runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
I Dansk Folkeparti kan vi støtte lovforslaget.
Det er jo et eller andet sted meget logisk, at når vi har lukket ned for nogle bestemte områder i udlændingepolitikken, vil der være andre områder, som nogle, der meget gerne vil ind i Danmark, søger hen til.
Vi kan se, at der desværre har været en tendens til, at i takt med at der kommer flere udenlandske studerende ind på de danske uddannelser, er der også nogle, som ikke studerer, og som ikke følger deres studium.
Det er derfor, vi ad flere omgange rent faktisk har foretaget os noget på området.
Til trods for det er det sådan, at myndighederne en gang imellem støder på udenlandske studerende, som f.eks. ikke er i stand til at svare på helt almindelige spørgsmål på engelsk, til trods for at de følger et undervisningsforløb på engelsk.
F.eks. bliver studerende fra tredjeverdenslande lokket hertil – det er sådan set synd for dem – under falske forudsætninger af studieagenter i deres hjemlande.
At de kommer til Danmark og arbejder illegalt, kan hverken være i vores interesse eller i deres interesse.
Derfor hilser vi i Dansk Folkeparti velkommen, at det her lovforslag er blevet fremsat.
Vi synes, det er helt rimeligt, at man stiller de her sprogkrav.
Vi synes, det er helt rimeligt, at man stiller nogle krav om, at hvis man ønsker at få opholdstilladelse i Danmark, skal det selvfølgelig være sådan, at man er i stand til at forsørge sig selv.
Det er betingelserne for opholdstilladelsen, og derfor skal vi selvfølgelig også sikre, at dem, der kommer, også lever op de betingelser.
Maja Panduro (S), 2011-06-14:
Synes Dansk Folkeparti også, at det er helt rimeligt, at der skal gøres så stor forskel på studerende på en erhvervsakademiuddannelse i forhold til studerende på universitetsuddannelser og professionsbacheloruddannelser – og hvorfor?
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om den socialdemokratiske ordfører fru Maja Panduro egentlig ikke synes, at det er sund fornuft, at når udenlandske studerende kommer til Danmark, har vi sikkerhed for, at de er i stand til at forsørge sig selv i løbet af det studieforløb, som de er her i.
I dag bliver der jo ikke stillet de store krav til selvforsørgelse, så hvorfor er det, man ikke støtter den del, når nu man i sin argumentation for at støtte den andel faktisk fremhæver, at der er nogle, der arbejder illegalt, hvilket jo indikerer, at de ikke er i stand til at forsørge sig selv, når de studerer i Danmark.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-06-14:
Jeg vil gerne spørge ind til det, jeg også forsøgte at få et svar på fra hr. Naser Khader, nemlig at man på side 8 i fjerdesidste afsnit i høringsnotatet skriver, at det med de 25.000 kr. handler om at belønne kommunerne for at have gennemført eller sikret en afklaring for den enkelte udlænding.
Så er det, at det undrer mig, at man kun vil give en bonus – eller et resultattilskud, som jeg tror ministerens eget ord er – på 25.000 kr., hvis afklaringen fører til, at vedkommende rejser ud af Danmark, og ikke, hvis afklaringen fører til, at man finder ud af, at man rigtig gerne vil leve i Danmark og være en del af det danske samfund.
Så hvis målet er afklaring, og hvis det, man gerne vil belønne, er afklaring, hvorfor er det så kun den afklaring, der fører til, at folk forlader Danmark, der udløser en check på 25.000 kr.?
Søren Pind (V), 2011-06-14:
Jamen som ordføreren selv har sagt det, får vi jo rig lejlighed til at se på præcis det under udvalgsbehandlingen, så det vil jeg også se frem til.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-06-14:
Jeg ved ikke helt, om spørgsmålet gjaldt de nugældende regler eller dem, vi tilføjer her.
Jeg vil i hvert fald sige, at en af de store fornøjelser ved at være ordfører for det i de fleste tilfælde sidste parti i ordførerrækken jo er, at man som i dette tilfælde, men det er ikke sjældent, bliver brugt som medie mellem forskellige ordførere fra andre partier, der ønsker at diskutere med hinanden, og det fik hr. Naser Khader så lejlighed til, og det synes jeg er fint.
