runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Skaarup (DF), 2007-04-11:
Der skal luftes kraftigt ud.
Det skal være sådan, at når rengøringspersonalet kommer derind, mødes de også af en ren duft.
Det vil jeg gerne sige.
En anden ting er også, at jeg godt kunne tænke mig at spørge fru Charlotte Fischer om de 20 pct., der ryger nu.
Tobaksrygning er tilladt, og man kan også markedsføre tobak, men hvad har fru Charlotte Fischer tænkt sig for at få de her 20 pct. til at blive afvænnet fra rygning?
Vi ser jo hele tiden den tendens, at flere og flere bliver afvænnet.
Charlotte Fischer (RV), 2007-04-11:
Det, jeg ville sige med at lufte ud, er jo i virkeligheden om den forestilling, som jeg måske også synes at Dansk Folkeparti fik bibragt, nemlig at udluftning løser problemet.
Det gør det ikke.
Og hvis man læser den hvidbog, som jeg har henvist til flere gange, kan man se – det synes jeg den var for mig – endegyldig dokumentation for, at vi altså må lægge den forestilling bag os.
Det duer simpelt hen ikke bare at lufte ud.
Det føles måske bedre, men det fjerner ikke de sundhedsskadelige partikler.
Og hvad vil vi så gøre for de 20 pct. – 20 pct. eller 25 pct. – der stadig ryger: Så vidt jeg ved, er et af problemerne faktisk, at det antal rygere, der er, stagnerer lidt.
Og jeg synes da, i erkendelse af at rygningen er det allerallerallerstørste sundhedsproblem, vi har, at det da er vigtigt også at sørge for, at der er tilbud, så man kan holde op.
Men et forbud havde altså været det, der rigtig battede.
Birthe Skaarup (DF), 2007-04-11:
Det har simpelt hen lydt for mig, som om fru Charlotte Fischer har været meget, meget arg modstander af denne her lovgivning.
Jeg kan høre, at De Radikale nu vil stemme gult.
Jeg kan også høre, at det var i en svær stund, fru Charlotte Fischer forlod forhandlingerne.
Så det kan godt være, at vi ikke har været så langt fra hinanden alligevel, selv om det lyder sådan her i dag.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre fru Charlotte Fischer: Hvad vil fru Charlotte Fischer gøre ved de børn, der er i et rygerhjem, hvor man ikke tager hensyn?
Vil fru Charlotte Fischer tvangsfjerne de børn, når det hele er så skadeligt og folk efter fru Charlotte Fischers mening ikke gør ret meget?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-11:
Ligesom jeg godt ville have det præciseret lidt fra fru Birthe Skaarup, kunne jeg godt tænke mig også at få en bekræftelse fra fru Charlotte Fischer på, at det af hele den her diskussion om enkeltmandsarbejdspladser fuldstændig klart fremgår, at hvis man skal have mulighed for at ryge på et enkeltmandskontor f.eks., må det ikke betyde, at rengøringspersonalet f.eks. bliver udsat for passiv rygning.
Det vil jeg godt have bekræftet af fru Charlotte Fischer.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-04-11:
Jeg bliver næsten bekymret over de høringssvar, ministeren må kigge på i alle mulige andre sammenhænge.
Hvis det her er smukt, har jeg næsten medfølelse med ministeren med tanke på de høringssvar, han ellers skal læse i forbindelse med sit øvrige lovgivningsarbejde, men det er en anden sag.
Men hvordan har ministeren det, når eksempelvis Kræftens Bekæmpelse skriver, at det er etisk ukorrekt at introducere begrebet frivillig/ufrivillig i lovgivningen?
Jeg mener, det er da ret krasse ord, er det ikke?
Igen ved jeg ikke, hvad ministeren ellers normalt læser af høringssvar, men jeg synes alligevel, det er slående, at heller ikke Hjerteforeningen eller Kræftens Bekæmpelse eller mange andre af de organisationer, der virkelig arbejder indgående med disse problemstillinger i det daglige, har modtaget forslaget specielt smukt.
Det er jo sådan set alle danskere.
Det er alle, der har et arbejdsgiveransvar, det er alle lønmodtagere, det er hele den danske befolkning, og deres holdning og deres synspunkter kan man altså ikke fuldstændig monopolisere hos nogle bestemte, der er sat i verden for at forfægte et formål.
