runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2011-03-31:
Oven på den debat, der var lige før mellem den socialdemokratiske ordfører og Dansk Folkepartis ordfører, synes jeg nærmest, jeg har lyst til at rose hr. Karsten Hønge for den konstruktive tilgang til tingene.
Jeg kunne også i går notere, at hr. Karsten Hønge tydeligvis har en erkendelse af, at der er nogle problemer på det her felt, og at man er oprigtig interesseret i og engageret i at få dæmmet op for de problemer.
Det synes jeg er prisværdigt, og jeg synes, at der var en noget mere konstruktiv tone end hos kammeraterne i Socialdemokratiet.
Så det tyder jo på, at vi i hvert fald er nogle, der kan samles om at finde en konstruktiv løsning i forbindelse med det her lovforslag.
Fra konservativ side er vi af den overbevisning, at det er rigtig vigtigt, at vi har et velfungerende voksen- og efteruddannelsessystem.
Det er rigtig vigtigt, at man kan videreudvikle sine kundskaber.
Det er rigtig vigtigt, at vi målretter de her kurser og ikke mindst godtgørelsen til de rette personer og til dem, der får glæde af det, og ikke til personer, der er her af forskellige mærkværdige årsager, som vi ikke alene har hørt eksempler på i udvalget, men som i hvert fald også de af os, der har drøftet det her med ministeren, har drøftet eksempler på.
Derudover lever vi jo i en stadig mere digital verden.
Det giver nogle fantastiske muligheder, og derfor har der været nogle behov for at simplificere en række at godtgørelsesreglerne, også for at kunne tilpasse dem det digitale system, sådan at man netop kan spare ressourcer i alle led af det her system.
Bjarne Laustsen (S), 2011-03-31:
Jeg blev bare lidt usikker, for jeg vidste ikke, ministeren holdt ordførertaler.
Men bortset fra det synes vi alligevel, det er interessant, at man siger, at man gerne lige vil tjekke med e-indkomstsystemet, og det er jo noget helt, helt andet.
Det er jo en kontrolfunktion, og det er der ikke nogen der kan have noget som helst imod, men hvis man finder på at ville gøre det og bruge mange millioner kroner på at opbygge et sådant system, må det jo være, fordi man har en mistanke om, at der er et eller andet.
Ministeren nævner ikke noget konkret eksempel, og den nuværende minister kan af gode grunde måske ikke vide noget om det, men der var en sag i Frederikshavn, Norecosagen, hvor man lavede sådan et cirkus med at hente østeuropæere herop, og der var for mig at se al mulig slags plat og svindel med i det.
Men da syntes regeringen – og Dansk Folkeparti desværre også – at det var helt i sin orden; jo flere penge man kunne udbetale, jo bedre.
Man gjorde simpelt hen det, at man satte pengekassen ud på gaden og sagde: Bare tag.
Jeg synes simpelt hen, det er misbrug af reglerne.
Men jeg kan så forstå, at det eksempel, som jeg kom med her, er et af de rigtig gode eksempler for regeringen, fordi det drejede sig om at få noget arbejdskraft herop, og det var man helt tilfreds med, så det er ikke det, der danner baggrund for det her lovforslag.
Er det korrekt?
Nanna Westerby (SF), 2011-03-31:
Tak for det.
Når vi i oppositionen i fællesskab har valgt at indkalde til en forespørgselsdebat om professionshøjskolerne, deres økonomi og kvaliteten, er det jo, fordi de nedskæringer, som regeringen vedtog i genopretningspakken og i det her års finanslov, bliver gennemført lige nu på professionshøjskolerne.
Det er nedskæringer, der kan mærkes på kvaliteten af undervisningen i form af lavere timetal, større hold og store fyringsrunder blandt en del af underviserne på professionshøjskolerne.
Hvis kvaliteten af deres uddannelse forringes, går det ud over kvaliteten i børnehaverne, og så går det ud over kvaliteten i folkeskolerne i fremtiden.
Derfor var vi også mange, der undrede os, da regeringen i efteråret vedtog den såkaldte genopretningspakke for genopretning af dansk økonomi.
Den handlede først og fremmest om nedskæringer, og uddannelse og forskning var faktiske de områder, der holdt hårdest for, det var her, man valgte at lægge de største nedskæringer.
