runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vivi Kier (KF), 2011-02-24:
Jeg synes altid, det er vigtigt, at der er ordentlige rammer og forhold.
Og jeg ved, at rigtig, rigtig mange selvstændigt erhvervsdrivende, også mindre selvstændigt erhvervsdrivende, tegner en forsikring, så de også er dækket ind, når de skal på barsel.
Eigil Andersen (SF), 2011-02-24:
Men det er jo en ordning, som – går jeg ud fra – koster en hel del penge.
Her er vi jo inde i, at der er lavet nogle samfundsmæssige ordninger, som, om jeg så må sige, spreder byrden ved det her, for i det øjeblik man er mange om at betale det, herunder også alle de mænd, som ikke skal have så meget barselorlov, som kvinderne skal have, er der simpelt hen en mindre udgift for den enkelte i forhold til en forsikring.
Er det ikke sådan, at De Konservative så vil arbejde for, at vi meget snart får opfyldt det her 5 år gamle løfte, som regeringen desværre ikke har opfyldt endnu?
Sagen er jo, at det betyder, at det for den lille damefrisør eller den lille kioskejer simpelt hen er sværere at komme på barselorlov, end det er for lønmodtagere.
Vivi Kier (KF), 2011-02-24:
Jeg må igen påpege, at de 31 anbefalinger, der ligger i kommissionens rapport, er anbefalinger; det er ikke 31 løfter.
Når der så bliver snakket om de små selvstændigt erhvervsdrivende, er det jo rigtig dejligt at opleve den omsorg og den bekymring, der også er for den gruppe af vores borgere, men jeg kender godt den lille damefrisør, og jeg kender godt den lille købmand, jeg møder dem hver dag, og jeg ved, at de faktisk er i stand til selv at finde en ordning, som løser det med, at de også kan gå på barsel.
Og så er selvstændigt erhvervsdrivende bare et helt anderledes folkefærd end ansatte, selvstændigt erhvervsdrivende arbejder som oftest rigtig, rigtig meget i forhold til alle andre lønmodtagere.
Men jeg er altid villig til at gå ind og kigge på: Var der noget, man kunne gøre?
Er det en besværlig konstruktion?
Hvad er det, der har gjort, at der er noget særligt dér?
Jeg kigger altid på det med åbne og med positive øjne, men spørgeren får det næsten til at lyde, som om selvstændigt erhvervsdrivende ikke kan blive gravide og aldrig går på barsel.
Som politiker reagerer jeg altid på den måde, at jeg lytter til de fagfolk, der har siddet og kommet med input og ideer til, hvad de synes meget gerne måtte blive gennemført.
Så går jeg også ud og lytter til alt andet, der bliver sagt, og så træffer jeg min politiske beslutning derudfra.
Når jeg kigger rapportens anbefalinger igennem, må jeg sige, at der i hvert fald er rigtig, rigtig mange af de anbefalinger, som hører hjemme i de forhandlinger, der naturligt foregår mellem arbejdsgivere og arbejdstagere, og at det ikke er noget, vi skal blande os i herindefra.
Som sagt er jeg rigtig meget optaget af, at vi ikke skal lave en hel masse nye bureaukratiske regler.
Skulle vi ikke i stedet for prøve at fjerne noget bureaukrati og f.eks. give skattelettelser og give familierne mere råderum til selv at beslutte, hvordan de gerne vil tilrettelægge deres familieliv, så der bliver balance hos dem?
Julie Skovsby (S), 2011-02-24:
Men jeg vil igen lige spørge helt klart: Hvis nu det skulle hænde, at et parti herinde inden for den nærmeste fremtid skulle fremsætte et forslag til at sikre, at man som f.eks. frisør, kostvejleder, eller hvad det nu er, kan få en ordentlig barsel, er det så ikke et forslag, som De Konservative vil se på?
Vivi Kier (KF), 2011-02-24:
Fru Julie Skovsby og jeg har siddet i Folketinget lige længe, og jeg håber, at fru Julie Skovsby ved, at jeg altid kigger med åbent sind på de forslag, der måtte blive stillet.
Jeg går ind bagved og ser på, hvad der ligger af udfordringer, hvilke fordele og ulemper der er, om det her kunne se ud til at blive til noget, som man kunne finde ud af i fællesskab.
Så jeg har altid de positive briller på, når jeg kigger på forslag, som måtte blive fremsat.
