runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2013-04-25:
Jeg er meget uenig i, at der er balance i det her.
Der er en vild ubalance i det til fordel for KL og finansministerens egen arbejdsgiverrolle, og jeg mener, det er direkte uanstændigt at lave et indgreb på det her niveau.
Jeg ved jo, at KL og ministeriet har siddet i fællesskab og udformet det her lovforslag, og der vil jeg gerne høre: Har lærerne været involveret i at udarbejde det, og har de været involveret i at finde en løsning, som så kunne – måske – være afbalanceret?
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Den danske model er jo sådan, at to parter mødes og forhandler.
To parter mødes og forhandler og krydser klinger, og nogle gange kan det tage kort tid, andre gange tager det længere tid, og nogle gange ender det i konflikt, som vi har set her.
Og nogle gange – ikke så tit heldigvis, men nogle gange – ender det til sidst med et regeringsindgreb.
Så er der nogle gange, hvor der er en forligsskitse, andre gange en mæglingsskitse, og andre gange er der så ikke.
Det er jo en beskrivelse af, hvordan den danske model i praksis fungerer.
Så har Danmarks Lærerforening haft mulighed for at være med i det her forhandlingsforløb op til nu?
Ja, det har vi jo set i Forligsinstitutionen og andre steder i hele forhandlingsspillet op til nu.
Og det er jo præcis den måde, som forhandlingerne er foregået på.
Man nåede ikke frem til et resultat.
Det er derfor, vi sidder her nu og skal have lavet et indgreb.
Karina Adsbøl (DF), 2013-04-25:
Det er lidt tragisk at stå og høre ordføreren tale deroppe.
Jeg forstår ikke, at ordføreren overhovedet ikke er bekymret på grund af det her, altså at der ikke er nogen bekymring for at have den her potentielle risiko, som den her person tilsyneladende er, med i lovforslaget.
Vil Det Radikale Venstre overhovedet ikke være med til at kigge på, om den her person kan blive pillet ud af lovforslaget?
Jeg forstår, at Det Radikale Venstre er utrolig glad for det her, men er der ikke en lille snert af bekymring for, hvad det er for en person, man giver dansk statsborgerskab, er der ikke en lille snert af bekymring?
Jeg ved i hvert fald ikke, hvad det er for en person, og det kan jo være en terrorist, vi ved jo i hvert fald, at det kan være en, der kan være til fare for landets sikkerhed.
Christian Juhl (EL), 2013-04-25:
Undskyld, vil jeg sige til hr. Magnus Heunicke, men det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om Danmarks Lærerforening havde været involveret i udarbejdelsen af det her lovindgreb.
Eller er det kun KL og ministerierne, der har lavet det?
Det var det, jeg spurgte om, for jeg ved, at KL har været med til det.
Det andet spørgsmål, jeg gerne vil have svar på, er: Er der lagt op til, at lærerne kan få lønkompensation for den skadelige og unødvendige lockout, de har været kastet ud i til ingen verdens nytte?
Inger Støjberg (V), 2013-04-25:
I Venstre står vi vagt om den danske model.
Jeg ser helst, at man aftaler sig til en løsning.
Og det er jo også netop det, man ser, hvis man slår op i historiebøgerne, for det er jo ikke sådan, at vi har været bange for at lade konflikter på arbejdsmarkedet løbe.
Jeg husker jo da i hvert fald selv tydeligt, da sygeplejerskekonflikten løb, og at der også var store demonstrationer igennem uger imod den borgerlige regering og imod de aftaler, der lå.
Men der viste det sig jo så, at parterne kunne nå frem til en fælles løsning på området.
Det har regeringen med beskæftigelsesministeren i spidsen vurderet ikke er tilfældet nu, og derfor har beskæftigelsesministeren lagt det her indgreb på bordet.
Og som sagt bakker Venstre op om det.
Henning Hyllested (EL), 2013-04-25:
Fru Inger Støjbergs partifælle hr. Claus Hjort Frederiksen henviste bl.a. til, at det havde han søreme aldrig turdet gøre, for så frygtede han jo, at der ville stå 100.000 ude på Slotspladsen.
Fru Inger Støjberg erkender, at det her er ganske, ganske usædvanligt.
