runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2015-12-10:
DSB har været forholdsvis klare i mælet omkring, at det her sagtens kan betyde, at f.eks. togtrafikken går i stå, og det samme har en række busselskaber.
Der er jo den meget, meget store forskel til flytrafik, at du jo ikke får adgang til fly, for du kommer ikke igennem security, uden at du rent faktisk har en gyldig rejselegitimation, hvor man også kan se, hvem det er, der rejser.
Det kan man jo ikke, når man rejser med tog eller med bus.
Som jeg siger, kan man trække en billet i en automat på en banegård, og så kan man stige på toget.
Jeg må spørge, om det virkelig ikke giver anledning til bekymring.
Er det ikke en lidt flot udtalelse at sige, at hvis trafikken går i stå, går den i stå?
Martin Henriksen (DF), 2015-12-10:
Det er klart nok, at hvis det her bliver vedtaget og træder i kraft, er det muligt, at du så vil kunne købe en billet ved en automat, som man gør i dag, men DSB – eller et andet selskab – skal så sikre sig på anden vis, hvis det ikke sker ved billetkøbet.
Det er på samme måde, som når et luftfartsselskab, altså et privat selskab, fra Egypten eller Tyrkiet eller et andet sted transporterer folk til Danmark, for så er det også deres ansvar at sørge for, at de har lovlig adgang til Danmark.
Så det er ikke sådan, at det er helt ny grund, man betræder her.
Til det andet spørgsmål vil jeg sige, at det er rigtigt, at jeg har hørt nogen sige, at så går togtrafikken fuldstændig i stå.
Jeg vil da opfordre DSB og andre til at tilrettelægge det på en måde, så det ikke går i stå.
Men det, jeg har svaret på, er, at vi jo ikke kan lade være med at handle, fordi der er nogen, der siger, at så risikerer man måske, at togtrafikken går i stå.
For det ville være uansvarligt.
Henning Hyllested (EL), 2015-12-10:
Det var noget af en markant udtalelse, skal jeg lige hilse og sige, men jo ikke urealistisk, forstået på den måde, at DSB jo rent faktisk har varslet, at det kan blive nødvendigt, fordi de naturligvis hverken har ressourcer eller mulighed for at kontrollere det der.
Ordføreren siger, at det kan man da kontrollere ved køb af billet.
Man kan f.eks. købe billetter i automater på stationerne, men det bliver vel ikke nemt at kontrollere der i den forbindelse, hvem det så lige er, der rejser med togene.
Så det må nødvendigvis foregå på perroner, hvilket ikke kan lade sig gøre, eller i togene, men det har man ikke ressourcer til.
Og det her handler jo ikke bare om DSB's personale, det handler om buschauffører i grænseoverskridende bustrafik, og det handler om færgetrafik.
Er det virkelig ordførerens alvorlige mening, at hvis den grænseoverskridende trafik med busser, tog og færger må stå stille, så må den stå stille?
Og hvad sker der så?
Har man lavet nogen beregninger på, hvad det koster det danske samfund, hvis hele transporten over grænserne pludselig står stille?
Martin Henriksen (DF), 2015-12-10:
Grundlæggende er der ikke noget underligt i, at Folketinget reagerer på den situation, som Danmark står i, og reagerer på det faktum, at der er en migrantkrise; reagerer på det faktum, at svenskerne også har indført grænsekontrol og har planer om mere.
Det er der ikke noget underligt i.
Det underlige er, at Folketinget har været så lang tid om det.
Men altså, der er jo sådan set afgivet et svar til udvalget, som jeg egentlig gerne vil læse op, for jeg synes, det besvarer spørgsmålet ganske udmærket.
Og det er jo det, der er svaret.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-10:
Der er ikke tid til at få det på plads, siger hr. Martin Henriksen, men dermed siger hr. Martin Henriksen jo også, at det sagtens kan være, at den lov, vi her behandler, slet ikke kan føres ud i livet, for der er ikke nogen – jeg har prøvet at spørge ministeren, og jeg har spurgt alle ordførerne – der kan svare på, hvor denne grænsekontrol konkret skal foregå.
Er det ikke underligt at vedtage en lov, som ingen aner om kan blive til noget?
