runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-02-03:
Der er jo et punkt, hvor der gælder et andet regelsæt, men det er ikke noget, der er vedtaget nogen steder.
Det er et regelsæt, som sådan set hviler på, at når vi siger noget, gennemfører vi det også.
Jeg kvitterer da for, at statsministeren i sin tidligere egenskab af formand for oppositionen fremlagde en plan før valget, men jeg vil altså ikke kvittere for den måde, man så håndterede det på efterfølgende.
For stort set alt det, der ikke skulle blive til noget, dagpengereform og efterlønsreform, blev til noget alligevel.
Stort set alt det, der skulle blive til noget, betalingsring, to lærere i samtlige klasselokaler, en guldregn over landets kommuner og fædreorlov, blev ikke til noget.
Man har ført en helt anden politik.
To ud af tre af landets kommuner har i dag mindre at drive kommune for, end da jeg var statsminister.
Og så forsøger man at slå sig op på, at man er den offentlige sektors store beskytter – efter man har reduceret den, efter man har gjort Danmark fattigere med 5.500 kr. mindre pr. indbygger.
Så hvis vi skal blive i det spor, vil jeg da gerne høre, om statsministeren, hvis statsministeren bliver genvalgt, vil udstede en personlig jobgaranti til alle de ansatte i den offentlige sektor.
Det må jeg forstå er det, man styrer efter.
Jeg spurgte sådan set bare helt stilfærdigt til, hvornår regeringen fremlægger de her vækstinitiativer, så vi kan forhandle om dem, men nu er det så blevet til »hvis der bliver vækstforhandlinger«, fordi man er optaget af andre ting.
Det her er ikke på nogen måde en kønspolitisk bemærkning, men jeg vil da bare sige, at jeg godt kan multitaske.
Altså, vi kan godt håndtere hele diskussionen om Syrien – jeg vender tilbage til den om et øjeblik – men vi kan sådan set også godt håndtere den udfordring, at vi f.eks. har et dansk landbrug, der er ved at blive tvunget i knæ, og hvor visse landmandsfamilier er nødt til at gå fra hus og hjem; at vi kommer baglæns ind i 2015; at regeringen otte gange har nedjusteret vækstskønnet; at Danmark er blevet et fattigere land, siden statsministeren blev statsminister; at der helt åbenlyst er brug for, at der bliver taget nogle vækstinitiativer.
Selv om der er et valg lige rundt om hjørnet, møder vi gerne op.
Det kræver, at vi får en invitation, og jeg spørger sådan set bare til, hvornår vi kan påregne at få den.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-02-03:
Jeg forstår det ganske enkelt ikke.
Det går bedre i Danmark.
Det er rigtigt nok, at vi var nødt til rette op på økonomien, for det var snarere reglen end undtagelsen, at man under den borgerlige regering ikke havde styr på budgetterne.
De skred dengang.
Men det har vi fået nu.
Hvis jeg tager fejl, må hr. Lars Løkke Rasmussen jo endelig rette mig og give mig nogle år, hvor man egentlig holdt sine egne budgetter.
Hvilke år det var, kunne være interessant at få at vide.
Man holdt ikke sine egne budgetter.
Hvordan går det så nu?
Nu er vi ved at få fremgang.
Det er godt.
Der er udsigt til, at vi får mere vækst i år.
Der er færre, der mangler et arbejde.
Ledigheden er gået ned, beskæftigelsen er gået op.
Hvis vi bare kigger på tiden fra foråret 2013, kan vi se, at der er 20.000 flere, der er kommet i beskæftigelse.
Er det dårligt for dem?
Nej, det er en rigtig god nyhed.
Danmarks konkurrenceevne er styrket.
Virksomhederne har fået mere at lave.
Eksporten er steget.
Boligmarkedet har det bedre.
Der er fremgang.
Hvorfor er det, hr. Lars Løkke Rasmussen ikke er parat til at anerkende, at danskerne stille og roligt har kæmpet sig fri af krisen?
Vi er ikke helt ude af den endnu, vi har ikke en selvbærende økonomi, men i kraft af en god økonomisk politik og af at danskerne er flittige og arbejder meget, er vi faktisk ved at komme ud på den anden side.
Hvorfor er det, hr. Lars Løkke Rasmussen har sådan en lyst til at tale Danmark og danskerne ned?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-02-03:
Så lykkedes det jo statsministeren i en diskussion med mig at blande Venstre ind i det igen.
