runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-30:
Jeg er ikke helt sikker på det her, for jeg har ikke fulgt den undersøgelse nøje.
Så den vil jeg nødig kommentere.
Men jeg deler ambitionen om at være nr. 1 eller tæt på.
Alt, hvad vi kan være med til at opstille af fornuftige incitamenter til, at det går i den retning, gør vi meget, meget gerne.
Jeg har jo nogle gange lagt mærke til, at folk brokker sig over mobildækning og bredbåndsdækning mange steder i landet, og når vi så er ude at måle på det, kan vi se, at de faktisk har en god dækning derude, vel at mærke hvis de har det rette abonnement.
Det skal man også huske.
Tingene hænger ikke sammen, hvis man abonnerer på et og lige pludselig efterspørger noget andet.
Så der er jo en stor variation i, hvordan vi nogle gange får indtrykkene ind.
Men altså målet om, at vi skal være de bedste og helst stå nr. 1 på listen, deler jeg fuldt ud.
Så alt, hvad vi kan bidrage til og konstruktivt samarbejde om, vil vi gerne, uden at vi kommer farende med statspenge, og uden at vi aflyser, at det er markedet, der selv skal rulle det ud.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-04-30:
Hvilke initiativer agter ministeren at tage over for Stormrådet og forsikringsselskaberne for at fremme besøg af taksator og taksatorrapporter samt forkorte udbetalingstiden for erstatninger, da der nu er gået næsten 5 måneder siden stormflodskatastrofen og mange berørte stadig ikke har fået endelig afklaring, så de kan komme videre med deres liv?
Erling Bonnesen (V), 2014-04-30:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvilke konsekvenser mener ministeren, at en eventuel nedlæggelse af skattecenteret i Svendborg vil få for lokalområdet?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-30:
Tak for spørgsmålet.
Der er naturligvis en stor interesse for, hvilke byer SKAT i fremtiden vil være placeret i.
Jeg vil gerne starte med at slå helt fast, at fastlæggelsen af antallet og placeringen af skattecentre til at dække det fremtidige behov ikke medfører nye afskedigelser, men derimod er en naturlig tilpasning, der følger af effektiviseringer, som er sket siden 2005, hvor der skete en fusion mellem de kommunale og de statslige skatteforvaltninger.
Som følge heraf er der omkring 1.100 kontorpladser i overskud set i forhold til antallet af medarbejdere.
Det tal vil med nuværende lejemål vokse med yderligere 1.000 kontorpladser frem til 2017, og SKAT er som andre myndigheder ikke i en situation, hvor der er penge til at betale for tomme, ubrugte kontorpladser.
Det er derfor klart, at en omkostningseffektiv opgaveløsning i SKAT nødvendiggør, at vi ser på, hvordan man fremadrettet er lokaliseret.
Derfor er det helt naturligt, at der er overvejelser om tilpasning af skattecentrene i årene, der kommer.
Alternativet er at finde besparelser andre steder.
Jeg kan oplyse, at der er fremdrift i planlægningsprocessen, men at der endnu ikke er truffet en afgørelse om skattecentrenes fremtid.
Det arbejde forventes at blive præsenteret snarest muligt, og derfor kan jeg naturligvis heller ikke i dag yderligere tage konkret stilling til skattecenteret i Svendborg.
Dog kan jeg oplyse, at SKAT er og fortsat vil være en landsdækkende organisation, som er bredt geografisk repræsenteret.
Derudover er det vigtigt at tage størst muligt hensyn til de nuværende medarbejdere, så de ikke får for langt til arbejde, heller ikke selv om de skal arbejde et andet sted.
Derfor skal SKAT først og fremmest lokaliseres, så medarbejderne får fornuftige pendlerforhold og fornuftige afstande til deres arbejdsplads som følge af, at det altså ikke er en øvelse, der medfører, at nogen skal afskediges.
Samtidig skal SKAT lokaliseres, så personalet kan samles i faglige miljøer på adresser, der kan rumme mange medarbejdere.
Endelig skal skattecentrene have en placering, der er tæt på i forhold til koncentrationen af borgere og virksomheder.
Afslutningsvis vil jeg understrege, at det for mig er afgørende, at SKAT også i fremtiden har en større andel af arbejdspladser uden for hovedstadsområdet, end staten generelt har, så der samlet set ikke sker en forrykning af balancen mellem landsdelene.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-30:
Jamen igen: Præmissen for spørgsmålet er, at det er for dårligt, at folk har ventet i 5 måneder.
