runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Adelskov (S), 2008-03-28:
Nu bliver der snakket meget om hemmelige jobklausuler.
Det er jo en del af problematikken.
Det her lovforslag går heldigvis også ud på, at man forbyder jobklausuler, som ikke er forhandlet med lønmodtageren.
Så det er ikke bare hemmelighedskræmmeriet, vi kommer til livs.
Det tror jeg er meget vigtigt at få understreget.
Så tror jeg, at man skal rette en lille misforståelse, for som hr. Bent Bøgsted siger: En medarbejder kan ikke være omfattet af en jobklausul, hvis det er sådan, at vedkommende ikke ved, at den eksisterer.
Problemet er jo, at det er to virksomheder, som aftaler ikke at ansætte hinandens medarbejdere.
Det kan godt være, man som medarbejder ikke umiddelbart mister noget eller kan føle, at man er omfattet af noget, men hvis to virksomheder har indgået en aftale og begge virksomheder føler sig forpligtet af en aftale om ikke at ansætte hinandens medarbejdere, så er det sådan set lønmodtageren, der har et problem.
Det er det, vi forhåbentlig gerne skulle komme til livs med det her lovforslag, og derfor er det også vigtigt at sørge for, at der er nogle sanktioner over for de arbejdsgivere, som ikke overholder reglerne.
Eigil Andersen (SF), 2008-03-28:
Det synes jeg er meget positivt.
Der er et andet spørgsmål, jeg gerne vil stille ordføreren.
Det drejer sig om, at der efter lovgivningen skal indgås en frivillig aftale med lønmodtageren om en eventuel jobklausul.
Det vil sige, at den enkelte ansatte skal kunne sige nej til, at en sådan aftale bliver indgået med arbejdsgiveren.
Arbejdsgiveren kan jo så reagere på den måde, at han kan fyre den pågældende medarbejder, hvis vedkommende ikke vil være med til at indgå aftale om en jobklausul.
Jeg vil gerne spørge, om ordføreren for at beskytte den enkelte ansatte og give denne en ordentlig form for frihed på det her punkt vil være med til at indføre en regel, som går ud på, at det, hvis man bliver fyret, fordi man ikke siger ja til en jobklausul, betragtes som en usaglig afskedigelse, som man så også kan få en godtgørelse for.
Bent Bøgsted (DF), 2008-03-28:
Det her skal vi gennemføre med tilbagevirkende kraft, og der ligger noget juridisk i det.
Men som jeg sagde, er vi klar til at se på problemet under udvalgsbehandlingen.
Eigil Andersen (SF), 2008-03-28:
Jeg synes, det er en meget central pointe, ordføreren har, nemlig at det, hvis der ikke eksisterer de her jobklausuler, ikke er noget problem at lovgive om dem.
Det synes jeg er meget central pointe.
Jeg tror, der i udvalgsarbejdet skal kigges på det her med straf og klausulen, der enten eksisterer eller ikke eksisterer.
Hvis der bliver lavet en hemmelig jobklausul, som lønmodtageren altså ikke kender, i strid med den her kommende lov, så vil det jo være sådan, at lønmodtageren ikke ved det.
Den måde, som den pågældende møder den på, vil så være, at han eller hun søger et arbejde i en anden virksomhed, men ikke får det, fordi der bag om ryggen på vedkommende er indgået en aftale.
I den forstand vil arbejdsgiveren kunne efterleve en hemmelig aftale i strid med lovgivningen, og det synes jeg kalder på en straf helt i stil med, at jeg, hvis jeg stjæler penge fra en, også vil få en straf for at have gjort det, selv om jeg skal betale pengene tilbage.
Bent Bøgsted (DF), 2008-03-28:
Men det er vi klar til at se på i udvalgsarbejdet, for der ligger også noget juridisk i det, og det skal afklares, hvad man kan og ikke kan skrive i et lovforslag.
Morten Østergaard (RV), 2008-03-28:
Jamen jeg er sådan set glad for begge dele.
Jeg er glad for, at vi nu kan gå ind i en realitetsdrøftelse om at få lovforslaget forbedret, og jeg vil bare bede hr. Bent Bøgsted bekræfte, at hvis lovforslaget får lov til at gå igennem, som det ligger her, vil det betyde, at alle de i dag eksisterende hemmelige jobklausuler får lov til at fortsætte ufortrødent, og så kan vi, som hr. Eigil Andersen var inde på tidligere, risikere, at virksomhederne får travlt med at få lavet hemmelige jobklausuler, inden lovforslaget træder i kraft.
