runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2007-03-20:
Det, der er spørgsmålet her, er, om landene overhovedet skal have muligheden for at benytte sig af det.
En kommende regering, som har en anden holdning til det, skal jo gerne have muligheden for at ændre på den politik, som regeringen fører på det her område.
Der har regeringen tilkendegivet herhjemme, at man sådan set synes, det er fair nok, at det skal en kommende regering have muligheden for.
Venstre har i Europa-Parlamentet stemt imod, at man skal have den mulighed.
Samtidig kunne jeg jo også spørge Dansk Folkeparti om det, for faktisk er det sådan, at Dansk Folkeparti i Europa-Parlamentet har stemt for, mens man herhjemme har givet regeringen mandat og er gået med på regeringens kompromisforslag.
Det er jo lidt besynderligt, at man ikke på den måde i Venstre og DF har en klar linje i forhold til, om man ønsker, at landene skal have mulighed for frivillig modulation.
Jens Kirk (V), 2007-03-20:
Der er vist ikke nogen tvivl om, hvad man i regeringen ønsker her.
Det vil jo også blive sådan i fremtiden i forbindelse med servicetjek, at så skal hver regering melde ind, hvad de ønsker i fremtiden, når vi kommer så langt.
Indtil da står det, vi har vedtaget, fast.
Kristen Touborg (SF), 2007-03-20:
SF har stillet et ændringsforslag til loven.
Af loven fremgår det, at de regionale vækstfora skal udpege medlemmer, som skal have afgørende indflydelse på, hvilke projekter der skal udføres, og hvilke projekter der altså skal nyde fremme.
Det synes vi er en god måde at gøre det på demokratisk set, så det er grunden til, at vi har stillet det her ændringsforslag, og det håber vi så kan blive gennemført.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-03-20:
Først og fremmest skal jeg sige, at Socialdemokraterne bakker op om SF's ændringsforslag.
Vi støtter også det ændringsforslag, som er stillet af ministeren.
Det var jo sådan, at i løbet af udvalgsbehandlingen af det her forslag kom ministeren i tanke om efter at have haft besøg af forskellige interessenter fra skovbrugets side, at det måske var fornuftigt nok, at man også i det her forslag tænker skovbruget ind på lige fod med jordbruget.
Vi er selvfølgelig meget tilfredse med, at regeringen er kommet på bedre tanker undervejs og selv har valgt at stille det her ændringsforslag, som retter op på den skævhed, der har været i forhold til også at sikre midler til skovbruget fra landdistriktsmidlerne.
Når det så er sagt, er der nogle forhold, der gør, at Socialdemokraterne ikke støtter det samlede forslag, og det hænger selvfølgelig sammen med, at forslaget her bemyndiger ministeren til at sætte rammerne, ikke mindst de økonomiske rammer, for landdistriktspolitikken i Danmark.
De rammer er aftalt på forhånd med Dansk Folkeparti i en aftale fra efteråret, som Socialdemokraterne sammen med den øvrige opposition ikke ønskede at være en del af og ikke blev en del af af forskellige årsager.
Det er selvfølgelig, fordi vi er uenige i den prioritering, regeringen laver, dels i forhold til de forskellige søjler, dels i forhold til, at man ikke benytter sig af den mulighed, der ligger i landdistriktspolitikken for at overføre flere midler til landdistriktspolitikken frem for at yde den traditionelle landdistriktsstøtte.
Der er jo så sket det siden hen, at man i mandags med regeringens opbakning i EU har besluttet, at der ikke længere skal være muligheden for den frivillige modulation, som det hedder, altså at bruge flere midler fra den traditionelle landbrugsstøtte til landdistriktsudvikling.
Det er vi rigtig, rigtig ærgerlige over, for vi mener, det er en oplagt mulighed for at gøre alvor af det signal, som også regeringen tidligere har sendt, om, at man ønsker at nedbringe den traditionelle landbrugsstøtte.
Det er en skandale, at et regeringsparti stemmer på én måde i Europa-Parlamentet, men at regeringen bliver ved med at hævde, at man er indstillet på, at vi skal have muligheden for det her.
Man har jo ikke fra regeringens side ønsket at benytte sig af den, men det er jo så en anden diskussion.
Vi bliver simpelt hen afskåret fra muligheden for at bruge den frivillige modulation.
