runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-04-27:
Mange tak.
Jeg vil jo gerne vende tilbage til det der med rundesangen om den bæredygtige transport, som jo i virkeligheden er det, forslaget handler om.
Og jeg kan godt forstå, at 38 vers med hr. Henning Hyllested og undertegnede vil være lige voldsomt nok for hr. Rasmus Prehn.
Men så kunne jeg til gengæld godt tænke mig at høre: Hvis vi nu skulle nøjes med at udvælge et eller fem vers at blive enige om at fokusere på, kan hr. Rasmus Prehn så komme med et par skud fra hoften, med hensyn til hvilke vers det kan være?
Mange tak.
Jeg hørte faktisk hr. Villum Christensen nævne op til flere konkrete forslag, som han ville være interesseret i at arbejde videre med, og jeg hørte da også hr. Rasmus Prehn gøre det samme, og jeg hørte ovenikøbet hr. Kim Christiansen nævne, at der her var nogle tiltag.
Jeg opfatter det som en invitation til den her kortere rundesangsfest, og i mit tilfælde bliver det uden togfondsomkvædet, kan jeg sige.
Vi synes altså, at der er rigtig, rigtig mange gode tiltag i de her fire forslag.
Der er selvfølgelig et spørgsmål om prioritering, et spørgsmål om finansiering og et spørgsmål om et tidsperspektiv, men det skal da ikke forhindre os i at tale om de steder og de dele af forslagene, hvor vi kan gå i samlet trop, og så tror jeg faktisk, at vi kan lande et af de brede forlig, som der så også bliver talt om.
Som det tidligere er blevet nævnt, står transportsektoren for cirka en tredjedel af Danmarks CO2-udledning, og det er faktisk stigende.
På trods af at det ligesom er blevet italesat, som om det er noget, vi har styr på, så er det stadig stigende, og vi ved også, at vejtransporten står for cirka tre fjerdedele af transportsektorens CO2-udledning.
Så for os at se er det allermest oplagte, man kan gøre for at forbedre vejtransportens energiprofil, da at reducere den her CO2-udledning.
Så vi er altså rigtig glade for, at Enhedslisten får åbnet den her debat, og vi synes også, at der bliver budt op til dans, og vi kan støtte alle fire beslutningsforslag.
Villum Christensen (LA), 2016-04-27:
Hvis det her virkelig var noget, man ville have gennemført, så tror jeg, min anbefaling ville være, at man pakkede den rygsæk lidt mindre.
Altså, 38 forslag, kortsigtede og langsigtede, en bred vifte – det kan ikke være ordførerens opfattelse, at vi skulle sige ja til dem alle sammen.
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
Sådan plejer vi ikke at føre politik herinde.
Men jeg synes, det er fair nok at komme med de her markeringer, og det er fint, vi kan slå dem sammen.
Lad mig sige det på den måde.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-27:
Det er nu ikke helt rigtigt opfattet.
Formålet er selvfølgelig først og fremmest at offentliggøre en rapport, som man i Transportministeriet har valgt at skrotte.
Det synes vi er dybt beklageligt, fordi den også var meget, meget tæt på færdiggørelse og dermed offentliggørelse.
Og så er det selvfølgelig, fordi der i den rapport ligger en hel stribe forslag.
Vi har nævnt de 38 af dem, som Enhedslisten kan tilslutte sig.
Men det er ikke bare Enhedslistens tankegods, i og med at det trods alt er forslag, som er fostret i Transportministeriet og i diverse kommissioner, som jeg har været inde på.
Derfor burde de jo også kunne få en bredere opbakning, og det er da det, vi håber på. Så vi har ikke fremsat dem bare for at sige: Det her er Enhedslistens politik.
Næh, så ville vi nærmest pynte os med lånte fjer, vil jeg vove at påstå, for forslagene er altså kendte.
Villum Christensen (LA), 2016-04-27:
Jeg hører Enhedslistens ordfører sige, at det her er en bred vifte af initiativer, som Enhedslisten har som politik på det her område, og at man egentlig ikke har en forventning om, at vi skulle tage det sådan rigtig seriøst heroppefra og sætte flueben: Ja, det her går vi ud og gennemfører.
For det er ikke sådan, det er tænkt.
Det er tænkt som en række markeringer fra partiet, og det er fair nok.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-27:
Hr. Villum Christensen koncentrerer sig en del om finansieringen og starter så i virkeligheden med at skyde de finansieringsforslag ned, som ligger rundtomkring i beslutningsforslagene, og så bliver det selvfølgelig endnu sværere, kan man sige.
