runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Poulsen (RV), 2010-12-16:
Hele tanken bag det her lovforslag er jo at øge sikkerheden for både køber og sælger i forbindelse med salg af fast ejendom, og der ligger helt givet en række forbedringer i det her forslag, som vi er meget, meget positive over for i Det Radikale Venstre.
Så hører jeg, at der er ideer til at gøre forslaget endnu bedre under udvalgsarbejdet, og det vil vi også gerne medvirke til.
Specielt synes jeg, det er en god idé, om vi kan få evalueret den her ordning efter 5 år.
Jeg kunne også godt tænke mig, at man så lidt nærmere på de muligheder – det her med stikledninger og kloakker – som jeg forstår udvalget, som har siddet og arbejdet med det her, har valgt fra.
Jeg kan godt forstå argumentet om, at det vil gøre tilstandsrapporten uforholdsmæssig dyr, men jeg synes alligevel, det fortjener en ekstra gennemgang, for det kunne jo være, at man kunne sætte det i et system, hvor det ikke behøvede at blive så dyrt, som det er i dag.
Så hedder det, at ordningen med de nuværende huseftersyn overordnet set har været meget succesfuld.
Det har den da sikkert, men det er også en sandhed, at den jo ikke er oplevet sådan af alle.
Det er jo sådan, at mange mennesker har meget stor mistillid til kvaliteten af rapporten og til, at rapporten viser de faktiske forhold.
Nogle har så peget på, at årsagen til den mistillid er, at der er alt for mange interesser i spil her: Det er mæglere, det er forsikringsselskaber, det er mellemhandlere, og det er sælgere.
For Det Radikale Venstre er det helt afgørende, at vi får denne tillid repareret, at vi får den tilbage, således at staten garanterer kvaliteten af de her rapporter, som udføres, og således at vi sikrer, at arbejdet bliver udført af sagkyndige, hvis faglige ekspertise og uafhængighed ikke kan drages i tvivl.
Kan vi opnå det, er vi meget positive over for forslaget.
Daniel Rugholm (KF), 2010-12-16:
Det er vi altid positive over for i Det Konservative Folkeparti.
Vi er ikke konservative på den negative måde, men vil altid gerne kigge på gode argumenter.
Så det vil jeg gerne love ordføreren vi vil kigge på i udvalgsarbejdet.
Lars Barfoed (KF), 2010-12-16:
Altså, nu er jeg ikke ekspert i radonmembraner, og jeg kan høre på det hele, at hr. Thomas Jensen ved mere om radonmembraner, end jeg gør, så jeg vover slet ikke at gå ind i en diskussion med hr. Thomas Jensen om det og om, hvor tit der sker brud på sådan en.
Men det kan vi jo i fællesskab sætte os ind i.
Det kan være, at jeg kan få en lektion i det efter vores drøftelser her.
Jeg mener at erindre, at det er noget, som har været overvejet i udvalget, og at man er gået fra den tanke.
Det er jo noget, vi også kan drøfte under udvalgsarbejdet, og der kan jo stilles spørgsmål om det i den forbindelse, men jeg tror nok, det er sådan, at det har været grundig overvejet, og at man har forkastet det, fordi det ikke kunne bære i det samlede omfang af omkostninger osv. at tage det med.
Det er vel også i lyset af, at det trods alt ikke så tit giver problemer.
Thomas Jensen (S), 2010-12-16:
Det er helt korrekt, at der i denne tykke rapport også er bemærkninger om radon, men jeg synes, at de argumenter, der er for ikke at tage det med, er blevet indhentet lidt af udviklingen inden for området.
Det er også derfor, jeg lægger op til, at vi eventuelt kunne holde en minihøring i udvalget for netop at få belyst, om der er nogle gode måder at undersøge det her på.
For det er jo netop en mangel eller en skade ved et hus, hvis det er opført efter 1991 og radonmembranen ikke fungerer.
Det er egentlig ikke noget spørgsmål, jeg lægger op til, jeg vil bare konstatere, at der i Danmark i dag faktisk er 755.000 danskere, som bor i en bolig, hvor der er for høj radonforekomst, og det er altså noget, der er meget, meget kræftfremkaldende.