Bent Bøgsted (DF), 2008-03-28:
Hr. Thomas Adelskov nævnte problemet med de her hemmelige aftaler, som arbejdsgiverne påstår ikke eksisterer, og som der var ønske om at se på det under udvalgsbehandlingen.
Det er vi, som jeg har givet udtryk for, selvfølgelig klar til at se på. Vi er selvfølgelig klar til at se på, hvordan vi skal tackle den situation.
Thomas Adelskov (S), 2008-03-28:
Jeg har stor respekt for politikere, der, når de bliver oplyst, tager et nyt standpunkt, og derfor glæder det mig at høre Venstres ordfører her i dag.
Da var det kun en oplysningspligt, man ønskede at indføre over for arbejdsgiverne.
Nu har man forstået, at det her rent faktisk er et mobilitetsproblem,
så en stor cadeau til Venstre i dag for at have lyttet til oppositionen.
Jeg tror, at det er vigtigt også at fortsætte med at lytte, for jeg synes, at der er sagt mange kloge ting.
Mit spørgsmål til ordføreren er: I lovforslaget er der lavet en undtagelse for vikarbureauerne, og når jeg læser bemærkningerne igennem, kan jeg se, at den undtagelse er lavet, fordi brugervirksomhederne slipper for f.eks. at skulle ud og bruge penge på at rekruttere medarbejdere, og samtidig slipper de for at uddanne de her medarbejdere.
Det mener man at vikarbureauerne har gjort.
Er det ikke sådan, at almindelige virksomheder i dag også bruger penge på at rekruttere og bruger penge på at uddanne deres medarbejdere?
Hvordan stiller vikarbureauerne sig egentlig i den forbindelse anderledes end ganske ordinære virksomheder, som også sætter annoncer i avisen, og som også giver uddannelse til deres medarbejdere?
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor vikarbureauerne skal undtages.
Erling Bonnesen (V), 2008-03-28:
Jeg vil henvise til, at det med lige præcis det lovforslag, som ligger nu, og som jeg synes er godt, er sådan, at der ikke bare skal indgås en skriftlig aftale, men også i givet fald aftales en økonomisk kompensation.
Så man kan sige, at skulle man så ud over det også have en straffebestemmelse, ville det jo nærmest være en dobbelt straf.
Vi kan sige klart: Det her er ikke som sådan en lovliggørelse af det.
Det er jo på baggrund af den langvarige proces, der har været omkring det her emne, at vi ligesom har fået sat nogle klare og præcise rammer om det, således at vi jo lige præcis får bekæmpet hemmelige jobklausuler.
For det, der sådan set er sagens kerne, er, at vi jo nu altså ikke længere ønsker at se, at man kan indgå de her hemmelige jobklausuler hen over hovedet på medarbejderne og dermed forhindre mobiliteten.
Det er sagens kerne.
Skulle der så udestå nogle tekniske ting, så har vi lige præcis udvalgsbehandlingen, hvori vi så får lejlighed til at dykke yderligere ned i det.
Line Barfod (EL), 2008-03-28:
Det glædede mig meget at høre hr. Erling Bonnesens indledning om, at Venstre ønskede at bekæmpe jobklausuler.
Det er godt at høre, at Venstre holder fast i nogle af de gamle frihedsrettigheder, herunder den om, at man skal have ret til frit at udøve sit erhverv.
Derfor undrer det mig også lidt, når konklusionen på ordførerens tale så er, at Venstre allerede har besluttet sig til at støtte forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2008-03-28:
Det ligger Venstre meget nær at sikre mobiliteten på arbejdsmarkedet.
Det sikrer den bedste konkurrence og fleksibilitet, og lønmodtagerne skal have mulighed for frit at søge de stillinger, som de har lyst til, og derfor er målet med lovforslag nr. L 80 at bekæmpe jobklausuler, der forhindrer lønmodtagernes mobilitet på arbejdsmarkedet.
Virksomhederne skal ikke have lov til hemmeligt og uden omkostninger at indgå aftaler med hinanden om ikke at ansætte hinandens medarbejdere.
Med lovforslaget skal arbejdsgiveren indgå en særskilt, skriftlig aftale med den berørte lønmodtager, før en jobklausul kan gøres gældende.
