Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-01-29:
Først og fremmest tak for den positive modtagelse af redegørelsen om etablering af det her danske slutdepot for lav- og mellemaktivt affald.
Med den her redegørelse om beslutningsgrundlag vedrørende etablering af et dansk slutdepot for lav- og mellemaktivt affald er vi kommet et skridt videre i den proces, vi har startet, frem mod at få bygget et slutdepot.
Redegørelsen, som regeringen afgiver i dag, bygger på et omfattende beslutningsgrundlag, som er udarbejdet af en tværministeriel arbejdsgruppe med repræsentanter fra Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling, fra Miljøministeriet, fra Klima- og Energiministeriet, fra Forsvarsministeriet og fra mit ministerium, Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse.
Beslutningsgrundlaget giver efter regeringens vurdering et godt afsæt til det videre arbejde frem imod at gå i gang med at bygge et dansk slutdepot for radioaktivt affald.
Arbejdet med dekommissionering af anlægget på Risø og planlægningen af bygninger af et slutdepot er en omfattende og langvarig proces, som allerede har været i gang i flere år.
Tilbage i 2003 besluttede Folketinget, at affaldet skal deponeres i Danmark.
Det var en rigtig beslutning, da det jo er os, der har produceret affaldet, og derfor skal vi naturligvis også selv sørge for at komme af med det.
Det er et dansk problem at komme af med affaldet, og det rigtigste vil være, at affaldet deponeres i Danmark.
Vi kan ikke overlade til vores efterkommere at tage hånd om et affaldsproblem, som vi selv har skabt.
Derfor besluttede Folketinget i 2003, at dekommissioneringen skal ske inden for kortest mulig tid.
Formålet med den redegørelse, som regeringen nu afgiver, er at informere Folketinget om, hvor langt vi er kommet i processen frem til at gå i gang med at bygge slutdepotet.
Det vil sige, det er en redegørelse for, hvad der er sket, siden Folketinget i 2003 vedtog beslutningsforslag nr. B 48 om afviklingen af nukleare anlæg på Forskningscenter Risø, og hvad de næste skridt er i sagen.
Afgivelsen af redegørelsen er således en konsekvens af og en opfølgning på tidligere trufne beslutninger.
Der har igennem hele processen med udarbejdelsen af beslutningsgrundlaget været fuld åbenhed om sagen.
Arbejdsgruppen, som har udarbejdet beslutningsgrundlaget, har afholdt en minihøring for interessenter på det nukleare område, og beslutningsgrundlaget har været sendt i offentlig høring.
Endelig er alle relevante dokumenter lagt ud på Sundhedsministeriets hjemmeside.
Lad mig allerede nu slå fast, at der i redegørelsen og i beslutningsgrundlaget ikke tages stilling til, hvor i Danmark slutdepotet skal bygges.
Den beslutning skal Folketinget tage senere i processen.
Inden da vil Folketinget igen blive inddraget i flere omgange frem til den endelige vedtagelse af en anlægslov, som udpeger det sted, hvor depotet skal bygges.
Da Folketinget i 2003 vedtog beslutningsforslag nr. B 48, var der bred enighed om at støtte forslaget.
Folketinget støttede op om det fælles projekt, som nedtagningen af reaktoren på Risø jo er.
Jeg håber, at vi kan fortsætte med dekommissioneringen og bygningen af slutdepotet i enighed, og at vi kan være enige om, at det er en fælles sag, som alle Folketingets partier støtter op om.
Jeg vil godt understrege, at det er regeringens hensigt, at der fortsat skal være størst mulig åbenhed om sagen i forhold til kommunerne, interesseorganisationerne og befolkningen som helhed.
Derfor vil regeringen også i de næste faser af processen lægge alle papirer åbent frem og inddrage alle relevante interessenter på området.
Som sagt er jeg glad for, at der er tilslutning til de køreplaner, der nu er lagt, og til sigtet med beslutningsgrundlaget.
Lad mig endelig også komme med nogle kommentarer til det, der er sagt heroppefra.
Hr. Steen Gade nævnte det med reversibiliteten - altså om man skal kunne tage det op igen.
Der må jeg sige, at der ikke er taget stilling til det endnu, men reversibilitet kan være begrundet i tre forhold, som hr. Steen Gade også selv var inde på det: Forventning om ny viden på et senere tidspunkt kan give os mulighed for en mere sikker deponeringsmetode eller mere sikre deponeringssteder; hvis slutdepotet skulle vise sig at påvirke det omgivende miljø på en uforudset uhensigtsmæssig måde; og så måske også forventning om ny teknologi, der kan give mulighed for at genanvende det radioaktive affald.
Vi kan jo ikke vide noget om det endnu, så det var blot argumenter, der peger imod en reversibilitet.
Så sagde jeg også i min tale, at vi mener, at affaldet skal deponeres i Danmark.
Det er det altovervejende udgangspunkt, og jeg argumenterede for hvorfor.
Med hensyn til de 233 kg skal jeg blot nævne, at man også har undersøgt, om der findes muligheder i internationalt regi.