Det er sådan, at der hvert år dør 350 danskere, som følge af at de bor i boliger med for meget radon, og det er 350 dødsfald, vi helst skulle få forebygget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-12-16:
Jeg bed mærke i, at der jo sådan i hele tonen faktisk var stor forskel på den tale, ministeren holdt, og den tale, som Venstres miljøordfører holdt.
Det synes jeg i og for sig er lidt tankevækkende.
Jeg mangler fra ordførerens side, at der fokuseres en lille smule på det, som forslaget også rummer, nemlig muligheden for at understøtte et vækstpotentiale rent erhvervsmæssigt.
Altså, her i salen drøfter vi muligheden for at understøtte grøn energiteknologi rigtig meget, og fra socialdemokratisk side synes vi rent faktisk, at det her forslag rummer en god mulighed for også at kombinere den grønne energiudvikling med andre grønne aspekter.
Derfor vil jeg spørge hr. Eyvind Vesselbo, om der trods alt ikke er noget godt i det her med eksempelvis at få samlet den viden, der er, sådan at industri- eller andre initiativer på det her område kan understøttes og hjælpes yderligere frem.
Ida Auken (SF), 2010-12-16:
Jamen så vil jeg bare kvittere for det tilsagn.
Så tak for det.
Karen Ellemann (V), 2010-12-16:
Helt generelt oplever jeg, at vi har en meget god tradition i Miljø- og Planlægningsudvalget og Miljøministeriet for at have gode drøftelser om mulige veje frem for netop at fremme bæredygtig udvikling i det hele taget, sådan som der er tale om i det her tilfælde.
Det vil jeg ikke stå her og afvise, for jeg synes, vi har gode erfaringer med rejsehold på andre områder også.
Men selvfølgelig, som jeg også sagde i min tale, er det jo meget forskelligartede behov og ønsker, man kan have i de pågældende kommuner, og med hele den her palet, som jeg allerede nu har fortalt om, med en række forskellige initiativer og mange forskellige interessenter handler det måske i virkeligheden i højere grad om information om, hvad det egentlig er, der er af igangværende projekter, og hvad der er af erfaringer, som er i gang med at blive bygget op.
Men lad os drøfte i den videre behandling, hvordan man eventuelt kunne stykke et sådant projekt sammen.
Ida Auken (SF), 2010-12-16:
Først og fremmest tak for den sådan set velvillige modtagelse af indholdet.
Så er vi selvfølgelig – det havde jeg nok også regnet med – lidt uenige om, hvad der er behov for på nuværende tidspunkt.
Jeg tror, mange af de her rigtig fine initiativer, som ministeren også beskriver, og mange af de private aktører og selvstændige aktører, der er med, måske godt vil være interesseret i et center.
Jeg synes ikke, ideen er helt tosset.
Men hvis vi nu bare tager en del af det, som vi foreslår at det her center skal lave, ud, så kan det være at lave et egentligt rejsehold, der kan tage ud og hjælpe kommunerne.
For vi ved jo, at der er små og store kommuner, de har små og store udfordringer og er meget forskellige.
Er det en idé, som ministeren måske kunne tage med videre i sine styrelser?
For vi havde den her konference i Folketingets Miljøudvalg for halvanden måneds tid siden, hvor det faktisk var et ret udtalt ønske, at man fik noget hjælp og kunne rekvirere noget hjælp fra et eventuelt rejsehold.
Så jeg vil bare høre, hvad ministeren siger til den idé.
Lars Barfoed (KF), 2010-12-16:
For så vidt angår hustypeforklaringen, som der er lagt op til, er det jo noget, der vil være medvirkende til, at folk får en overordnet fornemmelse, og jeg havde nær sagt, får afstemt forventningerne om, hvad de kan forvente sig af det hus, som de er ved at købe, og det kan være med til at styrke beslutningsgrundlaget for den pågældende og altså også afstemme forventningerne med hensyn til, hvad der er i vente af omkostninger til udbedring af mangler og slitage osv. Med hensyn til forsikringsselskabernes rolle er der er ingen tvivl om, at forsikringsselskaber vil være interesserede i – de skal jo tjene penge ligesom alle andre virksomheder – at deres omkostninger til erstatninger er så lave som muligt, og derfor vil de jo selvfølgelig også have den interesse, at der bliver afdækket de fejl, som skal afdækkes, så der ikke er utilsigtede tab, eller at det i hvert fald sker i så lille udstrækning som muligt.
