runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2015-12-21:
Når jeg nævner retsprincipper, handler det selvfølgelig om den følelse, vi har, om, hvad vi synes det er rimeligt at myndighederne kan.
Og vi synes ikke, det er rimeligt, at myndighederne kan gå ind på folks private ejendom og foretage kontrol, uden at der er en en eller anden form for mistanke.
Hvis man ikke har sat sådan et skilt op, som der jo står i loven at man skal, med oplysning om, hvem der bygger der, så mener vi, der må være en begrundet mistanke om, at der foregår et eller andet.
Og det kunne vi godt tænke os var kommet med som et kompromisforslag for at forene kampen mod social dumping, men også forsvaret for det, vi synes er fornuftige retsprincipper.
Jeppe Bruus (S), 2015-12-21:
Men nu er jeg så helt forvirret.
Nu er jeg fuldstændig forvirret, når De Radikales ordfører siger, at de gerne ville have haft med, at man skal kunne kontrollere, hvis der ikke er sat et skilt op.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke, hvad det er, der nu er argumentet for, at De Radikale har skiftet holdning her.
Kan ordføreren ikke prøve at forklare os, bare sådan helt enkelt, hvad det var, ændringsforslaget gik ud på, og hvorfor det er, at De Radikale nu har ændret position i den her sag?
Andreas Steenberg (RV), 2015-12-21:
Det handler om, at hvis ikke man har sat sådan et skilt op, synes vi, det er okay, at skattevæsenet kan gå ind og foretage kontrol på byggepladsen.
Hvis man har det, bør skattevæsenet kunne foretage kontroller på almindelig vis uden at komme ind på byggepladsen.
Bent Bøgsted (DF), 2015-12-21:
Der er jo ikke noget til hinder for at indføre et id-kort på en arbejdsplads.
Der er utrolig mange arbejdspladser i Danmark, hvor man har id-kort, for at man i det hele taget kan komme ind på sin arbejdsplads, og det kan man da også have på byggepladser.
Jeg kan ikke se, at der skulle være nogen grund til, at man bare kan sige, at det kan man ikke gennemføre.
Selvfølgelig kan man da det.
Man kan indføre al den kontrol, man vil, hvis viljen er der.
Det var den bare ikke hos Socialdemokratiet her.
Jeppe Bruus (S), 2015-12-21:
Jamen så er det jo en ren tilståelsessag.
Vi ønsker sådan set stadig væk at indføre et id-kort, men regeringen har jo bakket Dansk Folkeparti op med finansloven og sagt, at det ønsker man ikke at gøre, og så har man taget de penge, der var sat af til at indføre et id-kort og brugt dem til noget andet.
Det er jo rigtigt.
Det har man jo lige gennemført med finansloven.
Hvis spørgeren mener, at det, jeg siger, ikke er rigtigt, må vi jo afklare det bagefter, men det er jo klokkeklart.
Det står jo i finansloven.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-12-21:
Tak for det.
Tyv tror jo, hver mand stjæler.
Socialdemokraterne begik 100 løftebrud på 100 dage, da de kom til i 2011, og nu ser de så løftebrud over alt.
Jeg vil egentlig bare have ordføreren til at bekræfte det, som vores udmærkede skatteordfører jo meget stilfærdigt påpegede, at vi før valget var imod at indføre den her hjemmel på privat grund og nu efter valget stemmer for et forslag, der fjerner den her mulighed.
Jeppe Bruus (S), 2015-12-21:
Nu har vi lige diskuteret id-kort, og jeg håber da, at Dansk Folkeparti vil være med til at bekræfte, at Dansk Folkeparti har stemt for en finanslov, hvor man afskaffer muligheden for at indføre id-kort.
Ja, det mener jeg jo sådan set det er i forhold til alt det, man har sagt undervejs i valgkampen.
Så er det jo rigtigt, at Dansk Folkeparti har haft nogle bekymringer i forhold til den konkrete kontrol, men når man i en valgkamp slår sig op på at ville bekæmpe sort arbejde og social dumping og der ikke er et eneste forslag, der sådan set medvirker til at intensivere den indsats, men det eneste, man så ender med at stemme for det første halve år, er et lovforslag, der stækker SKATs kontrolmuligheder, så mener jeg da, at man begår et løftebrud over for vælgerne.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-12-21:
Jeg stillede egentlig et meget simpelt spørgsmål, som ordføreren ikke svarer på.