Naser Khader (KF), 2011-06-14:
Spørgsmålet er meget kort: Er Liberal Alliance for eller imod de bonusordninger, der er i forbindelse med en bedre integrationsindsats?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-06-14:
Vi har ikke planer om at stille forslag om at ændre dem.
Marianne Jelved (RV), 2011-06-14:
Jeg hørte, at hr. Simon Emil Ammitzbøll i sit indlæg sagde, at Liberal Alliance vist nok var det parti, der var mest for afbureaukratisering, men alligevel ville stemme for det her.
Sådan går det jo nogle gange.
Men til gengæld havde Liberal Alliance fået en asylaftale, som partiet var meget glad for.
Hvad går den ud på?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-06-14:
Det var et meget konkret spørgsmål.
Jeg vil gerne gå ind i det, det har også været offentliggjort på forsiden af Jyllands-Posten, så det kan jeg sådan set henvise til, hvis ikke der er svartid nok.
Men jeg vil godt gå i gang.
Det, det går ud på, er, at der for afviste asylansøgere skal gå maks. 18 måneder, efter at man har fået afslag, før man bliver hjemsendt.
Hvis man ikke er hjemsendt efter 18 måneder, får man mulighed for, hvis man har børn, at bo uden for asylcentrene.
Sådan er det i dag for folk fra, så vidt jeg husker, Somalia og Iran efter 3 år.
Fremover vil det være alle nationaliteter og efter 18 måneder.
Marianne Jelved (RV), 2011-06-14:
Jeg skal bare lige høre, om jeg har hørt helt rigtigt.
Er det korrekt forstået?
Og hvori består så den jublende glæde, Liberal Alliances sejr på det punkt?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-06-14:
Det er korrekt forstået, at dette element er således.
Nu ved jeg ikke, om der lige kan gå 18 måneder; der kan sikkert også gå kortere tid, skal man bare være klar over.
Men der er det at glæde sig over, at i dag er det sådan, at det for iranere og somaliere er 18 måneder længere, de skal være her, før de har mulighed for at flytte ud af asylcentrene, og for alle andre nationaliteter vil det være en mulighed, som der ikke er i dag.
Så det synes jeg da er noget at glæde sig over.
Jeg går ud fra, at fru Marianne Jelved kan bekræfte, at det er en forbedring i forhold til de nuværende forhold.
Søren Pind (V), 2011-06-14:
Jeg tror på, at frivillig repatriering kan være en rigtig god løsning for mange flere.
Det gælder både for flygtninge, hvor omstændigheder i deres hjemland nu gør, at de kan vende tilbage, fortsætte den tilværelse, de som følge af krig og forfølgelse blev tvunget til at afbryde, og det gælder for indvandrere, som har været mange år i Danmark, og som nu kan have et ønske om at tilbringe alderdommen sammen med familien i hjemlandet.
Vi bør heller ikke være blinde for, at der i det danske samfund i dag er en restgruppe af udlændinge, som står uden uddannelse, uden job, uden for samfundet i øvrigt, og som enten ikke kan eller ikke har et ønske om at blive integreret og blive en aktiv del af det danske samfund.
Også for dem kan en fremtid i hjemlandet udgøre et bedre alternativ frem for en fortsat tilværelse i yderkanten af det danske samfund.
Det er derfor vigtigt, at kommunerne har øjnene åbne for de muligheder, som repatrieringsloven giver.
Det er heldigvis i dag sådan, at mange kommuner har blik for mulighederne her og vejleder udlændinge, både når de selv henvender sig og af egen drift.
Det skal vi gøre noget ved.
Det er bl.a. derfor, der med lovforslaget foreslås indført tiltag, der skal styrke kommunernes indsats for aktivt at vejlede om mulighederne for at vende tilbage til hjemlandet med økonomisk støtte efter repatrieringsloven.
Vejledning er relevant, for at den enkelte udlænding kan blive afklaret om, hvorvidt hans eller hendes fremtid ligger i Danmark eller i hjemlandet.
Den afklaring er en vigtig forudsætning for, at integrationen kan lykkes.
Men for at en udlænding kan stilling til, om repatriering er den rette løsning, kræver det, at vedkommende har det rigtige grundlag at træffe afgørelsen på, og det er derfor, kommunernes vejledning er så afgørende.
