runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2011-10-12:
Som det fremgår af regeringsgrundlaget, vil regeringen nedsætte en undersøgelseskommission til at undersøge baggrunden for den danske beslutning om at deltage i krigen i Irak og problemer med Danmarks overholdelse af internationale konventioner i forbindelse med krigsførelsen ikke alene i Irak, men også i Afghanistan.
Det betyder, at regeringen har valgt at fokusere på undersøgelsen på baggrund af Danmarks beslutning om at deltage i krigen i Irak.
Den har som bekendt ikke tidligere været undersøgt.
Samtidig vil undersøgelseskommissionen få til opgave at se bredere på spørgsmålet om Danmarks overholdelse af internationale konventioner i forbindelse med krigsførelse i Irak og Afghanistan.
Hvis man kigger sammenlagt på de seneste 10 år, synes jeg, der er en sag, som skiller sig helt særligt ud, og som har et påtrængende behov for at blive undersøgt, nemlig baggrunden for Danmarks deltagelse i krigen i Irak.
Samtidig er jeg enig i, at der stadig henstår spørgsmål i sagen om CIA-flyvningerne, og det var derfor, jeg talte med Kuupik Kleist i går.
Vi aftalte at mødes og drøfte, hvordan vi bedst kan få svar på de spørgsmål, som Grønland føler stadig udestår.
Frank Aaen (EL), 2011-10-12:
Det er glædeligt, at udenrigsministeren mener, at den forrige regerings undersøgelse ikke var dækkende, og at der fortsat er mere at gøre i denne sag.
Men når nu jeg husker tilbage på alle de gange, vi i fællesskab har rejst den her sag, og når jeg læser det udspil til en aktiv og ansvarlig udenrigspolitik udfærdiget af Socialdemokratiet, SF og De Radikale, som jo har et stort et flertal i Folketinget sammen med Enhedslisten og grønlandske og færøske medlemmer af Folketinget, og hvori der altså står, at der skal nedsættes en undersøgelseskommission til bl.a. at belyse Irakkrigen og derudover belyse mulige problemer med overholdelse af vores internationale konventioner, bl.a. i forbindelse med fangeoverdragelser og fangetransporter, altså CIA-flyvningerne, så undrer jeg mig: Hvad er det, der er sket på de meget, meget få uger fra september, hvor man i enighed og stolthed fremlagde et fælles program for udenrigspolitikken, som indeholdt en undersøgelse, til i dag, hvor man siger, at den er der ikke brug for?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Så kunne vi ikke få et svar på, hvad der har forandret sig?
Villy Søvndal (SF), 2011-10-12:
Jeg vil godt starte med at slå fast, at jeg igennem årene i Folketinget har været meget optaget af, at vi fra den side gjorde alt, hvad vi kunne for at overholde menneskerettigheder og internationale konventioner.
Den grundholdning har jeg selvfølgelig fortsat, også som udenrigsminister.
Det betyder, at den her regering aktivt vil bekæmpe tortur og anden nedværdigende behandling; det samme gælder brug af hemmelige fængsler og illegale fangetransporter.
I spørgsmålet om CIA-flyvningerne gennemførte den daværende regering, som spørgeren jo også nævner, i 2008 efter et langt og vedvarende pres fra den daværende opposition en undersøgelse.
Den blev udført af embedsmænd i en tværministeriel arbejdsgruppe, og det blev dermed ikke den uafhængige undersøgelse, som jeg havde foretrukket.
Undersøgelsen konkluderede i øvrigt, at det hverken var muligt at be- eller afkræfte, at der var gennemført ulovlige fangetransporter i dansk, grønlandsk og færøsk luftrum.
Det sidste skyldtes de utilfredsstillende svar, som USA havde givet på de danske spørgsmål.
Jeg kan huske, hvordan vi dengang sammen pressede overordentlig hårdt på for at komme til bunds i den her sag.
Derefter indvilligede USA i at give en skriftlig forsikring til Danmark om, at USA ikke fremover vil gennemføre transport af tilbageholdte gennem dansk, grønlandsk eller færøsk luftrum uden forudgående samtykke.
Jeg er fortsat meget optaget af, hvordan vi får svar på de mange spørgsmål i denne sag.
Jeg har absolut ingen interesse i at dække over noget.
Det tror jeg enhver vil forstå, når man kender forhistorien.