Jeg stiller det gerne igen.
Det, vi sagde før valget, og det, vi siger efter valget, er der ikke en lige linje i det?
Det vil ordføreren så ikke bekræfte.
Det vil jeg altså bede ham om at bekræfte, fordi det er der.
Og lad så være med alt muligt andet sniksnak.
Svar dog på spørgsmålet.
Jeppe Bruus (S), 2015-12-21:
Så må jeg jo svare igen.
Og er det ikke rimelig sølle, at det eneste, man sådan set kommer til at forholde sig til, er at stække SKATs kontrolmuligheder?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-21:
Nu har jeg hørt flere fra Dansk Folkeparti angribe ordføreren og nærmest påstå, at det er Dansk Folkeparti, der vil gøre noget mod social dumping.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge ordføreren: Er der nogle tiltag i den her finanslov, som Dansk Folkeparti har sørget for, der reelt vil bekæmpe social dumping, eller kan man sige, at den her finanslov egentlig er kendetegnet ved, at der er 0 kr. til at bekæmpe social dumping?
Jeppe Bruus (S), 2015-12-21:
For så vidt angår de midler, vi havde afsat til at intensivere kontrollen og indsatsen mod sort arbejde, så er der færre midler i den finanslov, man har vedtaget.
Jeg vil også gerne bekræfte, at jeg ikke kan se et eneste fingeraftryk eller fodaftryk, eller hvad man nu kalder det, fra Dansk Folkeparti på den finanslov, der sådan set skulle skærpe indsatsen mod sort arbejde og social dumping.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-21:
Jeg takker bare ordføreren for at bekræfte, at det, Dansk Folkeparti har leveret på finansloven, i virkeligheden er at fjerne penge fra bekæmpelsen af social dumping, både i forhold til de konkrete lovforslag, men også i forhold til midlerne, for penge til Arbejdstilsynet forsvinder jo også på den her finanslov.
Nogle af dem, der faktisk skulle kontrollere de her byggepladser, har Dansk Folkeparti sørget for kom ud af finansloven, så det går i den gale retning, hvad angår social dumping.
Jeg vil bare komme med det seneste eksempel.
Det er jo, at Dansk Folkeparti i sidste uge stemte imod, at man kunne kontrollere ulovlig cabotage bedre på vores danske landeveje.
Så man kan vel groft sagt – eller måske snarere præcis – konkludere, at Dansk Folkeparti i virkeligheden slet ikke er optaget af social dumping.
Jeppe Bruus (S), 2015-12-21:
Det kan jeg også bekræfte.
Det her er det første og eneste lovforslag efter valget, som handler om kontrollen med social dumping.
Derfor er det jo helt paradoksalt, at vi – ud over de forringelser, regeringen har lavet sammen med Dansk Folkeparti i finansloven, vedrørende indsatsen mod social dumping – nu skal have det eneste lovforslag, efter vi har haft en valgkamp, hvor kampen og indsatsen mod social dumping har været meget højt på dagsordenen.
Det er den eneste afstemning, hvor det så handler om at forringe SKATs mulighed for at kontrollere sort arbejde.
Der er så nu et flertal, der stemmer for det, med Dansk Folkeparti og nu også De Radikale, kan jeg forstå.
Det er dog paradoksalt, hvor lidt sammenhæng der er mellem den diskussion, vi havde i valgkampen, særlig med Dansk Folkeparti, og så det, vi kommer til at stemme lige om lidt.
Derfor må jeg bare lige minde om, hvad det her handler om.
Det her handler om at kontrollere professionelt byggeri, kontrollere, om der er styr på skattepapirerne, og at give SKAT mulighed for at kontrollere, at det professionelle byggeri foregår på ordentlige vilkår.
Nu kan man så forstå på De Radikale, at det så også handler om borgernes retssikkerhed og grundlæggende retsprincipper osv., og den diskussion har vi haft til fulde.
Vi er blevet bakket op af jurister, bakket op af Dansk Byggeri, der – da vi indførte det her – sagde, at de er skeptiske, men de kan jo se, at det har haft en mærkbar og tydelig effekt på at bekæmpe sort arbejde, og at balancen sådan set er fuldstændig i orden.
