runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-01-23:
Vi har faktisk i regeringen indledningsvis i det første år fjernet fedtafgift og sukkerafgift og genindført § 33 A.
Vi har fjernet iværksætterskatten, vi har taget en del initiativer med hensyn til finansiering, kreditmuligheder.
Det gør vi faktisk, fordi det er nogle af de ting, vi har hørt fra erhvervslivet de synes har været tunge de sidste 10 år.
Så stadig væk tror jeg, at vi skal spare de danske borgere for at høre vores drillerier her.
Jeg tror, at de er optaget af, om man vil være med til at skabe nogle job eller ej.
Det vil vi meget gerne.
Derfor er jeg meget interesseret i at vide, om de initiativer, vi tager, faktisk er det, der er gode svar på det, der er virksomhedernes behov.
Vi er lydhøre, men vi har selvfølgelig også et ansvar for, at hver gang der er en afgift, vi tager væk, så er der også en finansiering, og det er jo et ansvar, som vi også tager på os i en svær økonomisk tid.
Men vi har interesse i at løfte den her opgave, også meget gerne sammen med erhvervslivet.
Jeg synes, at vi har taget gode initiativer til det.
Spørgsmålet går på Kjerteminde Avis.
Det tror jeg ikke er den helt store overraskelse for nogen.
Det, som jeg vil bruge det her svar til, er egentlig at tale om: Hvad er det for vækstinitiativer, regeringen så faktisk har taget?
Jeg har allerede flere gange nu tilkendegivet, at mit ordvalg var upræcist, og at mine udtalelser ikke havde sigte på erhvervslivet, og så er den, tror jeg,
simpelt hen ikke længere
Jeg tror ikke, at jeg behøver at sige det mere.
Men til hr. Hans Kristian Skibby vil jeg sige, at det jo giver mig lejlighed til at komme videre i forhold til de her eksempler.
Jeg vil gerne understrege, at regeringen og jeg som erhvervs- og vækstminister har et godt og konstruktivt samarbejde med danske virksomheder og erhvervslivet i øvrigt.
Regeringen prioriterer den tætte kontakt med erhvervslivet.
Virksomhederne drives inden for de rammevilkår, som regeringen fastsætter, og derfor udgør samarbejde og dialog med erhvervslivet en meget vigtig brik for at få Danmark tilbage på vækstsporet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-01-23:
Vil ministeren på baggrund af ministerens udtalelser til Kjerteminde Avis komme med eksempler, som kan understøtte ministerens påstand om, at danske virksomheder modarbejder regeringens vækstinitiativer?
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-01-23:
Det er bestemt en positiv tilkendegivelse, hvad angår det sidste.
Nu var der noget fra Kjerteminde Avis, der var noget i Ekstra Bladet – og der var også en udtalelse til TV 2 News: Jamen jeg kan jo heller ikke sige andet, end at der tilsyneladende er en rigtig stor modbevægelse til, at det skal lykkes os at komme igennem rigtig mange gode investeringer og initiativer.
Sådan sagde erhvervs- og vækstministeren.
Det står jo igen lidt uklart, hvad det er, der er blevet præciseret, og hvad der ikke er.
Det har vi lidt til gode at få at vide, men når erhvervsministeren så samtidig siger, at det afgørende er, at rammebetingelserne er gode, så tror jeg da, at vi er ved at nærme os sagens kerne.
Men mener erhvervs- og vækstministeren så, at den skatteog afgiftspolitik, som regeringen har ført, har været fremmende for virksomhedernes konkurrenceevne, når man tænker på femdoblingen af NOx-afgiften, når man tænker på, hvilke skatter og afgifter regeringen har hældt ud over dansk erhvervsliv?
Mener erhvervs- og vækstministeren, at det har været fremmende?
Er det, at man øger skatterne på erhvervslivet, med til at fremme investering og jobskabelse i Danmark, eller er det med til at gøre det mere attraktivt for nogle at kigge ud over Danmarks grænser?
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-01-23:
Men jeg synes jo stadig væk, at erhvervsministeren også må stå på mål for de udtalelser, hun er kommet med.
Med hensyn til at de skulle have været lidt upræcise, vil jeg sige, at jeg synes, at de har været fuldstændig forfejlede.