Vi har så dertil føjet et ønske om at belønne kommuner, som gør en særlig indsats.
Det kan være en særlig indsats for at få ledige i arbejde, eller det kan være en særlig indsats for at lære udlændinge dansk og blive godt integreret.
Det er kun naturligt, at kommuner, der gør en særlig indsats på repatrieringsområdet, også belønnes herfor.
Vi ønsker med tilskuddet at signalere vigtigheden af, at kommuner yder udlændinge en god vejledning, der kan danne grundlag for den enkelte udlændings stillingtagen til repatriering og dermed hjælpe udlændingen med den afklaring, der er så vigtig for den enkelte og bredere set, for at integrationen kan lykkes.
Jeg synes, at vi i Danmark allerede har en rigtig god og veludbygget repatrieringsindsats.
Det betyder ikke, at der ikke er rum for forbedringer, og med dette lovforslag synes jeg, vi er kommet endnu et langt stykke ad vejen for at optimere den brede indsats.
Jeg vil derfor gerne benytte lejligheden til at takke for den livlige debat, og så glæder jeg mig til, at Danmark også fremadrettet kan bevare pladsen som foregangsland på repatrieringsområdet.
Astrid Krag (SF), 2011-06-14:
Jeg spurgte også om det i min ordførertale, og det er helt fair, hvis ministeren vil vente med at svare, til der kommer et skriftligt spørgsmål, men det ligger jo lidt antydet i forslaget, at man ikke mener, at kommunerne har løftet deres rådgivningsfunktion i forhold til borgerne godt nok i dag.
Det er ikke min oplevelse, når jeg snakker med vores lokale folk.
Derfor vil jeg bare høre, om det ikke er en opfattelse, som ministeren deler.
Søren Pind (V), 2011-06-14:
Det er helt givet, at der er en del kommuner, som gør det her rigtig fint, og som gør det, de skal.
Men sådan, som det er blevet oplyst over for mig, er der også eksempler på det modsatte.
Og når nu så mange i øvrigt har tilkendegivet, at man finder, at repatrieringen er et godt instrument, kan jeg ikke se, at der skulle være noget forgjort i at prøve på at styrke den indsats.
Men det er helt klart noget, som jeg også vil glæde mig over at kunne vende tilbage til mere konkret under udvalgsbehandlingen.
Astrid Krag (SF), 2011-06-14:
Når jeg spørger ind til det, er det jo ikke bare, fordi jeg selv mener det, men jeg mener også at kunne se ud fra høringssvarene, at der er flere parter, der mener, at den her særlige tilskudsordning, den her bonus, faktisk vil være en ulempe og en svækkelse af den her ordning, bl.a. fordi det, som KL selv siger, kan skade tilliden til den kommunale vejledning.
Derfor synes jeg, at der grundlæggende bør være nogle ting, man er utilfreds med, i den måde, ordningen varetages på i kommunerne nu, når man vil ændre det på den her måde.
Og derfor ser jeg frem til et mere konkret skriftligt svar fra ministeren på, hvor det ikke fungerer.
Men jeg vil bare spørge ministeren, om det slet ikke gør indtryk, når både Dansk Socialrådgiverforening, der jo konkret repræsenterer de mennesker, der skal varetage og i dag sidder og varetager en del af den her rådgivning, og KL, som jo er kommunernes samlede talerør, siger, at med den måde, man har skruet den her bonus, den her særlige tilskudsordning, sammen på, kommer man på en måde til at underminere hele hensigten i det her lovforslag, fordi det kommer til at underminere tilliden til, at den kommunale vejledning, folk får, får de ud fra, hvad der er bedst for dem selv, og ikke ud fra, hvad der kan udløse en bonus til den pågældende kommune.
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Og det synes jeg er et meget godt argument for, at man går ind og differentierer i de krav, som man rent faktisk stiller.
Så er det jo helt oplagt, at man løbende følger udviklingen, når lovforslaget forhåbentlig bliver vedtaget.
Maja Panduro (S), 2011-06-14:
Så fordi der er nogle, der har snydt, skal det altså gå ud over alle fremtidige studerende, som gerne vil ind på erhvervsakademiuddannelsen.
Tror hr. Martin Henriksen, at det er måden?