Og når fru Inger Støjberg måske kommer tilbage til magten, kommer i regering og måske endda bliver beskæftigelsesminister, så er der jo lagt en eller anden form for spor ud, og jeg kunne da godt tænke mig at høre, om Venstre så kunne føle sig fristet til at gøre noget tilsvarende, eller om man stadig væk vil have en frygt for, at der står 100.000 ude på Slotspladsen, fordi det til den tid vil være en borgerlig regering, der så griber ind.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-25:
Så ordføreren indrømmer, at indgrebet har ubalance, og at man lægger sine æg i KL's kurv.
Kunne – hvordan skal jeg nu formulere det?
ordføreren ikke
... synes ordføreren ikke, at det ville være rimeligt, hvis der var balance, så det ikke kun var KL, der var tilgodeset, men i lige så høj grad lærerne, fordi det jo er dem, der skal føre reformen ud i livet, og det er dem, der skal stå på mål for det til daglig efter regeringsindgrebet og efter en eventuel reformbeslutning?
Ville det ikke være rimeligt, at der var balance i det?
Inger Støjberg (V), 2013-04-25:
Det, jeg forstår på regeringen og på de ting, som beskæftigelsesministeren og undervisningsministeren har sagt i dag, er, at del to, hvis man kan kalde det det i det her lovindgreb, netop det, der jo foregriber forhandlingerne på folkeskoleområdet, er den del, som regeringen anser som værende det, der tilgodeser lærerne.
Men det synes jeg ærlig talt at ordføreren skal diskutere med beskæftigelsesministeren og undervisningsministeren.
Jeg går ud fra, at der bliver rig mulighed for at diskutere med begge ministre senere såvel her som i samrådet som i andre former for debatter.
Det synes jeg bestemt at ordføreren skal benytte sig af.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-25:
Tak for det, og tak til Venstres ordfører.
Lad mig starte med at sige tillykke til Venstre for vækstpakken, som jo skal tage 12 mia. kr. fra det offentlige, såkaldt modernisering.
Så vil jeg gå over til spørgsmålet til Venstre: Hvorfor er det, det her regeringsindgreb udelukkende skal være til fordel for arbejdsgiverne?
Vi har jo set, at KL har nægtet at forhandle og har lockoutet lærerne.
Inger Støjberg (V), 2013-04-25:
Jamen som jeg også tidligere svarede hr. Alex Ahrendtsen fra Dansk Folkeparti, forstår jeg regeringen sådan, at regeringen anser del 2 af lovindgrebet, altså det, der foregriber folkeskoleforliget og de folkeskoleforhandlinger, som skal pågå, for at være den del, der tilgodeser lærerne.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-25:
Nu er det jo logisk at spørge Venstre, hvad Venstre har tænkt sig at stemme for, og hvad baggrunden er for, at Venstre støtter det, som de åbenbart har tænkt sig at stemme for.
Jeg kunne forstå på ordføreren, at Venstre åbenbart skulle have respekt for den danske model.
Og det her med at ophæve arbejdsgivernes interesser til lov med et regeringsindgreb, er det noget, som ordføreren mener viser respekt for den danske model, og er det noget, som andre grupper af offentligt ansatte kan se frem til i deres overenskomstforhandlinger, når nu Venstre har tænkt sig at hente 12 mia. kr. hjem på såkaldt modernisering af den offentlige sektor?
Inger Støjberg (V), 2013-04-25:
Nu er det her jo ikke Venstres forslag, men regeringens forslag.
Men det er fuldstændig korrekt, at vi allerede har meddelt, at vi bakker op om det, om end der er nogle hjørner, vi gerne vil have afklaret.
Men jeg synes da egentlig, at hr. Nikolaj Villumsen skulle tage at prøve at spørge regeringspartierne om lige præcis det her.
Jeg vil bare lige igen minde om, at i de 10 år, hvor den borgerlige regering havde ansvaret, blev der jo ikke grebet ind i overenskomstforhandlinger.
Så vi har jo slet ikke samme erfaring, kan man sige, som den nuværende regering, der også greb ind i 1998.
Men vi bakker op om det her lovforslag.
Dog er der hjørner, vi først skal have afklaret.
Der er jo ingen tvivl om, at vi i Venstre hellere havde set tingene adskilt.
Jeg synes i virkeligheden slet ikke, at den del, der handler om de kommende forhandlinger på folkeskoleområdet, hører til i et lovindgreb som det her.