Ville det eneste fornuftige, hvis man rent faktisk ønskede at loven skulle blive til noget, ikke være at tage den tid, det tager at få en dialog med de her transportører om at finde ud af, hvordan man gør det, og om det kan lade sig gøre, ligesom svenskerne i øvrigt har gjort?
Martin Henriksen (DF), 2015-12-10:
Vi har ikke tid til at vente eksempelvis til den anden side af jul eller nytår.
Det er noget, der skal komme på plads så hurtigt som overhovedet muligt, hvis vi skal kunne nå at reagere hurtigt på, at svenskerne eksempelvis indfører mere grænsekontrol.
Så der er simpelt hen ikke tid til at gøre alle de ting, som Enhedslisten og andre efterlyser at vi gør.
Så er et ærligt svar jo også, at hvis forslaget bliver vedtaget, er det op til transportørerne at tilrettelægge, hvordan man ønsker at sikre, at folk, som de tager med til Danmark, har lovlig adkomst til Danmark.
Det er jo svaret.
Det kan man jo gøre, i det sekund billetten købes, man kan gøre det, når den pågældende træder op i toget, og man kan også gøre det i togene.
Den praktiske udførelse af det er op til selskaberne.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-10:
Ordføreren siger, at det er i orden at lytte.
Ja, det er da mere end i orden at lytte, det er da en pligt at lytte.
Det her skal træde i kraft, inden svenskerne indfører noget tilsvarende.
Og indtil for ganske kort tid siden meddelte svenskerne, at det skulle træde i kraft den 21. december.
Det er altså lige om lidt.
Og jeg vil ikke tage ansvaret for, at Københavns Hovedbanegård sander fuldstændig til, og at julehandelen bliver smadret, og hvad ved jeg, uden at vi har et eller andet bud på en løsning.
Vi er da nødt til at forholde os til en akut situation ved at behandle problemerne akut.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-12-10:
I sin tale rejser ordføreren jo selv det her spørgsmål om, hvordan vi er havnet i den her situation, så vi skal stå og sjuske en lov igennem.
Det er så noget, vi bliver nødt til tvunget til af svenskerne på grund af deres invitation til Mellemøsten, og at de nu så vil indføre en grænsekontrol.
Er ordføreren ikke bekymret for, at det, vi er i gang med lige nu, egentlig bare er at skubbe aben videre til næste land og til næste land i stedet for at finde en holdbar løsning, og at det her altså er en lidt let symptombehandling på et større problem, som der egentlig hellere burde blive brugt energi på at løse i stedet for at stå her og sjuske det igennem, som det er lige nu?
Det, vi kommer til at se, er jo ikke en løsning.
Det er bare, at vi skubber det videre og kan lukke øjnene og så kan det næste land gøre det samme og det næste land gøre det samme.
Så er det altså, at de står på strandene på Lesbos og i Syditalien med problemet.
Så bekymrer den måde ikke ordføreren, at vi bare lige holder os for øjne, ører og mund, og så har vi skubbet problemet videre til vores venner og naboer?
Josephine Fock (ALT), 2015-12-10:
Nu havde jeg egentlig ikke tænkt mig at tage ordet til Socialdemokratiets ordfører, men da Socialdemokratiets ordfører også adresserer det til Alternativet og taler om vægtskåle, vil jeg da lige orientere ordføreren om, hvad der indgår i min vægtskål: Der indgår solidaritet; der indgår medmenneskelighed, og der indgår et ansvar for alle de mennesker, vi nu effektivt sætter en grænsebom ned for.
Det, vi i praksis indfører her, er, at det bliver umuligt at søge asyl i Danmark, hvis man ikke har papirerne i orden.
Det vil sige, at vi skubber aben videre til alle vores nabolande.
Det er noget af det, der indgår i min vægtskål.
Det, der så også indgår i min vægtskål og gør, at jeg er kritisk over for det her lovforslag, er, at vi pålægger nogle transportører ansvaret for at praktisere den her lovgivning, som i mine øjne ikke er ordentlig gennemarbejdet.
Det er det, der indgår i min vægtskål.
Og det synes jeg sådan set at ordføreren bør forholde sig til.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-10:
Hvis vi gennemførte en revision, som ville betyde, at ministeren skulle fremsætte et nyt lovforslag senest den 1. april, ville det jo betyde – vil jeg vurdere – at den diskussion igen ville basere sig på de høringssvar, der er kommet ind.