Altså, det er jo helt utroligt.
Jeg spørger sådan set bare i forhold til et væsentligt politikområde om nogle udgifter, der eksploderer.
Jo, men nu gør statsministeren jo meget ud af, at diskussionen i dansk politik handler om, om der er penge til velfærd, om der er penge til de ældre, om der er penge til sygehuse, og hun siger, at regeringen har 3 mia. kr. frem til 2020, sådan rundt regnet, til en vækst i de offentlige udgifter, og at det er en af de store forskelle i dansk politik.
Men jeg tror da, at de fleste danskere godt kan se, at hvis vi taler om ét område, asyl m.v., hvor omkostningerne går fra at være på under 3 mia. kr. i 2011 til forventeligt over 9,2 mia. kr. i 2015, så blegner det jo lidt at diskutere, om der er 3 mia. kr. ekstra fra ét år til det næste til nogle ekstra offentlige udgifter.
For her er ét område, der får lov til at vokse så voldsomt i omkostninger, at det da får stor indflydelse på, hvad der er at gøre godt med i forhold til vores ældre, i forhold til vores sygehuse, i forhold til vores politi, i forhold til eventuel grænsekontrol osv. osv., som vi jo er nogle andre der går rundt og håber at der bliver mulighed for at indføre i det danske samfund.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-02-03:
Ja, der er styr på pengene.
Vi har jo hele tiden lavet finanslove, hvor der er fuldstændig styr på økonomien, så det kan man glæde sig over.
I forhold til den konkrete udlændingepolitik er det rigtigt, at situationen i øjeblikket er den, at der er rekordmange på flugt, og hvis man kigger helt tilbage til anden verdenskrig, ser man, at der var rekord mange mennesker på flugt.
Nogle af dem kommer også til Danmark, og det er derfor, vi nu har besluttet at lave den første stramning i 12 år på asyllovgivningen.
Indtil nu har vi jo holdt os til den asylpolitik, som den tidligere regering levede med, og nu har vi så besluttet at stramme asylpolitikken – første stramning i 12 år.
Det, der selvfølgelig er glædeligt, er, at det, efter at Venstre har tænkt sig rigtig grundigt om, ser ud til, at de også vil støtte de stramninger.
Når en stramning er nødvendig, er det, fordi der er en stor tilstrømning til Danmark, og vi mener, at den her stramning er både ordentlig og rimelig.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-02-03:
Tak, formand.
Ja, det kan være, vi skal have pulsen sat lidt ned, altså, jeg synes, at man i den grad kan fornemme, der er valgkampstemning herinde, og jeg tror, de fleste, der overværer den her debat, tænker: Har vi fået udskrevet valget – var det det, statsministeren i virkeligheden brugte sine første 5 minutter til?
Jeg har set, at der i forretningsordenen står, at hvis statsministeren vælger at indlede med at tale i 5 minutter, kan det f.eks. være om foranstaltninger – står der – der påtænkes iværksat af regeringen.
Foranstaltninger, der påtænkes iværksat af regeringen, var der ikke så meget af i statsministerens indledning; der var selvfølgelig derimod en koncentrering om Venstre, og fred være med det, det er jo før sket hernede i Folketingssalen.
Men jeg vil prøve at stille et spørgsmål til statsministeren.
Statsministeren siger jo – og det er jo så det, der er det gennemgående i statsministerens retorik hernede – at der er styr på pengene, og det er måske en sandhed med modifikationer.
Jeg stod her for nogle uger siden med historien, som også var gengivet i Jyllands-Posten, der jo kunne beskrive, at flygtningefamilier under den her regering har fået i gennemsnit 10.000 kr. mere om måneden, så en gennemsnitlig flygtningefamilie nu er nået op på at få 450.000 kr. om året.
Sagen er, at vi nu kan se, hvad de samlede omkostninger er opgjort til, når det handler om den politik, regeringen fører på asylområdet.
Vi har her den 20. januar fra regeringen fået et svar, der viser, at de samlede omkostninger til asylansøgere, indkvartering osv., i 2015 beløber sig til forventeligt 9,2 mia. kr. – ni tusinde to hundrede millioner kroner.
Er det et stort eller et lille tal?
Jeg synes, det er et stort tal.
Er det et stort eller et lille tal i forhold til tidligere?
Det er et meget stort tal.
Det sammenlignelige tal i 2011, da den nuværende statsminister blev statsminister, var på under 3 mia. kr.
