Lone Loklindt (RV), 2012-05-29:
»Retten til et bedre liv« er titlen på den nye strategi for Danmarks udviklingssamarbejde, og den signalerer nye toner i udviklingssamarbejdet.
Strategien understøtter det lovforslag om udviklingssamarbejdet, som vi netop har færdigbehandlet i dag.
Såvel lovforslaget som strategien sætter fattigdomsbekæmpelse, menneskerettigheder og bæredygtig udvikling i centrum, og det er for Det Radikale Venstre kardinalpunkter.
Ekstrem fattigdom og ulige adgang til verdens ressourcer pålægger os i den rige verden et stort ansvar. Hvad processen angår, vil jeg gerne rose alle deltagere, men især selvfølgelig ministerens engagement i at få netop processen bredt ud til at være meget inkluderende.
En række organisationer og aktører har deltaget i arbejdsgrupper om specifikke temaer.
Der er kommet 65 konstruktive høringssvar, og som ordfører har jeg deltaget i en del debatmøder, og det tyder jo alt sammen på stor interesse for udviklingspolitikken.
Man kan sige, at udviklingssamarbejdet har ændret karakter igennem Danidas 50 år lange eksistens i takt med de internationale principper.
I Busanerklæringen fra OECD-konferencen i Korea i december sidste år fremhæves bæredygtig udvikling som det overordnede mål, mens fattigdom og ulighed stadig er de største udfordringer.
De fattigste lande påvirkes af handelsaftaler, råvarepriser, skatteregler og emigranters remisser, men også af konflikter og naturkatastrofer.
Der er således ingen tvivl om, at selve udviklingsbistanden mere og mere er en katalysator, som skal bevæge udviklingen og skabe forandring til det bedre.
Derfor er det også så vigtigt med lokalt ejerskab og kohærens, dvs. sammenhæng i Danmarks politikker i forhold til udviklingslandene, som det også står i dagens forslag til vedtagelse.
Strategien er fokuseret på fire strategiske prioriteter: Menneskerettigheder og demokrati; grøn vækst; sociale fremskridt; stabilitet og beskyttelse.
Fattigdommen skal bekæmpes med grøn vækst, stabilitet og beskyttelse.
Rettighedsbaseret udvikling er fundamentet for strategien, og dermed bliver menneskerettighederne både et mål og et middel.
Helt afgørende er de fire tværgående principper om ikkediskrimination, deltagelse, åbenhed og ansvarlighed.
Kvinders og pigers ret til ligestilling står stadig højt på indsatsområderne.
Særlig fokus er der på retten til seksuel og reproduktiv sundhed.
At sikre kvinder ret til selv at bestemme over egen krop, hvornår de vil have børn, og hvor mange børn de vil have, giver Danmark det rigtige fokus på at arbejde for en mere bæredygtig befolkningsudvikling, men også et mere udstrakt fokus på netop rettigheder.
Det er vigtigt, at Danmark tager den kamp op mod religiøse og politiske grupper, som undergraver kvinders og pigers udviklingsmuligheder.
Vi, de skal have de samme som mænd.
Ser vi på indsatsområdet grøn vækst, er der ingen tvivl om, at arbejdspladser og økonomisk udvikling optager os alle i disse tider, men for Radikale Venstre er det ikke ligegyldigt, hvilken vækst vi ønsker at fremme.
Det giver god mening at støtte grøn vækst forstået som inklusiv vækst, som ikke undergraver naturgrundlaget, men bruger klodens ressourcer bæredygtigt og effektivt.
Der er jo ingen grund til, at vi eksporterer vores dårlige erfaringer.
Med strategien kommer der fokus på smålandbrug og bæredygtig og ressourceeffektiv fødevareproduktion.
Rationalet er, at i vores prioritetslande er de fattigste beskæftiget inden for landbrugserhvervene, ligesom fødevaresikkerhed med de voksende befolkninger har høj prioritet.
Flere høringssvar udtrykker bekymring over, at miljøindsatsen nedprioriteres.
Som miljøforkæmper er jeg selvfølgelig optaget af, at bæredygtighed, miljø og klima vægtes højt, men det er fint, at det er igennem en tværgående indsats, selv om der i strategiens fokusering bliver færre traditionelle miljøprogrammer.
Og jeg skal nok holde øje med, at den tværgående indsats fortsat er med, når vi kommer til implementeringen.
Der bliver også fokus på at styrke konfliktforebyggelse, og med strategien bliver Danmark også mere involveret i skrøbelige stater baseret på New Deal-samarbejdet.
Det er et mere risikobetonet udviklingssamarbejde, men Danmark har gode forudsætninger for at bidrage til at styrke lokal modstandskraft i samarbejde med andre partnere.
Og partnerskaber fylder i det hele taget mere og mere, det være sig med folkelige organisationer, den private sektor og nye aktører.
Med strategien bliver den multilaterale bistand opprioriteret.
Til gengæld vil vi så også øge engagementet i forhold til at påvirke de multilaterale organisationer.
Nogle høringssvar efterlyser et mål for bistandsprocenten i strategien, men det kan vi heldigvis læse i regeringsgrundlaget, hvor der står, at vi skal tilbage på 1 pct. af BNI.
Og heldigvis er der allerede bevilget mere end 600 mio. kr. ekstra, siden regeringen trådte til.
Nedskæringer på udviklingssamarbejdet er et skråplan, ikke mindst i krisetider, når vi ved, at økonomiske kriser altid rammer de svageste hårdest.
Regeringen lægger også vægt på, at flere lande kommer med ind i klubben af donorer, som giver minimum 0,7 pct. af BNI.
Senest har vi set udenlandske undersøgelser, som har uddelt stor ros for Danmarks udviklingsindsats.
Ambitionerne har været høje, og det skal de fortsat være.
Udviklingssamarbejdet er en vigtig del af Danmarks globale engagement, med den nye strategi højnes ambitionsniveauet, og der er grund til at ranke ryggen.
Radikale Venstre kan derfor, heller ikke overraskende, støtte både forslaget til vedtagelse og strategien.