En af årsagerne til nedskæringerne er, at der er rigtig mange unge, der har søgt ind på professionshøjskolerne i år, og det burde jo egentlig være glædeligt, for vi har længe haft et meget stærkt ønske om, at flere unge skulle tage en velfærdsuddannelse.
Men regeringen har så valgt at straffe professionshøjskolerne for det øgede optag, regeringen har valgt at skære ned med den begrundelse, at der netop er kommet flere studerende, og i partierne, der står bag den her forespørgsel, mener vi, at det er rigtig ærgerligt, at flere studerende skal betyde ringere kvalitet på studiet, når det netop burde være omvendt.
Vi har en rigtig stor udfordring med frafaldet på professionshøjskolerne, det har været stigende over en årrække, og alt for mange unge starter på en professionsuddannelse, men falder siden hen fra.
Vi oplever, at der i år og sidste år er flere, der søger ind på professionsuddannelserne, og det ville da være ærgerligt, hvis der også her blev tale om højt frafald.
Vi skulle da i stedet møde dem med stærkt undervisningsmiljø og et stærkt studiemiljø, så de blev fastholdt på studiet.
Derfor er vi også rigtig bekymrede, når vi hører om gør det selv-læreruddannelser med rigtig få undervisningstimer.
Vi er bekymrede, når formanden for Professionshøjskolernes Rektorkollegium siger, at regeringens besparelser er et rent knockout til planerne om mindre frafald.
Udviklingen i professionshøjskolernes økonomi har hen over en årrække heller ikke været opmuntrende.
Faktisk er det sådan, at hvis vi ser på udviklingen fra 2002 og følger regeringens planer frem til 2014, ser vi, at der netto kommer til at have været en nedskæring i undervisningstaxametrene, altså penge til undervisning, på 6 pct., og det er rigtig ærgerligt, for professionshøjskolerne er en vigtig brik i uddannelsen af fremtidens arbejdskraft og sikring af ordentlig velfærd i Danmark.
Professionshøjskolerne er også temmelig nye institutioner, der har måttet etablere sig i en tid med nedskæring efter nedskæring; de har ikke fået de bedste arbejdsbetingelser.
På den måde er det flot, at de faktisk har øget søgningen, og det er skidt, at vi belønner dem med nedskæringer.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-31:
Jeg kan så komme med den store indrømmelse, og det bliver forhåbentlig den sidste, til hr. Bjarne Laustsen, at jeg endnu ikke holder ordførertaler, der vil forhåbentlig gå mange år, inden det måtte være tilfældet.
Men så er den misforståelse rettet.
Når det så er sagt, er der jo tale om, at det er en åben dør, hr. Bjarne Laustsen løber ind, og det er jo lidt trist, for hr. Bjarne Laustsen kommer jo godt nok til at slå sig, fordi han kommer med meget høj fart gennem døren.
Jeg tror sådan set, at vi alle sammen er enige om, at det gælder om at have nogle fornuftige regler, og det, som jeg nu har givet udtryk for i min ministerbesvarelse, er sådan set helt sund fornuft, og jeg har endnu ikke kunnet se, at hr. Bjarne Laustsen har haft noget imod det.
Peter Juel Jensen (V), 2011-03-31:
Jamen jeg vil ikke gå ind i en »hvis«- diskussion.
Altså: Er 11 lektioner om ugen et gennemsnit over de 3½ år, det tager at blive pædagog, eller er det taget ud fra en enkelt uge?
Jeg har selv en kortere videregående uddannelse, og der havde vi altså også tid, hvor vi sad alene som klasse, men det var ikke, fordi vi sad og trillede tommelfingre eller spillede canasta.
Der var timer, hvor der var en lærer, og nogle timer, hvor der ikke var en lærer til stede, men der var altid noget at lave.
Og jeg synes faktisk, det var sundt og en god måde at skyde sig ind på sine kollegaer på, at man kunne sidde for sig selv og arbejde med noget og skrive opgaver sammen.
Det betragter jeg ikke sådan, at der ikke var undervisning, fordi der ikke var en lærer i klassen.
Der var nok at tage fat på.
Men jeg vil ikke forholde mig til, hvad der er op og ned i den her diskussion, fordi jeg har to oplysninger, der peger i hver sin retning, og jeg synes faktisk, at vi skylder de studerende og vi skylder uddannelsesinstitutionerne, at vi, når vi diskuterer deres uddannelse og deres fremtid, så gør det ud fra fakta.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-31:
Det er bestemt ikke noget hypotetisk spørgsmål, tværtimod.
