runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-04-04:
Jeg vil sige, at det jo er godt at se, at de lokale områder og bl.a. det sydfynske bliver brugt i en film som »Arvingerne«, og stor er forskrækkelsen også, når man så konstaterer, at en bevaringsværdig lade er revet ned.
Og der var ganske rigtigt nogen, der fik røde ører.
Jeg mener, at når der bliver lavet den endelige status over de tilsyn, som der bliver foretaget nu, bør der være et samarbejde med bl.a. KL, Kulturarvsstyrelsen, ministeriet og meget gerne med dem af os, som er ordførere på området, om, hvordan vi løser tilsynsopgaven bedst muligt; jeg kan ikke engang sige bedre end i dag, for i dag er den stort set ikke til stede.
Der er rundtomkring grelle eksempler på, hvordan, hvad skal man sige, helhedsindtrykket af bybilledet er blevet ødelagt af, at der er blevet givet tilladelse til at etablere bygninger, som bestemt hverken forskønner eller samler.
Og det er altså noget, der ligger hos kommunerne.
Men jeg opfordrer til, at man de steder, hvor man har den museale ekspertise på området, bruger den, så vi får de bedste eksempler frem.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-04:
Tak til ordføreren for den lille åbning, selv om det ikke var en støtte, og det er selvfølgelig skuffende, når ordføreren kommer fra den smukke by Kerteminde.
Men lad mig give et eksempel på, hvorfor det er så vigtigt, at vi får de her beskyttelseszoner og ikke fredningszoner.
Langkildegaard ligger på Sydøstfyn, og det er den gård, som danner baggrund for »Arvingerne«, Danmarks Radios serie.
Dér blev der for nylig revet en lade ned, det var en fejl, at kommunen gav tilladelse – det er Svendborg Kommune – og da det blev opdaget, fik man røde ører, men da var det for sent.
Ejeren havde fået lov.
En beskyttelseszone ville have kunnet forhindre det.
Ordføreren har selv siddet i en kommunalbestyrelse, og ordføreren burde jo så også vide, at det ikke er noget, der altid er højest på dagsordenen.
Det er det måske i Kerteminde, men det er det ikke ret mange steder.
Så ser ordføreren virkelig ikke nogen mening med, at man har en beskyttelseszone – ikke en fredningszone, som flere har misforstået og troet det var, men en beskyttelseszone?
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-04-04:
Jeg kender ikke til pensionisterne eller til, hvad de, som måtte bo i Aalborg Kloster, betaler.
Men jeg må sige, at vi jo netop har lavet muligheder for, at man kan kompenseres på andre områder: Man kan blive fritaget for grundskyld, og man kan fradrage udgifterne til forsikringspolicen.
Så vi har jo på en lang række områder taget hensyn til, at det er noget helt særligt at bo i en fredet bygning, både i forhold til vedligehold og i forhold til forsikring.
Så vi mener fra radikal side, at lovgivningen, som den er i dag, er afbalanceret, og at man ikke bliver stillet væsentlig ringere end andre boligejere, når man bor i og ejer en fredet bygning.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-04:
Så lad os gå over til forsikringspræmien.
I Aalborg Kloster bor der nogle pensionister, og der er en forsikringspræmie på 170.000 kr. om året, der bliver lagt oven i deres husleje, og som de ikke kan slippe for, fordi det er en fredet bygning.
Hvis vi nu havde en forsikringsfond, slap de stakkels pensionister for den her ekstra præmie.
Ville det ikke være solidarisk at have sådan en fond?
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-04-04:
I modsætning til Dansk Folkeparti synes vi ikke, at alt fra tidligere tider nødvendigvis er ganske fornuftigt, og på det her område synes vi det bestemt ikke.
Vi synes, at lovgivningen, som den er i dag, hvor Kulturstyrelsen tager udgangspunkt i den enkelte bygning og dens fredningsværdi, er helt rigtig, og at det så er kommunen, der via planloven så at sige beskytter de omkringliggende bygninger eller områder, hvis man synes, det er relevant i forhold til det helhedsindtryk, som man ønsker at kommunen skal give.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-04:
Ordføreren synes, at beslutningsforslaget om beskyttelseszonerne er indgribende over for kommunerne.
Det vil sige, man kunne gå ind og B-frede et hus, fordi det havde et ydre, som på en eller anden måde var beskyttelsesværdigt.
