runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2014-06-04:
Det ærgrer mig naturligvis, at Enhedslisten ikke er med på Venstres ændringsforslag.
Jeg mener personligt, at min gode kollega, hr. Preben Bang Henriksen, har fundet lidt af et columbusæg, men det er jo så ærgerligt, at Enhedslisten ikke er enig i det.
Med hensyn til ankebegrænsning på beløbsstørrelsen vil jeg spørge Enhedslisten, om man ikke også tænker på den, der jo har vundet sagen i byretten.
For den, der vinder en sag i byretten, er det jo altså heller ikke særlig behageligt at skulle trækkes igennem en ekstra retssag i landsretten, som man jo med statistisk sandsynlighed står til at vinde, og jo altså også skulle blive belemret med udgifter til advokat osv. for at føre en sag i to instanser – og måske skulle ud og have en anden advokat, fordi den advokat, man har haft i første instans, ikke har møderet for landsretten.
Hvilke tanker har Enhedslisten gjort sig om den part, som altså vinder sagen i byretten?
Pernille Skipper (EL), 2014-06-04:
Enhedslisten har ligesom Venstre stillet nogle ændringsforslag til det her lovforslag, og det er dem, jeg sådan set vil starte med at redegøre for.
Der har, som Venstres ordfører også sagde, været to store diskussioner i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag, og den ene handler om den beløbsgrænse, der er for, hvornår man må appellere sin sag fra byretten til landsretten, og den grænse ønsker regeringen at hæve fra i dag 10.000 kr. til 20.000 kr.
Det har så åbenbart gjort Venstre tilfreds, men i Enhedslisten har vi det nu sådan, at retssikkerhed ikke skal være betinget af, om ens sag handler om mange eller få penge.
Og for nogles vedkommende kan en sag, der drejer sig om 19.500 kr., altså både handle om rigtig, rigtig mange penge, men også være af særlig principiel eller følelsesmæssig karakter for den enkelte.
Derudover har vi stillet et ændringsforslag, som fuldstændig afskaffer den mulighed, som regeringen ønsker at indføre, for, at landsretterne kan afvise en sag på forhånd, før de behandler den, altså afvise, at man får mulighed for at få sin sag prøvet i anden instans.
Der har Venstre stillet et ændringsforslag, som pålægger byretterne at tage stilling til, om deres egen dom er så god, at der skal kræves deponering, før en sag kan ankes.
Det mener vi er en uskik.
Derfor kan vi ikke støtte Venstres ændringsforslag, og derfor har vi også selv foreslået, at man går væk fra den her idé om, at landsretterne må afvise en sag, før de egentlig har behandlet den.
Det er især set i lyset af oplysningen – på foranledning af spørgsmål fra Enhedslisten – om, at ministeriet og domstolene f.eks. ikke kan opgøre, hvor mange sager det egentlig drejer sig om, når de siger, at der er store problemer med de såkaldte kreditanker.
Så der må jeg sige, at når vi ikke ved, hvor stort problemet er, er det efter vores mening fjollet at mindske retssikkerheden for borgere i Danmark.
Det bør altså være sådan, at man kan få sin sag behandlet ved to instanser i et retssamfund som vores, også selv om det måske drejer sig om et lille beløb, og også selv om de fine herrer i landsretterne ikke synes, det er så spændende en sag.
Så derfor håber vi selvfølgelig, at ikke mindst de partier, som har kritiseret forslaget fra regeringen i medierne og her i salen, vil støtte vores ændringsforslag.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-06-04:
Tak, formand.
SF skal have tak for at have taget initiativ til den her klimapolitiske debat om rapporterne fra FN's klimaråd og også spørgsmålet om, hvordan det påvirker sikkerhedspolitikken.
Og lad mig slå fast med det samme, at Venstre meget gerne vil have en global klimaaftale, og det er også helt afgørende for os, at vi får så mange lande i verden som overhovedet muligt med i en sådan aftale.
Der er ingen tvivl om, at vi kan se, hvordan klimaforandringerne på landsplan og på verdensplan påvirker vores klima meget, meget stærkt.
Vi så i den seneste rapport, at fødevareforsyningen er presset, og vi ser og oplever i det hele taget, hvordan vores systemer på den ene eller den anden måde bliver presset.