Det er super konkret, og det er da dybt pinligt, hvis man som ordfører på en forespørgsel, der handler om uddannelse, ikke kan svare på det meget, meget simple spørgsmål, som er, om det ifølge Venstre er tilfredsstillende med 11 undervisningslektioner om ugen.
Det er helt i orden, at ordføreren ikke i dag vil stå her og fortælle, præcis hvor mange timer det er, for det er fint at få undersøgt det.
Men hvis det viser sig, at det er korrekt, at de studerende kun får de her 11 lektioner a 45 minutter om ugen, mener ordføreren så, at det er tilfredsstillende?
Og igen: Det er ikke et hypotetisk spørgsmål, det er et meget, meget konkret spørgsmål, som man bør kunne svare på, hvis man stiller sig op på en talerstol i Folketinget og deltager i en debat, der handler om uddannelse.
Peter Juel Jensen (V), 2011-03-31:
Det er jo et hypotetisk spørgsmål, så som jeg sagde i min ordførertale, vil jeg ikke forholde mig til det, for jeg ved ikke, hvad der er op og ned i den diskussion, og jeg synes ikke, at det tjener som – i gåseøjne – god reklame for Folketinget, at vi står og diskuterer noget, som kan være grebet direkte ud af luften.
Lad os nu vise uddannelsesinstitutionerne og de studerende den respekt, at vi baserer en diskussion om deres uddannelser på fakta og ikke på noget, der kan være grebet ud af luften.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-31:
Jeg hørte nu godt, at ordføreren ikke ville forholde sig til timeantallet, fordi der har været forskellige tal i spil.
Men hvis det, de pædagogstuderende siger, nu er korrekt, nemlig at de får de her 11 lektioner a 45 minutter om ugen på deres uddannelse, er det så tilfredsstillende?
Er Venstre tilfreds med situationen, med kvaliteten på uddannelserne, hvis det rent faktisk forholder sig sådan, at de kun får de her 11 lektioner a 45 minutter om ugen på pædagoguddannelsen?
Marianne Jelved (RV), 2011-03-31:
Jeg ved ikke, om ministeren er kommet lidt i vildfarelse, fordi jeg var venlig et øjeblik.
Mit indlæg skulle forstås på den måde, at hvis svarene ikke var tilfredsstillende, sådan at man kunne fornemme, at man overvandt de betænkeligheder, som en lang, lang række organisationer har, så er det ikke sikkert, at Det Radikale Venstre synes, det er fornuftigt længere.
Men hovedtanken i forslaget kan kun være fornuftig, altså at man vil forenkle og få tingene ind på elektronisk form.
Men vi har til gode at få svar på de bekymringer, som rejses.
Er ministeren ikke klar over det?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-31:
Nu skader det jo aldrig at basere sig på sund fornuft.
Det tror jeg også at fru Christine Antorini gør ofte.
Men når det så er sagt, vil jeg sådan set
også sige, at fru Christine Antorini nu lægger meget afgørende vægt på, hvad Dansk Industri og Dansk Erhverv siger.
Det er da i hvert fald nyt, for det er jo tit, at Socialdemokratiet lægger meget stor vægt på at gøre det modsatte af, hvad Dansk Industri og Dansk Erhverv siger.
Så jeg tror ikke, at vi skal have en lang debat om, at man lige præcis her skal lægge meget afgørende vægt på Dansk Industri og Dansk Erhverv.
Der findes mange aktører, som har mange forskellige holdninger.
Christine Antorini (S), 2011-03-31:
Vil det sige, at det, vi skal forvente fremover, når vi diskuterer f.eks. voksen- og efteruddannelsesområdet, er, hvad ministeren mener er den sunde fornuft, som ikke hviler på, hvad ministerens eget råd, VEU-rådet anbefaler – og de konstaterer, at det et stort problem for en række navngivne uddannelsesområder – og det er vigtigere, end hvad DI, Dansk Erhverv, Erhvervsskoleforeningen osv. siger?
Og det, de jo sammenfatter enstemmigt, er, at det hindrer fleksibiliteten, at det er mere bureaukratisk, at det er en spareøvelse, og at der er en række voksen- og efteruddannelsesmuligheder, der bliver begrænset.