Samtidig har jeg lagt helt afgørende vægt på de særlige hensyn, som vi skylder Grønland i den her sag.
Jeg talte i går med den grønlandske landsstyreformand, Kuupik Kleist; vi aftalte over telefonen at mødes og drøfte sagen i forbindelse med Nordisk Råds møde her i starten af november. Sammenfattende kan jeg sige: Jo, jeg er enig med spørgeren i, at ikke alle spørgsmål er besvaret i denne sag.
Derfor vil jeg nu sammen med Grønland drøfte, hvordan vi kan få flest mulige af de spørgsmål besvaret, som Grønland finder stadig udestår.
Jeg ser dog ikke noget behov for at nedsætte en egentlig undersøgelseskommission.
Frank Aaen (EL), 2011-10-12:
Det lyder i al sin enkelhed: Er udenrigsministeren enig i, at den undersøgelse af sig selv, som den tidligere regering gennemførte i spørgsmålet om CIA-flyvninger, ikke var tilstrækkelig?
Er udenrigsministeren enig i, at den undersøgelse af sig selv, som den tidligere regering gennemførte i spørgsmålet om CIA-flyvninger, ikke var tilstrækkelig?
Jeg fik stadig væk ikke noget svar på, hvorfor man fravælger CIA-undersøgelsen.
Så har jeg læst i pressen, at det er, fordi det er bagudrettet, men det er jo ikke bagudrettet, for det er sådan ifølge konventionerne, at hvis et land medvirker til eller har kendskab til tortur eller tilsvarende overtrædelser af menneskerettighederne, har det pågældende land også en pligt til at gribe ind.
Og det betyder jo, at hvis Danmark stiltiende har set til, at de fangetransporter er foregået hen over grønlandsk, færøsk eller dansk territorium, har vi et medansvar, og så har vi overtrådt konventionen.
Det er bestemt ikke bagudrettet at være sikker på, om Danmark har overtrådt de internationale konventioner, vi har underskrevet.
Det var jo også derfor, vi i september var enige om, at det var aktuelt at lave den undersøgelse.
Så jeg forstår stadig væk ikke, hvad det er, der er sket af nyt, siden den ikke længere er nødvendig.
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Det kan jeg ikke på stående fod give et tilsagn om.
Det er sådan, at tilbagetrækningsreformen er forligsbundet, og at udmøntningen af tilbagetrækningsreformen selvfølgelig skal ske i fuldstændig respekt for den politiske aftale, der er indgået.
Som det er spørgeren bekendt, har jeg og Socialdemokratiet ikke været en del af det oprindelige forlig.
Derfor er der jo en proces, der går forud ikke bare for diskussionen i salen i dag, men også for udmøntningen af aftalen, som er lidt anderledes, end hvad der generelt gør sig gældende for politiske aftaler, når de fremlægges i Folketinget.
Jeg hører, hvad spørgeren spørger om, og der kommer forhåbentlig også snart en lovgivningsfase, hvor det vil være muligt at stille yderligere spørgsmål.
Frank Aaen (EL), 2011-10-12:
Tilbage står, om man tror på forsikringer fra en regering, der konsekvent – og den dag i dag – overtræder internationale regler vedrørende fanger og herunder fangers forsvinden i hemmelige fængsler.
Udenrigsministeren må jo så sige, at det tror regeringen på.
Jeg er mere skeptisk med hensyn til, om man kan stole på det.
Men i virkeligheden står det altså stadig væk tilbage at få at vide, hvorfor den nye regering ikke længere synes, det er en vigtig sag, der skal undersøges.
Det sagde de, der i dag sidder i regeringen, for få uger siden.
Og lige pludselig – vupti, så er den væk.
Noget af det, der i virkeligheden var det grimme ved den gamle regering, var, at den løb fra aftaler; det var, at den så stort på problemer, f.eks. i forhold til krigsførelse, hvor vi var sammen med USA; og det var, at man aldrig ville svare.
Det er måske i virkeligheden det allerværste, og jeg vil meget gerne advare imod, at den nye udenrigsminister, som i dag ikke har svaret på spørgsmålet om hvorfor, viderebringer den tradition fra den gamle regering.
Villy Søvndal (SF), 2011-10-12:
Det, der er afgørende for den nye regering, er, at vi har en skriftlig forsikring til Danmark fra USA om ikke fremover at ville gennemføre transport og tilbageholdelse gennem dansk, grønlandsk eller færøsk luftrum uden forudgående samtykke.