Hvis vi får en revision lidt senere, vil diskussionen både basere sig på de høringssvar, der er kommet ind, og en ophobning – formentlig, vil jeg gætte på – af konkrete, praktiske erfaringer med lovgivningen.
Jeg synes, at det, der taler for den senere model – den ligger selvfølgelig senere, og det taler imod den – er, at det vil styrke debatten, at vi har nogle konkrete erfaringer med loven.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-12-10:
Loven vil jo kunne træde i kraft med det samme, og så vil man – rigtigt – have et lovgivningsforløb, hvor man kan indhente høringssvar og tage hånd om de praktiske foranstaltninger, som operatørerne kan udrede.
Det er jo netop derfor, svenskerne lige har udskudt deres lovproces – fordi de lytter til de operatører, som siger, at det her ikke kan lade sig gøre praktisk, og fordi de lytter til det lovråd, der siger, at dette er en helt urimelig lovproces.
Derfor har de udskudt det.
Vi behøver ikke engang at udskyde.
Ordføreren kan stemme for, at der kommer en revisionsklausul ind og dermed både få sit hastelovforslag til at virke og få en ordentlig proces.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-10:
For det første vil jeg sige, at det ikke er min oplevelse, at der bliver tørret noget ansvar af på nogen.
Min oplevelse er tværtimod, at et flertal i Folketinget er i gang med at tage ansvaret på sig for at håndtere den situation, som er i risiko for at blive en realitet i Danmark.
For det andet vedrørende kommentaren til det konkrete ændringsforslag vil jeg sige, at vi har støttet, at der skulle være en revisionsparagraf.
Vi kan ikke støtte, at der skal være en efter 3 måneder, fordi det vil blive til en de facto-parallellovgivningsproces.
Vi ønsker, at den her lov skal bringes til at fungere, og at ministeren så skal forpligtes til om senest to folketingssamlinger at fremlægge en revideret lov.
Så vil der jo i den forbindelse, forventer jeg, komme ændringer til loven på baggrund af de praktiske erfaringer, der har været med den, og som vi ikke ville have allerede den 1. april.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-12-10:
Tak for det.
Det synes jeg er et godt råd, det vil jeg gerne levere lige tilbage til ordføreren.
For det er rigtig vigtigt at kunne se det hele lidt udefra, det er jeg enig i.
Ordføreren taler også om at tage ansvar.
Det er vi meget store tilhængere af i Radikale Venstre.
Det har vi gjort sammen med ordførerens parti i 4 år.
Vi har ført en rigtig god, balanceret politik, hvor vi tog ansvar for alle, for vores velfærdssamfund, for vores økonomi og for de mennesker, der var på flugt.
Nu ønsker ordføreren så at haste et lovforslag igennem, som tørrer ansvaret af på nogle andre end politikerne og myndighederne.
Man tørrer jo ansvaret af på operatørerne, for man ved ikke, hvad det er for en opgave, de skal løse, og man kan ikke redegøre for, hvad det er, der skal til.
I Radikale Venstre vil vi gerne tage ansvar for den her hasteopgave.
Det mener vi bør være en myndighedsopgave, når man ikke har klarhed over, hvad det er, operatørerne skal løse.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren igen: Hvorfor kan ordførerens parti ikke være med til at gennemføre en 3-månedersrevisionsklausul, der vil gøre det muligt at udrede de komplikationer?
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-10:
Tak for rådet.
Christian Juhl (EL), 2015-12-10:
Jamen så vil jeg gerne anbefale ordføreren også at indføre den praksis som politiker, altså også som folketingsmedlem, at tage ud og snakke med både fagforeninger og alle mulige andre, også i akutte situationer.
Det er i den grad en rigtig god ting.
Så får man en mere nuanceret baggrund for at skulle tage stilling i stedet for at hoppe på ethvert hasteforslag, som en hvilken som helst regering måtte komme med, og som umiddelbart ser smart ud, men som i sin substans er ganske uovervejet.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-10:
For det første vil jeg sige, at jeg ikke synes, det er et dårligt argument.
Det er ikke et dårligt politisk argument, at man tager ansvar for de situationer, der opstår i vores land.
Det synes jeg er et godt politisk argument.
Men som folkevalgt i Folketinget vil jeg sige, at det ikke er min opgave nu at sætte mig ned med de faglige organisationer og diskutere, hvordan den her lov konkret skal implementeres.
