runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2012-05-03:
Må jeg ikke lige indlede med at komme med et lille demokratikursus og sige, at vi er valgt som enkeltmedlemmer.
Vi er kun forpligtede over for vores egen overbevisning, og det er derfor faktisk relevant, hvad vi hver især mener.
Derudover er vi blevet valgt på baggrund af en indstilling fra et politisk parti.
Vi er opdelte, vi sidder blandede i de politiske partier.
Så er der nogle af os, der vælger at gå sammen og samarbejde i forskellige samarbejdskonstellationer.
Vi er i regering, ja, det er vi, men det er jo ikke det samme, som at vi har nedlagt Det Radikale Venstre.
Det, som demokratiet handler om, er jo, at man navigerer mellem forskellige holdninger, at man går sammen, og at man laver kompromiser på tværs af holdningsforskelle.
I forhold til det sidste spørgsmål, altså det med, om man skal have dansk statsborgerskab for at kunne stemme til folketingsvalget, synes jeg, det er en udmærket balance.
Men jeg synes, at integration jo netop er noget, der handler om, at det er en trappestigemodel, altså hvor man kommer tættere og tættere på det at være fuldt integreret og det at være fuldgyldige medlemmer af samfundet.
Og der er kronen på værket jo et statsborgerskab og en stemmeret til Folketinget.
Men det her er et trin på vejen.
Vi synes, det er rigtig godt, at der er mange trin på vejen mod en integration, og at det ikke bare er enten-eller.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-03:
Jeg bliver altid lidt nervøs, når politikere omtaler sig selv i tredje person, men det er da farverigt.
Jeg kan egentlig ikke forstå, hvorfor ordføreren er så glad, fordi vi taler om, at man har spolet udlændingepolitikken tilbage til 2010.
Det her er Anders Fogh classic-udlændingepolitik, og det harcelerede De Radikale imod i mange, mange år.
Så det her må da være et nederlag, det her må da være et nederlag specielt for fru Zenia Stampe.
Morten Bødskov (S), 2012-05-03:
Det var sådan et svar på, hvorfor vi ikke skulle bevæge os i retning af det, hr. Martin Henriksen startede med at sige.
Det er derfor, vi har lagt den 3-årige grænse ind, som vi nu lægger op til.
Det er selvfølgelig vigtigt, at man er kommet til landet, at man er i landet, at man har et vist fodfæste.
Det får man med opholdsgrundlag efter 3 år, og så kan man stemme.
Det burde være et passende afsæt for at engagere sig i lokalsamfundets debatter og lokalsamfundets foreningsliv og finde ud af, hvem det er, der stiller op til kommunalbestyrelsen, hvem det er, der stiller op til regionsrådet, og så ad den vej få motivation og interesse for at finde ud af, hvad der sker i lokalsamfundet.
Det synes vi i regeringen alt andet lige er bedre end at opstille bomme, som forhindrer integrationen i det danske samfund.
Zenia Stampe (RV), 2012-05-03:
Det hedder pragmatisme.
Anne Baastrup (SF), 2012-05-03:
Med det her lovforslag går regeringen i gang med at gennemføre to tiltag fra regeringsgrundlaget.
Dels bliver den tidligere regering og Dansk Folkepartis forringelse af stemmeretten til lokale valg rullet tilbage, dels bliver der oprettet et uafhængigt udlændingenævn som klagenævn i bl.a. familiesammenføringssager.
Først nogle bemærkninger om stemmeretten.
Da det tidligere udlændingeflertal forringede udlændinges stemmeret til lokale valg, var vi helt uforstående.
Der er gode grunde til at give udlændinge stemmeret efter 3 års lovligt ophold.
Det giver en forståelse af, hvordan det danske demokrati fungerer, det viser en klar vej til god integration gennem politisk deltagelse, og ikke mindst øger vi også udlændingenes mulighed for at blive en del af debatten om integrationen i den kommune, de bor i.
Faktisk er jeg også lidt spændt på at høre, hvad især De Konservative mener om ændringen.
Da vi behandlede forringelsen i sin tid, sagde den daværende ordfører for partiet nemlig, at ændringen ikke var helt optimal.
Det må siges at være en noget halvhjertet tilslutning.
Men nu er De Konservative jo fri for at være tvunget ind i aftaler med Dansk Folkeparti, som de jo ikke synes er optimale, og jeg glæder mig da til at høre, om partiet er kommet på bedre tanker.
