runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2016-03-15:
Tak for det.
En moderne planlov bør erkende, at et sundt havmiljø og en sund natur og at målet om at opnå økologisk vandkvalitet i de danske farvande er det naturvidenskabelige grundlag, som de økonomiske aktiviteter skal hvile på.
I SF mener vi, det er vigtigt, at dette kommer til at fremgå helt tydeligt af lovens formål.
Vi er skeptiske over for beføjelsen til ministeren, som får adgang til at bestemme detaljerne i høringsprocessen, herunder at beslutte, at der ikke skal være en høring, i forbindelse med afgørelser i henhold til loven, der fastlægges i selve loven.
Her bør loven også fastsætte nogle minimumskrav til, hvordan og hvornår interessenterne involveres.
Planlægningen af arealanvendelsen på land er allerede overflyttet til Erhvervs- og Vækstministeriet, og nu skal planlægningen af arealanvendelsen til havs også foregå i Erhvervs- og Vækstministeriet.
I SF mener vi, at planloven befinder sig bedst i Miljøministeriet for at sikre, at hensynet til naturgrundlaget, fritidslivet og miljøet altid er med inde over de enkelte beslutninger og planer.
Men det er en anden sag, som vi ikke behøver at diskutere lige nu.
Med de ord vil jeg gerne tilkendegive, at SF støtter gennemførelsen af EU-direktivet, således at det kan træde i kraft i tide, og at vi i udvalgsarbejdet vil arbejde for de ændringer af loven, som jeg allerede har nævnt i min ordførertale, netop at man fastholder det i Miljøministeriet, men også at man sikrer en ordentlig høringsproces.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-03-15:
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Det er en implementering af både Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om rammerne for maritim fysisk planlægning i dansk ret.
Det er fornuftigt, at man på den måde også tager hånd om den fysiske planlægning til havs.
Lige såvel som at vi har en planlov herhjemme til lands, som afstedkommer mange diskussioner, også mange problemer for udviklingen i det danske samfund, er det også vigtigt, at man tager hånd om og er lidt forudseende med hensyn til udviklingen til havs.
Så derfor er vi trygge ved, at ministeren frem til 2021 sætter sig i spidsen for, at vi får lavet nogle fornuftige ordninger med hensyn til havplanlægningen, for selvfølgelig skal man – lige så vel som at vi har en fysisk planlov herhjemme til lands – tage højde for den udvikling, der er til havs.
Så derfor kan vi fra konservativ side støtte forslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-15:
Hvis det på min ordførertale kom til at lyde, som om jeg mente, at der altid var en modsætning, så var det i hvert fald ikke meningen.
Jeg mener faktisk, at der ofte er et medspil.
Vi har nogle meget skrøbelige havmiljøer, og derfor er det klart, at det jo vil gå ud over vækst og erhvervsliv, hvis det er sådan, at vi f.eks. ødelægger yngleområder og andet, ikke mindst vores fiskerierhverv.
Så der er jo selvfølgelig nogle gange en sammenhæng mellem at tage hensyn til miljøet og erhvervsinteresser.
Jeg må sige, at med de processer, vi har været igennem, omkring gyllegate og gylleloven og den anden planlov, som diskuteres, kommer det nok ikke bag på nogen, at vi fra oppositionens side kan være lidt bekymrede for, om de her miljøhensyn kommer til at veje tungt nok.
Derfor vil jeg egentlig bare høre ministeren, om ministeren er parat til at arbejde positivt med udvalget om nogle ændringsforslag, som kan skabe den tryghed i hele Folketingssalen.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-03-15:
Jeg kunne se, at spørgeren så meget bekymret ud.
Men det er det, der hedder kvælstof, altså det, som på enhedslistesprog omtales som gylle.
Men hvorom alting er, er vi jo en meget samarbejdende regering, der altid rækker hånden ud, selv til Enhedslisten, så hvis der er ting, der kan præciseres, og ting, der kan gøres bedre, skal man da ikke afskære sig muligheden for det.
Det vil vi gerne.
Men jeg tror, at vi bliver nødt til at gå lidt mere i dybden, i forhold til de bekymringer, som er rejst her i dag.
Nogle af de bekymringer, som er rejst fra Enhedslistens side – og det synes jeg er helt fair – er ikke bekymringer, som jeg deler.