Så vi har altså haft det tidligere, og det er ikke så længe siden.
Mit spørgsmål til ordføreren er, om det ikke vil være en god idé at vende tilbage til tidligere tiders fornuftige tilgang til det her i stedet for bare at sige, at det må kommunerne selv klare, det kan de sagtens finde ud af, selv om nogle af dem slet ikke kan.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-04-04:
Ved denne sambehandling af beslutningsforslag B 46 og B 47 vil jeg sige, at Radikale Venstre ikke kan støtte nogen af forslagene, og jeg vil starte med at begrunde det for B 46's vedkommende, det om forsikring af fredede bygninger.
Da jeg i første omgang læste Dansk Folkepartis beslutningsforslag, var min umiddelbare reaktion den, at det sådan set lød meget fornuftigt.
Men efter at jeg dykkede ned i reglerne om vilkårene for fredede bygninger, fik jeg noget viden, som gør, at jeg synes, at reglerne er rimelige, som de er i dag.
Det er rigtigt, at mange oplever højere forsikringspræmier, når de ejer en fredet bygning, men til gengæld – det var så det, jeg fandt ud af, da jeg begyndte at læse mig ind i det – kompenseres de på en lang række punkter.
Man har således mulighed for som ejer af en fredet bygning at få direkte tilskud og fritagelse for grundskyld, og i henhold til ligningslovens § 15 K kan ejeren fradrage udgifter til forsikringspolicen.
Radikale Venstre kan derfor som nævnt ikke støtte forslaget.
I forhold til B 47 om indførelse af beskyttelseszoner for fredede bygninger er vi fra radikal side bekymret for – ligesom en del af udvalget om bygningsbevaring var det – at et sådant forslag vil være en alt for indgribende fredning og fastlæggelse af samfundets udviklingsmuligheder .
Vi synes, det er vigtigt, at bygninger eller hele områder, som har særlige arkitektoniske eller kulturhistoriske kvaliteter af national betydning, naturligvis skal fredes, men vi synes, det er alt for vidtgående at frede områder eller andre omkringliggende bygninger alene for ikke at ødelægge forståelsen og oplevelsen af den fredede bygning.
Hvis man som kommune alligevel ønsker at beskytte det fredede hus og dets nuværende omgivelser, giver planloven fint mulighed for det, også uden at omgivelserne kræves direkte fredet.
Kommunerne kan gennem deres kommune- og lokalplaner sikre de værdifulde bebyggelsesmiljøer.
Radikale Venstre synes altså, at lovgivningen på det her område, som den er i dag, er meget balanceret, og derfor støtter vi ikke forslagene.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-04-04:
Jeg må desværre sige, at jeg både har forstået forslaget og ikke går ind for den løsningsmodel, der er forelagt.
Min argumentation var bl.a., at der jo findes andre ejere, som også har meget høje udgifter, bl.a. ejere, der bor i huse med stråtag og bindingsværk, og de vil så ikke blive omfattet af den her ordning for de fredede bygninger, men vil skulle betale mere, fordi de sidder i nogle af de meget forsikringstunge bygninger.
Så jeg er ikke enig i den her finansiering, og vi har heller ikke økonomien til det, men jeg mener, at skal man gøre noget på nationalt plan, må det også gå ud af den fælles kasse, altså noget, man skal se på i forbindelse med finansloven.
Men det bliver heller ikke et forslag, der kommer fra vores side.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-04-04:
Det er jo fredag, så jeg er i godt humør, og derfor vil jeg starte med sige, at forslagsstillernes hensigter er gode nok, og jeg tror, vi kommer til at diskutere det mere i fremtiden.
I forlængelse af det undrer det mig, at de to forslag bliver behandlet under et.
Selvfølgelig handler det om fredede bygninger, men de to forslag hænger ikke uløseligt sammen.
Det første forslag handler om forsikring af de fredede bygninger.
Forslaget går ud på, at alle mennesker skal bidrage til forsikring af de fredede bygninger.
Jeg ved godt, at nogle af disse bygninger har en høj forsikringspræmie, men på den anden side har ejerne af de fredede bygninger nogle økonomiske fordele.
For det første kan man fradrage udgiften til husforsikringen, og for det andet skal man ikke betale grundskyld.
Samtidig må vi sige, at der er mange mennesker, som betaler mere end almindeligt for deres forsikringer.