Derfor synes jeg bare, det er paradoksalt – i en tid, hvor vi så meget har drøftet, hvad det egentlig var, den valgkamp handlede om, i en tid, hvor vi har diskuteret det pres, der er på det danske arbejdsmarked og på danske lønmodtagere, og vi har fået fuldstændig klarhed over det – at når man nu stækker SKATs kontrolmuligheder, rammer det selvfølgelig de arbejdere, der bliver udkonkurreret af andre, der arbejder på dårligere vilkår og arbejder sort.
Så jeg vil bare lige minde om, at det her for mig at se stritter fuldstændig imod den grundlæggende diskussion, vi har haft om indsatsen mod social dumping, og jeg er da ked af og ærgerlig over og bitter over, at vi nu står i en situation, hvor vi har et så stort flertal i Folketinget, der finder det rimeligt at stække SKATs kontrolmuligheder.
Det er jo et helt andet lovforslag, men årsagen dengang var, at man ikke havde en model, som man mente kunne gennemføres.
Det var sådan set ikke, fordi man ikke ønskede det, men det var, fordi man ikke kunne finde den rette model.
Det krævede så, at man arbejdede videre med det.
Bent Bøgsted (DF), 2015-12-21:
Jeg vil gerne lige spørge ordføreren om noget, når vi nu snakker om social dumping og kontrol på byggepladserne.
Kan ordføreren forklare, hvad der lå til grund for, at den socialdemokratiske beskæftigelsesminister i foråret trak forslaget om id-kort på byggepladserne?
For det var jo netop her, hvor arbejdere, der kommer fra Østeuropa, kunne have været udstyret med et id-kort, så man havde kontrol med, hvem der kom til landet, og hvem der arbejdede.
Men det trak Socialdemokratiets beskæftigelsesminister dengang.
Hvad var årsagen til, at man trak det og ikke vil have indført id-kort på byggepladser nu?
Christian Juhl (EL), 2015-12-21:
Jeg blev lige lidt overrasket over ordføreren: Sagde ordføreren virkelig, at Dansk Folkeparti vil stemme for det her forslag?
Det forstår jeg sgu ikke –
De plejer altid at sige, at de er
Hvad for noget?
Jeg hørte det ikke.
Undskyld, formand, at jeg kom til at bande.
Jeg hørte bare, at ordføreren sagde, at Dansk Folkeparti ville stemme for det her forslag.
Det forstår jeg ikke.
Er det ikke en misforståelse?
Har ordføreren ikke misforstået det?
For Dansk Folkeparti siger da altid, at de kæmper imod social dumping.
Det forstår jeg slet ikke.
Jeppe Bruus (S), 2015-12-21:
Jeg skal også beklage, hvis jeg er kommet til at bande, men det er måske, fordi det her er noget, der bringer sindene i kog, fordi man jo ved, hvad det betyder.
Hvis man har sin gang ude omkring og snakker med de danske lønmodtagere og de danske arbejdere, de små og mellemstore virksomheder, som jo bliver ramt af, at vi nu stækker SKATs kontrolmulighed, ja, så bliver man da forundret.
Derfor virker det da også fuldstændig vanvittigt.
Og jeg håber da, at jeg har misforstået det.
Det er jeg fuldstændig enig med spørgeren i: Jeg håber da, at jeg har misforstået, at Dansk Folkeparti virkelig stemmer for det her, for det er jo et klokkeklart, og nu siger jeg det bare, som det er, løftebrud fra Dansk Folkepartis side i forhold til alt det, de har gået og sagt de seneste år, og det, de sagde i valgkampen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-12-21:
Det er lidt mærkværdigt, at det skulle være et løftebrud, sådan som ordføreren slutter af med at sige.
Vi var sådan set imod det
, da man indførte den her beføjelse til SKAT.
Vi var før valget sammen med resten af de blå partier medfremsætter af et beslutningsforslag, hvor vi netop ville fjerne det her.
Så det var faktisk ret klart for alle danskere allerede inden valget, at Dansk Folkeparti gerne ville have den her beføjelse væk, fordi den retssikkerhedsmæssige problemstilling, der er i forhold til, at man kan gå ind i folks haver, simpelt hen ikke står mål med de beføjelser, man så giver til SKAT.
Derudover burde ordføreren sådan set også kunne bekræfte, at vi faktisk i udvalget har arbejdet meget konstruktivt, både via eksperthøringer og via spørgsmål, på, at man skulle få lavet en særstilling for SKAT, så de kunne få det, man kan kalde en fast track, så de ret nemt og hurtigt kan få en godkendelse til at gå ind i folks haver, hvis de mener, at der er noget ulovligt.