De har jo sågar valgt at skrive besparelsen ind i det forslag til ændring af folkeskolen, som er blevet lagt frem.
Men når det er sagt, ligger forslaget til indgreb her, og det bakker vi op om i Venstre.
Lars Dohn (EL), 2013-04-25:
Skal jeg så forstå det sådan, at Venstre dermed godt vil acceptere, at antallet af arbejdsløse lærere, som for øjeblikket er på 4.000, kan gå hen og stige, hvis man ikke gennemfører forslaget om den meget lange skoledag?
Inger Støjberg (V), 2013-04-25:
Altså, jeg tror, det selv for en politiker fra Enhedslisten er indlysende, at vi i Venstre selvsagt ikke ønsker arbejdsløshed i Danmark, lige så vel som Enhedslisten heller ikke ønsker det.
Henning Hyllested (EL), 2013-04-25:
Fru Inger Støjberg gør en del ud af at sige, at mens hun og hendes parti sad i regering, blev der ikke grebet ind i de skiftende overenskomstforhandlinger, der var i den periode.
Men jeg vil alligevel gerne spørge, om fru Inger Støjberg er enig med sin partifælle hr. Claus Hjort Frederiksen, som jo i debatten tidligere i den her måned udtalte, at der da bestemt var lagt nogle spor ud nu i forbindelse med sådan nogle situationer, nemlig det spor, der hedder, at man griber ind til fordel for den ene part – for det er det, der er tale om, og det mener jeg også at fru Inger Støjberg faktisk har erkendt tidligere i debatten – i det her tilfælde altså arbejdsgiverparten, uden at der på forhånd ligger så meget som en mæglingsskitse eller et forhandlingsgrundlag eller noget som helst at gribe ind ud fra.
Inger Støjberg (V), 2013-04-25:
Nu har jeg af bitter erfaring fra mange år her i Folketinget lært, at man aldrig nogen sinde skal tage et udsagn af den her karakter for pålydende, og da jeg ikke så den debat, som hr. Henning Hyllested henviser til, vil jeg ganske enkelt ikke kommentere, hvordan ordene faldt.
Men det, jeg kan sige, er, at vi jo gerne havde set, at parterne var nået til enighed.
Det er jo så ikke tilfældet.
Og som jeg også nævnte i min ordførertale, er det ganske usædvanligt, at der ikke ligger en mæglingsskitse på bordet.
Det gør der så bare ikke, og det er den situation, vi er i.
Men nu har regeringen fremsat det her lovforslag, og det bakker vi op om i Venstre, om end – og det har jeg nævnt nogle gange – der er nogle hjørner, vi skal have afklaret inden da.
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Spørgsmålet er altså: Har Danmarks Lærerforening været med til at skrive lovforslaget?
Nej, ikke mig bekendt, men ellers synes jeg, at hr. Christian Juhl må stille spørgsmålet til regeringen, som har udarbejdet lovforslaget.
Jeg anbefaler, man støtter det her lovforslag af de grunde, jeg redegjorde for i min ordførertale.
Og hr. Christian Juhl kender jo også godt den kompensation, som er lagt ind i lovforslaget, og som jo er en ekstra kompensation, som ikke går ud over andre offentligt ansatte, men som kompenserer lærerne for den 60-årsregel, som hidtil har været gældende og gælder de næste 3 år.
Den kompensation er der.
Der er ikke andre kompensationer.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-25:
Tak til ordføreren.
Ordføreren siger, at det her er afbalanceret og retfærdigt, fordi man lægger sig op ad, hvad der i øvrigt gælder for tjenestemændene.
Sådan forstod jeg det.
Så vil jeg bare høre ordføreren: Er det tilfældet for andre offentligt ansatte, at der findes en sådan årsnorm, eller er det ikke korrekt, at de andre offentligt ansatte får opgjort deres arbejdstid på månedsbasis?
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Altså, der vil stadig væk i dag være mulighed for lokalaftaler, og når det drejer sig om det her område, foregår det jo ikke på skoleniveau, men på kommuneniveau, og der er det altså ikke den enkelte lærer, som går ind.
Så der vil fortsat være mulighed for lokalaftaler.
Henning Hyllested (EL), 2013-04-25:
Som et led i det her indgreb, som et led i at smadre arbejdstidsreglerne for lærerne bygget op igennem rigtig mange år, tager man nu altså også hul på at udfase ordningen for de lærere, som er over 60 år, der giver dem ret til nedsat arbejdstid.
