runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Due (DF), 2016-05-12:
Tak til formanden, og tak til ministeren for en god og saglig gennemgang.
Hundeloven blev vurderet igen i 2013, og her var konklusionen, at loven virkede efter hensigten med hensyn til antallet af hunde, som skabte utryghed, og at der ikke på det tidspunkt var nogen grund til at lave noget om.
Vi opdaterede loven i 2015, hvor der kom en præcisering af skambidsbestemmelsen.
Altså, hundeloven har virket efter hensigten.
Der er ikke længere den daglige frygt for potentielt farlige hunde og de meget alvorlige bidskader.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at Dansk Folkeparti erkender, at der er elementer i hundeloven, som virker uhensigtsmæssige.
Den omvendte bevisførelse er et af de punkter.
Det er et af de punkter, som Dansk Folkeparti meget gerne vil kigge på.
Vi har et problem med, at hr. og fru Jensen kan gå og være nervøse for at få fjernet deres hund, fordi der er nogle, der påstår, at der er et eller andet forbudt i den, og de er bange for, at deres hund skal blive aflivet.
Det er der ikke nogen der skal gå at være bange for på den måde, så den omvendte bevisførelse er ikke vores kop te.
Et andet problem er de lange sagsbehandlingstider.
Nu snakkede vi om forbudslisten.
Det er lidt ligesom med færdselsloven, den kan man også være for eller imod.
Men et andet problem, og nu snakker vi dyrevelfærd, er de lange sagsbehandlingstider, der betyder, at hunde kan have ophold på internater eller pensioner i månedsvis.
Ja, vi har endda set eksempler på, at det er i op til årevis.
Selv om de fleste internater har okay eller gode forhold for hundene, er det altså ikke et optimalt sted for en hund at være så lang tid ad gangen.
Derfor ønsker vi jo i Dansk Folkeparti en kortere behandlingstid og et loft over, hvor lang tid hunde må opholde sig på internater.
Det problem mener vi løser sig selv, når vi får det dyrepoliti, vi kæmper så hårdt for.
Et dyrepoliti skal jo bestå af specialuddannet personale, som har en meget, meget stor viden om dyr, og i samarbejde med diverse dyreværnsorganisationer vil det give en meget større sikkerhed for, at vurderingerne vil være så fagligt korrekte som overhovedet muligt.
Tryghed og sikkerhed for befolkningen vægter vi meget højt.
Men jeg vil også gerne understrege, at vi lytter til de borgere, der kommer i klemme, og at vi arbejder på at finde løsninger, så man undgår, at nogle familier og deres hunde havner i en rigtig trist situation.
Samlet set tror jeg faktisk ikke at forbudslisten i sig selv er det, der skaber problemerne, men derimod de andre elementer i hundeloven, jeg har omtalt.
Tak for ordet.
Simon Kollerup (S), 2016-05-12:
Vi læner os sådan set op ad den vurdering, som er kommet fra Miljø- og Fødevareministeriet, nemlig at det her forbud har virket.
Og til spørgsmålet om, hvorvidt man skal træne ejeren, ligesom man træner hunden, så er det måske en lidt skarp måde at tegne det op på, men vi deler opfattelsen af, at det er vigtigt, at der er et ejeransvar, og at ejeren også lever op til det ansvar, når vedkommende anskaffer sig en hund.
I forhold til det konkrete spørgsmål om bidskader må vi afvente det, der kommer til udvalget, og som vi går ud fra kan leveres.
Vores udgangspunkt er fortsat, at vi bakker op om den her liste.
Det er vores budskab i dag.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-12:
Tryghed er også vigtigt for mig, men jeg synes bare, at vi må tage udgangspunkt i, om frygten er reel.
Det er vigtigt for mig, at vi får forhindret, at folk bliver skambidt, og at andre hunde bliver skambidt.
Det ved vi at der er meget bedre muligheder for at gøre, hvis man træner hundene og træner ejerne, som man har gjort i mange andre lande.
Det er jo det, vi lige præcis gerne vil over i, nemlig at komme væk fra den her lovgivning, som ikke virker, og som bare rammer folk og uskyldige.