Så jeg synes altså, det er en lidt misvisende indstilling, man viser fra talerstolen, når man prøver på at sige, at Dansk Folkeparti er fuldstændig imod, at de skal have nogle gode muligheder.
Men det skal da selvfølgelig være i balance med de ting, man nu er sikret via grundlovens § 72.
Kan ordføreren så ikke forklare, hvad den her beføjelse, man nu har haft i et stykke tid, egentlig har medført?
For som jeg har forstået på Skatteministeriet, har man altså ikke nogen antagelse af, at det her skulle være en markant og stor forbedring i forhold til bekæmpelsen af sort arbejde, og så må jeg jo bare igen sige, at det her er en grundlæggende overskridelse af de almindelige retssikkerhedsmæssige principper i forhold til grundloven.
For det skulle jo gerne stå mål med de kontrolbeføjelser, man får i SKAT.
Når det nu stort set ikke har ført til noget som helst, er det måske en god idé, at man prøver at kigge på, om den kontrolbeføjelse faktisk går for vidt.
Betyder det så, at man er tilhænger af, at der skal være mere sort arbejde?
Nej, men det kunne da godt være, at man skulle kigge på de beføjelser og se, om man kunne gøre det på en anden måde.
Og der vægter vi altså bare grundloven højere, end vi vægter SKATs beføjelser.
Jeppe Bruus (S), 2015-12-21:
Nu holdt vi jo en eksperthøring i Skatteudvalget, hvor der også var inviteret nogle af de jurister, der er store fortalere for at afskaffe det her, og selv den skarpeste af de jurister fra CEPOS måtte jo bekræfte, at det her ikke var i strid med grundloven.
Så det er sådan det første argument.
Og når man så lytter til, hvad det er, der er blevet svaret i de høringssvar, der har været til det her lovforslag, fra på den ene side Dansk Byggeri og på den anden side fagbevægelsen, siger de jo samstemmende, at det her har haft en effekt, både præventivt, men sådan set også helt konkret i forhold til at dæmme op for sort arbejde.
Jeg vil da gerne rose Dansk Folkeparti for under valgkampen at have betonet, hvor vigtigt det er at bekæmpe sort arbejde, som det her lovforslag jo handler om, men sådan set også hele indsatsen omkring social dumping.
Men det er jo fint nok med al den snak og alt det positive, men det er jo nu, vi skal stemme, og det her lovforslag ændrer sådan set hverdagen for de mennesker, der bliver udkonkurreret, både som lønmodtagere og som arbejdsgivere, og når vi lige om lidt sætter fingeren på stemmeknappen, betyder det noget.
Og når jeg siger, at det er et klokkeklart løftebrud, så er det jo, fordi jeg tror, at man må sidde fuldstændig måbende tilbage, når man ser på, at det eneste, der er sket i forhold til indsatsen mod social dumping i den her periode, er det lovforslag, vi nu behandler, og Dansk Folkeparti så stemmer imod.
Hvis Dansk Folkeparti havde haft den indflydelse, som man måtte kunne forvente af den borgerlige sides største parti, så havde vi da formentlig set flere lovforslag i forhold til at bekæmpe sort arbejde, i den her samling.
Christian Langballe (DF), 2015-12-21:
Hvad der er uvederhæftigt eller i hvert fald plat og, vil jeg også sige, uærligt, er Socialdemokratiets forsøg på at sværte Dansk Folkeparti til med alle tænkelige midler, også i forhold til ting, hvor det er fuldstændig ude i skoven.
Vi har i sin tid stået og udtalt os imod det her lovforslag, og vi har givet begrundelserne for, hvorfor vi har gjort det, og så begynder ordføreren at tale om, at vi nu går ind for social dumping, og jeg ved ikke, hvad man så antyder.
Det er jo helt hen i vejret, og det er da ikke værdigt.
Jeppe Bruus (S), 2015-12-21:
Tænk sig, at man har haft en hel valgkamp, hvor et af de temaer, som Dansk Folkeparti har fremført, har været indsatsen mod social dumping og indsatsen mod sort arbejde, og det eneste, vi så ser det omsat til, er et lovforslag, hvor man stemmer for at stække SKATs kontrol.
