runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Storgaard (DF), 2008-11-18:
Da Dansk Folkepartis energiordfører, hr. Morten Messerschmidt, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hans vegne fremføre følgende bemærkninger: Landets kommuner udfører en lang række vigtige opgaver, som vi alle her på Christiansborg mener er væsentlige for at få dagligdagen til at fungere for den enkelte familie. Folkeskoler, plejehjem, cykelstier eller den offentlige administration som sådan er alle sammen vigtige opgaver, som vi her på Christiansborg har tillid til at kommunerne kan forvalte forsvarligt.
Derfor indgår regeringen og KL hvert år en aftale om, hvordan kommunerne skal løfte disse opgaver, og hvordan økonomien skal se ud.
Når Enhedslisten nu foreslår, at udførelsen af energirenovering skal undtages fra det almindelige anlægsloft, er der derfor tre ting at sige:
For det første er der ingen tvivl om, at energirenovering er fornuftig, men det er folkeskoler og fritidshjem vel også.
For det andet erklærer Enhedslisten allerede i første linje i forslagets bemærkninger, at man generelt er imod anlægsloftet.
Forslaget her skal derfor nok ses mere som et forsøg på at nedbryde rammerne om den kommunale økonomi end egentlig at fremme energirenovering.
For det tredje er der intet, der forhindrer, at Kommunernes Landsforening kan rette henvendelse til sine aftalepartnere.
Hvis det var så stort et problem, burde KL tage det op med regeringen.
Det er ikke noget, vi i Folketinget skal tage os af.
Allerede i dag har KL taget spørgsmål om plejehjem og plejeboliger op, og de er blevet undtaget fra anlægsloftet.
Og hvad værre er, Enhedslisten har som det eneste parti overhovedet valgt at stå uden for energiforliget.
De har valgt at sætte sig uden for døren som ren protest i stedet for at sætte sig sammen med os andre og forhandle konstruktivt om, hvordan dansk energipolitik skal se ud frem til år 2011.
Det har Enhedslisten ikke ønsket, og i stedet kommer de nu med forslag i Folketinget.
Det er for sent og for useriøst, til at vi i Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Mette Gjerskov (S), 2008-11-18:
Jeg er nødt til at sige til hr. Erling Bonnesen, at det altså lidt er noget sludder.
Hvis man skal beslutte sig for at lave nogle energiinvesteringer, og de gamle så ikke kan komme på plejehjem, når de har brug for det, fordi man har brugt pengene på klimainvesteringer, så er det jo godt nok.
Det er åbenbart det, der er regeringens politik.
Men vores politik er altså, at når kommuner, der selv har pengene, ønsker at lave nogle klimainvesteringer, så skal de have lov til det.
Og det er jo rent faktisk sådan, at vi har haft kommuner valfartende til Christiansborg for at bede om at få hævet det her anlægsloft, fordi de ikke kan få lov til at bruge deres egne penge.
Erling Bonnesen (V), 2008-11-18:
Jeg takker mange gange for svaret, for det er jo faktisk en bekræftelse, for man kan faktisk godt begge dele inden for de aftaler, der ligger, for netop det at gøre noget mere ved sine kommunale bygninger har man fået nogle gode muligheder for og redskaber til lige præcis igennem Kvalitetsfonden og kvalitetsreformen, så til den side af sagen er der både penge og redskaber og muligheder på bordet.
For så vidt angår energibesparende investeringer inden for klimadagsordenen, så har man også muligheder for det, fordi der jo i forvejen er aftalt et historisk stort anlægsbudget og budgetramme, som der jo var enighed om, så man har mulighederne for individuelt at prioritere at gennemføre de projekter, man gerne vil lokalt.
Så tak for svaret.
Det er på plads, og dermed er de påstande, som vi tidligere har hørt fra ordføreren, også afkræftet.
Johs. Poulsen (RV), 2008-11-18:
Regeringen indførte før sommerferien i år ensidigt anlægsloftet i indeværende års budgetter, som allerede var planlagt, og som var disponeret af kommunerne, herunder bl.a. nogle investeringer på energiområdet.
Så indførte man ensidigt midt i budgetåret et anlægsloft - og altså ikke sammen med nogen aftaler eller noget som helst andet som betød, at en række kommuner måtte aflyse investeringer på det her område, som de ellers havde planlagt.
