runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Loklindt (RV), 2013-05-02:
Tak, og også velkommen til den fungerende minister, og jeg glæder mig til samarbejdet.
Rundtom i de danske kommuner findes der områder med kolonihaver, hvor det summer af liv, når vejret er mildt, hvor der dyrkes grøntsager, bær og frugt, hvor Dannebrog vejer i vinden, og duften af kaffe blandes med snak over hækken.
Nyttehaver og kolonihaver er et stykke danmarkshistorie, som heldigvis lever i bedste velgående, og det skulle det gerne blive ved med, og det er et af formålene med den kommende lovændring.
Med det her lovforslag, som jo bygger på den rapport, som den nedsatte arbejdsgruppe kom med i 2012, ændres loven om kolonihaver, så det nu bliver tilladt for kommunerne at udleje arealer til kolonihaveformål under markedsprisen, og dermed fortsat sikre kolonihaver som et realistisk fritidstilbud til alle indkomstgrupper.
Det bliver tilladt, men det står stadig væk kommunerne frit for at disponere.
Hermed skulle vi gerne lukke af for handler med penge under bordet – noget, der blev efterlyst ved den seneste lovændring i 2004.
Sidst, men ikke mindst, bliver det nu også muligt for ejere af ikkevarige kolonihaveområder at indmelde disse som varige, så områderne får den beskyttelse mod nedlæggelse, som kolonihaveloven giver de varige kolonihaveområder.
Der er indkommet 17 høringssvar, og de er generelt positive over for lovforslaget.
Undtagelser fra ventelistebetingelserne, som f.eks. at kolonihaven kan nedarves i direkte linje til nærmeste familie, er faktisk et eksempel på indvendinger, som lovforslaget imødekommer.
Radikale Venstre finder, at lovforslaget har det rigtige snit og kan tilslutte sig det.
Jeg ser frem til det videre arbejde i miljøudvalget.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-05-02:
Tak for det.
Vi ser også det her som en meget god sag, men først vil vi da sige tillykke til ministeren med den nye titel.
Det skal nok blive godt, det tror vi på, for med det forslag, der er lagt frem her, vil vi sige, at vi jo er glade for, at man ligesom giver flere valgmuligheder til kommunerne og viser dem, at man har tillid til, at de kan indrette deres område, som de ønsker det.
Er der nogle, der skal have nogle særlige tilbud, heriblandt kolonihavelejerne, så skal de også have de her muligheder – det ser vi som en god idé.
Man kan altid diskutere, hvor meget staten skal blande sig i.
Skal det være billigere – der blev nævnt noget med boliger og den slags ting – og hvor meget statsstøtte skal der være?
Vi mener, at kolonihaverne er vigtige for borgerne, så de kan komme ud og få lidt jord under neglene.
Dermed kan man måske også få nogle af de ventelister væk, der har været til nogle af de her kolonihaver.
Vi synes også, at det er vigtigt, at man kan se, hvad det er for en pris, en kolonihave bliver solgt til, og hvem der står på ventelisten.
Det er også et utrolig vigtigt skridt, at der er åbenhed omkring, hvem der er den næste, der får tilbudt en kolonihave.
Så er det helt op til den enkelte at fravælge den mulighed, hvis det er, at man ikke ønsker at erhverve en bestemt kolonihavegrund med et meget dyrt hus på; så kan det gå videre til den næste.
Men der er også det med, at man ser på, om der er nogle forskelle, nogle særlige områder, det, man kalder varige områder, som skal have en særlig beskyttelse.
Der kan man nu melde de områder ind, og det synes vi også er fint nok.
Men man kan sige, at det her ser ud, som om ministeren ligesom får en blankocheck til at kunne fastsætte nogle af de regler, og der vil vi i hvert fald gerne sige, at det synes vi ikke at ministeren egentlig burde have.
Så der vil vi nok prøve at komme med et ændringsforslag eller få en diskussion af, om det er nødvendigt, at ministeren skal have den her beføjelse.
For vi mener, at det er godt, at vi får diskussionen her i Folketingssalen om, hvad det er for nogle regler, der gælder.
Som vi nu kan se, er der tale om et, man kan kalde det meget lille forslag, og jeg tror gerne, at ministeren kommer i Folketingssalen og tager den diskussion.
Vi har jo nogle særlige områder, som udvikler sig, og hvor det er blevet utrolig dyrt – det har vi set særlig her i København – hvis man skulle tage en markedsleje.