Hvis det er det, skal jeg beklage, at jeg fuldstændig har misforstået den store indsats, som Dansk Folkeparti har lagt i den her samling.
Jeg kan bare overhovedet ikke se det, og der er ikke kommet nogen resultater ud af det til gavn for lønmodtagerne eller de små og de store virksomheder.
Christian Langballe (DF), 2015-12-21:
Jeg må tilstå, at jeg synes, at det, der her kommer fra Socialdemokratiets side, simpelt hen er for plat og for lavt, altså, det nærmer sig det uvederhæftige.
Jeg kan huske, at vi har stået og diskuteret det her lovforslag i Folketingssalen, hvor vi var lodret imod.
Jeg har stået og har udtalt mig imod det her lovforslag, og jeg har holdt fuldstændig fast i de grundlæggende principper, jeg har haft i forhold til det her lovforslag.
Jeg mener, at det, når man giver myndighederne ret til at gå ind på en grund, så er en diskussion værd, om det ikke er en krænkelse af privatlivets fred, og det bør man kunne diskutere i en retsstat, hvor vi tager privatlivets fred alvorligt.
Så lad nu være med at komme med det der uvederhæftige politiske spin, hvor hensigten bare er at koge suppe på en pølsepind, og hvor man forsøger at hvirvle noget skidt af, for at se, om der er noget, der hænger ved.
Jeppe Bruus (S), 2015-12-21:
Jeg ved ikke, hvad der er uvederhæftigt ved at lave et stykke parlamentarisk arbejde, som f.eks. når regeringen bakket op af Dansk Folkeparti foreslår at afskaffe den her kontrolmulighed, og vi så i Skatteudvalget indkalder til en eksperthøring, hvor vi har fire parter siddende, herunder to jurister, bl.a. fra CEPOS eller fra Danske Advokater, som bekræfter, at det her ikke er i strid med grundloven, og at det ikke er i strid med borgernes retssikkerhed.
Jeg ved ikke, om det er specielt uvederhæftigt, eller om det ikke er mere uvederhæftigt at slække SKATs mulighed for at kontrollere sort arbejde.
Kasper Roug (S), 2016-01-12:
Altså, man kan jo sige, at arbejdsgiverorganisationen Håndværksrådet sådan set har påpeget, at der ikke er nogen uoverstigelige udfordringer ved den nuværende lovgivning.
Så der er ingen grund til bare at hælde den ud med badevandet.
Lad os nu mødes, lad os nu sammen kigge på, hvordan vi kan få det her til at fungere, i stedet for sådan set bare at afskaffe noget, som vil være til stor fordel specielt for ligestillingen for kvinder, der er selvstændigt erhvervsdrivende i det her land.
Hans Andersen (V), 2016-01-12:
Jeg tror, at Finansudvalget tilbage i oktober eller november måned tog stilling til den ekstra udgift på omkring 30 mio. kr.
Det er mange penge for en ordning, som ikke fungerer.
Det her er vel mere et udtryk for, at den tidligere regering havde meget, meget travlt – så travlt, at den snublede på vejen mod at etablere en ny lov, der skulle lave en barselsudligningsordning for selvstændige.
Og så står vi tilbage her med et område, som jo bestemt ikke fungerer.
Kasper Roug (S), 2016-01-12:
Det er jo en ærlig sag at sige, at der er en ordning, som har haft svært ved at blive startet op.
Og det er rigtigt – og det har ministeren jo også sagt før – at der har været nogle problemer den vej.
Men hvorfor så bare lukke det ned?
Hvorfor ikke gøre det?
Hans Andersen (V), 2016-01-12:
Tak for det.
Jeg skal bare spørge, om jeg hørte det korrekt, at ordføreren sagde, at denne barselsudligningsordning for selvstændige har haft opstartsproblemer.
Er det ikke korrekt, at for så vidt angår 2015, har man sådan set annulleret alle opkrævninger, for der er sådan set gået opkrævninger ud til f.eks. pensionister, der bare har været valgtilforordnede en enkelt gang?
De har også fået en opkrævning for at være med i den her barselsudligningsordning for selvstændige.
Så det er sådan set et udtryk for, at der er lavet en lovgivning tilbage i 2013, som bestemt ikke fungerer, og det er derfor, at forslaget går ud på at ophæve loven.
Kasper Roug (S), 2016-01-12:
Tak, formand.