Den anden del af lovforslaget handler om at oprette et udlændingenævn som andeninstans i en række forskellige sager.
Vi er kun glade for at styrke retssikkerheden i udlændingesager gennem et uafhængigt udlændingenævn.
Vi styrker bl.a. sikkerheden, ved at formandskabet for udlændingenævnet skal bestå af dommere, og derudover kommer advokater til at deltage i nævnets arbejde.
Jeg noterer mig også med stor begejstring, at en række høringsparter er glade for, at dette skridt bliver taget.
Det er lang tid siden, de har fået lov til at være glade, så vi støtter forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2012-05-03:
Synes fru Anne Baastrup ikke, at det kunne være gavnligt for demokratiet, hvis man havde en sikkerhed for, at de mennesker, der deltog i demokratiet, også havde en vis forudsætning for det, f.eks. havde nogle gode danskkundskaber, måske også havde bestået nogle prøver om, hvordan det danske samfund er indrettet osv.?
Det har man jo en sikkerhed for, når der er tale om danske statsborgere.
Kan fru Anne Baastrup slet ikke – bare en lille smule – følge tankegangen fra Dansk Folkepartis side?
Anne Baastrup (SF), 2012-05-03:
Nu er det jo sådan, at jeg ikke sjældent opholder mig steder, hvor der er meget aktive borgere med anden etnisk baggrund, som ikke har dansk statsborgerskab, og jeg skulle hilse og sige til hr. Martin Henriksen, at de er fuldstændig klar over, hvad de forskellige partier mener, og at de er fuldstændig klar over, hvad den politiske dagsorden er i kommunen og i staten.
Martin Henriksen (DF), 2012-05-03:
Jamen jeg benægter da ikke, at der er udlændinge, der følger med i dansk politik og i det danske samfundsliv,
det benægter jeg ikke.
Det, jeg bare beder om en lille smule forståelse for, er, at forudsætningen for, at man er i stand til at følge med i, hvad der foregår i det danske samfund, jo bliver højnet, jo flere krav man skal leve op til.
Det er jo klart, at hvis man både har fået midlertidig opholdstilladelse, permanent opholdstilladelse og statsborgerskab, så har man jo gennemgået en længere integrationsproces, og forudsætningerne for, at man er i stand til at orientere sig i det danske samfund, er alt andet lige højere, end hvis man kun har opholdt sig nu 3 år i Danmark.
Kan fru Anne Baastrup slet ikke se, at der er en vis logik i den tankegang, eller er det fuldstændig fremmed for fru Anne Baastrup?
Anne Baastrup (SF), 2012-05-03:
Men det er jo også derfor, vi har fastsat reglen til 3 år.
Altså, jeg ved godt, hr. Martin Henriksen synes, det er en rigtig, rigtig dårlig idé, at folk, der ikke har dansk statsborgerskab, har stemmeret til kommunevalgene i Danmark, men jeg er ikke enig med hr. Martin Henriksen, og så er den ikke længere.
Vi synes, det er et godt forslag, vi støtter det, og vi ved, at de mennesker, der vælger at stemme, også sætter sig ind i sagerne.
Jacob Bjerregaard (S), 2012-05-03:
Tak for det.
Regeringen ønsker at skabe en ny balance i dansk udlændingepolitik.
Vi ønsker en udlændingepolitik, der er robust, retfærdig og pålidelig.
Derfor skal vi have nogle regler, så udlændinge, der ønsker at få permanent ophold, kan få det på baggrund af betingelser, der enkelt og målrettet tilskynder til vellykket integration, og det er jo sådan set det, som hovedparten af det her lovforslag handler om.
Så ved jeg godt, at den sidste debat her handlede om nogle lidt andre ting.
Jeg vil gerne understrege, at Socialdemokratiet går ind for at stille krav til alle borgere i Danmark, også de udlændinge, der ønsker at få permanent opholdstilladelse, men kravene skal altså være rimelige, og de skal være til at opfylde, før det giver mening at opstille de her krav.
Vi stiller skrappe, men meningsfulde krav, og vigtigst af alt opfordrer vi med kravene den enkelte til at tage vare på sin egen integration og gøre en indsats for at blive en del af det danske samfund.
Det er meget afgørende for os.