Dermed tvinger man nogle af de her folk væk.
Så det skal være kolonihaver, som alle egentlig har mulighed for at erhverve, og det tror vi også på er ministerens intention med det her forslag.
Så vi ser i hvert fald positivt på den videre udvalgsbehandling.
Torben Hansen (S), 2013-05-02:
Foråret er en rigtig god tid for mange, og det tror jeg også det er for landets kolonihaveejere og -lejere.
Der pusles, der graves, der regeres.
For Socialdemokratiet har tilgængelighed til kolonihaver altid været meget vigtigt og afgørende.
Det skal være en realistisk økonomisk mulighed for de fleste, og vel har sigtet og fokus, i forhold til da bevægelsen for alvor startede op for 100 år siden, jo flyttet sig fra frisk grøntforsyning og flugt fra trange og ikke særlig gode boliger til det mere rekreative, men ikke desto mindre er kolonihaverne i dag levendegørelsen af friluftslivet for de mere end 60.000 lejere og familierne til dem. Kolonihavetanken synes jeg er en fantastisk tanke og en fantastisk mulighed, og derfor er Socialdemokratiet yderst tilfreds med det her lovforslag, for det betyder bl.a., at kommunerne kan fastsætte en lavere lejepris end markedsprisen.
Det er uhyre vigtigt, da det netop kan være med til at sikre, at der er økonomisk mulighed for både at blive i haverne og senere hen erhverve dem.
Jeg synes også, at der er stor grund til at rose den arbejdsgruppe med bl.a. Kolonihaveforbundet og Kommunernes Landsforening og forskellige ministerier, der står bag arbejdsgruppens anbefalinger og udredning.
Det er en arbejdsgruppe, der blev nedsat bl.a. foranlediget af Kolonihaveforbundet og andre, der påpegede, at udlejningspriserne ville komme til at give nogle problemer, efter at en afgørelse truffet af statsforvaltningen for hovedstaden i 2009 sagde, at det skulle være til markedslejen.
Det ville ødelægge manges mulighed og også underminerer hele intentionen bag kolonihavetanken.
Socialdemokratiet synes også, at det er yderst positivt, at kommunalt og statsligt ejede haver skal udlejes gennem ventelister, som også bliver offentligt tilgængelige.
Det sikrer både gennemskuelighed og fjerner forhåbentlig også nogle af de historier, der har været, om penge under bordet for at få en af de eftertragtede haver.
Sluttelig glæder vi os også over, at der med det her lovforslag bliver mulighed for, at det, man kalder for ikkevarige områder, kan indmeldes som varige og dermed sikres under kolonihaveloven og mod nedlæggelse.
Det her er tre rigtig gode fremskridt, som er blevet taget meget vel imod af dem, som det berører, som er i fuld overensstemmelse med kolonihavetanken, og som forhåbentlig også gør foråret en lille smule skønnere i kolonihaverne.
Socialdemokratiet kan varmt støtte forslaget.
Jeg skulle hilse fra SF og sige, at det kan de også med de bemærkninger.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-05-02:
Hvis man vender det om og tager forholdet, som Frederikshavns Kommune drager ind, så siger man, at det f.eks. kunne betyde, at kommunen får nye sommerhuse, selv om den ikke ønsker det.
Derfor ønsker kommunen, at vi er kritiske over for lovforslaget, og det er vi.
Per Clausen (EL), 2013-05-02:
Og der vil Venstre altså sikre sig, at den praksis, man har haft i rigtig mange store kommuner tidligere, og for den sags skyld også i små kommuner, med, at man har lejet ud til kolonihaveformål til en lavere pris end markedsprisen, kan man fremover ikke bruge.
Det vil sige, at de mennesker, som har fået kolonihave til en nogenlunde rimelig pris, kan se frem til, at Venstre sikrer, at det bliver en rigtig, rigtig dyr fornøjelse i fremtiden.
Det er jo det, der er konsekvensen af Venstres standpunkt.
Merete Riisager (LA), 2013-05-02:
Jeg ved ikke, om det er så interessant, hvad ordføreren lige præcis mener at jeg skulle have gjort eller ikke gjort.
Peter Juel Jensen (V), 2013-05-02:
Ja, men i Venstre har vi haft den samme ambition om at gøre STU'en endnu bedre, og vi greb da knoglen med det samme og fik ringet til ministeren og har været til gentagne møder hos ministeren.
