runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2008-04-11:
Enhedslisten kan ikke støtte lovforslaget.
Det er ikke vores opfattelse, at flere G-dage vil bidrage til at mindske korttidsledigheden, og vi tror ikke på, at der vil komme færre afskedigelser og hjemsendelser.
Man kan tværtimod godt frygte, sådan som der også er nogle der har peget på, at forslaget på nogle områder vil betyde, at man vil begrænse brugen af afløsere og vikarer, altså bruge dem i mindre omfang.
Og så synes vi, at vi langt mere skulle gå ind og se på, hvordan vi får et rummeligt arbejdsmarked, hvordan vi sikrer, at vi får indrettet arbejdsmarkedet, så man har en bemanding i dagligdagen, der gør, at der er plads til, at nogen indimellem er syge, at man har overskud til at tage en vikar ind, at man har fastansatte vikarer, der kan komme rundt der, hvor der er behov for det, eller hvilke løsningen man kan have.
I dag nedslider vi folk i rekordfart.
Man kan se det helt ekstremt inden for det offentlige, som er dem, der nedslider flest folk.
I de her dage, hvor der udtages nødberedskab til den kommende konflikt, kan vi se, at man flere steder har problemer med overhovedet at lave en konflikt, fordi nødberedskabet er højere end det almindelige daglige beredskab.
Når nødberedskabet er højere end det almindelige daglige beredskab, er der et eller andet helt galt i, at man har skåret det almindelige daglige beredskab så langt ned, at man er tvunget til at tage vikarer ind i de perioder, hvor nogen bliver syge eller af andre grunde er væk.
Vi synes at man i det offentlige skal ind og sikre en højere grundbemanding i det daglige, så den daglige bemanding klart ligger over nødberedskabet, og så man har overskud til, at nogen en gang imellem kan være syge.
Tilsvarende må vi ind på det private arbejdsmarked og se på, hvad man der kan gøre for at være med til at sikre, at vi får flere ansatte, så tempoet kan blive sat ned, så folk bedre kan holde til at være der, og så folk får en fast tilknytning til arbejdsmarkedet.
Vi tror, at det er den slags ting, vi skal ind og se på, og den slags, vi skal ind og diskutere med arbejdsmarkedet, i stedet for at prøve med G-dage, som vi absolut ikke mener er en god vej frem.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-11:
Hvis de danske arbejdsgivere troede, at de med en borgerlig regering havde venner på bjerget, må man, når man ser et forslag som det her og nogle af dem, der skal behandles senere i dag, sige, at det ikke er tilfældet.
Det er klart, at det her jo er, som vi også talte om tidligere, ren og skær finansiering.
Her har man så fundet en mulighed for at hente lidt penge op denne gang ikke af borgernes lommer, men af arbejdsgivernes lommer.
Det er ikke noget, som samlet set vælter statsregnskabet, men som alligevel fører til ekstra bureaukrati og ekstra problemer, ikke bare for arbejdsgiverne, men også for de ansatte, for ud over de argumenter, som vi indtil videre har hørt her i dag, er der også problemerne med, at det har en social slagside.
Det er klart, at det påvirker arbejdsgivernes adfærd.
Der peges bl.a. fra FTF på, at det kan betyde nedslidning i den offentlige sektor.
Vi er jo ikke en del af den finanslovaftale, som det her skal finansiere, og vi ser altså ikke nogen saglig argumentation - faktisk tværtimod - for at øge antallet af G-dage, og derfor kan vi ikke støtte lovforslaget.
Mike Legarth (KF), 2008-04-11:
Som stedfortræder for vores arbejdsmarkedsordfører skal jeg på vegne af De Konservative tilkendegive, at lovforslaget indebærer en arbejdsgiverbetalt ekstra dag ved opsigelse eller øvrig hjemsendelse, det kan være i forbindelse med vejrlig, ophør af opgave, tidsbestemt akkord eller lignende.
Lovforslaget har til hensigt at tilskynde den enkelte arbejdsgiver til at planlægge arbejdet på en sådan måde, at behovet for hjemsendelse i størst mulig udstrækning mindskes.
Forslaget indebærer den samme totale ramme for G-dage, i alt 16 hele eller halve perioder.
