Rasmus Helveg Petersen (RV), 2014-06-02:
Det er en fornøjelse at få lov at deltage i en redegørelse om energipolitik.
Dansk energipolitik har jo i årtier været baseret på en bred politisk opbakning.
Det, der er fornuftigt i dag, skal helst også være fornuftigt om 5 år eller om 15 år.
Derfor er det virkelig positivt, at et stort flertal af Folketingets partier grundlæggende er enige om de store linjer i energipolitikken – enige om, hvor vi skal bevæge os hen.
At udfase fossilt brændsel er en ambitiøs målsætning, men det er et opnåeligt mål – teknologien er langt hen ad vejen til stede, og omstillingen er til at betale.
Heri bliver det konkluderet, at meromkostningen ved at drive et energisystem, der er baseret på vedvarende energi, er begrænset sammenlignet med et scenarie, hvor energisystemet er baseret primært på fossil energi.
Og her er det vel at mærke vigtigt at bemærke, at et scenarie, der er baseret primært på fossile brændsler, ikke er en realistisk mulighed.
Det er hverken i overensstemmelse med ambitionerne i Danmark eller med vores internationale forpligtelser.
Den energiaftale, som et bredt flertal i dette Ting blev enige om i 2012, udstikker kursen for energipolitikken frem mod 2020, og den er et afgørende skridt på vejen mod det langsigtede 2050-mål.
Helt konkret sikrer vi den grønne omstilling via fire indsatsområder: for det første indfasning af en stadig større mængde vedvarende energi, for det andet en markant indsats for at energieffektivisere vores samfund fra top til bund, for det tredje et konstant fokus på at øge elektrificeringen og for det fjerde støtte til at udvikle fremtidens energiteknologier gennem forskning, udvikling og demonstrationsprojekter.
Årets energipolitiske redegørelse gør status for den danske energipolitik, og i den forbindelse vil jeg gerne nævne nogle eksempler på emner, der er en del af årets redegørelse.
For det første har regeringen i april 2014 fremlagt en strategi for renovering af bygninger.
Danmark har allerede ambitiøse krav til nybyggede huses energieffektivitet, og målet med strategien er at fremme energirenoveringen af de eksisterende bygninger, så vi hæver energieffektiviteten af den samlede danske boligmasse.
For det andet blev der i forbindelse med energiaftalen nedsat et udvalg af eksperter og brancherepræsentanter, der skal se på, hvordan reguleringen af elsektoren kan optimeres.
Målet er at reducere udgifterne til at drive netselskaberne, så energiomkostningerne kan bringes ned.
Det skulle gerne blive til glæde for virksomhederne og til glæde for forbrugerne.
For det tredje vil jeg fremhæve regeringens fokus på bæredygtig biomasse.
En helt central komponent i omstillingen af brugen af mere vedvarende energi er bl.a. i form af biomasse.
Det kræver dog, at biomassen er bæredygtig, og derfor opfordrer regeringen også energibranchen til at indgå en brancheaftale om bæredygtighed.
Vi skal sikre os, at den biomasse, vi bruger, er miljømæssigt forsvarlig.
Endelig, for det fjerde, vil jeg fremhæve, at den danske indsats ikke batter, hvis vi ikke får andre med.
Derfor arbejder Danmark målrettet med at sprede de danske erfaringer med omstilling af energisystemet gennem energieffektivisering og udbredelse af vedvarende energi.
Det gør vi gennem en række bilaterale samarbejder med både i- og ulande, og målet er at understøtte den globale omstilling til vedvarende energi.
Overordnet viser årets redegørelse, at vi fortsat er på rette spor i forhold til omstillingen af energisystemet.
Vi er allerede ganske langt med implementering af de initiativer, der var enighed om i energiaftalen, men selvfølgelig er der udfordringer fremadrettet.
Det gælder både på nationalt og på europæisk niveau, og disse udfordringer skal løses for at indfri vores ambitioner.