Der er et kæmpe problem, som jeg synes regeringen bør gå ud og sige at man selvfølgelig er ked af, frem for at man bare stemmer for et kompromisforslag fra Kommissionen.
Ole Glahn (RV), 2007-03-20:
På De Radikales vegne kan jeg sige, at vi ikke ønsker at stemme for forslaget.
Og det hænger sammen med, at vi er meget skuffede over, at regeringen ikke vil være med til at udnytte den mulighed, som EU giver, for, at vi frivilligt modulerer nogle penge fra en generel landbrugsstøtte og så over til en udvikling i landdistrikterne, herunder bl.a. til økologisk landbrug.
Her kunne man jo sikre, at den form for landbrug, der producerer varer, der er en stor efterspørgsel på i dag, kunne få en endnu større ekspansion, end det har i dag.
I morges kunne man høre i radioen, at problemet er, at vi ikke kan få økologisk korn nok til vores svin.
Så der er i høj grad behov for, at vi sender klare signaler her fra Folketingets side om, at vi vil have investeret i økologi med en kraft, som er langt større end den, regeringspartierne har villet gå med til i forbindelse med disse landdistrikter.
Jens Kirk (V), 2007-03-20:
I Venstre kan vi ikke støtte SF's forslag.
Jeg kunne forstå, hvis det var sådan, at det var lige og fair, i orden; at vi ønskede støtten aftrappet, men under lige og fair vilkår.
Så må jeg sige til hr. Ole Glahn
: Økologi – ja, der har hidtil hvert eneste år været så rigeligt med millioner til økologi, men de har måttet overføres til andre ting.
Hvis det skulle vise sig, at der bliver behov for flere penge til økologi, er jeg sikker på, at vi vil gøre alle bestræbelser for at finde nogle flere penge i den tid, der kommer.
Ole Glahn (RV), 2007-03-20:
Jeg må sige til hr. Jens Kirk, at vi da er glade for, at der er kommet flere penge til økologi nu, men det er bare ikke nok, og det, der er afgørende for, at den udvikling kan fortsætte, er, at man ved, at man i de næste 7 år i landbruget kan planlægge efter, at vi her fra Folketingets side ønsker, at dansk landbrug omlægges.
Så vil jeg gerne sige, når hr. Jens Kirk siger, at det ødelægger konkurrenceevnen for landbruget, at det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg kan ikke forstå, hvordan det kan ødelægge konkurrenceevnen, når man får fast støtte pr. hektar, som man nu får med den nye CAP-reform.
Det vil sige, at hver landmand får, efter hvor mange hektar han har.
Derudover skal han drive sin jord og have sin produktion, og den produktion er han da altid interesseret i at gøre så rationel som muligt.
Så selv om man nedsætter den direkte hektarstøtte lidt, vil landmanden da fortsat produktudvikle og produktivitetsudvikle sin produktion.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at Venstre kan blive ved med at sige, at det ødelægger konkurrenceevnen.
Bjarne Laustsen (S), 2007-03-20:
Tak for den lange redegørelse.
Hvis jeg ikke hørte alle ordene, var det ikke med vilje, men fordi fødevareministeren havde svære vilkår.
Dengang fiskeriet var et af hovederhvervene i Danmark, var der sikkert større respekt for fiskeriet, men nu er der kun et par tusinde erhvervsaktive fiskere tilbage, og så mener man måske, at man kan snakke lidt i munden på hinanden, og det har formanden også nævnt noget om.
Fødevareministeren var inde på nogle ting, som jeg jo for så vidt slet ikke har spurgt om.
Vi har redegjort for vores stilling i Socialdemokratiet, men ud over det, er det sådan, at fiskeriforeningerne er kommet med nogle indvendinger imod det her lovforslag, fordi de siger, at det er uklart på nogle punkter.
Derfor ønskede jeg her ved andenbehandlingen at høre, ikke om ministeren er tilfreds med sig eget lovforslag – det er han sådan set – men om de indvendinger, der er kommet, er bortelimineret, eller om de er taget ad notam, til efterretning.
Med hensyn til de positive elementer, vi i betænkningsbidraget også har sagt noget om, vil jeg sige i forbindelse med at sikre kystsamfundene og at man fisker i en pulje, at så skal vilkårene være kendt.