Det er rigtigt nok, at der ikke er sat finansiering på alt det her.
Det skyldes, at forslagene er taget fra den her roadmap for udfasningen af fossile brændstoffer, men lige nøjagtig den rapport bygger jo på en række af de forslag, som er kommet fra diverse kommissioner, herunder Trængselskommissionen, Produktivitetskommissionen, Virkemiddelkataloget fra Miljøministeriet osv.
Og der har dygtige forskere og embedsmænd siddet og vurderet det her og selvfølgelig også sat økonomi på.
Men det er klart, at blandt de her mange forslag er der, som jeg tidligere har sagt, langsigtede forslag og kortsigtede forslag, og der skal selvfølgelig sættes økonomi på hen ad vejen, efterhånden som man bliver enige om at implementere forslagene.
Det er jo grunden til, at der ikke ligger en fuldstændig komplet finansiering af det, for så var det en rigtig, rigtig langsigtet investeringsplan, vi skulle udarbejde.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-04-27:
Som hr. Rasmus Prehn vil vide, har vi jo indgået en lang række holdbare aftaler, hvor der netop også er blevet indført noget grønnere transport og sat penge af til at fremme nogle tiltag.
Men alt sammen inden for en realistisk økonomisk ramme og med nogle realistiske konsekvenser.
Og vi fortsætter ad den vej.
Jeg kan da godt se nogle positive takter i nogle af de her forslag, men det vil føre for vidt at begynde at nævne dem enkeltvis.
Listen er altså lang.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-27:
Det glæder mig.
Vil det så også sige, at Venstre er parate til at bruge fællesskabsløsninger til at trække samfundet i en mere miljørigtig retning, som er det, vi diskuterer i dag?
Men hvad er Venstres ordførers bemærkninger?
Er der et enkelt eller tre af de her 38 konkrete forslag, som Venstre vil trække frem og sige, at det vil man faktisk gerne arbejde videre med?
Enhedslisten har jo faktisk brugt tid på at lave sådan en hel brainstorm med 38 konkrete forslag.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-04-27:
Svaret er nej.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-27:
Jeg blev lidt inspireret af, at hr. Kristian Pihl Lorentzen fra Venstre citerede Margaret Thatcher.
Hun er jo også kendt for et andet citat, hvor hun siger, at der ikke er noget, der hedder samfund.
Der er noget, der hedder enkeltpersoner, og noget, der hedder virksomheder.
Men samfundet er sådan en politisk konstruktion.
Er det også hr. Kristian Pihl Lorentzens syn på tingene?
Altså at vi ikke behøver at have noget samfund, der bekymrer sig om fællesskab, og at man det hele taget ikke behøver at gøre noget.
Det kan man bare overlade til enkeltindivider og virksomheder, og så får vi et godt sted at være.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-04-27:
Jeg sætter stor pris på hr. Henning Hyllesteds engagement, men sandheden er jo, at Danmark er forrest på både verdensplan og europæisk plan.
Vi er i front, og det skal vi blive ved med at være, og der kan jeg godt lide det gode, gamle ord, der siger, at man skal huske ikke at løfte fanen højere, end at benene kan nå jorden – det gælder også den grønne fane.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-27:
Det er sådan det gamle trick med at sige: lille Danmark, og hvad gør vi, og vi har ingen betydning i den store sammenhæng osv. osv.
Det er noget sludder for at sige det rent ud.
Der er jo nogle, der skal gå forrest – og hvorfor ikke Danmark? – dels som et godt eksempel, naturligvis, dels fordi der søreme også er arbejdspladser i det.
Det er jo bevist gang på gang.
Vi har set det med vindmøllerne, det er det klassiske eksempel, nemlig at hvis man lægger sig forrest, vil der også være rigtig mange grønne arbejdspladser i det her i fremtiden.
Det er der ikke nogen, der er i tvivl om, i hvert fald af dem, som forsker i det eller på anden måde har forstand på det.
Det er da kun sådan nogle som hr. Kristian Pihl Lorentzen og regeringen, der synes, at det belaster erhvervslivet lige nu.
Der er jo ingen visioner i det der, der er jo ikke visioner på erhvervslivets vegne – og det er min helt store anke imod hr. Kristian Pihl Lorentzen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-04-27:
Jo, jeg bekymrer mig skam meget om menneskehedens overlevelse og artens videreførelse.