De Konservative støtter som sagt forslaget.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-11:
Det gør selvfølgelig indtryk, når den socialdemokratiske ordfører peger på de vanskeligheder, som det her lovforslag måske kan give i brancher, hvor der er tale om en blanding af arbejde og arbejdsløshed i form af hjemsendelser på grund af sæsonudsving i det arbejde, der foregår, og det er klart, at der på den måde er en problematik her, som skal analyseres, og som det også er vigtigt bliver analyseret under udvalgsarbejdet.
Men jeg vil dog sige, at jeg, som også andre, også har hæftet mig ved, at det antal dage, som den enkelte arbejdsgiver skal betale i løbet af et kalenderår, er det samme som hidtil, nemlig maksimalt 16 dage, og at det også gælder, selv om man forhøjer antallet af G-dage fra 2 til 3.
Men det er da en problematik, der skal analyseres, og så må vi se på, hvad de svar, der kan komme ud af de spørgsmål, vi kan stille om det, kommer til at indeholde.
Som udgangspunkt er det sådan, at SF støtter det her lovforslag, men vi vil også stille et ændringsforslag - måske bliver det sammen med Socialdemokraterne, kan jeg høre på det, den socialdemokratiske ordfører har sagt; det vender jeg tilbage til om lidt.
Først om selve beskæftigelsesministerens forslag: Vi mener, at det er et godt formål, at det bliver lidt dyrere for arbejdsgivere at fyre folk, idet arbejdsgivere så fremover skal betale den fyrede arbejdsløse medarbejder en godtgørelse svarende til dagpenge for 3 dage i stedet for som hidtil kun 2.
Så skal vi selvfølgelig tage det alvorligt, når en af lønmodtagernes hovedorganisationer, FTF - Funktionærernes og Tjenestemændenes Fællesråd - er imod forslaget.
FTF foreslår ligefrem G-dagene afskaffet i hele den offentlige sektor.
Og det er selvfølgelig ikke en rigtig udvikling.
Det skyldes både skattestoppet, som især kommer de rige til gavn, og det skyldes også de snævre økonomiske rammer, som regeringen traditionelt hvert år i maj og juni måned presser Kommunernes Landsforening til at sige ja til med en pistol for brystet.
På den måde må vi fra SF's side sige, at vi også mener, at kommunerne har for få penge, og at det bør ændres.
Nu lyser den gule lampe.
Hvad er det nu, det betyder?
Det er godt.
På den måde ønsker vi flere penge til kommunerne gennem bloktilskud fra staten, sådan at de stadig væk kan ansætte vikarer og undgå den nedslidning, der bliver peget på.
Når vi alligevel er positive over for at beholde G-dagene, også i den offentlige sektor, så skyldes det, at vi også mener, at der i den offentlige sektor er behov for tilskyndelser til at tilrettelægge arbejdet, så man undgår fyringer.
må vi sige, at vi i SF støtter det fuldt ud.
Der er arbejdsgivere, som nægter at betale G-dagene, og i dag skal den fyrede arbejdsløse så gå til arbejdsløshedskassen, som så kan give vedkommende den manglende godtgørelse for de 2 og snart 3 dage, men det er meget besværligt, og det er meget forsinkende.
Derfor bør det være sådan, at den arbejdsløse altid kan få pengene i sin a-kasse uden forsinkelser og uden besvær, og at det derefter så er a-kassen, der skal opkræve beløbet hos arbejdsgiveren.
Så vi håber, der her i Folketinget bliver flertal for sådan et ændringsforslag.
Bent Bøgsted (DF), 2008-04-11:
Jeg vil da ikke udelukke, at det kan være sådan, at der bliver nogle flere fastansættelser frem for brug af vikartimer.
Det vil jeg ikke udelukke, det tror jeg da på at der kan blive.
Så den mulighed står da åben, at der bliver nogle flere fastansættelser, så der ikke bliver behov for så mange vikartimer.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-11:
Så hr. Bent Bøgsted afviser altså tanken om, at det her betyder, at man i mindre grad vil bruge folk i kortere perioder, ansætte dem som vikarer og andet; den argumentation tror hr. Bent Bøgsted ikke på, selv om det forbund, der organiserer de offentligt ansatte og formentlig må tænkes i nogen sammenhænge at have en vis indsigt i, hvordan det fungerer, altså peger på, at der er en social slagside ved det her med G-dagene?
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-11:
Det er jo helt utroligt, at der så skal være et loft, når det virker så fantastisk godt.