Er det sund fornuft, eller er det de organer, der faktisk arbejder med det her, der er afgørende for ministerens stillingtagen?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-31:
Først og fremmest kan jeg jo sige, at jeg sådan set ikke synes, at der er noget mærkeligt i, at der er høringssvar, der er kritiske.
Det svarede jeg også tidligere, da jeg i min besvarelse til fru Marianne Jelved sagde, at det her var sund fornuft, men at der selvfølgelig kunne være ting, der skulle afklares i løbet af udvalgsbehandlingen.
Jeg synes, at det er helt fornuftigt, at man ikke spekulerer i at parkere folk gennem mange, mange uger, og at man derfor også sætter en grænse på 10 uger pr. kalenderår, hvor det er muligt at modtage godtgørelse.
Det kan jeg sådan set ikke se hvad der skulle være forfærdeligt i.
Christine Antorini (S), 2011-03-31:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at det råd, som ministeren selv har nedsat, det såkaldte VEU-råd, jo også har afgivet høringssvar med en rimelig skarp kritik af det forslag, der ligger her.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om det ikke gør indtryk, når VEU-rådet skriver i sit høringssvar, at det specielt vil udtrykke bekymring for forslaget om, at det kun vil være muligt at deltage i uddannelse med godtgørelse i alt i 10 uger inden for et kalenderår, og giver en række eksempler, hvor det giver problemer for en bred vifte af arbejdsmarkedsrettede uddannelser.
Hvorfor gør det ikke indtryk på ministeren?
Karsten Hønge (SF), 2011-03-31:
Det er godt, at digitalisering kan frigøre ressourcer til vigtigere arbejde end praktisk administration for både skoler, arbejdsgivere og a-kasser.
Vi er også positive over for en ny struktur, der kan være med til at forhindre snyd.
Vi skal ikke passivt se på, at der kan opbygges konstruktioner, der ligner rene pengemaskiner.
Vi har set eksempler på, at østeuropæiske firmaer og danske mellemhandlere tjener penge på at sende kursister på AMU-kurser, og at lønarbejdere fra Østeuropa kun får udbetalt en mindre del af kursusgodtgørelsen.
Men vi skal ramme målrettet og uden utilsigtede bivirkninger.
Et loft over antallet af kurser må ikke spænde ben for relevante uddannelsesplaner eller f.eks. stilladsarbejderuddannelsen, som er bygget op af mange AMU-kurser.
Vi skal heller ikke spænde ben for de brancher, som har hyppige recertificeringer.
Jeg synes også, at der er problemer i lovforslaget, når vi kommer til deltidsansattes mulighed for at få dækket befordring og for at få beskæftigelsesmuligheder ved at deltage i uddannelse i fritiden.
Men AMU er jo netop et helt afgørende smøremiddel for et fleksibelt arbejdsmarked, og derfor skal vores ændringer være gennemtænkte.
Vi er meget skeptiske over for, om besparelserne kan nærme sig de beløb, som er nævnt.
Vi vil også sige, at frugten af eventuelle besparelser altså først skal høstes, når de faktisk er konstateret.
Det er jo sådan, at man skal barbere en mand, i takt med at skægget vokser ud.
Med de bemærkninger afventer vi udvalgsarbejdet med henblik på vores endelige stillingtagen til lovforslaget.
Peter Juel Jensen (V), 2011-03-31:
Der er indkommet kritiske høringssvar, men om de overvejende er negative, vil så altid være en diskussion.
Jeg synes, at der er taget fat på noget af det.
Det her handler om dels at få smidiggjort en ansøgningsproces, dels at kunne følge pengene, således at det er dem, som har en mulighed for at få tilskud, der skal have det, og pengene skal ikke ende andre steder.
Alt i alt tror jeg, at når det bliver digitaliseret, når det kommer ind i en og samme database, når både ministeriet og a-kasserne kan trække på det her, så vil det være en lettelse.
Men hvis ordføreren fra Socialdemokratiet kommer med nye gode ideer til, hvordan vi kan få det her til at virke bedre og smidigere, og kan vi få det implementeret væsentlig billigere, fordi ordføreren fra Socialdemokratiet har nogle gode ideer til det, jamen så er min dør altid åben.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-03-31:
Som sagt står der i lovforslaget, at der altså sker snyd med den her ordning.
Det kan godt være, at fru Christine Antorini og Socialdemokratiet generelt ikke har tillid til den nuværende undervisningsminister og den nuværende regering, men det har vi i Dansk Folkeparti.