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren her i dag: Mener statsministeren virkelig, at der er styr på pengene på det her område, når man kan se, at der på sammenlignelige udgifter i forhold til vores asylsystem m.v. er sket en stigning fra knap 3 mia. kr. i 2011 til forventeligt 9,2 mia. kr. i 2015?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-02-03:
Når vi beder om et svar på, hvordan Venstres skattepolitik skal stykkes sammen, så får vi ikke noget svar.
Når vi beder om et svar på, hvordan nulvæksten skal stykkes sammen, så svæver det i vinden.
Venstre har nu over ganske få år ment mindst tre forskellige ting om nulvækst.
I 2011 ville det gå ud over kernevelfærden; det er vi sådan set enige i.
I 2013 kunne det sagtens lade sig gøre.
I 2015 står vi i en situation, hvor vi ikke kan få svar på så enkelt et spørgsmål som: Er det i overførselsindkomsterne, der skal spares?
Er det på den offentlige sektor?
Er det i politiet?
Er det på uddannelsespolitikken?
Hvor skal der spares?
Det er et ganske enkelt spørgsmål.
Hertil kommer så, at Venstre åbenbart gerne vil have, at man skal give en ekstra skattelettelse til 330.000 danskere i arbejde.
Hvor mange penge er det, Venstre, og hvem skal betale?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-02-03:
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at en statsminister, som har fået regeringsmagten ved at stikke blår i øjnene på befolkningen; som i tiden, før hun blev statsminister, stort set ikke lavede andet end at tale for flere offentlige udgifter; og som – da vi forsøgte at få kontrol over løndannelsen i den offentlige sektor – gik rundt hernede på slotspladsen og italesatte et alternativt flertal for en lønpulje på 5 mia. kr., nu synes, at det mest interessante i vores diskussioner er at kigge i bakspejlet.
Helt ærligt: Landet ledes fremadrettet, og jeg kan sagtens få øje på, at det forhold, at regeringen efter valget slog ind på en helt anden kurs end den, man gik til valg på; og at det forhold, at der har været en konstruktiv opposition, som har muliggjort, at vi har lavet to vækstaftaler og en skatteaftale og en række andre tiltag, har gjort, at det lysner.
Men vi har altså statsministerens egne ord for et øjeblik siden for, at vi endnu ikke har et selvbærende opsving.
Vi har en statsminister, som i sin nytårstale har markeret behovet for flere vækstinitiativer, og så kan man ikke engang få svar på, om der overhovedet kommer nogle forhandlinger.
Og hvis der kommer forhandlinger, kan man ikke få svar på, hvornår de kommer.
Når der er et skrigende behov; når vi har et fødevareerhverv, der er tvunget i knæ på grund af Ukraine; når vi kommer baglæns ind i 2015; når Danmark i dag er et fattigere land, end dengang statsministeren blev statsminister, så kan jeg ikke engang få svar på det, der var dagens simple spørgsmål: ikke hvad regeringen foreslår, men hvornår regeringen foreslår noget.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-02-03:
Jamen hr. Lars Løkke Rasmussen er velkommen til forhandlinger.
Vi lægger vores politik frem, som vi plejer at gøre.
Man kan i hvert fald ikke klandre regeringen for, at vi er passive eller ikke lægger helt almindelig og god politik frem.
Det gjorde vi bl.a. i sidste uge, og i dag stemmer Venstre så endelig for den første stramning af asylpolitikken i 12 år, og det er vi selvfølgelig meget glade for.
Jeg tror, hr. Lars Løkke Rasmussen glemte at fortælle mig, hvilket år i de 10 år, hvor den borgerlige regering havde magten, der var styr på budgetterne ude i kommunerne.
For når vi nu bliver klandret for, at der ikke er styr på tingene, så er det jo interessant at spørge, hvordan det egentlig var tidligere, og også glæde sig lidt over, at der nu er styr på den økonomiske politik.
Jeg synes stadig, vi er i en situation, hvor Venstre har mange ærinder, de gerne vil diskutere, men hvorfor lægger Venstre ikke en plan frem?
Før i tiden mente man, at nulvækst ville skade kernevelfærden.
Sådan tror jeg man sagde tilbage i 2011.
I 2013 fandt man så ud af, at det sagtens kunne lade sig gøre, og nu i 2015 kan man få nulvækst ved at skære sådan lidt hist og pist.
Det kan være på overførselsindkomster, eller det kan være i den offentlige sektor.