Julie Skovsby (S), 2011-02-24:
Jeg vil rigtig gerne følge lidt op på spørgsmålet om barselordningen for selvstændige.
Jeg kender også nogle få kvindelige selvstændige, som netop har nævnt det som værende et stort problem.
Så er det ikke en af de anbefalinger, som De Konservative måske vil kigge lidt nærmere på?
Vi vil jo gerne have flere iværksættere, og vi vil også gerne have, at det er unge kvinder, som planlægger at få en familie senere hen.
Så vil jeg spørge, om der er andre af de her anbefalinger, som De Konservative synes der mangler at blive sat ekstra fokus på i dag.
Vivi Kier (KF), 2011-02-24:
Jeg kunne jo egentlig starte på samme måde her, for igen hørte vi en lang række ufinansierede løfter; der er overhovedet ikke dækning for eller anvisning af, hvordan man skal finde pengene.
Men lad det nu ligge, for jeg hørte jo, at ordføreren hæftede sig meget ved, at vi nu skulle øremærke de her 12 ugers barsel til mænd, og så prøver jeg bare at spørge: Hvordan skaber det her bedre balance i familielivet, at vi fra Folketingets side bestemmer, hvordan familierne skal indrette sig?
Var det ikke bedre, at vi gav det ansvar til familierne selv at finde ud af, hvordan de skulle indrette sig?
Så vil jeg gerne spørge, om man, hvis man skulle få magt, som man har agt, så får indført 12 ugers tvungen barsel til fædre?
Hvad så med den der enlige mor, hvor der ikke er en far – får hun så 12 ugers kortere barsel?
Eigil Andersen (SF), 2011-02-24:
Først vil jeg med hensyn til det, der bliver kaldt ufinansierede løfter, sige, at de bestemt ikke er ufinansierede.
Så det er ikke ufinansieret.
Så vil jeg om det her med barselorlov sige, at som jeg var inde på, er der mange mænd, som i dag ikke beder om barselorlov, fordi de er nervøse for, at de bliver fyret af deres arbejdsgiver, selv om de egentlig har ret til det ifølge lovgivningen, og derfor må vi altså give et rygstød til, at det i højere grad bliver brugt i praksis.
F.eks. har det da den store betydning, at hvis der skal være ligestilling i Danmark, må det også være sådan, at både faren og moren har gode muligheder for at være til stede, også fra starten af.
Vivi Kier (KF), 2011-02-24:
Jeg havde lyst til at stille rigtig mange spørgsmål, men det tillader tiden jo ikke.
Man kan så undre sig over, at det kun er 12 uger, og at man ikke har delt barselorloven fuldstændig, men lad det nu ligge.
Ordføreren kommer i sin tale også ind på de her 31 anbefalinger, som kommissionen kom med.
Jeg synes jo, det er ret vigtigt, at vi siger, at det var anbefalinger, altså at det ikke var nogens løfter – det var 31 anbefalinger.
Jeg vil blot bede ordføreren bekræfte, at de anbefalinger for en stor dels vedkommende faktisk vedrører nogle ting, som, hvis de skal gennemføres, skal gennemføres ude blandt arbejdsmarkedets parter.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-02-24:
Jeg synes, der var mange positive elementer i talen og også mange ting, som vi fra Kristendemokraternes side kan støtte.
Jeg hæftede mig lidt ved hele diskussionen omkring stress.
Det fremgår jo også meget klart af rapporten, at det er en af de store udfordringer, netop det at man føler sig presset i sit arbejdsliv.
Det er vel ikke mindre nu, kan man sige, hvor der har været finanskrise, og der måske er større krav og større usikkerhed om, hvorvidt man kan bevare sit arbejde osv. osv.
Det er også derfor, det undrer mig lidt, at man, når man nu gerne vil gøre det godt for børnefamilierne og ikke mindst småbørnsfamilierne, så går ud og foreslår, at folk skal arbejde en time mere om ugen, som SF jo foreslår sammen med Socialdemokraterne.
Jeg tror, det ville være enormt skadeligt netop for den store del af danskerne, som siger, de har problemer med at få sammenhæng mellem arbejdsliv og familieliv.
Hvordan vurderer SF's ordfører det forslag om, at man skal arbejde en time mere om ugen i forhold til den her problemstilling?
Eigil Andersen (SF), 2011-02-24:
Jeg vil først sige, at jeg er enig i, at finanskrisen og arbejdsløsheden gør, at der garanteret er endnu større pres på de ansatte på arbejdspladserne i dag, end der var for 3 år siden.