Man må sige, at det bare igen er skelsættende hernede i salen, at venstrefløjen generelt ikke rigtig har helt så meget tillid til de lovforslag, der fremsættes, og det arbejde, som man gør fra regeringens side.
I forhold til de her eksempler kan jeg jo nævne igen, at der bl.a. er et eksempel, der er opridset i lovforslaget, hvor ministeren kommer ind på, at der bl.a. er sket fusk og bedrageri med systemet af f.eks. østeuropæere, der er blevet hentet til Danmark, og som bevidst har udnyttet systemet.
Det synes jeg ikke er rimeligt.
Man kan så selvfølgelig også diskutere og drøfte her i Folketinget, hvad det er, der bl.a. gør det så nemt i dag, og det er jo bl.a. det her med arbejdskraftens fri bevægelighed, som Socialdemokraterne går ind for, og som desværre har medvirket til at presse vores arbejdsmarked.
Bjarne Laustsen (S), 2011-03-31:
Men de gode argumenter er jo sådan set kommet i høringssvarene, og det er derfor, at jeg siger, at én ting er, at ministeren, der har fremsat det her, ikke lige synes, der skal ændres noget, men hvis ordføreren er enig i de betænkeligheder, som høringssvarene giver udtryk for, kunne det jo være fint, hvis ordføreren så ville sige: Jamen det vil vi lytte til.
Det er jo sådan set det, det handler om, for de er netop meget, meget kritiske over for, om det, man gør her, står mål med den indsats og de penge, der skal investeres i det her system.
Peter Juel Jensen (V), 2011-03-31:
Ja, ordføreren er jo godt bekendt med, at vi i Venstre altid er modtagelige over for gode argumenter.
Så hvis der kommer gode argumenter og der er en god begrundelse, kan der jo ændres mangt og meget.
Bjarne Laustsen (S), 2011-03-31:
Ordføreren var lidt inde på det, altså at der var en række kritiske høringssvar – jeg synes endog, at de er meget kritiske – og jeg kan jo se, at ministeriet siger, der ikke er nogen grund til at ændre på noget som helst.
For det er jo en samlet palet af, at der er nogle muligheder, der bliver begrænset, der er arbejdsgivere, der får et større ansvar, der kan være spørgsmål om rentetab, at lægge penge ud, og det er et spørgsmål om, at dem, der eksempelvis administrerer a-kasserne, skal bruge flere ressourcer på at administrere de nye systemer, der bliver bygget op.
Vil man lytte til det?
Peter Juel Jensen (V), 2011-03-31:
I juni måned 2010 vedtog vi en ny lov om godtgørelse til befordring ved deltagelse i erhvervsrettet voksen- og efteruddannelse.
Sigtet med loven var at etablere retlige rammer for en digital ansøgning om godkendelse af og tilskud til befordring.
Det skulle lette arbejdet med ordningen for både arbejdsgivere, skoler og a-kasser.
Arbejdet med den nye lov gik i gang, men det stod hurtigt klart, at der var enkelte punkter i den nye lov, som burde tilpasses, for at digitaliseringen af ansøgningsproceduren kan ske på en måde, der mærkbart letter administrationen og hele ansøgningsproceduren.
De steder, hvor der er brug for tilpasninger, er i forbindelse med bestemmelser om tilskud til befordring og tilskud til kost og logi.
Det forenkles og letter dermed arbejdsgangen og mindsker det manuelle arbejde med tildeling af tilskud.
Der tages på samme tid hånd om en uhensigtsmæssig anvendelse af reglerne, hvilket er et led i en aftale med skoleforeningerne.
Man er blevet enig om en nultolerancepolitik over for brud på regelsæt, der regulerer AMU-området.
For at muliggøre udveksling af oplysninger om alle udbetalinger inden for det samlede godtgørelsessystem og for at skabe bedre overblik over forbruget af godtgørelse foreslås det endelig, at der oprettes en fælles database, som skal være tilgængelig både for Undervisningsministeriet og a-kasserne.
Det fremgår af høringssvarene, at enkelte er utilfredse med, at der fremover ikke kan udbetales godtgørelse til en deltager, der tidligere har deltaget i samme uddannelse flere gange med godtgørelse inden for samme kalenderår.
Se, det er ikke hele sandheden, da der i forslaget er taget højde for, at hvis uddannelsen ændres på grund af teknisk udvikling, hvis uddannelsen skifter indhold, eller hvis der er tale om samme kompetencer, men f.eks. forskellige materialer, så får kurset en ny kode, og der bliver dermed tale om et nyt kursus.