Altså, eksempelvis har erhvervsministeren jo talt om, at der er nogle virksomheder, som tænker for meget på vækst, fordi det øger risikoen for, at virksomhederne vil blive små lækkerbiskener for udenlandske kapitalfonde.
For der er jo ikke noget forkert i, at en dansk virksomhed bliver til en lækkerbisken.
Det synes jeg da faktisk er et sundhedstegn.
Det er da et tegn på, at virksomheden udvikler sig positivt, at den er attraktiv, og at den har et godt potentiale til at blive endnu større.
Det er også derfor, at vi i Dansk Folkeparti understøtter alle de vækstinitiativer, der har været.
Jeg anerkender jo også, at regeringen har prøvet med både akutpakker, kickstart og alt muligt andet.
Men der er bare nogle af tingene, som desværre ikke er lykkedes særlig godt, og der er vi selvfølgelig kede af, at ministeren så vælger at bruge den lejlighed til at kritisere og mistænkeliggøre de mange virksomheder.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-01-23:
Vi er nu ovre i en lidt anden boldgade, og det handler om, hvordan muligheden er for erhvervslivet på småøerne med hensyn til en moderne og tidssvarende bredbåndsdækning.
Der er en helt klar sammenhæng mellem øget økonomisk vækst og anvendelse af bredbånd.
Ifølge Verdensbanken vil en stigning på 10 pct. i andel af befolkningen, der anvender bredbånd, f.eks. føre til en stigning på 1 pct. i et lands samlede økonomiske aktivitet.
Der er universiteter, der har undersøgt det her, og der er faktisk mange indikatorer på en meget positiv sammenhæng mellem anvendelsen af bredbånd og økonomisk aktivitet.
Noget af det, vi også er optagede af, er at få en god dækning med højhastighedsbredbånd i yderområder og på øer.
Det kan være med til at tiltrække og fastholde virksomheder, modvirke fraflytning og give adgang til offentlige selvbetjeningsløsninger.
Målsætningen gælder hele Danmark, også øerne.
Selvfølgelig skal virksomheder vækste, og selvfølgelig skal de også forsøge at blive til lækkerbiskener.
Jeg håber bare, at vi har nogle rammevilkår, som stadig gør det attraktivt også at have produktionsvirksomhed i Danmark.
Det er det, der skal til, for at vi har danske arbejdspladser.
Til det må jeg sige, at den målsætning, som vi i regeringen har, og som vi har lanceret, er en af de mest ambitiøse målsætninger i Europa – den er betydelig mere ambitiøs end EU's målsætning, som er 30 Mbit/s til alle i 2020.
Det er samtidig vigtigt at bide mærke i, at målsætningen om 100 Mbit i 2020 gælder alle husstande og virksomheder i landet, og at den vil bidrage til, at alle har gode digitale vilkår.
Målsætningen er desuden en minimumsmålsætning.
Men det er korrekt, at der er et problem i forhold til småøerne.
Vi har en interesse i, at der bliver set på det, og det er også min klare overbevisning, at det er noget af det, vi vil have særlig fokus på.
Men vi ligger i Danmark, hvad skal man sige, med den målsætning, vi har, og med de ting, der er, og de initiativer, vi har taget, allerede meget højt i en europæisk sammenhæng.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-01-23:
Jeg vil til sidst så også nævne, at vi jo har det samme problem i forhold til mobildækningen.
Det er jo i dag sådan, at man på småøerne mange steder må gå uden for sit hus for at komme til at tale med den, som man gerne vil tale med, når man skal tale i mobiltelefon.
Det giver jo ret store problemer for dem, der bor på småøerne, men særlig for de erhvervsdrivende på småøerne giver det store problemer.
Man kan jo ikke på samme måde drive en forretning hensigtsmæssigt, hvis man skal gå udenfor, hver gang telefonen ringer – i både regn, blæst og snevejr, og hvad ved jeg.
Så der er også et stort problem dér.
Så jeg vil stadig væk anmode om at få en tilkendegivelse fra ministeren om, at regeringen vil gøre noget aktivt – det skal ikke bare være nogle fine hensigtserklæringer, men noget aktivt – for at fremme bredbåndsdækningen og altså også mobildækningen.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-01-23:
Jeg hører det sådan, at der spørges til, om der er forsyningspligt, altså om man kunne tænke sig der var det her.
Til det kan man sige, at vi kan fastsætte en forsyningspligt på bredbåndsforbindelserne efter fælleseuropæiske regler, men muligheden for brug af forsyningspligten er efter de regler begrænset.