Det er folk, der bor i et stråtækt hus eller bor, hvor der er meget hærværk.
Det er ikke retfærdigt, så det er jeg imod.
Når vi nu snakker om husforsikringer, mener jeg jo, at det kugleskørt, når de private forsikringsfirmaer tjener milliarder af kroner på det, som bør være en del af vores allesammens velfærd.
Bare som et eksempel tjente Tryg Forsikring ca. 3 mia. kr. på forsikringstagernes præmier.
Dem, der er lige så gamle som mig, kan jo huske, at vi faktisk har haft et statsligt forsikringsselskab, Statsanstalten for Livsforsikring, der desværre blev privatiseret i 1990 og nu er en del af Danica, som i øvrigt også har haft et overskud på mere end 3 mia. kr. sidste år.
Det andet forslag, B 47, handler om beskyttelseszoner for fredede bygninger.
Jeg kan godt jo forstå hensigten med dette forslag, men spørgsmålet er, om det er rigtige vej at gå.
Når jeg kigger mig omkring og ser de fredede bygninger, ser det jo rimelig godt ud.
Helhedsløsninger har vi set rundtomkring, og Kulturstyrelsen gør en del for at sikre fredede bygninger og deres omgivelser.
Det er jo klart, at jeg ikke har set alle 9.000 fredede bygninger, og derfor kan der selvfølgelig være nogle uhensigtsmæssigheder.
Det kan være, at forslagsstilleren ved noget om det.
Så synes jeg, det skal op på bordet, og måske kan vi gøre noget ved det.
På den anden side står vi jo med modsatrettede hensyn.
For det første skal vi bevare den del af kulturarven, og for det andet skal vi jo ikke sætte samfundet fuldstændig i stå.
Da vi ændrede loven i 2010, tog vi hensyn til begge synspunkter.
Vi skal holde øje med, om de fredede bygninger får plads uden at blive skæmmet af en nærliggende øjebæ.
På den baggrund vil jeg vende tommelfingeren nedad også til dette forslag.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-04-04:
Tak for det.
Det er i forhold til spørgsmålet om ekspropriation, som ministeren var ved at bevæge sig ind på.
Jeg må sige, at jeg faktisk ikke tror, ministeren har forstået det, men det kan selvfølgelig være en fejl.
På side 5 står der, at i en sådan situation vil bestemmelsen om at fremrykke ekspropriation først kunne finde anvendelse, efter der er truffet en politisk beslutning om, hvilken linjeføring der skal arbejdes videre med.
Og der er spørgsmålet så for det første: Hvornår er man klar til at træffe den politiske beslutning?
Hvornår er VVM'en færdig?
Jeg hørte ministeren sige, at der kan gå 2-3 år, inden VVM'en er færdig, i forhold til f.eks. Vejlefjordbroen, så det vil sige, at der i løbet af de næste 2-3 år i hvert fald ikke kan træffes nogen beslutning om at fremrykke ekspropriation, så højst sandsynligt taler vi altså 5-6 år ude i fremtiden, før man kan benytte sig af den hjemmel, som der lægges op til her.
Men det kan vi selvfølgelig komme tilbage til.
Derudover vil jeg også gerne høre, hvordan man har tænkt sig at inddrage lokalbefolkningen.
Jeg ved, det ligger ministeren meget på sinde, i al fald når han udtaler sig offentligt.
Hvordan vil lokalbefolkningen i området omkring Vejle blive inddraget i det her meget, meget store projekt, der handler om Vejlefjordbroen?
Hvad sker der i forhold til de involverede kommuner?
Hedensted Kommune har jo skrevet til ministeren, og jeg ved ikke, om Hedensted er inddraget i den her proces.
Har de fået svar?
Hvor står vi henne?
Lars Barfoed (KF), 2014-04-04:
Jeg takker for tilrettevisningen.
Jeg brugte et forkert ordvalg, når jeg sagde fredet; det er selvfølgelig en beskyttelse, der er tale om i de områder.
Den tager jeg til mig.
For så vidt angår det konkrete eksempel: Jeg kender jo ikke det eksempel, og derfor kan jeg ikke tage stilling til det her og nu, men det er da et eksempel, der kunne indgå i overvejelserne i udvalget.
Altså, hvis man kan påpege eksempler på, at der ikke er tilstrækkelig mulighed for at beskytte sådanne arealer omkring fredede bygninger, er vi med på at sikre det, men vi må jo have en lidt nærmere analyse af det.