Jeg vil gerne høre ordføreren: Hvis det viser sig, at det her ikke har nedbragt antallet af bid – for det mener jeg sådan set at der ret god dokumentation for at det ikke har – vil Socialdemokratiet så være med til at afskaffe det her raceforbud?
For så stiller vi da bare et spørgsmål til det, så vi kan få det talt op.
Jeg opfatter det sådan, at ordføreren for Dansk Folkeparti ikke vil støtte det her forslag, og det undrer mig faktisk, fordi jeg netop tit hører Dansk Folkeparti tale om dyrevelfærd.
Her er netop et soleklart eksempel på, at hunderacer – altså, det er jo tusindvis af hunde, vi snakker om her – er blevet aflivet, også små hvalpe.
Det er hunde, som bliver interneret nogle gange i årevis og er væk fra deres ejere.
I det hele taget er der også en masse hundeejere, som simpelt hen er bange for at gå med deres hund på gaden, havde jeg nær sagt, i dagslys.
Mener Dansk Folkeparti virkelig i ramme alvor, at det er rimeligt fortsat at forbyde de her hunderacer, at de skal aflives, og at de skal kontrolleres på den måde, der er tale om her?
Ordføreren fremhæver, at der ikke siden 2013 er kommet nye oplysninger frem, der giver anledning til at ændre på det her.
Den undersøgelse, der blev lavet på Københavns Universitet i 2013, fastslog jo lige præcis, at den her lov ikke havde virket, at raceforbuddet ikke havde virket.
Det havde ikke nedbragt antallet af bid.
Så på den måde synes jeg sådan set, at materialet fra 2013 også giver rigtig, rigtig god grund til at afskaffe det her raceforbud.
Det er det ene, jeg gerne vil høre ordføreren om, altså, hvordan man vil forklare det.
Det andet er: Gør det ikke indtryk på ordføreren, at en række andre europæiske lande har haft indført de her raceforbud og er gået væk fra dem igen, fordi man har set, at det ikke har virket, og nu er man i stedet for begyndt at gennemføre det, som vi foreslår her, netop meget mere træning af hundene og tilladelser til ejerne osv., kontrol af det.
Det er jo det, jeg mener det handler om, og det har man haft rigtig gode erfaringer med.
Er det ikke måden at gå til det?
Carsten Bach (LA), 2016-05-12:
Jeg vil også sige tak for, at man har fremsat beslutningsforslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-12:
Jeg vil gerne sige tak for bemærkningerne, og jeg håber, at vi kan fortsætte med i et godt samarbejde mellem Enhedslisten og Liberal Alliance at få det her raceforbud taget af bordet.
Jeg tror, ordføreren har ret i, at der vil være opbakning til det ude i befolkningen.
Carsten Bach (LA), 2016-05-12:
Det er nok netop, fordi det jo i virkeligheden er ejerne, der er problemet, og at det i den her forbindelse egentlig kan være meget svært at lovgive om, hvad en hund gør og ikke gør.
Men opdragelse er meget vigtig i den her sammenhæng.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-12:
Jeg vil bare sige tak til ordføreren for, at Liberal Alliance støtter det her forslag.
Det er jeg rigtig glad for.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi kommer videre i forhold til den her kritik.
Så vil jeg også bare lige bede ordføreren om at reflektere over, kan man sige, det her med, at der tilsyneladende ikke rigtig har været nogen effekt af den her lovgivning indtil videre.
Carsten Bach (LA), 2016-05-12:
Tak for det.
Jeg vil starte med at krybe til korset og indrømme, at jeg desværre aldrig har haft hund – det vil sige, at det har jeg dog i en kort periode for ganske nylig i forbindelse med min svigerfars sygdom og dødsfald, hvor min familie og jeg så passede mine svigerforældres hund.
Men til gengæld har et af mine partimedlemmer fru Mette Bock, som jeg faktisk havde regnet med sad i formandsstolen nu, hund, og hun er faktisk i virkeligheden Liberal Alliances egentlige ordfører på hundelovsområdet.
Det, jeg med andre ord prøver på at sige, er, at jeg ikke er den store hundeentusiast, men jeg har bestemt ikke noget imod nogen hunde, hvis bare de er ordentligt opdraget og i snor, når de er blandt fremmede på gåture m.v.
