare høre, hvor fru Zenia Stampe har det fra.
Det er da en ny oplysning, som jeg synes er interessant, men jeg ved ikke, hvor fru Zenia Stampe har den fra.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-06-11:
Så vidt jeg husker, kommer regeringens forslag til afstemning først.
Nu er jeg jo ikke EU-ordfører, men umiddelbart kan jeg bestemt forestille mig, at vi ville kunne stemme for forslaget, for jeg synes, det er et godt forslag.
Men jeg synes som sagt også, det er et godt forslag, vi har fremsat i samarbejde med regeringen, hvor det bl.a. understreges, at udlændingepolitikken skal foregå i overensstemmelse med konventionerne.
Men jeg vil sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at det da kan være, vi sammen kunne få det her frem i Folketinget i en anden sammenhæng.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-06-11:
Dansk Folkeparti har stillet en forespørgsel om, hvad regeringen kan oplyse om EU's indblanding i dansk udlændingepolitik, herunder Europa-Kommissionens konkrete indblanding i de danske udvisningsregler.
Jeg vil sige, at det svar må regeringen og ikke jeg jo give; jeg kan ikke være den, der skal svare på netop det.
Jeg vil gerne starte med at sige, at vi i Liberal Alliance har den holdning, at udlændinge skal være velkomne i Danmark, hvis de er blevet tilbudt et arbejde eller en studieplads, eller hvis de skulle være blevet gift med en dansker.
Det kan også være sådan, at de er kommet her som flygtninge, og så er det sådan set også fint.
Men det er selvfølgelig ikke sådan, at vi synes, at det er en god idé, at udlændinge kommer til Danmark for at begå kriminalitet.
Derfor er det selvfølgelig på sin plads, at Danmark også har mulighed for at udvise kriminelle udlændinge af Danmark.
Når man nu ser forespørgslens tekst, kunne man måske blive foranlediget til at diskutere Danmarks retsforhold over for EU, hvorunder emnet for forespørgslen også hører.
Det håber jeg så at vi kan få lejlighed til måske at diskutere noget mere en anden gang, det har jo ikke været det, der har præget debatten mest i dag.
Jeg vil sige, at vi i Liberal Alliance er meget optaget af netop den debat, fordi vi er i stærke overvejelser om, hvad vores stillingtagen skal være til EU's retsforbehold.
Så skal man jo ikke være nogen Sherlock Holmes
for at se, at forespørgslen er rejst med henvisning til en konkret sag, som også lovforslag nr. L 180 handler om.
Og der har det været sådan, at vi er enige med Dansk Folkeparti i, at Folketinget burde have været orienteret på et tidligere tidspunkt og på en – hvad kan man sige? – mere grundig måde, end tilfældet har været.
Derfor er vi så gået sammen med Dansk Folkeparti om det fremsatte forslag til vedtagelse.
Endelig vil jeg glæde mig over, at vi senere på ugen kommer til at stemme om L 180, som bliver delt, således at man har mulighed for at stemme nej til den del om at ændre på netop udvisningsreglerne, og det vil Liberal Alliance så gøre, når vi får lejligheden dertil.
Marie Krarup (DF), 2012-06-11:
Jeg kan ikke se, at der skulle være en modsætning her.
Man kan jo godt kritisere andre mennesker for at gøre noget, som man selv synes er forkert, uden at skulle henvise til en påstået universel moralkodeks.
Morten Bødskov (S), 2012-06-11:
Som sagt er mit brev til EU-kommissæren fuldstændig retvisende.
Som jeg også sagde til hr. Martin Henriksen, har Europa-Kommissionen jo fået lovudkastet, så der skulle ikke være nogen som helst tvivl om, at de selvfølgelig også har mulighed for at se, hvad det er, der står i bemærkningerne til lovforslaget.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2012-06-11:
Det er jo et meget klart og tydeligt svar, men det er måske ikke helt oplevelsen, at det er det svar, som ministeren har givet til EU-kommissæren, så vil ministeren tage kontakt til Viviane Reding igen og berigtige den tilbagemelding, som ministeren hidtil er kommet med fra dansk side?
Morten Bødskov (S), 2012-06-11:
Nu har jeg stor respekt for hr. Jakob Ellemann-Jensen og også respekt for, som han selv startede med at sige, at han er her på vegne af fru Inger Støjberg.
