runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2010-05-11:
Nej, det, vi har fået her i Folketingssalen i dag, er endnu et eksempel på, at det eneste, Liberal Alliance er sat i verden for, er at pleje nogle ekstremt velstillede danskere.
De skal have nogle flere penge, end de har i forvejen.
Vi vil absolut ikke plukke pensionisterne, eller hvad det nu var for et udtryk, hr. Simon Emil Ammitzbøll fik brugt.
Faktisk ligger der jo i vores skatteudspil, at pensionister og førtidspensionister skal have 5.000 kr. mere om året i pensionstillæg.
Det er da det stik modsatte af at plukke pensionisterne.
Det er tværtimod et forslag, der gavner de pensionister, der i forvejen har få penge, hvorimod det her handler om, at nogle folk, der har fået meget store fradrag, også skal betale en rimelig skat, når pengene så skal udbetales.
Der er 30.000 meget velstillede pensionister, som Liberal Alliance kæmper for.
Der er 100.000 helt almindelige lavindkomstpensionister, som vi kæmper for.
Det kan vel ikke blive mere tydeligt, hvordan den politiske kamp står her.
Mike Legarth (KF), 2010-05-11:
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Det gør vi, fordi vi er meget tilfredse med den skattereform, der er gennemført, hvoraf dette er et af elementerne.
Det er en historisk skattereform, hvor vi har sænket marginalskatten med 7½ pct.
Dette element er så er en del af finansieringsmodellen.
Vi har haft en meget lang forhandling om, hvordan det så skulle udformes, og vi er tilfredse med den udgave, det er endt med.
Den er acceptabel, og den er fair.
Vi har skullet forholde os til – når vi havde gennemført reformen, som jo handler om, at man skal betale mindre skat på arbejde – hvad der skulle ske med de indbetalinger, der er foretaget historisk på pensionsdepoter.
Her har vi fundet en fair model, for der var vel ikke nogen, der havde forestillet sig, at man skulle give den samme skattelettelse på 7½ pct., som vi giver på arbejde, på historiske indbetalinger, der er sat ind på pensionskonti under fradragsregler, der er fuldstændig anderledes end dem i det nye skattesystem.
Her har vi fundet en balance, der er rigtig og fornuftig.
Vi har godt hørt, at der er nogle ude i oppositionen, der taler om, at nogle bliver ramt af en særskat, men det er fuldstændig forkert.
Der er nogle, der ikke får del i de skattelettelser, som er tanken med reformen.
Det er jo en helt anden situation, og jeg håber, at jeg i dag kan være med til at afkræfte de mærkelige postulater, jeg hører om det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-11:
Det er bare lige en korrektion.
Jeg ved ikke, om der er nogen ude i oppositionen, der har sagt noget om en særskat.
Jeg vil sige, at Liberal Alliance ser det som sin klare mission at fastholde regeringen på en borgerlig-liberal politik, men støtter i øvrigt regeringens overlevelse og fremtidige eksistens.
Ordføreren startede med at sige hele tre ting: Man var tilfreds med det her, det var acceptabelt, og det var fair.
Er det virkelig ud fra et konservativt udgangspunkt fair, at folk, som i god tro har sparet op til deres pension, bliver straffet med en særskat, en såkaldt udligningsskat?
Mike Legarth (KF), 2010-05-11:
Ja, naturligvis er det det.
Og hr. Simon Emil Ammitzbøll, der optræder her i Folketingssalen og forvirrer folk, fremstiller et falsk billede af virkeligheden.
Jeg håber da snart, at der er nogle journalister, der går i kødet på den her historie og får afdækket, at det er et stort skuespil.
Der er jo ikke nogen, der bliver ramt, vil jeg sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Det er jo lodret løgn.
Det, det handler om, er, at der er nogle, der ikke får del i en skattelettelse, som vi har gennemført, på 7½ pct., og det er det, udligningsskatten er et udtryk for.
Der er ikke nogen, der bliver ramt af noget, så lad os starte med at sammenligne æbler med æbler og ikke få de her mærkelige påstande.
Så vil jeg sige, at den retorik jo ikke er med til at støtte nogen som helst regering, når man med den skaber et falsk billede af virkeligheden.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-11:
Jo, jo, når man bliver presset, så går man lige en tak op.