I aftalen skal der være klare oplysninger om klausulen og dens konsekvenser samt retten til en kompensation.
Kort sagt skal lønmodtageren give sit samtykke samt have ret til kompensation.
Lovforslaget skal ses som et supplement til de regler, der allerede gælder for brug af jobklausuler, og ikke som en erstatning.
Lovforslaget indskrænker heller ikke udstrækningen af forbuddet mod konkurrencebegrænsende adfærd i konkurrenceloven.
Der foreslås undtagelser i loven i forhold til vikarbureauer, da vikargebyrer og -aftaler er almindeligt kendte og nødvendige for vikarbranchen.
Der skal være en hemmeligholdelsesperiode på 6 måneder, så virksomhederne har mulighed for at ligge i forhandlinger, og det foreslås endelig, at arbejdsmarkedets parter kan fravige loven ved kollektive overenskomster.
Lovforslaget om at begrænse brugen af jobklausuler fremmer konkurrence og mobilitet, som er et af punkterne i regeringsgrundlaget, »Mulighedernes samfund«, og Venstre kan derfor støtte forslaget.
Så skal jeg også her meddele fra Det Konservative Folkepartis ordfører, at ordføreren er blevet akut forhindret, men at Det Konservative Folkeparti også kan støtte dette forslag.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-03-28:
Jeg takker ordførerne og takker for tilslutningen til lovforslaget.
Jeg er glad for, at parterne på europæisk plan har kunnet enes om en aftaleregulering.
Det er kun med til at understøtte den måde, vi i Danmark sædvanligvis regulerer arbejdsmarkedet på, og jeg kan håbe på, at mere EU-lovgivning i fremtiden vil tage udgangspunkt i partsaftaler.
Samtidig ser vi en klar forbedring af beskyttelsen af disse mobile lønmodtageres sundhed og sikkerhed; med fælles spilleregler kan vi netop sikre, at konkurrencen ikke fremover må baseres på forskelle i arbejdsvilkår.
Jeg er også glad for, at de danske parter har taget vel imod den europæiske aftale, og at parterne har medvirket konstruktivt i det lovforberedende arbejde, og jeg kan med glæde konstatere, at det er parternes egen vurdering, at vi i Danmark allerede har overenskomster, der enten er i overensstemmelse med partsaftalen, eller som på de få nødvendige punkter uden videre vil kunne justeres ind.
Med disse ord ser jeg frem til arbejdet under den videre udvalgsbehandling.
Anders Samuelsen (NY), 2008-03-28:
Ny Alliance kan også støtte forslaget.
Line Barfod (EL), 2008-03-28:
Enhedslisten kan også støtte forslaget.
Det er meget få, der bliver omfattet af det, og langt de fleste er reguleret af overenskomster, så vi kan også støtte forslaget.
Morten Østergaard (RV), 2008-03-28:
Det Radikale Venstre kan også støtte forslaget og vil ikke trække debatten i langdrag.
Eigil Andersen (SF), 2008-03-28:
Jeg kan for en gangs skyld fortsætte, hvor Dansk Folkeparti slap, og sige i al korthed, at SF også støtter det her lovforslag.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-03-28:
Hr. Bjarne Laustsen er desværre forhindret i at være her i dag, og jeg har derfor fornøjelsen af at fremføre de socialdemokratiske synspunkter i den her sag.
Jeg skal gøre det ganske kort, for det er jo idel lykke, når alle parter er glade og enige som i den her sag.
Her kan vi virkelig se, hvordan EU-samarbejdet kan bruges i praksis til at regulere arbejde på tværs af grænserne i Europa.
At det er den oprindelige aftale mellem arbejdsmarkedets parter, der danner grundlag for direktivet og dermed den danske lovgivning, viser netop den styrke, som EU-samarbejdet har.
Så jeg skal på Socialdemokraternes vegne sige, at vi støtter forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2008-03-28:
Lovforslag nr. L 80 er en implementering af et EU-direktiv fra 2005.
Direktivet omhandler visse aspekter af betingelserne for anvendelse af mobile arbejdstagere, der udfører tjenester i jernbanesektoren på tværs af landegrænser, som eksempelvis hvileperioder.
EU-direktivet har ikke medført de store ændringer, da Danmark snildt lever op til direktivets standarder.
Og på de få punkter, hvor der har været behov for en national stillingtagen, har de relevante danske parter på området været involveret gennem en arbejdsgruppe, hvis arbejde særlig har drejet sig om placeringen af en natperiode, dvs. en tidsperiode, inden for hvilken natarbejde kan defineres.