Det forøger behovet for, at vi får det ind i arbejdspladsvurderingerne som et krav, at man skal forholde sig til, om der er stress på arbejdspladsen, og hvad man vil gøre ved det, hvis der konstateres stress.
Så kan det med hensyn til Socialdemokratiet og SF's forslag til trepartsforhandlinger komme på tale – når vi engang har fået gang i væksten og fået skabt nogle flere arbejdspladser, og arbejdsløsheden er voldsomt på vej nedad –
at nogle måske skal arbejde lidt længere, for at vi kan få hele samfundshusholdningen til at hænge sammen.
Der vil jeg sige, at det jo kan gøres på flere forskellige måder.
Der er nogle, der er tvunget på deltid, der er flere og flere offentligt ansatte, der er tvunget på deltid.
Dem kan man tilbyde fuld tid.
Så er der nogle på efterløn, som vi måske kan lokke til at arbejde lidt, samtidig med de får en deltidsefterløn; deltidsarbejde, deltidsefterløn.
Vi kan også gøre arbejdsmiljøet bedre og sygefraværet mindre, så der er mange veje, ad hvilke vi kan nå frem til, at der er mere arbejdskraft til stede.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-02-24:
Det lyder jo meget fint, alt det her, men som jeg hører fru Helle Thorning-Schmidt og hr. Villy Søvndal, så siges der, at vi alle skal løfte i flok.
Det er selvfølgelig rigtigt, at man kan kompensere lidt ved, at der er færre, der går på efterløn, eller der er flere på deltid, som går på heltid osv., men som jeg forstår det – og det kan godt være, at jeg har misforstået den model, som S og SF har lagt frem – er det så ikke rigtigt, at alle skal løfte i flok, at vi skal arbejde mere, hvis det står til SF og Socialdemokratiet, og at det dermed betyder, at man lægger endnu større pres på børnefamilierne med det forslag, som er kommet fra S og SF?
Eigil Andersen (SF), 2011-02-24:
Til det om barselorloven – om, hvorfor det kun er 12 uger, vi reserverer til mænd – vil jeg sige, at jeg da er glad for det udtryk, for det kunne måske antyde, at De Konservative kunne bevæges til også at gå ind for det.
Nej, der bliver rystet på hovedet.
Men sagens kerne er jo, at selv om vi går ind for ligestilling – og det gør vi – er vi da også noget opmærksomme på, vil jeg sige, at når der kommer et barn til verden, er det moren, som i første omgang er i centrum, og som også må bære det besvær og de smerter, der ligger i at sætte et barn i verden.
Så derfor er det også en naturlig ting for os, at hovedparten af barselorloven er til kvinden.
Og det var vist svar på det spørgsmål om, hvorfor vi ikke deler den ligeligt op.
Louise Schack Elholm (V), 2011-02-24:
Jeg er godt klar over, at Socialistisk Folkeparti ønsker at hæve skatterne.
Det, jeg spurgte om, var: Hvornår har der været forslag om at bruge penge, hvor Socialistisk Folkeparti har foreslået at bruge færre penge, end regeringen har gjort?
Lad mig gøre det mere specifikt: Hvornår har SF's finanslovforslag nogen sinde kostet færre penge end regeringens?
Orla Hav (S), 2011-02-24:
Jeg er da ked af, at fru Carina Christensen ikke har hørt ret godt efter.
Vi har faktisk forsøgt at sige, hvad det er for nogle områder, vi gerne vil være med til at prioritere, for vi kan se, at det har et samfundsmæssigt perspektiv, at vi får en ordentlig energipolitik i det her land; at vi får en ordentlig miljøpolitik; at vi får nogle vedvarende løsninger på de her områder; at vi er gearet til at være i form til at kunne klare efterspørgslen, når hele verden vil efterspørge gode sundhedsteknologiske løsninger.
Det er ikke det samme som en pick the winner-strategi.
Vinderne vil være dem, der er i stand til at udvikle de her løsninger og dermed kan gøre dem til genstand for salg, og når de så får mulighed for at sælge deres produkter, er der en lang række medarbejdere, som forhåbentlig vil købe nogle af fru Carina Christensens møbler.