Hvordan kan det være socialdemokratisk politik at ødelægge nogle ordninger for nogle mennesker, især i lyset af at dette Ting også på et tidspunkt jo de facto har afskaffet efterlønsordningen?
Burde bestræbelsen for en socialdemokratisk ledet regering og for en socialdemokratisk ordfører ikke være at værne om de regler, der, om jeg så må sige, kompenserer for en de facto-afskaffelse af efterlønsordningen?
Vi har her at gøre med en faggruppe, en organisation, som har været forudseende på det her punkt og har sikret deres ældre medarbejdere ordentlige arbejdsvilkår i slutningen af deres arbejdsliv.
Hvordan kan det være en socialdemokratisk bestræbelse at smadre sådan nogle ordninger?
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Der bliver spurgt til 60-årsreglen, og bare som information vil jeg sige, at 60-årsreglen er sådan i dag, at fra det fyldte 60. år for en folkeskolelærer kan vedkommende på årsbasis holde 4 ugers fri med fuld løn.
Det er ikke sådan, at man kan tage 1 måned fri og rejse af sted, men i alt på årsbasis, på en årsnorm, har man 4 ugers fri med fuld løn.
Det er den 60-årsregel, som vi i det her lovforslag foreslår afskaffet.
Ja, hvordan gør vi det?
Vi gør det på en måde, hvor der er en indfasning.
Det vil sige, at dem, der er fyldt 57 år, kan blive ved med at regne med ordningen; dem, der er fyldt 50 år, får økonomisk kompensation og kan så vælge at bruge den kompensation, som de nu vil; og resten af lærerstaben bliver kompenseret med i snit ifølge de tal, jeg har set, 3.000-4.000 kr. pr. medarbejder, hvilket er den måde, man gør det op på, når man altså tager et privilegium – og det gør vi – fra lærerne.
Det gør vi jo, fordi vi har brug for lærerne i folkeskolen til at være sammen med vores elever.
Henning Hyllested (EL), 2013-04-25:
Her er jo tale om en regulær seniorordning, og den falder altså rent faktisk, om jeg så må sige, på et tørt sted, efter at man herinde har besluttet at afskaffe efterlønsordningen.
Er det virkelig socialdemokratisk politik at begynde at erstatte gode seniorordninger, en god arbejdstidsnedsættelse, i form af frihed – der er ikke tale om ekstra ferie, der er tale om frihed på enkeltdage osv. – med penge?
Hvad er det for nogle seniorordninger at satse på som socialdemokrat?
Det kan jeg ikke forstå.
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Der tror jeg at man må sige, at vores arbejdsmarked vil have brug for os alle sammen i længere tid, end tilfældet er i dag.
I takt med at vi bliver ældre og også sundere som ældre, er det sådan, at både når det gælder folkeskolelærere og alle andre på arbejdsmarkedet, er der brug for os på det danske arbejdsmarked for at have råd til vores store, gode velfærd.
Der siger vi, at man må kunne bruge de penge mere fornuftigt; der må vi kunne få undervisning ud af det mod, at vi så kompenserer hver eneste lærer økonomisk.
Lars Dohn (EL), 2013-04-25:
Jeg vil spørge ordføreren, om ikke det er korrekt, at i forhold til A 08, som er en såkaldt professionsaftale frivilligt indgået med over 80 kommunalbestyrelser og de lokale lærerkredse, vil tillidsrepræsentantens rolle blive markant mindre i det nye forslag her?
Inger Støjberg (V), 2013-04-25:
Jeg kan forstå, at udfasningen af 60-årsreglen koster 300 mio. kr.
Hvor mener regeringen at de penge skal komme fra?
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Det er jo sådan, at vi under de forhandlinger, der var, og den debat, der har været, jo har hørt advarsler fra FOA, der sagde: Pas på, hvis I tager pengene fra den fælles offentlige kasse, for så er der færre penge til andre offentligt ansatte.
Og derfor foreslår vi heller ikke at gøre det.
Men så vidt jeg forstår forslaget, er det en del af den forhandling, som skal forløbe.
Inger Støjberg (V), 2013-04-25:
Forhandling mellem hvem?
Mellem Folketingets partier eller Kommunernes Landsforening eller hvordan og hvorledes?