Jeg vil sige, at det dog er første gang, tror jeg, i de 5 år, jeg har siddet her i Folketinget, at jeg har hørt nogen direkte bruge udtrykket løgn.
Så man må virkelig føle sig presset.
Det forstår jeg godt, for der er sikkert en del af de her 30.000 pensionister, som tidligere har haft stor tillid til, at Det Konservative Folkeparti varetog deres interesser.
Og det er faktisk ikke lodret løgn, vil jeg sige til hr. Mike Legarth.
Sandheden er jo den, at disse pensionister ligesom alle andre også skal betale den store afgiftsbuket, som regeringen og Dansk Folkeparti har vedtaget: energiafgifter, fedtafgifter, andre såkaldte sundhedsudgifter, dem skal de også betale.
Så det er ikke lodret løgn, det er lodret korrekt.
Mike Legarth (KF), 2010-05-11:
Det er direkte i strid med sandheden.
Det kan de argumenter, som hr. Simon Emil Ammitzbøll her fremførte, ikke ændre på.
samlet set en gevinst på skattereformen.
Det er evident, det står til troende, det kan kontrolleres.
Det vil en videnskabelig undersøgelse kunne blotlægge.
Sagen er jo, at hvis man også begynder at kigge på indholdet i en sådan sag, hvad er det så, vi taler om?
For at man kan have det, så skal man have en pensionspulje på over 4,5 mio. kr. For at få det så skal man hvert år i 37 år indbetale 120.000 kr. på den konto.
Eller man skal i 37 år hvert år have en indtægt på over 770.000 kr., for at man kan komme til at betale den her skat.
Alle har gevinst, alle vinder på skattereformen.
Der er ingen, der betaler noget ekstra i forhold til 2009.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-11:
Det Radikale Venstre kan ikke støtte dette lovforslag.
Vi agter at stemme imod det.
Der er noget tilsyneladende besnærende ved argumentationen for det her lovforslag.
Der er nogle mennesker med gode indtægter, som i tidens løb har haft store fradrag og haft glæde af bagsiden af den høje marginalskat, dvs. store fradrag, som nu ikke skal have del i den nedsættelse af marginalskatten, der sker.
Men jeg vil sige, at det kun tilsyneladende er en besnærende argumentation.
Dette forslag her vil vise sig at have en række urimelige virkninger.
Det er også en svær fødsel, det har haft, og det er i Det Radikale Venstres øjne ikke et smukt barn, der er kommet ud af den svære fødsel.
Vi vil komme til at se mange urimelige virkninger af forslaget.
Jeg er overbevist om, at vi under udvalgsarbejdet vil komme til at se mange eksempler på urimelige virkninger af dette lovforslag.
Lad mig bare fremhæve et enkelt: Lad os tage tjenestemændene i den høje ende, som jo ikke har haft fradrag for deres tjenestemandspensioner.
Deres tjenestemandspensioner, kan man sige, som er rimelig og god, er en slags kompensation for en lavere løn i deres ansættelsesforhold.
Og det har jo historisk altid været betragtet sådan, at denne gode tjenestemandspension var en slags kompensation for, at man så til gengæld i sine aktive år havde noget mindre indkomster end tilsvarende i de private erhverv.
For disse menneskers vedkommende føles det aldeles ikke rimeligt, at deres pensionsudbetalinger skal behandles anderledes end almindelige lønudbetalinger.
Jeg forudser også, at der vil være en række vanskeligheder med at se på udbetalingsperioderne.
Forslaget åbner jo for, tror jeg, at der kan fås gevinster ved at forlænge udbetalingsperioderne, og at der vil blive et betydeligt pres på i den retning.
På kort sigt er der ingen tvivl om, at dette lovforslag vil begrænse pensionsindbetalingerne.
Mange, der bliver ramt af dette her, vil forsøge at tilrettelægge deres pensionsindbetalinger på en sådan måde, at de ikke bliver ramt, og derfor vil en række mennesker undlade at gennemføre denne opsparing til alderdom, som de ellers ville have gennemført.
Det er jeg ikke i tvivl om vil ske på kort sigt.
Det vil formindske den samlede opsparing.
Det er jo en midlertidig skat, der forsvinder igen om en halv snes år, så er den endelig væk, men det kan godt være, at den også på lang sigt får en negativ indvirkning på opsparingstilbøjeligheden.