Carina Christensen (KF), 2011-02-24:
Jamen jeg kan forsikre hr. Orla Hav om, at jeg faktisk hørte rigtig, rigtig godt efter, for jeg er faktisk oprigtig interesseret i at høre, hvilket bud Socialdemokraterne har på, hvad Danmark skal leve af i fremtiden, for jeg tror desværre ikke, at de har noget klart bud.
Nu fik hr. Orla Hav så igen muligheden for at komme herop og forholde sig til de reelle problemer, som danske virksomheder står over for: mangel på arbejdskraft, et alt for højt omkostningsniveau, en for lav produktivitet.
Vi fik intet svar – intet svar.
Det er dybt bekymrende, men nu har hr. Orla Hav så igen chancen for at komme op og forholde sig til de reelle problemer, som danske virksomheder står over for.
Orla Hav (S), 2011-02-24:
De reelle vilkår kan jo se meget forskellige ud.
Den havde reduceret sin medarbejderstab til 15, og jeg er sikker på, at de 30, som man havde skilt sig af med, befinder sig derude og stadig væk er parat til at gå i gang, i samme øjeblik der er nogle, der er villige til at slå det her samfund i gang igen med nogle konstruktive løsninger, som vi har behov for, en indsats for at skabe noget, som det her samfund får brug for i fremtiden.
Det er det, der er problemet: at der ikke er nogen, der vil skabe den efterspørgsel og slå det i gang som en samfundsmæssig satsning.
Så problemet i den virksomhed er ikke, at man mangler arbejdskraft, problemet er, at man mangler arbejde til dem, som man egentlig gerne ville have beskæftiget.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-02-24:
Ligesom mange andre ordførere ventede jeg også at få nogle konkrete bud fra Socialdemokratiet på, hvad Danmark skal leve af i fremtiden.
Men jeg blev også lidt forvirret på et forholdsvis højt plan i forhold til hele den diskussion om »pick the winner«, for hvis man ser på de forhandlinger, der har været i forbindelse med f.eks. globaliseringsmidlerne, som jo er væsentlige i forhold til at skabe udvikling og skabe vækst, så har det faktisk været lidt med modsat fortegn; det har været regeringspartierne og den borgerlige fløj, som ligesom har sagt: Jamen vi skal styrke den strategiske forskning på forskellige områder, for det er her, vi kan se at der er et stort potentiale.
Men det er netop Socialdemokraterne, der faktisk er gået forrest i forhold til at få så mange midler som muligt til den frie forskning, som ikke var prioriteret.
Så det er jo den helt modsatte verden, som hr. Orla Hav præsenterer os for i dag.
Er det et skifte i den socialdemokratiske politik, eller hvordan skal vi forstå det?
Orla Hav (S), 2011-02-24:
Næh, jeg kan forsikre hr. Per Ørum Jørgensen for, at der ikke er sket noget skifte i den socialdemokratiske tilgang til det her.
Vi er stærkt optaget af at være med til at skabe udvikling og fremgang i det her samfund, og det vil vi meget gerne medvirke til.
Så derfor har jeg forsøgt at forholde mig til, at det er vigtigt at skabe nogle fornuftige og gode rammer, der gør, at det private erhvervsliv kan se en retning for, hvor det kan betale sig at være med til at udvikle nogle løsninger, som kan skabe et grundlag for, at nogle flere kommer i beskæftigelse.
Og der har vi sat nogle til at vurdere, hvilke løsninger der kunne skabe grundlaget for at være vinderne.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-02-24:
Det synes jeg ikke vi blev meget klogere på.
Men så vil jeg godt forholde mig til noget af det, som hr. Orla Hav nævnte i sin ordførertale, nemlig turismen.
Hvis man ser på den finanslovaftale, som bl.a. Kristendemokraterne gik ind og støttede, kan man se, at der jo netop var initiativer i forhold til turismen.
Vi havde et ønske, som vi kom igennem med, om et videncenter for kystturisme, som blev etableret i Hvide Sande, og der var også initiativer i forhold til hotelmoms.
Der var faktisk mange initiativer, som jeg i hvert fald mange steder har hørt folk tage positivt imod, netop for at vi kan styrke turismen i Danmark.
Man kan også sige, at det at skabe mere risikovillig kapital til de små og mellemstore virksomheder også var noget, som vi syntes var et løft og noget af det, der er behov for; det er noget af det, man hører virksomhederne sige, altså at der er behov for risikovillig kapital, ikke mindst de små og mellemstore, som jo gerne skulle vokse sig store og dermed også generere flere arbejdspladser.