Det er fair nok, for ordføreren kan ikke nødvendigvis vide, hvad der ligger bag nogle af de ting, der står i det lovforslag, vi nu førstebehandler her.
Men jeg tror, at vi vil kunne finde hinanden på en lang række punkter.
Om det så er nok i forhold til Enhedslisten, må tiden jo vise.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-15:
Er man enig i den kritik, der er blevet rejst i nogle af høringssvarene, om, at man ikke i tilstrækkelig grad, når det gælder miljøspørgsmålene, afspejler det direktiv, som loven er en implementering af?
Er det her et af eksemplerne på, at man i hvert fald ikke overimplementerer miljødelen, måske nærmere underimplementerer?
René Gade (ALT), 2016-03-15:
Jeg står her på vegne af vores ordfører, Christian Poll, som desværre ikke kunne være her, og jeg tror, at han ville være rigtig godt tilfreds med, at jeg sagde, at vi i Alternativet ligger meget på linje med det, som Enhedslistens ordfører, Pelle Dragsted, var oppe at sige før.
Vi synes nemlig, at der er noget forkert i, at den nye havmiljøplan skal ligge i netop det her ministerium.
Der kan være rigtig mange gode grunde til også at tale vækst, når man taler om de maritime områder, men først og fremmest er vi interesseret i at sikre, at der bliver lagt en plan, der sikrer miljøet.
I forhold til det direktiv, der kom, og som vi har set var udgangspunktet, har vi hæftet os ved nogle ting, der måske er petitesser.
Men det, at man nærmest har lavet en prioritering i rækkefølgen af de indsatsområder, der skal være, ser vi som uheldigt, i og med at miljøet står nederst.
Så vi glæder os til i udvalgsarbejdet at komme ind og se på de ændringsforslag, der forhåbentlig kan bringe det her tilbage i en retning, hvor det måske passer bedre, at det ligger i Miljø- og Fødevareministeriet eller Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet, end at det ligger i Erhvervs- og Vækstministeriet.
Det er jo måske petitesser, men vi har bare den erfaring fra det her folketingsår, siden vi kom med i sommerperioden,
at de ambitioner, som regeringen har på miljøområdet, og de ambitioner, som vi har – selv om vi egentlig skilter med, at de er lige høje – nogle gange er meget, meget forskellige.
Derfor er vi nødt til måske næsten at gå i lidt små sko, når vi kigger de her ting igennem, for vi tror ærlig talt ikke på, at væksten skal komme forrest, når vi lægger vores havmiljøplan.
Derimod tror vi, at naturen skal komme forrest.
Inden vi har fået fuldstændig sikkerhed for, at vi lægger en plan, der, selv om den er langt ude i fremtiden, tager vare på det, det hele starter med, altså vores natur og miljø, så har vi ikke i sinde at tale om økonomisk vækst båret af vores havmiljø.
Så vi er som udgangspunkt positive, men der skal formentlig nogle ændringsforslag til.
Stine Brix (EL), 2016-03-15:
Tak til Dansk Folkepartis ordfører.
Nogle gange snakker man jo om, at man baserer politik på mavefornemmelse.
Nå, spøg til side.
Dansk Folkepartis ordfører adresserer det, at der er ulighed i sundhed, hvilket jo er ubetvivleligt, og at der også er mange patienter, som venter længe på behandling.
Det gælder især i børne- og ungepsykiatrien, neurologien og reumatologien, for at nævne nogle eksempler.
Og det løser vi jo på ingen måde ved at udstede en eller anden garanti.
For hvis der ikke er nogen læger, der kan kigge på en, er det sådan set fløjtende ligegyldigt, at der eksisterer en garanti.
Det, jeg egentlig gerne vil spørge Dansk Folkepartis ordfører om, er, at formanden for Dansk Psykiatrisk Selskab, Torsten Bjørn Jacobsen, i Ugeskrift for Læger siger, at han er meget bekymret for den her garanti.
For det, han ser, er, at for at man skal leve op til den garanti, tager man de lette patienter, mens de sværeste patienter bliver skubbet bagest i køen.
Derfor mener han, at det kan være fint nok med skåltaler, som han siger, men at konsekvensen af garantien er, at de sværest ramte patienter faktisk lider og får en ringere behandling.
Hvad tænker Dansk Folkeparti om det?