En ting, som jeg dog synes er rigtig dejligt, er, når Enhedslisten og Liberal Alliance er enige om noget.
Det fortæller nemlig mig, at der virkelig må være bred folkelig opbakning til forslaget.
At der så er bred folkelig opbakning, er jo desværre ikke det samme, som at der er bred opbakning i Folketinget – det kan man så tænke lidt over.
Liberal Alliance har altid været og er stadig imod raceforbuddet i hundeloven og mener, at der er tale om et rigtig godt eksempel på overflødig lovgivning, der formentlig ikke har gjort og heller ikke kommer til at gøre nogen forskel i forhold til bidskader på mennesker eller andre hunde – bidskader, der jo selvsagt er helt uacceptable.
Ansvaret for hunden i den her sammenhæng er helt entydigt placeret hos de tobenede, nemlig ejerne af hundene, og Liberal Alliance støtter derfor Enhedslistens beslutningsforslag.
Anni Matthiesen (V), 2016-05-12:
Jeg synes stadig væk, at det er vigtigt at holde fast i, at man ikke skal sætte borgernes tryghed over styr, og jeg må sige, at jeg tror på, at den her lov har haft en effekt.
Jeg synes også, at man fornemmer helt klart, at det i hvert fald ikke er noget, der fylder ret meget i medierne nu, og for den sags skyld hører vi ikke meget om, at der er nogle, der fortsat bliver skambidt og bliver overfaldet af farlige hunde, og det synes jeg faktisk er utrolig vigtigt at holde fast i, nemlig at vi har en sikkerhed og en tryghed for befolkningen.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-12:
Det er bare, fordi den her undersøgelse fra 2013, som ordføreren selv henviste til, netop konkluderer, at raceforbuddet ikke har virket, og at det heller ikke kommer til at virke, fordi det ikke ifølge alverdens eksperter er de specifikke racer, der er problemet, men derimod er det den manglende opdragelse af hundene, der gør dem vilde.
Anni Matthiesen (V), 2016-05-12:
Jeg må sige, at når Miljø- og Fødevareministeriet egentlig vurderer, at loven har virket, er det det, vi har valgt at lytte til, og jeg må sige, at især også det med trygheden for borgerne synes jeg har en afgørende betydning.
Carsten Bach (LA), 2016-05-12:
Jeg er sikker på, at ministeren bruger den bemyndigelse i de tilfælde, hvor det er nødvendigt.
Og i øvrigt mener jeg og Liberal Alliance, at klagemulighederne på naturområdet i Danmark er tilstrækkelige.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-12:
Nej, der er tale om, at der er afgørelser, der ikke bliver efterlevet af kommuner, og så står en borger i den situation.
Så kan vi da godt stå herinde i Folketinget at sige: Klag til Ombudsmanden, klag til Ombudsmanden!
Men Ombudsmanden har fokus på principielle sager og kan ikke i høj nok grad tage imod klager fra alle borgere, der jo burde have fået deres retssikkerhed sikret, ved at der var faldet en afgørelse i et nævn, som kommunen burde følge.
Mener ordføreren så i det mindste ikke, at en minister, der har bemyndigelsen til at sige til kommunen, at den selvfølgelig skal efterleve den afgørelse, burde bruge den bemyndigelse?
Carsten Bach (LA), 2016-05-12:
Ja, det ville bestemt være krænkende for min retsfølelse, men det er jo så også udtryk for netop det, at tilsynspligten ikke er blevet overholdt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-12:
Hvis hr. Carsten Bach var lodsejer og fik sin jord forurenet af anden kilde, det endte med en sag ved nævnet, hvor der var en klokkeklar afgørelse, og kommunen ikke tog affære, ikke gjorde noget, ville det så påvirke ordførerens følelse af retssikkerhed på den ene eller anden måde?
Der er truffet en klokkeklar afgørelse om noget, som påvirker en lodsejer f.eks. økonomisk i form af tab af værdi.
Carsten Bach (LA), 2016-05-12:
Liberal Alliance er i den her sammenhæng sådan set
både enig og uenig med forslagsstilleren.
