runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-02-04:
Jo, men det, der bare er problemet, er, at vi har en minister, som i de svar, jeg i Ligestillingsudvalget har fået på S 11 og S 12, siger, at det er ulovligt at forskelsbehandle.
Her har vi så en sag, hvor det bliver gjort – det er fuldt dokumenteret, at der bliver forskelsbehandlet; Krifa vil ansætte 12 kontorelever, og de skal have en anden etnisk oprindelse end dansk.
Lad os nu tænke os, at det havde været omvendt, altså at der var en dansk virksomhedsejer, som sagde: Ved du hvad, jeg vil faktisk kun ansætte nogle, som er sådan lidt hvide og blege i det, som jeg er; sådan nogle skal der være på min arbejdsplads.
Så ville der jo lyde et ramaskrig i Danmark.
Det er så der, jeg siger, at her er en helt oplagt sag, hvor vi kan se, at folk netop ikke bliver behandlet lige på arbejdsmarkedet.
Og det siger jeg ikke for at genere dem, der har en anden etnisk baggrund end dansk – jeg synes også, de skal være på arbejdsmarkedet, de skal også søge de her stillinger, men det må altså være ens evner og kunnen, som gør, om man får et job.
Mette Frederiksen (S), 2015-02-04:
Jeg har ikke set forslag fra Dansk Folkeparti eller andre, der er kommet op med noget, der i virkelighedens verden ville virke bedre end det, vi opstiller nu.
Det er ikke, fordi jeg vil stå og sige, at vi nødvendigvis er færdige på det her område, men at grænsebomme eller gammeldags toldere skulle være mere effektive end eksempelvis nummerpladescannere, har jeg faktisk svært ved at se.
Vi skal huske på, at det, at mennesker rejser på tværs af grænser, grundlæggende er noget positivt.
Den frie bevægelighed er grundlæggende til fordel for Danmark, og det, at man eksempelvis kan arbejde i andre lande som dansker, at man kan rejse ud, er ikke det, vi skal kriminalisere, det er ikke det, vi skal gøre til et problem.
Det, vi skal evne, er jo at fange dem, der kommer hertil eller udrejser af Danmark med et ikke legalt formål.
Der giver teknologien os nogle muligheder, som vi ikke har haft tidligere.
Det er de automatiske nummerpladescannere et rigtig godt udtryk for, og det er derfor, at vi gerne vil bruge dem.
Benny Engelbrecht (S), 2015-02-04:
Det undrer mig faktisk, at et medlem fra Venstre kan være i tvivl om, at der kan være sådan nogle effekter af nogle bestemte initiativer.
Især da jeg kan forstå, at et af de initiativer, som partiet Venstre er meget optaget af i øjeblikket, er boligjobordningen, herunder beskæftigelseseffekterne af den.
Og der må man jo bare sige at der er en masse udvekslingseffekter i stil med det, som vi også ser i Sverige.
Men en del af pointen er jo rent faktisk den, at når man i Sverige ikke ved, hvad de konkrete effekter har været, så kan det også være meget svært at overføre det til danske forhold, og derfor vil sådan noget alt andet lige blive gisninger. Jeg har noteret mig, at spørgeren har stillet spørgsmålet på ny, og vi vil selvfølgelig se fordomsfrit på det i ministeriet, når vi skal besvare det.
Louise Schack Elholm (V), 2015-02-04:
Nu har ministeren brugt rigtig meget af sin taletid på at tale om alt det, jeg ikke spurgte om.
Jeg må lige hurtigt sige, hvorfor Venstre ikke er med i forliget.
Det er, fordi man belåner Landsbyggefonden i en grad, så dem, der er lejere om 10 og 15 år, vil have færre midler til at renovere for, fordi man bruger dem nu, og man laver ikke noget i forhold til ghettoindsatsen.
Det er det, jeg prøver at belyse her.
Jeg er klar over, at regeringen har lagt op til, at der, hvis nu det hele går galt og brænder på og der er ildebrand og alt muligt ude i Gellerupparken eller i et andet af de her områder, skal være en plan for, hvordan man kommer ud derfra igen.
Det synes jeg også er rart, men det ville være rarere at løse problemet, inden det opstår.
Så har ministeren sagt: Jamen vi har et udrykningshold.