Og er der et lovforslag, fru Inger Støjberg og jeg har diskuteret den seneste tid, er det L 180.
På side 5 i bemærkningerne til lovforslaget – det plejer jeg at læse op for fru Inger Støjberg, så nu læser jeg det også op for hr. Jakob Ellemann-Jensen – står der: »Der er ikke tilsigtet nogen ændring af domstolenes praksis i sager om udvisning af kriminelle udlændinge. Personer, der kan udvises efter de gældende regler, vil også fremover blive udvist.«
Det var fra side 5, anden spalte, midtfor i lovforslaget.
Jeg håber, det er svar nok for hr. Jakob Ellemann-Jensen.
Zenia Stampe (RV), 2012-06-11:
Nej, sådan ville jeg nok ikke udlægge det.
Det er det, der er tale om.
Og hvis vi er meget uenige i den politik, jamen så må vi jo melde os ud af det hele.
Og det ved jeg godt nok er konsekvensen af den holdning, man har i Dansk Folkeparti.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2012-06-11:
Tak for det.
Jeg må bede ministeren bære over med mig, hvis jeg er lidt tungnem i min opfattelse her, men jeg synes altså stadig væk, at der er lidt modstridende ting.
Morten Bødskov (S), 2012-06-11:
Jamen hvis man er godt tilfreds med de regler, der er, og de procedurer, der er, og ikke synes, at der er noget argument for, at de skal ændres, kan jeg ikke se, hvorfor jeg skal argumentere for det modsatte.
Martin Henriksen (DF), 2012-06-11:
Det, justitsministeren gør, er, at justitsministeren redegør for det grundlag, der ligger, og siger, at det grundlag er godt.
hvis der fremadrettet kommer en henvendelse fra Europa-Kommissionen, og det gør der jo nok, med en henstilling til Danmark – vi kunne kalde det for en ordre – om, at man skal ændre i f.eks. dansk udlændingelovgivning, så går man selvfølgelig til Folketinget og indhenter et mandat fra Folketinget, inden man siger til Europa-Kommissionen, at man ønsker at rette ind?
Hvorfor er det, at man ikke er i stand til fra justitsministerens side at levere et godt argument for ens synspunkter i stedet for bare at beskrive reglerne, som de er?
Morten Bødskov (S), 2012-06-11:
Og vil man diskutere det, ja, så kan man jo diskutere det, og det deltager vi selvfølgelig alle gerne i.
Men vi synes, at det grundlag, der er, er ganske udmærket.
Martin Henriksen (DF), 2012-06-11:
Der må altså være et eller andet sådan virkelig afgørende og godt og klart argument for, at man mener, at det er rigtig, rigtig fint og godt, når en lang række andre sager bliver forelagt Folketingets Europaudvalg.
Justitsministeren kommer også nogle gange i andre af Folketingets udvalg og redegør for, hvad der foregår på EU-området.
Men lige præcis med det her har man den opfattelse, at der skal man ikke orientere og indhente mandat fra Folketinget.
Altså, hvad er det, der gør, at den her sag er så speciel, at der skal man ikke indhente et mandat fra Folketinget?
Morten Bødskov (S), 2012-06-11:
Tak for det, formand.
Tak endnu en gang for en god debat, den her gang med lidt mere perspektiv i.
Misforstå mig ikke, men der har været en lidt bredere perspektivering, kan man rolig sige, end der har været i de mange tidligere debatter, vi har haft om det her, nemlig et mere generelt forhold om EU og dansk udlændingepolitik.
På trods af det kan man sige, at der ikke er rigtig er kommet meget nyt frem.
Derfor vil jeg bare gentage, hvad der er hovedpointen, nemlig at regeringen med lovforslaget retter op på en lovgivningsmæssig uklarhed, som den tidligere regering har efterladt, og som Europa-Kommissionen altså påpegede i sommeren 2011 inden folketingsvalget.
Det er en uklarhed, som regeringen nu retter op på, nemlig den uklarhed, der er mellem lovteksten og bemærkningerne til lovteksten.
Men det er også vigtigt for mig at slå fast, at selv om det forsøges modsagt, er der ingen tvivl om, at de, der kan udvises i dag, også vil kunne udvises i morgen, populært sagt.
Det er også et kendt synspunkt for dem, der efterhånden har deltaget i mange debatter om det her forslag.