Hvis vi havde haft en socialdemokratisk ledet regering og jeg havde været minister i den, kan jeg love dig for, at det havde været noget af det første, jeg havde taget fat i.
Christian Juhl (EL), 2015-12-10:
Det er ret hurtigt, at ordføreren har lært det der politikerkneb med at sige: Vi tager ansvar, og de andre er uansvarlige.
Den bider nu ikke på mig, og jeg tror også, at ordføreren i andre situationer ville sige: Jamen hvad er det for et latterligt argument?
Jeg vil gerne spørge: Hvornår begynder Socialdemokraterne at tage ansvar for retssikkerheden – for, at der faktisk ikke er nogen akut situation, og at vi godt kan tage den tid, der er nødvendig for at snakke med fagforeningerne om, hvordan vi skal forholde os til liv, ære og velfærd, når de her chauffører og alle de andre skal have en myndighedsopgave?
Det er jo ikke ligegyldigt for, hvordan opgaven bliver løst, eller for, hvad I finder på i januar måned, i februar måned, i marts måned, at man ser stort på retssikkerheden.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-10:
Det vil jeg meget gerne forholde mig til, og jeg vil også meget gerne kvittere for, at ordføreren for Alternativet er meget præcis i sin beskrivelse af, hvad der vejer tungest i Alternativets overvejelser – jeg formoder, at det er hele Alternativets folketingsgruppe.
Jeg tolker det bare også derhen, at det, der bliver beskrevet som medmenneskelighed, i praksis vil betyde en flerdobling af antallet af asylansøgere i Danmark og dermed en flerdobling af udfordringerne, og det er både de kulturelle og økonomiske udfordringer.
Det, jeg i min lille tale prøver at gøre rede for, er det, der også betyder noget for Socialdemokraterne.
Vi er 5 millioner mennesker, og der er 500 millioner i Europa.
Vi udgør 1 pct. af Europa befolkning.
Jeg ville skamme mig, hvis vi modtog mindre end 1 pct. af Europas flygtninge.
Men det er ikke, så vidt jeg er orienteret, tilfældet.
Jeg mener ikke, at vi har nogen grund til at skamme os.
Men jeg mener, at vi skulle skamme os over for den danske befolkning, hvis vi, sådan som situationen er nu, fem- eller seksdoblede det antal, der kom til Danmark og søgte om asyl.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-10:
Det er i henhold til international ret ingen menneskerettighed at stå i Sudan og kræve at få sin asylansøgning behandlet i Danmark.
Det har ingen mennesker ret til, hvis de står i Sudan.
Det har de heller ikke ret til, hvis de står i Padborg.
Det har de ret til, hvis de står på dansk grund og siger: »asyl«.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-12-10:
Så vil jeg gerne bede ordføreren om at forklare mig, hvad ordføreren mente med, at så må folk blive i Padborg.
For det er jo altså sjældent sådan, at asylansøgere kommer med et rejsedokument, som giver dem adgang til Danmark.
Hvis de havde et visum, kunne de jo tage et fly.
Det ville være noget lettere at komme til Danmark med et fly og med et visum.
Jeg opfatter det sådan, at så kan de ikke søge asyl i Danmark.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-10:
For det første lægger fru Ulla Sandbæk til grund for sit spørgsmål, at man ikke mere kan søge asyl i Danmark.
Det er forkert, og det sagde jeg også i mit tidligere svar.
Jeg vil anbefale fru Ulla Sandbæk at lytte lidt bedre efter.
For det andet: Anerkender jeg, at det er imod menneskerettighederne?
Nej, det anerkender jeg ikke.
Og i den debat, vi har i dag – og det gælder flere af de andre udlændingepolitiske debatter, vi har haft i de sidste par uger – vil jeg også anbefale de partier, jeg henvendte mig til i min ordførertale, at være lidt mere forsigtig med bare at slynge om sig med, hvorvidt vi bryder konventioner og menneskerettigheder.
For jeg mener, det forpester debatten, at vi altid skal forholde os til, om vi er imod menneskerettighederne.
I det konkrete tilfælde her er der foretaget juridiske vurderinger i ministeriet af, hvorvidt vi bryder EU-retlige forpligtelser eller øvrige internationale forpligtelser, og der er ikke fra ministeriets side noget belæg for at sige, at man bryder det ene eller det andet.