Man må spørge Venstre og hr. Lars Løkke Rasmussen: Er det ikke på tide at lægge en plan frem for danskerne?
Vi diskuterer i blinde.
Vi kommer gerne tirsdag efter tirsdag, men vi diskuterer med hinanden i blinde, så længe Venstre ikke lægger en plan frem.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-02-03:
Det har jeg bestemt ikke nogen lyst til – og gør det heller ikke.
Vi vil sådan set gerne bidrage til, at vi får et selvbærende opsving.
Det er jo derfor, vi med glæde har kunnet se, at regeringen har overtaget VK-regeringens økonomiske politik, selv om den gik til valg på det modsatte.
Nogle af dem har vi jo selv fremprovokeret, og jeg står faktisk her og prøver at gøre forsøget endnu en gang.
Statsministeren står lige og siger, at vi ikke har noget selvbærende opsving.
Statsministeren holdt en nytårstale, hvor hun selv tilkendegav, at der muligvis var brug for flere vækstinitiativer.
Så står jeg her og byder os til og siger: Må vi ikke godt komme, for vi kan få øje på, at der er nogle skævheder?
Vi kan få øje på det problem, at der er 330.000 danskere, for hvem der ikke er nogen nævneværdig gevinst ved at gå på arbejde.
Vi kan få øje på, at hen ved halvdelen af ikkevestlige indvandrere er uden arbejde.
Vi kan se, at der er brug for, at der bliver gjort noget.
Nu, hvor vi snakker om det med at have styr på tallene f.eks., kan jeg sige, at regeringen jo har givet de flygtninge, der kommer til Danmark, en lønforhøjelse på 10.000 kr. om måneden, så en flygtningefamilie med tre børn nu oppebærer 454.215 kr. om året.
Der er ikke styr på tilstrømningen.
Det, vi støtter regeringen i senere i dag, er et plaster på såret.
Der er ikke finansiering til det.
Regeringen har uudmøntede besparelser liggende ovre på Asiatisk Plads, i Udenrigsministeriet, som man skal vende tilbage til i efteråret.
Det sejler.
Og der tilbyder vi så at komme og hjælpe regeringen med at få styr på de her ting.
Jeg spørger egentlig bare: Hvornår må vi komme?
Anders Samuelsen (LA), 2015-02-03:
Vil det sige, at statsministeren tager afstand fra de resultater og beregninger, som er fremlagt af Finansministeriet?
For alt det her er jo ikke min påstand; det står i de tal og de beregninger, som vi har fået lavet i Finansministeriet – de mest objektive, må man gå ud fra, beregninger, man kan få lavet i det her land.
Tager statsministeren afstand fra det, der foregår ovre i Finansministeriet?
Tror statsministeren simpelt hen ikke på Finansministeriet – ja eller nej?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-02-03:
Selvfølgelig står jeg bag de beregninger, der er lavet i Finansministeriet.
Jeg synes, det er rigtig godt, at der er blevet lavet beregninger.
I det hele taget vil jeg godt sige tak til Liberal Alliance for, at de lægger deres politik frem.
Det ville jeg ønske at flere partier i oppositionen ville gøre; det gælder både Dansk Folkeparti og Venstre.
Det ville være fantastisk, hvis de lagde deres politik frem, for så kunne man diskutere den med hinanden.
Det, der undrer mig hos Liberal Alliance, er, at de i ramme alvor ønsker at bilde danskerne ind, at man kan have 90.000 færre ansatte i den offentlige sektor, og at det så ingenting betyder.
I stedet for at fifle med tingene ville det klæde Liberal Alliance at sige ærligt til danskerne, at hvis der er 90.000 – næsten hver tiende – færre ansatte i den offentlige sektor, har det selvfølgelig betydning for, hvilken service borgerne får.
Sig tingene, som de er.
Karsten Lauritzen (V), 2015-02-03:
Hvis jeg skal være helt ærlig, synes jeg egentlig, det er lidt bizart, og jeg vil ikke sige, at det har karakter af mobning, men i hvert fald forsøger hr. Troels Ravn, der er formand for Udvalget for Udlændinge- og Integrationspolitik, at drille Venstre med, at man har været grundig med lovbehandlingen, at man har stillet kritiske spørgsmål.
Jeg må sige, at vi jo har gjort det, fordi der er nogle, der med rette har spurgt om, hvad det her lovforslag går ud på, hvad det kommer til at betyde, og når vi har spurgt regeringen, har vi ikke fået noget svar.