Når jeg skriver til Europa-Kommissionen, at der er en øget beskyttelse, ja, så ligger der heri rent juridisk, at der er en øget retssikkerhedsmæssig beskyttelse, netop fordi den uklarhed, som den tidligere regering har skrevet ind i forbindelse med loven, nu ændres.
Men de, der kan udvises i dag, vil som sagt også kunne udvises i morgen.
Så er der kommet ét nyt perspektiv på debatten, nemlig spørgsmålet om samarbejdet mellem Folketingets Europaudvalg og regeringen og et forslag om en anden procedure for det.
Og der vil jeg bare henholde mig til, at regeringen synes, at der er et rigtig godt samarbejde mellem Folketinget og Europaudvalget.
Jeg har selv fornøjelsen af ganske mange gange at være på besøg, fordi mit område, som er RIA-området, er et temmelig omfattende område.
Regeringen mener helt grundlæggende, at samarbejdet er ganske godt.
Og det baseres på, at samarbejdet med EU jo er fastlagt i de forskellige beretninger, der er i Europaudvalget, og dem er regeringen helt tryg ved; dem debatterer man løbende.
Og hvis der er grundlag for at debattere det igen, er der jo ingen, der holder sådan en debat tilbage.
Men vi vil henholde os til, at der er et rigtig godt samarbejde.
Og derfor finder vi altså ikke, at der er grundlag for at tage det skridt, som er gengivet i det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti og Liberal Alliance har fremsat.
Villy Søvndal (SF), 2012-06-11:
Det er jo rigtigt, at vi bruger alle de lejligheder, vi har, til at rejse sager om krænkelse af menneskerettigheder, krænkelse af mindretal, krænkelse af seksuelle mindretal.
Det er en del af dansk udenrigspolitik at tage fat på dem i alle de sammenhænge, hvor vi har mulighed for at påvirke.
Lige præcis i hvilken form og hvornår sådan noget skal ske, er jo lidt svært sådan lige at komme med et udsagn om her.
For menneskerettigheder spiller en helt afgørende rolle i dansk udenrigspolitik.
Det er, om man så må sige, den røde tråd i det, vi laver, altså at være med til at tale for mennesker, der krænkes i forhold til retten til selv at bestemme over deres egen fremtid; mennesker, der ikke får lov til ved frie valg at afgøre, hvordan de vil bo og leve; mennesker, der bliver udsat for tortur og for ydmygende behandling.
Martin Henriksen (DF), 2012-06-11:
Tak for det.
Baggrunden for, at vi fra Dansk Folkepartis side har valgt at rejse den her forespørgsel, er jo, at der har været et længere forløb mellem Europa-Kommissionen og den danske justitsminister, og sådan set også mellem den danske justitsminister og offentligheden og Folketinget, hvor justitsministeren udadtil har givet indtryk af, at der ikke blev ændret nogen ting ved de danske udvisningsregler, mens man over for Europa-Kommissionen har givet indtryk af, at der rent faktisk blev ændret nogle ting.
Det, vi så håber der kommer ud af den her forespørgselsdebat, er, at der kommer mere åbenhed i den proces, der er, nemlig at når Europa-Kommissionen eller en anden international organisation retter henvendelse til en dansk regering, skal den danske regering forpligtes til at involvere Folketinget, så der er mulighed for, at man kan se, hvordan den danske regering agerer i forhold til EU, og så der ikke bliver lusket ting ind ad bagdøren.
Villy Søvndal (SF), 2012-06-11:
Vi har haft en meget grundig drøftelse blandt EU's udenrigsministre på et møde inden for de sidste 3 uger om situationen.
Og det var derfor, jeg også kunne sige, og jeg skal lige gentage, hvad jeg sagde, at det store antal lande – jeg sagde ikke de store lande, jeg sagde det store antal lande – i EU vælger ikke at boykotte.
Det sker jo på baggrund af en fælles drøftelse i EU om, hvordan man bedst tror man varetager det i en situation, hvor man ønsker at påvirke forholdene i Ukraine.
Det har været vurderingen blandt – og jeg gentager lige – det store antal lande i EU, at det var sådan, man ville håndtere den her situation.
Det er klart, at så har vi også rådført os med andre europæiske lande.
Det har været vigtigt for os.
Og så har vi afsluttende selvfølgelig truffet vores egen beslutning, og beslutningen er, at vi tror, at vi bedst påvirker ved at være til stede, og at vi synes, at man skal være varsom med at blande sport og politik sammen.