Det er da at være fodslæbende på området, når man rent faktisk havde plads i den økonomi, der var i kommunerne - og det var altså ikke et spørgsmål om at tilføre flere penge eller noget som helst andet, men blot om at få lov til at lave det, man havde planlagt.
Det stoppede Venstre.
Er det virkelig ikke fra den fodslæbende periode?
Henrik Høegh (V), 2008-11-18:
Nej, for som det også blev forklaret af ministeren, så handler det her om, hvordan det ser ud med landets økonomi, hvad situationen på arbejdsmarkedet er: Skal vi undgå overophedning, eller skal vi have mere beskæftigelse?
Og det er en mulighed, som vi ønsker stadig væk skal fastholdes, nemlig at man hvert år kan tage hensyn til det.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-11-18:
Synes hr. Henrik Høegh, at det harmonerer godt med hinanden, når Venstres formand, der også er statsminister, i søndags stod og talte varmt om en grøn revolution og fremhævede Sønderborg Kommune som et godt eksempel på, hvordan man kan gøre det, og Sønderborg Kommune så får et nej til at bruge sine egne penge - penge, som man har - til at energirenovere sine bygninger?
Synes hr. Høegh, at der er god harmoni mellem de to ting?
Henrik Høegh (V), 2008-11-18:
Jeg synes, det er en god opfordring til kommunerne at sige, når de inden for anlægsrammen har fat i deres bygninger, når de renoverer eller nybygger, at de så skal tænke energieffektiviseringer ind i det.
Det kan man bruge opfordringen i søndags til, det kan man virkelig bruge den til.
Og det er med i det, som regeringen ønsker.
Men samtidig ønsker vi også at støtte regeringen i, at man skal have mulighed for at tage hensyn til landets økonomi i øvrigt.
Vi ønsker ikke at holde nogen punkter udenfor.
Selvfølgelig er det regeringen, der laver det her anlægsloft, og det bliver så offentliggjort sammen med aftalen med KL.
Men når det er sagt, vil jeg stadig væk fastholde, at det her handler om, at regeringen - og det vil Venstre gerne støtte - har mulighed for enten at træde på bremsen eller at træde på speederen.
Og det vil være med i regeringens overvejelser hvert eneste år, når man laver en ny aftale med KL.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-11-18:
Jeg kan forstå på hr. Henrik Høegh, at han altså synes, at det er helt i overensstemmelse med hinanden, at man med den ene mund siger, at Sønderborg er et rigtig godt eksempel, og at man med den anden mund siger, at det i øvrigt er forbudt for Sønderborg at bryde anlægsloftet til at lave energirenoveringer, selv om Sønderborg har alle pengene.
Hvad er det så, kommunerne skal gøre?
Henrik Høegh (V), 2008-11-18:
De skal inden for den her ramme, hver eneste gang de arbejder med deres bygninger, tænke energi.
Og det er en kraftig opfordring fra statsministeren til dem om at gøre det, hver eneste gang de enten renoverer eller nybygger.
Mette Gjerskov (S), 2008-11-18:
Det er blevet meget moderne blandt regeringspartierne at skælde ud på kommunerne.
De kan bare tage sig sammen, lyder det.
Finansministeren svinger pisken og skælder og smælder, men jeg synes ikke, det er særlig retfærdigt bare at piske kommunerne.
Derfor vil jeg i dag gerne rose kommunerne.
Der er nemlig rigtig mange kommuner, som opfører sig anstændigt, ansvarligt og ikke mindst klimavenligt.
Det er regeringen, der stopper kommunernes kloge og klimavenlige investeringer i energibesparelser.
Og det er oven i købet investeringer, der i mange tilfælde tjener sig hjem på få år i besparelser på el- og varmeregningen.
Det er da galimatias - især, synes jeg, når vi står midt i en klimakrise.
Efter 7 års klimafjendtlig politik fra regeringen og 3 års stigning i CO2-udslippet er det altså tid at lægge kursen om.
Det er jo sådan, at vi ganske vist har en ambitiøs klimaminister, som står rank i forstavnen af klimaskuden, men hvem er det, der sidder ved årerne?
