Bertel Haarder (V), 2008-11-18:
De unge er i gang som aldrig før.
Der er fuld beskæftigelse, og tidligere tiders tyngende ungdomsarbejdsløshed er nu fortid.
Men en af bivirkningerne er tilsyneladende, at der er lidt for mange, som vælger job og indkomst i stedet for uddannelse.
Det ser også regeringen som et problem, der skal tackles på flere måder.
Vi skal tale til eleverne, vi skal tage dem, som er i job, og sige til dem, at de job er en kvalifikation, som de kan bruge, hvis de videreuddanner sig, og så skal vi tage hensyn til det moderne samfund, som jo er sådan, at samlebåndsuddannelser ikke passer.
Vi skal have mere fleksible uddannelser.
Så det er en spændende debat, som jeg gerne deltager i, og jeg vil ikke lade mig afspore af fru Marianne Jelveds tale om administrative fællesskaber, som ikke er trådt i kraft nu.
Så skulle vi ikke prøve at komme lidt dybere ned i, hvad det her drejer sig om?
Regeringen ønsker, at vi skal nå 95-procents-målsætningen i 2015.
Vi har på ingen måde opgivet det, og vi er ikke så langt fra 85-procents-målsætningen i 2010.
Det er aftalt, at vi hvert år skal afrapportere, hvordan det går med den såkaldte profilmodel.
Profilmodellen for 2006 viser ganske rigtigt, som det blev sagt, at der er en lille tilbagegang i forhold til 2005, og profilmodellen bygger altså på, at den ungdomsårgang, som afsluttede 9. klasse i 2006, opfører sig som 18-årig ligesom de 18-årige, der var i 2006, som 25-årig ligesom de 25-årige, der var i 2006, og derved får vi så det tal, som vi kender, der siger, at 80 pct. får en uddannelse, inden de bliver 40 år.
Dem skal vi jo ikke ynke, for det er jo sådan set glædeligt, at så mange får en videregående uddannelse uden at få en ungdomsuddannelse, så dem skal vi vel på en eller anden måde tage med i betragtning.
Der er positive tendenser trods det, jeg lige har nævnt.
På ungdomsuddannelsesområdet kan vi se, at andelen af 20-årige, som forventes at gennemføre en ungdomsuddannelse, er steget - ikke meget, men lidt - den er steget fra 61 pct. til 61,5 pct. fra 2005 til 2006.
Profilmodellen viser, hvordan andelen af piger af etnisk herkomst, som får en ungdomsuddannelse, er steget, nemlig med 2,5 procentpoint fra 2005 til 2006.
Den seneste opgørelse af indikatoren for frafald blandt elever på erhvervsuddannelsernes grundforløb viser, at frafaldet har været svagt faldende i perioden 2005 til 2007.
Når eleverne er 6 måneder inde i grundforløbet, er det samlede afbrud således reduceret fra 32 pct. til 30 pct. Det er ikke meget, men dog lidt.
Der er igangsat en række initiativer.
De har det til fælles, at ingen af dem har kunnet nå at påvirke udviklingen fra 2005 til 2006.
Der er kommet flere timer i dansk og matematik, og der har været en række initiativer til styrkelse af læsning.
For når 15-20 pct. af eleverne møder op på erhvervsskolerne uden at kunne læse, og når det er halvdelen af indvandrereleverne i Københavns Kommune, kan man jo nemt forstå, at det virker hæmmende for deres muligheder for at tage en moderne erhvervsuddannelse. Vi har i samarbejde med et bredt flertal i Folketinget igangsat en række initiativer.
Vi har koncentreret os meget om erhvervsuddannelser, vi har forenklet erhvervsuddannelsessystemet og skabt bedre overgange fra folkeskole til erhvervsuddannelse med nye grundforløb, vi har sat fokus på i det hele taget at øge gennemførelsen, også gennem handlingsplaner på skolerne.
Der er indført brobygning, så eleverne i 8. og 9. klasse får mulighed for at afprøve de forskellige uddannelsesmuligheder, og der er indført tidligere og mere opsøgende vejledning.
Nu er opgaven at få den vejledning til at rette sig imod dem, der har mest brug for den.
Der er indført krav om mentorordninger, om trin- og niveaudeling, så erhvervsuddannelserne både bliver for de stærke og for dem, som er skoletrætte eller bogligt svage.
Vi har indført den nye mesterlære, som er en kæmpe succes, og det er en stor glæde at konstatere, at der næsten er dobbelt så mange med anden etnisk baggrund, som nu får en læreplads, som før.
Alle erhvervsskoler skal udarbejde handlingsplaner med mål og strategi for reduktion af frafaldet, de skal offentliggøres og evalueres årligt, og ministeriet kan lave særlige aftaler med skoler, som ikke gør nok på det punkt.
40 pct. af kommunerne har oprettet erhvervsgrunduddannelse.
Det er et vigtigt led i strategien, for at 95 pct. kan få en uddannelse.
Alle disse initiativer skal som hovedregel evalueres næste år, så næste år har vi forhåbentlig et mere kvalificeret grundlag at vurdere situationen og prioritere midlerne ud fra.
Vi har styrket den nævnte indsats med aftalen om udmøntning af uforbrugte midler fra globaliseringspuljen i 2007.
Den indgik vi her for 14 dage siden, og alle partierne i forligskredsen bakker op.
Det drejer sig om 143,3 mio. kr., som skal bruges til nye initiativer, og de skal bl.a. gå til forsøg med initiativer, som kan samle nogle af de mest udsatte unge op i overgangen mellem folkeskole og ungdomsuddannelse.
Der er aftalt indsats med turbodansk i de ældre klasser i skolen, lektiehjælp og undervisningsassistenter, bedre pædagogik på erhvervsuddannelserne, fremme af erhvervsgrunduddannelserne, indsats for reduceret frafald og sommerskoler på professionshøjskoler, og så skal regeringen som nævnt i første halvår af 2009 komme med et oplæg til øget målretning af vejledningsindsatsen.
Så vi er i fuld gang, og heldigvis er der et meget bredt flertal bag alle de initiativer, jeg har nævnt.
Det har jeg hele tiden lagt meget vægt på, det lægger regeringen meget vægt på.
Derfor havde jeg også håbet, at vi i fællesskab kunne slutte med en vedtagelse i dag, men det er der nok nogle politiske grunde til at vi ikke kan, og det har jeg ikke nogen indvendinger mod.
Jeg har bare nu og her redegjort for det, som et bredt flertal har aftalt.