Foreløbig har jeg da været med til at sætte tre børn i verden, og det er jeg glad for.
Så selvfølgelig interesserer vi os for det.
Nu skal vi ikke overdramatisere det her, men man maler jo et billede af, at verden er ved at gå under, hvis vi ikke gennemfører det her.
Men det, der undrer mig meget, er, at Enhedslisten har sådan et verdensbillede, at man tror, at lille Danmark, som er en ø i verdenshavet, med nogle ensidige danske tiltag skulle kunne løse hele klimaudfordringen.
Sandheden er jo, at det, der skal til, er en koordineret indsats på globalt plan; det er en koordineret indsats på europæisk plan.
Og der er Danmark helt i front.
Det er vi stolte af, og det skal vi blive ved med at være – vi er helt i front.
Og vi har faktisk nået de mål og mere til, som vi har sat os.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-27:
Ja, det er det.
En socialist er en, der bekymrer sig om menneskeheden, bl.a. menneskehedens overlevelse.
Jeg kan i hvert fald forstå på hr. Kristian Pihl Lorentzen, at det bekymrer ham ikke så meget.
Og det kan selvfølgelig undre.
Vi skal i grøn retning, bliver der godt nok sagt, men i moderat tempo.
Jamen spørgsmålet er jo, om vi har tid til at bevæge os med sneglefart i moderat tempo.
Det er jo ikke tilfældigt, at man i COP21 siger, at det altså er ved at være op over – vi er ved at nå punktet of no return.
Det bør da gøre indtryk.
Når man hører hr. Kristian Pihl Lorentzen, kan man næsten forledes til at tro, at der ikke rigtig er noget problem, og at det i hvert fald ikke er så alvorligt, som nogle vil gøre det til.
Men smelter isen ikke?
Stiger verdenshavene ikke?
Er hyppigheden af ekstremt vejr ikkeeksisterende osv. osv.?
kunne man blive ved med at stille spørgsmål om.
Så det er nok et spørgsmål om, at det her i virkeligheden i sidste ende handler om menneskehedens overlevelse.
Og transportsektoren skal altså yde sit bidrag – og ikke i moderat tempo.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-27:
Tak for det, formand.
Jeg tror faktisk ikke, at spørgeren er så meget i tvivl, for hvis spørgeren læser det læserbrev, som spørgeren har taget udgangspunkt i, kan spørgeren jo se, at det handler om arealafgrænsning ved eksempelvis byer, der forandrer sig på grund af strukturudviklingen.
Og det er jo ikke noget, som har med sårbar beskyttet natur at gøre, men noget, som af historiske årsager har fået indtegnet en Natura 2000-linje.
Og det er vel at mærke ved helt almindelig sandet landbrugsjord.
Så hvis nu spørgeren vil være fair over for seerne af denne spørgetime, skylder spørgeren jo også at referere til det.
Jeg siger også klart i det læserbrev, som spørgeren refererer til, at Natura 2000 er til for at beskytte sårbar natur.
For jeg elsker naturen, og det er derfor, at regeringen prioriterer 1,8 mia. kr. på bl.a. at leve op til vores direktivforpligtelser, når det gælder Natura 2000-områderne.
Men for mig er arealafgrænsning ikke hamret i stål eller mejslet i sten.
Jens Joel (S), 2016-04-27:
Tak for det.
Det vil være ministeren bekendt – også fordi vi har snakket om det her i salen før – at det er ekstremt vigtigt for Socialdemokraterne, at vi får realiseret det her projekt og vi får skabt de arbejdspladser omkring Holstebro og får den position, som vi tror det kan give os i forhold til den grønne omstilling med at gøre transportsektoren mere bæredygtig.
Men det er jo også klart, at det også har været vigtigt for de lokale kræfter, altså dem, der har penge på højkant i Holstebro, at få den her afklaring.
Derfor var det egentlig glædeligt, synes jeg, da ministeren sagde – også til et spørgsmål fra undertegnede i januar – at nu ville man lave en rapport, og man ville sørge for også at inddrage de interessenter.
Og det er jo det, jeg godt kunne tænke mig at vide noget om, for man kunne læse for et par uger siden i avisen, at der var nogle i Venstres folketingsgruppe, som havde et udkast til den her rapport, som cirkulerede, og som udtalte sig lidt om, hvad der stod i rapporten.