Derfor er det helt afgørende for os, at vi alle de steder, hvor vi har mulighed for det, i EU, i FN og i andre sammenhænge, arbejder for at få en international klimaaftale, meget gerne senest på FN's klimatopmøde i 2015 i Paris.
Og vi har tillid til, at ministrene arbejder aktivt for – og det oplevede vi også her i dag – at vi får en så ambitiøs aftale som overhovedet muligt.
Det er også afgørende, at vi i EU-sammenhæng presser så meget på, som vi overhovedet kan.
Det er helt afgørende for os, at vi får høje, ambitiøse målsætninger i EU.
Danmark alene kan ikke løse den her opgave.
Vi er enige i, at det er fornuftigt at have en ambitiøs dansk klima- og energipolitik.
Det er godt, at vi er et forbillede på det her område, men det afgørende er, at skal det virkelig rykke, så er det i internationalt regi.
Som den tidligere regering arbejder også den nuværende regering ud fra en meget, meget ambitiøs målsætning i den sammenhæng, og det har de to ministre på så ganske udmærket vis redegjort for her i dag.
Og derfor kan Venstre også støtte op om det forslag til vedtagelse, som er fremlagt af SF's ordfører.
Det er fornuftige målsætninger, som vi er helt enige i, og som det er ganske fornuftigt at vi her i Folketinget sikrer at der er bred opbakning til.
Og det er også fornuftigt, at der på den hjemlige bane i forhold til at sikre de målsætninger er bred opbakning i det danske Folketing til den danske regering, når man rejser ud i den store verden.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-06-04:
Det anerkender jeg simpelt hen ikke.
Jeg mener ikke, at GGGI's formål er at hjælpe de fattige.
Det bliver jeg nødt til at sige.
Udviklingsministeren har jo selv været med til tidligere i sin karriere at hjælpe eksempelvis en norsk organisation med at få midler til deres udviklingsarbejde, og det er jo så en organisation, hvor ledelsen – naturligvis – arbejder skattefrit.
De skal ikke betale skat af deres løn, og det er jo fint, når man er så barmhjertig, som ministeren siger.
Det er faktisk en organisation i Norge, hvor direktøren får mere i løn brutto end den danske statsminister, og det er vel at mærke en løn, som vedkommende så får skattefrit.
Så vil jeg bare spørge ministeren: Er det at vise kristelighed og barmhjertighed?
Har det noget med fattigdomsbekæmpelse at gøre, at man ikke tager et brud med de her ekstravagante lønninger og den her skattefrihed, som folk belønner sig selv med?
Mogens Jensen (S), 2014-06-04:
Altså, jeg mener, at når man som parti gerne vil stå bag ved at skære 3 mia. kr. ned på dansk udviklingsbistand, kommer det jo til at ramme utrolig mange fattige og udsatte mennesker i verden.
Det kan der jo ikke være nogen som helst tvivl om.
Og jeg synes bare, det er ærgerligt, at Dansk Folkeparti har den tilgang til det, hvis man i øvrigt ønsker at være et socialt ansvarligt parti.
Og som jeg har nævnt før, er de indsatser, vi laver – også de indsatser, som GGGI vil lave, fordi de netop er sat i verden for at få de udviklingslande, som endnu ikke har det, til at lave nogle strategier for, hvordan man modvirker klimaforandringer – jo lige præcis strategier, der skal føre til den slags projekter, som jeg nævnte heroppefra, med vandrensning, som vi har været med til at gennemføre i Bangladesh, hvor 1 million mennesker har fået rent drikkevand.
Og det er altså de fattige mennesker i Bangladesh, der får nytte af det, og det er de fattige bønder i Bolivia, der får nytte af det projekt, vi har dér.
Så derfor hænger tingene fuldstændig sammen, og GGGI's arbejde er også fattigdomsorienteret.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-06-04:
Tak, fru formand.
Jeg er nødt til at reflektere lidt over det, som udviklingsministeren siger, for ministeren vælger jo åbenbart at gøre det til sådan en diskussion om, hvem der er mest kristen, og hvem der er mest barmhjertig.
Det tror jeg faktisk var de ord, som ministeren brugte, og det synes jeg måske er sådan lige festligt nok i den her diskussion.
For ministeren siger, at vi skal give pengene til de fattige, men det er jo bare sådan, at den danske udviklingsstrategi er andet end at give penge til de fattige.