Det gør bl.a. Dansk Folkeparti, og jeg er bange for, at det er en Venstrestatsminister, der er ved roret.
Og trods weekendens udmeldinger er det altså sådan, at statsministeren har sørget for, at vi har sejlet i ring - måske fordi han troede, at det var det bedste, måske fordi han ikke ville have bøvl med bønderne.
Resultatet er i hvert fald, at vi ikke når nogen vegne.
Men vi Socialdemokrater vil gerne hjælpe, vi vil gerne give en hånd med ved årerne eller sejlet, så vi kan få vendt klimaskuden og sørget for, at vi skyder en vis fart.
Med regeringens politik over for kommunerne er der altså en alvorlig risiko for grundstødning.
Der er faktisk risiko for, at skuden bliver skiftet til en plimsoller lastet med bristede forhåbninger - og kul til de danske kraftværker.
Hvis vi skal komme med et rigtig godt råd til regeringen og til statsministeren, vil det være, at de skal sætte handling bag alle weekendens løfter om en grøn revolution.
Så skal de droppe Lomborg, de skal afskaffe det klimafjendske anlægsloft, og de skal sætte kommunerne fri.
Så skal vi nok få klimaskuden forvandlet til en guldfirer.
Erling Bonnesen (V), 2008-11-18:
Det er jo dejligt at konstatere nu, at der er stor og bred politisk enighed om en klimadagsorden, og at vi skal have noget grøn vækst, så vi har ligesom en fælles hammel at trække på, så det undrer mig lidt, når den socialdemokratiske ordfører siger, at det har kommunerne så ikke nogen mulighed for.
Det mener jeg jo ikke er korrekt.
Vil ordføreren ikke bekræfte, at den enkelte kommune kan lave alle de energirigtige investeringer, den ønsker, blot man prioriterer dem inden for de rammer, man allerede har?
Mette Gjerskov (S), 2008-11-18:
Der er lagt et anlægsloft ned over kommunerne.
Det betyder, at der er en grænse for, hvor mange anlægsinvesteringer den enkelte kommune må foretage, og det betyder, at den, hvis den nu har brug for nogle plejehjemspladser og vil prioritere de plejehjemspladser, så ikke må lægge nyt tag på skolen med ekstra isolering i, selv om den rent faktisk har pengene.
Det må den ikke.
Så nej, jeg synes, at det med frit valg ude i kommunerne er rimelig behersket.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-18:
Vi hører jo her en ordfører, der tegner et billede af, at alting faktisk går helt fantastisk godt.
Hvis man skulle vurdere uddannelsessystemet ud fra, hvad ordføreren siger i dag, skulle man jo tro, at der slet ikke var nogen problemer.
Så jeg vil stille et meget simpelt spørgsmål, der kan svares ja eller nej til: Er det ikke korrekt, at antallet af unge, der gennemfører en ungdomsuddannelse, er faldet, siden regeringen kom til?
Charlotte Dyremose (KF), 2008-11-18:
Jeg er jo stadig væk lidt fokuseret på det med også at få gjort de unge klar til at komme i en ungdomsuddannelse, og en af de ting, som jeg jo godt kunne ønske mig at man fokuserede lidt mere på, er det med at give de unge mulighed for noget mere brobygning i 10.-klasses-forløbet.
Der kunne jeg jo så forstå, at fru Nanna Westerbys kollega, hr. Karsten Hønge, har set et forsøg ovre på Fyn, hvor man i 10. klasse faktisk er i brobygning 3 ud af ugens 5 dage, og det har han så talt varmt for, og det glæder mig meget, for jeg kan nu høre, at Socialdemokraterne og Radikale åbenbart ikke synes, at det her med brobygning kan styrke de unges mulighed for at komme videre efter 10. klasse.
Men jeg vil bare høre, om fru Nanna Westerby er enig med sin kollega i, at det måske var en vej at gå, så vi måske på den måde kunne finde hinanden.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-18:
Jeg har jo normalt ikke særlig høje forventninger til regeringen eller Dansk Folkeparti for den sags skyld, men jeg vil sige, at jeg dog forventede, at man ville anerkende det problem, vi står med, og at man ville anerkende, at det her tal faktisk er faldende.
Regeringen har jo den her målsætning om de 95 pct.