Anita Knakkergaard (DF), 2010-12-16:
Vi går i Dansk Folkeparti selvfølgelig også ind for god konkurrence, og at vi kan få forsikringen så billigt som muligt, fordi vi tror, at mange simpelt hen, da det er en frivillig ordning, ikke vil tegne den, fordi de ikke har råd.
Ligesådan vil jeg spørge, om ministeren ikke er helt tryg ved, at det er forsikringsselskaber, for forsikringsselskaber kan jo kun været interesseret i en ting, og det er jo at finde fejlen og gøre det så grundigt som muligt og komme i dybden med det, så fejlene er fremlagt, og sådan at de ikke skal dække dem.
Lars Barfoed (KF), 2010-12-16:
Hvis det er således, at udvalget holder sådan en minihøring om radonproblematikken, som det blev nævnt, så lyder det jo næsten, som om hr. Thomas Jensen skal indkaldes som ekspert i brud på radonmembraner.
Det er da kun interessant, hvis den problemstilling kan afdækkes yderligere under udvalgsarbejdet, eventuelt med sådan en høring.
Men det skal jeg jo endelig ikke blande mig i, det er udvalget selv, der må afgøre, om man vil holde sådanne høringer.
Orla Hav (S), 2010-12-16:
Eik Bank er jo desværre den seneste af bankerne, der er gået ned.
Jeg vil sige, at jeg har en vis forståelse for den skuffelse, rigtig mange nærer over for den finansielle sektor med den uansvarlighed, der har præget branchen igennem de seneste par år og deroptil.
Men jeg er nødt til at sige, at vi ikke er indstillet på, at staten skal drive egentlig bankvirksomhed.
Vi medvirker meget gerne til at skabe nogle gode rammer om den finansielle sektor, der fremmer ansvarlighed, hensyn til den enkelte borger og kunde i banken og fremmer hensynet til den overordnede samfundsøkonomi.
Og det bliver lidt ud fra devisen om så meget marked som muligt og så meget stat som nødvendigt.
I den henseende vil vi jo gerne tilsige ministeren vores allerbedste hjælp for at få nogle ordentlige rammer for banksektoren, så vi ikke endnu en gang kommer i den ulykkelige situation, der har præget det her samfund igennem en nu efterhånden længere periode.
Men til det konkrete forslag fra Enhedslisten siger vi nej, det er vi ikke med på.
Men gerne nogle gode rammer.
Troels Christensen (V), 2010-12-16:
Vi hører, at det handler om knytnæver osv.
Nu er det altså vigtigt, at vi får proportionerne lidt på plads.
Der er ikke tale om besparelser på videregående uddannelser.
Vi har det sådan, at vi, hvis vi kigger på de nøgne kendsgerninger og så lader være med at kigge så meget på følelser og det, vi tror, kan se, at investeringerne i videregående uddannelser i dagens Danmark er steget fra 5,6 mia. kr. til 7,3 mia. kr. Er det en besparelse?
At der så er nogle justeringer og vi skal have en genopretningsplan på plads og vi skal finde 24 mia. kr. og vi skal finde ud af at bruge pengene lidt mere fornuftigt, ja, det er der da rigtig god mening i.
Så vil jeg også til allersidst gøre opmærksom på, at SVU'en er og bliver princippet, en mulighed for dem, som er i arbejde, og det er det, vi præciserer.
Bjarne Laustsen (S), 2010-12-16:
Gad vide, hvad det er for nogle diskussioner, man har haft i Venstres gruppeværelse omkring det her, når man stiller sig herop og siger, at der ingen besparelser er i det lovforslag, vi taler om her, og siger, at det handler om følelser.