Dansk energipolitik foregår ikke i en osteklokke.
EU har stor betydning for, hvilke muligheder vi har for at udforme en dansk energipolitik.
Det er afgørende for regeringen, at vi i EU når til enighed om en ambitiøs ramme for klima og energi så hurtigt som muligt.
Det vil give investorerne den nødvendige sikkerhed gennem stabile rammebetingelser, og det vil sikre, at EU kan bidrage troværdigt og konstruktivt til de internationale klimaforhandlinger i 2015.
Regeringen arbejder i den forbindelse for, at EU sætter ambitiøse mål frem mod 2030.
Ambitiøse mål for europæisk klima- og energipolitik medfører lavere energiforbrug og mere vedvarende energi, og dermed reduceres EU's energiimport.
Derfor er en ambitiøs klima- og energipolitik en stor del af løsningen på den udfordring, som krisen i Ukraine har gjort lysende klar for EU's medlemslande.
Den danske regering vil derfor frem mod Det Europæiske Råds møde i efteråret 2014, hvor 2030-rammen skal fastlægges, arbejde for et mål for drivhusgasreduktion i EU på mindst 40 pct. i forhold til 1990, fælles bindende mål for vedvarende energi på 30 pct. og fastsættelse af et bindende mål for energieffektivitet i 2030 i lyset af den evaluering af den nuværende indsats, som Kommissionen skal fremlægge til juni.
Herudover mener vi, at EU's CO2-kvotehandelssystem bør reformeres.
Det siger næsten sig selv.
Det nuværende system, hvor der er et massivt kvoteoverskud til stede, giver ikke i sig selv et tilstrækkeligt incitament til en grøn omstilling af den europæiske energiforsyning.
Det er derfor vores klare holdning, at kvotesystemet bør styrkes, og det skal styrkes med strukturelle reformer, der kan skabe grundlag for langsigtede investeringer for de europæiske virksomheder.
Vi skal sikre, at det kan betale sig for virksomhederne at investere i vedvarende energi og energieffektiv produktion.
Retter vi igen blikket mod Danmark og dansk energipolitik, er det vigtigt, at vores energipolitiske beslutninger i dag er konsistente med vores langsigtede mål, og det kræver rettidig omhu og en forståelse for de vigtige strategiske valg, der skal træffes for at sikre en omkostningseffektiv omstilling af det danske energisystem.
I forbindelse med energiaftalen blev det derfor aftalt, at Energistyrelsen skulle lave fem analyser vedrørende fremtidens danske energisystem.
Der er tale om grundige og omfattende analyser af vigtige delelementer, og det er anbefalelsesværdigt læsestof for alle, der har en interesse i dansk energipolitik.
I sammenhæng med disse analyser blev der udarbejdet den energiscenarieanalyse, jeg omtalte i starten af mit indlæg.
Tilsammen giver disse analyser et bidrag til at give os politikere og energisystemets interessenter det bedst mulige grundlag for at træffe de strategiske valg, der er afgørende for, hvordan vi sammensætter vores energisystem for at nå 2050-målet.
Jeg vil gerne sige det helt klart: Omstillingen er en stor opgave, og selvfølgelig er der udfordringer undervejs, men det er udfordringer, vi kan løse.
Den seneste tid har der især været fokus på virksomhedernes energiomkostninger som følge af udviklingen i PSO-udgifterne.
Den ekstraordinært lave elpris har medført, at de danske virksomheders udgifter til PSO er blevet forøget, og det har givet anledning til en helt legitim bekymring for virksomhedernes konkurrenceevne.
Omvendt skal udfordringerne ikke overdrives.
For det første er det den samlede elregning, som er afgørende, og ikke kun PSO-betalingen.
For det andet kan en lavere energiregning og dermed bedre konkurrenceevne også opnås gennem et mere effektivt energiforbrug.