På vegne af Venstre vil jeg hermed anbefale lovforslaget over for Folketinget.
Søren Pind (V), 2011-03-31:
Jeg tror altså, at fru Marianne Jelved – og det er kun et venligt ment råd til en god kollega – skal være lidt forsigtig med at citere undervisningsministeren for det pågældende standpunkt, for jeg har lige talt med ham, og det, undervisningsministeren i hvert fald selv mener at han har sagt, er, at han har kommenteret den gamle undersøgelse.
Det vil jeg i hvert fald anbefale.
Jeg har den tilgang til det, at det skal baseres på fasthed og tillid, altså begge dele.
Tillid er udgangspunktet for det, fru Marianne Jelved siger her, men jeg har altså også den tilgang til det, at kommer man til Danmark, er det Danmark, man kommer til, og der må der være den naturlige forventning, at kommer man til Danmark for at blive, så kommer man for at blive dansk, ikke i en dansk kontekst forstået som en indsnævret kontekst, men i al dens bredde og mangfoldighed.
Men der er en ramme, og jeg tror, fru Marianne Jelved med sine pædagogiske forudsætninger vil være enig med mig i, at rammer er forudsætningen for at kunne forandre.
Marianne Jelved (RV), 2011-03-31:
Jamen jeg tror, at hvis man virkelig gav sig til at undersøge det og også se på de forskningsresultater, der ligger, om, hvad der virker integrationsmæssigt, så kunne man bruge et Kierkegaardcitat, som jeg ikke kan udenad, men som jeg kan referere, nemlig at man skal møde den, man vil flytte, der, hvor den person er.
Det tror jeg er det, der præger det frivillige.
Og når vi nu taler om den PISA Etnisk, der kommer i morgen, og som undervisningsministeren allerede har annonceret ikke viser nogen forbedring, så kunne jeg forestille mig, at integrationsministeren ville bidrage til en mere nuanceret diskussion om, hvordan man kan gribe det an i skolerne og børneinstitutionerne frem for at bruge tvang.
Søren Pind (V), 2011-03-31:
Men det kommer, vil jeg sige til fru Marianne Jelved, til at kræve, at vi tør lægge den kulturelle berøringsangst på hylden, og det kommer også til at gøre ondt på Det Radikale Venstre.
Marianne Jelved (RV), 2011-03-31:
Jeg vil ved anden lejlighed vende tilbage til nogle af ministerens mere uhyrlige påstande om, at der ikke blev talt om udlændinges integrationsproblemer i 1990’erne, og i stedet tage fat i noget positivt, som ministeren sagde, nemlig at ministeren roste de initiativer, der foregår rundtomkring i landet, som masser af frivillige foreninger og andre frivillige er involveret i, og som satspuljen i stor stil finansierer.
Jeg er nemlig fuldstændig enig i, at der foregår rigtig meget konstruktivt, som bidrager til en god integration rundtomkring i netop de sammenhænge her, og derfor vil jeg stille et spørgsmål, som er lidt langt.
Bill Clinton var guvernør i Arkansas, og han satte sig for egenhændigt at sikre sig, at analfabetismen blev fjernet fra Arkansas.
Det gjorde han ved at sende en hær – i anførselstegn – af pædagoger og socialrådgivere og lignende, altså den type af uddannede, ud i familierne, hvor forældrene var ramt af analfabetisme, for at lære forældrene, hvordan man kunne lære børnene om farverne og formerne osv.
Den metode har vi jo ikke prøvet i Danmark.
Kunne ministeren overveje det?
Søren Pind (V), 2011-03-31:
Jeg tager gerne en kop kaffe med fru Karen Klint, det skal ikke skorte på det.
Kaffe er sundt og godt, og jo stærkere, jo bedre, men fru Karen Klint ved også godt, at selv i politik, hvis man betænker den mængde af kaffe, man har drukket igennem tiden, så kan det godt blive lidt stærkt; men det kan så blive til en kop te.
Karen J. Klint (S), 2011-03-31:
Mit næste spørgsmål skal så være, om ministeren også er så pragmatisk, at der bliver inviteret lidt flere partier ind, end vi har set der er blevet indtil nu, til en samtale om de værktøjer og de modeller, der kan fremme integrationen?