Det kan selvfølgelig være fint nok, men hvis tvivlen er der, får vi ikke det fornuftige ud af puljefiskeriet, som kunne være der.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1-11 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Ole Glahn (RV), 2007-03-20:
Jeg kan altså ikke forstå, at Venstres ordfører, hr. Jens Kirk, siger, at det her specielt vil gå ud over det mindre landbrug og fremme strukturudviklingen.
Jeg mener, at hvis vi havde en støtte, hvor man brugte noget af det, der i dag gives i generel støtte, til i stedet for specifikt at støtte de økologiske landbrug, ville man netop give mulighed for, at nogle økologiske deltidslandbrug, nogle fritidslandbrug og nogle fuldtidslandbrug ville kunne få en støtte – ikke en større hektarstøtte, men en støtte til, at den produktion, de skal udvikle, bliver mere rationel, sådan at prisen på økologiske varer kan komme ned, fordi der bliver satset på den form for produktion.
Det er ikke det, vi oplever i øjeblikket.
Der er satset på det mere kemiske landbrug, og det er der, man har udviklet sine produktivitetsgevinster.
Nu er det tid til at opfinde og udvikle produktivitetsgevinster inden for økologien.
Jens Kirk (V), 2007-03-20:
Jeg er godt klar over, at det ikke bliver nemt at overbevise en hr. Ole Glahn om tingenes tilstand, men det er jo en kendsgerning, at økologiske brug i gennemsnit er større end traditionelle brug.
Det kan vel ikke være rigtigt, at vi skal indpakke et erhverv eller en driftsform i endnu mere støtte, end vi hidtil har gjort.
Det må da være markedsvilkårene, der skal gælde.
De har aldrig været bedre, end de er i øjeblikket, til at forlange den pris, det koster at producere produkterne.
Kristen Touborg (SF), 2007-03-20:
Jeg har et spørgsmål i forbindelse med hr. Jens Kirks ordvalg om, om vi ikke kunne være enige om, at med den medvind, økologien har i øjeblikket, skal de til at køre på markedsvilkår.
Jeg vil gerne spørge hr. Jens Kirk: Betyder det, at man inden for en overskuelig tid skal forvente at regeringen kommer med et forslag om at fjerne økologitilskuddet, eller hvad er det, Venstres ordfører egentlig står og insinuerer heroppefra?
Jens Kirk (V), 2007-03-20:
Jeg kan berolige hr. Kristen Touborg med, at det er det ikke.
Men vi mener, at den støtte, der gives i øjeblikket, er meget velafbalanceret i forhold til det marked, vi har.
Når markedet for økologi er i medvind, vil det være forkert at sige, at der skal endnu mere til.
Vi er villige til at finde mere til omlægning, men det må være nu, markedet skal begynde at vise sin værdi.
Kristen Touborg (SF), 2007-03-20:
Det virker ikke, som om der er meget linje i den politik, Venstre har på økologiområdet, for så vidt jeg husker, var det et noget lavere beløb, der først blev sat af i indeværende år til økologi, væsentlig lavere end det beløb, der hidtil har været sat af.
Derefter blev det forhandlet lidt op, men det er stadig væk mindre, end det var før.
Så det virker ikke, som om der er ret meget sammenhæng i Venstres politik, heller ikke på det her område.
Kan hr. Jens Kirk ikke belyse lidt nærmere, hvad der egentlig er Venstres holdning?
Jeg er ikke helt sikker på, at det ikke er Venstres holdning, at der skal være ren markedsøkonomi, og at vi skal have tilskuddet væk fra økologien.
Den måde, Venstre slingrer på i den her sag, gør, at sådan en mistanke er meget vanskelig at fjerne igen.
Jens Kirk (V), 2007-03-20:
Nu har hr. Kristen Touborg jo aldrig haft den helt store tillid til ret mange, må man sige, men der er ingen skjult dagsorden i det her.
Vi mener, at økologi er tilgodeset i landdistriktsloven med et godt beløb, og det er vel også en kendsgerning, at ved den omlægning i CAP-reformen, hvor vi bl.a. fik græsmarkerne ind, tilflød der en større del i gennemsnit til økologiske landmænd, fordi de pr. tradition har mere græs i deres sædskifte, end de havde før.
Nu skal jeg jo ikke gøre mig klog på, hvilken skole hr. Ole Glahn har gået i, men det må være en kendsgerning, at hvis et erhverv i Danmark får betydelig mindre til produktion end samme erhverv i andre lande, bliver konkurrencen ulige.