Danmarks deltagelse i Det Europæiske Fællesskab, den større tilknytning mellem landene og mobiliteten på tværs af landegrænserne betyder, at det giver mening, at der kommer overensstemmelse mellem de forskellige nationale betingelser på jernbaneområdet.
Tiltaget kommer de mobile lønmodtagere til gavn, da det ikke bliver forskellige arbejdsvilkår, der kommer til at drive konkurrencen.
Det er også fordelagtigt, at denne overensstemmelse sker gennem en inddragelse af parterne; det er en tradition, vi har stor glæde af i Danmark, og som også var en fordel i den nationale implementering af dette EU-direktiv.
Venstre kan støtte forslaget.
Line Barfod (EL), 2008-03-28:
Jeg håber, at hr. Erling Bonnesen skulle forstås sådan, at svaret var en åbning over for, at det er til forhandling, og at vi under udvalgsbehandlingen kan se på de mange indvendinger, der er kommet, bl.a. fra Advokatrådet og fra mange forskellige i fagbevægelsen osv., om, at der er en række problemer, sådan som lovforslaget er udformet.
Herunder er der jo problemet med alle dem, der er omfattet af hemmelige jobklausuler i dag, fordi lovforslaget jo kun er fremadrettet.
Og der er det problem, som Advokatrådet peger på, nemlig at det er en helt enestående konstruktion, som ikke kendes nogle andre steder fra, man indfører her, at man ikke præcis ved, hvordan den skal fortolkes, og at der er mange ting, der bliver overladt til domstolene osv.
Så jeg håber, at Venstre er indstillet på, at der er en række ting, vi skal have forhandlet på plads under udvalgsbehandlingen, hvis vi skal nå målet om rent faktisk at bekæmpe brugen af de her jobklausuler i stedet for at lovliggøre dem.
Erling Bonnesen (V), 2008-03-28:
Jeg synes, at det er et rigtig godt lovforslag, som ligger her.
Derfor er det også klart, at jeg kunne meddele i min ordførertale, at Venstre kan støtte det.
Så er det jo klart, at vi lige præcis har udvalgsbehandlingen, for at vi også kan være lydhøre over for de ting, der kan lægges ind i behandlingen, og så må behandlingen vise, hvad der kommer ud af det.
Det, der bare er målet for os i Venstre, er, at vi lige præcis når det, som også er hensigten med lovforslaget, nemlig at få begrænset og bekæmpet de hemmelige jobklausuler, som ligger, så vi sikrer mobiliteten for medarbejderne, sikrer dem i de situationer, hvor der så er behov for at lave en jobklausul.
Det er også derfor, at det er indbygget i lovforslaget, at der skal indlægges en kompensation i det.
Men er der nogle vinkler på det, så lad os tale om det under udvalgsbehandlingen.
Eigil Andersen (SF), 2008-03-28:
Jeg har et spørgsmål om et andet punkt, som jeg også vil høre om ordføreren mener kan tages med i de drøftelser, der skal være.
Det drejer sig om, at der i lovforslaget ikke er nogen straffebestemmelse i forhold til de arbejdsgivere, som ikke overholder loven.
Det er jo ellers et meget almindeligt princip, må man sige, og meget udbredt i dansk lovgivning, at hvis man har en regel og den så bliver overtrådt, ja, så er der også mulighed for at idømme den, der begår lovovertrædelsen, en straf.
Derfor vil jeg spørge ordføreren, om det kunne være et andet punkt, man kunne overveje under udvalgsarbejdet, altså om der skulle være en straffebestemmelse.
Erling Bonnesen (V), 2008-03-28:
Som jeg også tidligere har været inde på, er det ikke hensigten med det her lovforslag, at det skal legitimere og lovliggøre jobklausuler som sådan.
Det er tværtimod at bekæmpe det problem, som vi har konstateret, og derfor er jeg også glad for, at der er mange signaler om, at det ønsker man at være med til.
Det synes vi er overordentlig glædeligt, det er lige præcis det, som det hele handler om.
For så vidt angår lovens ikrafttrædelse, er datoen, den 1. juli, fastsat under hensyntagen til, at det skal være hurtigst muligt, efter at man forventer at være færdig.