Derfor fastholder vi f.eks. beskæftigelseskravet, nemlig fordi kontakt til arbejdsmarkedet i høj grad bidrager til succesfuld integration.
Men samtidig gør vi det muligt, at udlændinge kan arbejde i udlandet i op til 2 år, fordi det er i tråd med den stadig mere globaliserede verden, hvor arbejdskraften nu engang vandrer.
Socialdemokraterne arbejder for, at flere skal have en uddannelse.
Det er et af de steder, hvor vi adskiller os markant fra den tidligere borgerlige regering, og det gælder naturligvis også for udlændinge, der gerne vil have permanent ophold i Danmark.
Derfor sidestiller vi uddannelse med beskæftigelse, så man kan få permanent ophold, hvis man har været under uddannelse i 3 år inden for de seneste 5 år.
Vi mener også, det er et rimeligt krav, at udlændinge, der ønsker tidsubegrænset ophold, skal være selvforsørgende.
Men vi mener ikke, det er rimeligt, at en udlænding skal være forhindret i at opnå tidsubegrænset ophold de næste 3 år, blot fordi vedkommende har modtaget enkeltstående ydelser, f.eks. i forbindelse med sygebehandling.
Vi viderefører kravene om, at en udlænding ikke må have gæld til det offentlige og ikke må have været dømt for grov kriminalitet, og erklæringen om integration og vellykket medborgerskab, for at der kan gives permanent opholdstilladelse.
På flygtningeområdet udvides Flygtningenævnet med to medlemmer, hvilket kommer til at styrke nævnets samlede faglighed og kommer til at give nogle bedre kendelser.
Samtidig medfører dette lovforslag, at sagsbehandlingen for opholdstilladelse til adoptivbørn lettes.
Punkt for punkt er der således tale om håndfaste, meningsfulde og rimelige krav og bestemmelser, der sikrer en sammenhængende og robust udlændingepolitik.
Det er mange ting i ét lovforslag, det vil jeg gerne medgive, men vi tør være ambitiøse og gå hele vejen for igen at skabe en udlændingepolitik på midten af dansk politik, som vi alle sammen kan være bekendt, og derfor er jeg glad for at kunne sige, at Socialdemokratiet støtter dette forslag.
Martin Henriksen (DF), 2012-05-03:
Det er rigtigt, som hr. Jacob Bjerregaard, garanten for den stramme udlændingepolitik, står og siger her fra Folketingets talerstol, at der er mange ting i det her lovforslag.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om to ting, for det første om hr. Jacob Bjerregaard kan redegøre for, hvorfor man ønsker at sænke kravene til udlændinges danskkundskaber i forbindelse med permanent opholdstilladelse.
Det var den ene ting.
Den anden ting er, at jeg gerne vil have den socialdemokratiske ordfører til at bekræfte, at man lemper udvisningsreglerne med det her lovforslag, når der bl.a. på side 25 i lovforslagets bemærkninger står: »Forslaget skal endvidere ses i lyset af, at regeringen har modtaget en henvendelse fra EU-kommissionen, hvori kommissionen udtrykker bekymring for, at skærpelserne fra sommeren 2011 hindrer en korrekt gennemførelse af opholdsdirektivet ...« Så står der på side 27 i bemærkningernes punkt 5.4 med overskriften »Forslag om at undtage EU-borgere fra reglerne om betinget udvisning«: »Det foreslås, at reglerne om betinget udvisning ikke skal gælde for udlændinge, der er omfattet af EU-reglerne.«
Kan jeg ikke få en bekræftelse på, at man lemper på det område?
Jacob Bjerregaard (S), 2012-05-03:
Nej, det kan ordføreren ikke få en bekræftelse på.
Og det kan han ikke, fordi personer, som kan udvises efter gældende regler, som de er nu, også i fremtiden vil kunne blive udvist.
Hvad angår EU-borgere, bliver der ikke ændret noget som helst på det, vi kalder den ubetingede udvisning, kun på den betingede udvisning, så man vil stadig væk få et direkte rødt kort, når det er sådan, at domstolene dømmer én til det.
Hvad angår danskkundskaberne, finder vi nu et mere passende leje, hvor man har mulighed for at lære at bestå det her kursus, så man kan blive en velintegreret borger i det danske samfund.
Martin Henriksen (DF), 2012-05-03:
Vi nåede i hvert fald et lille stykke, for vi fik bekræftet, at reglerne om betinget udvisning ikke skal gælde for udlændinge, der er omfattet af EU-reglerne.