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Ja, selvfølgelig.
Altså, forhandling mellem de partier, som vil være med til at løfte folkeskolen, og det er så dér, hvor vi jo f.eks. også har den her milliard kroner til voksen- og efteruddannelse.
Vi har jo ikke nogen aftale endnu om at løfte uddannelsen for folkeskolelærerne med 1 mia. kr. frem til 2020, men det, vi hører, er, at der sådan set er bred stemning hos partierne for, at det er en god idé, og det synes jeg faktisk også er godt.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-25:
Jeg vil egentlig gerne følge op på det spørgsmål, fru Inger Støjberg stillede, i forhold til de her 300 mio. kr., for som jeg har forstået det på beskæftigelsesministeren, er det nogle penge, som regeringen har til hensigt at finde i kommuneforhandlingerne.
Nu siger ordføreren, at det er nogle, som de partier, som støtter lovforslaget, skal finde.
Altså, det synes jeg sådan set ville være relevant at få afklaret.
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Ja, og kommuneforhandlingerne er også forhandlinger, som skal igennem Folketinget.
Det er jo ikke sådan, at vi kan lave en aftale med kommunerne og så bare regne med, at den bliver stemt hjem.
Den skal jo også forhandles i Folketinget, og derfor er det sådan, at en aftale med kommunerne skal rumme de penge.
Det er jo klart, at pengene skal bevilges i den aftale – det er jo logisk – for det er jo kommunerne, som skal betale dem, men den skal jo altså også igennem et Folketing, og derfor står mit svar jo selvfølgelig ved magt, nemlig at det er op til de partier i Folketinget, som vil støtte en sådan aftale, at stå bag den.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-25:
Tak for den klarificering.
Så vil jeg egentlig bare gerne spørge, om det er sådan, at det er nogle penge, som regeringen finder, eller om det er nogle penge, som regeringen har tænkt sig at lægge arm med kommunerne om i kommuneforhandlingerne.
Altså, kan man regne med, at det er Finansministeriet, der sender en check, eller er det her et forhandlingselement?
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Jo, det er det faktisk.
Og jeg nævner tjenestemænd, fordi den hedder tjenestemændenes arbejdstidsaftale, men det er jo ikke kun tjenestemænd; det er jo en historisk betinget titel, kan man sige.
Det er 80 pct. af medarbejderne i staten – altså en meget, meget stor del af de offentligt ansatte – som arbejder inden for den ramme, altså tjenestemændenes arbejdstidsaftale; også dem, der ikke er tjenestemænd.
Og så spørger hr. Finn Sørensen: Jamen hvad så med en månedsopgørelse?
Hvis man kender lidt til folkeskolen – altså, jeg har selv et barn i folkeskolen og har også selv gået der som barn – ved man, at der er jo 7 ugers sommerferie.
Der er nogle tidspunkter, hvor der er rigtig meget arbejde, og andre tidspunkter, hvor der er meget ferie, og derfor giver det jo sådan rent logisk set bedre mening at gøre det op på årsbasis frem for at gøre det op på månedsbasis.
For ellers ville man hvert år stå i den situation, at hvad så med sommerferie, og hvordan kan man få skemaet til at hænge sammen?
Så det her er sådan set en rent praktisk foranstaltning.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-25:
Jamen tak, fordi jeg fik bekræftet min formodning om, at det ikke er rigtigt, som ordføreren sagde indledningsvis, at man bare lægger sig op ad, hvordan det er hos tjenestemændene.
Så vil jeg spørge om noget andet.
Nu forsøgte ordføreren jo ligesom at tage Danmarks Lærerforenings formand til indtægt for, at det her var et balanceret indgreb.
jo ikke til stede, så han kan forsvare sig, så jeg vil gerne være talerør for lærernes formand, der, efter at lovindgrebet er lagt frem, har sagt, og jeg citerer: »Vi har fået et lovindgreb, der i uhørt grad tilgodeser KL's ønsker.
Der har ikke været reelle forhandlinger, fordi KL hele tiden har følt sig bakket op af regeringen.«
Så er spørgsmålet: Mener ordføreren som socialdemokratisk beskæftigelsesordfører, at man har lavet en afbalanceret løsning, når den ene part i konflikten opfatter det på den her måde?