Ordførerens spørgsmål peger jo i retning af, at det omgivende samfund skynder sig at se meget nøje på, hvad det er, der er gang i, og der tror jeg til gengæld, at man vil se på, hvad målet og intentionerne er med lovforslaget.
Men lad os prøve at tage det med i udvalgsbehandlingen og vende det en gang og se på, om det er et reelt problem, og så må vi forholde os til det.
Eigil Andersen (SF), 2008-03-28:
Problemet er jo, at det her lovforslag på den her måde faktisk også er en godkendelse.
Som det er fremgået af debatten forud for det, jeg siger nu, er det også blevet en godkendelse af eksisterende jobklausuler, og det er jo en stor problematik.
I den forbindelse vil jeg gerne stille hr. Erling Bonnesen et spørgsmål om lovens ikrafttrædelsestidspunkt.
Jeg er glad for, at der kan blive en forhandling om det her, og jeg vil spørge, om en af de ting, man kunne overveje i den forhandling, kunne være at sige, at loven f.eks. skulle gælde fra lovforslagets fremsættelsestidspunkt, sådan at der ikke i de kommende måneder kan indgås en masse jobklausuler, som så ikke vil være omfattet af lovgivningen.
Erling Bonnesen (V), 2008-03-28:
Det er jo en meget sædvanlig praksis i forbindelse med lovgivning, at man ikke lovgiver med tilbagevirkende kraft, og det tror jeg er et godt princip, som man skal fastholde og knæsætte som et overordnet princip.
Så er det også meget sædvanligt, at det omgivende samfund, når der først er vedtaget en ny lovgivning eller der er ting på vej, kigger meget nøje på det og spørger, hvad det så er for en linje, der nu bliver knæsat.
Jeg skal ikke her fra talerstolen gå ind og begynde at være overretsdommer på afgørelser og eksisterende forhold.
Jeg forholder mig til det fremadrettede.
Men som sagt, lad os tage en drøftelse om tingene under udvalgsbehandlingen, og så må vi forholde os til det der.
Jeg synes, det er et godt lovforslag, der ligger, og at vi nu er på rette vej, så vi får bekæmpet de hemmelige jobklausuler.
Det er lige præcis intentionen og hensigten, og derfor er jeg også glad for, at der kommer mange positive bemærkninger om det.
Morten Østergaard (RV), 2008-03-28:
Ja, men det er vel netop kernen, altså at det lige præcis er de folk, som hr. Erling Bonnesen taler om her, altså dem, som i dag er omfattet af en hemmelig jobklausul, som de ikke selv kender til, for lovforslaget pålægger ikke arbejdsgiverne at fortælle om de jobklausuler.
Der er kun oplysningspligt om nye jobklausuler, der måtte blive indgået.
Så er det ikke således, at der ikke med det her forslag vil blive taget hånd om de i dag eksisterende hemmelige jobklausuler, fordi der ikke pålægges en forpligtelse til at oplyse den pågældende lønmodtager om, at vedkommende har og er dækket af en sådan jobklausul?
Er det ikke korrekt, at der ikke med det her forslag er taget højde for eksisterende jobklausuler, og at vi derfor nærmest vil opleve, at der nu vil være hemmelige jobklausuler?
Alle de eksisterende hemmelige jobklausuler får lov til at passere, og derfor kommer vi ikke af med hemmelighedskræmmeriet, i det omfang det kunne være ønskeligt.
Erling Bonnesen (V), 2008-03-28:
Det, der for mig at se - på stående fod - er det vigtigste,
er, at lige præcis den enkelte lønmodtager, som det omhandler, er klar over det.
Hvor mange der så derudover måtte være, er vel ikke lige det, der er så interessant endda.
Det, der er det værste, er jo, hvis der som tidligere bliver indgået en aftale hen over hovedet på den enkelte lønmodtager, og det kommer vi til livs.
Det er jo en del af kernen i det.
Men skulle der være nogle vinkler på det, så lad os få det belyst i forbindelse med udvalgsbehandlingen, og så må vi tage stilling til det der.
Morten Østergaard (RV), 2008-03-28:
Jeg syntes også, at det var positivt med den sidste melding fra Venstre, for når hr. Erling Bonnesen gør så meget opmærksom på, at det, der er formålet her, er at bekæmpe hemmelige jobklausuler, må man jo sige, at med den model, som regeringen har valgt her, er det faktisk ikke tilfældet.
