runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Manu Sareen (RV), 2013-02-06:
Jeg har ikke blandet mig i kirkens indre anliggender på nogen som helst måde, jeg har bare forholdt mig til et stillingsopslag, og længere er den ikke.
Men at skulle begynde at lave sindelagskontrol på den måde synes jeg altså ærlig talt ikke hører hjemme herinde.
Christian Langballe (DF), 2013-02-06:
Jamen jeg behøver jo ikke minde ministeren om, at ministeren har et embede, som stiller ministeren i en helt særlig position.
Og jeg finder det altså meget besynderligt, at kirkeministeren vil gå ind og blande sig i, hvad et menighedsråd skriver i deres stillingsopslag, og hvad de spørger præsterne om.
Jeg vil også godt minde kirkeministeren om, at vi jo faktisk har haft en præst, nemlig Grosbøll, der var ude at sige, at han ikke troede på Gud, en skabende og opretholdende Gud, som er den Gud, vi bekender os til i trosbekendelsen.
Så spørger jeg: Er det helt urimeligt, at et menighedsråd på den baggrund finder anledning til at spørge, om præsten rent faktisk tror på Gud?
For det, der burde være en selvfølge – og som for mig at se er en selvfølge – er åbenbart ikke længere en selvfølge.
Hvad er det, ministeren finder problematisk i, at et menighedsråd, som f.eks. i Mejdal, spørger ansøgere til en præstestilling, om de er troende, jf. ministerens udtalelse til Kristeligt Dagblad om, at han »håber, at der blot er tale om en formulering, som menighedsrådet ikke har tænkt ordentligt igennem«?
Manu Sareen (RV), 2013-02-06:
Tak for det.
Jeg går ud fra, at der med spørgsmålet henvises til omtalen i Kristeligt Dagblad den 21. januar i år om stillingsopslaget, en ledig præstestilling ved Mejdal Kirke, hvor jeg blev spurgt om menighedsrådets opslag.
Omtalen gav anledning til, at der fremkom mange forskellige holdninger fra mange forskellige sider til stillingsopslaget.
Spørger man, om menighedsråd har lov til at gøre, som de har gjort, er svaret et klokkeklart ja, og det har jeg også gentaget en del gange.
Men det betyder jo ikke, at det er hensigtsmæssigt at skrive, som menighedsrådet gjorde.
Som bekendt følger det jo allerede af ansættelseslovens § 1, stk. 2, at præster skal være medlem af folkekirken, som det selvfølgelig også må være ordføreren bekendt.
Desuden følger det af samme lovs § 5, at man ved ansættelse som præst skal aflægge præsteløfte.
Selv om præsteløftet ligesom andre erhvervsmæssige kaldsløfter er uden selvstændigt juridisk indhold, regnes det som en ansættelsesbetingelse.
Nægtelse af aflæggelse af præsteløftet vil derfor betyde, at en ansættelse som præst ikke kan finde sted.
Desuden kan der rejses en såkaldt lærersag mod en præst efter reglerne i lov om domstolsbehandling af gejstlige lærersager, hvis en præst i forkyndelsen eller på anden lignende måde har tilsidesat den danske folkekirkes bekendelsesgrundlag.
Derfor var min udtalelse i avisen affødt af min store overraskelse over formuleringen i opslaget.
Jeg har således ikke hørt om, at der nogen sinde tidligere har været benyttet lignende formuleringer i opslag af præstestillinger.
Så jo, jeg var rigtig overrasket, da jeg blev spurgt.
Der er så tale om et meget atypisk opslag, og jeg synes næsten, at det på forhånd udtrykker en eller anden form for mistillid over for ansøgere til stillingen, hvilket jeg finder dybt mærkelig.
Efter min mening bliver opslagets mærkværdighed sat i relief af, at præsten jo søndag efter søndag bekender sin tro foran menigheden gennem trosbekendelsen.
Det var på denne baggrund, at jeg gav udtryk for min dybe forundring over, at et menighedsråd virkelig fandt det nødvendigt at søge en troende præst.