Selvfølgelig skal man studere, når man er her på studentervisum,
Derfor er det jo, at vi faktisk stiller aktivitetskrav; derfor er det, tror jeg, at der er en relativt bred enighed om, at vi også gerne vil skærpe sprogkravene.
Men synes hr. Martin Henriksen, at det er rimeligt?
Hvis man gerne vil studere på en erhvervsakademiuddannelse, skal man betale den studieafgift, der som minimum udgør betalingen for det første semester, og den vil en studerende på en professionsbacheloruddannelse eller en universitetsuddannelse kunne – i gåseøjne – nøjes med, for det er jo et ganske stort beløb.
Synes hr. Martin Henriksen, at det er rimeligt, at der på den måde bliver gjort forskel på, om man vil tage en erhvervsuddannelse eller læse på universitetet, og hvorfor er det, at universitetsstuderende bare er bedre mennesker end andre?
Niels Høiby (LA), 2011-06-14:
Mange tak.
Danmark er jo et ganske lille land, som er fuldstændig afhængigt af, at vi kan interagere, handle og have samspil med udlandet, ellers kan vi ikke overleve.
Den bedste baggrund for det samspil er personlige forhold, hvor man kender hinanden, og en af de bedste måder at lære hinanden at kende på er at studere i et andet land, det være sig, mens man er meget ung, det være sig, når man er lidt længere fremme, men på den måde opnår man et godt forhold til landet og lærer landets måde at være på og ligeledes også, hvordan dets befolkning og dets kultur er.
Det er faktisk baggrunden for et fremtidigt samspil mellem Danmark og udlandet.
Danske studerende, der tager til udlandet, kommer tilbage og har fået forbindelser, som ofte holder resten af livet.
Jeg har selv fra mit civile erhverv haft meget at gøre med udenlandske studerende, bl.a. fra Kina og også fra Japan, hvor der jo er en ganske anden slags kultur, og hvor man ærer sin læremester meget, hvilket gør, at man ofte er meget høflige og ofte giver læreren og omgivelserne ret, og det vil sige, at man ofte misforstår de studerende og omvendt.
Derfor skal man være tæt på hinanden, og det skal man være igennem længere tid.
Det er det, der er det mest værdifulde ved udveksling af studerende.
Vi har på mange måder samme indstilling til det.
Hr. Naser Khader kender jo også til, hvordan forholdene er i udlandet, ligesom jeg altså gør fra mit civile erhverv.
Hvad angår sprogtesten, er problemet også, at man somme tider får studerende fra udlandet, som ikke kan det engelske sprog, men høfligheden gør, at det er vanskeligt at gennemskue.
Derfor er det helt afgørende, at de har gennemgået en sprogtest, inden de kommer hertil.
Hvis det er på universitetsniveau, kan man godt stole på, at det universitet, der sender de studerende, har testet de studerende, men ellers kan det være vanskeligt, så vi støtter kraftigt, at denne sprogtest bliver gennemført.
Ellers vil det være spild, og der vil opstå mange misforståelser.
Hvad angår det økonomiske, er det også min erfaring, at nogle af de studerende kan overbevise deres omgivelser om, at de på det nærmeste kan leve på en sten, hvilket de naturligvis ikke kan i Danmark, som er et dyrt land.
Derfor mener vi også, det er nødvendigt, at der bliver stillet krav til, at den nødvendige økonomiske baggrund for studiet er til stede.
Der kan være detaljer i forslaget om en spærret dansk konto, som har været fremme flere gange i debatten, som kan forekomme lidt vanskelige at løse, idet det måske kan være vanskeligt for en udenlandsk studerende at få en konto i et dansk pengeinstitut, men det må være en teknikalitet, som jeg formoder måske kan belyses nærmere i udvalgsarbejdet.
Men generelt vil jeg sige, at Liberal Alliance vil stemme for forslaget.
Søren Pind (V), 2011-06-14:
For det første vil jeg sige noget om det med en dansk bank.
Jeg medgiver oppositionen, at man her skal nærstudere bemærkningerne for at forstå sagens rette sammenhæng, for det ene sted i bemærkningerne er der en gengivelse af aftalen, som den forelå på det tidspunkt.