Altså, de, der hyppigt hyrer og fyrer f.eks. i forbindelse med sæsonarbejde - turisterhvervet, fiskeindustrien, eller hvem det nu er - fordi de ikke selv er i stand til at styre eksempelvis fiskekvoter, vejrligsdage og den slags ting, skulle jo næsten sættes i skammekrogen efter ministerens mening.
At de skal betale noget mere til det, forstår jeg simpelt hen ikke.
Hvis man er enig i, at det har haft en adfærdsregulerende virkning - vi har jo haft det med de 2 dage siden midt i 1980'erne - hvad tror man så der kan komme ud af at indføre det med den tredje ledighedsdag?
Dernæst vil jeg spørge, om ikke ministeren kan forstå, at det virker hæmmende for at få folk i arbejde, hvis en arbejdsgiver gerne vil ansætte en person i 10 dage, fordi han har arbejde til 10 dage, og så skal betale for 13 dage.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-11:
Jeg har meget, meget svært ved at forstå hr. Bjarne Laustsens argumentation.
Ellers er det jo lidt hykleri at stå og kritisere en ordning, som man ellers ikke vil afskaffe.
Jens Vibjerg (V), 2008-04-11:
Jeg er lidt ked af, at fru Line Barfod ikke har læst lovforslaget godt nok.
Vi skærer ikke ned på dagpengene.
Dagpengesatserne er fuldstændig uændrede, også efter det her lovforslag er vedtaget.
Det er jo det, man kan indrette sig efter med det system, vi har, og det er jo ikke hensigten med dagpengesystemet.
Det underminerer rent faktisk dagpengesystemet.
Dagpengesystemet er beregnet til, at man under ledighed, når man er blevet afskediget - det kan f.eks. være på grund af vejrliget eller råvaremangel - kan få dagpenge.
Dagpengesystemet kan altså i de tilfælde, hvor vi får nogle slip i vores arbejdsliv, gå ind og træde til.
Line Barfod (EL), 2008-04-11:
Hr. Jens Vibjerg bliver ved med at tale om det offentlige.
I det offentlige har vi, regionsrådene og kommunalbestyrelserne jo mulighed for, hvis ellers Venstre ville give lov til at bruge penge på offentlig velfærd i stedet for på skattelettelser til de rigeste, at gå ud og sige, at der skal være fuldtidsstillinger.
Den mulighed har vi jo, men det er jo ikke det, Venstre vælger at gøre.
I stedet vælger Venstre at skære ned på de supplerende dagpenge og sige, at det skal gå ud over en række grupper.
Det vil man så ikke sige højt, man siger, det er arbejdsgiverne i regionerne, det skal ud over.
Men det går også ud over nogle mennesker.
Det er dem i fiskeindustrien, det er dem på havnene, det er reservetjenere, det er dem i udkantsområder, og det er i høj grad også kvindefagene inden for offentlige, det går ud over.
Man bør da overveje, hvad konsekvensen af det her er.
Det kan betyde Venstre vil selvfølgelig hylde det - at vi får et voldsomt løntrykkeri, især de steder, hvor man importerer meget arbejdskraft udefra.
Det kunne jo være, at det er det, der er en del af tankegangen, nemlig at man så skal lave nogle vilkår, der er så ringe, så danske arbejdere ikke kan holde til det, hvis de skal være i stand til at betale husleje, mad osv., og at de så må opgive deres job som havnearbejdere eller i fiskeindustrien eller andet.
Så kan man importere en arbejdskraft, man så kan give en meget lavere løn.
Er det det, der er planen?
Jens Vibjerg (V), 2008-04-11:
Nu synes jeg, at fru Line Barfod begynder at manipulere med de udsagn, der er kommet fra Venstre.
Det, vi har sagt, er, at vi ikke piller ved dagpengebeløbets størrelse, og at vi ikke piller ved dagpengeperiodens længde.
Det er det, vi har sagt, og det ligger fast!
Så spørger fru Line Barfod om, hvem det er, der bliver ramt.
Jamen det gør de arbejdsgivere, der spekulerer i ordningen.
Det ved vi, og det erkender arbejdsgivere også at de gør, og derfor er det jo lækkert også at se, at Region Midtjylland nu har sagt, at det selvfølgelig er et spørgsmål om planlægning, og at de kan planlægge sig ud af det.
Dermed kan de tilbyde medarbejderne fuldtidsstillinger - fuldtidsstillinger, som vi jo også har set mange medarbejdere ønsker.
