runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2011-12-01:
Jamen jeg synes, at når man ser på det beslutningsforslag, der blev behandlet før sommerferien, nr. B 140, er det ret væsentligt at se på det betænkningsbidrag, der blev formuleret.
Det vil jeg godt læse op fra, for der blev nemlig skrevet sådan her af S og SF
: »Derfor støtter S og SF, at Folketinget pålægger regeringen at arbejde med, om det er muligt at etablere et enklere grundlag for beskatning af fast ejendom.« Der synes jeg det er ret vigtigt at se på ordlyden, at der om muligt kan etableres et enklere grundlag.
Det er ikke et udtryk for, at man vil afskaffe ejendomsvurderingerne.
Mads Rørvig (V), 2011-12-01:
O.k., hvis det er det afgørende punkt, tror jeg godt, at vi kan mødes.
Vi kan jo gå sammen og skrive et ændringsforslag eller eventuelt gå sammen om et betænkningsbidrag, hvori vi også om muligt tilføjer den her bemærkning.
I det tilfælde, kan Socialdemokraterne så støtte beslutningsforslaget?
Jeg tror, at jeg med den argumentation vil lade ordføreren drage sine egne konklusioner.
Jeg vil gerne have, at ordføreren nævner en eneste boligejer, der har lidt et økonomisk tab som følge af den skattereform af skat på boliger, vi lavede.
Men det står i skærende kontrast til de udmeldinger, der har været.
Så sent som for 1 år siden kunne man læse på SF's tidligere skatteordførers hjemmeside, at man ønskede at sætte boligskatten op.
Enhedslisten, det parlamentariske grundlag for regeringen, arbejder for at sætte boligskatten op.
Tre ud af fire partier i regeringens parlamentariske flertal arbejder for at sætte boligskatten op.
Og når man oven i købet hele tiden løber fra løfte på løfte, kan jeg da godt forstå, at danskerne er bekymrede for, hvad der sker med privatøkonomien de næste 3-4 år, når vi oven i købet har en økonomisk krise, så danskerne i forvejen er økonomisk dårligt stillede.
Nej, det var det ikke.
For der er ikke nogen boligejere, der har tabt på udhulingen af rentefradraget, for man er blevet kompenseret både at den indkomstskattelettelse, man har fået, og også af den sikkerhedsventil, vi lagde ind i udarbejdelsen af skattereformen.
Det er jo det, der er intelligent.
Det, jeg er bange for, når S og SF siger, at nu vil man lige pludselig ikke støtte det her beslutningsforslag, mens man tidligere ville, er, at man vil hæve boligskatterne ude i fremtiden.
Jeg kan godt forstå, at de familier, der i juni måned måske har overværet debatten af B 140 eller har fået den refereret, nu føler sig snydt.
Hvordan kan nogle partier, der støttede et beslutningsforslag i juni måned, nu stemme præcis det modsatte til et identisk forslag, der er blevet fremsat i et nyt Folketing efter et valg?
Og vi har endnu ikke fået begrundelsen.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-12-01:
Man må jo forstå forslagsstillerne sådan, at man vil frasige sig muligheden for, at beskatningen ikke skal følge med, hvis boligerne falder tilpas meget i værdi.
Det synes regeringen bl.a. også er vigtigt sker, og derfor synes vi, at et vurderingssystem er afgørende.
Det er regeringens politik, at boligskatterne ikke skal stige.
Så klart kan det siges.
Det siger alle medlemmer af regeringen, alle folketingsmedlemmer fra regeringspartierne.
At der så måtte være forskellige røster fremme i debatten, påvirker jo ikke regeringens linje i det her spørgsmål.
Så på den måde – og jeg er også glad for, at vi har debatten her – er det jo vigtigt at få slået fast, at det, at vi har modet og viljen til faktisk at tage fat på et område, som den tidligere regering ikke kunne håndtere, jo ikke handler om, at vi vil gøre noget ved boligskatterne, tværtimod.
Nadeem Farooq (RV), 2011-12-01:
Det kan vi så tage ved en senere lejlighed.
Jeg mener ikke, det er en anden terminologi, jeg mener, det er den samme, og at der er tale om et løftebrud.
Var det ikke et løftebrud?
Og hvis ikke, kan Venstres ordfører så forklare, om en beskæring af rentefradraget egentlig ikke de facto var en forøgelse af boligskatten for boligejerne?