Det er også at give penge til de rige.
Og det er naturligvis en løn, som de får skattefrit – sådan skal det jo være, når man er barmhjertig, og når man vil hjælpe de fattige.
Kan ministeren ikke godt anerkende, at der er steder, hvor vi bruger og prioriterer pengene helt forkert, hvis det netop er de fattige, vi ønsker at hjælpe?
Mogens Jensen (S), 2014-06-04:
Jeg har ikke lige kendskab til det eksempel, som ordføreren nævner her, men han er selvfølgelig velkommen til at stille et skriftligt spørgsmål.
Det eneste, jeg bare igen vil pointere, er, at hvis man ønsker at skære 3 mia. kr. af den danske udviklingsbistand, hvilket jeg forstår at Dansk Folkeparti vil, så kommer det til at ramme mange, mange tusinde fattige og udsatte mennesker udeomkring i verden, som i den grad har brug for hjælp.
Og der kunne jeg bare godt håbe at Dansk Folkeparti ville vise lidt mere barmhjertighed.
Mette Bock (LA), 2014-06-04:
Vi skal måske til at råbe lidt højere i Liberal Alliance, fordi hvis man kigger på forskningspolitikken, kan man se, at vi faktisk er et af de partier, som i den grad støtter flere ressourcer til grundforskning og flere ressourcer til fri forskning.
Så vil jeg bare lige sige, at det jo er forskningens natur, at der også uenighed blandt forskere; der er forskere, der er fortalere for det ene, og der er forskere, som mener at kunne dokumentere noget andet.
Og det hører til forskningens natur – sådan må det være.
Men forskning skal prioriteres, og det undrer mig som sagt, at forskning ikke på et eneste tidspunkt i den her debat har været nævnt som fuldstændig afgørende for, at vi kan prioritere de ressourcer, som vi alle sammen ved er knappe.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-06-04:
Et skærpet tilsyn vil jo selvfølgelig gælde for alle friskoler, der har faglige udfordringer.
Det er jo klart.
Vores formodning er bare, at det især er muslimske friskoler, som har haft problemer med at leve op til det.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-06-04:
Det er igen til afklaring: Spørger hr. Alex Ahrendtsen om, hvorvidt regeringen specifikt vil ændre, for at muslimske friskoler skal have et skærpet tilsyn, eller er det for friskoler generelt?
For jeg kan ikke forestille mig, at det er et forslag om, at vi skal have to parallelle love – en for friskolerne og så en for de muslimske friskoler.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-06-04:
Det er jo lige præcis i forespørgselsdebatter, vi kan forsøge at nå at blive lidt klogere på hinandens argumentation og holdninger.
Når Liberal Alliance og Dansk Folkeparti spørger, om ministeren om nødvendigt vil ændre lovgivningen om friskolerne, så skal jeg simpelt hen, bare til min forståelse, høre, om Dansk Folkeparti og Liberal Alliance er ude på at ville ændre grundloven, hvad angår frihedsrettighederne.
Er det det, vi er ude i, siden I specifikt er så optaget af de muslimske friskoler?
Merete Riisager (LA), 2014-06-04:
Liberal Alliance og Dansk Folkeparti har taget initiativ til den her forespørgsel, fordi vi har en bekymring for, hvorvidt alle muslimske friskoler i Danmark lever op til de krav, som loven sætter til dem, og vi vil gerne høre regeringen, hvad den vil gøre for at sikre, at det faktisk er tilfældet.
Loven for friskoler beskriver udtrykkeligt, at frie grundskoler skal leve op til de faglige krav, der stilles til folkeskolen, på en måde, så eleverne forberedes til et liv i et demokratisk samfund.
Det forudsættes derfor, at eleverne efter en skolegang har indsigt i, hvordan folkestyret fungerer, såsom magtens tredeling, grundlovens status og den demokratiske kultur, der binder et levende folkestyre sammen.
Det forventes også, at eleverne har kendskab til og forstår betydningen af ligestilling mellem kønnene samt menneskerettighedernes placering i samfund og lovgivning.
De her ting har ministeren understreget i sine svar til Folketinget ved flere lejligheder.
Ud over det må man jo også forvente, at eleverne kender og forstår naturfaglige forudsætninger for vestlig videnskab, hvordan arterne er opstået, hvordan vi får børn, hvordan menneskeheden har udviklet sig gennem historien.