Det er helt oplagt, og det sagde jeg også i mit tidligere indlæg, at hvis vi hundrede procent alene ville anlægge en sundhedsfaglig vurdering i dette spørgsmål, skulle vi jo slet ikke behandle lovforslaget her eller noget, der minder om det.
Så skulle vi behandle et lovforslag om at optage tobak på listen over euforiserende stoffer, som skal forbydes.
Det er jo det rene synspunkt.
Alt andet er et kompromis, og når vi indgår kompromiser, skal vi altså gøre det på en sådan måde, at vi også har sikkerhed for, at de flytter noget.
Jeg tillægger det også enorm stor vægt, at der er bred parlamentarisk opbakning om forslaget.
Der er ikke nogen risiko for, at folk foretager investeringer, som pludselig skal omgøres i morgen, fordi der er kommet et nyt politisk flertal.
Der er accept i befolkningen, og der er medejerskab hos organisationerne.
Det er sådan set
det billede, der står tilbage, også når man læser høringssvarene og trækker de elementer fra, som selvfølgelig helt naturligt ud fra forskellige udgangspunkter ikke synes, vi går langt nok.
Det er naturligt nok.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Pernille Frahm (SF), 2007-04-11:
Konsekvens kan vi være enige om, men er ordføreren så ikke også lidt optaget af konsekvenserne af den lovgivning, der ligger her?
Det er konsekvensen af den såkaldte konsekvente politik, som Dansk Folkeparti ønsker at følge mod de her børn.
Michael Aastrup Jensen (V), 2007-04-11:
I Venstre er vi naturligvis tilhængere af lovforslaget, som vi et langt stykke hen ad vejen anser som værende af rent administrativ karakter.
Det gør vi, fordi tilsagnsforløbet var af en særlig karakter i 2006, da rigtig mange kommuner søgte om et markant højere antal boliger end normalt, fordi de ud fra rent taktiske hensyn ville nå at sende ansøgninger af sted, inden det kommunale grundkapitaltilskud blev forhøjet.
De intentioner, vi havde i Venstre, da vi forhandlede aftalen på plads, har vi naturligvis stadig, og vi ser derfor ikke på nogen måde noget problem i at ændre opgørelsesmetoden, så Landsbyggefondens centrale rolle fortsat sikres.
Samtidig støtter vi, at Landsbyggefonden med lovforslaget får mulighed for at optage statslån og dermed får en fordel i form af en lavere rente, så fonden kan få den billigste finansiering af sit løbende underskud, indtil den i den nærmeste fremtid forventes at få et stort overskud.
Alt i alt er der fra Venstres side fuld opbakning til forslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-04-11:
Ja, men det er jo bare ærgerligt, at hr. Bjarne Laustsen hver gang forsømmer at nævne de forslag, Socialdemokraterne selv har fremsat.
Det ville klæde hr. Bjarne Laustsen, hvis han bare ville bekræfte, at det er rigtigt, at for 4-5 år siden var det den politik, Socialdemokratiet stod for, og at det var det, man mente, men at man nu har ændret mening.
Så ville det jo være meget nemmere at føre debatten.
Som jeg har svaret hr. Bjarne Laustsen: Jeg kan ikke give en hundrede procent garanti, men jeg kan sige, at stort set vil det være målet.
Ideen med lovforslaget er jo bl.a. at udskyde opgørelsestidspunktet, så vi undgår, at der bliver bidraget til boliger, der ender med ikke at blive opført.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2007-04-11:
At der nu søges at skabe en større sammenhæng mellem de tre faser i ungdomssanktionen er positivt, og at det bliver gjort ved hjælp af gennemgående koordinatorer er meget godt, fordi vi har at gøre med unge mennesker, som er meget sårbare.
Hvis de tabes på gulvet mellem nogle af de overgange, der er i de forskellige faser i ungdomssanktionen, er vi tilbage ved starten.
Desværre er der jo allerede gjort dyrekøbte erfaringer.
De problemstillinger, som har været nævnt i flere omgange, går bl.a. ud på, at man synes, at der sådan set ingen problemer er med selve ungdomssanktionen, men at de mangelfulde muligheder, der er for at forvalte et ordentligt, sammenhængende forløb, har været et væsentligt problem.
Det er noget, vi stadig skal have fokus på og se at få rettet.