Det er derfor, vi har spurgt igen og igen, og det akkumulerer sig så til små 200 svar.
Regeringen vil ikke sige, om det her får betydning for tilstrømningen.
Regeringen vil ikke sige, hvor mange det her berører.
Så jeg kan sige til hr. Troels Ravn, at jeg egentlig synes, at den her kritik, der er af nogle, der gør det, de er valgt til at gøre, nemlig at kontrollere den lovgivning, regeringen kommer med, er sådan lidt billig.
Troels Ravn (S), 2015-02-03:
Lad os være enige om, at mobning er yt, at seriøst udvalgsarbejde er in, og at Venstre gang på gang har blokeret for, at regeringen kunne stramme asylreglerne.
Så jeg vil bare spørge her: Kan ordføreren bekræfte, at asylstramningerne ville være blevet vedtaget tidligere, hvis det ikke var for Venstres ageren i behandlingen af lovforslaget, herunder det at nægte muligheden for en hastebehandling?
Karsten Lauritzen (V), 2015-02-03:
Altså, hr. Troels Ravn siger, at Venstre gang på gang har blokeret for regeringens asylstramninger.
Samtidig må det erkendes, at regeringen kun har haft et forslag, som er sådan en mikrostramning, og det er så det her forslag.
Så det er jo rigtigt, at vi har skubbet tidspunktet for behandlingen af det her, men det, vi har fået ud af at spørge så mange gange, er jo, og det ved jeg rent faktisk, at det ikke kommer til at udskyde tidspunktet for behandlingen af de her asylansøgninger, for på nuværende tidspunkt er det sådan, at politiet ikke engang er færdige med at lave asylafhøringer.
Så selv om det her forslag var blevet vedtaget før juleferien, havde det reelt ikke ført til en stramning af asylreglerne.
Mette Reissmann (S), 2015-02-03:
Tak for det.
Altså, det kommer ikke bag på mig og muligvis heller ikke på dem, der lytter til den her debat, når hr. Karsten Lauritzen siger, at Venstre egentlig ikke har en politik på området, når det handler om asylregler.
For det var jo det, jeg hørte hr. Karsten Lauritzen sige i sit svar til fru Trine Bramsen, netop: Nej, vi har ikke en politik lige i øjeblikket, men vi overvejer da at få en.
Og jeg kan jo så forstå på hr. Karsten Lauritzen, at det i hvert fald kræver, at man skal have hjælp af sine venner i Dansk Folkeparti til at kunne formulere sådan en politik.
Kan hr. Karsten Lauritzen bekræfte, at Venstre ikke har nogen politik vedrørende asylreglerne, som han sagde til fru Trine Bramsen?
Karsten Lauritzen (V), 2015-02-03:
Jeg tror, mit svar til fru Trine Bramsen var et forsøg på at være lidt morsom.
Det går jo ikke altid lige godt; jeg kunne høre, at der ikke var nogen i salen, der grinede.
Jeg kan dog sige uddybende til fru Mette Reissmann, at Venstre har en klokkeklar politik.
Den kan man læse i vores udlændingeudspil, »Danmark – for dem der kan og vil«.
Det handler om at gøre Danmark mindre attraktiv som asyldestination, og så siger jeg – det er jo noget nyt, og det skal man da glæde sig over i Socialdemokratiet – at vi også vil være villige til at se på reglerne for, hvem man kan give asyl.
Jeg har faktisk presset på for, at vi skulle få en undersøgelse af, hvorfor nogle asylansøgere inden for de samme internationale regler får asyl i Sverige, men ikke i Danmark, og omvendt, så vi kan se på, om vi i Danmark har den mest restriktive praksis.
Det ønsker jeg, så det er jo et konkret bud.
Det tiltrækker asylansøgere lige så meget, som reglerne for dem, der får asyl, gør.
Mette Reissmann (S), 2015-02-03:
Altså, hr. Karsten Lauritzen anvendte før ordet, at det var en mikrostramning.
Tidligere har hr. Karsten Lauritzen også talt om, at det er en meget lille stramning.
Og alligevel siger hr. Karsten Lauritzen i samme moment i sin meget lange tale, at det er en mikrostramning med en dog alligevel anerkendt stor effekt.
Der må jo bare minde hr. Karsten Lauritzen om, at størrelsen sjældent har noget at gøre med effekten, og det anerkender hr. Karsten Lauritzen jo også på det her punkt.