Det her vil jo også skubbe endnu mere til strukturudviklingen, og det tror jeg da hr. Ole Glahn er meget imod; det gælder i hvert fald det parti, han repræsenterer.
Det har jo hidtil været sådan med økologi, at hvis der manglede penge, så fandt vi dem.
Og til det her med, om det nu er sikret, vil jeg sige, at det vel er det, der gør, at landmanden lægger om eller ikke lægger om.
De ved, hvad de har i øjeblikket, de ved, hvad de går ind til.
Og det er sagt mange gange i denne sal, at hvis disse penge engang skulle blive brugt, vil vi være rede til at prøve at finde flere penge til ordningen.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-03-20:
Hr. Jens Kirk siger, at Venstre er imod at benytte sig af frivillig modulation, altså muligheden for at skære i den traditionelle landbrugsstøtte for at give flere midler til landdistriktsudvikling, af konkurrencehensyn.
Det siger jo ganske klart, at regeringen altså ikke har intentioner om at gå foran på det her område og sikre, at vi i Danmark siger det, som regeringen ellers siger i ord, men ikke i handling, nemlig at vi er imod landbrugsstøtten, fordi den også på verdensplan er konkurrenceforvridende.
Jeg vil gerne stille hr. Jens Kirk et spørgsmål i den forbindelse, for det er jo sådan, at Venstre i Europa-Parlamentet stemte imod det her om, at man kan benytte sig af muligheden for frivillig modulation i landene.
Men regeringen har jo sådan set tilkendegivet, at man synes, at muligheden skal være der for, at f.eks. en kommende regering – hvilket vi jo håber vi snart får – kan benytte sig af den mulighed, der er for frivillig modulation.
Skal landene have mulighed for frivillig modulation eller ej?
Jens Kirk (V), 2007-03-20:
Med den aftale, der blev indgået i mandags – var det vel – ligger det fast, at de to lande, som benytter sig af det i øjeblikket, England og Portugal, kan fortsætte med den ordning; de andre kan ikke.
Mogens Jensen (S), 2007-03-21:
Skal vi ikke bare konkludere – i overensstemmelse med den uvildige undersøgelse, der blev lavet om DR's dækning af Irakkrigen – at dækningen blev fundet fuldstændig nuanceret og måske endda lidt pro regeringen, når det kommer til stykket?
Så var der jo ingen grund til dette pres, denne trussel og disse skideballer fra ministerens side over for DR's bestyrelsesformand.
I TV 2 foregik der vel lige så mange ting og forhåbentlig også en kritisk dækning af regeringens virksomhed i den periode, men der var bare ingen diskussion, så var der ikke tale om en systematisk kampagne mod Danmarks Radio, som ministeren var en del af?
Brian Mikkelsen (KF), 2007-03-21:
Der var ingen systematisk kampagne, blot en varetagelse af den funktion, Kleener havde som bestyrelsesformand og jeg i min egenskab af kulturminister.
Der var på det tidspunkt en debat i offentligheden om DR's Irakdækning, en meget stor, intensiv og følelsesbetonet debat, men det var der altså ikke om TV 2's Irakdækning.
Selvfølgelig diskuterede jeg også forskellige ting med TV 2's formand, men det var mere almindelige ting, økonomiske spørgsmål osv., og langt de fleste diskussioner, jeg havde med DR's bestyrelsesformand, handlede om alt andet end politik.
De handlede om dansk drama, de handlede om digitalisering osv., og sådan var det selvfølgelig også med TV 2's formand.
Men på det tidspunkt var der en diskussion, og DR's formand bad om en orientering.
Det fik han, og så lang er den historie altså.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-03-21:
Jamen det er jo helt utroligt.
Der var en diskussion i offentligheden om DR, men ikke nogen om TV 2, og så måtte kulturministeren ligesom tage sig af DR.
Det vil sige, at hvis de venstreorienterede var begyndt at være lige så useriøse i deres kampagne mod TV 2, som visse højreorienterede var i deres kampagne mod DR, ville kulturministeren have begyndt at tage samtaler med TV 2's ledelse om en for højreorienteret dækning.
Det er helt utroligt, hvad man skal lægge øre til, blot fordi man har været så heldig at blive medlem af Folketinget.
Men det, der er foregået, er altså utilsløret pression og slet skjulte trusler fra kulturministerens side mod DR's bestyrelsesformand.