At der skal laves netværksmøder med deltagelse af de berørte parter, hvor der drøftes handleplaner, og hvor det vurderes, om der er behov for at justere målsætningerne i handleplanerne, er en meget god ændring.
At handleplanerne skal laves og fremsendes inden for 7 dage, er virkelig meget vigtigt at overholde, fordi det jo netop giver mulighed for at lave et ordentligt forløb for den unge.
Vi må stadig væk huske på, at det er sårbare unge, der er kommet i den situation, at de har fået den straf, der hedder en idømmelse til ungdomssanktionen, så for manges vedkommende har de typisk også oplevet mange svigt, og for nogles vedkommende er det faktisk første gang, de oplever, at der er voksne omkring dem, som virkelig vil dem, og som er der.
Derfor skal handleplanerne også laves og fremlægges.
De gode eksempler fra ungdomssanktionen, som vi har rundtomkring i landet, skal bruges positivt.
Vi har jo steder her i landet, hvor man kan vise et meget lavt tilbagefald til kriminalitet, efter at de unge har haft ophold der.
De gør i den grad med deres egne tal landsgennemsnittet til skamme.
De steder skal vi lære af og lytte til og fortsætte med at udvikle ungdomssanktionen.
Venstre ser meget positivt frem til udvalgsbehandlingen.
Vibeke Grave (S), 2007-04-11:
Jeg vil gerne starte med at konstatere, at langt de fleste af vores nuværende unge er ret lovlydige og har et rigtig godt forhold til deres familie og skole.
Det har hidtil været temmelig vanskeligt for myndighederne at få dem ind i et godt forløb og væk fra kriminaliteten.
Ungdomssanktionen blev så indført i 2001 i et forsøg på at vende udviklingen blandt disse unge.
Efterfølgende undersøgelser af ungdomssanktionen har vist, at den nuværende lovgivning på en række områder ikke fungerer efter hensigten.
Knap halvdelen har forladt foranstaltningen på et tidspunkt gennem forløbet, hver femte laver en ny kriminalitet i strafperioden, og mere end hver tredje har et afbrudt uddannelsesforløb bag sig.
På den noget kedelige baggrund skal der ske noget, hvis ungdomssanktionen skal få den funktion, som den er tiltænkt.
Derfor vil vi også i Socialdemokratiet i fremtiden have fokus på, at det skal sikres, at ungdomssanktionen kommer til at blive tilbudt de unge mennesker, som kan honorere sådan et tilbud; at varetægtsfængslingen bliver så kort som overhovedet mulig; at udredningen af den unge iværksættes hurtigst muligt i fase 1, hvor der tages stilling til den unges samlede situation, herunder eventuel behandling for lidelser eller misbrug og en plan for uddannelse og beskæftigelse; at planen i videst muligt omfang laves i samarbejde med den unge og forældremyndighedsindehaveren; og at den unge får mulighed for et støttende efterværn også efter fase 3.
Med lovforslaget indføres en koordinator til den unge, som skal være med til at sikre, at handleplanen fastholdes for alle parter gennem forløbet.
Det er vi enige i, og koordinatorens rolle og funktion skal sikres i videst mulig udstrækning.
Koordinatoren skal have en rimelig honorering for sit arbejde og sin tid; koordinatoren skal have en mulighed for at klædes på fagligt; han skal sikres supervision; og funktionerne hos koordinatoren, kompetencerne og handlemulighederne skal hurtigst muligt efter lovens vedtagelse beskrives i den foreslåede vejledning fra ministeren.
Lovforslaget indeholder samtidig bestemmelser, der giver en sikret afdeling mulighed for at undersøge både anbragte personer og deres opholdsrum.
En eventuel undersøgelse skal dog kun iværksættes på baggrund af en begrundet mistanke og skal først være iværksat efter en konkret vurdering af forstander eller stedfortræder.
Samtidig skal personundersøgelsen kun foretages af personer af samme køn som den unge, alt andet ville være et unødigt overgreb.
Afslutningsvis skal jeg derfor sige, at Socialdemokraterne er tilfredse med den foreslåede opstramning af lovgivningen, og vi kan støtte forslaget med de faldne bemærkninger.
Pernille Frahm (SF), 2007-04-11:
Det, der fik mig til at bede om ordet, var ordførerens bemærkning om, at hvis man er gammel nok til at begå kriminalitet, så er man også gammel nok til at komme i fængsel og være over den kriminelle lavalder.