For det tredje skal man ikke fokusere ensidigt på energiomkostninger.
For de fleste virksomheder og brancher udgør energi trods alt kun en ret lille del af de samlede omkostninger.
En analyse fra Dansk Energi viser, at de energiintensive virksomheder står for under 10 pct. af værditilvæksten og beskæftigelsen.
Men det er klart, at for virksomheder, der er energiintensive, kan niveauet for PSO-betalingen naturligvis gøre en forskel, og regeringen har derfor ønsket at imødekomme denne bekymring ved at inkludere en omfattende PSO-lempelse som en del af regeringens vækstplansudspil.
Med regeringens forslag til lempelser af PSO-omkostningerne for erhvervslivet sikrer vi virksomhedernes konkurrenceevne til gavn for vækst og beskæftigelse.
Den foreslåede PSO-lempelse er en balanceret pakke, der både tilgodeser erhvervslivet bredt og sætter særlig ind der, hvor behovet er størst, nemlig hos de elintensive erhverv inden for rammerne af EU's nye statsstøttebestemmelse.
Vækstplansudspillet underbygger en omkostningseffektiv grøn omstilling, der tager hensyn til konkurrenceevnen.
Vi må se i øjnene, at den hidtidige finansiering over elpriserne, der var ens for alle forbrugere, var ved at blive en for stor belastning for især de elintensive erhverv, og det ville kunne blokere for opbakningen til den grønne omstilling på sigt.
Det er værd at bemærke, at vækstplansudspillet ikke ændrer på de forskellige tilskud til vedvarende energi, kun på finansieringen.
Vækstplansudspillet viser, hvor meget det ligger regeringen på sinde at tage hensyn til erhvervslivet, når energipolitikken skal udmøntes, men det skal ske, uden at vi går på kompromis med vores energipolitiske ambitioner.
Herudover er det vigtigt at understrege, at den grønne omstilling har en lang række fordele for Danmark.
Den positive historie i forhold til PSO-udgifterne er selvfølgelig, at de også er et udtryk for, at vi allerede producerer en meget stor mængde vedvarende energi i Danmark.
I takt med at vi elektrificerer områder såsom persontransport og kollektiv trafik og opvarmning, vil vores grønne energimiks gøre, at vi reducerer vores udledning af drivhusgasser yderligere.
Ligeledes giver omstillingen et hjemmemarked for danske virksomheder, der udvikler energiteknologi.
Det er især den grønne del af eksporten, der oplever en kraftig vækst i disse år, i takt med at vores europæiske nabolande igangsætter en grøn omstilling af deres energisystemer.
Det er til glæde for den globale grønne omstilling, men det er i høj grad også til glæde for dansk vækst og dansk beskæftigelse.
Vi ved, at der bliver færre, ikke flere, fossile brændsler.
Vi ved, at vi skal reducere vores drivhusgasudledninger markant.
Det betyder, at en ambitiøs klima- og energipolitik er udtryk for rettidig omhu.
Herudover vil omstillingen selvfølgelig gradvis reducere luftforureningen i Danmark og reducere støjforureningen fra biler, i takt med at stadig flere elbiler kommer på de danske veje.
Efter min overbevisning er fordelene mange og ulemperne få.
Det er derfor vigtigt, at vi fastholder retningen i den grønne omstilling, at vi sætter os ambitiøse delmål og sikrer stabile rammer.
Det sikrer, at omstillingen foregår omkostningseffektivt.
De igangværende drøftelser af energiaftalen må derfor ikke resultere i ændringer, som kan underminere de mange positive resultater, som den ambitiøse danske linje har medført indtil nu.
Regeringen vil arbejde for, at Danmark også i fremtiden har en ambitiøs energipolitik med bred politisk opbakning.
Jeg ser meget frem til en fortsat konstruktiv dialog om, hvordan vi bedst muligt når de energipolitiske mål for Danmark.
Tak for ordet.