Men jeg forstår det bare ikke: Hvis ordføreren mener, at man har fundet nogle guldkorn, hvorfor har man så ikke prøvet at løfte dem ind på ministerens bord og sat sig ned og taget en diskussion – også en diskussion med os andre?
For vi har åbenbart alle sammen det samme mål, nemlig at vi skal have en forbedret STU, som ikke bliver for rigid i sin opbygning, men som giver nogle muligheder for at tage de individuelle hensyn, som vi ved at STU-eleverne har behov for.
Undskyld til formanden, hvis jeg gik over tiden.
Rosa Lund (EL), 2013-05-02:
Som jeg sagde i min ordførertale, vil den unge jo, selv om man kender den unges handicap eller funktionsnedsættelse, eller hvad der nu er årsagen til, at den unge får lov til at starte på en særligt tilrettelagt ungdomsuddannelse, være i en ny situation, i en ny ramme, og det synes jeg er vigtigt at tage højde for, når vi taler om uddannelse.
Det er sådan, at vi i Enhedslisten mener, at uddannelse i høj grad skal foregå på dem, som står for uddannelsens præmisser, altså hverdagens eksperter, og på elevernes præmisser.
Derfor synes vi også, at det er fuldstændig afgørende, at man i de her afklaringsforløb, som Venstres ordfører kalder for tvang, inddrager eleven og især inddrager de pårørende.
Man kan jo også undre sig over, at der ikke ligesom er blevet taget mere højde for de pårørendes rolle i forbindelse med de her lovændringer.
Anni Matthiesen (V), 2013-05-02:
Der er noget, jeg gerne vil have Enhedslistens ordfører til at forklare mig lidt nærmere.
Når ordføreren siger, at ordføreren synes, at det er problematisk, at man ikke skal tvinge alle de her STU-elever igennem et afklaringsforløb, hvordan ser ordføreren så på, at der jo blandt de her unge mennesker faktisk er rimelig mange, om hvem man på forhånd faktisk godt ved hvilket handicap har?
Skulle de så alligevel, som ordføreren siger, have været tvunget igennem et afklaringsforløb?
Rosa Lund (EL), 2013-05-02:
I hvert fald må man sige, at alle de, som arbejder med den her uddannelse, har ventet i lang tid på de her lovændringer.
Det har vi sådan set også i Enhedslisten, og jeg må sige, at vi i Enhedslisten blev skuffet, da vi så det her lovforslag.
Ændringerne af særligt tilrettelagt ungdomsuddannelse burde jo have været på elevernes præmisser, burde have været på de pårørendes præmisser og burde have været på dem, som arbejder med særligt tilrettelagt ungdomsuddannelses præmisser.
Derfor synes vi ikke i Enhedslisten, at det her lovforslag er godt nok.
Det er også vores vurdering og bekymring, at det her lovforslag vil betyde, at særligt tilrettelagt ungdomsuddannelse faktisk får dårligere vilkår efter det her lovforslags vedtagelse, end det har i dag, fordi lovforslaget betyder de ting, som de tidligere ordførere før mig har gjort fint rede for.
Jeg vil bare fremhæve to ting.
Den ene er, at man nu med det her lovforslag lægger op til, at vejledningen kan ligge på andre hænder end UU-centrenes.
Det er vi meget bekymret for, og vi deler LO's bekymring – en bekymring, som LO gør opmærksom på i deres høringssvar.
Den anden er, at vi også deler Danmarks Lærerforenings bekymring i forbindelse med, at afklaringsforløbene faktisk bør være obligatoriske for alle.
For selv om kommunen i langt størstedelen af tilfældene vil kende de unge her, vil de unge jo være i en ny situation og i nogle nye rammer, når de starter på særligt tilrettelagt ungdomsuddannelse, og derfor burde alle gennem et afklaringsforløb.
Så der deler vi Danmarks Lærerforenings bekymring.
Ellers vil jeg bare til sidst sige, at det undrer mig, at man med det her lovforslag faktisk kører hen over det, der har været det største problem, ikke for kommunerne, men igen for eleverne, der går på den her uddannelse, nemlig forsørgelsesgrundlaget.
Det er rigtigt, at man i kontanthjælpsreformen har sikret nogle ting, men jeg synes alligevel, vi skal overveje, om det er det rigtige at være på kontanthjælp, når man går på en uddannelse.
Er det så ikke bedre at få en eller anden form for uddannelsesstøtte?