Man kan så vælge at mene, at det er lige meget, for det gør de nok alligevel.
Der tror jeg, at man skal mærke sig, at det ville være et helt afgørende brud på forholdet mellem to lande.
Jeg regner med, at når man får en – oven i købet skriftlig – forsikring fra et andet land, så er det, fordi man agter at overholde en sådan forsikring.
Det er det ene.
Det andet, jeg synes er vigtigt, er, at vi, siden det her udspillede sig, har fået en ny administration i USA.
Vi har fået en ny præsident, som har et andet syn på menneskerettigheder og internationale konventioner, end hans forgænger havde.
Men det afgørende er, at den nye regering lægger vægt på, at vi i sagens natur skal sikre, at internationale konventioner, at folkeretten bliver overholdt.
Det har vi tænkt os at gøre hvad vi kan for at sikre.
Frank Aaen (EL), 2011-10-12:
Og man skal da være modig, hvis man bare tror på, at det ikke vil ske længere, når man ved, at fangeprogrammet stadig væk foregår ude i verden.
Derfor er det også interessant at få undersøgt, for på en eller anden måde vidste myndighederne jo, at det her skete.
Havde de under hånden fået at vide, at det var i orden, at det måtte de gerne?
Ligger der et direktiv om, at myndighederne ikke skal indberette videre frem?
Er der nogle aftaler, som var gældende dengang, før regeringsskiftet, som er ophævet i dag?
Det er jo også noget, der skal undersøges.
Er vi sikre på, at alle de procedurer, USA dengang benyttede sig af, er ophævet?
Villy Søvndal (SF), 2011-10-12:
Spørgeren har jo ret i, at det er en sag, vi, om jeg så må sige, har arvet fra den tidligere regering.
Min understregning af det særlige hensyn til Grønland skyldes alene, at jeg synes, vi har et særligt hensyn til Grønland, men det betyder i sagens natur ikke, at ikke også Folketinget har en interesse i den her sag.
Det er en vigtig sag, også for det danske Folketing.
Vi har valgt i den nye regering at fokusere undersøgelser på det, der var den store begivenhed under den forrige regering, nemlig Irakkrigen – og ikke alene Irakkrigen, men også overholdelse af menneskerettigheder og konventioner i forbindelse med så vel Irakkrigen som Afghanistankrigen.
Det er i min optik det helt afgørende at få styr på fremadrettet for en ny regering.
Det andet er, at i forhold til overflyvninger lægger vi faktisk rigtig meget vægt på det løfte, vi har fået fra USA, der sikrer, at det her ikke kommer til at gentage sig, nemlig at der ikke kommer overflyvninger, som en dansk regering ikke er underrettet om.
Dermed er sagen fremadrettet løs, og det synes jeg er det afgørende.
Frank Aaen (EL), 2011-10-12:
Jeg synes, det er fint, at man taler med det grønlandske hjemmestyre, men det er jo også vigtigt for det danske Folketing at vide, om Danmark har haft et medansvar for fangetransporter, hvor mennesker er endt i hemmelige fængsler, er blevet tortureret eller måske endda helt forsvundet fra jordens overflade.
Det er jo også vores problem, og det er derfor, vi også er nødt til at gøre alt, hvad vi kan, for at få at vide, om det er tilfældet.
Udenrigsministeren henviser til, at det ikke er muligt at få svar fra USA, og man kan jo undre sig over, at USA ikke vil svare en allieret, der oven i købet i en lang periode har været en meget tæt allieret.
Men lad så det være.
Det, der er endnu vigtigere for os at vide, er jo i virkeligheden, hvad danske myndigheder har vidst, hvad den daværende danske regering har vidst, hvad den har gjort, eller hvad den ikke har gjort.
For der blev jo skrevet om den her sag i årevis, uden at der blev grebet ind, og derfor er der jo svar at finde i Danmark hos danske embedsmænd, hos danske regeringsmedlemmer, tidligere regeringsmedlemmer heldigvis, og i de arkivalier, der er.
Derfor må jeg sige, at det er meget forunderligt, og at jeg ikke forstår, hvorfor vi ikke kan få sådan en undersøgelse – en undersøgelse, vi har været enige om, en undersøgelse, som kan kaste nyt lys over den her sag, derunder også kaste nyt lys over USA's overtrædelse af menneskerettighederne i en periode, som jo fortsætter, måske ikke med brug af dansk luftrum, det kan vi jo så håbe på, men som foregår i resten af verden, hvor man stadig væk har hemmelige fængsler.