Det kan jeg sagtens se.
Men vi kan ikke både gøre det, som vi – et stort bredt flertal i Folketinget – gjorde, nemlig lave en lovgivning og vedtage den med tilbagevirkende kraft, og så sige, at det er for dårligt, at man skal vente.
Altså, vi er jo nødt til at gøre enten-eller.
I det her tilfælde er en af grundene til, at det har taget lang tid, at man har afventet, hvad Folketinget er blevet enige om, og det tager altså nogle gange tid at lave noget lovgivning og få undersøgt alle forhold. Vi har så gjort det, at vi har udvidet ordningen ganske betragteligt, så mange flere mennesker får en bedre tilværelse som følge deraf, og så kan man ikke bagefter komme og bebrejde nogen, at det også har taget tid.
For sådan hænger tingene altså sammen.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-04-30:
Vi skal tænke på, at de berørte, de stormflodsramte, i næsten 5 måneder ikke har haft deres hjem og ikke har haft en tryg base.
Usikkerheden om, hvad fremtiden bringer, og hvad der skal ske, er blevet hverdag, og det har ikke kun økonomiske, men også psykiske konsekvenser.
Vi kan ikke byde vores medborgere, der står i en krise, at de ikke som minimum kan få en afklaring, så de har mulighed for at handle på deres situation.
Derfor vil jeg godt have ministeren til helt klart at svare på det her: Vil ministeren konkret henvende sig til forsikringsselskaberne, for at der nu sker en fremdrift i de her sager?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-30:
Jeg siger det bare, fordi det ikke skal misforstås: Jeg står ikke her og taler på forsikringsselskabernes vegne, slet ikke.
Vi er lovgivere her, og vi har lavet en lovgivning, som vi forventer bliver efterkommet af forsikringsselskaberne.
Så det er ikke et spørgsmål om, at hr. Flemming Damgaard Larsens parti repræsenterer de svageste, og at vi sidder og repræsenterer de stærkeste, eller alt mulig andet.
Det her er et spørgsmål om, og vi sender et klart signal om det og siger, at man skal klare det arbejde – og det forventer jeg at man gør – som man nu engang er blevet sat til.
Men jeg vil ikke stille mig op og bebrejde nogle forsikringsselskaber, at de endnu ikke, 14 dage efter at lovgivningen er sat i kraft, har nået at opfylde alle de forpligtelser, som vi har pålagt dem, fordi vi har lavet en lov med tilbagevirkende kraft.
Det er ikke en rimelig kritik at rette mod forsikringsselskaberne.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-04-30:
Nu siger ministeren, at han vil opfordre forsikringsselskaberne.
Er det bare noget, der bliver sagt her i Folketingssalen, eller vil ministeren gøre noget aktivt over for forsikringsselskaberne, for at det rent faktisk sker?
Jeg står her og taler på de svages vegne, og de svage i den her sammenhæng er ikke forsikringsselskaberne.
Det er de borgere, der er blevet stormflodsramt.
Det må ministeren også indrømme.
Derfor vil jeg altså gerne gentage mit spørgsmål: Vil ministeren konkret rette henvendelse til forsikringsselskaberne med den opfordring, ministeren har givet udtryk for her i Folketingssalen?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-30:
Jeg skal først sige, at jeg ikke synes, det er særlig klædeligt for nogen at stille sig op og tage æren for, hvordan lovgivningen ser ud.
Det var et bredt flertal af Folketingets partier, der tilsluttede sig den lovgivning, og det var alle partier, som engagerede sig – sådan som jeg så det – kraftigt og direkte i at sørge for at give den bedst mulige behandling i forhold til en ret ulykkelig situation.
Så det der med at stille sig op som parti og tage hele æren, synes jeg man skal holde sig for god til – det synes jeg helt ærligt.
Så vil jeg sige, at jeg meget klart sagde i min besvarelse, at skulle der være forsikringsforhold her, som alene beror på, at forsikringsselskaberne ikke har passet det arbejde, som de ellers forventes at passe, er min kraftige opfordring til dem at få det arbejde gjort.
