Mette Gjerskov (S), 2013-02-19:
Debatten i dag er godt nok kommet vidt omkring.
Jeg synes faktisk, at det her er et forholdsvis lille forslag, som handler om at lukke et hul, der har vist sig i reglerne om efterafgrøder, og at man kan svinge sig helt op til, at det kan betyde tab af arbejdspladser og lukning af landbruget, synes jeg alligevel er godt klaret.
Flere har spurgt om, og det tror jeg at jeg vil starte med at kommentere, hvad regeringen har gang i.
I har nedsat en natur- og landbrugskommission, hvorfor vil I ikke vente på den?
Til det har jeg bare at sige, at vi fra starten har sagt, at Natur- og Landbrugskommissionen ikke er en syltekrukke.
Verden stopper ikke, mens den kommission arbejder.
Den skal arbejde hurtigt, den skal give os nogle gode, kloge, balancerede svar på, hvordan vi sikrer en fremtid med både natur og et godt landbrug i det her land.
Men det er ikke ensbetydende med, at verden skal stå stille.
Vi bryder os ikke om syltekrukker.
Det er nemt nok, at oppositionen, hver gang der kommer et eller andet, som den er utilfreds med, synes, det er noget, Natur- og Landbrugskommissionen skal tage sig.
Det holder ikke, der er nogle ting, som man er nødt til at gøre, hvor problemerne er nødt til at blive løst, og det her er en af de ting.
Så er der mange, der har sagt: Det, I har gang i her, handler om at fjerne en dispensationsmulighed for nogle landmænd.
Nej, det gør det ikke.
Sagen er den, at for at passe på vores vandmiljø skal vi udlede mindre kvælstof fra landbruget.
I den her lovgivning er der seks muligheder, den enkelte landmand kan vælge mellem – seks muligheder: Han kan udlægge mellemafgrøder, han kan udlægge efterafgrøder hos en anden jordbruger, han kan nedsætte sin kvælstofnorm, han kan afbrænde gyllen, han kan udlægge energiafgrøder, og så kan han plante efterafgrøder.
Hidtil har det været sådan, at det var noget, man gjorde i samme sæson, så de fem alternativer til efterafgrøder kunne man bruge i løbet af en sommer.
Fik man ikke gjort noget af det, kunne man plante efterafgrøder til sidst.
Det har så i flere år betydet, at efterafgrøderne er vasket væk, og at den enkelte landmand ikke har kunnet bidrage til en mindre udledning af kvælstof.
Det er selvfølgelig ikke sjovt for den enkelte landmand, at han ikke bidrager til fællesskabet, men det er bestemt heller ikke sjovt for vandmiljøet.
Derfor gør vi det på en anden måde nu, og det er sådan set bare det, der ligger i det her lovforslag.
Vi gør det på en anden måde.
Vi siger, at vi starter sæsonen der, hvor man planter efterafgrøderne.
Hvis det så ikke lykkes at plante efterafgrøderne, fordi der kommer for meget regn, har man stadig væk de fem andre muligheder for at gøre balancen op på sit kvælstofregnskab.
Det får jo ikke nogen arbejdspladser til at fosse ud af landet.
Det lukker ikke dansk landbrug.
Det lukker et hul, der har vist sig for nogle landmænd, som ikke har kunnet reducere med det, de gerne ville og i hvert fald skulle, på baggrund af vejret.
Så jeg synes, det er vigtigt, at vi får taget det her på den måde, at man prøver at kigge lidt praktisk på det.
For sådan som jeg hører det, siger alle jo egentlig, at efterafgrøderne virker, og at efterafgrøder sådan set er udmærket.
Det er meget godt, for det er jo også noget, der er vedtaget under den tidligere regering.
Men det ændrer da ikke ved, at vi selvfølgelig også må have – og det havde jeg faktisk forventet – en fælles interesse i at lukke det hul.
Vi har jo et fælles mål om at reducere kvælstofudledning, og det er da ærgerligt, at der er sådan et vidt åbent hul, så vi ikke får reduceret kvælstofudledningen, når man nu så nemt kunne gøre noget ved det.
Jeg mener sådan set, at vi med det her lovforslag har fjernet muligheden for, at man forhøjer kvælstofkvoten på grund af vejrlig.
Vi har givet landmanden nogle alternative muligheder.
Det kommer til at betyde, at vi får reduceret mere kvælstofudledning, og det er jo rigtig godt.
Det kommer også til at betyde, at EU-Kommissionen ikke er på nakken af os om nitratdirektivet, og det er også ret positivt.
Så vil jeg bare sige, at med god planlægning kan den enkelte landmand altså gøre det her og både skabe fundamentet for et godt vandmiljø og søreme også for en god sæson med gode afgrøder.
Det handler bare om lidt planlægning.
Ja, der ligger lidt, i forhold til hvornår man skal indberette; man skal indberette tidligere, og jeg er faktisk langt hen ad vejen enig med hr. Steen Gade i, at det er rigtig praktisk, at man skal indberette, nogenlunde samtidig med at man udfører den handling, der skal indberettes.
Så er det nemmere at huske, i stedet for at gøre det
halvandet år efter.
Det kan man selvfølgelig godt kalde en byrde, men samlet set vil jeg sige, at der altså er minimale byrder i det her lovforslag.
Det handler om at gøre tingene smartere.
Når nu vi alligevel skal have de efterafgrøder, er det da smartere, at vi får dem til at virke.