Vi synes alle sammen, det er en rigtig, rigtig god idé, at unge mennesker får en uddannelse, så de kan klare sig på arbejdsmarkedet og deltage aktivt i demokratiet.
Det virker, som om regeringen har lavet en eller anden analyse, der går ud på, at man vil lave mere uddannelse for flere mennesker og for færre penge.
Og når nogen så tillader sig at protestere over situationen - og det uanset om det er elever, lærere eller rektorer - så går regeringen på banen og beskylder dem for fusk og for snyd og vildledning, og undervisningsministeren kaster sig ud i alle mulige former for talakrobatik for at fortælle, at der ingen problemer er, at der aldrig bliver skåret ned, og at man lige præcis i år har tænkt sig at gøre noget ved problemerne.
Vi kan konstatere, at det efter 7 år med den her borgerlige regering er meget, meget tydeligt for alle, at det ikke går fremad på uddannelserne, men at det går tilbage.
Vi har lige set en undersøgelse, der viser, at 82 skoler - det er så både folkeskoler og gymnasier - har fået røde smileys fra Arbejdstilsynet, og det får man altså kun, når arbejdsmiljøet ikke bare er dårligt, men er direkte farligt.
Når man tager alt det i betragtning, er det måske ikke så underligt, at færre unge gennemfører en ungdomsuddannelse.
Og måske skal vi lige sådan repetere tallene endnu en gang, nemlig at vi faktisk er nede på under 80 pct. af en ungdomsårgang, som får en ungdomsuddannelse - det er omkring hver femte ung i min generation, der ikke får det - og det er det laveste tal siden 1993.
På venstrefløjen bliver vi jo altid beskyldt for bare at ville løse problemerne ved at give flere penge.
Det mener jeg sådan set er noget vrøvl, og det forslag til vedtagelse, vi har fremsat i dag, indeholder også en række forskellige konkrete initiativer, som regeringen bare kan bruge af og ministeren bare kan bruge af, hvis ministeren har lyst.
Vi kunne f.eks. gå ud og styrke produktionsskolerne, som samler rigtig mange af de unge op, der har svært ved at gennemføre en af de øvrige ungdomsuddannelser.
Men jeg vil sige, at selv hvis det var rigtigt, at vi bare snakkede økonomi, så ville det da være et rigtig, rigtig godt sted at starte, hvis man rent faktisk mener noget med den målsætning, der er så vældig pæn, nemlig at 95 pct. af alle unge skal have en ungdomsuddannelse.
Carsten Hansen (S), 2008-11-18:
Jeg vil godt sige tak til undervisningsministeren for, at han tager ordet - det er jo ikke alle ministre, der gør det.
Det er dejligt også at få debatten med undervisningsminister Bertel Haarder.
Det er der, hvor man kan lægge sine AMU-kurser sammen og få merit og i øvrigt få det, man mangler, så man kan få en voksenuddannelse.
Så vil jeg spørge hr. Bertel Haarder, undervisningsministeren - det glemte jeg at sige - om ikke han vil erkende, at der i øjeblikket er en kæmpe udfordring.
Vi har i forbindelse med arbejdsmarkedsuddannelserne også lige diskuteret det, at vi kommer til at mangle faglærte, højtuddannede, samtidig med at vi kommer til at stå med for mange uden en faglig uddannelse, og det er det, der efterspørges i et moderne samfund som vores.
Bertel Haarder (V), 2008-11-18:
Jo, det kan vi hurtigt blive enige om.
Jeg har et godt eksempel: For et par uger siden uddelte jeg lærlingepriser eller svendepriser på Hillerød Tekniske Skole, Erhvervsskolen Nordjælland, og der var en kok, som var blevet færdiguddannet på 3 gange 10 uger, og han fik bronzemedalje; han var altså prismodtager.
Han havde taget sin uddannelse på 3 gange 10 uger, fordi han i nogle år havde været ufaglært inden for sit fag.
Det understreger det, jeg forsøgte at sige om, hvor forskellige folk er, og at man kan lære noget uden at gå på erhvervsskole.
Man kan lære så meget, at man kan klare en uddannelse på 30 uger.
Det er der, jeg synes vi skal hen.