Der har vi nu fået en bekræftelse på, at der lemper man. Når nu den socialdemokratiske ordfører og vel også en hel del mennesker har sagt, at de ændringer af udvisningsreglerne, der blev gennemført sidste år, ikke betød noget, hvordan kan det så være, at man i lovforslaget skriver, at de ændringer, der blev gennemført sidste sommer, var en skærpelse?
Det skal jeg bare lige forstå.
Hvordan kan en skærpelse ikke betyde noget?
Jacob Bjerregaard (S), 2012-05-03:
Jamen ordføreren misforstår, hvad jeg siger – bevidst eller ubevidst, det skal jeg ikke kunne sige, jeg skal lade tvivlen komme ham til gode.
Der bliver ikke lempet, og den ubetingede udvisning er, ligesom den var før, også for EU-borgere, sådan, at når man er blevet tilkendt en udvisningsstraf, får man den nu, og det gjorde man også før.
læse op fra, hvad Advokatrådet siger.
De skriver: »Ændringen af de to medbestemmelsers ordlyd udgør derfor ikke en indholdsmæssig ændring af udvisningsbestemmelserne.
Det er fortsat sådan, at udvisning skal ske, medmindre udvisningen vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Der er således ikke tale om en lempelse af udvisningsbestemmelserne.«
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-03:
Kan Socialdemokraternes ordfører komme med en forklaring?
Der er jo to forklaringer: Enten ændrer det her noget, eller også ændrer det ikke noget.
Jacob Bjerregaard (S), 2012-05-03:
Jamen den nye regering er ved at rydde op i nogle af de misforståelser, som den tidligere regering anbragte dansk lovgivning i, og noget af det, som den tidligere regering gjorde, var jo at lave en symbollovgivning, hvor de her ord blev skrevet ind i, men som jeg sagde før, valgte man jo at se bort fra, at man også kunne konsekvensrette bemærkningerne.
Man lod tværtimod med formuleringen af bemærkningerne forstå, at praksis ville være fuldstændig den samme som hidtil.
Derfor kan man sige, at vi nu korrigerer det, så det med det, der står i bemærkningerne, kommer til at fremgå meget, meget klart, at den praksis, der har været hele tiden, er den, som vi fremadrettet forfølger.
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-03:
Det kan så være, at den socialdemokratiske ordfører kan forklare det for den store offentlighed; justitsministeren har indtil videre ikke været så villig til at forklare det, men det kan være, han kommer til at gøre det senere under behandlingen af det her.
Men hvorfor skriver man så noget andet til EU-kommissæren, hvorfor skriver man et brev, hvori man giver udtryk for, at den her lovændring giver større grad af beskyttelse?
Kan ordføreren forklare, hvordan noget, der ikke ændrer noget som helst, samtidig giver en større grad af beskyttelse?
Det må jo være enten det ene eller det andet.
Det kan vel ikke være begge dele.
Zenia Stampe (RV), 2012-05-03:
Jamen så kan jeg ærlig talt
For hvis Venstre mener, at vi ikke skal bryde internationale konventioner, hvad er problemet så i at slå det fast med syvtommersøm i lovens ord?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Hvad handler den her debat i virkeligheden om?
I hvert fald ikke politik.
Og hvad er det, man så har imod den her lovgivning?
Man kan jo have sine kommentarer til forløbet og synes, det er en god anledning til at slå lidt på en minister, men hvad har man imod den lovændring, der bliver lagt op til lige her?
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-03:
Nej, det mener vi ikke, og som jeg kender de dygtige embedsmænd i Justitsministeriet, vil de ikke tillade, at der bliver vedtaget et lovforslag, som gør, at man får en udvisningslovning, der er i strid med internationale konventioner.
Så nej, men jeg er godt klar over, at Det Radikale Venstre ønsker en helt anden udlændinge- og integrationspolitik og en helt anden udvisningspraksis end den, VK-regeringen har været garant for.
Man ønsker at lempe det yderligere, man har så fået den første sejr her, og det vil jeg da godt lykønske Det Radikale Venstre med.
Det er sådan set flot.
Desværre frygter jeg, at Det Radikale Venstre vil få indført endnu flere lempelser, også af udvisningsreglerne, og det synes jeg bare er ærgerligt, for når man er gæst i Danmark, når man er udlænding og begår alvorlig kriminalitet, så skal det kunne føre til udvisning.