Jeg synes egentlig, det er lidt synd, at Socialdemokraterne bare snakker i stedet for f.eks. konkret at gå ind og tage ansvar, akkurat som vi gjorde i forbindelse med finanslovaftalen, hvor vi faktisk med vækstpakken skabte grundlaget for, at der kunne komme ny vækst og ny udvikling i Danmark.
Orla Hav (S), 2011-02-24:
Jamen jeg kan forsikre hr. Per Ørum Jørgensen om, at for Socialdemokratiet forholder det sig akkurat sådan, som vi plejer at kalde det i Nordjylland, at det ikke er en skam at blive væk, hvis man ikke er indbudt.
Og det er den situation, der har været i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Havde vi haft mulighed for det, havde vi gerne deltaget i konstruktive drøftelser om at få fastlagt en fornuftig finanslov med afsæt i noget af det, som jeg også har nævnt her.
Jeg vil bare sige, at jeg på fin vis under hr. Per Ørum Jørgensen et videncenter, ingen problemer med det, men det er jo ikke det, der batter.
Når ni ud af ti ministerier i Københavnsområdet placerer deres kurser og konferencer i Malmø, er det da et udtryk for, at der er et eller andet, som en regering og et folketingsflertal burde forholde sig til, og dermed er der en pointe for den turisme, som er nødlidende.
Carina Christensen (KF), 2011-02-24:
Jamen det er jo en meget vigtig debat, vi har her i dag, og jeg vil sige det, som jeg også sagde til Enhedslistens ordfører, at jeg havde glædet mig rigtig meget til at høre Socialdemokraternes bud på, hvad Danmark skal leve af i fremtiden.
Men jeg må sige, at jeg er blevet ret skuffet over hr. Orla Havs indlæg, som jo igen mestendels handlede om kritik af regeringen i stedet for ligesom at fortælle om, hvilke bud man selv har på, hvad Danmark skal leve af.
Så må jeg sige, at jeg også synes, at vi er blevet ret forvirrede efter at have hørt hr. Orla Havs indlæg, for inden i dag troede jeg sådan set, at S og SF var enige om den her pick the winner-strategi; det er godt nok SF, der har født den her nye plan, der er kommet, men jeg har forstået, at S tilslutter sig den.
Men alligevel så hører vi om, at der, hvor Socialdemokraterne synes man skal satse, er på medicin, på klima, på velfærd osv.; det lyder grangiveligt som en pick the winner-strategi.
Vi har ikke hørt et ord om, hvilke rammebetingelserne man vil tilbyde alle de øvrige virksomheder i det her land.
Jeg har selv en lille møbelfabrik.
Men interesserer Socialdemokraterne sig overhovedet for, at der skal være møbelproduktion i det her land fremover?
Jeg aner det simpelt hen ikke efter at have hørt Socialdemokraternes indlæg. Så jeg vil gerne spørge hr. Orla Hav, om han ikke vil komme herop og forholde sig til de reelle problemer, som danske virksomheder står over for: mangel på arbejdskraft, et alt for højt omkostningsniveau, en for lav produktivitet.
Peter Christensen (V), 2011-02-24:
Fakta omkring dansk økonomi er, at frem til 2020 er der en ubalance på mellem 45 og 50 mia. kr.
Alt, hvad regeringen har lagt frem, er Socialdemokratiet imod.
Socialdemokratiet er kommet med et svar på, hvordan man finder 15 af de 45 mia. kr., og det skal så ske ved, at man skal arbejde 1 uge mere om året.
Nu kan jeg høre, at den socialdemokratiske politiske ordfører siger, at det vil man først begynde at gennemføre, hvis bruttoledigheden kommer ned under 100.000.
Så er mit spørgsmål: Hvad hvis det først sker i 2025?
Vil man så vente med at lave reformer til 2025?
Eller hvis det først sker i 2030?
Altså, vil man vente, til ledigheden kommer ned, hvor den i øvrigt kun har været to gange de sidste 30 år?
Orla Hav (S), 2011-02-24:
Så svaret er: Selvfølgelig vil vi bidrage til reformer på fuldt forsvarlig vis, og vi vil også tillade os at tænke lidt over, hvordan vi klarer udfordringerne fremover og ikke alene klarer her og nu-udfordringerne.
Derfor har vi også tilladt os at komme med et meget detaljeret udspil om, hvordan Danmark kunne have en alternativ vej til den besparelsesvej, som Venstre er toneangivende for.