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-12-01:
Det er jo noget værre udenomssnak.
Altså, lovforslaget er identisk med det, vi behandlede i juni måned, som netop gik ud på en forenkling.
Dengang kunne man stemme ja, nu vil man stemme nej.
Indholdet er nøjagtig det samme, nemlig at man pålægger regeringen at lave en forenkling.
Det er det samme forslag, som der var i juni måned.
Hvorfor kan man ikke stemme for det nu?
Den eneste grund, som jeg kan se, er jo, at man vil bevare muligheden for at hæve boligskatterne.
Hvorfor skulle man ellers beholde det her tunge administrative system, når man i øvrigt kunne spare 200 årsværk ved at afskaffe det?
Hvorfor vil man beholde det system, hvis ikke det er for at ville hæve boligskatterne?
Altså, hvad har ændret sig siden juni måned?
Er det ikke, at man skal kunne hæve boligskatterne?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-12-01:
Spørgeren kom til at lave en fortalelse ved at sige, at lovforslaget er identisk med det tidligere forslag.
Men det er jo et beslutningsforslag, og deri er der noget afgørende.
Det kunne den tidligere regering ikke levere, men vi støttede naturligvis, at den fik sat gang i arbejdet og stoppede med at snakke og i stedet fik handlet.
Nu sidder Socialdemokraterne, SF og De Radikale i regering.
Derfor vil vi hellere handle.
Vi har sat os et klart mål om, at vi faktisk vil modernisere ejendomsvurderingssystemet.
Det er fornuftigt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-12-01:
Tak, formand.
Skatteministeren må jo tilgive os, at vi er lidt interesserede i, hvorfor Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti nu stemmer imod præcis det samme forslag, som man i juni stemte for.
Det kan jo nemlig skyldes, at det var før valget, altså at der var ganske kort tid til et folketingsvalg, og at man der havde brug for at give boligejerne det indtryk, at man kunne betrygge dem i deres økonomi med, at der ikke ville komme højere boligskatter.
Når vi er lidt optaget af det og måske ikke helt tror på skatteministerens løfter om det modsatte nu, så er det, fordi der er ganske mange områder, hvor S og SF er gået til valg og har lovet vælgerne guld og grønne skove ved hjælp af et provenu fra eksempelvis en millionærskat og en bankskat, der skulle også lavere takster i den kollektive trafik.
Kan skatteministeren forstå, at det måske er baggrunden for vores utryghed?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-12-01:
Nej, det kan jeg faktisk ikke.
Regeringen har ikke noget mål om at hæve boligskatterne, tværtimod, regeringen har en klokkeklar politik om, at boligskatterne ikke skal hæves.
Det er jo det gode.
Den tryghed kan man jo give som regering.
Vi kan sige, at vi fremmer ikke forslag, der hæver skatterne på boliger.
Den klare melding synes jeg det er relevant at Dansk Folkeparti og hr. Kristian Thulesen Dahl efterspørger.
Den står i regeringsgrundlaget, den gentager jeg her fra Folketingets talerstol og gentager den, hvor jeg kan komme til det.
I forhold til ejendomsvurderingssystemet er Dansk Folkeparti og hr. Kristian Thulesen Dahl vel også enige i, at det er grundlaget for en væsentlig indtægt for vores samfund på 35 mia. kr.
Som jeg forstår forslagsstillerne, ønsker man ikke, at den indtægt skal ophøre, man ønsker en anden måde at opkræve den på.
Hvordan står hen i det uvisse.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-12-01:
Jeg havde forstået det sådan, at det også var regeringens politik, at vi skulle have lavere takster i den kollektive trafik.
Ikke desto mindre oplever danskerne jo helt konkret i den virkelige verden, at der nu kommer stigende takster i den kollektive trafik.
Så det, at regeringen har en eller anden erklæret politik på et område, er jo ikke det samme, som at den politik er det, der rent faktisk sker.
Er skatteministeren bekendt med, at ledende radikale jo åbent siger, at det med stigende boligskatter er et spørgsmål om at få modnet debatten, altså at få den modnet, så man i virkeligheden kan komme igennem med ønsket om stigende boligskatter?