Jeg vil sige, at både når vi tager den kortsigtede virkning og den langsigtede virkning, så kan det være en meget høj pris, man kommer til at betale for det provenu, som denne udligningsskat indbringer, nemlig de 35 mio. kr. Vi må dyrke nogle af de tekniske problemer, der er i lovforslaget, under udvalgsbehandlingen, men jeg vil slutte med at gentage, at Det Radikale Venstre agter at stemme imod forslaget.
Frank Aaen (EL), 2010-05-11:
Er man virkelig så liberal?
Man kunne også være lidt mere ondsindet, og undskyld mig, og sige: Men er dem, som Liberal Alliance kæmper for i dag, ikke for en meget stor dels vedkommende kunder i Saxo Bank?
Og kan man ikke bare sige, at det, som Saxo Bank får, er lidt udbytte af, at de har et parti?
Det er jo faktisk helt utroligt, at vi i Danmark har en bank, der har et parti, og konsekvensen af det er jo præcis det, vi har set her i dag, nemlig at man så forsvarer bankens, rigmandsbankens, kunder.
Det synes jeg da er meget illustrativt.
Så vil jeg sige, at hele problemstillingen, vi har her, jo er affødt af, at vi har et tåbeligt indrettet pensionssystem, altså at man har fradragsret for pensionsopsparing, der er privat; til gengæld betaler man skat, når den bliver udbetalt.
Jeg tror, der er, hvis ikke flere tusinde, så i hvert fald flere hundrede sider i vores skattelovgivning, som går ud på, hvordan man skal undgå, at dem, der har fået opsparing med fradrag, kan løbe med pengene uden at betale skat, og i virkeligheden er det jo også det, vi behandler her i dag.
Derfor var det jo efter vores opfattelse meget enklere, hvis vi blev enige om, at man lod være med at have fradragsret for privat pensionsindbetaling, og at man til gengæld fik det udbetalt skattefrit, når det skulle udbetales.
Det ville gøre vores skattesystem meget, meget enklere, og vi ville undgå sådan en debat, som vi har i dag.
hvis man fjernede bortseelsesretten eller fradragsretten, som det er, ville der komme 60-70 mia. kr. mere i statskassen hvert eneste år: i år, næste år, næste år og næste år.
Så ville der selvfølgelig ikke komme skat fra pensionsindbetalingerne til sin tid, men det gør jo ikke noget, så længe vi bare sikrer en varig indkomst i statskassen på 70 mia. kr.
Og det ville jo i øvrigt ikke røre pensionisterne, for i princippet skal det jo være sådan, at pensionen er den samme, uanset om skatten falder ved indbetalingen eller skatten falder ved udbetalingen.
Så det ville bare være godt for os alle sammen at fjerne den fradragsret, og det ville være til stor betryggelse for vores offentlige finanser.
Det her, den sag, er en lille sag – 35 mio. kr. – og det er jo ingenting sammenlignet med de milliarder, man har hældt ud til de rigeste i samfundet.
Men da det trods alt er penge, der tages fra nogle af de rigeste i samfundet, som ellers bare ville få en større skattelettelse end den, de ellers får, jamen så vil vi jo nok stemme for forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-11:
Tak, og tak for besvarelsen af beslutningsforslaget.
Det, jeg hører ministeren sige, er, at der slet ikke behøver at være nogen brandalarmer, for dem, vi har, virker ikke.
Det er sådan set det, der er det korte af det lange i det, ministeren siger.
Hvorfor har man så indført det?
Man indførte i 2004, at der i nybyggeri skal være alarmer, der er tilsluttet lysnettet, med batteribackup.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at ministeren afviser en ganske almindelig brandalarm.
De indebrænder desværre, og det viser sig efterfølgende, at en ganske almindelig røgalarm til måske 50 kr. kunne have reddet de to børn.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at regeringen ikke kan være med til at bakke op om så lille en løsning.
Kan ministeren ikke også bekræfte, at det vil koste millioner af kroner at lave kampagner, hvis man skulle have den samme effekt?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-05-11:
Det, der er kendsgerningen, er, at hvis man ser på antallet af dødsbrande, med og uden røgalarmer, er det desværre tilfældet, at der også er dødsbrande i hjem, hvor man har røgalarmer.