Det er ikke, fordi jeg er ved at blive radikal – faktisk opfatter vi os i Liberal Alliance jo lidt som en form for afradikaliseringsparti.
Når jeg både er enig og uenig, hænger det sammen med, at vi i Liberal Alliance mener, at vi skal fastholde det nuværende høje niveau af naturbeskyttelse i Danmark, men med væsentlige effektiviseringer i det offentlige tilsyn og administrationen, bl.a. ved hjælp af afbureaukratisering og udlicitering.
Der skal sikres en balance imellem benyttelse og beskyttelse, men naturen og miljøet forbedres jo ikke af at blive målt, vejet og administreret.
Men jeg er sådan set enig med SF i, at der formentlig er brug for en vejledningsindsats til kommunerne og lodsejerne, herunder måske en tydeliggørelse af reglerne og mulighederne for lodsejere for at lade deres jord ligge ubenyttet hen, uden at det nødvendigvis vokser ind i en naturbeskyttelse med deraf øgede byrder og restriktioner for lodsejeren til følge.
I Liberal Alliance kalder vi det for plads til natur uden paragraffer.
Det mener Liberal Alliance skal ændres.
Liberal Alliance mener nemlig, at kommunerne både har kompetencer og ansvarsfølelse nok til selv at kunne administrere også den del af naturbeskyttelsen i Danmark.
Opsummeret ønsker Liberal Alliance altså ikke et mere krævende tilsynssystem med yderligere administration til følge, mest af alt fordi det ikke vil føre til mere og bedre naturbeskyttelse, faktisk tværtimod.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-12:
Vi er sådan set positive over for intentionerne i forslaget, og jeg synes egentlig, at en udvalgsbehandling måske også kunne være med til at afdække, om der er andre lignende problemer, som man kunne håndtere i det samme system.
Jeg har nogle gange en fornemmelse af, at der gik noget tabt, da amterne blev nedlagt – at der var nogle ret stærke faglige miljøer i amterne, som så blev flyttet ud i kommunerne, at der var nogle faglige miljøer, der blev atomiseret, og at man kom frem til en situation, hvor amternes kontrolfunktion over for kommunerne og deres måde at agere på sådan set gik lidt tabt.
Så vi er sådan set positive over for at se nøjere på det her og se på, om der er flere aspekter, hvor der er grund til at håndhæve naturinteresser, efter at amterne er blevet nedlagt.
Anni Matthiesen (V), 2016-05-12:
Jo, det er for mange sager, men jeg må stadig væk holde fast i, at den måde, vi har etableret vores tilsynsmyndigheder, den måde, vi har lavet vores organisationer i forhold til klagesystem osv. på, er jeg egentlig tryg ved, altså den måde, det foregår på.
Så jeg har stadig væk tillid til, at også kommunerne selvfølgelig efterlever reglerne, og jeg håber da også, at SF's ordfører har tillid til de politikere, der er valgt i kommunerne, som jo også har en opgave i at sikre, at deres kommune overholder reglerne.
Jeg er da bekendt med, at der også er valgt SF-byrådsmedlemmer rundtomkring i landet, og jeg går da ud fra, at ordføreren eventuelt også ville kontakte dem, hvis der er kommuner, som ikke overholder reglerne.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Det er jo et forslag, som vi selv kunne have fundet på at fremsætte i Alternativet, og som i virkeligheden lidt ligner noget af det, vi har beskrevet i vores naturpakke, men som også går videre på nogle punkter.
Jeg vil starte med sige, at jeg synes, det er naturligt, at man følger op på beslutninger.
Jeg ved, at det er noget, man f.eks. bruger i erhvervslivet: Når man tager nogle beslutninger om ting, der skal ske, gør man ofte det, at man følger op og siger: Er det så sket?
Det er jo noget af det, der ligger i det her forslag, og jeg synes, det er en sund tilgang også til offentlig regulering og styring af sager.
Det er også nødvendigt med et stærkt vidensgrundlag, for det er sådan, at man ikke kan styre det, man ikke ved, så derfor er det meget relevant, at der også ligger det element i forslaget, at vi skal have et bedre overblik over sagerne.
Der vil jeg så nævne at Miljøstyrelsen for nogle år siden – det var under Ida Auken som miljøminister – startede et projekt om digitalisering og opbygningen af et system, som dækker miljøgodkendelser.