Og når man så samtidig nu stemmer imod et forslag, som man stemte for i juni, hvor det var før valget – altså efter valget stemmer man imod et forslag, man stemte for før valget, som lige præcis handler om grundlaget for boligbeskatning – så ligger det da snublende nær at antage, at det har en sammenhæng med den lyst, som et regeringsparti, der altså har fået ret meget indflydelse på den nye regerings politik, har til, at der skal være stigende boligskatter.
Thomas Jensen (S), 2011-12-01:
Det var dog en besynderlig skinger retorik at komme med fra talerstolen, altså at tale om løftebrud.
Man tror næsten ikke, at en Venstremand, en konservativ eller et medlem af Dansk Folkeparti i Folketinget kan åbne munden uden at udtale ordet løftebrud.
Det kunne måske være, fordi man har en rigtig, rigtig dårlig smag i munden.
Det handler om boligskatterne, og heri fremgår det – og jeg citerer: Man ved, hvad man har at regne med, og at der ikke kommer skattemæssige overraskelser, som kan vælte privatøkonomien.
Hvad skete der?
Selv om han havde sagt det modsatte, gjorde hr. Anders Fogh Rasmussen det efter valget, at han nedsatte en skattekommission, gennemførte en skattereform, og i den skattereform udhulede man gradvis rentefradraget.
Undskyld mig, vil jeg sige til hr. Mads Rørvig, er det ikke et eklatant løftebrud over for boligejerne i Danmark?
Mads Rørvig (V), 2011-12-01:
Ordføreren for Socialdemokraterne siger, at han ikke kan forstå, at der bliver talt om løftebrud fra den her talerstol, altså at Venstre og Konservative taler om, at der er blevet begået løftebrud.
Jeg kan så informere ordføreren om, at det ikke kun er partierne, der taler om det.
Jeg tror, at der er mange her i hovedstadsområdet, der er trætte af, at løftet omkring kollektiv trafik, altså takstnedsættelser, ikke blev til noget.
Det skulle være sket inden jul.
Der er masser af andre løftebrud, der er blevet begået.
Så det er ikke noget tilfælde, at vi står heroppe og taler om løftebrud.
Det er faktisk, fordi det er sket.
Med hensyn til det eksempel, som ordføreren nævner, blev der jo lavet en skattereform, hvor vi sænkede skatten på arbejde markant, og der nedsatte vi også rentefradraget.
Men der lavede vi jo den ordning, at man blev kompenseret, såfremt rentefradraget betød, at man fik et økonomisk tab af det.
Man fik jo så tilsvarende en reduktion i indkomstskatten, og hvis rentefradragets udhuling var større end den, jamen så blev der kompenseret.
Thomas Jensen (S), 2011-12-01:
Jamen der fik vi jo indrømmelsen.
Løftebrud var noget, Anders Fogh Rasmussen gennemførte.
Nu har vi haft et nyt folketingsvalg i 2011, og det står klokkeklart i regeringsgrundlaget, at der ikke bliver rørt ved boligskatterne og rentefradraget, og det står selvfølgelig ved magt.
Hr. Mads Rørvig kan jo ikke på nogen måde pege på noget, der har virket i retning af, at der blev rørt ved boligskatterne i opadgående retning, og det kommer han heller ikke til at gøre i den her valgperiode.
Mit spørgsmål til hr. Mads Rørvig er, om hr. Mads Rørvig overhovedet har ulejliget sig med at læse betænkningen, der blev afgivet over B 140 i sidste folketingssamling.
For i den kan hr. Mads Rørvig jo klart og tydeligt læse – og det vil jeg gerne have ham til at bekræfte her i dag – at S og SF samstemmende siger, at man vil være med til at bakke op om og se på, om det er muligt at gennemføre nogle forenklinger af det her system.
Det er det, man siger ja til ved at stemme for det forslag, som i øvrigt er meget kludret formuleret.
Men jeg vil spørge hr. Mads Rørvig: Er det, der står i betænkningsbidraget, ikke korrekt?
Mads Rørvig (V), 2011-12-01:
Det er jo lidt besynderligt, at jeg bliver bedt om at redegøre for, hvad det er for nogle signaler, der har været udsendt fra regeringen og regeringens parlamentariske grundlag, om, at man vil hæve boligskatterne.
Jeg kan konstatere, at to ud af de fire partier, der indgår i regeringens parlamentariske grundlag, går ind for at sætte skatten op.
Jeg har været ordfører, også på B 140, som blev behandlet i sidste folketingssamling.