Det er også en kendsgerning, at hvis man sammenligner f.eks. med Norge, kan man se, at der altså er flere dødsfald i Norge, på trods af at man har lovpligtige krav i Norge.
Derfor må det jo være sådan, hvis man tænker lidt logisk og laver et ræsonnement, at hvis man selv har en interesse for det og motiv til f.eks. at udskifte batterierne i de røgalarmer, vil der være større tilbøjelighed til, at man sørger for, at de alarmer virker.
Derfor tror jeg altså mest på, at man selv personligt går ind og kigger på det, og vores tal viser jo også, at 71 pct. af alle danske husstande har mindst en røgalarm installeret, og det synes jeg er meget flot.
Anita Knakkergaard (DF), 2010-05-11:
Nu har jeg, da jeg var helt ung, været ansat i et forsikringsselskab, og jeg vil sige, som de andre siger, at der er en ting, der er helt sikker, og det er, at hvis man har et fladt batteri, er der ingen forsikringer, der dækker.
Det kan være en af farerne, for de er ikke særlig flinke i forsikringsselskaberne, når det kommer dertil.
Mange ældre kan jo ikke kravle op og skifte batteri som foreslået her.
Så det, vi skal ind og se på, er, om det skal være tilsluttet elnettet og med backup.
Men altså, vi skal jo se på det, for det, hr. Bjarne Laustsen foreslår, er, at det betales over huslejen hos de ældre.
Jeg kan se, at hr. Bjarne Laustsen DUT’er, og det må jo være med hensyn til boligydelse, som stat og kommune betaler, og som beboerne kommer til betale en del af.
Så jeg synes, vi skal kigge på det hele, og det skal være ordentligt.
Nanna Westerby (SF), 2010-05-11:
Som vi har hørt, er der hvert år omkring 80 personer i Danmark, der omkommer i brand, og en rigtig stor del af dem har ikke en brandalarm.
Så der er altså menneskeliv at spare her.
Der mangler brandalarmer i hvert tredje hjem, og desværre er mangelen på brandalarmer allermest udbredt i de hjem, hvor der er allermest brug for dem.
Det vil sige, at det er blandt ældre, som jo er nogle af dem, som statistisk ofte omkommer i brande, og det er også i lejeboliger.
I årevis har vi jo arbejdet på at lave kampagner på det her område.
Derfor synes SF også, at det måske nok er tid til at gribe lidt mere håndfast ind, ligesom vi har gjort det på andre områder, når vi f.eks. stiller det som krav, at man skal have sikkerhedssele på, når man kører i bil.
Derfor er vi også rigtig positive over for det her beslutningsforslag.
Det er klart, at det ikke løser alle problemer.
Der skal også oplysning til, og man skal være bevidst om, hvad man selv kan gøre for at forebygge brand, og man skal være opmærksom på, at ens brandalarm virker.
Det er vigtigt, at man bliver alarmeret i tide.
Derfor indførte vi som krav i 2004, at der i nybyggeri skal være brandalarmer, og derfor synes vi også, at det er fornuftigt at se på, om man ikke med det her forslag kan være med til at udbrede det til de ældre boliger.
Men det er jeg også helt overbevist om at vi kan finde en model for.
Hvis ikke det her forslag bliver vedtaget, vil jeg bare lige gøre opmærksom på, at der i dag faktisk også er metoder til at sørge for at gøre det obligatorisk at have brandalarmer.
F.eks. kan man som almen boligafdeling i dag beslutte, at alle lejligheder i boligafdelingen skal have brandalarmer.
Jeg vil da gerne herfra lade en opfordring gå ud til landets boligorganisationer rundtomkring og sige, at det er en rigtig god idé at sørge for, at der er brandalarmer i alle lejligheder.
Men som sagt støtter SF det her beslutningsforslag.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-11:
Jeg tror, at alle i Folketinget deler den opfattelse, at ethvert dødsfald, der kunne være undgået, er et dødsfald for meget.
Jeg tror også, at alle har den opfattelse, at brandalarmer er af det gode.
Der er jo allerede indført brandalarmer i alle nybygninger, og det er altså fremadrettet, at der stilles krav om, at såfremt man vil bygge – der skal også byggetilladelse og andre offentlige godkendelser til – skal der også være en brandalarm.