Vi er meget bekymrede for, hvad det her lovforslag fører med sig, og vi kan derfor ikke støtte lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-02:
Det er en særligt tilrettelagt ungdomsuddannelse, som giver ret til ungdomsuddannelse til unge, der har særlige behov.
Det er vigtigt for de unge, at der er et sådant tilbud til dem.
Erfaringerne fra den løbende evaluering af STU'en viser jo også, at ungdomsuddannelsen i almindelighed er velfungerende.
Evalueringen af uddannelsen viser, at størstedelen af de unge ikke kommer videre til en ordinær uddannelse, men det er vigtigt at holde sig for øje, at formålet med uddannelsen er at gøre de unge bedre i stand til at klare sig selv i voksenlivet og eventuelt fortsætte i videre uddannelse eller beskæftigelse.
Det har aldrig været forventningen, at størstedelen af eleverne skulle kunne inkluderes i det ordinære system.
I det konkrete lovforslag tager vi fat på nogle konkrete ændringer af uddannelsens rammer.
Med lovforslaget bliver det nemmere for kommunerne, og der fjernes unødigt bureaukrati, og kravet om obligatorisk afklaringsforløb fjernes fra loven.
Der laves desuden en konkret forbedring af uddannelsen, og loftet over, hvor meget praktik må fylde, fjernes.
Til sidst vil jeg glæde mig over, som også andre ordførere har gjort det, at vi i forbindelse kontanthjælpsreformen fik sikret, at STU-eleverne ikke bliver modregnet i formue, som f.eks. en børneopsparing på op til 100.000 kr., når de får kontanthjælp, mens de går på uddannelsen.
Det er et problem, som rigtig mange har påpeget i høringssvarene og i diskussionerne, som vi har haft med interessenterne, og som vi er meget tilfredse med at der nu er taget hånd om.
Konsekvenserne af den hidtidige regel var, at de unge var tvunget til at bruge deres opsparing og derved komme til at betale en del af deres uddannelse, hvilket andre unge ikke gør.
Lotte Rod (RV), 2013-05-02:
Det tror jeg heldigvis at folk ude i miljøet er meget klogere på, end vi er herinde i Folketingssalen, for det, der er med STU'en, er jo, at det er et individuelt tilrettelagt forløb og derfor forskelligt fra elev til elev.
Man kan jo sikre kvaliteten på mange forskellige måder.
Bl.a. ved jeg, at man i Aabenraa, hvor jeg selv kommer fra, har ret gode erfaringer med, at de, der sidder med STU'en, faktisk er en meget lille gruppe. I stedet for, at de samler eleverne på et center, sidder den her lille gruppe og koordinerer, at eleverne kommer ud i andre tilbud.
Det er faktisk ikke specielt dyrt at gøre, men det oplever man som en rigtig god kvalitet lokalt.
Det kan jo være en måde at gøre det på, andre steder kan der være andre måder at gøre det på.
Derfor synes jeg, at det vigtige i det her er at bruge kommuneforhandlingerne til sammen med interessenterne ude i miljøet at finde ud af, hvordan det er, vi kan præcisere kravene, sådan at alle, der udbyder STU'en, også udbyder et rigtig godt uddannelsesforløb.
Anni Matthiesen (V), 2013-05-02:
Jeg kalder ikke det her tvang.
Rigtig mange af de her unge mennesker har jo i forvejen måske gået i specialskoler eller specialklasser, hvor kommunerne og netop dem med indsigt i deres hverdag godt har været klar over, hvad det er for handicap, de har.
Derfor synes jeg jo egentlig, at det vil være urimeligt, hvis man fastholder, at alle, uanset om man kender deres handicap eller ej i forvejen, skal tvinges til at skulle igennem et afklaringsforløb, som jeg kan forstå at Enhedslistens ordfører ønsker.
Lotte Rod (RV), 2013-05-02:
Det andet skridt bliver så i de kommuneforhandlinger, der bliver lige om lidt, at diskutere med kommunerne, om vi kan præcisere kravene til udbyderne, som jo er noget af det, som man i miljøet har efterspurgt, og som vi meget gerne vil invitere miljøet til at være med til.
Merete Riisager (LA), 2013-05-02:
Ordføreren siger, at det nu er slået fast, at STU'en fungerer, men samtidig er der jo i høringssvarene givet klart udtryk for, at uddannelsernes kvalitet ikke er noget, der er omfattet af dette lovforslag, og at det er ikke noget af det, der ligger på bordet lige nu.