I mellemtiden – apropos disse berømmelige EU-regler og grænsesætninger – er det blevet klargjort, at man også i den sammenhæng skal overholde EU-reglerne og derfor ikke kan forbeholde dette til en dansk bank.
Dette fremgår – om end lidt kringlet – af betragtningerne om EU-retten i bemærkningerne.
Sådan er det.
Jeg håber, det har opklaret det, men ellers kommer udvalgsarbejdet jo, hvor vi kan tage fat på den side af sagen.
Jeg vil godt sige tak for den gode og grundige debat.
Atter en gang må jeg konstatere, at vi jo ikke alle har været enige, men det havde jeg nu heller ikke forventet.
Jeg synes, jeg har svaret på det, der sådan umiddelbart har optaget diskussionen, men ellers er jeg selvfølgelig villig til at svare på spørgsmål.
Jeg synes, det er vigtigt for mig at få understreget, at det er vigtigt for Danmark at tiltrække dygtige udenlandske studerende til Danmark.
Vi har siden 2001 gennemført en række justeringer af udlændingepolitikken, og det har virket, og derfor er det jo faktisk sådan, at mange, også mange flere, i dag kommer hertil for at studere end før 2001.
Og det er godt, det er til gavn for Danmark.
Men det er også vigtigt at sikre, at de udenlandske studerende bliver reelle studerende.
Vores uddannelsessystem skal jo ikke, om jeg så må sige, kunne bruges som indgangsportal til Danmark for mennesker, som egentlig ønsker at arbejde ulovligt frem for at studere, og derfor skal det sikres, at udlændinge, der får opholdstilladelse for at studere i Danmark, rent faktisk også gør det.
Astrid Krag (SF), 2011-06-14:
Jeg vil så bare spørge ministeren, om han på den måde vil sige, at de bekymringer, der er i høringssvarene for, at de her skærpede krav kan udgøre en barriere for rekrutteringen af udenlandske studerende – de kom fra, som jeg også nævnte i min ordførertale, bl.a. Dansk Arbejdsgiverforening, FTF, Copenhagen Business School, Københavns Universitet og Aarhus Universitet, altså nogle parter, som man må gå ud fra sidder med fingrene ret meget nede i materien her – ikke er nogen, som ministeren overhovedet deler.
Søren Pind (V), 2011-06-14:
Jeg vil gerne tilsikre, og det skal jeg faktisk huske sige fra talerstolen, at vi selvfølgelig vil evaluere det her, men vores vurdering er, at det vil ramme folk, som misbruger systemet, men ikke andre.
Astrid Krag (SF), 2011-06-14:
Det vil jeg da vældig gerne kvittere for, hvis det betyder, at vi får et ændringsforslag fra ministeren med en revisionsbestemmelse.
Det synes jeg ville være rigtig godt.
Så vil jeg bare spørge ind til det andet element, nemlig den her principielle diskussion omkring forskelsbehandling af uddannelsesretningerne, altså af universiteterne, professionsbacheloruddannelserne og erhvervsakademierne.
Mener ministeren ikke, at der er noget at komme efter, i forhold til at det her stiller de tre uddannelsesretninger ulige i konkurrencen, både når det kommer til at kunne rekruttere udenlandske studerende, og når det kommer til at kunne tilbyde det internationalt orienterede studiemiljø, som jo er af betydning, når danske unge vælger, hvor de vil studere?
Søren Pind (V), 2011-06-14:
Vores betragtning på det felt har været, at fordi det er de uddannelser, det er nemmest at komme ind på, hvorfor det også er der, forventningen om misbrug må være størst, er de derfor undtaget.
Dernæst vil jeg sige om revisionsbestemmelsen, at det jo er et spørgsmål om teknik.
Jeg har forstået, at en ministertilkendegivelse er rigelig i den her sammenhæng.
Maja Panduro (S), 2011-06-14:
Jeg vil gerne høre lidt mere om begrundelserne for, hvorfor der skal laves forskelsbehandling nu på de forskellige videregående uddannelsesinstitutioner.
Kan ministeren ikke bekræfte, at de tre former for videregående uddannelser på institutionerne, altså erhvervsakademiuddannelsen, professionsbacheloruddannelsen og universitetsuddannelsen er underlagt de samme krav fra regeringen og Folketingets side om internationalisering både i deres tilrettelæggelse og orientering?