Lad mig så sige, at nogle af de fanger, der muligvis er blevet transporteret gennem dansk luftrum, jo stadig væk kan være fanger, stadig væk kan sidde i Afghanistan og rådne op, de kan sidde andre steder i verden, og derfor har vi jo et ansvar over for de mennesker, der muligvis er blevet transporteret til tortur og forsvinden via dansk luftterritorium, muligvis med dansk viden – i hvert fald gjorde man ikke noget for at stoppe det.
Derfor er det da en yderst aktuel sag for en ny regering at tage fat i.
Villy Søvndal (SF), 2011-10-12:
Da jeg i sin tid, som spørgeren tidligere har været inde på,
var med til at anmode den daværende regering om at undersøge CIA-flyvningerne, var det netop, fordi en mulig anvendelse af dansk luftrum kunne indebære et dansk medansvar, og fordi vi ønskede at sikre os imod ulovlige fangetransporter i dansk, grønlandsk og færøsk luftrum.
Det løfte tør jeg godt gentage her i dag.
Der vil ikke under den her regering blive givet noget samtykke til anvendelse af dansk, grønlandsk eller færøsk luftrum, der strider imod menneskerettigheder eller konventioner.
Denne regering vil føre en ikke alene aktiv, men også ansvarlig udenrigspolitik.
Som jeg gjorde rede for under besvarelsen af det forudgående spørgsmål, skal der derfor ikke herske nogen tvivl om, at Danmark respekterer de universelle menneskerettigheder, at vi fordømmer enhver form for tortur og anden nedværdigende behandling, og at vi vil bekæmpe brug af hemmelige fængsler og illegale fangetransporter.
I den konkrete sag vil jeg drøfte sagen med Grønland, så vi kan få svar på de spørgsmål om det bagudrettede, som Grønland måtte finde stadig udestår.
Frank Aaen (EL), 2011-10-12:
Er udenrigsministeren enig i, at en undersøgelse af CIA-flyvningerne og misbrug af dansk luftrum til ulovlige fangetransporter både har betydning i forhold til at afdække et eventuelt dansk medansvar og sikre, at dansk luftrum ikke fremover misbruges i forhold til ulovlige fangetransporter?
Er udenrigsministeren enig i, at en undersøgelse af CIA-flyvningerne og misbruget af dansk luftrum til ulovlige fangetransporter både har betydning i forhold til at afdække et eventuelt dansk medansvar og sikre, at dansk luftrum ikke fremover misbruges i forhold til ulovlige fangetransporter?
Villy Søvndal (SF), 2011-10-12:
Som jeg indledte med at sige, da jeg besvarede spørgsmålet, er det helt afgørende for den nye regering, at vi overholder folkeretten og internationale konventioner, det skal der ikke være skygge af tvivl om.
I den konkrete sag om CIA-overflyvningerne har det som bekendt ikke været muligt at få bekræftet eller afvist, at der har været gennemført ulovlige fangetransporter i Danmark eller i dansk, grønlandsk eller færøsk luftrum.
Det skyldes særlig de utilstrækkelige svar, som USA har givet Danmark og andre lande om det bagudrettede.
Vi kan samarbejde nok så meget med andre lande, men uden USA's medvirken er det svært at komme helt til bunds i det bagudrettede.
Jeg synes til gengæld, det fremadrettede er afgørende, nemlig at vi har fået en garanti fra amerikansk side for, at en dansk regering vil blive underrettet, hvis man foretager overflyvning igen, og der er det helt klart regeringens position, at vi i den situation vil sige nej.
Christian Juhl (EL), 2011-10-12:
Anerkender ministeren, at mange mennesker har betalt til efterlønnen over a-kasse-kontingentet, inden efterlønsbidraget blev indført i 1998, og vil ministeren sikre, at disse mennesker også vil få denne del af bidraget udbetalt, hvis tilbagetrækningsreformen gennemføres?
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Altså, det kan være lidt konjunkturbestemt, men vi er jo heldigvis i den situation, at de fleste ledige formår at finde et nyt arbejde i den første periode, hvor de er ledige.
Det er rigtig godt, både for den enkelte og for samfundet i det hele taget.