Men det er også sådan, at vi har ændret og ændret i lovgivningen, og vi har først sat lovgivningen i kraft den 17. april, og derfor er det vel ikke rimeligt at stå og slå alle forsikringsselskaberne oven i hovedet med, at de ikke endnu har nået at lave udbetaling af erstatning, eller hvad der nu engang ligger.
Altså, det er vel rimeligt nok i det her tilfælde at sige, at det altså tager lidt tid at kunne komme efter de her ting.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-04-30:
Tak for det.
Jamen jeg er da glad for, at ministeren opregner alle de forbedringer af regeringens lovforslag, som Venstre og især Venstres ordfører, hr. Hans Christian Schmidt, fik igennem.
Det er jo især der, der er sket store ændringer af lovforslaget.
Så tak for den opremsning.
Men stormfloden fra december 2013 er desværre ikke et afsluttet kapitel.
Analyseresultater fra en nyligt gennemført spørgeskemaundersøgelse viser f.eks., at et stort antal stormflodsramte endnu ikke har fået en taksatorrapport for deres hus, og at de, der har, oplever, at der er stor forskel på håndteringen af taksering imellem selskaberne og ikke mindst på taksterne inden for selskaberne.
Beretninger, som jeg har fået på mail, og dem, jeg kan læse på Facebook, handler også om manglende taksatorrapporter, men også om, at der er nogle, der tilmed ikke har haft besøg af en taksator her ca. 5 måneder efter katastrofen.
Andre fortæller om, at udbetalingstiden for erstatningerne er for lang og hindrer dem i at komme i gang og komme videre med genopbygningen.
Mener ministeren på den baggrund, at det er rimeligt, at de borgere, der har oplevet store personlige og materielle konsekvenser af stormfloden i december 2013, endnu ikke har fået en afklaring, og hvad vil ministeren konkret gøre for at hjælpe de berørte på de områder, jeg her har beskrevet?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-30:
Tak for spørgsmålet.
Forsikringsselskaberne har efter min opfattelse fuld fokus på stormflodssagerne og er ved at tage aktion i forhold til de nye regler med henblik på at sikre de skadelidte en ordentlig og redelig behandling.
Samtidig er det sådan, at Stormrådets sekretariat har fuld fokus på at få systemerne til at fungere hensigtsmæssigt, sådan at udbetalingerne af erstatning ikke forsinkes unødigt.
Når det er sagt, vil jeg sige, at man også nogle gange må kigge tilbage – og det skal vi også gøre her i Folketingssalen – for at få det helt rigtige billede af situationen.
Og ændringerne i stormflodssordningen er jo et godt eksempel på det.
Vi har her i Folketinget umiddelbart inden påske vedtaget betydelige ændringer af stormflodsordningen med tilbagevirkende kraft fra den 6. december 2013.
Og ændringerne, der formelt først trådte i kraft her den 17. april, sikrer, at de skaderamte får yderligere erstatning, i forhold til hvad der ellers var tilfældet.
Vi har med ændringerne således skabt en langt mere gunstig ordning end den, der gjaldt umiddelbart inden stormfloden.
Og der er indført nye regler, så der nu kan opnås dækning for omkostninger i forbindelse med afrensning af skimmelsvamp, ligesom der kan opnås dækning af omkostninger til genhusning og flytning og opmagasinering i tilknytning hertil.
Desuden er reglerne for selvrisiko ændret væsentligt, og der er vedtaget en lavere procentsats for skader på bygninger og løsøre, samtidig med at der nu er et loft over, hvor meget selvrisikoen maksimalt kan udgøre i hvert enkelt tilfælde.
Og så er der givet mulighed for, at den enkelte udbetalte erstatning kan anvendes mere fleksibelt, herunder kan totalskadedækning også komme på tale.
Inden lovændringen ændrede Stormrådet desuden sin afskrivningspraksis, så den i praksis ligner den, som forsikringsselskaberne bruger.
En lang række af de her ændringer kræver altså udstedelse af bekendtgørelser, som nærmere fastlægger, hvordan f.eks. totalskade opgøres, betingelserne for fleksibel anvendelse af erstatning, og hvordan skimmelsvamp skal behandles.
Bekendtgørelserne er på vej, og jeg forventer at kunne underskrive dem her i begyndelsen af maj måned.