Jeg kan i hvert fald sige, at det er et glimrende blogindlæg, hr. Søren Pind har skrevet, og det kan med fordel læses, når man vil forstå baggrunden bag den her debat.
Jeg har ikke hørt, at Dansk Folkeparti følte sig narret eller ført bag lyset.
Det må jeg sige ikke er min opfattelse.
Det kan selvfølgelig komme frem i debatten, men den her debat handler mere om, at justitsministeren siger én ting til Kommissionen og noget andet til Folketinget, og det synes vi egentlig er ganske problematisk.
Trine Bramsen (S), 2012-05-03:
Ja, og den skal blive meget kort.
Jeg synes, at det kunne være meget interessant at høre fra ordføreren fra Venstre, hvilken debat der i sin tid foregik mellem regeringspartierne omkring det her spørgsmål.
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-03:
Jeg var godt nok udlændinge- og integrationsordfører på daværende tidspunkt, men jeg tror faktisk, at jeg var i USA, da det her lovforslag blev både forhandlet og også behandlet i Folketingssalen.
Jeg erindrer faktisk, at der var nogle fra de partier, der nu sidder i regering, der var meget utilfredse med, at Venstres ordfører – og det var så mig selv, og nu skal jeg nok lade være med at omtale mig selv i tredje person; det kan jeg forstå at andre i salen har problemer med – ikke var til stede.
Det var også mit indtryk, at Dansk Folkeparti var tilfreds.
Det, der sådan set er problemet, er ikke aftalen.
Det er, at man nu ruller en del af det tilbage, fordi man har fået brev fra Europa-Kommissionen.
Jacob Bjerregaard (S), 2012-05-03:
Tak for det.
Jeg tænker bare på: Hvordan var den ændring af reglerne, som Venstre foreslog, og som i virkeligheden ikke havde nogen betydning?
Trine Bramsen (S), 2012-05-03:
Det jo rigtig interessant, hvem der egentlig narrer hvem.
Hr. Karsten Lauritzens kollega, hr. Søren Pind, beskriver i sin blog på berlingske.dk i lørdags, hvordan han i egen høje person stod bag hele forløbet omkring ændringerne af udvisningsreglerne.
Efter sigende har hr. Søren Pind selv forfattet forslaget og givet Dansk Folkeparti det med til det, der må forstås som værende de afsluttende forhandlinger om 2020-planen.
Hr. Søren Pind må have givet sine forhandlingspartnere det klare indtryk, at der var tale om en reel stramning af udvisningsreglerne, og derfor er mit spørgsmål, apropos hvem narrer hvem, om han kan genkende sin kollega hr. Søren Pinds udlægning?
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-03:
Jamen vi mener, det har betydning.
Det er justitsministeren, der siger, at det ikke har nogen betydning.
Jeg har stillet en række udvalgsspørgsmål – faktisk inden lovforslaget blev fremsat – som jeg glæder mig til at få besvaret, og som skal belyse den del.
Men vi mener, det har haft en reel effekt, og der er jo som sagt en fremtrædende forsvarsadvokat, der forsvarer nogle af de her kriminelle udlændinge, som siger, at det sådan set også er hans indtryk, at det her har haft en reel effekt i forhold til at øge udvisningen.
Og det er jo altså sådan, at der er forskel på det, man skriver i lovteksten, og det, man skriver i lovbemærkningerne, og det, man skriver i betænkningen – det har forskellig vægt.
Og det har også forskellig vægt, i forhold til hvilke ord man bruger.
Når man fjerner sådan et udtryk som »med sikkerhed«, betyder det en øget beskyttelse, og det fører formodentlig også til færre udvisninger.
Jacob Bjerregaard (S), 2012-05-03:
Tak til ordføreren for svaret.
Der er bare én ting, jeg ikke forstår.
Jeg forstår ikke, hvorfor man skabte den uklarhed ved at signalere, at det var muligt at stramme reglerne.
Man skrev »med sikkerhed« ind i lovteksten, men i bemærkningerne lod man forstå, at alt stadig skulle foregå som før.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor man så ikke også ændrede det i bemærkningerne, når det nu var den lovændring, man ville lave.
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-03:
Altså, det er jo det, der står i lovteksten, der har den største retsgyldighed, og det var derfor, det blev skrevet ind på den måde.