Det Radikale Venstres daværende ordfører, hr. Niels Helveg Petersen, stod heroppe på talerstolen og sagde, at det var De Radikales politik at sætte ejendomsværdiskatten op.
Der er flere radikale, også radikale ministre, der har sagt, at det er en god idé at sætte ejendomsværdiskatten op.
Der er mange fra Socialdemokraterne og fra SF, f.eks. den tidligere skatteordfører hr. Jesper Petersen, der har sagt, at det er en god idé at sætte ejendomsværdiskatten op.
Så hvor jeg har det fra, at S og SF og regeringen vil sætte boligskatten op, er en enkelt søgning på Google, så vælter det frem.
Så jeg er bange for, at det også er det, der bliver signaleret med behandlingen af det her beslutningsforslag i dag.
Nadeem Farooq (RV), 2011-12-01:
Venstres ordfører har jo tidligere, da han blev præsenteret for, at den tidligere regering havde hævet skatterne 285 gange, i B.T. udtalt, at vi skal indstille den her teknikdiskussion.
Synes Venstres skatteordfører, at det blot er en teknikdiskussion, om den tidligere regering har hævet skatterne så mange gange?
Er det ligegyldigt?
Mads Rørvig (V), 2011-12-01:
Nu er skattelovgivningen jo utrolig kompleks, som ordføreren også ved, og det, jeg hæfter mig ved, er, at under den tidligere regering er rådighedsbeløbet for familierne steget markant.
Jeg kan så citere ordføreren, der siger: Vi siger ikke, at vi ikke vil ophæve boligskattestoppet, det bliver formentlig bare ikke i denne valgperiode. Ordføreren kunne jo passende svare på, hvilke muligheder der åbner sig efter denne valgperiode?
Det er det, der er interessant ved behandlingen af det her beslutningsforslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-12-01:
Tak til ordføreren for hans indlæg.
Jeg hørte jo, hr. Thomas Jensen stå og skamrose ejendomsvurderingen og sige, at det blev brugt, jeg mener, at det var på 29 områder, og så synes jeg jo, at det er lidt spændende at få at vide, hvad det er, der har ændret sig, siden vi sidst behandlede forslaget i juni måned, hvor man stemte for en afskaffelse af ejendomsvurderingssystemet, netop fordi det ikke blev brugt ret mange steder og det var et meget tungt system, man brugte.
Nu kan jeg så forstå, at det pludselig er rigtig godt og rigtig vigtigt, og derfor vil man ikke være med til det.
Hvad er det, der har ændret sig, ud over der har været et folketingsvalg, hvor man lige skulle berolige nogle boligejere?
Hvad har ændret sig?
Thomas Jensen (S), 2011-12-01:
Boligejerne kan være ganske rolige.
Det står klart og tydeligt i regeringsgrundlaget, at regeringen ikke rører ved boligskatterne og heller ikke rører ved rentefradraget.
Så enkelt er det.
Så folk kan sove ganske stille og roligt.
Derudover fremgår det også klart og tydeligt af det betænkningsbidrag, som S og SF samstemmende afgav, at man var klar til at se på nogle forenklinger, men at man ikke ville afskaffe ejendomsvurderingssystemet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-12-01:
Tak for ordførertalen.
Jeg kan forstå på hr. Jonas Dahl, at han har en række forbehold over for at afskaffe ejendomsvurderingen.
Det undrer mig jo lidt, for det er jo kun et halvt år siden, at vi sidst behandlede forslaget i Folketingssalen.
Havde man ikke den række forbehold sidste gang?
Altså, hvad er det, der gør, at man nu pludselig synes, at vi skal opretholde den her administrativt meget tunge ejendomsvurdering, når man ikke mente det sidste gang?
Jonas Dahl (SF), 2011-12-01:
Hvis hr. Dennis Flydtkjær havde gjort sig den ulejlighed at læse både SF's daværende skatteordførers tale og de betænkninger, som hr. Thomas Jensen også var inde på tidligere i debatten, ville det stå meget, meget klart, at de bekymringer havde man sådan set dengang, og at det gjorde man meget tydeligt opmærksom på.