Jeg vil gerne spørge: Er der nogen grænse hos Dansk Folkepartis ordfører?
Hvad nu, hvis man begår tyveri som tiårig eller som otteårig eller som femårig?
Findes der nogen grænse, eller er man bare pr. definition kriminel uanset alder og burde kastes i fængsel eller behandles i retssystemet og ikke det sociale system, hvis man har begået kriminalitet?
Kim Christiansen (DF), 2007-04-11:
Man er principielt nødt til at have en eller anden nedre aldersgrænse for det her.
Jeg mener nok, at 12 år er en rimelig grænse, det mener Dansk Folkeparti at det er.
Vi har ment, at der skulle gøres nogle foranstaltninger, at der skulle iværksættes en eller anden form for samfundstjeneste, en eller anden form for straf, en eller anden form for konsekvens.
Nu ved jeg godt, at det måske ikke er den stærke side hos det parti, fru Pernille Frahm repræsenterer, at der også skal være konsekvens af tingene, men det mener Dansk Folkeparti at der skal, og det uanset om man så er 13 år.
Det kunne jo også have den fremragende effekt, at vi fik taget noget i opløbet, så de ikke ender som hærdede kriminelle som syttenårige, for jeg ved ikke, om fru Pernille Frahm også følger lidt med i medierne med hensyn til det stigende antal ungdomsbander og ungdomskriminaliteten.
Vi taler om knivstikkeri, vi taler om skyderier, vi taler ikke om at stjæle et stykke chokolade nede i Brugsen.
Helle Sjelle (KF), 2007-04-11:
Det er efterhånden alment kendt, at rygning er skadeligt.
Vi ved også i dag, at det er langt mere skadeligt, end man hidtil har antaget, først og fremmest selvfølgelig for dem, der ryger, men også for dem, der bliver udsat for passiv rygning.
Det er dokumenteret, at passiv rygning kan være årsag til bl.a. kræftsygdomme, hjertesygdomme og luftvejssygdomme, og hvert år dør flere danskere som følge af passiv tobaksrygning.
Især når man taler om passiv rygning, virker konsekvenserne på mange måder ekstra skræmmende, fordi folk her ikke selv har ansvaret for den røg, som de bliver udsat for.
Rygning er med andre ord ikke kun en privat sag, men også en social sag.
Derfor er det også efter vores opfattelse indlysende, at vi som samfund ikke kan eller skal vende det blinde øje til, når tobaksrygning, hvad enten det sker direkte eller indirekte, hvert år fører så mange dødsfald med sig.
For os Konservative er det meget vigtigt, at det enkelte menneske selv kan vælge, hvilke sundhedsskadelige risici det vil udsættes for, og derfor er der efter vores opfattelse også et behov for lovgivning på det her område.
Dette lovforslag om røgfri miljøer, der er udmøntningen af en meget bred aftale, imødekommer efter vores opfattelse netop det behov her i landet.
Vi håber, lovforslaget kan være med til at sikre, at ingen ufrivilligt udsættes for passiv rygning.
Mere konkret betyder lovforslaget, at rygning fremover ikke vil være tilladt indendørs på alle offentlige og private arbejdspladser, institutioner, i skoler for børn og unge, på andre uddannelsesinstitutioner, i indendørs lokaler, hvor der er fri adgang for offentligheden, i de kollektive transportmidler, i taxaer, på skibe eller på serveringssteder.
Vi Konservative er med andre ord af den opfattelse, at det er vigtigt, at det enkelte menneske kan færdes gennem livet uden at blive generet af røg.
Men selv om sundheden har en stor prioritet for os Konservative, er det klart, at vi ikke med denne lov i hånden ønsker at gøre livet unødvendig surt for diverse forretningsdrivende og erhvervslivet mere generelt.
Vi skal selvfølgelig forsøge at finde den optimale balance, der på den ene side sikrer den enkeltes sundhed, men på den anden side heller ikke stikker en kæp i hjulet på erhvervslivet.
Vi synes også kun, det er rimeligt, at loven indeholder en række undtagelser til de forbud, jeg før nævnte.
Samtidig er der undtagelser til lovens generelle rygeforbud med hensyn til bl.a. arbejdslokaler, der alene tjener som arbejdsplads for én person, de små værtshuse, værestederne for de socialt udsatte og endelig værelser for beboere på plejehjem og lignende.