Så hvordan kan man sige, at man ved, at noget fungerer, når det, vi taler om her, udelukkende er nogle rammer og ikke kvaliteten af uddannelsen?
Lotte Rod (RV), 2013-05-02:
I Radikale Venstre er vi optaget af, at der er gode uddannelsesmuligheder for alle unge, og den særligt tilrettelagte ungdomsuddannelse, STU'en, spiller en vigtig rolle i det.
Uddannelsen har nu nogle år på bagen, og det giver derfor god mening at kigge på, om uddannelsen fungerer, som den skal.
Epinion har lavet en undersøgelse om, hvorvidt uddannelsen lever op til lovens formål, om målgruppen er rigtigt afgrænset, og om midlerne anvendes på en god måde i forhold til at få målgruppen i uddannelse eller beskæftigelse.
Samtidig har vi også en evaluering fra HUG og undervisningsministerens årlige redegørelse at bygge ovenpå.
Den gode nyhed er, at den særligt tilrettelagte ungdomsuddannelse generelt fungerer tilfredsstillende.
Uddannelsen er et vigtigt og relevant tilbud for unge udviklingshæmmede og andre unge med særlige behov.
Derfor peger evalueringen også på, at uddannelsen fortsat skal være individuelt tilrettelagt, men der er et potentiale for at løfte kvalitet og udbytte for den enkelte unge.
Og kommunerne ønsker bedre mulighed for at styre og prioritere uddannelsen hensigtsmæssigt.
Vi ændrer ikke grundlæggende på ungdomsuddannelsens indhold, men justerer rammerne for uddannelsen.
For at give kommunerne et forbedret grundlag for at tilrettelægge ungdomsuddannelsen, får de mulighed for at indføre halvårlige eller årlige optag i stedet for løbende optag.
Samtidig bliver der mulighed for at godkende midlertidige pauser og afbryde uddannelsen, hvis den unge ikke møder op.
Visitationsrækkefølgen bliver også ændret, så der fremover skal laves en målgruppevurdering af den unge før den konkrete uddannelsesplanlægning.
Det drejer sig om problemstillingen omkring unge STU-elever, der er på kontanthjælp, og selve kvaliteten i uddannelsestilbuddene.
Det er jo sådan, at da vi lavede STU-loven, regnede man med, at de fleste ville være på førtidspension og dermed have en sikker forsørgelse.
Det har man løst i kontanthjælpssystemet, og det er vi meget tilfredse med i Radikale Venstre.
Derudover er vi også optaget af at sikre høj kvalitet i uddannelserne, så alle elever i alle kommuner får et godt tilbud.
Derfor vil vi bruge de kommende kommuneforhandlinger til at se, om vi kan præcisere kravene til udbyderne, og inviterer derfor interessenterne til at hjælpe os med, hvordan vi kan gøre det på den bedste måde.
Radikale Venstre støtter forslaget.
Troels Ravn (S), 2013-05-02:
Jamen jeg anerkender bestemt, at spørgeren kan have en pointe om, at man i det omfang, det overhovedet er muligt, som ung får en ordinær ungdomsuddannelse, og at STU'en jo altså for kommunerne skal bruges i de tilfælde, hvor det ikke er muligt at få en ordinær ungdomsuddannelse, men hvor det er nødvendigt med en STU.
Så sigtet med det er vi for så vidt enige i.
Merete Riisager (LA), 2013-05-02:
Men når vi står her i Folketingssalen og skal godkende STU'en, bør vi så ikke i det mindste have nogle forestillinger om, hvad det er for en kvalitet, en sådan uddannelse skal indeholde?
Hvilke bekymringer gør ordføreren sig om de kvalitetskrav eller mangel på samme, der er i dag til uddannelsen?
Nu er det jo ikke så meget kommunerne, jeg er bekymret for her, men mere de unge mennesker, som kunne have gennemført en ordinær ungdomsuddannelse, men som kan havne på STU'en, fordi definitionen er for uklar.
Så er det noget, der bekymrer ordføreren, er det noget, man vil gøre noget ved og få strammet op, sådan at definitionen bliver mere klar?
Jamen Liberal Alliance har, lige siden vi hørte om den her uddannelse, lige siden vi kom i Folketinget, lige siden jeg kom i Folketinget, været optaget af den her uddannelse og været i løbende dialog med nogle af de parter, som er fuldstændig integreret med den uddannelse.