Og et andet spørgsmål er: Hvis det – og sådan opfattede jeg ordførerens indlæg – kun handler om at stoppe konflikten, for at børnene kan komme i skole, hvorfor laver man så et indgreb, der i uhørt grad tilgodeser arbejdsgiversidens ønsker?
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Lovforslaget tilgodeser ikke den ene part i uhørt grad, som der bliver sagt her.
Der er ingen af parterne, der har fået deres vilje.
Ingen af parterne har fået deres vilje.
Og når jeg citerede Anders Bondo Christensen, formanden for Danmarks Lærerforening, for hans forslag på trappen foran Forligsinstitutionen om at se på tjenestemændenes arbejdstidsaftale, så er det jo fuldstændig sandt.
Men dermed er da ikke sagt, at Anders Bondo Christensen og Danmarks Lærerforening ikke havde andre krav, andre ønsker.
Det ved jeg da godt de havde, og derfor står jeg heller ikke og siger, at vi har tilgodeset Danmarks Lærerforening.
Men jeg siger bare, at det udgangspunkt, vi faktisk har for vores lov, sådan set er et forslag, som Danmarks Lærerforening selv er kommet med foran Forligsinstitutionen, og derudover har vi altså proppet nogle ekstra sikringer ind, nogle ekstra værn ind, som sikrer i en ekstraordinær grad i forhold til de andre offentligt ansatte, som arbejder under den samme tjenestemandsarbejdstidsaftale.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-25:
Det er rart, når man erkender sine fejl fra talerstolen.
Man kunne jo fristes til at spørge, hvorfor det lige er i dag.
Vækstpakken skulle forestille at være historisk og forgylde virksomhederne med kæmpe overskud, samtidig med at pengene, 12 mia. kr., bliver taget fra den offentlige sektor.
Man kunne jo godt bruge en dag på at fejre det, men det kan jeg forstå at regeringen ikke har tænkt sig at gøre.
Derfor vil jeg bare i stedet for spørge: Når det nu er sådan, at lærerne skal have færre timer til at forberede sig og derfor undervise mere, hvem er det så, de skal undervise?
Kommer vi til at forvente, at der vil komme fyringer af lærere, fordi der simpelt hen ikke er elever at undervise, når undervisningstiden sættes op?
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Jeg vil bare lige sætte fakta på plads.
Men de ekstra værn er jo til ensidig gavn for arbejdstagersiden.
Det er fuldstændig rigtigt, hvad hr. Nikolaj Villumsen konkluderer: Der er ikke andre, der har lige præcis det setup, men det er altså et setup, hvis udgangspunkt er tjenestemændenes arbejdstidsaftale plus de ekstra værn.
Det er ret vigtigt at få det pointeret.
Så burde det være på plads.
Hvorfor så lige nu og her?
Som jeg redegjorde for, har vi stået i 4 uger, og der er intet, der tyder på en løsning.
Det mener man er i strid med den danske model.
Der må jeg bare sige, at man sagtens kan have den politiske holdning, at der aldrig bør gribes ind, men man kan ikke have den holdning, at et indgreb er i strid med den danske model.
Tidligere regeringer har måttet ty til indgreb, og den danske model er selvfølgelig fortsat, for det er en del af den danske model.
Ja, jeg synes, at det er den rigtige vej for en socialdemokrat.
Vi ved, at der kommer ekstra arbejde nu, som skal foregå i rummet mellem tillidsmanden og ledelsen på de enkelte skoler.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-25:
Det er jo interessant, at der åbenbart i den her lov kommer til at være nogle ekstra værn.
Så må vi jo se, om lærerne kommer til at stå og fejre det lidt senere i dag ude på Slotspladsen, eller om de tværtimod er sure, fordi de ser, at det er en fuldstændig ubalanceret aftale, der udelukkende tager hensyn til KL's krav.
Fra Enhedslistens side har vi jo opfordret til, at man skulle forhandle.
Det har finansministeren jo overhovedet ikke opfordret til på noget som helst tidspunkt.
Men jeg synes, det er interessant at høre, at Socialdemokraterne mener, at et regeringsindgreb er en god del af den danske model, for kunne Socialdemokraterne så ikke melde ud, om andre offentligt ansatte kan se frem til at få en lignende behandling af regeringen, når der nu skal findes de her 12 mia. kr. fra offentlig velfærd, som skal gives ud til skattelettelser til erhvervslivet?