Men folkene i Holstebro hos Maabjerg havde indtil videre kun fået lov til at godkende deres egne citater.
Jeg er sikker på, at den her dialog er foregået i en god tone, og jeg er sikker på, at ministeriet tager deres arbejde og inddragelsen alvorligt, men det, som vi selvfølgelig venter svar på, er, hvordan vi kan have nogle politikere, der går rundt og diskuterer en rapport, som dem, det også handler om, og som har pengene på højkant i Holstebro, ikke kan få klarhed om.
Det er derfor, jeg gerne vil spørge ministeren, om ministeren mener, at man egentlig har fået skabt det fælles forudsætningsgrundlag, eller som ministeren sagde til undertegnede tidligere, at man har valgt at inddrage interessenterne.
Mener ministeren, at det er sket i tilstrækkelig grad, og at man derfor har en fælles forståelse for og om, hvorvidt Maabjerg kan realiseres, og i givet fald hvad omkostningerne er og hvad gevinsterne er – altså at der er blevet enighed om det blandt interessenterne og ministerens embedsværk og ministeren selv?
Simon Kollerup (S), 2016-04-27:
Tak for det.
Sagen er jo blevet aktualiseret af ministeren selv, som forleden var ude i en storstilet lancering af et Natura 2000-program til 1,8 mia. kr., som skal sikre, at Danmark lever op til sine direktivforpligtigelser.
Derfor er det jo interessant at finde ud af, hvad den politiske holdning er hos den minister, som Danmark har til at forvalte naturen og Natura 2000-områderne, og det er jo en minister, som på de sociale medier her i sidste uge også udråbte sig selv som naturelsker.
Hvad er det for en politisk holdning, ministeren er bærer af, når man i 2011 – så lang tid er det jo heller ikke siden; det var i forbindelse med et folketingsvalg – kunne skrive, at Natura 2000-områderne, som man altså lige nu har brugt næsten 2 mia. kr. på, er en hæmsko for udvikling og vækst, mens man på den anden side siger, at man er naturelsker og bruger en masse midler på det?
Jeg har simpelt hen bare svært ved at finde ud af, hvad ministerens syn på Natura 2000-områderne er.
Er de en hæmsko for vækst og udvikling, eller er der tale om reelt naturbeskyttende arealer?
Inger Støjberg (V), 2016-04-27:
Jeg mener, at det er en lidt bagvendt måde at gøre det på.
For jeg mener, at det afgørende jo må være, hvilket pres Danmark er sat under, og hvis Danmark er sat under et forøget pres, som vi er nu, så har vi også muligheden for f.eks. at skalere grænsekontrollen op og jo i sidste ende indføre et transportøransvar.
Det vil vi have i den situation.
Men jeg mener ikke, at man kan sætte en dato på.
Nu kan vi f.eks. se, at der lige i de her dage er en lidt mindre tilstrømning til Danmark, end der var på det tilsvarende tidspunkt sidste år, men det kan jo nå at ændre sig endnu.
Men det siger jo også bare, at man ikke ud fra en dato kan sige, hvilke tiltag der skal tages.
Man kan sige, hvilke tiltag der skal tages ud fra den situation, som man står i, og jeg kan love, at vi følger det meget, meget nøje.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-04-27:
Jeg er glad for, at ministeren følger lidt i det spor med hensyn til den bekymring, som vi fra Dansk Folkepartis side anlægger i den her sag.
Men jeg tænker, om det, når man nu er opmærksom på problemstillingen, og man anerkender, at der ikke er nogen snuptagsløsninger, og at det ser lidt dunkelt ud, så ikke ville være rettidig omhu, hvis man havde en plan i skuffen og man sagde, at hvis ikke tingene fungerer på den og den dato, så ruller man det her beredskab ud, og så får vi en fast grænsekontrol, en intensiveret grænsekontrol, eller hvad man nu kunne forestille sig fra ministerens side?
Ville det ikke være rettidig omhu?
Inger Støjberg (V), 2016-04-27:
Jeg mener, det er helt afgørende, at vi deltager i drøftelserne på europæisk plan, for det, der er vigtigt, er jo først og fremmest at få styr på de ydre grænser til Europa.
Men indtil der er styr på det – og det er ikke nogen let sag; det tror jeg bare lige så godt man kan sige helt ærligt – vil vi i hvert fald komme til at se grænsekontrol i en række europæiske lande.