Søren Pind (V), 2011-06-14:
Med al respekt for spørgeren har jeg lige akkurat besvaret det spørgsmål til den forrige spørger.
Maja Panduro (S), 2011-06-14:
Ministeren må undskylde, at jeg bare ikke rigtig er tilfreds med svaret.
Altså, man skulle jo tro, at det så måtte være, fordi det var dyrere at gå på erhvervsakademiet, men det er altså simpelt hen, fordi det er nemmere at komme ind, og så mener man, at der vil snydes der.
Kunne man så ikke forestille sig, at der var nogle andre steder, hvor det var smartere at sætte ind, f.eks. i forhold til sprogkrav, som vi jo sådan set gerne vil være med til at tale om.
Jeg formoder da også, at de aktivitetskrav, som vi relativt bredt har været med til at indføre, netop bør kunne finde anvendelse her.
Men jeg kan slet ikke forstå, at det nødvendigvis skulle være udtryk for nogen større motivation, at man kan rejse flere penge, og at der skulle være nogen som helst rimelighed i, at fordi det er en erhvervsakademiuddannelse og ikke en professionsbacheloruddannelse eller en universitetsuddannelse, skal man rejse langt, langt flere penge, end de andre skal.
Jeg kan godt se, at ministeren står og kigger sig lidt omkring nu og klapper i hænderne og synes, at jeg er irriterende, og det beklager jeg.
Men jeg kan simpelt hen ikke forstå, at ministeren kan betragte det som rimeligt, at fordi nogle har snydt, skal det så fra nu og i al evighed være væsentligt sværere for de unge studerende, som gerne vil tage en erhvervsakademiuddannelse.
Søren Pind (V), 2011-06-14:
Jeg har en lumsk mistanke om, at jeg aldrig får tilfredsstillet fru Maja Panduro, med hensyn til hvad der nu måtte ligge.
Jeg vil sige, at svaret på, hvorfor den her sondring er opstået, har jeg givet.
Men vi tager da også gerne en nærmere drøftelse af de forhold under udvalgsbehandlingen.
Sagen er altså den, at den sondring er indført, fordi det er nemmere at komme ind på de pågældende uddannelser, og derfor har vi fundet det formålstjenligt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-06-14:
Vi er også meget kritiske over for det her forslag.
Måske skulle jeg bare sådan for at følge traditionen starte med at beklage den korte høringsfrist.
Som mange af høringssvarene også giver udtryk for, er vi bekymret for, om det her kommer til at betyde færre udenlandske studerende i Danmark, og det kommer altså til at gøre vores studiemiljøer fattigere, fordi internationalisering ikke kun er, at danske studerende rejser ud i verden.
Internationalisering er også, at der kommer udenlandske studerende her til Danmark, og vi er som sagt meget bekymret for, om det her forslag vil betyde, at der er færre, der vælger at komme til Danmark og uddanne sig.
Vi stiller os også fuldstændig uforstående over for den forskelsbehandling, som regeringen lægger op til.
Jeg synes, at det er noget underligt noget, at man bliver stillet over for skrappere krav, hvis man søger optagelse på f.eks. et erhvervsakademi, end hvis man søger optagelse på et universitet, hvilket bl.a. Socialdemokraterne også har påpeget.
Vi kan sige, at man jo helt følger linjen fra pointsystemet, nemlig uddannelsessnobberiet.
Det her uddannelsessnobberi er åbenbart noget, man er blevet vild med i regeringen, hvor man giver særlige krav til dem, der har længere uddannelser med sig.
Så må jeg sige, at det øgede bureaukrati, som også følger med lovforslaget, er jeg også uforstående over for, ikke mindst i forhold til de gebyrer, som man jo regner med skal betales af de studerende.
Det vil igen kunne betyde, at færre har mulighed for at komme her til Danmark og læse.
Afslutningsvis vil jeg bare sige, at vi er fuldstændig enige med De Radikale om, at det er en rigtig god idé, at det er uddannelsesinstitutionerne selv, der får lov til at fastsætte adgangskravene, og det synes jeg sådan set ikke man skal sidde herinde på Christiansborg og blande sig i.
Så vi er meget kritiske over for det her forslag.