Det synes jeg er et utrolig relevant spørgsmål, for det her er jo ikke nogen langsigtet løsning.
Det her er en kortsigtet løsning.
Den langsigtede løsning handler jo om, at folk ikke skal flygte, og om de flygtningelejre, mange af dem flygter hen til.
Mange af dem, der i dag står nede i Rødby, dem, der i dag kommer til at søge asyl i Danmark, har jo boet i flere år i en flygtningelejr i Tyrkiet.
Det er også derfor, vi har været imod de nedskæringer på ulandsbistanden, regeringen har fremlagt.
Det er faktisk sådan i det danske Folketing i dag, at der kun er et politisk parti, der både er klar til at tage det kortsigtede ansvar og stemme for det her transportøransvar og det langsigtede ansvar, nemlig at sørge for, at der også er en støtte i nærområderne.
Tak for spørgsmålet.
Men sådan et land er Tyskland ikke.
I en situation, hvor den indre sikkerhed i Danmark var truet – for det ville kun være i sådan en situation, at ministeren i henhold til Schengenreglerne ville have mulighed for at indføre transportøransvar – synes jeg ikke, vi behøver at skamme os over at sige til de mennesker, der står på stationen i Flensborg og søger om at komme til Danmark, og som ikke har noget gyldigt rejsehjemmel eller visum: I bliver venligst nødt til at blive i Flensborg.
I har ikke mulighed for at tage til Padborg.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-12-10:
Jeg bliver nødt til igen at gå ned i det med, hvordan man søger asyl i Danmark.
Der er jo kommet en del svar fra ministeren på nogle spørgsmål, der er blevet stillet her, og man kan jo ikke komme ind i Danmark, hvis man ikke har et visum, altså hvis man kommer fra et land, der er visumpligtigt.
For så bliver man stoppet, inden man kommer ind; på grund af transportøransvaret vil DSB-medarbejderne – hvis det er et tog – skubbe folk ud ad døren, og hvis det er en færge, kommer man ikke om bord.
Hvordan søger man så asyl i Danmark, når man ikke kan komme ind i landet?
Det kan man kun ved at trænge illegalt ind, så ønsker ordføreren virkelig at se illegal indtrængen i Danmark for at folk kan komme herop og søge den beskyttelse, som de kan have krav på ifølge nogle konventioner?
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-10:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, vi nærmer os den diskussion, jeg gerne vil have, og jeg vil gerne kvittere for, at Alternativet er mere præcise i deres spørgsmål.
De er nemlig politiske som i de her spørgsmål: Hvordan skal vi forstå solidaritet, og hvordan kan man søge asyl i Danmark?
Så vidt jeg er orienteret, har omkring en femtedel af dem, der ankommer til Sverige, faktisk allerede gyldig rejsehjemmel og søger asyl på den baggrund.
Der er ikke nogen grund til at antage, at tallet for dem, der ankommer til Danmark, vil være anderledes.
Det er min vurdering.
I forhold til solidaritet – som jo er et smukt begreb, hvad jeg er sikker på vi alle sammen i Folketingssalen kan placere på plussiden i vægtskålen – vil jeg sige, at solidaritet også er et begreb, vi har over for det velfærdssamfund, vi har her i Danmark.
Og som jeg sagde i min ordførertale, har det været og er fortsat udfordret økonomisk og kulturelt, og det ville være det endnu mere, hvis antallet af asylansøgere til Danmark steg markant.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-12-10:
Der tales om at udvise ansvar, ja, solidarisk ansvar.
For mig er solidarisk ansvar rigtig vigtigt at udvise i en situation som den, som vi står i lige nu i Europa og ved Europas grænser.
Lige nu ser vi, at folk sætter livet på spil for at flygte til Europa over havet i små gummibåde fra Tyrkiet til Grækenland.
Det gør de, fordi der er et transportøransvar forbundet med at sætte sig ind i en flyver for at komme til Europa, hvilket ville være meget billigere.
Det, regeringen gør nu, rejser et spørgsmål, som jeg synes ordføreren er nødt til at forholde sig til: Hvordan søger man nu asyl i Danmark?
Man kan ikke komme over grænsen, hvis man ikke har gyldigt visum eller rejsepapirer.
Det vil sige, at man illegalt skal tage over grænsen.