Alt i alt støtter vi altså lovforslaget om røgfri miljøer, fordi det efter vores opfattelse er med til at give det enkelte menneske bedre mulighed for selv at vælge, om vedkommende vil udsættes for passiv rygning eller ej.
Jeg skal dog gøre opmærksom på, at der er et enkelt medlem i gruppen, som ikke støtter forslaget.
Kim Christiansen (DF), 2007-04-11:
Jeg kan ikke se, hvorfor det skulle være en konsekvens, hvis man ønsker en strammere holdning over for de unge mennesker.
Det er der da mig bekendt ikke lavet nogen undersøgelser om.
Socialforskningsinstituttet har undersøgt ungdomssanktionen og fundet ud af, at det er en fiasko, nærmest en total fiasko.
Der står da intet i den rapport om, at hvis man fulgte Dansk Folkeparti og strammede op på konsekvensen for de unge mennesker, så ville det blive endnu værre.
Det er jo noget vrøvl, det står ikke nogen steder.
Det er jo en konklusion, som fru Pernille Frahm selv drager, fordi det måske er ønsketænkning.
Men det er bare ikke sådan, vi tror, at virkeligheden er.
Bjarne Laustsen (S), 2007-04-11:
I dag har vi jo fået vished for, at en ordfører godt kan koncentrere sig om mere end én ting ad gangen, men at det kniber lidt mere, når det drejer sig om ministeren.
Men bortset fra det stillede jeg et konkret spørgsmål, og jeg synes, det er fint, at man ved en sådan lejlighed kan tage en principiel diskussion om det.
Vi synes, forslaget er godt, og vi roser regeringen for at have fremsat det, for der er blevet hamstret kvoter, og det ville være helt urimeligt, hvis Landsbyggefonden skulle betale til dem.
Det, jeg ønsker her i dag, er få en tilkendegivelse af, at det både er intentionen med forslaget, og at det også er helt sikkert, at det bliver sådan.
Der er jo problematikken med de 9 og 15 måneder, som ministeren også var inde på, og derfor vil jeg bare gerne have helt vished for, at det er sådan.
Det kan vi selvfølgelig også få under udvalgsarbejdet.
Jeg har tilladt mig at forholde mig til den principielle del af lovforslaget, og jeg har hørt en lang svartale fra ministeren, og det er helt fint.
Men jeg kan love ministeren, at lige så lang tid jeg har noget med det her at gøre, er jeg altid kampberedt og parat til at diskutere med ministeren, også i fremtiden.
Pernille Frahm (SF), 2007-04-11:
Da vores ordfører, fru Anne Baastrup, ikke kan være her i dag,
skal jeg sådan for det meste læse hendes tale op.
Vi støtter forslaget, og det gør vi, selv om vi jo ikke var med til at indføre ungdomssanktionen tilbage i 1990'erne.
Det er en straf, og reelt giver den ikke de unge en ordentlig chance.
Der er eksempler på, hvordan unge for at slippe for at ungdomssanktionen finder ud af at lave ting og sager, der gør, at de kommer i fængsel i Ringe i stedet for, fordi de ved, at der sidder de i kortere tid, end ungdomssanktionen varer, og det viser jo også noget om, hvor galt det er med det her.
Recidivtallene viser også, at det ikke er den rigtige vej.
En recidivprocent på 82 er fuldstændig uacceptabel.
Grundene til, at det er gået så galt, er ganske mange.
De sikrede institutioner skal rumme alt for mange forskellige slags unge, uden at der er tilstrækkelig med plads og ressourcer til at håndtere dem.
Det kan også skyldes, at de unge kan sidde i varetægt på den sikrede institution, uden der sker noget som helst fornuftigt med dem, og når så dommen er faldet, kommer han eller hun tilbage i samme sikrede institution i op til 6 måneder og meget ofte i samtlige 6 måneder, som er den maksimale tid, man kan sidde.
Det er ganske umuligt, hvis der ikke er nogen, der virkelig bakker op.
Der er ingen, der rigtig ved, hvor den unge skal være i den anden fase, og det er også noget, som det forslag her i et vist omfang retter op på.
Den konference, som blev holdt herinde om ungdomskriminalitet, viser også med al tydelighed, at der er store problemer med den form for straf, vi anvender her.