Ja, det er rigtig fint at lave et udrykningshold, der kommer inde fra centrum af magten og siger: Prøv at høre her: Vi ved meget bedre end jer, hvordan man skal løse alle problemerne.
Det er i øvrigt ikke et obligatorisk udrykningshold.
Men jeg tror ikke meget på, at de her to løsninger kan hjælpe på de problemer, man bl.a. oplever i Ringparken og andre steder.
Så hvad er så de øvrige ting, der skal hjælpe på de her ghettoområder?
Hvad er de nye, øvrige ting, der skal hjælpe på, at et område som Gellerup eller Vollsmose bliver lettere at færdes i og tryggere, altså at man får færre kriminelle, færre parallelsamfund?
Mener ministeren, at det er et udtryk for ghettoproblemer, når vi ser eksempler som i Slagelse, hvor taxachauffører f.eks. ikke tør køre ind i ghettoområdet Ringparken om natten, blot fordi nogle af gadelysene er blevet slukket, jf. artiklen
, »Taxavognmand: Utrygt at køre i Ringparken – der er for mørkt«, i Sjællandske den 22. januar 2015?
Jeg har stillet et spørgsmål til by-, bolig- og landdistriktsministeren: Mener ministeren, at det er et udtryk for ghettoproblemer, når vi ser eksempler som i Slagelse, hvor taxachauffører f.eks. ikke tør køre ind i ghettoområdet Ringparken om natten, blot fordi nogle af gadelysene er blevet slukket, jævnfør en artikel, der har været i Sjællandske, hvor en taxavognmand udtaler, at det er utrygt at køre i Ringparken, det er for mørkt?
Carsten Hansen (S), 2015-02-04:
Lad mig starte med at slå fast, at de fleste almene boligområder jo er velfungerende og udgangspunktet for et godt liv for mange børn og for mange voksne, som bor der.
Men der er desværre også boligområder, hvor det er gået skævt.
Ringparken i Slagelse er et af de boligområder, som er udfordret af en skæv beboersammensætning og et meget dårligt image.
Vi får en situation, hvor taxachauffører og andre udefra kommende ikke ønsker at køre ind i området og slet ikke, når gadelygterne er slukket.
I de her uger, og det ved fru Louise Schack Elholm godt, forhandler vi jo faktisk i Folketinget lovforslaget L 107 om brugen af Landsbyggefondens midler i de næste 4 år.
Lovforslaget udmønter jo boligaftalen fra november sidste år, som jeg indgik sammen med Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti, Enhedslisten og SF.
Venstre og Liberal Alliance er som bekendt ikke med her.
Og det er da ærgerligt, når vi nu lige har indgået en god aftale, der sikrer 465 mio. kr. om året i 4 år til boligsociale indsatser i vores udsatte boligområder.
Vi baner faktisk vejen for sociale forbedringer, attraktive boliger, flere beboere i beskæftigelse og et brud med boligområdernes isolation, og tryghed er et afgørende element i den her aftale.
I Ringparken har de en helhedsplan, som prioriterer trygheden i boligområdet, så mon ikke også boligorganisationen og kommunen vil tage hånd om problemer med de slukkede gadelygter i Ringparken.
Der er ingen tvivl om, at det er et dårligt sted at spare, og vi ved alle, at god gadebelysning er afgørende for, at man kan føle sig tryg, uanset hvor det er, om det er i Ringparken i Slagelse, eller om det er et andet sted, f.eks. i Rungsted.
Louise Schack Elholm (V), 2015-02-04:
Jamen det glæder mig, at ministeren anerkender, at der er tryghedsproblemer mange af de her steder.
Ringparken var bare et eksempel, som var nyligt.
Man kunne også have nævnt Motalavej i Korsør, hvor der også er enormt stor utryghed.
Så det glæder mig, at ministeren anerkender, at der er en utryghed her.
Men derefter siger ministeren, at det i samme grad er et problem i – nu kan jeg ikke engang huske, hvor det var ministeren sagde – Rungsted, tror jeg ministeren sagde.
Mener ministeren, at der er de samme tryghedsudfordringer i et villakvarter i Rungsted, som der er i Ringparken eller andre områder, der befinder sig på regeringens ghettoliste?