Men det, der også var klart, var, at VK-regeringen sådan set gerne ville have en debat om det her, netop fordi man ikke havde været i stand til at løfte opgaven selv, og vi var sådan set enige i, at det havde den borgerlige regering ikke løftet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-12-01:
Jeg vil så egentlig gerne imødekomme hr. Jonas Dahl en smule, for jeg kan forstå, at det var på grund af en betænkningsafgivelse, at man sidste gang stemte ja.
Kan vi så ikke blive enige om nu at lave en betænkningsafgivelse, der er fuldstændig magen til, også den her gang?
Er der en mulighed for, at vi kan lave en fælles betænkningsafgivelse, og er det så det, der gør, at man kan stemme ja til det beslutningsforslag?
Jonas Dahl (SF), 2011-12-01:
Jeg skal ikke kunne sige, hvad man fra Dansk Folkepartis side gerne vil skrive i betænkningsbidraget, men vi kommer jo – går jeg ud fra – til at afgive et betænkningsbidrag, og jeg har meget svært ved at forestille mig, at vi fra SF's side har tænkt os at ændre meget i det betænkningsbidrag, vi i øvrigt afgav sidste gang.
Så hvis Dansk Folkeparti vil tilslutte sig det bidrag, vi kommer med, skal de da være hjertelig velkommen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-12-01:
Det er og bliver bortforklaringer.
I juni måned kunne man stemme for, og det kan man ikke nu.
Så kan man snakke nok så længe om betænkningsbidrag og alt muligt andet.
Pointen er, at vi i dag står med det samme forslag.
SF kunne stemme for i juni, fordi man ville berolige boligejerne.
Nu har man igen chancen for at berolige boligejerne, men så gør man det ikke.
Jeg vil så bare gerne spørge SF's ordfører, som jo også er så venlig at læse op af regeringsgrundlaget: Hvad har det af betydning, hvis man forestiller sig, at regeringen kommer med et udspil til en skattereform, der eksempelvis indfases over 8 år – det har man set mange gange i historien – kan der så heller ikke i alle årene ske en strammere beskatning af boligejerne, end der sker i dag?
Jonas Dahl (SF), 2011-12-01:
Jeg vil sige, at de, der har lagt op til at stramme boligbeskatningen, som vi kommer til at se indfaset over 7 år – hvis jeg ikke tager helt fejl, men det kan også godt være, at det er over 8 år – jo sådan set er VK-regeringen, som gjorde det på trods af det løfte, som Anders Fogh Rasmussen udstak et par dage før valget i 2007. Så det må stå for de borgerliges egen regning.
Det har vi sådan set ikke tænkt os at ændre på.
Jeg håber selvfølgelig også, at vi har en rød regering efter næste valg og næste valg igen, og hvis hr. Torsten Schack Pedersen vil bidrage til det, skal han være velkommen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-12-01:
Det sidste vil jeg så ikke bidrage til; det kan jeg berolige hr. Jonas Dahl med.
Lad mig så lige igen feje den vildfarelse, som både S og SF løber rundt med, af bordet.
Den skattereform, som den daværende VK-regering vedtog i 2009, betød ingen forringelse for nogen boligejer i Danmark.
Det lidt lavere rentefradrag, der fulgte med, blev lempet i forhold til indkomstskatten, og skulle der være nogen, der alt andet lige skulle være i den lidt specielle situation, at de ikke var omfattet af det, blev der lavet en mekanisme, som betyder, at der ikke er en eneste boligejer, der med den skattereform fra 2009 stilles ringere, end hvis vi ikke havde lavet den.
Der er ikke én boligejer, der betaler mere i skat som følge af den skattereform, og det ved hr. Jonas Dahl ganske udmærket.
Hvorfor kan hr. Jonas Dahl ikke sige, at der ikke kommer elementer i den skattereform, som i 2016, 2017 eller 2018 vil forringe boligejernes økonomi?
Det er meget nemt her at sige, at det ikke kommer til at ske.
Jonas Dahl (SF), 2011-12-01:
Jeg er glad for, at Venstres ordfører nu anerkender, at man hævede boligskatterne i den sidste valgperiode.
Det synes jeg sådan set er ærlig snak, og jeg synes, det er flot, at man nu står ved det fra Venstre side.
Jeg kan også godt her fra talerstolen slå fast, at vi fra SF's side ingen intentioner har om i indeværende periode at ændre på boligskatterne og rentefradraget.
Det synes jeg sådan set står meget, meget klart, og det har vi beskrevet i regeringsgrundlaget.