Jeg har stillet en række spørgsmål til ministeren om lige præcis den uddannelse, så ja, vi har været meget beskæftiget med det her område.
Jeg vil bare sige: Der er rigtig meget plads at bevæge sig på uden at gå ind i en detailregulering.
Det handler om at definere en faglig ambition for den her uddannelse – ikke om detailregulering.
Peter Juel Jensen (V), 2013-05-02:
Jeg vil gerne starte med at rose ordføreren for at bakke op omkring det her, for jeg synes netop, at STU'en er utrolig vigtig, og jeg er glad for, at Liberal Alliance vælger at stille sig positivt over for det her i stedet for som andre partier, f.eks. Enhedslisten, bare at stå uden for og råbe.
Jeg tror, det er meget, meget vigtigt, at ordføreren er opmærksom på, at hvis man gik ind og lovfæstede et indhold, havde man skabt den samme ramme for alle kommuner, så havde man skabt et meget rigidt system, som ikke kan tage de der individuelle hensyn, som bør tages til hver STU-elev.
STU-elever er utrolig forskellige, og derfor har det måske være svært at fastlægge en form for progression, i og med at de har forskellige udgangspunkter.
Det har man mulighed for at gøre gennem en kommunal visitation, men også gennem at få det sikret ikke bare i bemærkningerne til lovforslaget, men også i kommuneaftalen.
Nu kommer mit spørgsmål til ordføreren: Hvis ordføreren nu ikke er helt tilfreds med indholdet i lovforslaget, hvordan har ordføreren og ordførerens parti så prøvet at få den indflydelse på lovforslaget, som vi andre selv føler vi har haft stort held med?
Merete Riisager (LA), 2013-05-02:
Det er da den mest tyndbenede faglige ambition, jeg nogen sinde har set for en ungdomsuddannelse.
Altså, tænk på, hvor meget tid, vi som politikere bruger på netop den faglige ambition, det er jo den, vi som politikere skal være optaget af.
Hvad kommer der ud i den anden ende?
Så skal man ude lokalt finde ud af, hvordan man vil leve op til det.
Men for STU'en er det utroligt at se, hvor lidt man har beskæftiget sig med den faglige ambition sammenlignet med alle andre ungdomsuddannelser, jeg kan komme i tanke om.
Det er tyndbenet.
Troels Ravn (S), 2013-05-02:
Jamen jeg bliver så nødt til at spørge, om ikke det efter ordførerens egen opfattelse er en kvalitet, at uddannelsesplanen altså er individuel, og at den skal indeholde en beskrivelse af, hvordan det samlede uddannelsesforløb kan indebære progression, og at det netop sker af hensyn til en helhedsorienteret sikring af, at det her både peger mod uddannelse og senere beskæftigelse osv.
Er det ikke kvalificeret?
Merete Riisager (LA), 2013-05-02:
Det, jeg postulerer, er, at man i høringssvarene kan læse, at de organisationer, som ved rigtig meget om STU'en, siger, at lovforslaget ikke forholder sig til uddannelsens kvalitet, og det synes jeg sådan set er værd at lytte til.
Det går jo på en helt konkret erfaring med, at der nogle steder i landet ikke er den fornødne kvalitet i STU'en, og jeg mener derfor, at man burde arbejde med, ligesom man gør på alle mulige andre uddannelser, at have en mere konkret faglig ambition, også for den her gruppe.
Rosa Lund (EL), 2013-05-02:
Nu nævner ordføreren fra Venstre jo ordet tvang igen, og at man bliver tvunget til noget, så jeg går da ud fra, at Venstre mener, at det er tvang.
Det mener vi ikke det er i Enhedslisten.
Vi mener, det er at give eleverne en rettighed, at man får mulighed for at forholde sig til den uddannelse, man skal starte på.
Det synes vi er vigtigt i Enhedslisten.
Det gør vi jo netop, fordi det at starte på en uddannelse gerne skulle handle om meget mere, end hvordan man er handicappet, eller hvordan ens funktionsnedsættelse er.
Det skal jo gerne handle om meget mere, og det er derfor, at vi i Enhedslisten er så skuffede over det her lovforslag.
Hvorfor tager det her lovforslag ikke højde for indholdet af uddannelsen?
Hvorfor tager det ikke højde for, hvordan de elever, som får den her uddannelse, klarer sig?