Carsten Hansen (S), 2015-02-04:
Det, jeg sagde, var, at det kan være utrygt, hvis gadelygterne er slukket, også i Rungsted.
Men det er klart, at der er nogle særlige udfordringer, som jeg også har redegjort for i mit første svar, i forhold til Ringparken i Slagelse.
Jeg har i øvrigt selv været på besøg der.
Jeg synes faktisk, jeg redegjorde for, at vi har fået en rigtig god aftale, som sikrer en stabil, høj prioritering af indsatserne i de særligt udsatte boligområder som også Ringparken i Slagelse.
Og det er jo nye indsatser, hvor vi sætter trygheden i højsædet; det er simpelt hen det, der er gennemgående for alt, uanset om det er renovering eller det er infrastrukturmidler, hvor man kan bryde nogle af de her udsatte boligområder op, eller det er hele den boligsociale indsats.
Det nye er jo, at man også skal tage sine handlingsplaner op en gang om året for at sikre, at de fungerer efter hensigten, og det tror jeg også vil virke i Ringparken.
Og gad vidst, om ikke man kan komme efter det og få tændt de gadelygter i Ringparken i Slagelse.
Louise Schack Elholm (V), 2015-02-04:
Tak for svaret, men jeg tror, ministeren blander det lidt sammen med det næste spørgsmål, jeg har, som nemlig handler om selve boligforliget.
For jeg mener rent faktisk, det er forskellige problemstillinger, vi har her.
Altså, der er en helt særlig problemstilling med de her boligområder, som er på ghettolisten, fordi de i højere grad er utryghedsskabende, og folk er mere bekymrede for at bevæge sig derind.
Det er jo netop, når folk, som ikke bor der, ikke vil gå derind, at vi får en optrapning af den situation, der er, og derfor er det et problem, at de holder sig væk, fordi de ikke føler sig trygge.
Så jeg vil bare gerne lige være sikker på, at ministeren er enig med mig i, at den problemstilling, vi har i landets ghettoområder, er en helt anden end den problemstilling, vi har i ganske almindelige villakvarterer i f.eks. Rungsted, som ministeren selv nævnte, i forhold til tryghed.
Carsten Hansen (S), 2015-02-04:
Ja, man er jo ikke langt inde i diskussionen, før man diskuterer, hvad det er, man selv har sagt, og det ved man jo bedst selv, men det er faktisk sådan, at vi prioriterer trygheden allerøverst.
For jeg tror på, og forligskredsen tror på, at tryghed er helt afgørende for, at vi kan få en beboersammensætning, der er bedre blandet, og at man kan lide at være i det område, hvor man bor; det er helt essentielt for alle mennesker.
Det, jeg også sagde, var, at de i Ringparken i Slagelse har en helhedsplan, som også prioriterer trygheden i området.
Så mon ikke boligorganisationerne og kommunen vil tage hånd om problemerne med de slukkede gadelygter i Ringparken? Så siger jeg, at der vist ikke er nogen tvivl om, at det er et dårligt sted at spare.
Vi ved alle, at god gadebelysning er afgørende for, at vi kan føle os trygge om aftenen, når det er mørkt, og det gælder – sagde jeg – uanset om det er i Ringparken, eller det er i Rungsted, og det er dér, hvor fru Louise Schack Elholm måske misforstår det.
Jeg tror bare, at god gadebelysning er vigtigt for alle, når det er mørkt.
Louise Schack Elholm (V), 2015-02-04:
Jamen jeg håber bare, at det også betyder, at ministeren så kan svare mig klart på, at det ikke er de samme udfordringer, man har i Rungsted, som man har i Ringparken, for det er jo sådan set bare det, jeg gerne vil være sikker på at ministeren mener, for det synes jeg ikke fremgik tydeligt af ministerens besvarelse.
Ministeren bliver ved med at tale udenom i forhold til boligforliget, som er det, mit næste spørgsmål handler om, så vi skal nok komme ind på det, men jeg vil sådan set bare gerne have, at det står klart, at ministeren forstår, at problemstillingen i de her ghettoområder er langt mere vidtgående, og at problemstillingen med slukkede gadelamper derfor også er noget større i forhold til områder som Ringparken, end det er i et villakvarterer i Rungsted.