Alle de her ting og meget mere skylder vi at lære børn i Danmark, uanset hvilken skole de går på.
Derfor vil vi ved den her lejlighed spørge regeringen om, hvad regeringen ved om det faglige niveau i de muslimske friskoler set i forhold til folkeskolen og andre friskoler, ikke kun i forhold til karakterer, men den helt substantielle faglighed, som jeg her adresserer.
Mener regeringen, at der er problemer med fagligheden i muslimske friskoler, og hvis ja, hvordan vil regeringen så løse disse problemer?
Hvad er status på det her område?
Der er muslimske friskoler, der tidligere er lukket på grund af for dårlig faglighed, så simpelt hen: Hvad er regeringens status på det her område?
Og endelig: Kan regeringen garantere, at fagligheden i de muslimske friskoler modsvarer den faglige indsigt, som børn får på andre skoler, hvad enten det er private skoler eller folkeskoler?
Steen Gade (SF), 2014-06-04:
Det sidste er jeg enig i, og så vil jeg gerne se Liberal Alliance som støtte, hver gang vi andre kæmper for det.
Jeg synes, at vi faktisk for nærværende gør rigtig meget for det, så jeg vil da gerne se Liberal Alliance som en allieret på det her område – det synes jeg ikke jeg ser til daglig.
Men tilbage står faktisk – og det er så bare en kommentar fra min side – at det her område jo er det, som verden har prioriteret mest med hensyn til forskning.
For i det internationale klimapanel har man samlet 2.000 forskere, og det har man så gjort i 20 år, hvor man gradvis er blevet klogere og klogere.
Og jeg synes bare, at ordføreren totalt negligerer, at der er den meget, meget stærke opmærksomhed.
Jeg kender faktisk ikke noget andet område i verden, hvor der er en så stor, koncentreret og global forskningsindsats.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-06-04:
Næh, vi er interesseret i det faglige niveau, og vi er interesseret i et skærpet tilsyn, og det, vi egentlig bare spørger ministeren om, er, om vi kan få nogle fakta om det på bordet.
Og på baggrund af de fakta, som bl.a. skulle fremkomme ved en høring, kan vi så tage en diskussion om, hvorvidt det er nødvendigt at ændre loven og dermed skærpe tilsynet.
Det er egentlig bare det, vi har sagt.
Det er det faglige niveau, der er det afgørende for os, og det er derfor, vi har den her forespørgsel i dag.
Vi har en formodning om det, baseret på erfaringer og på det, vi har kunnet støve op igennem tiden.
Men vi kan jo ikke være på sikker grund, så det skal være baseret på fakta.
Bagefter må vi så tage stilling til, om loven skal ændres.
Mette Bock (LA), 2014-06-04:
Jeg har nok ikke udtrykt mig klart, hvis ordføreren har opfattet det på den måde, at jeg siger, at der ikke findes forskning.
Vi kan jo se, hvor hurtigt vi bliver klogere, eller hvor hurtigt vi bliver nødt til at omprioritere.
Kig bare på det danske energiforlig.
Det blev vedtaget for ganske få år siden, og nu er vi allerede er ved at indse, at det var forkert.
Vi så ikke i øjnene, hvordan tingene ville udvikle sig, og derfor bliver vi nødt til at lave det om.
Så forskningsbaseret viden er nu engang det bedste at stå på, og derfor vil vores anbefaling bare være, at vi sikrer massiv indsats på forskningsområdet, så vi netop kan få teknologier, der er effektive, og teknologier, der økonomisk kan konkurrere med de fossile brændstoffer.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-06-04:
Jamen hr. Jens Joels får sådan set ikke noget svar på det ud over det, jeg har sagt, og det er, at der findes en række redegørelser, og at en af dem, der findes, er den, som vi har til debat her i dag, nemlig IPCC's femte hovedrapport.
Deri er der bl.a. en skematisk oversigt, der indeholder forskellige gradueringer af det, som vurderes, og deri indgår »very likely«, »likely«, »more likely than not«.
Derfor anerkender jeg ikke, at man bare sådan kan sige, at man her i Folketinget definerer og beslutter, at sådan er virkeligheden.
Jeg siger, at der generelt altid har været ændringer i temperatur og vejrforhold og alt muligt andet, og det har også haft betydning for den geografi her i Nordeuropa, som Danmark er en del af.