Men vi har også en gruppe af ledige, som er i kontanthjælpssystemet, for nogles vedkommende i rigtig mange år, og en gruppe af ledige, som har svært ved at finde beskæftigelse, når de er i dagpengesystemet.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi får sammentænkt både dagpengeperiodens længde og den aktive beskæftigelsespolitik, og det er klart, som konjunkturerne er lige nu, og som udsigterne er for dansk økonomi, at det ikke er de allerbedste betingelser for at få folk i arbejde, men der er ikke noget, jeg hellere vil, og der er ikke noget, jeg vil bruge mere energi på som ny beskæftigelsesminister end at bringe folk i arbejde.
Og noget af det, der ligger mig meget på sinde, er også at forbedre den indsats, vi gør for både vores dagpengemodtagere og vores kontanthjælpsmodtagere, for det virker på mig, som om der har været brugt utrolig megen tid og mange penge på aktivering, som reelt ikke har bragt ledige i beskæftigelse, desværre.
Ulla Tørnæs (V), 2011-10-12:
Jamen det gør jeg naturligvis gerne.
Altså, jeg står med tidligere beskæftigelsesminister fru Inger Støjbergs svar af 4. juni på spørgsmål 2 i forbindelse med lovbehandlingen af dagpengereformen, og deraf fremgår det klart og tydeligt, at Beskæftigelsesministeriet altså for 1 ½ år siden skønnede, at mellem 2.000 og 4.000 risikerede at ryge ud af dagpengesystemet.
Men lad nu det være.
Og lad mig så i stedet spørge ministeren om ministeren accepterer, at der er et ændret adfærdsmønster blandt ledige, sådan at når man nærmer sig ophøret af dagpengeperioden, så ændrer de ledige også typisk søgningsmønster.
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Jeg vil gerne sige, at jeg er utrolig glad for, at fru Ulla Tørnæs ikke betvivler Beskæftigelsesministeriets tal.
Det glæder mig først og fremmest som minister for beskæftigelsesområdet, men det glæder mig faktisk også som folkevalgt politiker, for
begynder vi først på det, så bliver det jo rigtig, rigtig svært at videreføre den tradition, vi har i Danmark, med, at det godt kan være, at regeringer skifter, men at vores centraladministration består, og at vi har tillid til, at den kan betjene regeringer, ligegyldigt hvilken farve regeringer måtte have.
Jeg hører næsten spørgeren derhen, at man også ønsker en viden om, hvad der lå til grund for den tidligere beskæftigelsesministers tal og informationer til Folketinget for måske at sammenligne med, hvad jeg har oplyst i dag, og der vil jeg gerne opfordre spørgeren til at stille de spørgsmål på skrift.
Jeg har ikke i min første korte tid som beskæftigelsesminister brugt så meget tid på at gå tilbage og undersøge, hvad fru Inger Støjberg har brugt sin tid på, ej heller her i Folketingssalen, men hvis det har interesse for Folketinget, så synes jeg selvfølgelig, vi skal have de oplysninger frem.
Ulla Tørnæs (V), 2011-10-12:
Jeg håber bestemt ikke, at jeg har nogen anledning til at beklikke nogen som helst.
Jeg spørger bare af ren og skær forundring og nysgerrighed: Hvad er det, der er sket, som gør, at Beskæftigelsesministeriet har ændret sine skøn, ud over at der er kommet en ny minister?
Så nævner ministeren, at jeg skulle sætte spørgsmålstegn ved den ledighed, der bliver brugt som baggrund.
Det gør jeg bestemt ikke; tværtimod står jeg her med et uddrag af Danmarks Statistik, og der vil man kunne se, at i august 2010 var antallet af dagpengemodtagere 44.800, og i august 2011 var det 43.100.
Så jeg betvivler såmænd ikke de tal, der bliver brugt, men når jeg nævner ledighedstallene her, er det blot for at påvise over for ministeren, at man jo ikke kan bruge antallet af dagpengemodtagere som begrundelse for at antage, at antallet af dagpengemodtagere, der ryger ud af dagpengesystemet den 1. juli 2012, vil stige, for antallet af dagpengemodtagere i det forgangne år altså ikke er steget, jævnfør den statistik, som Danmarks Statistik har leveret til Folketinget.