Socialdemokraterne mener, at det er vigtigt, at vi styrker kvinders incitament til at blive selvstændigt erhvervsdrivende og dermed forbedre lønkompensationen i forbindelse med barselsorlov for både mænd og kvinder.
Vi mener ikke, at det er holdbart, at under en tredjedel af de mere end 20.000 nye iværksættere er kvinder.
Den tidligere regering gennemførte L 194 for at sikre dette.
Dermed skabte vi grundlaget for, at lønmodtagere og selvstændigt erhvervsdrivende står lige i forhold til den sociale sikring i forbindelse med graviditet, fødsel og adoption.
Dermed skabte vi også grundlaget for en stærkere ligestilling mellem selvstændigt erhvervsdrivende og lønmodtagere, som lige netop modarbejdes af, at kvinder står økonomisk dårligst i tilfælde af barsel.
Jeg mener, at det bl.a. er værd at lytte til LO og FTF, der fremhæver, at lovforslaget vil give klart ligestillingsmæssige konsekvenser for begge køn, og ikke mindst Håndværksrådet, som repræsenterer 18.000 små og mellemstore virksomheder, bl.a. dofk, som skriver, at de er dybt frustrerede over udsigten til, at Barselsfonden skal lukke, før den er kommet i gang.
Hvad værre er, mener Håndværksrådet, at lukningen vil være et stort tilbageskridt for ligestillingen og især ramme unge kvinder.
Det, der går igen i høringssvarene, er jo lige præcis det, at der er et behov for en barselsudligningsordning, som den tidligere socialdemokratisk ledede regering gennemførte.
Og hvorfor nedlægge noget, som er efterspurgt?
Der har været opstartsproblemer, men hvorfor ikke løse disse i stedet for helt at nedlægge ordningen?
Socialdemokraterne håber, at regeringen kommer med en lignende ordning revideret, ellers står vi bare med status quo og kan ikke skabe et grundlag for selvstændige, som der tydeligvis er en efterspørgsel efter.
Vi spørger: Hvad er alternativet?
Hvad er alternativet til de nuværende regler?
Hvad skal skabe en forbedret ligestilling for selvstændigt erhvervsdrivende?
Vi Socialdemokrater mener, at rettigheder, der sikrer muligheden for at være sammen med sit barn i den første tid, er vigtige.
Vi vil have et arbejdsmarked, hvor det er nemt for både mor og far at realisere deres iværksætterdrømme uden at skulle droppe deres forældredrømme, hvilket en afskaffelse af barselsudligningen for selvstændigt erhvervsdrivende ikke understøtter.
Derfor kan Socialdemokraterne ikke støtte lovforslaget om ophævelse af lov om barselsudligning for selvstændigt erhvervsdrivende.
Jamen altså, man kan sige meget, men lønstatistikker – og det er der også flere af høringssvarene der siger – hjælper jo sådan set lønmodtagerne ude på arbejdspladserne, specielt hvis man senere skal forhandle løn osv. osv.
Så hvis du fjerner det redskab, der er, fjerner du jo sådan set også en fordel for lønmodtagerne.
Hvad vil ministeren sætte i stedet for?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-01-12:
Nej, jeg er faktisk optaget af en sikker og valid statistik.
Jeg er optaget af, at det er sikret, at der, hvor man modtager en sådan statistik, er i virksomheder, hvor der er et fundament for at kunne drøfte disse ting – information og høring – hvor der er et afsæt for, at man overenskomstparterne imellem kan arbejde videre med det, og hvor der er et fagligt grundlag, som gør, at hvis der er en formodning om, at der er problemer, så har man et statistisk belæg for at kunne tage det op eller indberette det til Ligebehandlingsnævnet eller domstolene.
Det er det, vi sikrer, og det er det, der på ingen måde er sikret på de mindre virksomheder i den eksisterende lovgivning.
Kasper Roug (S), 2016-01-12:
Nu er medarbejderne vel mest interesseret i den virksomhed, de selv arbejder i, og derfor er det vel også interessant for dem at se, om der nu er ligeløn der.
For der er nogle virksomheder, hvor man oplever at der faktisk er en statistisk forskel på lønningerne, selv om der sådan set produceres det samme.
Men mit spørgsmål er sådan set: Er ministeren ligeglad med, om lønmodtagerne fremadrettet vil kunne få noget statistik, som vil kunne hjælpe dem på deres konkrete arbejdsplads?