Jens Joel (S), 2014-06-04:
Det er hr. Steen Gades spørgsmål, som får mig til at spørge, for jeg synes faktisk vi hørte mange ord, men jo ikke sådan noget klart overbevisende svar.
Så nu lader jeg være med at sige noget som helst, der kan give anledning til udenomssnak.
Anerkender Dansk Folkeparti – ja eller nej – at vi har klimaforandringer, og at de er menneskeskabte?
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-06-04:
Jeg er da ked af, hvis hr. Steen Gade opfatter mig som skræmmende, det ville jeg da selvfølgelig være meget ked af; jeg tror da ikke, at folk sådan typisk har den holdning til mig.
Men vi kommer bare ikke uden om, at der altså står i den estimerede oversigt: »very likely«, »likely«, »more likely than not«.
Altså, sådan er det jo, og så kan hr. Steen Gade jo ikke bare sige, at man har fundet de helt store og entydige beviser på, at det skal være sådan i virkelighedens verden.
Jeg henholder mig bare til, at hvis vi skal holde det på det estimat, der var i 2010, jævnfør EU's beregninger, så skal der altså 750 mia. kr. til for bare at fastholde den daværende CO2-udledning.
Og så kan man jo godt spørge sig selv, hvor meget den indsats, som hr. Steen Gade har kunnet tilvejebringe rent kapitalmæssigt til det her, vil kunne flytte.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-06-04:
Med hensyn til klimaændringer har der mig bekendt altid været klimaændringer.
Altså, vi har også haft istider her i Danmark, og der har også været en periode, hvor der gjorde sig andre naturforhold gældende.
Så selvfølgelig er der klimapåvirkninger, og der er også ændringer i den måde, som naturen forgår på.
Sådan er det jo.
Jeg har også været inde at se det; jeg fandt netop den her rapport inde på Danmarks Meteorologiske Instituts hjemmeside, og der er der sådan et fint diagram.
Det kan være hr. Steen Gade har læst den, det tvivler jeg ikke på at han har, selvfølgelig har han det.
Eksempelvis er alle svarene gradueret sådan: »very likely«, »likely« eller »more likely than not« .
Så det er med livrem og elastikker – jo, det er med livrem og elastikker, for det er i metermål, man skal lave den her vurdering.
For der findes ikke noget entydigt svar, sådan som i hvert fald hr. Steen Gade påstår det.
Steen Gade (SF), 2014-06-04:
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører – i forhold til den her rapport, som det nu handler om – om der stadig er dele af Dansk Folkeparti, der er i tvivl om, om der er klimaændringer.
Det er jo sådan et ret fundamentalt spørgsmål, og jeg stiller det, fordi jeg har indtryk af, at Morten Messerschmidt skaber tvivl om, om der er klimaændringer.
Nu har vi jo fået den rapport, vi drøfter i dag, som sådan set er én stor dokumentation af klimaændringer, og så er det, jeg synes, det ville være interessant, om vi kunne få et entydigt svar fra Dansk Folkeparti på, om man mener, at der er klimaændringer, som der så også skal gøres noget ved.
Det synes jeg er et lidt skræmmende svar fra ordføreren.
Først vil jeg sige, at det er rigtigt, at der altid har været klimaændringer, men det, vi nu snakker om her, er jo menneskeskabte klimaændringer, og dem forstår jeg ordføreren vil snakke uden om.
Men jeg synes også, at ordføreren lidt læser den her rapport, som Fanden læser Bibelen – for det er jo netop rigtigt, at der står forskellige grader af sikkerhed, men det er jo alt sammen advarsler om, at det går galt.
Der er noget, som man siger man er helt sikker på går galt, altså at man er helt sikker på, at det går galt med fødevaresikkerheden, eller at der er en risiko for fødevaresikkerheden, og så er der noget andet, man er lidt mindre sikker på.
Men det er jo alt sammen advarsler om og synliggørelse af, at vi har klimaændringer, og at de er menneskeskabte.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-06-04:
Jamen det kan man jo have mange holdninger til.
Jeg har bare redegjort for det, som også hr. Jens Joels egen partikollega hr. Jeppe Kofod faktisk tidligere har sagt her fra samme talerstol, som jeg befinder mig på nu.