Der er masser af rapporter og undersøgelser, der viser det, og det eneste svar, vi får, er desværre det her lovforslag.
Det er en del af satspuljeforliget, og det trækker også den rigtige vej, men det er ikke nok.
Hvis det skulle være nok, ville det kræve, at justitsministeren også kom på banen med radikale ændringer af ungdomssanktionen og nye bud på, hvordan man i øvrigt kan straffe unge på en måde, som får dem ud af kriminalitet i stedet for at gøre dem endnu mere kriminelle, end de allerede er.
Men det har der jo ikke rigtig været interesse for endnu, beklageligt nok.
Man kunne jo f.eks. prøve at skele til Sverige og se, hvad det er for nogen ting, de har sat i gang, hvor de er ved at arbejde med en hel ny reform, som tilsyneladende giver ganske gode resultater.
Kim Christiansen (DF), 2007-04-11:
Jeg vil sådan set kun rette en misforståelse.
Jeg forsøgte sådan set bare over for ministeren at være en lille smule konstruktiv, og når man er det, er man jo somme tider også en lille smule kritisk.
Det, jeg prøvede at påpege, var, at det er fuldstændig korrekt, som ministeren giver udtryk for, at det rent strafferetlige ligger i Justitsministeriet, og der synes vi også det ligger godt.
Det kunne jo godt være, at det kunne lette det også for de unge mennesker; det kunne måske være med til at give det et mere jævnt forløb.
Så det var bare sådan et input til debatten.
Det var ikke for ikke at stå ved de satspuljeforhandlinger, der har været.
Dem står vi selvfølgelig ved.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-04-11:
Sådan var det sådan set heller ikke meningen at det skulle opfattes, jeg siger det kun, fordi andre jo har været inde på hele diskussionen om selve rammerne for ungdomssanktionen.
Nu er SF's ordfører gået.
SF har jo tilsluttet sig de her lovgivningsmæssige ændringer, men har jo samtidig gjort opmærksom på, at man oprindelig var imod ungdomssanktionen og derfor også meget gerne ville diskutere selve rammerne for det, og det var kun for at understrege, at den diskussion så hører andetsteds hjemme.
Så kan man selvfølgelig godt rejse den diskussion, som hr. Kim Christiansen gør, med hensyn til, hvad der ligger hvor osv.
Kim Christiansen (DF), 2007-04-11:
Tak for det.
Men det, jeg godt lige vil spørge ministeren om, er så, om ministeren ikke er enig med mig i, at man i hvert fald godt kunne få den tanke, at der går lidt for meget kassetænkning i det, når tingene netop på et tidspunkt bliver overgivet til de kommunale myndigheder.
Det er jo måske netop det, jeg gerne vil undgå, så det i hvert fald ikke er økonomien, der er afgørende for, om de unge får den rigtige straf/behandling.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-04-11:
Jeg synes, det er vigtigt, at kommunerne også har det økonomiske ansvar, altså, at beslutningskompetence og økonomisk ansvar følges ad, fordi det har en afgørende betydning med hensyn til interessen for at sætte ind for at forebygge, at de unge overhovedet ender i den her situation.
Derfor synes jeg, vi skal fastholde den finansieringsform, der er i dag.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-04-11:
Selvfølgelig kan hr. Bjarne Laustsen få en sådan oversigt, og det klarer vi under udvalgsbehandlingen, for det er jo rigtigt, at jeg ikke kan give den på stående fod.
Det gør vi i udvalgssammenhæng.
Det er helt korrekt, at intentionen er, at der ikke skal bidrages til boliger, der ikke bliver opført.
Jeg tør ikke give en hundrede procent garanti, for det kan jeg ikke, men det er ganske rigtigt intentionen, og vi udskyder opgørelsestidspunktet af netop den grund.
Jeg brugte en del tid på at replicere, fordi hr. Bjarne Laustsen valgte at bruge en stor del af sit ordførerindlæg til at tage afstand fra den nye boligaftale og fra, at Landsbyggefonden i dag bidrager i væsentlig mindre omfang til nybyggeriet, end fonden gjorde, dengang Socialdemokraterne var med i aftalen.
Det er jo meget, meget interessant, at man i den grad tager afstand fra det, når det er den politik, man selv stod for for bare 4-5 år siden, og det ville simpelt hen klæde Socialdemokraterne at vedstå de forslag, man selv har fremsat i Folketinget.