Forsyningspligt kan forvride konkurrencen på markedet.
Det er en markedsdrevet udrulning af bredbåndet, der har sikret Danmark den nuværende position som en førende bredbåndsnation.
Europa-Kommissionen har meddelt, at den ikke mener, at der på nuværende tidspunkt er behov for at indføre en forsyningspligt på bredbåndsforbindelser.
Regeringen anser det heller ikke for nødvendigt at anvende forsyningspligten i Danmark.
Der gennemføres f.eks. i stedet, som vi har gjort det, 800-MHz-auktionen, som skal sikre 10 Mbit mobilt bredbånd til alle i de områder af landet, hvor der er en dårlig bredbåndsdækning.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-01-23:
Jamen det synspunkt hjælper stadig væk ikke småøerne, for de er jo ikke nævnt i det, som ministeren her var inde på.
De 27 helt små øer, vi har i Danmark, med omkring 5.000 indbyggere, har virkelig et problem, og det er jo derfor, jeg presser på, for at ministeren skal tilkendegive, at der også må ske noget dér.
Selv inden for ministerens eget valgområde, Fyn, er der jo i Det Sydfynske Øhav en lang række små øer, der også har de problemer.
Så derfor må ministeren da kende til de her problemer, og jeg vil meget stærkt anmode ministeren om, at der sker noget.
Jeg kan ikke helt forstå, hvorfor det skal være et problem.
Vi har i det danske samfund tre andre områder, hvor der altid er forsyningspligt: Det er i forhold til postvæsenet, det er på elområdet, og det er på fastnettelefonområdet.
Og det er ikke skatteyderne, der skal betale, det er noget, man fordeler på alle husstande i Danmark.
Hvorfor kunne man ikke indføre det samme i forbindelse med bredbåndsdækningen?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-01-23:
Det, der bliver sagt her, er fuldstændig korrekt: Det er ganske svært for mange af øerne.
Det er derfor også klart, at bredbåndshastighederne på flere af øerne i Danmark halter efter i forhold til resten af landet.
Det ved vi, og det er også et problem.
Erhvervs- og Vækstministeriets seneste kortlægning af bredbåndsdækningen fra december 2012 viser, at der er en række øer, hvor bredbåndshastighederne ligger under landsgennemsnittet.
Så det underbygger også det, som indlægget her går på.
Vi er opmærksomme på det problem, som nu bliver rejst her.
Jeg er glad for, at vi får mulighed for at drøfte det her, og det må vi også gøre senere, hvis det bliver nødvendigt.
Men lad mig lige vende mig mod, hvad regeringen aktivt gør for at fremme bredbåndsdækningen på øerne, hvilket vel nok er det, som spørgsmålet her går på.
Der har regeringen i 2012 gennemført en auktion over frekvenser på 800-MHz-området til mobilt bredbånd.
Der blev i den forbindelse fastsat nogle særlige geografiske dækningskrav.
Dækningskravene betyder, at TDC senest med udgangen af 2015 skal sikre en bredbåndsdækning med en oplevet hastighed på minimum 10 Mbit/s i de 207 postnumre med den dårligste bredbåndsdækning, og det gælder bl.a. Bornholm, Samsø, Anholt, Læsø og Langeland.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-01-23:
Tak for svaret.
Det er jo et helt korrekt svar.
Der er bare det problem ved det, at småøerne og visse yderområder skal vente i helt op til 8 år, inden de kan få den gode bredbåndsdækning, som ministeren her siger er regeringens politik.
Hvorfor skal småøerne og yderområderne vente så længe?
Der sker jo en kraftig samfundsudvikling inden for de 8 år, som vi her taler om, så i mellemtiden er småøerne og de yderste af yderområderne hægtet helt af samfundsudviklingen.
Derfor vil jeg godt bede ministeren om at tilkendegive, at regeringen i betydelig grad vil fremskynde udbredelsen af bredbånd til småøerne og de yderste yderområder, som ikke har den gode bredbåndsdækning.
Især småøerne er jo utrolig trængte erhvervsmæssigt og bosætningsmæssigt, og det problem vil formentlig blive forstærket i løbet af de næste 8 år, hvis der ikke sker noget alvorligt.