Det er, at hvis man skal fastholde CO2-udledningen på det niveau, den var på i 2010, skal man ifølge EU's økonomiske estimater lægge nye 750 mia. kr. oven i det bidrag, der var lagt på daværende tidspunkt .
Der må jeg jo bare sige, at jeg ud fra en nøgtern regnskabsmæssig vurdering af det ikke tror på, at de bidrag, som Danmark kommer med, gør den store forskel i forhold til at leve op til den målsætning.
Steen Gade (SF), 2014-06-04:
Jeg synes, der er meget at tage fat i, men der er jo ikke nogen, der er uenige i forskningsbaseret indsats, og der bruges faktisk mange kræfter på det – gerne flere for min skyld.
Men jeg forstår faktisk ikke helt ordføreren, fordi det, vi står med – anden delrapport – er jo en del af et 20-årigt forskningsprojekt i hele verden.
Det er verdens største forskningsprojekt.
Det er bare så underligt, at det så bliver fremstillet, som om vi ikke har forskning.
Altså, der bliver jeg bare forvirret, må jeg sige, over meldingerne, for det er, som om man så vil snakke uden om problemet. Der er tonsvis af dokumentation fra verdens førende forskere, som nu til efteråret kommer med den femte delrapport, og jeg har faktisk kun stillet forespørgslen i forhold til den anden delrapport.
Men femte hovedrapport kommer til foråret, og det har kørt i over 20 år.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-06-04:
Altså, alle naturkatastrofer har jo en relation til sikkerhedspolitikken; det er klart.
For hvis folk kommer ud i en ekstraordinær og presset situation, f.eks. at det rene drikkevand forsvinder, så betyder det jo også, at de kommer ud i en situation, som kan eskalere, også på det sikkerhedspolitiske niveau.
Det tror jeg sådan set er elementær viden for de fleste.
Lone Loklindt (RV), 2014-06-04:
Der er jo sådan set meget konsistens i Dansk Folkepartis holdning.
I mandags havde vi en drøftelse om den energipolitiske redegørelse her i salen, og da ville Dansk Folkeparti ikke være med til at have et mål om at gøre Danmark frit for fossile brændstoffer i 2050, fordi det åbenbart ikke har nogen betydning i forhold til klimaforandringerne, hvad vi gør.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Hans Kristian Skibby, om Dansk Folkeparti anerkender, at nogle af de naturkatastrofer, der sker ude i verden, faktisk også har en relation til sikkerhedspolitik.
Men i forbindelse med at der skulle være en relation mellem klimakatastrofer og klimaforandringer, kan Dansk Folkeparti så ikke se, at hyppigheden af de katastrofer, der sker naturmæssigt ude i verden, bliver større og større, og at det har relation til det vejr og det klima, vi har?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-10:
Jeg synes, det viser en basal misforståelse af de økonomiske termer – for nu at sige det pænt.
Altså, at der bliver færre fattige og økonomisk lighed/ulighed, er jo ikke nødvendigvis det samme en til en.
Prøv at følge mig: Hvis det nu er sådan, at den rigeste tiendedel bliver endnu rigere, så øges uligheden, uden at de fattige er blevet fattigere.
Altså, man kan jo ikke bare vride begreberne på den måde, som fru Julie Skovsby gør det.
Og man må bare sige, at den her debat jo er karakteriseret ved, at det er det samme og det samme og det samme.
Man sætter sig ikke ind i de helt basale ting, der handler om, hvordan det her land bliver rigere.
Lad os dog gøre noget for at få det her land til at blive rigere i stedet for bare at træde vande, som man nu har gjort i 2½ år.
Hunden gør, vinden blæser, karavanen drager videre, og socialisterne brokker sig herfra og til dommedag og fatter ikke dansk økonomi – beklager, men sådan er det jo.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
Godt, når hr. Lars Barfoed siger, at man står bag energiaftalen fra 2012, og at man gerne vil leve op til målene, så skal jeg også bare lige være helt sikker på, at jeg forstod det helt præcist, for man skal jo lytte til det, folk siger.
Og hr. Barfoed nævnte ikke Horns Rev 3 og Kriegers Flak, så jeg vil bare være sikker på, at Det Konservative Folkeparti stadig væk mener, at vi skal opføre begge havvindmølleparker, netop for at gøre det sådan, at vi har noget vedvarende energi, der kan erstatte kul og olie.