Peter Christensen (V), 2011-02-24:
Det eneste konkrete, der er blevet fremlagt, er 12-minutters-planen, og der siger Socialdemokratiets politiske ordfører nu, at det vil man først gå i gang med, når bruttoledigheden kommer ned under 100.000, og der er mit spørgsmål meget enkelt: Hvis det først sker i 2025 eller i 2030, at ledigheden kommer derned, vil man så simpelt hen vente med reformer indtil da?
Det er et meget enkelt spørgsmål.
Orla Hav (S), 2011-02-24:
Vi vil ikke sidde tilbagelænet og vente på, at tingene løser sig selv.
Det er jo det, vi bebrejder den nuværende regering, nemlig at den har haft en attitude med at læne sig tilbage og sige: Det løser nok sig selv.
Det gjorde man under højkonjunkturen, hvor man skovlede mere kul på en højkonjunktur, der godt kunne have været dæmpet en lille smule, så vi havde haft et godt afsæt til at løse de nuværende udfordringer.
Det er jo det, der er problemet.
Regeringen har valgt at prioritere forkert, sådan at Danmark står ringere rustet i forhold til at løse de udfordringer, vi står over for.
Så man vil ikke finde Socialdemokratiet eller vores samarbejdspartnere med armene over kors i forhold til løse de udfordringer, som Danmark står over for.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-02-24:
I en artikel i Børsen her i går står der, at den registrerede ledighed kun en gang siden 1974 har været lavere end det niveau, som Socialdemokratiet selv siger at man skal ned på, for at man vil gennemføre forslaget om den her uges ekstra arbejdstid for lønmodtagerne.
Kan hr. Orla Hav bekræfte, at det er en ganske historisk situation at nå så langt ned?
Det ville selvfølgelig være positivt at gøre det, men det betyder også, at det er svært lige at se, hvornår det er, at man vil gennemføre det, man selv går ud og siger at man vil gennemføre for at få holdbarhed i økonomien.
Kan hr. Orla Hav følge den tankegang og så bekræfte det, som Børsen skriver i forhold til, hvor langt tilbage man skal før højkonjunkturen her i 2007-2008, før man sidst var nede på det niveau, som Socialdemokratiet nu taler om?
Orla Hav (S), 2011-02-24:
Jeg kan sige, at Socialdemokratiets tilgang til at løse opgaver og løfte de udfordringer, som vi står over for, altid vil være at gøre det med rettidig omhu.
Vi har jo ikke lagt skjul på i det udspil, som der jo er blevet skudt ganske skarpt på fra borgerlig side, nemlig »En Fair Løsning«, at vi også tør fremlægge forsøg på at lave modige og fremadrettede ændringer i samfundsøkonomien.
Der er jo bare at sige til det, at den dag, hvor boet skal gøres op, og tingene skal sættes i gang, vil vi danne os et helhedsoverblik over, hvilke elementer der så skal indgå, og det vil være på det rigtige tidspunkt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-02-24:
Det er jo altid rart at vide, at der er nogen, der vil tage modige beslutninger.
Det vil man så i øvrigt gøre på det rigtige tidspunkt, men man vil så ikke på nogen måde anskueliggøre, hvornår det rigtige tidspunkt i givet fald er.
Der stod i Børsen i går, at hr. Henrik Sass Larsen siger, at den registrerede ledighed skal et godt stykke ned under 100.000.
Så skriver Børsen, at uanset begrebet – det var noget med, hvordan man opgør ledigheden – er der tale om et historisk lavt ledighedstal; siden 1974 har den registrerede ledighed hvert år ligget højere lige indtil højkonjunkturen i 2007, hvor især håndværkere kunne vælge og vrage mellem opgaverne.
De skriver altså, at siden 1974 har den registrerede ledighed hvert år været højere, indtil højkonjunkturen for alvor buldrede derudad i 2007-08-stykker.
Er det rigtigt beskrevet, at vi skal tilbage til niveauet i 1974, før man vil iværksætte den her historiske og modige, har jeg forstået, 12-minutters-plan?
Så kan vi i hvert fald godt se, at der desværre vil gå en del år, fordi vi skal arbejde på at få så lav ledighed, men der er jo historisk belæg for at sige, at det desværre er sjældent, at ledighedstallet kommer så langt ned, som Socialdemokratiet indikerer her.