Og det er derfor, jeg synes, vi skal nuancere denne debat, men jeg er i øvrigt stort set enig i det, som hr. Carsten Hansen sagde.
Carsten Hansen (S), 2008-11-18:
Pointen i mit spørgsmål er sådan set først at få konstateret, om vi er enige om udfordringen, for vi har en enorm udfordring i forhold til dem, der bliver arbejdsløse nu, og i forhold til de krav, arbejdsmarkedet stiller, for her handler det jo også om at kunne læse, stave og skrive og masse andre ting.
Det er, fordi taxameteret og den finansiering, staten giver, ikke passer sammen.
Her kunne vi faktisk få noget, som vi alle sammen tror på, til at virke - jeg har også hørt ministeren rose området - hvis det var sådan, at vi gav en ordentlig finansiering.
Der vil jeg godt sige til det, der er sagt under debatten: Vi burde kunne sætte os sammen og tale om, hvad det er, der skal til på voksenuddannelsesområdet for også at fastholde de unge på produktionsskolerne, for det er stærkt bekymrende, at folk simpelt hen forsvinder derfra, de er ikke på produktionsskolerne.
Hvor er de henne, for de er jo ikke ungdomsuddannelserne?
Forsvinder de i bussen på vej til produktionsskolen?
Det er noget, der bekymrer mig mere, end finansieringen gør, men finansieringen er et problem i forhold til at opnå de målsætninger, vi har sat.
I dag er det blevet til en kassekamp og ikke en klassekamp, og det er den diskussion, jeg egentlig gerne vil have taget, også med ministeren, på et sådan lidt længere sigt.
Bertel Haarder (V), 2008-11-18:
Jeg er åben over for alle gode forslag, og er der et problem med finansieringsmetoden, så synes jeg, vi skal overveje det.
Så jeg er åben over for alle gode forslag.
Men jeg er da sådan set ikke så ked af, at der er færre elever på produktionsskole, for mange af dem er jo enten kommet i job, eller også er de på en erhvervsskole, og det er jo ikke så galt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-18:
Nu siger ministeren, at han er åben over for alle gode forslag, men ministeren er nu ikke særlig åben over for det ganske glimrende forslag om at droppe nedskæringerne på vores uddannelsessystem.
Det er rigtigt, som ministeren siger, at der er en god sandsynlighed for, at man kan alle mulige ting, også selv om man ikke får en uddannelse, men alligevel synes jeg jo, at det er en vældig god idé, at unge rent faktisk får en uddannelse.
Jeg skal bare lige høre, om vi skal tolke det, ministeren nu står på talerstolen og siger, som et udtryk for, at ministeren ikke længere mener, at 95-procents-målsætningen - altså ideen om, at 95 pct. af alle unge får en ungdomsuddannelse - er værd at stræbe efter.
Derudover synes jeg, at det er rigtig dejligt at høre, at ministeren i modsætning til ordførerne fra Venstre og De Konservative i det mindste anerkender, at vi står med et stort problem på ungdomsuddannelsesområdet, men så vil jeg også bare lige høre, om ministeren så også anerkender, at der er en sammenhæng mellem den politik, regeringen har ført på uddannelsesområdet, og det faktum, at vi står med så dårlige tal, at vi ikke har set dem dårligere siden 1993.
Bertel Haarder (V), 2008-11-18:
Det må være svært at være medlem af Enhedslisten, siden man er nødt til at tale om nedskæringer, netop mens en finanslov, som rummer et historisk løft for de uddannelser, vi taler om, er på vej.
Der tænker jeg på de 320 mio. kr. til erhvervsuddannelserne, som svarer til 3-4 pct., plus det vi giver til højere handelseksamen, som er helt ekstraordinært.
Alligevel er det eneste, fru Johanne Schmidt-Nielsen kan finde på at sige: Drop nedskæringerne.
Min anbefaling er: Drop sortsnakken, drop vanesnakken, se på de virkelige forhold.
Regeringen har ikke opgivet 95-procents-målsætningen - vi er lige så optaget af den, som andre er - men her, hvor vi er nået nogle år frem, må det da være relevant at stille spørgsmålet: Hvor gik de hen, da de gik ud af uddannelserne?
Gik de i mosen?
Gik de ud til ingenting?
Gik de op på bjerget?