Derfor er forudsætningen for, at øerne, som ministeren selv var inde på, kan få en udvikling, som står mål med den øvrige samfundsudvikling, at der sker noget nu og ikke om 8 år.
Er det ministerens vurdering, at det vil gavne erhvervsudviklingen på småøerne, såfremt alle danske småøer udstyres med moderne og tidssvarende bredbåndsdækning?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-01-23:
Jeg har lige præcis sagt, at det er vigtigt, at vi får skabt vækst i Danmark, at vi får skabt arbejdspladser i Danmark.
Det, der bekymrer mig, er, at for mange af vores produktionsvirksomheder rykker ud, hvis ikke det er muligt at have investeringer i virksomheder i Danmark.
Og uanset hvem af os der så sidder i regering, tror jeg, vi kan blive enige om, at vi har en grundlæggende præmis, der handler om, at der skal være arbejdspladser i Danmark – også gerne produktionsarbejdspladser.
Derfor er det jo vigtigt, at de rammevilkår, som vi skaber for erhvervslivet, også bliver skabt i en dialog.
Men det er selvfølgelig også mit mål, at arbejdspladserne bliver og udvikler sig i Danmark.
Regeringen og erhvervslivet samarbejder om at skabe gunstige rammer, men det tager tid; der er jo også en krise, som har været ganske hård.
Det kræver tillid til os og til vores måde at lave politik på, at virksomhederne også investerer de midler, de har til det.
Så jeg håber, at også oppositionen vil bidrage til at løfte opgaven.
Og jeg hører i hvert fald det her, som om der er vilje til og interesse for, at der sker vækst og jobskabelse.
Spørgsmålet handler om, hvordan virksomheder bedst bidrager til vækst i samfundet.
Jeg vil gerne starte med at understrege, at jeg lægger vægt på, at vi har et meget tæt samarbejde med erhvervslivet, og at det er altafgørende for, at Danmark kommer tilbage på vækstsporet.
Selvfølgelig må virksomhederne også godt have for øje at tjene penge.
Men det, som jeg som minister er optaget af, er, at vi får skabt vækst og nye arbejdspladser i Danmark.
Og en af de vigtigste opgaver her og nu er at skabe arbejdspladser, så vi får gang i investeringer i virksomhederne.
Det er en forudsætning for den fremadrettede vækst og jobskabelse, at virksomhederne kommer til at investere mere.
Regeringen har iværksat en række initiativer, som er nævnt her, og det skal gerne gøre det attraktivt at foretage investeringer i Danmark.
Bl.a. har regeringen åbnet et investeringsvindue frem til udgangen af 2013.
Regeringen har gennem udviklingspakken og kreditpakken styrket især de små- og mellemstore virksomheders finansieringsmuligheder, og på baggrund af arbejdet i regeringens vækstteam vil regeringen fremlægge vækstplaner, som vil forbedre rammevilkårene for erhvervslivet.
Det vil sammen med kommende initiativer, som vi arbejder med, gøre det mere attraktivt for virksomhederne at investere i Danmark.
Erling Bonnesen (V), 2013-01-23:
Hvilke fynske virksomheder eller organisationer mener ministeren har modarbejdet regeringen?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-01-23:
Nu er der flere spørgsmål i hr. Jacob Jensens sidste spørgsmål her.
Jeg har nu mange gange sagt, at det var upræcise udtalelser.
Det tror jeg ikke jeg behøver at sige mere nu.
Det, der er vigtigt for mig, er, at danske virksomheder skal have mulighed for både at skabe vækst, klog vækst, og det, vi alle sammen er interesseret i, er at skabe danske job, som også er her, og som er produktionsarbejdspladser m.m. her.
Så det, der er min melding og egentlig også, tror jeg, vores fælles bestræbelse,
er, at vi har rammevilkår, som gør det muligt at have danske virksomheder, som også har de vilkår, der skal til for at fastholdes, så de kan udvikle sig her på det danske marked.
Vi har i regeringen taget mange initiativer, og jeg er også fuldt ud overbevist om, at der er behov for at gøre mere.
Det, vi bl.a. har gjort her med det sidste udspil fra sidste uge, er at se på, hvordan vi simpelt hen får skabt nogle flere job.
Det synes jeg er væsentlige skridt, som jeg selvfølgelig også håber at hr. Jacob Jensen vil tage positivt imod, sådan at vi kan få gjort det, vi har brug for, nemlig skabe arbejdspladser i Danmark.