Det er i og for sig meget godt.
Vi har, som ministeren redegjorde for i sin tale, rent faktisk færre dødsfald i Danmark, end man har i Norge, hvor der er et lovpligtigt krav om det.
Det er jo, fordi kravet om, at der skal være batteri på, er noget med, at man er motiveret til tingene, man er motiveret til at skulle holde sin brandalarm vedlige, og det er jo uafhængigt af, om det er et lovkrav eller ej.
Derfor skal folk forstå værdien af det, før man får den fulde glæde.
Det må være en frivillig indsats.
Jeg tror også, at det er den største motivation til, at man husker at udskifte batterierne.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-11:
Jeg kan forstå, at regeringspartierne og Dansk Folkeparti går ind for kampagner.
Har ordføreren nogen idé om, hvad sådan en kampagne koster, f.eks. en fjernsynsudsendelse, et radiospot, en husstandsomdelt folder til samtlige huse for at gøre opmærksom på, at vi synes, at det er en god idé?
Det synes vi jo.
Det er vi enige om.
Ministeren nævnte, at hvis man nu ikke havde sådan en brandalarm og det her forslag var vedtaget, så ville man ikke kunne få udbetalt forsikringen.
Har hr. Jakob Axel Nielsen nogen sinde hørt om, at fordi der er en bilist, der ikke har brugt en sikkerhedssele, blev der ikke udbetalt erstatning?
Det er fuldstændig parallelt.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-11:
Nu blev der sagt, at jeg skulle have sagt noget om forsikring.
Det mener jeg nu ikke at jeg gjorde.
Men jeg skal ikke kunne afvise, at der er blevet udbetalt forsikring til folk, der ikke har haft sikkerhedssele på.
Det vil jeg faktisk tro at der er.
Kampagner er jeg helt overbevist om er dyre.
Regeringen har jo heller ikke sagt – det er noget, hr. Bjarne Laustsen har sagt også til Dansk Folkepartis ordfører – at der skulle føres kampagner.
Der er blevet sagt, at man fremadrettet gerne ser eller lovpligtigmæssigt vil have, at alt nyopført skal have en brandalarm.
Så har man sagt, at hvis det er sådan, at man skal have brandalarmer i gamle huse, altså give folk en pligtfølelse på noget, de i forvejen ejer, så skal de have motivationen med, ellers ender det bare med, at man 4 måneder efter, når batteriet er blevet dødt, har en ikkefungibel brandalarm.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-11:
Jamen det er jo regeringen, der bruger argumentet om, at hvis nu det her er vedtaget, og der så ikke er en brandalarm, vil forsikringsselskabet ikke udbetale erstatning.
Derfor vil jeg gerne høre hr. Jakob Axel Nielsen, om ikke det er sådan, at hvis man f.eks. ikke har brugt sin sikkerhedssele, udbetales forsikringen alligevel, og derfor er det et søgt argument, som regeringen bruger til at sige nej til det her forslag.
Derfor vil jeg gerne høre, hvis det også er tilfældet for Det Konservative Folkeparti, om man så ikke kan bekræfte, at en kampagne, hvor man skal oplyse borgerne og samfundet om, at det er fornuftigt at have en røgalarm, koster rigtig mange penge.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-11:
I forsikringsretten er det sådan, at hvis man skal reducere i skadesudbetalingen, skal der foreligge en egen skyld.
Men hvis det, at man smadrer sine egne tænder, fordi man ikke har haft sele på, og det er det, der er årsagen til, at man smadrer sine egne tænder, så kan der ske en reduktion i forsikringsudbetalingen, fordi der er såkaldt egen skyld.
Det synes jeg gør, at vi kommer lidt langt væk fra det, men jeg er da enig i hr. Bjarne Laustsens bemærkninger til Dansk Folkepartis ordfører om forsikringer, nemlig at man sagtens kan forestille sig, at forsikringsselskaber vil være med til at give en reduktion i selve forsikringspræmien, hvis man opsatte alarm.
Men så er det jo også en aftale mellem husets ejer og forsikringsselskabet om, at hvis man sætter den her op, så får man en lavere præmie på nøjagtig samme måde, som man sikkert også kan få en billigere bilforsikring, hvis det er sådan, at man har det, der hedder startspærre.