Carsten Hansen (S), 2015-02-04:
Jeg sagde bare, at god gadebelysning er vigtigt alle steder, men man har faktisk nu lavet en helhedsplan, der fokuserer på tryghed i Ringparken i Slagelse, og at når vi har sat trygheden øverst på dagsordenen, er det, fordi det er afgørende vigtigt, tror jeg, for de mennesker, der bor i området, at trygheden er til stede, og derfor prioriterer vi den i det her område.
Derfor undrer det mig lidt, at fru Louise Schack Elholm er så optaget af forholdene i de her udsatte boligområder, når Venstre ikke ville være med.
Altså, kom dog på banen og vær med frem for bare at stå udenfor og råbe i skoven uden at få indflydelse på de ting, der sker, for tryghed er jo helt afgørende, det er jeg enig med fru Louise Schack Elholm i.
Jeg synes, vi har en rigtig god aftale, der sikrer en stabil og højt prioriteret indsats, også i de særlige boligområder som f.eks. Ringparken i Slagelse, med en lang række gode initiativer.
Louise Schack Elholm (V), 2015-02-04:
Ja, ministeren har godt nok allerede taget hul på det her spørgsmål i forbindelse med det foregående spørgsmål, men mit næste spørgsmål lyder alligevel: Hvorfor har regeringen ikke givet boligselskaberne nogle nye redskaber til at bekæmpe problemer på ghettoområdet i det nye boligforlig, når der stadig er store problemer med mennesker, der føler sig utrygge ved at færdes i landets ghettoområder?
Carsten Hansen (S), 2015-02-04:
Ja, det ligger jo på en eller anden måde alligevel i forlængelse af det tidligere spørgsmål, for der var det sådan konkret handling, man drøftede.
Venstre stemmer ikke for lovforslaget, som vi behandler i Folketinget, om fremtiden for de udsatte boligområder og den almene sektor generelt.
Venstres begrundelse er, siger fru Louise Schack Elholm, at der ikke er nogen nye redskaber til at forbedre trygheden i de særligt udsatte boligområder, og at vi blot vil tømme Landsbyggefonden for penge.
Det nye i aftalen er jo netop den massive fokus på tryghed og trivsel; det centrale fokus i hele boligaftalen er faktisk tryghed.
Helt konkret er det noget nyt, at arbejdet med tryghed ikke er isoleret til de boligsociale midler, som det var i den tidligere aftale.
For at få renoveringsmidler til støtte til infrastruktur skal den også være tryghedsfremmende, og en kriminalitetspræventiv indretning skal være adresseret i ansøgningen til Landsbyggefonden.
Tryghedsskabende renovering er f.eks. nye indgangspartier med videotelefoner og en højere modstandsdygtighed over for hærværk.
Det kan også være en ændring af skumle, mørke og øde hjørner, kroge og stier i boligområderne, og det kan være en helt ny indretning af parkeringsarealer, skure, skralderum osv., som sikrer den naturlige overvågning for beboerne, og som hindrer frit spil fra kriminelle ballademagere.
Tryghedsskabende infrastrukturforbedringer er en højere grad af integration med en omliggende by, sådan at der kommer en naturligt øget færdsel, som nu vi ser det i Gellerup, hvor man er i gang med den ændring, altså også af mennesker, som ikke bor i området; det er lysere og bredere færdselsårer, som forbinder vigtige byfunktioner, som kan sikre mere trafik og flere mennesker på gaden.
Områdernes veje skal ikke bare være øde imellem blok A og B.
Alle de her forandringer skal være med til at øge trygheden.
De bidrager også til den fysiske integration i byen og vil have en positiv udvikling for den sociale integration, og de skal selvfølgelig gå hånd i hånd med de boligsociale indsatser.
Som noget nyt skal alle helhedsplaner have en beredskabsplan for håndteringen af tryghedsproblemer, og i øvrigt skal der være et 1-års-eftersyn.
Det er ganske nyt.
Så etablerer vi også et rejsehold, der skal rådgive de udsatte boligområder med akutte tryghedsproblemer.
Det er alt sammen nye ting, hvor Venstre ikke ville være med og tage ansvar.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-02-04:
Det er ikke på nogen måde et grundigt eller omfattende svar.
Tværtimod rejser det mange flere spørgsmål, når ministeren bl.a. siger, at det godt kan være, at det vil give en øget beskæftigelse, men at det så bare vil være en beskæftigelse, man henter fra andre brancher.