Jeg tror, at hver eneste af de folk, der bliver ramt af det her, ikke bare vil nøjes med, at det er følelser, men at det for dem er ren kontant afregning, i det øjeblik man får bevilget noget uddannelse, og satsen så går ned fra dagpengeniveau til 80 pct.
Det er da en besparelse.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at Venstres ordfører ikke vil indrømme, at det bare er et rent og skært besparelsesforslag over for dem, der først har mistet deres arbejde, at man så både skærer i forhold til de muligheder, de har for at komme videre, og at man efterfølgende skærer ned på satsen.
Og så har man på arbejdsmarkedsområdet yderligere skåret ned i den periode, hvor de kan få dagpenge.
Det vil sige, at alle muligheder for at bide sig fast og komme tilbage er fjernet.
Så derfor må Venstres ordfører indrømme, at det er et rent og skært besparelsesforslag.
Karsten Hønge (SF), 2010-12-16:
Af alle overraskende indlæg i dag tror jeg virkelig, at hr. Troels Christensens indlæg må være det mest overraskende.
Det er simpelt hen nye elementer af nysprog, hvis man kan få den her vredet om til det, og jeg tror ikke, det lykkes hr. Troels Christensen.
Er det ikke bevisligt, at man skal nedsætte den periode, hvor folk kan få SVU, fra 80 til 40 uger?
Er det ikke bevisligt, at satsen bliver sat ned fra 100 pct. til 80 pct.?
Er det ikke et element, at man skal stoppe for at få hjælp i en opsigelsesperiode?
Det her er et eksempel på, at man mener at have en udfordring, som ikke eksisterer.
Altså, hvordan kan vi gå hen og gøre arbejdsmarkedet stivfrossent?
Hvordan kan vi gå hen og gøre virksomheders muligheder for at kunne konkurrere om fremtidens arbejdspladser sværere?
Hvordan kan vi ødelægge den enkelte lønmodtagers muligheder og drøm om at komme videre i stedet for at være ledig?
Ja, så er svaret selvfølgelig nedskæringer.
Jeg må spørge hr. Troels Christensen: Har alle andre da misforstået det her?
Hvad med Dansk Industri?
Hvad med Dansk Erhverv?
Hvad med virksomhederne?
Har de også misforstået, at det faktisk er en udvidelse af voksen- og efteruddannelsesområdet, de står over for?
Troels Christensen (V), 2010-12-16:
Det synes jeg var et rigtig godt spørgsmål, for jeg synes nemlig fuldstændig, ligesom vi har hørt her, at det jo også drejer sig meget om ansvarsforflygtigelse.
Man vil jeg slet ikke være med til at tage ansvar.
Der er nogle, der tager ansvar.
Det gør regeringen, det gør Dansk Folkeparti.
Vi sikrer os, at der er en ordentlig balance mellem indtægter og udgifter.
Vi retter tingene til, og på videreuddannelsen ligger vi stadig astronomisk højt.
Vi er et af de lande i verden, der bruger flest penge på det her felt.
Så ja, prøv hellere at vise lidt ansvar.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-12-16:
Jeg vil fortsætte lidt i samme spor og stille hr. Troels Christensen fra Venstre det spørgsmål, om man ikke i Venstre synes, det er en anelse hyklerisk, at man har det her skrigekor fra både Socialdemokraternes og Socialistisk Folkepartis side, når det er, at de ikke selv vil gå ind og tage ansvar for den økonomiske krise og den regning, den har efterladt.
De fremlægger en plan, der hedder »En Fair Løsning«, og som er underfinansieret med mellem 11 og 29 mia. kr. Er det så ikke lidt hyklerisk, når det er, de så kommer med en kritik rettet mod regeringen og Dansk Folkeparti, som rent faktisk har været med til ansvarligt at sikre, at Danmark kunne komme igennem krisen?
Troels Christensen (V), 2010-12-16:
Ja, tingene er skruet sådan sammen, at vi også skal sikre os, at vi har en ordentlig økonomi i det her land, og det interesserer åbenbart ikke Socialdemokraterne særlig meget.