Jacob Jensen (V), 2013-01-23:
Hvordan skal jeg så forstå det svar?
For det, som ministeren var citeret for at sige, var, at hun mente, at virksomhedsejeren ikke burde have fokus på vækst.
Og nu kan jeg så forstå, at ministeren siger, at det ikke er et enten-eller.
Jeg var måske i den forvildelse at tro, at en virksomhedsejers formål netop var at sikre de bedst mulige betingelser for sin virksomhed og dermed også sikre, at der er profit på bundlinjen.
Og hvordan man så i øvrigt agerer inden for lovens rammer, ja, der må det jo så være op til virksomhedsejeren at vurdere, hvad der er bedst for virksomheden og dens ejere, hvis der er flere end en.
Så derfor vil jeg bare bede om, at ministeren lige konkretiserer, hvad det præcis er, ministeren egentlig mener er det vigtige.
Og hvorfor skal ministeren i øvrigt blande sig i, hvordan en virksomhedsejer fokuserer.
Det troede jeg egentlig virksomhedsejeren selv var bedst til.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-01-23:
Spørgsmålet, som jeg svarer på her, handler om, hvorvidt danske virksomheder har fokus på vækst og profit, og det giver mig jo anledning til at svare, at det er vigtigt at få skabt vækst og nye job.
Virksomhederne skal derfor have fokus på vækst, og selvfølgelig må virksomhederne også godt have for øje at tjene penge, da det i reglen er en del af det, der driver en virksomhed frem mod øget produktion og vækst.
Men det, som jeg som minister er optaget af, er, hvordan vi får skabt vækst og nye arbejdspladser.
Regeringen arbejder for, at det bliver mere attraktivt at etablere virksomhed i Danmark.
Min opgave som erhvervsminister er at skabe gode rammer, gode rammevilkår for virksomhederne, så der er gode produktionsmuligheder i Danmark.
Regeringen har allerede fra første dag haft fokus på vækst og jobskabelse.
Vi gør og vi har gjort rigtig meget for at skabe flere job.
Vi har igangsat en hel række initiativer, som med virksomhedernes hjælp kan få gang i væksten.
Vi har fremrykket offentlige investeringer.
De offentlige investeringer er faktisk nu på en helt historisk højde.
Vi har åbnet et investeringsvindue for virksomhederne frem til udgangen af 2013, og vi har med udviklingspakken og kreditpakken styrket finansieringsmulighederne for især små og mellemstore virksomheder med mange milliarder kroner.
Med skattereformen giver vi i 2013 danskerne et markant løft af deres købekraft.
Samtidig fører vi en troværdig og ansvarlig økonomisk politik, og det er med til at sikre, at udlandet fortsat har tillid til den danske økonomi.
Det giver lavere renter og dermed erhvervslivet bedre mulighed for at investere.
Så alt i alt har regeringen ført en offensiv erhvervspolitik.
Dagsordenen for at øge væksten og skabe flere arbejdspladser sker på en ansvarlig måde.
Men vi er sikkert enige om, at der kan gøres mere.
Altså, jeg mener da, at det er helt afgørende, at man som virksomhedsejer, som iværksætter i små eller mellemstore virksomheder selvfølgelig har en interesse i at vækste.
Jeg appellerer bare til, at man også tager det ansvar på sig, som drejer sig om at være en del af samfundet.
Og selvfølgelig skal man også have en interesse i det, som vi alle sammen er interesserede i, nemlig at bibeholde danske produktionsarbejdspladser.
Jacob Jensen (V), 2013-01-23:
Men en anden del af den udtalelse, der kom den pågældende dag, gik jo netop specifikt på, hvordan virksomhederne ifølge ministeren skal fokusere.
Ministeren siger bl.a., at virksomhedsejeren f.eks. ikke skal have som mål, at virksomheden skal have en stor vækst med det formål, at en kapitalfond skal kunne få øje på den.
Det mener ministeren så øjensynligt ikke er det, som en virksomhedsejer skal have fokus på.
Virksomhedsejerens virksomhed skal altså ikke vækste, så man kan få øje på den fra kapitalfondenes side.
Var det også en uklar udtalelse, eller skal jeg forstå det sådan, at ministeren rent faktisk mener, at det er o.k., at virksomhedsejere faktisk har fokus på vækst i deres virksomheder?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-01-23:
Det er noget, jeg er optaget af, og det har jeg også tilkendegivet rigtig mange gange.