Liselott Blixt (DF), 2016-03-15:
Jamen jeg er helt enig i de bekymringer, der er, for det er nogle af de ting, vi har kunnet se i netop børnepsykiatrien, hvor man har haft rigtig mange igennem udredningsretten, som så ikke er kommet videre og har fået den behandling, som de skulle have, fordi der har været nogle flaskehalse.
Men jeg tror ikke, det vil være bedre, fordi vi siger, at nu er der længere tid, for så er der ikke det pres på, der skal være.
Vi bliver nødt til hele tiden at kigge os selv over skulderen og spørge, hvordan vi kan gøre det bedre, for der er jo sket rigtig meget i børnepsykiatrien.
Der er blevet kortere ventelister, og der er flere, der kommer under behandling.
Men det er ikke godt nok, og det er også derfor, jeg siger, at vi ikke skal stikke hinanden blår i øjnene og tro, at det her er løsningen på alt.
Vi bliver nødt til at gøre meget mere.
Stine Brix (EL), 2016-03-15:
Kritikken her fra Torsten Bjørn Jakobsen er sådan set, at når man indfører en garanti, lægger det et pres på for, at ressourcerne flytter derhen, hvor der er en konkurrence mellem det offentlige og det private.
Det betyder, at garantien får en konsekvens for de patienter, som det private overhovedet ikke er interesseret i at kigge på, f.eks. den svært skizofrene patient eller den psykotiske patient, eller for de specialer, hvor der ikke er nogen læger at rekruttere.
Og derfor har det jo en direkte konsekvens med ringere behandling og med ringere udredning for de patienter, som vi allerallermest skylder at hjælpe.
Liselott Blixt (DF), 2016-03-15:
Jeg synes, det tyder på, at det mere handler om vilje.
Vi har privatklinikker, der tager sig af spiseforstyrrede.
Nu har vi netop haft et møde i dag med nogle, der fortæller, hvor grusomt det er, og at man ikke kan få en behandling i det offentlige, hvis man har en spiseforstyrrelse.
Og der har vi altså flere gange haft privatklinikker, der netop kunne hjælpe de her mennesker, men som bare ikke har en aftale med regionerne.
Jonas Dahl (SF), 2016-03-15:
Det synes jeg sådan set kan være en ærlig sag.
Men jeg har lidt svært ved at forstå den argumentation, man bruger fra Dansk Folkepartis side.
Man skal bruge kapaciteten hele vejen rundt.
Det kan vi hurtigt blive enige om.
Men mener Dansk Folkeparti også, at det er en fordel, hvis lægerne er ansat i det private, eller er det en fordel, hvis de er ansat i det offentlige?
Liselott Blixt (DF), 2016-03-15:
Lægerne skal være ansat der, hvor de synes de gør mest gavn.
Som sagt er vi hverken tilhængere af det ene eller det andet.
Vi ønsker et offentligt sundhedsvæsen, der er tilpasset alle, men man bliver også nødt til at bruge de private som den buffer, de kan være, for at tage nogle af de her ventelisteproblematikker.
Og de har jo gjort et meget stort indhug under netop VK-regeringen.
Det vil sige, at alle læger går efter det sted, hvor der er flest penge.
Den må SF altså lidt længere ud på landet med.
Stine Brix (EL), 2016-03-15:
Der er jo ikke noget nyt fra Venstres side i det her, kan man sige.
Det er jo det, som er formålet med det her lovforslag, nøjagtig som det var tilbage i 00'erne.
For det er jo ikke rigtigt, som Venstres ordfører fremhæver, at det her handler om at sikre en rettighed til patienterne.
Langt, langt de største grupper af patienter får intet som helst ud af det her lovforslag; tværtimod så risikerer de en ringere behandling, når konkurrencen om de få, som har relativt ukomplicerede lidelser, sætter ind mellem det private og det offentlige.
Det er jo realiteten, det er jo konsekvenserne – vi kender dem fra tidligere.
Så hvorfor er man ikke bare ærlig om, at det ikke handler om mennesker før systemet, det handler om privathospitaler før det offentlige?
Hans Andersen (V), 2016-03-15:
Venstre er meget optaget af, at vi har et stærkt offentligt sundhedsvæsen, og at vi har nogle stærke reelle rettigheder til patienterne.