Der er med andre ord sket meget væsentlige forbedringer på stormflodsfronten siden stormfloden i december 2013, alt sammen med virkning også for dem, der blev ramt af den stormflod.
Og i takt med de løbende ændringer, f.eks. ændringerne af selvrisiko og nye afskrivningsregler, har forsikringsselskaberne skullet gennemgå alle skader endnu en gang for at sikre, at de skadelidte får den korrekte erstatning.
Og det har taget, og det vil fortsat tage tid, og de tilpasninger, bl.a. af it-systemer, som understøtter, at sagsbehandlingen sker korrekt, også efter ændringerne, vil også tage noget tid at få på plads.
Så selv om det har været svært, er det vigtigt at væbne sig med en smule tålmodighed.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-04-30:
Tak for det, hr. formand.
Hvilke initiativer agter ministeren at tage over for Stormrådet og forsikringsselskaberne for at fremme besøg af taksator og taksatorrapporter samt forkorte udbetalingstiden for erstatninger, da der nu er gået næsten 5 måneder siden stormflodskatastrofen og mange berørte stadig ikke har fået endelig afklaring, så de kan komme videre med deres liv?«
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-02:
Jeg troede, at hvis jeg havde brug for en forelæsning i jura, skulle jeg indskrive mig på Københavns Universitet.
Men det er jo med en vis glæde, jeg kan konstatere, at jeg bare kan gå ned i Folketingssalen, og så vil fru Pernille Skipper informere mig om, hvad jeg ikke ved i forvejen.
Tak for det.
Pernille Skipper (EL), 2014-05-02:
Jeg vil starte med at bemærke, at det her forslag er sådan lidt mystisk, for det handler om, at man gerne vil sætte flere i fængsel, og så vil man gerne finansiere det, ved at der er flere, som ikke skal i fængsel.
Og der må jeg sige, at det er en lille smule aparte, at man har til formål, at kriminelle med udenlandsk baggrund, som ikke bor i Danmark, men kommer fra et andet EU-land, skal bruge mere tid i de danske fængsler, og så også har det her storstilede mål om, at de skal afsone i deres hjemland.
Det ved man jo godt ikke sådan lige er til at gøre, så allerede der holder forslaget altså ikke sådan rent logisk set, tror jeg.
Jeg vil sige, at det selvfølgelig er sådan, at hvis man begår kriminalitet i Danmark, uanset om man kommer fra Slagelse eller Italien eller Polen, så skal man have sin straf.
Den straf kan stige, hvis man gør det samme to gange.
Ved gentagelseskriminalitet får man en højere straf, og det er – igen – uanset hvor man kommer fra.
Det er også sådan, at hvis man ikke kommer til Danmark for at arbejde og bo osv., men kun kommer for at begå kriminalitet – og vi ser desværre, at den fri bevægelighed i EU også har den effekt, at fattige mennesker kan tage til Danmark for at begå kriminalitet – så kan man også få et indrejseforbud.
Hvis udenlandske kriminelle kommer til Danmark for at begå kriminalitet, får de deres straf, og de får også et indrejseforbud, når det er det, der har været formålet hele vejen igennem.
Kommer de igen, får de en højere straf, hvis de begår den samme form for kriminalitet igen, og de får også en straf for at overtræde deres indrejseforbud.
Overtræder man indrejseforbuddet to gange, får man en endnu højere straf end første gang, man gør det.
Det er sådan en meget logisk måde, vores straffesystem er bygget op på, og det er sådan set fint nok.
Men det er to forskellige kriminelle handlinger, om man bryder ind i et hus, eller om man overtræder sit indrejseforbud, og de to kriminelle handlinger skal ikke straffes afhængigt af hinanden.
Og det her forslag lægger jo op til, at hvis en person, der har begået et indbrud i Danmark og har afsonet sin straf og fået et indrejseforbud, kommer tilbage til Danmark, så regner man med, at vedkommende pr. definition har tænkt sig at begå indbrud igen, og det er altså en mystisk form for anskuelse eller retssikkerhed, kan man sige.
Samtidig har vi det også sådan i dansk retspleje, at vi gerne vil have, at der er proportionalitet i vores strafudmåling, altså, at der skal være et forhold imellem, hvor grov den forbrydelse, man har begået, er, og hvilken straf man får.