Jeg synes, at ministeren sagde, at der er de muligheder, som beslutningsforslaget lægger op til.
Det må vi se nærmere på.
Men det er klart, at der skal være tilstrækkelig mulighed for, at man kan beskytte arealer omkring fredede bygninger.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-04:
Tak for den forsigtige og beherskede støtte.
Jeg vil bare lige sige, at beslutningsforslaget om beskyttelseszoner ikke handler om at frede omgivelserne, men om at beskytte omgivelserne, hvilket er ret afgørende, for der vil man jo stadig væk kunne bygge nyt, bare det er tilpasset omgivelserne.
Gør det støtten fra De Konservative til forslaget lidt mere håndfast, når ordføreren får sådan en oplysning?
Troels Ravn (S), 2014-04-04:
Jo, og det har jeg også redegjort for i min ordførertale.
Men Socialdemokraterne mener ikke, at der er behov for at indføre beskyttelseszoner.
Altså, Kulturstyrelsen har allerede fokus på de fredede bygningers omgivelser.
Lars Barfoed (KF), 2014-04-04:
Det er jo, som flere har sagt, to lidt forskellige forslag, som vi behandler samlet her.
For så vidt angår spørgsmålet om forsikringstagerne, som har fredede bygninger, de skal passe på, er udgangspunktet naturligvis, at vi alle sammen i fællesskab har besluttet, at der er nogle bygninger, der skal fredes i det her land, fordi vi skal bevare dem.
De er en del af vores kulturarv.
Det har vi en fælles interesse i.
Så pålægger vi de pågældende ejere nogle forpligtelser i fællesskab.
Dem skal ejerne så på fællesskabets vegne, kan man sige, sørge for at opfylde.
Så kunne og kan og bør man også argumentere sådan, at så må vi også i fællesskab sørge for, at de har de økonomiske muligheder for at håndtere det.
Spørgsmålet er så, hvordan det gøres, og der er det jo sådan, som flere har påpeget, at der i forvejen er økonomiske fordele forbundet med at eje en fredet bygning.
Der er fradragsmuligheder, der er skattefritagelsesmuligheder, og derudover må vi vel også sige, at markedet formentlig sikrer, at der i prissætningen af de bygninger, når man køber dem, tages højde for, at man altså har en omkostning ved at drive og eje den bygning, og dermed må prisen være lavere.
Javel, prisen er tit lidt højere, fordi der er en herlighedsværdi ved de pågældende bygninger, men omvendt er der noget, der trykker prisen ned, fordi der også løbende er en udgift til at vedligeholde bygningerne.
Samlet set skulle man tro at det ville sætte sig i den prisdannelse, der er, så der er kompenseret for det.
Skulle vi gå videre med sagen og måske gøre noget i retning af det, hr. Alex Ahrendtsen og Dansk Folkeparti foreslår, så ville det i hvert fald kræve en mere grundig analyse.
Vi måtte jo så også have belyst, hvilken stigning der er tale om, men man kunne jo lige så godt sige: Hvorfor skal den tilfældige omstændighed, at man er boligejer, betyde, at man skal være med til at betale for de omkostninger, der er forbundet med at eje en fredet bygning?
Det er jo også lejere, ja, alle i det her samfund, som har en interesse i, at bygningerne er fredet.
Så umiddelbart kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte forslaget, men vi vil da se positivt på en mere grundig analyse af de økonomiske sammenhænge, der knytter sig til det, for at se, om der er en urimelighed, der skal kompenseres for på den ene eller på den anden måde.
Når det drejer sig om det andet forslag, som jo har at gøre med muligheden for at frede omgivelserne omkring sådan en fredet bygning, synes jeg sådan set, at det er fornuftigt, at man kan gøre det.
For man kan altså i lokalplaner og på anden vis sikre sig det.
Det kan så godt være, at man ikke altid i kommunerne får taget højde for det og gør det, der skal til.
Også her vil jeg sige, at det må bero på en nærmere undersøgelse af, hvilke muligheder der er, og om de muligheder bliver udnyttet.
Men hvis der ikke er tilstrækkelige muligheder for at sikre arealerne omkring fredede bygninger, når det er nødvendigt, så vil vi se positivt på og måske også støtte forslaget, for det er klart, at der kan være det behov, som Dansk Folkeparti påpeger i forslaget.