Det er dog første gang, jeg har hørt en minister sige, at der kun er en given mængde arbejdskraft til rådighed, så det skal vi også have uddybet.
Men minister, kan jeg ikke i dag bare få svar på, hvad den beskæftigelsesmæssige effekt kunne være i Danmark – ja eller nej?
Benny Engelbrecht (S), 2015-02-04:
Nu har jeg jo givet et meget langt og meget detaljeret svar fra Skatteministeriet, også i forhold til alle de mange usikkerheder, som nødvendigvis ligger i et sådant forslag og dets konsekvenser.
Derfor synes jeg, det er meget naturligt, at ser man på området, er man også nødt til at se på, hvor der er nogle konkrete effekter at tage udgangspunkt i.
Man må bare sige, at det er altså ikke sådan, at man i Sverige, hvor man har gennemført det her initiativ, faktisk har nogle endelige konklusioner, og derfor er det også meget svært at drage nogle endelige paralleller.
Jeg synes faktisk, det er et meget grundigt og omfattende svar, som netop også tager mange af de usikkerheder med, som der nødvendigvis må være i forhold til sådan en sag.
Christian Langballe (DF), 2015-02-04:
Når jeg spørger, er det jo en principiel diskussion.
Jeg mener, at vi går helt uden om det, der virkelig er sagen her, nemlig at der er en utopisk forestilling i forhold til det Schengensamarbejde, vi har, om, at der ikke må være folk ved grænserne, og at det sådan set går igen i det lovforslag, der er fremsat, at det ikke må have karakter af grænsekontrol.
Så lad os diskutere i stedet for, at det så egentlig bare er et påbud inden for Schengensamarbejdet.
Jeg mener, at det er uintelligent, for jeg mener, at de personer, der kunne stå ved en grænse, er mere intelligente end selv den mest intelligente grænsekontrol, man kan lave, fordi mennesket er mere intelligent end maskiner.
Det kræver jo bare, at der står nogle mennesker dernede.
Jeg forestiller mig ikke sådan en rød-hvid bom.
Jeg forestiller mig, at der står nogle mennesker dernede, der holder øje med, hvad der foregår ved vores grænser, og det vil sige, at de på intelligent måde udpeger de steder, der måtte være problemer ved grænsen – biler eller folk, der forsøger at passere grænsen – og siger: Dem tager vi.
Det er intelligent.
Mette Frederiksen (S), 2015-02-04:
Hvis vi nu tager Københavns Lufthavn, for det er jo en ydre grænse – det er den dansk-tyske grænse ikke, så når vi taler om den ydre grænse, er det Københavns Lufthavn, vi skal interessere os rigtig meget for – så tror jeg, at indrejsetallet lige nu ligger på omkring 25 millioner om året.
Det er et kæmpe, kæmpe tal.
Jeg ved, at lufthavnen går i fortsatte, spændende vækstovervejelser om måske at få øget det tal til at være 40 millioner.
Når der er et så stort indrejsetal til Kastrup lufthavn, er det vel et meget godt argument for, at vi netop skal bruge teknologien, for selv dygtige folk kan jo tage fejl, og selv dygtige folk kan misse noget.
Det er samspillet mellem vores dygtige politifolk og den nye teknologi, som jeg tror i virkeligheden kan give os de bedste resultater.
Men man skal jo lægge mærke til, at hele forslaget går ud på at skærpe kontrollen, og det er da ikke noget, jeg gør for sjovs skyld.
Det gør jeg da, fordi ganske megen af den kriminalitet, vi kan se i Danmark, er grænseoverskridende, og fordi vi har problemer med illegal indvandring.
Og det er problemer, som vi af mange årsager bør adressere og løse.
Vi ønsker at respektere, at Danmark er en del af det europæiske samarbejde, herunder Schengensamarbejdet – der adskiller vi os givet fra Dansk Folkeparti.
Og så er det jo vores opgave inden for de rammer, der er, at finde de løsninger, så vi selvfølgelig kan kontrollere, hvad der sker ved vores grænseovergange.