Det var det, vi gik til valg på.
Det er det, der nu står i regeringsgrundlaget, og det er den politik, vi har tænkt os at gennemføre.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-01:
På vegne af Liberal Alliances skatteordfører, hr. Ole Birk Olesen, skal jeg læse ordførertalen op.
Liberal Alliance støtter forslaget om at afskaffe det nuværende ejendomsvurderingssystem.
Systemet har ikke været brugt i alle årene siden 2001, da der har været et skattestop på boligskatten.
Liberal Alliance støtter, at det skattestop fortsat skal eksistere.
Danskerne betaler allerede i dag rigeligt i skat, så Liberal Alliance ønsker ikke at sætte nogen som helst skat op, heller ikke boligskatten.
Liberal Alliance er glad for, at der er enighed blandt alle partier i den borgerlige opposition om, at skattestoppet for boliger skal fortsætte, og vi konstaterer, at regeringen siger, at den heller ikke vil hæve boligskatten.
Derfor burde der også være et bredt flertal i Folketinget for det her beslutningsforslag.
Liberal Alliance bakker det op.
Lene Espersen (KF), 2011-12-01:
Ejendomsvurderinger hører fortiden til.
Ordningen havde en vigtig funktion, dengang i Arilds tid, før vi havde en VK-regering, der gennemførte et skattestop.
Det var et skattestop, der var til gavn for danskerne, så man ikke oplevede, at staten som en tyv om natten lige pludselig kom med nye skatter og afgifter.
Det gælder også husejerne.
Skattestoppet gælder bl.a. for ejendomsværdiskatten, så boligejerne ved, hvad de skal betale i årlig ejendomsværdiskat.
Unge børnefamilier har ved køb af fast ejendom haft sikkerhed for, at udgifterne ikke eksploderede på grund af skatten.
Det Konservative Folkeparti har den grundlæggende holdning, at ejendomsværdiskatten ikke i den bedste af alle verdener skulle eksistere.
Hvis finanserne var til det, burde der slet ikke betales ejendomsværdiskat.
For det første køber familier ikke huse af investeringsmæssige årsager, men for at få et sted at bo.
For det andet er det en dobbeltbeskatning af folks indkomst.
Der er betalt indkomstskat af pengene, for der er jo ikke en forrentning af murstenene, så skattebetalingen kommer fra i forvejen beskattet indkomst.
Fordi vi med beslutningsforslaget her vil afskaffe de almindelige vurderinger af fast ejendom og sikre trygheden for den helt almindelige familie, der bor i egen bolig.
Vi er bekymrede for, at et politisk flertal vil hæve boligskatterne.
Vi ved, at et af regeringspartierne og regeringens parlamentariske grundlag vil hæve boligskatterne.
Vi ved også, at både Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti tidligere har flirtet med tanken, så vi har grund til bekymring på vegne af husejerne, altså de helt almindelige danske familier, som har valgt at købe deres egen bolig.
Derfor var vi også glade, da både Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti stemte for B 140 om en enklere ejendomsvurdering.
Det betød mere ro om boligbeskatningen, og boligejerne åndede lidt mere lettet op.
Men det viste sig jo blot at være endnu et af S og SF's mange meldinger, som man løber fra.
Det er beskæmmende at se den kynisme, som S og SF udviser.
Man går til valg på en masse løfter bl.a. til boligejerne om en enklere ejendomsvurdering, men når hverdagen så melder sig igen, og når folketingsvalget er overstået, så der er tid, før man møder vælgerne igen, så glemmer man altså, at S og SF selv stemte for B 140.
Ja, den socialdemokratiske ordfører, hr. Thomas Jensen, stemte sågar selv for, og nu stemmer han så imod.
Det er sørgerligt.
Det er en sørgelig dag for husejerne, der har grund til at frygte, hvad der kommer til at ske i fremtiden.
Det er faktisk også en sørgelig dag for folkestyret, når man så eklatant løber fra et valgløfte og fra et beslutningsforslag, man selv har været med til at stemme for.
Den konservative ordfører kan ikke selv være til stede her i dag, men jeg skulle sige på vegne af hr. Brian Mikkelsen, at vi kæmper videre og vil arbejde for at få beslutningsforslaget vedtaget og efterfølgende implementeret, så boligejerne igen kan sove trygt om natten.