Nej, de gik ud til nogle job, hvor i hvert fald halvdelen af dem sikkert lærer en hel masse, som de kan bruge, hvis de senere hen får lyst til at få en erhvervsuddannelse.
Det er derfor, jeg leder efter, hvordan vi kan omsætte det, de har lært ude i deres job, til en uddannelse og eventuelt kombinere det med nogle arbejdsmarkedskurser og anerkende det som en uddannelse i vores måde at gøre det op på.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-18:
Det er jo bekymrende eller ulykkeligt, at vi endnu engang oplever undervisningsministeren stå og fortælle om, hvor fantastisk det går, og om, at der ikke bliver skåret ned, når samtlige unge, vi taler med, fortæller os, at de sidder flere i klasserne, at de oplever lærerfrie timer, at de har et arbejdsmiljø, som er farligt.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-11-18:
Jamen det vil vi meget gerne være med til.
Undskyld jeg siger det, men jeg synes det bliver sådan en lidt sjov diskussion, for hr. Carsten Hansen siger dermed, at vi nu simpelt hen må trække det her område med produktionsskolerne ud, fordi det er så vigtigt, at vi ikke kan blande det ind i sådan nogle uvigtige ting som hjemmehjælp, folkeskole og sådan nogle ting, som åbenbart ikke er så vigtige, at vi skal tage os af dem herinde på Christiansborg, men er så uvigtige, at vi godt kan overlade dem til kommunerne.
Altså, der må jeg bare sige, at der også er andre ting - og det vil jeg godt sige, selv om jeg er uddannelsespolitisk ordfører - end uddannelse, der også er utrolig vigtige, og som vi også godt tør overlade til vores kommuner.
Sagen er jo den, at når man ændrer de her refusionsordninger sådan, at kommunerne står for at skulle betale en større del af en ungs uddannelse, får kommunerne jo altså det tilskud - over det, der hedder bloktilskuddet - fra staten til at kunne finansiere det.
Carsten Hansen (S), 2008-11-18:
Jeg er nødt til at sige, at jeg søreme synes, det er for småt og for ringe, ja, oven i købet for dårligt, når man, hver gang man forsøger at starte en målsætningsdebat eller en uddannelsespolitisk idédebat, bliver slået hovedet med det kommunale selvstyre.
Vi har faktisk haft de produktionsskoler finansieret først kommunalt, så rent statsligt, og så lagde vi et loft over på 5.500 elever - jeg har været med temmelig længe - og nu har man så ændret finansieringsformen fuldstændigt, så i hvert fald halvdelen af bidraget betales af kommunerne.
De skal betale det ud af deres egen kasse.
Det betyder, at uddannelse nu bliver blandet ind i områder som ældre, veje, folkeskoler og alt muligt andet.
Var det dog ikke en idé at sige, at det her søreme er vigtigt, i stedet for, som vi hører ude fra miljøet, at et ungt menneske farer rundt i 16-17 grundforløb, fordi det er billigere for en kommune at have de unge gående i grundforløb på en teknisk skole end at finansiere dem på en produktionsskole eller på kontanthjælp?
Var det dog ikke billigere, at vi stoppede den kassekamp - ikke klassekamp - og så sagde: Lad os nu få fat i de her målsætninger; vi vil have, at 95 pct. af alle unge får en uddannelse i 2015, og vivil nå et måltal på 85 pct. i 2010 - og ikke al den udenomssnak?
Derfor spørger jeg igen: Vil I være med til at sætte ind dér, hvor det virkelig batter noget, så de unge får startet rigtigt, frem for at snakke kommunalt selvstyre?
Marianne Jelved (RV), 2008-11-18:
Det, jeg virkelig er bekymret over, er, at vi aldrig får gjort klart, hvad det egentlig er, der virker, og hvad der ikke virker, og at vi ikke vil bruge den viden, der faktisk reelt er, på at finde de bedst mulige løsninger.
Kan vi grave det spadestik dybere til næste år, i 2009, hvis det viser sig, at evalueringerne og tallene på de forskellige områder, hvor vi måler, stadig væk ikke retter sig?
Er Det Konservative Folkeparti så parat til at sætte sig ned og finde ud af, hvad vi egentlig ved om, hvad der virker i uddannelserne, og så lade os begynde der?