Mette Bock (LA), 2014-04-04:
Det, vi skal gøre, er jo, at vi skal prøve at få kigget på, hvordan kommunerne rent faktisk håndterer det her.
Vi går på den ene side i meget høj grad ind for, at kommunerne skal have et maksimalt selvstyre.
På den anden side kan vi jo også, hvilket jeg også medgav i min ordførertale, se, at rigtig mange steder er der sket ting og sager i byudviklingen, som på ingen måde tjener de gamle, fredede og bevaringsværdige bygninger til ære.
Så derfor er jeg meget optaget af, at vi får kigget på, hvordan kommunerne rent faktisk håndterer den her sag.
Det er overordentlig vigtigt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-04:
Betyder det så, at der slet ikke skal være nogen love eller bånd, der binder mig?
Men det må vi tage på et andet tidspunkt.
Mit spørgsmål skal gælde kommunerne.
Ordføreren indrømmer jo, at der er kommuner, der ikke gør det godt nok på det her område.
Hvad foreslår ordføreren så at vi skal gøre, hvis vi ikke skal stramme lovgivningen, så der er beskyttelseszoner?
Mette Bock (LA), 2014-04-04:
Jeg vil jo sige, at der ikke er meget liberalt i at påtvinge fra statens side, at alle skal gøre noget bestemt.
Det er ikke særlig liberalt.
Så jeg ser de to forslag, der ligger her, som to statsløsninger.
Jeg har ikke svaret.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-04:
Tak for det.
Nu er Liberal Alliance jo et liberalt parti, og forsikringsfondsforslaget er baseret på liberal politik, nemlig at det er private husejere, der skal være med til at løfte i flok på vegne af landet og de 9.000 ejere af fredede bygninger.
Liberal Alliance vil heller ikke være med til en statsløsning, så hverken en liberal privat løsning eller en statsløsning.
Hvad vil man så gøre?
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-04:
Allerførst en tak for ordførernes taler.
Og jeg bliver nok nødt til i første omgang lige at sige til alle ordførerne, partierne og ministeren en gang for alle, så man er sikker på, hvad Dansk Folkepartis politik på det område er: Vi vil ikke hæve tilskuddene til de statsanerkendte museer.
Vi vil bare gerne finde en omfordeling, så bl.a. Gammel Estrup kan få lidt større tilskud, hvilket vi mener de faktisk har et retmæssigt krav på.
Men det må en afdækning jo vise.
I Dansk Folkeparti er vi også glade for det forslag, som Venstre kom med, om, at vi kigger bredt på det.
Jeg kan jo forstå, at nogle af ordførerne har fundet det lidt mærkeligt, at Dansk Folkeparti fremsætter et enkelt beslutningsforslag, som omhandler et enkelt museum.
Det er fair nok.
Den tager jeg gerne til mig.
Det gode ved det er, at vi nu har diskuteret sagen.
Nu har vi faktisk en mulighed for at kigge på tildelingen af de her tilskud til museerne.
Vi har faktisk en mulighed for at gå fra historisk betingede tilskud, fra brevøkonomi, til en måske mere objektiv driftsøkonomi for de statsanerkendte kulturhistoriske museer.
Det vil jeg gerne takke for, og jeg glæder mig meget til, at ministeren indkalder til det møde.
Dernæst har jeg, mens jeg sad og lyttede til ordførerne, tænkt på: Jamen er det så en god ting, at det her forslag kommer til en andenbehandling og dermed en afstemning?
Måske er det bedre, at vi i fællesskab finder frem til en beretning på baggrund af det her beslutningsforslag, der munder ud i en eller anden form for fælles erklæring om, at vi måske skal kigge på de her tildelinger, så der bliver en objektiv tildeling.
Det vil jeg faktisk gerne forsøge at finde fælles fodslag på, når vi går i gang med behandlingen af beslutningsforslaget.
Der håber jeg jo selvfølgelig at ordførerne står ved det, de har sagt i dag.
Og så glæder jeg mig selvfølgelig til, at ministeren indkalder til det møde.
Ganske kort vil jeg bare gentage endnu en gang, at der står i beslutningsforslaget, at økonomien ikke er begrundet i objektive forhold.
Det er vigtigt, at tildelinger er begrundet i objektive forhold, og det har det altså ikke været for Gammel Estrups vedkommende i mange år.