Det vil sige, at vi kan komme til at se gummibåde på Ærø – eller hvad?
Eller skal folk løbe hen over markerne for at komme til Danmark og søge asyl?
Det gør man hos en myndighedsperson, der først står på den danske side af grænsen, og der må man ikke komme hen.
Så hvordan skal man søge asyl i Danmark nu?
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-10:
Der er ikke lukket for at søge om asyl i Danmark, heller ikke efter at det her lovforslag er vedtaget, og heller ikke efter at ministeren eventuelt har sat det i kraft – altså på baggrund af den bemyndigelse, som jeg håber at vi giver hende.
Der vil stadig væk komme asylansøgere til Danmark, og de vil stadig væk få behandlet deres sag, og de vil stadig væk få flygtningestatus.
Så siger ordføreren, at det grænser til at føre skræmmekampagne.
Jeg vil sige: Jeg håber, du har ret; jeg håber virkelig, at du har ret.
Jeg håber, at ordføreren har ret, men jeg tror ikke, at det er en skræmmekampagne.
Hvis du ser på – undskyld, hvis ordføreren ser på de asyltal, der både har været i Tyskland og i Sverige, så mener jeg, at det mest realistiske scenarie for det danske asyltal i tilfælde af id-kontrol på Øresundsbroen og Helsingørfærgen vil være en mangedobling af det danske asyltal.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-12-10:
Jamen det er da meget interessant, at ordføreren ganske åbent vedgår, at hvis de her regler bliver indført, kan man ikke komme til at søge asyl i Danmark.
Men det er jo altså faktisk imod menneskerettighederne, at man ikke kan komme til at søge asyl i et land.
Jeg ved godt, at regeringen ikke har noget imod at gå imod menneskerettighederne, bl.a. i forbindelse med at skulle vente 3 år på familiesammenføring – det siger man at man gør ganske åbenlyst – men at man også vil bryde menneskerettighederne, ved at der ikke kan søges asyl, synes jeg vel nok er rimelig mærkeligt.
Vil ordføreren anerkende, at det er imod menneskerettighederne, at man ikke længere ville kunne søge asyl i Danmark?
Jeg forstår stadigvæk ikke, hvad ændringsforslaget om, at man skal kigge på det her om 2 år, skal til for, hvis det nu viser sig, at man faktisk er nødt til at kigge på det lang tid før.
Det har vi jo forstået.
Det, vi ikke kan forstå, er, hvorfor man ikke vil kigge på det igen om 3 måneder.
Og det synes jeg stadig væk ikke jeg har fået nogen god forklaring på.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-10:
Det er jo meget interessant på den samme dag at blive beskyldt for at være for hurtig og for langsom: Vi vedtager den her lovgivning for hurtigt, og revisionen af den vedtager vi for langsomt.
Altså, hvis der måtte komme problemer, der er så store, at de kun kan løses, ved at regeringen kommer med et nyt lovforslag, så kommer der da et nyt lovforslag.
Så vil det da ikke være sådan, at vi sidder og siger: Nej, nej, der skal gå 2 år, og så kan det godt være, at alting ramler, men vi sidder bare og venter, for nu har vi vedtaget loven for 2 år.
Selvfølgelig følger regeringen udviklingen løbende, jeg havde nær sagt dag for dag, og kommer med de initiativer, der er nødvendige, i takt med at de initiativer bliver nødvendige.
Jeg kan berolige fru Ulla Sandbæk med, at der ikke kommer til at gå 2 år, før man igen vil se initiativer fra regeringens side på det her område.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-12-10:
Mange tak.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvad der sker, hvis vi nu får at vide, at de her problemer faktisk ikke kan løses.
Skal vi så følge regeringens ændringsforslag og vente i 2 år og lade operatørerne stå med uløselige problemer?
Eller ville det ikke være meget, meget mere fornuftigt at følge det ændringsforslag, som siger, at vi skal kigge på det her igen om 3 måneder, så vi netop ikke sætter operatørerne i situationer, som de ikke kan løse – altså ikke, fordi de ikke vil, men fordi de muligvis ikke kan.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-10:
Altså, det kommer muligvis bag på Det Radikale Venstre, men der er en verden uden for Christiansborg, og der er problemer, der bliver løst uden for Christiansborg, og der er problemer, som kan løses, uden at vi behøver at ændre en lov.