Jeg ved egentlig ikke, hvor langt det projekt er nået, men det ville være meget relevant at bygge de her ting vedrørende natur og planlægning ind i sådan et system også, sådan at man får en større åbenhed og gennemsigtighed i, hvor de her sager er, hvilke beslutninger der er taget, og hvordan der så er fulgt op på dem.
Det ville være helt naturligt at lave det som et helt åbent system.
Det er ikke en idé, jeg er kommet med, kan man sige, det er noget, der ligger i naturlig forlængelse af det nye industriemissionsdirektiv, IED, for her har man altså gjort tilsynsredegørelser åbne.
Der er en pligt til simpelt hen at have en åbenhed omkring dem.
Det er naturligt, at man også fører det videre til hele miljø- og naturplansagsområdet og gerne også mange andre sagsområder.
Det her skal dæmme op for problemer med armslængdeprincippet, som også er blevet problematiseret tidligere her i dag.
Dengang vi havde amterne, var der nogle, der med en vis armslængde ligesom kunne overvåge, hvad det var, kommunerne gik og lavede, og om de gjorde det ordentligt.
Lige for øjeblikket er der lidt et vakuum på det område, og det synes jeg det her forslag kommer med nogle gode løsninger på.
Så vi støtter det fra Alternativet.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Det ville jeg synes var rigtig relevant, og det vil vi gerne arbejde videre med i Alternativet.
Men vi tænker også, at forslaget fra SF i dag faktisk er en slags grundbas, hvis man kan kalde det sådan, i den tankegang.
Ida Auken (RV), 2016-05-12:
I den tid, jeg var minister, var en af de ting, jeg var rigtig ærgerlig over, at vi ikke kunne få så mange af de her data som overhovedet muligt ud til befolkningen.
Vi kunne åbne og frigive en masse miljødata og geodata, som folk kunne få adgang til, men jeg ville egentlig gerne have haft en endnu mere vidtgående portal, hvor borgeren kunne gå ind og se, hvordan det stod til i ens område, se, hvordan luften havde det, hvordan vandet havde det, hvordan andre ting havde det, og der kunne f.eks. sådan noget som VVM-redegørelser og andre data, man fik samlet ind, give et samlet billede af de her ting.
Så vi synes, det er en rigtig god idé at prøve at arbejde videre i den retning og prøve at få et overblik, så tilgangen til det ikke bliver på enkeltsager.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Jeg ville bare gerne lige høre ordførerens kommentar til det, jeg nævnte i min ordførertale, nemlig det her med, at vi har et digitaliseringsprojekt, som baserer sig på IE-direktivets krav, og som man altså, så vidt jeg har forstået, er ved at udvikle på miljøområdet.
Ville det ikke være naturligt at føre det videre over på plan- og naturområdet, så alle sagerne her kunne komme over på en eller anden åben platform, som man så kunne have adgang til?
Ida Auken (RV), 2016-05-12:
Ja, og før vi laver ny lovgivning, kunne det jo være, vi skulle starte det sted og lade os få det overblik.
Og det er sådan set bare det, vi gerne vil have.
Altså, hvor stort er problemet?
SF skriver selv i beslutningsforslaget, at det er et relativt lille problem.
Så derfor vil vi sådan set gerne se på det i et større perspektiv.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-12:
Nu har ordføreren jo selv været minister, og hvis ordføreren havde et nogenlunde overblik over sagerne i kommunerne, var det i hvert fald ikke på grund af en samlet tilbagemelding.
Så var det løsrevne informationer fra grønne organisationer eller mediesager, eller hvad det kunne være.
Det er jo ikke noget nyt, at kommunerne melder tilbage på en lang række områder til en ressortminister, og jeg ville da mene, at man som tidligere minister skulle synes, det ville være rart at få at vide, hvordan det går ude i kommunerne, selv om de er en myndighed, hvordan det går, når de skal håndhæve det her område.
Ida Auken (RV), 2016-05-12:
I øvrigt er det jo heller ikke det eneste, der ligger i det her beslutningsforslag.
Der er f.eks. også spørgsmålet om tilbagerapportering.