Andre ordførere har så peget på Arbejdermuseet og andre museer, og der vil jeg da med glæde også kigge på disse museer, så vi samlet set får den tildeling af tilskud til museerne, som de er berettigede til.
Det er jo det, det handler om for Dansk Folkeparti.
Så med disse ord håber jeg meget på at vi kan finde en eller anden form for løsning inden for dette område.
Og at der så er blevet sagt ja til et lovforslag for et års tid siden, betyder jo ikke, at man ikke et år senere kan begynde at kigge på det.
Det betyder jo heller ikke, at man skal sige nej til et lovforslag.
Når man siger ja eller nej, gør man det jo af en lang række årsager.
Og Dansk Folkeparti sidder altså ikke i regering.
Vi har ikke flertallet.
Så den anklage vil jeg egentlig gerne have mig frabedt.
Men tak for den debat, vi har haft.
Jeg synes, den har været yderst konstruktiv, og jeg håber selvfølgelig på, at vi når frem til et fælles resultat.
Lars Barfoed (KF), 2014-04-04:
Så siger jeg tak for takken.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-04:
Tak til Det Konservative Folkeparti for støtten, det er jo glædeligt.
Vi vil også meget gerne mødes med aftalekredsen og kigge på det.
Dansk Folkeparti lægger ikke op til, at vi skal finde flere penge, men at vi skal fordele de eksisterende midler mere rimeligt.
Hvis De Konservative kan anvise finansiering, kigger vi også gerne på det.
Vi bakker f.eks. helt op om fregatten Jylland.
Så det er bare en tak til ordføreren for hans konstruktive indlæg.
Mette Bock (LA), 2014-04-04:
Altså, jeg kan sådan set ikke se nogen modsætning i det.
Vi synes stadig væk, det er en dårlig idé at stemme for og imod enkeltsager i Folketinget, herunder enkeltsager, som handler om borgeres ret til at opholde sig i Danmark.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-04:
Jamen det er dejligt, at Liberal Alliance vil møde op.
Men med hensyn til enkeltsagerne er det jo ikke længe siden, at Liberal Alliance stemte i forbindelse med en anden enkeltsag, nemlig Imsagen, så den køber jeg ikke helt.
Men jeg er glad for, at Liberal Alliance også vil mødes med ministeren.
Det er da et fremskridt.
Så lad os få afdækket det her, så vi kan få en objektiv tilgang til de her tilskud.
Mette Bock (LA), 2014-04-04:
Jeg beklager meget, hvis jeg har lydt belærende, for det har på ingen måde været hensigten, overhovedet.
Jeg undrer mig bare over, at der i beslutningsforslaget står, at museet skal kunne oprette en skoletjeneste, for den er jo altså rent faktisk oprettet, og da det ikke var kommet frem under nogle af de andre ordførertaler, syntes jeg, at vi skyldte at få det frem her, så det var på ingen måde et ønske om at være belærende.
Det kan man være enig eller uenig i – jeg synes bare ikke, det er en god idé, at vi enkeltsagsbehandler i Folketinget, for så kommer vi til at hoppe fra tue til tue.
Så synes jeg, at hr. Alex Ahrendtsen skal være glad for, at også Liberal Alliance meget gerne vil være med til at drøfte, om vi kan gøre det bedre.
Jeg var ikke selv kulturordfører på det tidspunkt, man havde drøftelsen, og jeg vil med åbent sind og stor interesse indgå i sådan en diskussion.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-04:
Jeg vil ikke sige tak for den belærende tone fra ordføreren.
Den må stå for hendes egen regning.
Jeg vil bare sige, at grunden til, at der er en skoletjeneste på museet, er, at det skal man have.
Sådan er loven jo, de har bare ikke råd til den.
Det er det ene.
Jeg synes, det var konstruktivt, hvad man lagde frem der, og derfor har vi også grebet den.
Så kan man jo altid være bagklog og komme op på en talerstol og sige, det ikke skulle være gjort sådan, det skulle være gjort på en anden måde.
Liberal Alliance har ikke gjort det.
Nu har vi bragt det ned i salen, og det foreløbige resultat af den her diskussion er jo, at nu mødes vi med ministeren for at kigge på det.
Det må ordføreren da anerkende trods alt er fremskridt, i forhold til før beslutningsforslaget blev lagt frem i salen.