Per Stig Møller (KF), 2012-06-11:
Nu er det jo meget vigtigt, at man som minister ikke giver forkerte oplysninger til Folketinget.
Så skal man i hvert fald, når man bagefter opdager det, skynde sig lynhurtigt at meddele Folketinget, at man kom til at give en forkert besked.
Der har vi lige netop hørt, at regeringen ligger på linje med de store lande i Europa ...
, det sagde ministeren.
Altså, Tyskland og Frankrig er der jo ikke, og det er to af de største lande i Europa, selv om Ukraine arealmæssigt er det største.
Tyskland og Frankrig er der ikke.
Sverige, som vi normalt sammenligner os med, er der heller ikke, så det er jo ikke rigtigt.
Så kan man jo altså også lige konstatere, at EU's præsident i Ministerrådet, Rompuy, bliver væk, og Barroso bliver væk, og så bør formandslandet sørge for at have samme linje, og der synes jeg, at udenrigsministeren burde have grebet ind, for han er formand for EU i øjeblikket.
Og det kunne man have drøftet med Rompuy og Barroso, inden de traf deres beslutning, hvis man havde udvist rettidig omhu i forhold til formandskabsrollen.
Men det, man gør, er jo direkte at sabotere den indstilling, som præsidenten for Det Europæiske Råd og formanden for Kommissionen har lavet ved at sige, at de ikke vil komme.
Det er et meget mærkeligt signal at sende om et splittet Europa.
Villy Søvndal (SF), 2012-06-11:
Hvis man netop ikke vil blande sport og politik, anlægger man det normale synspunkt, at man deltager, når vores landshold, i øvrigt på fornemste vis, er repræsenteret rundtom i verden.
Det er normalt konsekvensen af ikke at ville blande sport og politik.
Så er der den situation, hvor man blander sport og politik.
Det er den situation, hvor man går ud og boykotter.
Og der har været en rigtig lang og grundig diskussion op til det her om, om det var en god idé eller ej, om det var klogt.
Jeg tror, at hr. Per Stig Møller er så vidende om situationen rundtom i Europa, at han ved, at vi ligger på linje med det store antal europæiske lande i den her sag og bruger lejligheden, det, at vi er derovre, til at fremføre det synspunkt, som fremtrædende ngo-repræsentanter fra Ukraine gav udtryk for i weekenden og giver udtryk for i dag i Information at de synes er godt.
Det er så vores stillingtagen i den her sag, hvor vi har vejet for og imod.
Og derfor har vi som regering truffet den beslutning.
Per Stig Møller (KF), 2012-06-11:
Altså, der er jo en masse selvmodsigelser i det.
Og min opfattelse er, at hvor der er en fremgang, skal man støtte fremgangen.
Altså, jeg er også enig med udviklingsministeren i, at han skal tage til Myanmar, til Burma, der jo ikke har noget demokrati, men hvor der er en fremgang, som man må understøtte.
Jeg har også som formand for Udenrigsudvalget fået tilslutning til, at Udenrigsudvalget tager til Burma.
Det er jo ikke, fordi der er et demokrati, det er, fordi vi vil understøtte en bevægelse, der peger fremad.
Det er det, der er mit kriterium.
Men når så udenrigsministeren siger, at vi ikke skal blande sport og politik, er kendsgerningen vel den, at sporten driver politikken her.
Altså, hvis ikke man skal blande sport og politik og vi politisk siger, at vi ikke kan acceptere på nogen måder at komme i nærheden af det regime, og vi så tager derover alligevel, fordi der spilles nogle fodboldkampe, har vi jo blandet sport og politik, men har ladet sporten drive politikken.
Så bliver det jo endnu morsommere, når fodboldministeren så siger, at han kommer derover for at støtte fodboldholdet, hvorefter han overhovedet ikke møder fodboldholdet – jeg er nu ikke sikker på, at det havde spillet nogen stor rolle, om han havde mødt fodboldholdet.
Men det har han så ikke gjort, han har skjult sig på tribunerne sammen med publikum, og det giver jo også de sjoveste billeder.
Så brugte han sporten som baggrund for at holde politiske møder.
Han holder politiske møder, men glemmer at holde de møder, parlamentet har bedt ham om.
Synes udenrigsministeren ikke, at det er noget forvrøvlet noget, regeringen er i gang med?