Men forudsætningen er jo, at man som arbejdsgiver opslår fuldtidsstillinger.
Men det har været meget bekvemt for arbejdsgiverne at sige: Vi opslår en deltidsstilling, og så får du supplerende dagpenge.
Line Barfod (EL), 2008-04-11:
Venstre ynder jo nogle gange at sige, at man holder sine løfter.
Et af de løfter, man på et tidspunkt gav, var, at man ikke ville gå ind og skære ned i dagpengesystemet.
Det gør man så alligevel, ligesom man på mange andre områder bryder sine løfter.
Men her prøver man så at pakke det ind i, at man trimmer.
Jeg får sådan et billede for mig af en masse mennesker på arbejdsmarkedet, der står ligesom en lang hæk, og dem, der er lidt skæve og stikker lidt ud på forskellig måde, skal så trimmes og skæres i stykker.
Nu har hr. Bjarne Laustsen to gange spurgt hr. Jens Vibjerg om, hvem det er, man ønsker at ramme.
Jeg synes, hr. Jens Vibjerg skulle beskrive de mennesker.
Det er muligt, der er nogle ganske få, der snyder, men det fanger man jo op, hvis man tilbyder dem et fuldtidsjob.
Så kunne man da gå ind og tilbyde dem fuldtidsjob.
Hvis de afviser det, kan man tage alle dagpengene fra dem.
Men det andet her, hvor man går ind og ødelægger den mulighed, de har for at have nogen tilknytning til arbejdsmarkedet eller tvinger dem til at leve på en meget lavere levestandard, er et problem.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-11:
Er det ikke korrekt, at rådighedsreglerne er sådan, at hvis man bliver tilbudt et fuldtidsarbejde, mens man er i en deltidsstilling, og siger nej til det, så medfører det karantæne?
Er reglerne ikke sådan i dag?
Derudover svarer hr. Jens Vibjerg jo slet ikke på mit spørgsmål.
Er det ikke sådan, at det her rammer udkantsområderne?
Læsø Kommune er den kommune, som har flest på supplerende dagpenge.
Kommunerne i yderområderne er generelt dem, der har flest på supplerende dagpenge.
Det er dem, der bliver hårdest ramt.
Jeg synes måske, man skulle prøve at tage over på Læsø og finde ud af, hvordan de derovre har mulighed for at tilrettelægge, at folk kan blive fuldtidsansatte, og at man ikke skal sende dem hjem.
For hvis man bare har 1 times arbejde i 1 uge, kan man ikke få dagpenge i de næste 2 år.
Kan hr. Jens Vibjerg med få, enkle ord sige, hvem der typisk vil blive ramt af det her forslag om begrænsning af de supplerende dagpenge?
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at fordi man er ansat i fiskeindustrien, er man ikke ansat på nedsat tid eller deltid.
Man er ansat på 37 timer efter gældende overenskomst med ret til at blive sendt hjem.
Får det ikke også betydning for den her sag?
Bent Bøgsted (DF), 2008-04-11:
Jamen jeg tror jo på, at det her vil være med til at føre til flere fastansættelser, så man ikke har så mange hjemsendelser.
Det er derfor, vi har sagt ja til det; det tror vi da på at det vil føre til.
Jens Vibjerg (V), 2008-04-11:
Jeg kan sige, at dem, der bliver ramt, er de arbejdsgivere, der i dag helt bevidst tilrettelægger arbejdsplanerne, efter at man har mange deltidsansatte med supplerende dagpenge.
Det gør specielt den offentlige sektor.
Det er jo lettere at få vagtplaner til at gå op, når man ansætter folk på den måde.
Så det er først og fremmest dem, der bliver ramt.
Så er der selvfølgelig også de 20 pct., som i undersøgelsen svarer, at de slet ikke ønsker at arbejde på fuldtid.
De skal jo med rette rammes, fordi de ikke er berettiget til supplerende dagpenge.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-11:
Jeg vil gerne spørge hr. Bent Bøgsted, om det gør indtryk, at FTF, som er lønmodtagerorganisation for de offentligt ansatte, gør opmærksom på, at der også er en social slagside ved det her forslag, nemlig det, at det mindsker brugen af vikarer og formentlig betyder en øget nedslidning af de ansatte i den offentlige sektor.