Brian Mikkelsen (KF), 2007-03-21:
Jamen denne regering værner om ytringsfriheden hver eneste dag og sikrer, at vi har en stærk Danmarks Radio, og igen må jeg henvise til historien: Denne regering har styrket Danmarks Radio.
Danmarks Radio har fået flere penge, flere opgaver og flere public service-forpligtelser.
Det er ikke gået den anden vej rundt, det er det, der er realiteten, det er sådan set det, der er sagens kerne, og derfor synes jeg, det er vigtigt at kigge på historien.
Der har ikke været nogen trusler eller pression eller noget som helst, men der har selvfølgelig været en almindelig diskussion om, hvordan DR håndterer forskellige ting.
Sådan er det foregået siden arilds tid, og sådan fungerer det også nu.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-03-21:
Nu skal man jo ikke lade andres manglende professionalisme få indflydelse på sin egen dømmekraft.
Ud over at være medieordfører er jeg også så heldig at være retsordfører, og hvis der er nogen, der spørger mig, hvad jeg mener om en konkret sag, der verserer ved en domstol, udtaler jeg mig ikke, selv om andre kunne forfalde til at tro, at jeg ville gøre det, for jeg vil ikke lade min egen integritet blive antastet af andres mærkelige forventninger.
Burde kulturministeren ikke have tænkt sig lidt mere om, da DR's bestyrelsesformand åbenbart bad om at få en kommentar til DR's redaktionelle linje?
Burde kulturministeren ikke have tænkt: Det kan jeg ikke som kulturminister, det ligger ikke inden for det, som det vil være rimeligt at gøre?
Brian Mikkelsen (KF), 2007-03-21:
Selvfølgelig kan jeg komme med kommentarer til den redaktionelle linje i DR, hvis jeg synes, den er forkert.
Det kan jeg som en hvilken som helst anden borger i dette land, det kan jeg gøre over for bestyrelsesformanden, og det kan jeg gøre over for hvem som helst, men jeg har valgt ikke at gøre det i det offentlige rum.
Det kunne jeg gøre, hvis jeg ville, fordi jeg også er borger her i landet, og så må man forsvare sig og forklare sig.
Sådan fungerer det i et demokrati, sådan er meningsudvekslinger i et demokrati.
Det er jo ikke sådan, at nogen er mere fredet for at tage imod modstand og kritik end andre.
Alle vores aviser modtager jævnligt kritik i form af læserbreve og alt muligt andet, der reagerer på, hvad de skriver, og selvfølgelig må DR også tage imod kritik.
Her ligger det imidlertid sådan, at det er min opgave at gå i dialog med bestyrelsesformanden om tingene, og jeg synes sådan set, han passer sit arbejde rigtig godt, når han beder om at få kommentarer til de ting, der foregår.
Jeg kunne læse i avisen, at på det tidspunkt havde man også flere diskussioner om prioritering og alle mulige andre ting.
Men jeg kunne også læse i avisen, at det ikke var sådan, at bestyrelsen blandede sig i det, for det kunne den ikke, og det gjorde den heller ikke.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-03-21:
Kulturministeren siger igen og igen, at det er meget almindeligt, at man orienterer journalister og medier om sine synspunkter, og at ytringsfriheden også gælder for regeringen.
Det er jeg fuldstændig enig i, men der er bare en stor forskel mellem Danmarks Radio og andre medier.
Forskellen er, at Danmarks Radio er ejet af regeringen, og det vil sige, at regeringen virkelig har noget at true Danmarks Radio med.
Man kan true med at tage bevillingen, man kan true med at lave et medieforlig, der er så snævert, at der ikke bliver nogen public service tilbage osv., og det vil sige, at man har helt andre muligheder, end man f.eks. har, hvis det gælder JyllandsPosten eller Politiken.
Her kan regeringen højst true med at opsige sit abonnement.
Kan kulturministeren se, at der er den forskel?
Med andre ord: Kulturministeren har et særligt ansvar for at værne om ytringsfriheden og pressefriheden, når det drejer sig om en statslig kulturinstitution som Danmarks Radio.
Jeg må indrømme, at jeg har lidt svært ved at se, at kulturministeren gør det, men lad mig alligevel høre.
Det hjælper ikke at have penge, hvis man ikke har frihed.
Hvis man ikke har frihed, kan man kun bruge pengene til propaganda, og så er det ikke længere et demokrati, vi har.