Og vi må jo lige konstatere, hvad virkeligheden er: Den er, at vi bruger ca. 4 pct. af vores samlede udgifter til hospitaler på privathospitalerne.
Så det med at lave sådan et stort skræmmebillede af, at nu er vi ved at skovle penge over til de private hospitaler, og at patienterne kommer i klemme, er jo ingenlunde retvisende.
Her er det bare sådan, at vi vil putte reelt indhold i de rettigheder, vi ønsker at give i dag, i modsætning til den tidligere regering.
Stine Brix (EL), 2016-03-15:
Patienterne kommer ikke i klemme, siger ordføreren.
Jo, det gør de, fordi den komplicerede kroniske patient kommer ikke på privathospital, uanset hvordan det går med garantien.
Den psykiatriske patient med en tung lidelse, f.eks. skizofreni eller psykose, kommer ikke på privathospital.
De ældre medicinske patienter, som vi kender så godt,
der er i dag oplever, at de må ligge på overfyldte gange,
kommer ikke på privathospital.
Men det er fra de områder, ressourcerne risikerer at forsvinde, når konkurrencen sætter ind, og derfor er det jo de patienter, som har allermest brug for vores sundhedsvæsen, som betaler prisen for, at de private hospitaler kan få et mere stabilt flow af patienter.
Hans Andersen (V), 2016-03-15:
Her må vi bare sige at vi så er grundlæggende uenige om, hvad konsekvensen af det her lovforslag er.
Venstre ønsker at tilføre sundhedsvæsenet generelt flere penge.
Det er netop for at give det løft, der er tiltrængt, i sundhedsvæsenet, og faktisk også for at følge op på de rettigheder, vi giver med det her lovforslag, så der bliver penge til at øge den offentlige kapacitet; og de steder, hvor den offentlige kapacitet ikke er til stede, har patienten så en rettighed til at gå et andet sted hen.
Jonas Dahl (SF), 2016-03-15:
Det er meget sigende, at man synes, at lægerne selv skal bestemme.
Mit gæt vil bare være, at hvis lægerne selv skal bestemme, går de det sted hen, hvor de kan få den højeste løn.
Det kan man jo sådan set heller ikke bebrejde lægerne for, men man kan bebrejde de politikere, som ender med dybest set at skulle dele den samme pose penge ud.
Der er trods alt ikke særlig mange læger; der er stadig væk mangel på dem.
Det vil sige, at man vil ende med at give lægerne en gylden mulighed for hele tiden at skubbe prisen op.
Det så vi tidligere, og jeg har svært ved at forestille mig, hvorfor det ikke kommer til at ske igen.
Er ordføreren ikke bekymret for, at vi igen kommer til at se overbetaling af privathospitalerne?
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-03-15:
Jeg har mange gange sagt – og det vil jeg også sige her fra talerstolen i dag – at Socialdemokraterne bestemt ikke er sat i verden for at understøtte privathospitalerne.
Vi er sat i verden for at understøtte en god behandling, en hurtig udredning for patienter og borgere overalt i Danmark.
Vi har været inde og lave en vurdering af, hvordan situationen er i dag, hvordan tingene har forandret sig, mens vi havde en socialdemokratisk ledet regering.
Og det gør altså, at vi har et andet udgangspunkt i dag, og det er det, vores holdning bærer præg af.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-15:
Jamen det må så være gået så hurtigt i regionerne, at regionsrådsrepræsentanterne selv ikke har opdaget det.
Og det er åbenbart også gået så hurtigt, at ordføreren for bare et halvt år siden ikke mente, at det her var tilfældet.
Altså, jeg synes, det er ret tydeligt, at der er sket en meget voldsom holdningsændring hos Socialdemokraterne.
Jeg synes, det er trist, at man nu har udskiftet den tilgang til det og de argumenter, som man i årevis har haft, for, hvorfor vi skal passe på med at tilgodese de private hospitaler – fordi det underminerer vores fælles offentlige hospitaler – formentlig af nogle opportunistiske hensyn, der handler om, at man synes, det er en sag, der er for besværlig at forsvare.
Stine Brix (EL), 2016-03-15:
Der er jo en ting, som Socialdemokraternes ordfører overhovedet ikke sagde, og det er, at det her er en total kursændring fra Socialdemokraternes side, som kom i løbet af natten – i hvert fald er det kl. 3.00 offentliggjort på Altinget, at Socialdemokraterne fremover nu støtter, at privathospitalerne skal kunne vælges af patienten efter 30 dage ved behandling og også efter udredning.