Der synes jeg bare, at det jo er fint, at man laver finanslovaftaler, og at man har brug for at finde penge til at fylde hullerne ud, så det hele hænger sammen.
Men man bør vel overveje, når man sidder og forhandler, ikke kun at sørge for at få flere udgifter med - som man sikkert har mange forslag til - men også at vurdere, hvordan indtægterne bringes til veje.
Og der vil jeg bare spørge, om hr. Bent Bøgsted er fuldt bevidst om, at lige præcis den her måde at skaffe sig indtægter på bl.a. fører til øget nedslidning i den offentlige sektor.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-11:
Vi vil da gerne være med til at se på, hvordan vi kan lave det her i fremtiden, men som jeg sagde, har vi fra socialdemokratisk side, mens vi havde regeringsmagten, forsøgt at ændre det her og sørge for, at lønmodtagerne under alle omstændigheder fik deres penge.
Det er vi stadig væk ikke sikker på at de gør, og alligevel forsvarer regeringen ordningen.
Vi har hverken lod eller del i den lovgivning.
Nu kommer man bare med en ekstra dag.
Jeg kan se, og jeg tror også, at der er nogen i hr. Bent Bøgsteds eget parti, der kan se, at det her har en slagside for nogle bestemte arbejdsgivere, og derfor fatter jeg ikke, at man sidder og diskuterer de her ting.
Det, som det drejer sig om, er jo at holde folk i arbejde, og ikke at sørge for, at de ikke får et arbejde.
Det her er hæmmende for, at folk bliver ansat i kortere tid.
Bent Bøgsted (DF), 2008-04-11:
Hr. Bjarne Laustsen svarede slet ikke på det, som han blev spurgt om.
Jeg spurgte, om det med det, hr. Bjarne Laustsen nu siger, er sådan, at Socialdemokraterne går ind for at afskaffe hele G-dag-systemet.
Der har været en lang periode, hvor Socialdemokraterne sad med regeringsmagten, og dér blev der i hvert fald ikke afskaffet nogen G-dage.
Så er det, at jeg spørger, om det er nye toner fra Socialdemokraterne, at man nu vil gå ind for at afskaffe G-dagene.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-11:
Jeg har bare nøje lyttet til det, som justitsministeren siger, når vi fører valgkamp i Nordjylland.
Jeg kan se, hvad hun er citeret for, nemlig at hun synes, at det er en afgift på bestemte virksomheder og bedrifter og den slags ting.
Det synes jeg faktisk er ganske udmærket.
Jeg tror, at de virksomheder allerede med de ændringer, der er lavet, har ændret adfærd.
Det tror jeg også godt at hr. Bent Bøgsted ved at de har.
Derfor virker det som en knytnæve til et blåt øje, at man oven i det kommer med en tredje dag.
Jeg tror ikke, at der er mulighed for at ændre adfærden ret meget mere.
Så er det sådan, at det her er lavet uden om Socialdemokratiet.
Vi har hverken haft lod eller del i det.
Vi har haft blik for at sikre, at lønmodtagerne vil få deres penge, i stedet for at arbejdsgiverne snyder på vægten.
Men det har hr. Bent Bøgsted heller ikke været med til at sikre i det lovforslag her.
Bent Bøgsted (DF), 2008-04-11:
Det kan godt være, at jeg har overset noget, men jeg mener ikke, at Socialdemokraterne plejer at tale for at afskaffe G-dagene.
Er det noget nyt?
Vil Socialdemokraterne efter det, vi hører hr. Bjarne Laustsens sige, til at afskaffe G-dagene?
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-11:
Jeg har ikke kigget nærmere på det, men hvis det er 3 dage, som der nu skal betales for, og man ikke ændrer på den grænse i forhold til de 16 dage, så er det de 16 dage.
Og så er det jo nogle andre arbejdsgivere, der kommer til at betale her.
Men det korte af det lange er, at man altså her vælter udgifter over på nogle bestemte arbejdsgivere, der har et bestemt erhverv i Danmark.
Det har regeringen altså set sig gal på, uden at man ser efter, om de har mulighed for at ændre adfærd.
For det er jo det, der bærer hele lovforslaget, nemlig om det er muligt for de arbejdsgivere at ændre adfærd.
Og det ligger der ikke i forslaget; det kan jeg ikke se.
Jeg mener, at det er 16 dage.