Afslutningsvis vil jeg for god ordens skyld gerne påpege, at jeg i den aktuelle debat hverken har eller vil eller kan foretage mig noget i forhold til, hvordan menighedsråd formulerer sig.
Jeg har med andre ord ikke blandet mig i kirkens indre anliggender.
Christian Langballe (DF), 2013-02-06:
Tak for ordet.
Når jeg nu stiller det her spørgsmål, er det, fordi jeg mener, at det er højst atypisk, at en kirkeminister går ind og blander sig i ordlyden i et stillingsopslag.
Jeg mener, at det er meget mærkeligt, at kirkeministeren egentlig prøver at være smagsdommer i forhold til, hvad et menighedsråd kan forlange af præsten.
Kirkeministeren har fuldstændig ret i, at vi jo til hver eneste gudstjeneste siger trosbekendelsen, den apostolske trosbekendelse, hvor præsten sammen med resten af menigheden bekender sin tro højt.
Så det forhold, at det skulle være sådan en dyb hemmelighed, hvad præsten tror på, kan jeg ikke forstå.
Jeg forstår som sagt ikke, hvorfor ministeren finder anledning til at blande sig i, hvad Mejdal sogn spørger deres præst eller deres ansøger om.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå, og jeg vil gerne have ministeren til at uddybe, hvad der kan foranledige til den her indblanding.
Manu Sareen (RV), 2013-02-06:
Nu plejer Dansk Folkeparti virkelig at hylde ytringsfriheden, og jeg går ud fra, at det her ikke er et udtryk for at knægte min ytringsfrihed på nogen som helst måde.
Jeg har fuldstændig ret til at gå ind og forholde mig til den sag.
Når Kristeligt Dagblad ringer til mig og spørger mig, hvordan det kan hænge sammen, så svarer jeg selvfølgelig som det venlige menneske, jeg er.
Det er jo fuldstændig rigtigt, som spørgeren også siger, at det er atypisk, at en kirkeminister går ud og forholder sig til den sag.
Ikke desto mindre er det ikke ulovligt på nogen som helst måde, men det atypiske er jo, at jeg aldrig nogen sinde tidligere har oplevet, at man har skullet spørge om det i et stillingsopslag.
Jeg finder det meget mærkeligt.
Jonas Dahl (SF), 2013-02-07:
Det er udmærket, at der også er kvinder i trafikforligskredsen.
Vi plejer at joke med, at der skal lidt kampvægt på, så fru Lotte Rod kan overveje, om hun også vil arbejde på det.
Spøg til side.
Jeg synes i hvert fald, at det her er et rigtig godt forslag.
Som også den socialdemokratiske ordfører var inde på, er det her faktisk første led, som gør, at vi nu for alvor får taget fat på timedriften med hensyn til diskussionen om kørslen mellem København og Odense, hvor man også er godt på vej.
Så har vi, som også hr. Kim Christiansen var inde på, en udfordring på strækningen Odense-Aarhus, men i hvert fald flytter vi for alvor noget på strækningen Aarhus-Aalborg, hvor vi virkelig får sat hastigheden op.
Jeg tror også, det var det, hr. Rasmus Prehn henviste til, nemlig at når man har været på besøg på de forskellige stationer op langs banen fra Hobro til Aalborg og set de nærmest forhistoriske signalsystemer, undrer man sig faktisk over, at der har kunnet køre tog på strækningen.
Når vi nu både får taget fat på signalsystemerne og øget hastigheden, så vi kan få noget, der ligner den her timedrift,
jamen så er vi faktisk ved at være i mål med hensyn til at sikre en meget bedre betjening ikke mindst af dem, som skal til et sted nord for Aarhus, men også af dem, som skal den anden vej for at arbejde i Aarhusområdet eller længere sydpå.
Det kommer til at betyde rigtig meget, at man rent faktisk får den her hurtigere transport landsdelene imellem.
Så fra SF's side glæder vi os meget over, at det er lykkedes at få det her forslag igennem.