Og hvis man giver en straf på 1 år for at overtræde et indrejseforbud – ikke for at begå indbrud, men for at overtræde et indrejseforbud, altså at sætte sine ben på dansk jord – så er det decideret grundlæggende uproportionalt.
Og gør vi det, har vi et kæmpe problem med de andre straffe i vores straffelov.
Så vil der altså være mennesker, der har begået vold, som får en lavere straf end nogle, som bare har sat deres ben på dansk jord.
Det er at skævvride straffesystemet i en grad, som kun Dansk Folkeparti kan finde på.
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-02:
Tak for det.
Vi er i Radikale Venstre enige med Dansk Folkeparti i, at hvis man som udlænding begår kriminalitet i Danmark, er man ikke ønsket her, og så skal man forlade landet.
Det kan ske ved, at man enten bliver udvist ved dom eller ved en administrativt meddelt udvisning.
Og hvis man er blevet udvist, skal man naturligvis respektere det indrejseforbud, man får, og gør man ikke det, skal man traffes herfor.
Så langt er vi enige.
Men hvis målet er, at færre udviste udlændinge kommer til Danmark trods et indrejseforbud, så tror vi ikke på, at Dansk Folkepartis forslag vil have nogen betydning.
For Dansk Folkeparti har jo det udgangspunkt, at man kan straffe sig ud af alting: Hvis bare man straffer hårdere, så opfører alverdens borgere sig, som man gerne så det.
Men det gør de ikke, og det virker desværre ikke.
Selv om vi så tredoblede det nuværende strafniveau, tror jeg ikke, at det ville have nogen anden effekt, end at danske fængsler ville blive fyldt.
Det er jo nemt at sige, at de så bare skal afsone i deres hjemland, men hvad hvis deres hjemland ikke vil tage imod dem?
Hvor skal vi så sende dem hen?
Regeringen og justitsministeren, arbejder igennem EU – ligesom den tidligere regering faktisk også gjorde det – på at få aftaler med andre europæiske lande, så vi i det mindste kan få et samarbejde med klare udleveringsaftaler.
Det er en af vejene at gå.
Regeringen har forstærket kontrolindsatsen i forhold til udlændinge, som opholder sig ulovligt i landet; i en række politikredse er der de særlige udlændingekontrolgrupper.
Det gør en forskel, og den indsats skal vi styrke og videreføre.
Det er det, der virker.
På den baggrund kan Radikale Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Mette Reissmann (S), 2014-05-02:
Tak for det.
Nu bliver jeg jo nødt til at gentage det spørgsmål, som jeg stillede Venstres ordfører, og det vil jeg så stille hr. Martin Henriksen
: Når det nu er, at hr. Martin Henriksen fokuserer så meget på, hvor hyggeligt der er i danske fængsler, mener hr. Martin Henriksen og Dansk Folkeparti så også, at vi bliver nødt til at bringe niveauet ned, så det matcher de forhold, vi ser i og kender til fra de østeuropæiske fængsler, så det bliver knap så hyggeligt?
Martin Henriksen (DF), 2014-05-02:
Altså, hvad er der egentlig galt i, at folk, der har overtrådt lovgivningen, har det lidt skidt med det?
Det ved jeg ikke, og jeg synes, det er sådan en mærkelig måde at stille spørgsmålet op på, det må jeg sige.
Det kan godt være, at det bare sådan er min opfattelse af retsfølelse osv., men altså, jeg synes, det er okay, at folk, der har overtrådt dansk lovgivning, hvis de tilmed er kommet udefra, får det lidt skidt over det.
Det gør ikke så meget.
Så vil jeg sige i forhold til niveauet, at jeg synes, vi skal se fordomsfrit på det.
Det kunne også være, man slet ikke skulle have noget beløb at sende tilbage til sit hjemland.
Det kan jo være, at det er med til at gøre det mindre attraktivt at komme til Danmark og begå kriminalitet.
Så lad os da se fordomsfrit på det.
Alt andet ville da være fjollet, når nu der er politikere herinde i parlamentet, der mener, at højere straffe til kriminelle udlændinge ikke er vejen frem, fordi det er blevet for hyggeligt at være i et dansk fængsel.
Mette Reissmann (S), 2014-05-02:
Jeg tror, hr. Martin Henriksen og jeg snart skal på fængselstur sammen, for mit indtryk, da jeg sidst var på sådan en tur, var altså, at det netop ikke var hyggeligt.