Vi kan have en lang diskussion om, hvilken betydning det har haft, og den diskussion tager vi gerne i udvalgsbehandlingen.
Vi siger, at det har en betydning, men vi kan så forstå, at justitsministeren på den ene side siger, at det ikke har nogen betydning, men på den anden side siger, at det skaber en uklarhed.
Og i et tredje udsagn siger han til Europa-Kommissionen, at når man så laver det om, giver det en øget beskyttelse.
Man kan godt rejse det spørgsmål, som den socialdemokratiske ordfører rejser, men det ændrer ikke ved, at den, der i virkeligheden har et forklaringsproblem, er justitsministeren, der siger én ting til Kommissionen og noget andet til Folketinget.
Begge dele kan ikke være rigtigt.
En øget beskyttelse af kriminelle udlændinge kan ikke føre til det samme antal eller flere udvisninger.
Det giver simpelt hen ikke nogen mening.
Zenia Stampe (RV), 2012-05-03:
Ja, hvem sagde hvad til hvem, hvornår, i hvilket format?
Hvordan så papiret ud, var det en mail?
Fik man aktindsigt, eller hvad?
Det er jo fuldkommen ligegyldigt.
Det afgørende er: Mener Venstre, at Danmark skal udvise kriminelle udlændinge i strid med konventionerne?
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-05-08:
Jeg mener faktisk, at det er to lidt forskellige diskussioner, som Enhedslisten rejser her i dag.
Den ene er en diskussion om bestilleransvar generelt på det danske arbejdsmarked.
Den anden er meget konkret, i forhold til hvad vi stiller op med det enormt store problem, vi har med ulovlig cabotagekørsel i Danmark.
Jeg mener, at vi isoleret set med hensyn til cabotagekørsel er i fuld gang, inklusive det sagkyndige nævn, som vi i fællesskab har nedsat, og som skal sidde og overvåge, om overenskomsterne bliver overholdt på det danske arbejdsmarked.
Så jeg mener, at det i forhold til cabotage er et helt særskilt spor, som kræver nogle helt særskilte løsninger, og dem mener jeg vi er i fuld gang med at finde i et godt samarbejde mellem regeringspartierne og Enhedslisten.
Den anden diskussion er om et bestilleransvar eller kædeansvar bredt set på det danske arbejdsmarked, og det er noget lidt andet.
Henning Hyllested (EL), 2012-05-08:
Jeg er utrolig enig langt hen ad vejen, og jeg er glad for mange af de bemærkninger, som ordføreren kommer med.
Jeg falder bare igen over – i overført betydning – at ordføreren jo netop siger, at der er et akut behov lige nøjagtig på vognmandsområdet eller på chaufførområdet.
Og så er det, jeg bare igen spørger: Jamen hvis der er et akut behov, så kan det vel ikke være helt galt med timingen i Enhedslistens forslag?
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-05-08:
Det er fuldstændig korrekt.
Jeg er selvfølgelig ikke så glad for, hvis ordføreren går og falder over de ting, jeg siger, men jeg deler sådan set fuldt ud analysen.
Det gør jeg også, fordi jeg løbende er i dialog med både vognmændene og chaufførerne.
Jeg er fuldstændig bevidst om, at vi har en meget akut situation i transportbranchen i Danmark.
Jeg var selv ordfører, da vi diskuterede det tilbage i december, hvor vi oplevede, at højrefløjen stod og sagde, at det var en udvikling, der ikke kunne undgås, men hvor vi jo heldigvis i regeringspartierne og med Enhedslisten er enige om, at det skal det, for vi vil kæmpe for, at der også fortsat er en vognmandsbranche og en mulighed for at køre cabotage på danske plader i Danmark.
Men derfor må ordføreren også vide, at vi jo tidligere har nedsat et sagkyndigt nævn, da vi diskuterede det her.
Vi har tidligere taget en lang række initiativer af forskellig art, inklusive beslutning om flere ressourcer til, at vi har myndigheder stående ude på vejene til at kontrollere de her ting.
Men når vi nedsatte et udvalg i forbindelse med finanslovforhandlingerne, var det jo, fordi der var dele af det her, der ikke kunne løses med flere penge.
Og de konklusioner synes jeg vi bør respektere kommer inden for få måneder.
Dem synes jeg vi skal vente på.