Jeg deler også det synspunkt, som Venstres ordfører var inde på, nemlig at det her selvfølgelig kunne gøres endnu hurtigere.
Vi kan så håbe på, at vi måske i fremtiden kan komme helt op på de 200 km/t. på strækningen, men det vil trods alt nok tage lidt tid, før vi kan nå helt derop.
Men vi når et vigtigt stykke ad vejen ved nu for alvor at få taget fat på det, og så hilser jeg i øvrigt også velkommen, at kommunerne har bidraget til at finde nogle lokale løsninger på problemerne med de forskellige overskæringer.
SF glæder sig meget over forslaget og støtter det selvfølgelig.
Merete Riisager (LA), 2013-02-07:
Ja, det var faktisk et lidt usagligt spørgsmål og også et meget vidtrækkende spørgsmål, som handler om at lave en sammenlignende analyse af det svenske og det danske system.
Det, vi diskuterer i dag, er at lægge flere ledelsesbeføjelser ud til den enkelte skole.
Og det er fuldstændig korrekt, at jeg, ligesom i øvrigt også Danmarks Lærerforening, ønsker, at skoler skal få mulighed for at blive selvejende, netop for at skolefolk kan blive herre i eget hus og varetage den opgave, det er at drive skole, i stedet for at lade forvaltningerne gøre det.
Lars Dohn (EL), 2013-02-07:
Jeg tror nok, at da Danmarks Lærerforening kom med selvejetanken, var det i frustration over, hvor ringe bevillinger der gives til de kommunalt ejede skoler.
Jeg tror egentlig ikke, det var tanken at nå derhen.
Men kunne ordføreren løfte sløret lidt for, hvordan indflydelsen skal være i selvejemodellen?
Merete Riisager (LA), 2013-02-07:
Nu er det jo så ikke selvejemodellen, vi diskuterer her i dag, og derfor synes jeg ikke, det er særlig relevant.
Men pointen er jo i det, som vi gerne vil i Liberal Alliance, at vi gerne vil lægge mere kompetence, mere magt ud til de skolefolk, som brænder for at drive skole.
Det giver langt større motivation, når man selv får mulighed for at lede og træffe beslutninger.
Lotte Rod (RV), 2013-02-07:
Alle de skoleledere, som jeg har talt med om det her og spurgt, om det var et problem, har sagt, at nej, de har de muligheder i dag, som de gerne vil have.
Og nu skal jeg selvfølgelig ikke kunne sige, om det bare fungerer meget bedre i min kreds i Sydjylland, end det gør i ordførerens kreds på Fyn, men det får mig alligevel til at spørge: Hvor mange skoleledere er det, der har henvendt sig og sagt, at det her var et problem?
Merete Riisager (LA), 2013-02-07:
Og det lyder lidt, som om fru Lotte Rod måske ikke har så meget indsigt i og erfaring med lige præcis ledelse.
For det er sådan, uanset om der er tale om en skole, en virksomhed eller en hvilken som helst anden organisation, at det at være en dygtig leder handler om at have mulighed for at være leder.
Det giver dygtige ledere, hvis man har beføjelser, kompetence til at udøve det, man skal, nemlig at lede.
Så det her med at starte med en eller anden form for fejlfinding og spørge, hvor mange det handler om, er et helt forkert sted at starte.
Der, hvor man skal starte, er at spørge: Hvad er det, der gør en dygtig leder?
Lotte Rod (RV), 2013-02-07:
Og der kan man sige at der er en fordel ved den model, der er i dag, i takt med at vores skolesystem udvikler sig, flere og flere skoler bliver slået sammen, og vi kommer til at stille krav om linjefag, hvilket jo også kan gøre, at man måske som lærer vil være ansat på flere skoler.
Kan ordføreren ikke godt se en fordel i den måde, det er på i dag bredt set, hvis man så samtidig går ind og løser problemerne i de kommuner, hvor der måtte være problemer?
Og det er derfor, jeg er så interesseret i at høre: Hvor er det, ordføreren ser at der er et problem?
For så skal man da løse det ved roden frem for at lave et system, der i øvrigt fungerer godt, om.