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Det er sådan, at når jeg som beskæftigelsesminister forbereder mig til spørgetiden i Folketinget, så baserer jeg alene mine udtalelser, i hvert fald når de er af faktuel karakter, på det materiale, som kan produceres i Beskæftigelsesministeriet.
Jeg antager, at den tidligere beskæftigelsesminister har benyttet sig af samme metode, og at det i øvrigt gør sig gældende for den samlede regering.
Derfor undrer spørgerens spørgsmål mig en lillebitte smule, for jeg hører næsten en antydning af, at Beskæftigelsesministeriet politiserer og ændrer skøn, hvad angår ledighed, alt afhængig af hvilken minister der sidder i ministeriet, og det tror jeg ganske enkelt ikke er korrekt.
Jeg forundres, hvis en politiker som fru Ulla Tørnæs, der har ministererfaring igennem mange år, overhovedet vil give sig i kast med en mistanke om, at et beskæftigelsesministerium ikke leverer korrekte tal til Folketinget.
Jeg kan i hvert fald sige for mit vedkommende, at når Beskæftigelsesministeriet til mig siger, at ministeriet skønner, at tallet er mellem 7.000 og 12.000, så har jeg ikke nogen grund til at betvivle det, det vil jeg hverken have med mig selv som minister, eller hvis det var en minister fra en tidligere regering.
Ulla Tørnæs (V), 2011-10-12:
Det svar, som ministeren her giver, kommer en anelse bag på mig, må jeg tilstå.
Ministeren henviser jo meget rigtigt til Beskæftigelsesministeriets skøn, men nu er det imidlertid sådan, at da vi vedtog dagpengeændringerne, blev den daværende minister naturligvis stillet nøjagtig det samme spørgsmål, og der skønnede Beskæftigelsesministeriet, at 2.000-4.000 risikerede at falde ud af dagpengesystemet.
Det bringer mig selvfølgelig til at spørge ministeren: Hvad er det, der er sket, ud over at vi har fået ny regering?
Men det har jo ikke noget at gøre med sagen her, for det er helt faktuelt, at jeg spørger, hvad det er, der rent faktuelt er sket, som gør, at man nu i Beskæftigelsesministeriet skønner, at mellem 7.000 og 12.000 risikerer at falde ud af dagpengesystemet under de nugældende regler?
Det er jo enhver kendt, at lige præcis det her spørgsmål fyldte meget i valgkampen.
Den nuværende udenrigsminister nævnte, at 40.000 risikerer at ryge ud af dagpengesystemet med henvisning til Arbejderbevægelsens Erhvervsråds tal.
Jeg er dog glad for, at ministeren ikke bringer det på banen, men jeg ved ikke, om det alligevel er Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, der spiller ministeren et puds her, sådan at ministeren kommer op på det tal, som nævnes, for jeg har meget, meget svært ved at genkende de tal, som vi blev præsenteret for i juni måned 2010 og vil derfor blot gentage mit spørgsmål til ministeren: Hvad er det for faktuelle ting, der har ændret sig, siden den tidligere beskæftigelsesminister svarede her i Tinget, at mellem 2.000 og 4.000 risikerede at ryge ud af dagpengesystemet i henhold til Beskæftigelsesministeriets skøn?
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Det er ikke noget helt let spørgsmål at besvare, for der kan heldigvis ske mange ting frem til 1. juli 2012.
Jeg vil meget gerne svare på spørgerens spørgsmål, men det er selvfølgelig svært at angive et præcist tal.
Men det skøn, der lægges til grund i Beskæftigelsesministeriet, er, at mellem 7.000 og 12.000 ledige vil miste dagpengeretten i løbet af andet halvår af 2012 som følge af afkortning af dagpengeperioden.
Ud af den gruppe vil relativt mange falde ud i løbet af juli måned på grund af den indfasningsmetode, der er valgt i den aftale, der ligger til grund for afkortelsen af dagpengeperioden.
Det skøn, der lægges til grund, er, at cirka halvdelen af de 7.000 til 12.000 ledige vil miste dagpengeretten i juli måned 2012 som en direkte følge af afkortningen af dagpengeperioden.
Christian Juhl (EL), 2011-10-12:
Jamen det kan jeg gøre kort.
Jeg lyttede jo interesseret til punkt 43 og især til arbejdsministerens svar.
Så jeg synes, jeg har fået de mulige svar på mit spørgsmål også, så jeg undskylder ulejligheden.