Og jeg kan fortælle hr. Jens Vibjerg, at der er masser af arbejdsgivere - bl.a. på Skagen Havn og alle mulige andre steder - der siger: Kan vi ikke få lov at betale de 16 dage med det samme?
Og dernæst vil jeg også sige til hr. Jens Vibjerg, at der er masser, der slet ikke får pengene.
Jens Vibjerg (V), 2008-04-11:
Ja tak.
Jeg har lige et helt kort spørgsmål: Hvor mange G-dage kan arbejdsgiveren komme til at betale for den enkelte medarbejder i dag?
Mike Legarth (KF), 2008-04-11:
Jeg hørte ordføreren på et spørgsmål fra hr. Jens Vibjerg tilkendegive, at det før var 16 G-dage, man maksimalt kunne komme til at betale for.
Så hørte jeg det næste spørgsmål, også fra hr. Jens Vibjerg, og det gik på, hvad forskellen så er i forhold til det nye lovforslag.
Jeg har så læst det og ved, at det stadig er 16 dage.
Vil ordføreren så ikke bekræfte, at det ikke gør nogen forskel for erhvervslivet med hensyn til omkostningerne i forhold til det maksimale loft?
Jens Vibjerg (V), 2008-04-11:
Så vil jeg gerne spørge: Hvor mange dage kan man maksimalt komme til at betale, når den her lovgivning er vedtaget?
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-11:
Nej, det kan jeg ikke.
Det er bare nogle andre arbejdsgivere, der kommer til at betale 50 mio. kr.
Der står direkte i lovforslaget, og det må hr. Mike Legarth have læst, at offentlige arbejdsgivere kommer til at betale 25 mio. kr. mere, og at private arbejdsgivere kommer til at betale 25 mio. kr. mere.
Med den her ordning tilfører man altså statskassen 50 mio. kr.
Det er rigtigt, at der stadig væk er et loft over det samlede antal G-dage, men det ændrer jo ikke ved, at nogle af de arbejdsgivere, der i dag kun skal betale for 2 dage, i fremtiden kommer til at betale for 3 dage, hvis de ikke har nået loftet.
Det giver 50 mio. kr. efter regeringens eget skøn.
Bent Bøgsted (DF), 2008-04-11:
Nu er det sådan, at det der med ændringsforslag og at stille ændringsforslag er så nemt sagt.
Men hr. Bjarne Laustsen ved jo godt fra dengang, Socialdemokraterne sad i regering - og det er jo ikke nemt at vide, hvornår det bliver igen, det kan være, at det først er om 10-20 år, det er ikke nemt at vide - at det er sådan, at når der er indgået et forlig, så stiller man jo ikke ændringsforslag til et lovforslag, der indgår i et finanslovforlig eller et forlig om en jobplan, uden at samtlige partier så skal være enige om det.
Sådan er reglerne, og dem kender hr. Bjarne Laustsen jo godt, og derfor er det egentlig billigt at tale om at stille et ændringsforslag, vel vidende at hr. Bjarne Laustsen udmærket ved, at det ikke kan lade sig gøre på den måde.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-11:
Jeg tror, at jeg vil koncentrere mig om det sidste spørgsmål her, og jeg tror også, at hr. Bent Bøgsted har læst LO's høringssvar, der taler om den her model med, at a-kasserne kan udbetale de dage, og at staten så kan hive pengene hjem fra arbejdsgiverne.
Når nu hr. Bent Bøgsted og hans ligesindede er kommet frem til, at det er rimeligt at vælte flere byrder over på de offentlige og de private arbejdsgivere, så kunne man jo overveje at stille et ændringsforslag til det her, der sikrer, at lønmodtagerne får det, at det er sådan, konstruktionen skal være.
Så er vi nemlig sikre på, at man sørger for og det vil da formilde, rense luften, vil jeg sige - at de, der rent faktisk skal have pengene, også får dem.
Jeg vil gerne spørge hr. Bent Bøgsted, som er kendt som en dygtig arbejdsmarkedsordfører, der er vant til at sætte sig ind i tingene, om han synes, det er en lavbureaukratisk ordning med de G-dage, der er på arbejdsmarkedet, og om han kender til forhold, hvor der er lønmodtagere, der ikke får deres G-dage, og om det her også har betydning for fiskeindustrien og for pelsavlere, der har meget omfattende sæsonarbejde, altså om det ikke går ud over lige præcis de grupper her.