For os er det altså vigtigt, at der er nogle arbejdspladser i Danmark, og at de ikke flyver ud af landet, fordi omkostningerne er for høje og vores konkurrenceevne for dårlig.
Derfor tager vi ansvaret for økonomien, og det her er en del af det.
Men det, jeg vil sige, og jeg vil gentage det, er, at samlet set ligger vi på et fantastisk flot, højt niveau, når det drejer sig om efteruddannelse i Danmark.
Sådan er det bare.
Så det billede, man begynder at tegne af, at det hele fuldstændig er en massakre, hvilket vi har hørt både i samråd, og hvad ved jeg, passer simpelt hen bare ikke.
Det passer ikke, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, der er ikke tale om en massakre.
Bjarne Laustsen (S), 2010-12-16:
Gad vide, om hr. Troels Christensen har hørt, at der er forsvundet 180.000 arbejdspladser i Danmark som følge af finanskrisen?
Mange virksomheder er helt lukket, og det, vi taler om her, er, at nogle af medarbejderne i opsigelsesperioden ikke kan gå ind og få SVU, for det lukker man simpelt hen for.
Derudover er det sådan, at man i fremtiden vil skære satsen ned fra 100 til 80 pct., og der siger Venstres ordfører, at det bare er en følelse, Socialdemokraterne har.
Nej, det er kontant afregning ved kasse et.
Det er et rent og skært besparelsesforslag.
Så er det sådan, at uddannelse jo følger konjunkturerne på arbejdsmarkedet.
Når der er høj arbejdsløshed og der er mange virksomhedslukninger, har vi behov for at bruge flere penge, fordi det er klogt at gøre i forhold til fremtiden.
Så kan der være perioder, hvor der er høj beskæftigelse, og hvor man ikke har tid til at komme på kursus.
Venstres ordfører må da kunne indrømme, at det er sådan, det er skruet sammen.
Troels Christensen (V), 2010-12-16:
Det er korrekt, at der står i bemærkningerne, at de penge skal findes i forbindelse med genopretningspakken, men det billede, som Socialdemokraterne vil prøve at tegne her, nemlig at vi er en regering, der sparer på de videregående uddannelser og efteruddannelsen, passer ikke, og derfor har jeg brugt de tal, jeg har brugt her.
Altså, det er sådan, at det er steget fra 5,6 mia. kr. til 7,3 mia. kr., og det vil jeg bare godt have lov at sige, så alle er klar over det.
Det ville da også være lidt ærgerligt, hvis man fik tegnet et helt forkert billede af, hvordan rigets tilstand er, når det drejer sig om de videregående uddannelser –
Christine Antorini (S), 2010-12-16:
Jeg stillede et meget præcist spørgsmål til Venstres ordfører, og det håber jeg at Venstres ordfører så kan give et præcist svar på:
Kan Venstres ordfører bekræfte, at det lovforslag, vi skal stemme om lige om lidt, L 41, betyder, at der skal spares 230 mio. kr. i 2012, 230 mio. kr. i 2013 og 230 mio. kr. i 2014 med hensyn til muligheden for, at man kan omskole sig?
Troels Christensen (V), 2010-12-16:
Som jeg gav udtryk for, så er det, det her handler om, at vi kan se, når vi ser på de videregående uddannelser i Danmark og investeringen i videregående uddannelse i Danmark, at vi ligger på et meget, meget højt niveau.
Og det er sådan, at ser vi på, hvordan udviklingen har været, kan vi jo se, at vi ligger langt, langt højere, end vi gjorde på det tidspunkt, hvor S og R havde ansvaret for, hvordan der skulle investeres i videregående uddannelse.
Det ligger på et rigtig flot, højt niveau, og det er jeg faktisk stolt af.
Vi har så måttet prioritere, i forbindelse med at vi skulle finde 24 mia. kr.
Det har vi gjort, og så har vi fundet ud af, hvor det gør mindst skade, og der regulerer vi.
bruger vi faktisk lige så mange penge til næste år, som vi har gjort i år.