Man kan i hvert fald sige, at jeg da har fået skabt vækst i selv et helt lille dagblad.
Det, der var upræcist, og som er vigtigt for mig at slå fast, og det får jeg så lejlighed til at gøre nu, er, at det er afgørende vigtigt, at vi både har et godt forhold til og et godt samarbejde med erhvervslivet, og det er også vigtigt, at vi i et samarbejde gør alt, hvad vi overhovedet kan, for at komme ud af krisen.
Det er det samarbejde, som jeg synes er afgørende vigtigt.
Når vi tager initiativer, er det vigtigt, at det også er initiativer, som erhvervslivet går med i.
Og hvis der er noget, som ikke passer, og hvis der er dele, som ikke understøtter hinanden, skal vi selvfølgelig vide det.
Jacob Jensen (V), 2013-01-23:
Det er derfor, jeg kerer mig lidt om, at vi har en erhvervs- og vækstminister, som tilsyneladende mener, at virksomhederne skal fokusere på andet end vækst og profit.
Det er selvfølgelig lidt interessant.
Til gengæld kom der også, kunne jeg forstå, en præcisering fra ministeriet, fordi det var nogle uklare udtalelser.
Jeg skal bare spørge ministeren: Hvori består det uklare i udtalelserne, når ministeren i Kjerteminde Avis indtil flere gange siger, at de borgerlige partier, der støtter erhvervslivet, har en interesse i, at det ikke skal lykkes for den røde regering?
Hvad var det, der var uklart i den udtalelse?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-01-23:
Til hr. Erling Bonnesen, som spørger, om der er fynske virksomheder eller organisationer, som mener, at ministeren har modarbejdet regeringen, vil jeg sige, at jeg jo sådan set er erhvervs- og vækstminister for hele Danmark.
Så det, jeg har brug for at sige her, og som jeg er rigtig glad for at få lejlighed til her, er, at mit ønske er, at alle i fællesskabet arbejder for, at vi kan få skabt mere vækst, og at vi kan få skabt flere arbejdspladser.
Jeg har netop været på besøg i en række fynske erhvervsforeninger – jeg mødtes med flere af dem i sidste uge – og har talt med fynske virksomheder og ved, hvad de gør for at kunne skubbe væksten i gang.
Som jeg flere gange har slået fast, har regeringen og jeg et udmærket samarbejde med erhvervslivet.
Jeg kommer netop fra en konference i Dansk Industri, hvor vi også drøftede nogle af de her ting.
Så det er helt afgørende, at vi har et samarbejde bredt her og også med erhvervslivet, når vi skal have gang i væksten.
Erling Bonnesen (V), 2013-01-23:
Tak for det.
Når jeg spørger, er det jo, fordi ministeren gav et interview, og det er fint nok, til Kjerteminde Avis i sidste uge, og det fremgår af artiklen, at ministeren giver udtryk for, at krisen skulle være oppustet, og at det skulle være erhvervslivet, der modarbejder eller ikke har en interesse i, at tingene lykkes.
Det synes vi jo var et noget underligt interview, og derfor er det meget naturligt for os at spørge ind til tingene.
Så man kan jo spørge, hvad ministeren egentlig reelt havde i tankerne, når ministeren nu så efterfølgende prøver at dreje tankerne lidt et andet sted hen, for det må der være en baggrund for.
Når det ikke alene bliver sagt til Kjerteminde Avis, er det jo meget naturligt at spørge ind til det fynske.
Det bliver efterfølgende forsvaret med, at det var noget upræcist, og det bliver gentaget.
Så er det, man kan sige, at det kan være, at det, der også var i tankerne, var, at ministerens egen regering måske sådan havnede lidt i en frustration, fordi det nu er konstateret også af ministerens egen regering, at vi er gået fra en situation i VK-regeringens tid, hvor vi havde positiv vækst, til nu, hvor det er fastslået, at vi har minusvækst med den nye regering.
Så man kan jo konstatere, at de initiativer, som ministerens egen regering har sat i væk, indtil nu ikke har virket, men tværtimod har slået fejl, for vi er gået over i minusvækst.
Så er det helt reelt en frustration, som ministeren giver udtryk for nu og så at sige prøver at svømme baglæns på?