Merete Riisager (LA), 2013-02-07:
Jamen altså, fru Lotte Rod har jo overhovedet ikke forstået det her problem.
For det, vi jo lige præcis gør i dag, er, at vi tager fat om roden og siger: Vi flytter ledelseskompetencen et led ud.
I øvrigt vil jeg anbefale fru Lotte Rod at tage en snak med formanden for Skole og Forældre, som kan give nogle helt konkrete eksempler på de problemer, der er, når man på en skole modtager lærere, som er blevet afskediget et andet sted fra, og som måske ikke har de kompetencer, man ønsker.
For hun står nemlig helt klart frem og fortæller om det her problem.
Så er det da bare mærkeligt at høre Det Radikale Venstre glæde sig over, at der ude i kommunerne bliver slået flere og flere skoler sammen.
Det er vel ikke noget mål i sig selv.
Det mål, vi har,
må vel være at have nogle fremragende skoler, som er dygtigt ledet af dygtige skolefolk.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2013-02-07:
Tak for det.
Lovforslaget her er rigtig godt for nordjyderne.
Det er det, fordi det igangsætter opgraderingen af jernbanen mellem Hobro og Aalborg
Det videre perspektiv er jo, at vi får hastigheden øget til 200 km/t. på lidt længere sigt, så det for alvor bliver et attraktivt tilbud sammenlignet med andre transportformer.
Konkret betyder lovforslaget, at vi bemyndiger ministeren til at nedlægge tre overkørsler i Skørping, Ellidshøj og Svenstrup i forbindelse med opgraderingen af banen og sikringen af banen.
Så bygger vi i stedet tre niveaufri krydsninger.
Projektet forventes at koste 173 mio. kr. inklusive reserven på 30 pct. Jeg vil gerne fremhæve, at Rebild Kommune har besluttet at bidrage til projektet med 3 mio. kr. for at lave en bedre løsning i Skørping i form af en gangtunnel, som er et lokalt ønske.
Det synes jeg er et eksempel til efterfølgelse.
Men alt i alt er der jo tale om aftalestof fra den store trafikaftale fra 2009, og vi kan varmt støtte det her lovforslag fra Venstres side.
Rasmus Prehn (S), 2013-02-07:
Fra socialdemokratisk side er vi rigtig glade for det her lovforslag.
Det er et lovforslag, som igen sætter en styrkelse af den kollektive trafik på dagsordenen.
Det er et mål for landets socialdemokratiske regering at få en bedre kollektiv trafik.
Vi vil gerne styrke den kollektive trafik for at sikre, at vi bliver bedre til at satse på at bekæmpe trængsel og får et bedre miljø og et bedre klima.
Det her forslag vil sikre, at vi kommer et skridt tættere på at indfri visionen om timeplanen, altså at man vil kunne komme fra Aalborg til Aarhus på 1 time, videre fra Aarhus til Odense på 1 time og fra Odense til København på 1 time.
Det er en stærk vision.
Med det her forslag kommer vi et skridt nærmere.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at man i Ellidshøj, indtil det her signalprogram kom, har haft en situation, hvor der var en mand ansat til at ringe ind til Aalborg Banegård og sige, at nu kommer der tog.
Det har vi nu sikret med signalprogrammet.
Med det her lovforslag sikrer vi så, at vi også får nye jernbaneoverkørsler, så togene kan køre sikrere og hurtigere.
Det er rigtig stærkt.
Så fra Socialdemokratiets side hilser vi det her velkommen.
Vi er glade for Rebild Kommune, som har spillet sig konstruktivt på banen med hensyn til at sikre en endnu bedre løsning, for så vidt angår Skørping.
Vi kunne godt have ønsket os, at Aalborg Kommune også havde været interesseret i at være mere behjælpelig med situationen i Svenstrup.
Dagsordenen for landets socialdemokratiske regering er, at vi skal have bedre og hurtigere tog.
Vi arbejder hver eneste dag for det, så stor ros til ministeren for også det her skridt i retning af langt bedre kollektiv trafik.