Christine Antorini (S), 2010-12-16:
Jeg synes, hr. Troels Christensen fra Venstre skylder et rigtig godt svar her ved tredjebehandlingen på, hvordan han kan stille sig herop og sige, at regeringen ikke sparer på voksen- og efteruddannelsesindsatsen.
Jeg vil gerne opfordre Venstre til at kigge i det lovforslag, som vi skal stemme om her ved tredjebehandlingen.
Det er sådan, at hvis man kigger i bemærkningerne, kan man se, præcis hvad besparelsen er.
Desværre kan de jo så ikke nå at spare så meget i 2011, det er kun 9,3 mio. kr., men så slår det til gengæld også hårdt igennem.
I 2012 bliver der sparet 230 mio. kr., i 2013 bliver der sparet 230 mio. kr., og i 2014 bliver der sparet 230 mio. kr.
Det er den besparelse, der sker i forhold til muligheden for, at man kan omskole sig og opgradere sig – i en periode, hvor vi har en dyb økonomisk krise, og hvor det lige præcis er det tidspunkt, hvor vi har brug for at kunne hjælpe folk, der skal videre til noget andet.
Jeg vil godt bede Venstre om at komme og forklare, hvorfor der ikke er en besparelse, når det er det, vi stemmer om her.
Line Barfod (EL), 2010-12-16:
Denne regering er jo kendetegnet ved at ville bruge et flertal i Folketinget til at bestemme i detaljer, hvordan dette samfund skal indrettes.
Derfor var det selvfølgelig også en torn i øjet på regeringen og Dansk Folkeparti, at man havde et samfund, Christiania, hvor nogle mennesker tillod sig at leve efter nogle andre værdier; tillod sig at mene, at man godt kunne have boliger, der ikke kunne gøres til genstand for spekulation; tillod sig at mene, at man faktisk kunne have nogle boliger, der var kendetegnet ved, at de først og fremmest var steder, man skulle bo og eje i fællesskab.
Man gennemførte så christianialoven, men det lykkedes jo Christiania at samle så bred en folkelig opbakning, så man ikke bare kunne smide alle dem ud, der boede der, og lave et velfriseret område, som den daværende forsvarsminister sagde.
Derfor lykkedes det heldigvis at påvirke processen herinde, så man mellem behandlingerne i Folketinget fik ændret det sådan, at det faktisk blev muligt at finde en løsning for Christiania, så beboerne fortsat kan eje i fællesskab og kan have lov til at leve efter nogle andre værdier.
Men samtidig med at man kører retssag, kører man altså også med et hav af påbud, og vi har nu den absurde situation, at man siger, at når et barn fylder 18 år, skal det søge om statens tilladelse til at få lov til at bo hjemme hos sine forældre.
Jeg har aldrig før hørt om nogen partier, der mener, at man skal ned og blande sig i sådanne detaljer fra statens side, så man fra staten side skal til at give tilladelse, hvis et barn på 18 år skal have lov til at bo hos sine forældre.
Det synes jeg simpelt hen er en detailregulering af den anden verden, som jeg trods alt ikke havde forventet.
Selv efter alt, hvad jeg har set fra den her regerings side, synes jeg simpelt hen, at det er at gå for langt.
Nu kommer der en dom til januar.
Uanset hvad udfaldet af den dom bliver, skal der jo stadig forhandles; man skal stadig finde en løsning på, hvordan forholdet fremover skal være mellem de mennesker, der bor på Christiania, og resten af samfundet.
Derfor håber jeg meget, at vi kan få et tilsagn fra finansministeren, der jo er den ansvarlige minister, om, at man faktisk vil forhandle og er indstillet på, at man skal finde en løsning, så Christiania kan fortsætte med at leve efter andre værdier, og så man ikke vil sætte flere hundrede mennesker ud af deres hjem – mange af dem er mennesker, som er født og opvokset på Christiania og har boet der hele deres liv.
Jeg håber, at de oprindelige ideer om, at to tredjedele af dem skulle sættes ud af deres hjem, er opgivet fra regeringens side.
Det håber jeg meget vi kan få et tilsagn om, selv om man nu udskyder revisionen af christianialoven.