Jeg synes, jeg vil vende tilbage til lige præcis det manglende forslag om asylstramninger i Venstres oplæg.
Der er ikke noget forslag om asylstramninger, så fremlæg nu venligst en plan.
Altså, det er bare det, jeg gerne vil anmode om, for vi har ikke set en plan for, hvordan Venstre i asylreglerne vil dæmme op for et stigende antal asylansøgere.
Karsten Lauritzen (V), 2015-02-03:
Jeg tror, at det, jeg sagde – og det kan man jo gå ind og høre efterfølgende – var, at man ikke kunne udelukke, at det har en signalværdi.
Jeg tror så ikke, den er ret stor, og jeg tror også, jeg sagde meget klart, at regeringens mange lempelser, som har været der vedvarende over 3 år, vilkårsforbedringer, slet ikke kan opvejes af den signalværdi, der er i den her lille stramning.
Hvis man kigger på tallene, og lad os nu kigge på dem, så kan man se, at i tredje kvartal sidste år, og det er de seneste tal fra Eurostat, var Danmark det land i EU, som modtog næstflest asylansøgere pr. indbygger.
Det er jo med alt, hvad jeg kan mønstre, beviset på, at når man lemper så meget, som regeringen har gjort, så fører det til en væsentlig større asyltilstrømning.
Troels Ravn (S), 2015-02-03:
Sagen er jo, at Venstre gang på gang har blokeret for, at regeringen kunne stramme asylreglerne, og Venstre har under lovbehandlingen her været initiativtager til et nærmest bizart forløb – der er stillet knap 200 spørgsmål til lovforslaget; der er afholdt fire samråd; der har været internt ekspertmøde osv. osv.
Og sagen er jo, at Venstre i stedet for at tage den her sag alvorligt og seriøst har ført valgkamp på lovforslaget, selv om bl.a. Venstres statsministerkandidat har krævet hurtig handling.
Så mit spørgsmål er i virkeligheden om Venstres holdning, altså, om Venstre mener, at der ikke er behov for hurtig handling i forbindelse med udfordringerne med stigningen i antallet af asylansøgere.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-02-03:
Når man kigger på, hvordan vi har brugt de 2-årige tidsbegrænsede opholdstilladelser, som allerede er i vores lovgivning, så ser man, at de ikke er særlig meget brugt.
Hvis man kigger på, hvor mange det egentlig er lykkedes os at sende hjem i de senere år, så ser man et stort rundt nul.
Der har simpelt hen ikke været en eneste gang, hvor det er lykkedes at hjemsende nogen som helst til deres oprindelsesland.
Og der er jo heller ingen, der tror, at der f.eks. bliver fred i Syrien inden for 1 år.
Så det, der står tilbage med regeringens lovforslag her, er, at man strammer familiesammenføringsreglerne – for mig at se helt uden grund.
Det eneste, det her lovforslag kommer til at bevirke, er, at børn og kvinder – for det vil typisk være dem – bliver hængende tilbage i lejre i nærområderne eller befinder sig i krigszoner.
Det synes vi ikke man kan være bekendt, og i SF vil vi ikke være med til at skille familier ad på den måde.
Dem, som bliver ramt af det her, er ifølge Altinget for 96 pct.'s vedkommende kvinder og børn, og cirka halvdelen af dem er børn under 12 år.
Det synes vi i SF ikke er rimeligt, og derfor stemmer vi nej til det her forslag i dag.
Martin Henriksen (DF), 2015-02-03:
Tak for det.
Når det forventes, at op imod 12.000 får en opholdstilladelse på asylområdet i år – og dertil kan man jo lægge familiesammenføringer, som kommer oveni – mener ministeren så ikke, at det her lovforslag er utilstrækkeligt?
Hvad er egentlig begrundelsen for, at man fra regeringens side, sådan som jeg har forstået det, ikke ønsker at stramme yderligere?
For det er klart, at med et lovforslag, som kun rammer et mindretal, vil det jo betyde – som hr. Kristian Thulesen Dahl også var inde på i spørgetimen til statsministeren – at udgifterne til det her område vil stige, og de er i forvejen voldsomt høje; det vil betyde masser af integrationsproblemer og problemer med at finde lejligheder, boliger, til folk ude i kommunerne.
Så hvad er egentlig regeringens begrundelse for, at man ikke ønsker at stramme yderligere end det, der er lagt op til?