Altså, der gælder jo ikke en oplysningspligt, som bl.a. Advokatrådet gør opmærksom på, i forhold til allerede eksisterende jobklausuler.
Det vil sige, at vi får en situation, hvor reglerne her kommer til at gælde for nye aftaler, der måtte blive lavet, men der kan være lige så mange mennesker i morgen, eller når den her lov er vedtaget, som der er i dag, der er dækket af hemmelige jobklausuler, fordi der ikke bliver en forpligtelse til i det mindste at oplyse om, at nogle sådanne eksisterer.
Derfor kan man jo spørge, om der så ikke netop, hvis man mener, at vi skal af med de hemmelige jobklausuler, er behov for i det mindste at indføre en pligt til at fortælle om dem, der eksisterer i dag, så vi kan komme af med hemmelighedskræmmeriet.
Bent Bøgsted (DF), 2008-03-28:
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget, fordi det er meget enkelt.
Det går jo ud på at lave fælles regler om arbejdstid, såsom hvilepause, køretid og kontrol, og da Danmark som sædvanlig er forud for alle andre EU-lande, hvad det angår, vil det ikke få betydning for danske forhold.
Der er ikke så meget at sige om det ud over det, der er sagt.
Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Eigil Andersen (SF), 2008-03-28:
Jeg synes, det er meget positivt, at der kommer nogle forhandlinger om det her lovforslag, og jeg synes, det er meget positivt, at ministeren viser åbenhed over for f.eks. at se på ikrafttrædelsestidspunktet, sådan som det har været diskuteret her i dag.
Jeg har et spørgsmål, som drejer sig om, at jeg opfatter situationen sådan, at ministeren ønsker, at den enkelte lønmodtager i frihed skal kunne sige nej eller ja til en jobklausul.
Det vil være en meget ubehagelig situation, og derfor vil jeg spørge ministeren, om en af de ting, der kan overvejes i den her forbindelse, kunne være, at man siger, at hvis en lønmodtager bliver afskediget med den begrundelse, at vedkommende ikke vil acceptere en jobklausul, ville en sådan eventuel fyring være usagligt begrundet og dermed kunne udløse en godtgørelse.
Vil ministeren være med til at slå det fast?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-03-28:
Det her lovforslag er sådan set rimelig klart, med hensyn til hvad man kan og ikke kan.
Det er sådan, at lønmodtagerne ikke bare skal have kendskab til, at der findes en sådan klausul; de skal også give deres samtykke hertil, og der skal være en økonomisk kompensation.
Så det er jo rimelig klart rimelig hurtigt, om der foreligger en jobklausul.
Så jeg tror ikke, at problemet er så stort.
Men det er selvfølgelig klart, at parterne på arbejdsmarkedet kunne jo fremme ekspeditionen ved at indgå nogle aftaler om det her, fordi det så ville blive underlagt den fagretlige behandling, som jo er en hurtig og smidig måde at løse uoverensstemmelser på.
Jeg er meget skeptisk over for det at lave en lønmodtagerlov.
Vi har jo tradition for her, at man ikke i Folketinget blander sig i løn- og ansættelsesforhold.
Og derfor tror jeg ikke, at det er tilrådeligt at bevæge sig ind på den sti.
Morten Østergaard (RV), 2008-03-28:
Det må vi så fortsætte diskussionen om senere, for nu vil jeg bare gerne stille to spørgsmål, som er af en lidt bredere karakterer.
Ministeren siger, at hvis aftalen bliver kendt ugyldig, er det jo sanktion nok i sig selv.
Det er jeg sådan set tilbøjelig til at være enig i, men det kræver så, at der er en vis retssikkerhed, altså at der er en ganske hurtig afprøvelse af det.
For ellers kan man jo alene ved at obstruere altså ved at få et fogedforbud mod, at en medarbejder starter i en virksomhed og den slags ting - opnå at omgå den ugyldighed, som man ifalder, men som ikke har nogen sanktion, bare fordi domstolsprøvelsen er så langsommelig, og så har man alligevel opnået sit formål. Så forudsætningen for, at man kan sige, at ugyldighed i sig selv er straf nok, må være, at der også er en hurtig domstolsprøvelse, så man kan få det afklaret.
Og så andet: Var det ikke på tide, at vi fik en mere fundamental udvalgsbearbejdning af hele området her?
Var det ikke på tide at modernisere hele området, så vi får ens vilkår for alle, da vi efterhånden er ved at være et vidensamfund, som alle tager del i?