Jeg synes ikke, at der i ordførerens tale heller er noget som helst argument for, hvorfor det er, at Socialdemokraterne skifter kurs så pludseligt og så drastisk.
Det er jo også tilsyneladende sådan, at Socialdemokraternes egne regionsformænd heller ikke har forstået det, for man kan jo læse i et indlæg i Politiken i dag fra Sophie Hæstorp Andersen, regionsrådsformand i Region Hovedstaden, og Ulla Astman i Nordjylland, at de her patientrettigheder rammer skævt, er til skade for de svageste patienter og er ringe udnyttelse af sundhedskronerne.
Så hvad er det, der er sket i nat kl. 3.00?
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-03-15:
Ja, vi har godt nok for vane at arbejde hurtigt i Socialdemokratiet, men så let kommer vi ikke til en så velovervejet beslutning som den her.
Netop som jeg siger i min ordførertale, var det succesfuldt, at vi, da vi havde en rød regering i Danmark, havde fokus på at bringe ventetiderne ned.
Det skete.
Det var jo sådan tilbage i 00'erne, som jeg også skitserede i min ordførertale, at der var en favorisering, en overbetaling.
Det er der ikke i dag.
Og derfor er regionerne i en situation, hvor de er blevet meget dygtige til at lave udbud og forhandlinger med de private hospitaler og klinikker, så de får en ordentlig kvalitet til en absolut ordentlig pris.
Og det er udgangspunktet for, at vi som socialdemokrater siger, at der nu måske er en mulighed for at indfri forventningen om endnu hurtigere behandling og udredning i Danmark.
Stine Brix (EL), 2016-03-15:
Ordføreren siger, det skyldes, at der tidligere var en overbetaling, at det er der ikke nu, og at det er det, der er forandringen.
Men det har jo ikke været det argument, som ordføreren selv har brugt, eller som regionsrådsformændene fra Socialdemokraterne skriver om i Politiken i dag.
Det argument, man har brugt, er jo, at en behandlingsgaranti på 30 dage gør det vanskeligt at prioritere mellem patienter og betyder, at ressourcerne flyder hen til de patientgrupper, hvor der er konkurrence, hvor det private er et alternativ, til skade for de patientgrupper, hvor der ikke er konkurrence, og hvor der ikke er et privathospital.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-03-15:
Nej, og der er faktisk også en sammenhæng mellem det, som fru Stine Brix siger at to socialdemokratiske regionsrådsformænd siger, og det, vi tænker her hos Socialdemokraterne på Christiansborg.
Det er de samme bekymringspunkter, vi har.
Det var også det, jeg nævnte i min ordførertale.
Vi har nogle opmærksomhedspunkter, nemlig det, at der skal være sammenhæng i patientforløbene – patienterne må ikke efterlades alene – at der ikke må foregå overbehandling og overbetaling, og at der ikke må ske øget ulighed.
Og uligheden, vi taler om her, er både geografisk ulighed, social ulighed og ulighed mellem patientgrupper.
Derfor hejser vi flaget, og derfor siger jeg i min ordførertale, at vi vil holde meget, meget nøje øje med regeringen, og at vi vil sørge for, at det her bliver fulgt nøje.
Jonas Dahl (SF), 2016-03-15:
Jeg synes, det er påfaldende, at Socialdemokraternes ordfører giver udtryk for, at det nærmest skulle være en rød tråd i Socialdemokraternes politik, for hvis man ser lidt på, hvad ordføreren selv sagde for bare et halvt års tid siden, kan man se, at ordføreren sagde: I forhold til hurtig udredning er et af problemerne, at der mangler specialister på en række områder.
Med regeringens tiltag risikerer vi, at nøglepersoner trækkes fra de offentlige til de private hospitaler, og så forværres problemerne.
I dag kan vi jo, som også Enhedslisten var inde på for et øjeblik siden,
læse i Politiken om det.
Og jeg vil gerne citere, hvad Ulla Astman og Sophie Hæstorp Andersen, som er henholdsvis regionsformand i Region Nordjylland og i hovedstadsregionen, og som er socialdemokrater, skriver i et debatindlæg: »Men vi mener, at det er en helt forkert måde at bruge vores skattekroner og vores sundhedspersonale på i en tid, hvor vi bl.a. diskuterer, om vi har råd til ny og dyr medicin.«
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er en påfaldende om ikke kovending så U-vending, som Socialdemokraterne har gang i.