Vi har grænsekontrol nu, og vi er i en situation, hvor vi, hvis presset bliver større, kan skalere grænsekontrollen op, og vi kan i sidste ende også indføre et transportøransvar a la det svenske.
Så indtil videre har vi jo sammen med Dansk Folkeparti, kan man sige, gennemført en række opstramninger på vilkårene for de asylansøgere, der kommer hertil, for at begrænse antallet, og så har vi har indført grænsekontrol.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-04-27:
Tak for det.
Jeg er ganske vist formentlig noget ældre end ministeren, men jeg er også et barn ikke af kun Europa, men også af Danmark, og når jeg står her og spørger ministeren, er det jo, fordi jeg først og fremmest bekymrer mig om Danmarks situation, både her og nu, men især også fremadrettet, og jeg er glad for, at ministeren nævner, at der ikke er nogen snuptagsløsning.
Men et eller andet sted skal der vel gøres et eller andet i fremtiden, såfremt den europæiske løsning viser sig ikke at være tilstrækkelig eller slet ikke at virke, og der er det, jeg tænker: Hvad forestiller ministeren sig? Er der en bagkant, så man siger, at hvis ikke vi inden den og den dato ser en løsning, der virker, så er vi nødt til at gå et skridt videre?
Altså, vi opregner jo migrantproblematikken i antal tusinde personer og i kommunerne i antal millioner kroner og i nationalstaterne, herunder i Danmark, i antal milliarder kroner, og derfor tænker jeg, at man måske kunne efterlyse en lidt mere – hvad skal vi sige – håndfast og konkret tidshorisont for, hvornår der skal gøres noget mere eller noget andet.
Inger Støjberg (V), 2016-04-27:
Den store tilstrømning af flygtninge og migranter har sat både Europa og Skandinavien, men jo også Danmark, under et stort pres, og der er heller ingen tvivl om, at det også har udfordret vores nationale og internationale systemer.
I Danmark er det jo bl.a. sådan, at vi har strammet op i udlændingepolitikken – det har vi heldigvis gjort sammen med bl.a. Dansk Folkeparti – og vi har fra regeringens side også fundet det nødvendigt at indføre grænsekontrol.
Og jeg tror bare, man må være ærlig og sige, at der ikke findes nogen snuptagsløsninger i den helt ekstraordinære situation, som vi i Danmark, Skandinavien og Europa står i lige nu, og det er en fælles udfordring, og det kræver indsatser både nationalt, men også på europæisk plan.
I Europa er antallet af irregulære migranter, der indrejser, navnlig via Grækenland, faldet drastisk siden vedtagelsen af EU-Tyrkiet-erklæringen den 18. marts, og vi kan også se, at der lige øjeblikket er et fald i antallet af asylansøgere i Danmark, og at det er lavere, end det var på samme tidspunkt sidste år.
Men det er meget vigtigt at sige, at presset på Europas ydre grænser fortsat er meget stort, og at det jo i høj grad også – og det synes jeg er helt afgørende og vigtigt at få sagt – risikerer at komme til at stige meget igen, når vejret bliver bedre, altså når vi kommer lidt længere hen på året, og det vil vi sandsynligvis også komme til at se i Danmark.
Så man skal ikke tro, at presset er taget af Danmark, faktisk tværtimod.
Så kan man spørge sig selv, om vejen frem så er at lukke sig om sig selv og f.eks. bryde med EU – det er det, jeg lidt hører der ligger i spørgsmålet – og der mener jeg jo, at svaret er nej, og det er jo et af de steder, hvor vejene skilles imellem Dansk Folkeparti og regeringen.
Jeg har flere gange sagt, at jeg er et barn af den fri bevægelighed i Norden, og sådan med en vis tilsnigelse en ung af den fri bevægelighed i Europa, og jeg må sige, at jeg synes, at man, når man ser på det, så kan se, at det har skabt stor velstand og udvikling landene imellem, men også en forståelse for kulturerne tværs over grænserne.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-04-27:
Tak for det.
Hvor længe mener ministeren, at Danmark skal afvente en samlet europæisk løsning, før det anses som ikke muligt at finde en sådan og man i stedet iværksætter en egen løsning på migrantpresset i Danmark?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-27:
Jeg takker for spørgsmålet og beklager, at det er vanskeligt for mig at drage en direkte parallel til græsning og Natura 2000.