Men jeg minder om, at kulturkampen i sin tid blev blæst i gang af kulturministeren, og at udgangspunktet var, at den nuværende udenrigsminister som ung havde haft store problemer med Danmarks Radio.
Udenrigsministeren skulle være blevet truet med at blive hængt i en lygtepæl af venstreorienterede journalister fra Danmarks Radio.
Kan man se en lige linje fra den situation, som regeringen nu vil hævne, og udenrigsministerens udsagn på regeringsmødet for nogle år siden, hvor han sagde, at i virkeligheden burde man privatisere Danmarks Radio og ikke TV 2?
Er der en lige linje mellem udgangspunktet for kulturkampen, udenrigsministerens udsagn på regeringsmødet og den skideballe, som kulturministeren har givet formanden for Danmarks Radio, fordi Danmarks Radio ikke makker ret over for regeringen, når den omtaler regeringens strategi i Irakkrigen?
Brian Mikkelsen (KF), 2007-03-21:
Der er ikke tale om nogen trusler eller nogen pression mod DR.
Vi har den allerdybeste og største respekt for DR's journalistik og integritet, og den er jo hele grundlaget for vores demokratiske debat herhjemme.
Der var en stor offentlig debat i aviser og medier om dækningen af Irakkrigen, sandsynligvis også i DR, selv om jeg ikke præcis kan huske det.
Der var en hel del mennesker, som mente, at det var en ensidig dækning af Irakkrigen, fordi den var for pro Saddam Hussein, nogle mente, at den var neutral, og andre mente, at den var amerikanervenlig.
Det er selvfølgelig klart, at vi havde en dialog om det, og det var bestyrelsesformanden selvfølgelig interesseret i at vide noget om.
Men fordi man har en mening om det, har det jo ikke noget med trusler eller pression at gøre.
Man kan da sagtens have en mening om det, og det tror jeg de fleste politisk aktive havde på det tidspunkt i 2003.
Forskellen med hensyn til TV 2 på det tidspunkt var jo, at der ikke var nogen fra TV 2's ledelse, der bad mig om at komme med nogen reaktioner, og jeg kommer kun med reaktioner, når jeg bliver bedt om at komme med reaktioner.
Der var en løbende dialog, og der var tilkendegivelser.
Det havde bestyrelsesformanden selv bedt om, det synes jeg er meget naturligt, og det er endnu mere naturligt, at kulturministeren selvfølgelig giver sin mening til kende i et demokratisk samfund.
Men det er bare vigtigt at understrege, at den redaktionelle prioritering ligger ét sted, og det er altså i nyhedsredaktionen på Danmarks Radio.
Der var rigtig megen diskussion om den pågældende journalist i medierne i foråret 2003.
Her er der tale om en privat samtale med Jørgen Kleener om en meningstilkendegivelse, om hvad der blev sagt på et møde, som jeg ikke vil referere fra, fordi det var en privat samtale.
Selvfølgelig vil jeg ikke referere fra det møde.
Rasmus Prehn (S), 2007-03-21:
Det er jo altid farligt at stille to spørgsmål, for man risikerer, at kulturministeren kun svarer på det ene, så jeg gentager mit andet spørgsmål, der drejer sig om journalist Ole Sippel, som kulturministeren i sit referat fra regeringsmødet nævner som værende ekstrem.
Vil kulturministeren gerne uddybe, hvad kulturministeren mener med det?
Brian Mikkelsen (KF), 2007-03-21:
Mailen fra kulturministeren var bare en af mange meningstilkendegivelser under Irakkrigen, og der var ikke tale om politisk pression, siger den daværende bestyrelsesformand Jørgen Kleener til Ritzau.
Det er sådan set, hvad der er at sige om den sag
Der blev givet en orientering, og der var en samtale med Jørgen Kleener, fordi Jørgen Kleener selv havde bedt om at blive orienteret om, hvad vi mente.
Rasmus Prehn (S), 2007-03-21:
Det er ganske interessant, at vi hører kulturministeren sige her, at han ikke vil referere mere.
Tidligere på dagen sagde kulturministeren, at han overhovedet ikke ville referere, fordi der ikke var tale om noget referat; der var tale om en orientering.
Men nu indrømmer kulturministeren altså, at kulturministeren imod de gældende regler har refereret fra regeringsmødet.
Med nogle støtteord må det da kunne lade sig gøre at genopfriske hukommelsen.