Kan ordføreren forklare sammenhængen?
For det, ordføreren siger nu, er jo totalt modstridende med det, ordføreren selv har sagt tidligere.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-03-15:
Nej, det er det ikke.
Jeg vil blot sige til ordføreren, at ordføreren selv var medlem af et regeringsparti, da vi satte fokus på ventetiderne og havde dem som en af de største og vigtigste prioriteringer.
Vi er nu i en situation, hvor regionerne har muligheden for – og de har praktiseret det meget længe – meget, meget gode udbudsaftaler med privathospitalerne, som gør, at pengene ikke fosser ud, men at vi i meget høj grad får noget for pengene.
Og det, vi får, er, at der er mulighed for at afkorte ventelisterne yderligere.
Jonas Dahl (SF), 2016-03-15:
Jeg kan godt høre, hvad det er, man forsøger på, men jeg har meget svært ved at se, at der skulle være nogen rød tråd i det.
Jeg vil bare igen citere: Det er en forkert måde at bruge vores sundhedskroner og sundhedspersonalets ressourcer på.
Det er det, to socialdemokratiske regionsrådsformænd skriver i dagens udgave af Politiken.
Men man har måske ikke fortalt ens regionsrødder, hvad man rent faktisk har af politik på området, for det er dog tankevækkende, at der er to regionsrådsformand, der har en socialdemokratisk partifarve, som i dag er ude i Politiken og fuldstændig modsige det, som ordføreren står og siger fra Folketingets talerstol i dag.
Det er dem, der står med ansvaret i det daglige.
Kan ordføreren ikke selv se ironien i det?
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-03-15:
Jeg tror, at ordføreren har forstået, at jeg siger, at det, der er regionsrådsformændenes bekymring, også er vores bekymring, men at vi ser en reel mulighed for, at vi kan forbedre vilkårene for patienterne, fordi tingene har forandret sig – og tingene har faktisk forandret sig meget.
Jeg tror også, at ordføreren kan erindre, at vi, da vi havde en rød regering, satte flere penge af til sundhed.
Og hvad satte vi pengene af til?
Hans Andersen (V), 2016-03-15:
Tak for det.
Det, jeg husker tydeligst, fra da Socialdemokraterne sidst var i regering, er, at Socialdemokraterne med støtte fra den øvrige venstrefløj forringede patienternes rettigheder.
Derfor er det jo glædeligt i dag at opleve, at Socialdemokraterne er blevet klogere.
Hvis det var meget velovervejet, kunne der jo også være mulighed for, at andre uden for Christiansborg, som også er medlemmer af samme parti, som hr. Flemming Møller Mortensen er, måske var involveret i beslutningen.
Men jeg hilser det meget velkommen, at Socialdemokraterne nu støtter regeringens politik.
Et spørgsmål her til en start: Er det ikke korrekt, at det var Socialdemokraterne, der forringede patienternes rettigheder, når det handler om behandlingsgaranti, i sidste periode?
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-03-15:
Det, der var situationen, da vi overtog regeringsmagten i 2011, var, at der i den grad havde været en favorisering af privathospitalerne med meget høje takster fra den borgerlige regerings side.
Det, vi gjorde, var, at vi tog bestik af situationen i 2011, og der sagde vi, at der på det tidspunkt var behov for at lægge en lægefaglig vurdering ind over for, hvem der skulle behandles først og hurtigst, og hvem der kunne vente længere tid.
Situationen er en anden i dag.
Der er mange ting, der har forandret sig, og derfor er vores holdning nu, som den er.
Og med hensyn til patientrettigheder skal jeg blot nævne, at dem, der indførte udredningsretten og gav patienterne en ret her, var den socialdemokratisk ledede regering.
Det følger den borgerlige regering med Venstre som regeringsparti nu op på, og det er vi kun rigtig glade for.
Vi er også rigtig glade for, at det her bliver sambehandlet, som vi også gjorde i 2011, netop for at sige, at det for patienterne drejer sig om at få fundet ud af, om de fejler noget, men det drejer sig også om at få en hurtig behandling.