Jørgen Poulsen (RV), 2010-05-11:
Formålet med det her forslag er jo at nedbringe antallet af personer, som omkommer ved brand i deres bolig.
Det er da helt bestemt et formål, som vi i Det Radikale Venstre fuldt ud kan støtte.
Vi er ligesom forslagsstillerne mindst lige så rystede over, at 80 personer årligt brænder inde eller omkommer ved brande her i landet.
Så ja, vi synes, det er sund fornuft, at folk opsætter røgalarmer i deres hjem, men vi kan ikke lade være med at spørge, om lovgivning så virkelig er den eneste måde, hvorpå man kan få folk til at opføre sig fornuftigt.
Er det virkelig nødvendigt at lovgive om alt, som er fornuftigt i samfundet?
Jeg stiller spørgsmålet, fordi lovgivning jo altid indebærer, at der skal føres en vis kontrol med, at lovgivning så også overholdes.
Det giver jo ikke rigtig nogen mening at lovgive, hvis man ikke også sikrer, at loven bliver overholdt, for så bliver lovgivningen ganske symbolsk.
Alt andet lige synes jeg da også, at lovgivning på det her område, som det foreslås, åbner endnu en dør til det, man kunne kalde kontrolleret indgreb i folks hjem.
Jeg ved godt, at det ikke er meningen med forslaget, at der skal være denne kontrol i hjemmene, men jeg har alligevel svært ved at forstå, hvordan man når målet med lovforslaget, når det ikke har virket på andre måder.
Så jeg spørger bare, om ikke man kunne opnå det samme med andre tiltag.
Kunne man ikke tænke sig, at kommunerne, forsikringsselskaberne, Det Frivillige Beredskab igennem oplysning og gode tilbud og andre ting til de private boligejere kunne opnå det samme gennem frivillige ordninger?
Nogle har fortalt mig, at man kan købe 3 styk i visse supermarkeder for under 100 kr., og når man hører det, kan det jo ikke ligefrem være pengene, der afholder folk fra det.
Det kan man ikke helt sige om den anden del af forslaget, for det er faktisk ganske dyrt.
Når vi snakker om, at det skal være lovpligtigt at installere automatiske brandanlæg ved større om- og tilbygninger, snakker vi om helt andre beløb.
Men vi er helt enige med forslagsstillerne i, at brandsikkerheden naturligvis skal være i orden, og så må vi finde ud af, hvordan det kan gøres, og om det kræver en skærpet lovgivning i forhold til den lovgivning, vi nu har i dag, og vi må finde ud af, hvem der skal betale.
Som sagt vil vi gerne være med til at nedbringe antallet af personer, som omkommer i brande, men vi har svært ved at støtte forslaget, som det ligger nu.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-11:
Jeg kan forstå på Dansk Folkeparti, at de gerne vil være med til at bruge millioner af kroner på tv-spots, radiospots og husstandsomdelte foldere for at løse det her problem.
Vi vil jo nå det samme, det er bare et spørgsmål om, hvordan man gør det.
Vi foreslår, at man kan få sådan en alarm sat op.
Jeg tror, rigtig mange forsikringsselskaber vil kvittere for det og sige, at det er en god idé.
De vil måske uddele dem gratis og give en reduktion i forsikringsprisen.
Det tror jeg gerne at de vil.
Hvordan kan det være, at Dansk Folkeparti hellere vil bruge penge på reklamer end på noget, der er effektivt?
Det koster faktisk ingenting.
Anita Knakkergaard (DF), 2010-05-11:
Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at tallene for 2008 viser, at det drejer sig om 11 tilfælde, og det er selvfølgelig de 11 for meget.
Jeg mener da også, at der ikke er noget i vejen for, at børn f.eks. kan sætte en brandalarm op i den ældres bolig, der bl.a. går på elnettet og har backup.
Men det bedste ville være, at man kigger på, hvor mange af plejehjemsboligerne der har de der termoalarmsystemer, som er så gamle, og som egentlig giver en falsk tryghed, fordi de går direkte på alarmcentralen, men altså ikke som røgalarmer over til hovedbygningen.
Det her er jo hovsaløsninger.
Vi skal have det underbygget rigtigt: Hvordan er det, vi laver det her?
Og hvor er det, vi laver tingene?
Jeg synes selvfølgelig, at vi skal kigge på tingene.