Det kan godt være, at vi ville kunne støtte den del af det, der handler om håndhævelse og forbedring af ministerens muligheder for at få at vide, hvad der sker, men når man også vil begynde at lægge redegørelser ind, er jeg bare ikke sikker på, at det er det, der løser problemet.
Og hvis der er et større problem i forhold til, at kommunen er blevet myndighed på en lang række områder, og at det ikke kun er på det her område, reglerne ikke bliver efterlevet, så synes vi jo, det er værd at få kigget på det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-12:
Jeg kan egentlig ikke forstå, at ordføreren mener, at vi skal trække det op på et større niveau.
For mig er det her essensen af det større niveau.
Når jeg står her i dag, kunne jeg lige så godt være retsordfører som miljøordfører, for det krænker min retsbevidsthed, at der åbenbart er en del kommuner, som ikke efterlever klokkeklare afgørelser fra nævnet – det kunne være et hvilket som helst nævn; nu tager jeg den her diskussion på miljø- og naturområdet.
Men det vigtige er, at man som borger skal vide, at når man har vundet en sag eller der er truffet en afgørelse i et nævn, så skal en myndighed, som en kommune er, selvfølgelig efterleve afgørelsen.
Jeg havde diskussionen med ordførerens efterfølger på posten som miljøminister og sagde til ministeren, at hun faktisk havde muligheden for at gå ind og løfte pegefingeren over for kommunerne.
Det skete ikke – jeg havde ellers et fint samarbejde med ministeren.
Men der mener jeg jo bare, at det ikke kan være sådan, at man skal være fanget mellem to instanser som borger i Danmark.
Så for mig er det her det store niveau.
Det er et spørgsmål om borger over for myndighed og et spørgsmål om retssikkerhed.
Pointen er jo, at det her ikke skal påklages.
Der er truffet en afgørelse, som kommunen skal følge, og så er det jo ikke ligesom i et eller andet ankesystem, at vi anker afgørelsen.
Man vælger i adskillige konkrete tilfælde bare at ignorere den afgørelse.
Der er blevet truffet en afgørelse, og den bliver ignoreret.
Og så mener jeg jo ikke, at det er Ombudsmandens rolle at skulle tage alle individuelle sager, hvor borgeres retssikkerhed bliver trådt under fode.
Det må vi vel have et system der kan leve op til – og 8 pct., det er næsten en ud af ti, er det ikke for mange sager?
Simon Kollerup (S), 2016-05-12:
Jeg må sige, at jeg synes, at Enhedslistens ordfører tager ret let på det spørgsmål, der handler om danskernes tryghed: at det er en abstrakt størrelse.
Jo, men det er også en vigtig størrelse, og for os er danskernes tryghed vigtig.
Det er derfor, vi fastholder den her liste, som er indført.
I forhold til spørgsmålet om bid sagde jeg jo i min ordførertale, hvad jeg også går ud fra at spørgeren noterede sig, at det selvfølgelig ville være oplagt, at vi på det stadium, vi er på nu, får en opdatering af vores viden om bidskader.
Men spørgsmålet om danskernes tryghed, som vi mener at den her lov har bidraget til, er vigtigt for os.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-12:
Det er helt rigtigt, at det står i bemærkningerne.
Jeg har jo selv skrevet dem.
Men det, jeg egentlig tænker på her, er det lidt principielle i det, altså at en miljø- og fødevareminister ikke kender problemets omfang, fordi der ikke er nogen systematisk tilbagemelding.
Jeg tænker også på borgernes retssikkerhed.
Der er kommet en klokkeklar afgørelse i Natur- og Miljøklagenævnet, og så oplever de igen og igen, at deres kommune ikke følger den.
Man kan selvfølgelig gå til Ombudsmanden, men når det allerede står i loven, at en minister kan gribe ind, hvis en kommune simpelt hen nægter at følge en afgørelse, vil det så ikke være godt at have det vidensgrundlag at agere på?
Og er det ikke meget rimeligt, at en kommune, der simpelt hen ikke vil følge en klokkeklar afgørelse, vender tilbage til nævnet og siger: Det gør vi ikke?
Så må de jo have en eller anden grund til det, må man formode.