Kim Christiansen (DF), 2013-02-07:
Samtidig åbner det jo op for, at der på sigt også kan blive indsat flere regionaltog til betjening af de mindre byer, nu hvor man laver nogle af de her niveaufri overkørsler, specielt Skørping og Svenstrup har været nævnt.
Så på sigt vil det helt klart være et løft for den kollektive trafik.
Hr. Rasmus Prehn nævnte visionen om timeplanen.
Der er også tale om Aarhus-Odense.
Jeg tror nu nok, at den time skal gå en anden vej, nemlig over vandet, men det kan vi jo tage til den tid.
Hvis man endelig skal tale visioner, tror jeg nok, at en Kattegatforbindelse er en stærkere vision.
Men det er en sidebemærkning i forhold til timeplanen.
Når jeg nu er gået herop, skulle jeg hilse fra hr. Mike Legarth og sige, at De Konservative også støtter lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2013-02-07:
Vores ordfører, hr. Andreas Steenberg, har ikke haft mulighed for at være her, så nu har jeg fået fornøjelsen af at læse hans tale op.
Det ser da heller ikke ud til, at det vil skade, at der er en kvinde mere i ordførerkredsen her.
Radikale Venstre støtter den såkaldte timemodel, der skal sikre hurtigere togdrift.
En del af den plan er, at det skal tage 1 time med toget mellem Aalborg og Aarhus.
Dette lovforslag bemyndiger transportministeren til at tage de tiltag i Skørping, så toget kan køre hurtigere.
Det kommer til at koste 173 mio. kr., men betyder, at togene vil kunne køre med 160 km/t.
Det vil spare et kvarter på køretiden mellem Aalborg og Aarhus for lyntogene.
Pengene er fundet i transportforliget fra 2009, hvor alle Folketingets partier undtagen Enhedslisten er med.
Radikale Venstre støtter derfor gerne forslaget.
Lars Dohn (EL), 2013-02-07:
Jeg tror, at ordføreren er lidt urealistisk, i forhold til hvad der rent faktisk foregår.
Altså, det er jo sådan, at man som lærer tidligere var ansat i hele amtet.
Nu er lærerne så ansat ved det kommunale skolevæsen, og i forbindelse med rokader forsøger man jo, når der er et overtal af lærere på en skole, at få dem derhen, hvor der er brug for dem.
Det er sådan, det foregår.
Men ellers fyres der i tusindvis af lærere.
Der er 4.000 arbejdsløse lærere lige for øjeblikket.
Så myten om, at man ikke kan fyre en lærer, er decideret forkert.
Tom Behnke (KF), 2013-02-07:
Jeg er jo glad for, at det nu bliver understreget, at før lå det hos amterne, og nu ligger det hos kommunerne.
Altså, retningen er den rigtige.
Det er ligesom i EU-spørgsmål, hvor vi hele tiden går efter subsidiaritetsprincippet om, at det skal foregå så nært på borgerne som muligt.
Det, der kan ordnes i landene, skal ikke ordnes i EU.
Det, der kan ordnes ude i kommunerne, skal ikke ordnes i staten.
Det, der kunne ordnes ude i skoleledelserne, skal ikke ordnes i kommunen.
Altså, det er jo den retning vi bevæger os i, og jeg er da glad for, at selv Enhedslistens ordfører er opmærksom på, at det går i den retning.
Beslutningsforslaget her vil så tage skridtet fuldt ud og sørge for, at det er dem, der har ledelsesansvaret, der også har ledelsesretten.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-02-07:
Det er jo set fra Liberal Alliances synspunkt sikkert meget prisværdigt, at De Konservative støtter det forslag, vi diskuterer i dag.
Er det ikke et godt princip, at man ligesom varetager hensynet til de forlig, man har indgået?
Tom Behnke (KF), 2013-02-07:
Vi ønsker at lægge ledelseskompetencen derud, hvor lederne er.
Det har altid været vores politik.
Vi har argumenteret for det, og vi har kæmpet for at få det gennemført.