Men jeg bliver nødt til at spørge hr. Martin Henriksen: Er det så sådan, at den her niveausænkning, vi er ude i, skal gælde alle indsatte i danske fængsler uanset etnicitet og uanset nationalitet?
Skal det bare være dem alle sammen over en kam, lige meget hvilken straf man har fået?
Eller skal det være sådan, at vi diskriminerer, så det kun er dem, der kommer med en anden nationalitet, der skal have det rigtig skidt?
Tom Behnke (KF), 2014-05-02:
Ja bestemt, fordi det er nemlig ikke rigtigt, at det kun er nogle få måneder.
Vi foreslår faktisk et strafniveau, der ligger ti gange højere end det nuværende.
Det er det, vi gør, og jævnfør svar fra ministeriet er straffen typisk mellem 10 og 30 dages fængsel.
Det er det, vi har fået at vide.
Det andet er, at vi parallelt med det her arbejder i EU-systemet – sammen med vores europaparlamentsmedlem – på at få ændret den regel, man har EU-landene, om at der skal være 6 måneders fængsel, så det i stedet bliver sat ned 1 måneds fængsel.
Altså sådan at vi også på den måde endnu mere effektivt kan sørge for, at udenlandske kriminelle kommer hjem og afsoner i eget fængsel.
Og hvis vi er enige om, at det er det, der er målet, altså at de skal hjem og afsone, så glæder jeg mig til, at Socialdemokratiet støtter det forslag om, at få begrænsningen, som i dag ligger på 6 måneders fængsel, sat ned til 1 måneds fængsel.
Mette Reissmann (S), 2014-05-02:
Jeg er så blot ikke enig i sanktionsmulighederne – og i hvert fald ikke i at hæve straffen op til den minimumsstraf, som De Konservative klart plæderer for.
Så jeg vil blot spørge hr. Tom Behnke: Er det virkelig ordførerens faste overbevisning, at de få måneder, som vil udgøre forskellen mellem den straf, man i dag bliver idømt ved domspraksis, og så en minimumsstraf på 1 år, vil virke afskrækkende på lige netop disse hårdkogte typer, som vi taler om?
Tom Behnke (KF), 2014-05-02:
Nej, det er ikke vores opfattelse.
I vores beslutningsforslag, B 109, som er fremsat, og som kan læses af alle her i Tinget og også uden for huset, er det sådan, at vi lægger op til, at udgangspunktet skal være minimum 1 års fængsel.
Det gør vi ud fra proportionaliteten i det her, men vi gør det sandelig også ud fra, at det er vores opfattelse, at vi bliver nødt til at sanktionere på en sådan måde, så de ikke bare – også for den forbrydelse – kommer til at sidde i et dansk fængsel, men rent faktisk kommer hjem til afsoning i eget hjemlands fængsler.
Det, vi også skal huske på, er, at når vi kigger på den type, vores forslag omfatter – nemlig dem, der har begået kriminalitet i Danmark, fået en dom for det og er blevet udvist med indrejseforbud – så kan vi se, at det er sådan, at når de vender tilbage til Danmark og overtræder indrejseforbuddet, er det typisk for at begå fornyet kriminalitet.
Det er ikke sikkert, at man lige når at fange dem i at begå fornyet kriminalitet, men der er ingen tvivl om, at det er der meget, meget stor sandsynlighed for at de kommer til at gøre.
Så det er for at holde dem ude af landet, og det er for at beskytte den danske befolkning mod omrejsende udenlandske kriminelle, som kommer hertil og bl.a. laver indbrud, hjemmerøverier osv.
Det er det, vi vil bremse.
Mette Reissmann (S), 2014-05-02:
Tak for det.
Jeg kan næsten ikke vente, til jeg ser det fulde forslag og kommer til at skulle behandle det, fordi det kommer da til at indeholde nogle spændende elementer.
I den sammenhæng kunne hr. Tom Behnke jo, indtil den behandling skal finde sted, tænke lidt over, om De Konservative synes, at 1 år er nok, for jeg hører jo, at hr. Tom Behnke er tough on crime.
Altså, kunne det tænkes, at vi måske skal drøfte, om 10 år ikke skal være minimumsstraffen, når det nu er, at det er de her hårdkogte typer, vi taler om?