Christian Langballe (DF), 2015-02-04:
Jamen altså, det, vi forsøgte sidste gang – og det var intelligent grænsekontrol – var jo både med nummerpladescannere og med passcannere, og hvad der nu var til rådighed på det tidspunkt, faktisk at tage den udfordring alvorligt, at der er grænseoverskridende kriminalitet.
Og det eneste og logiske sted at foretage en kontrol er selvfølgelig ved grænsen.
Det, der er sagen ved det her lovforslag, som vi i øvrigt støtter, er bare, at det må man ikke – man må ikke lave en permanent grænsekontrol.
Det er vi imod, selvfølgelig er vi det.
Hvorfor er vi det?
Det er vi for danskernes og Danmarks skyld.
Mette Frederiksen (S), 2015-02-04:
Som justitsminister er jeg selvfølgelig lidt mere optaget af at bekæmpe både problemer omkring illegal indvandring og kriminalitet i Danmark.
Og der er det min opgave, synes jeg, at finde de måder, hvorpå vi kan opnå flest resultater for færrest ressourcer – for vi har selvfølgelig altid en ressourcemæssig afvejning og prioritering.
Og når vi nu har en teknologi til rådighed, som der ikke har været tidligere, når man har gjort sig erfaringer i udlandet, og vi i øvrigt har et politisk ønske fra regeringens side om en øget kontrol af vores grænseovergange, så har vi fremsat forslaget her. Jeg er i øvrigt glad for, at Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Det har man ikke kunnet høre hele tiden siden kl. 12.00, men det gør Dansk Folkeparti, og det er jeg rigtig glad for.
Christian Langballe (DF), 2015-02-04:
Altså, nu gør man i lovforslaget meget ud af at pointere, at det ikke må have karakter af en permanent grænsekontrol – det er sådan set bemærkninger, der kommer igen og igen i det her lovforslag, L 95.
Jeg taler ikke om enten-eller, jeg taler om både-og.
Jeg taler om, at man styrker med hensyn til at have større bemanding, samtidig med at man selvfølgelig har nogle scannere, passcannere og nummerpladescannere osv. – bare det, at man så virkelig bestræber sig på at gøre det så godt som muligt og ser virkeligheden i øjnene.
For det er nemlig det, der er problemet med Schengensamarbejdet, altså at der mangler en virkelighedserkendelse i forhold til den situation, vi står i, nemlig at de ydre grænser i Schengen er gennemhullede, og at vi står i en helt ny situation, hvor vi må passe på vores grænser, fordi vi derved passer på danskerne.
Og det er vel det, der er formålet; det er vel egentlig det, der er grunden til, at vi lovgiver i Folketinget, altså for at lave en sikker ydre ramme om retstilstanden i Danmark.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-02-04:
Skriftlig begrundelse
Den 7. oktober 2014 sendte ministeren et foreløbigt svar om, at han ville svare hurtigst muligt.
Den 31. oktober 2014 meddelte Skatteministeriet, at ministeren forventede at kunne svare inden for 2 uger.
I løbet af december blev den melding ændret til uge 51, og i januar 2015 blev den ændret til uge 3 og senest til uge 4.
Svaret er nu kommet den 30. januar 2015, men indeholder ikke svar på det spørgsmål, der er stillet.
Det var så et af eksemplerne på, hvordan vi her i Folketinget bliver holdt grundigt for nar – apropos dagens konference om arbejdet i Folketingets udvalg.
Jeg stillede et spørgsmål den 9. september – et forholdsvis simpelt spørgsmål – om, hvilken effekt det ville have på beskæftigelsen og konkurrenceevnen i Danmark, hvis momsen i restaurationsbranchen blev lempet fra 25 pct. til 12 pct., og i den tid, der så er gået siden den 19. september, er jeg blevet holdt hen.
Jeg forstår bare ikke, hvorfor ministeren ikke svarer på mit spørgsmål.
Jeg spørger til effekten i Danmark.
Jeg spørger: Hvor mange fuldtidsbeskæftigede vil det cirka give i Danmark, hvis vi gjorde tilsvarende?
Så er jeg helt med på, at der kan være stor usikkerhed om, hvorvidt det kan henføres til et større antal beskæftigede eller en højere gennemsnitlig arbejdstid.
Det er det, jeg har spurgt til.
Det er det, jeg har stillet spørgsmål om den 9. september, og som jeg stadig væk venter svar på – og det vil jeg gerne have