Jeg forstår billedet, men jeg har desværre svært ved at svare på det, men jeg håber, at spørgeren bærer over med det.
Jan Erik Messmann (DF), 2016-04-27:
Tak for det.
Jeg vil til sidst kommentere her, at det vil være svært at forestille sig, at skiftende fødevareministre fra Venstre ville have lavet lignende aftaler, hvis det f.eks. havde drejet sig om landbruget.
For ville det ikke virke forkert, hvis der på ministerens jordarealer pludselig blev indført en Natura 2000-fredning og et forbud mod, at køer kunne græsse på disse marker, hvorefter tyske landmænd straks satte deres kører op til græsning på ministerens marker?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-27:
Tak, formand.
Og tak for spørgsmålet.
Jeg er simpelt hen ikke bekendt med, hvad retssituationen er angående de svenske fiskere.
Det er på ingen måde, fordi det er et spørgsmål, der ikke kan ligge i forlængelse af det første spørgsmål.
Men det er jeg simpelt hen ikke bekendt med.
Det vil vi rigtig gerne oversende som et skriftligt svar til spørgeren.
Samtidig vil vi også gøre klart, hvordan udfoldelsen i EU-rammen kan være i relation til den anden del af spørgsmålet.
Jan Erik Messmann (DF), 2016-04-27:
Ud fra et talepapir fra daværende fødevareminister Henrik Høegh i forbindelse med et samråd om Greenpeaceaktionen mod ulovligt fiskeri i Kattegat forklarer ministeren, at der fra dansk side er fundet 5 formodede overtrædelser af reglerne foretaget af danske fiskefartøjer og 24 formodede overtrædelser fra svensk side.
På dansk side blev det rejst sager mod alle fem danske fiskere, og vi fik den endelige afgørelse på sagerne i starten af april i år, som jeg refererer til i mine spørgsmål til ministeren i dag.
Den daværende fødevareminister udtalte selv, da han blev spurgt om konsekvenserne for Gillelejefiskerne: »Hvad angår de 24 svenske formodede overtrædelser, er der ifølge det oplyste indledt forundersøgelser.
Sagerne beror hos anklagemyndigheden i Sverige, og de danske fartøjsejere og fartøjsførere er ifølge det oplyste endnu ikke afhørt af politiet.
Jeg forventer, at Sverige vil oversende sagerne til retsforfølgelse i Danmark, da det er dansk lovgivning, der er blevet overtrådt.
Fødevareministeriet er i løbende kontakt med de svenske myndigheder herom.«
Jeg vil derfor spørge ministeren, om jeg skal forstå det sådan, at de 24 svenske fiskere aldrig er blevet retsforfulgt, som de 5 danske er, og vil ministeren sikre, når Danmark indfører et forbud, at forbuddet følges op på EU-plan, så vi kan sikre os, at forbuddet gælder fiskere fra alle nationer, eftersom det ellers ikke vil give mening at gennemføre forbuddet?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-27:
Tak for det, formand.
Og tak for spørgsmålet.
Jeg mener, at det er rimeligt, at man bliver idømt en bøde, når man overtræder reglerne.
I det her tilfælde er der tale om et område, som er lukket for al fiskeri, ikke kun for torskefiskeri.
Det er korrekt, at områderne blev lukket for at beskytte torskebestanden, men da der er tale om et blandet fiskeri med mange arter, kan man ikke fiske jomfruhummere uden bifangster af torsk.
Derfor blev området lukket for al fiskeri.
Jeg er glad for, at Højesteret har taget stilling til juraen.
Fiskerne blev dømt i både byretten og landsretten, og det betyder, at der er en klar retstilstand.
Uanset om man er glad for dommen eller ej, er det væsentligt, at der er en klar retstilstand, og den har Højesteret stadfæstet.
De lukkede områder blev indført, fordi torskebestanden i Kattegat var på et katastrofalt lavt niveau i 2008, og der var behov for at sikre bestanden.
Som jeg besvarede det første spørgsmål til mig, kan vi nu også se, at den samlede indsats har båret frugt og torskebestanden er i klar bedring.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-04-27:
Hvor længe mener ministeren, at Danmark skal afvente en samlet europæisk løsning, før det anses som ikke muligt at finde en sådan og man i stedet iværksætter en egen løsning på migrantpresset i Danmark?
Jamen jeg har faktisk ikke yderligere.
For jeg synes, ministeren svarede beroligende klart, så jeg siger tak for svarene.