Nu kommer der et konkret beslutningsforslag, og uanset at vi er med i et skoleforlig, har vi da ret til at støtte beslutningsforslag, der går i den rigtige retning.
Alt andet ville da være mystisk.
Når der er indgået i et forlig, hvor man jo ofte både må give og tage, og hvor det ikke nødvendigvis er alt, man er superglad for, er der altså mulighed for, at man kan komme videre i den retning, man gerne selv vil som parti.
Ellers ville vores demokrati jo dø ud.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-02-07:
Lad os nu antage, at Liberal Alliance sætter nærværende forslag til afstemning her i Folketingssalen, og at det ikke bliver vedtaget, så må man jo antage, at De Konservative er bundet af det, de har givet tilsagn om her i Folketingssalen uden om en forligskreds, hvor man lige i øjeblikket forhandler om præcis de her ting.
Vi diskuterer lige præcis det om skoleledelse i den forligskreds.
Vil hr. Tom Behnke ikke medgive, at det kan give forvirringen om, hvorvidt De Konservative er loyale over for forligskredsen eller over for alt muligt, der foregår uden for den forligskreds?
Tom Behnke (KF), 2013-02-07:
Det Konservative Folkeparti er loyal over for vores politik og over for vores vælgere.
Det, vi har sagt til vælgerne at vi vil kæmpe for, er det, vi er loyale over for.
Vi er med i de forhandlinger i forligskredsen, men vi vil stadig væk kæmpe for det her.
Man kan sagtens diskutere, om timingen er hensigtsmæssig, fred være med det.
Men nu ligger beslutningsforslaget her, og nu forholder vi os til det her beslutningsforslag.
En lille del af det bliver også diskuteret i forligskredsen.
Kommer forslaget til afstemning, så forholder vi os den dag til det forslag, og så stemmer vi for beslutningsforslaget.
Det betyder jo ikke, at vi ikke sidder i forligskredsen.
Det betyder ikke, at vi ikke forhandler i forligskredsen.
Det gør vi.
Der vil vi da drage det her ind, ligesom vi har gjort det tidligere, og så må vi se, hvor langt vi kan komme.
Lotte Rod (RV), 2013-02-07:
Vil ordføreren give et par eksempler på det?
Tom Behnke (KF), 2013-02-07:
Nej, det vil jeg ikke.
Lotte Rod (RV), 2013-02-07:
Det ville ellers være meget interessant, når nu ordføreren står og hævder, at det her er et problem.
Det ville være rart at få nogle eksempler på, hvor det skulle være et problem henne.
For så kunne man jo vælge den tilgang, at man gik til de kommuner, hvor det var et problem, og forholdt sig til det, altså fik en snak med kommunalpolitikerne om, hvad det er for en strategi, de har for det her, så problemet bliver løst der, hvor det er.
For jeg går ud fra, at ordføreren har sat sig ind i det eller har talt med nogen, når ordføreren står på Folketingets talerstol og hævder, at det her er et problem mange steder.
Tom Behnke (KF), 2013-02-07:
Jeg startede med at sige, at jeg er stand-in for vores ordfører i denne sag, fru Mai Henriksen.
Det næste, jeg sagde, var, at vi skal huske at understrege, at der rent faktisk er mange steder, hvor det fungerer rigtig, rigtig godt, og hvor der ikke er nogen problemer.
Det, vi forholder os til, er der, hvor der så er problemer.
Det, vi har drøftet, og det, jeg har hørt, er, at der er steder, hvor det ikke fungerer.
Der er steder, hvor man har de her lister.
Men da jeg ikke er ordfører på området til daglig, har jeg ikke nogen paratviden om det her.
Hvis vi konkret skal tale om X-købing og Y-stad og om, hvilke byer det drejer sig om, så må vi have fat i vores ordfører eller måske forslagsstilleren, som kommer på talerstolen om et øjeblik og kan konkretisere det her. Men jeg er her som stand-in i dag, og derfor giver jeg udtryk for, hvad der er den konservative holdning og den konservative politik, og det er i øvrigt den, vi er loyale overfor.