runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Uffe Elbæk (RV), 2012-11-21:
Jeg skal prøve at gøre det kort.
Der er en rigtig god dialog mellem mig og min kollega over i naboministeriet, og vi har løbende møder om, hvordan vi sammen kan løfte det her område, selv om ansvaret i dag ligger i Kulturministeriet.
Når regeringen flyttede folkeoplysningen fra Undervisningsministeriet og over til Kulturministeriet – det har været flytte frem og tilbage igennem tiden – og når det ligger rigtig godt i Kulturministeriet, skyldes det, at det her handler om et alment dannelsesperspektiv.
Så jeg synes i hvert fald, at det passer rigtig godt til mit ministerium, og jeg er rigtig glad for, at Kulturministeriet fik folkeoplysningen tilbage, for det har faktisk også været en tradition, at det lå i Kulturministeriet.
Men det, der bare er vigtigt, er, at der er en god dialog mellem mit ministerium og de relevante øvrige ministerier, hvor folkeoplysningen har en relevans.
Anni Matthiesen (V), 2012-11-21:
Her til sidst vil jeg egentlig gerne spørge ind til, hvad De Radikales vision eller formål egentlig var med at flytte folkeoplysningsområdet fra Undervisningsministeriet.
Og hvordan vil ministeren sikre, at der fortsat er den nødvendige kommunikation imellem Kulturministeriet og Børne- og Undervisningsministeriet?
Det er også for at sikre, at folkeoplysning også fremadrettet kan bidrage til den forberedende voksenundervisning.
Morten Bødskov (S), 2012-11-21:
Tak for det, formand.
Jeg vil meget gerne forklare min holdning til seksuelt misbrug af børn.
Det er en afskyelig forbrydelse, som vi alle ved kan have meget alvorlige konsekvenser for ofret.
Derfor er det også helt afgørende, at der gribes hårdt og konsekvent ind over for den her form for kriminalitet.
Det bliver der også i dag.
Politiet og anklagemyndigheden slår hårdt ned på seksuelt misbrug af børn.
Det gør domstolene i øvrigt også.
Det er derfor også helt forkert at sige, at straffene for seksuelt misbrug af børn er, som hr. Peter Skaarup sagde, meget korte og symbolske.
De straffe, der udmåles for grove tilfælde af seksuelt misbrug af børn, hører til de hårdeste straffe, der overhovedet udmåles for overtrædelse af straffelovens kapitel om seksualforbrydelser.
Det er også helt forkert at sige, at jeg skulle modarbejde foranstaltninger mod pædofile.
Uffe Elbæk (RV), 2012-11-21:
Man kan være mere eller mindre enig i de prioriteringer, som den enkelte kommune har også på det her område, men der er jo kommunalt selvstyre, så jeg har hverken mulighed for eller intentioner om at gå ind og pålægge kommunerne et bestemt loft for, hvor mange penge de skal bruge.
Men det, der bare er vigtigt, er, at de har en formuleret folkeoplysningspolitik, og jeg håber så på, at de også har ambitioner på området.
Jeg kan her oplyse spørgeren om, at jeg tager et initiativ i december måned – og det kører helt frem til april måned næste år – til et større projekt, som hedder KulturDanmark, og som handler om, hvordan vi snakker kulturlivet op i hele Danmark på tværs af regionerne og får alle aktører til at arbejde sammen.
Her kommer folkeoplysningen også ind som et stærkt element.
Anni Matthiesen (V), 2012-11-21:
Jeg mener jo, at det er en styrke, at vi har rigtig mange folkeoplysende aftenskoler og foreninger rundtomkring i mere eller mindre alle kommuner.
Jeg ved, at den kommune, der tilbage i 2009 gav flest kroner, gav 159 kr. til folkeoplysning, hvorimod den kommune, der gav det laveste tilskud, var helt nede på godt 12 kr. i tilskud.
Det er især i udkantsområderne i Danmark, der gives de lave tilskud, og jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren vil gøre noget ved den her egentlig forholdsvis alvorlig store forskel, der er.
Uffe Elbæk (RV), 2012-11-21:
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren.
Hele kernen i folkeoplysningen er spørgsmålet om, hvordan vi som samfund og som nation kan blive klogere, og hvordan vi kan give vores borgere de redskaber og den viden, der gør, at de både er kritiske, kreative og oplagte og kan tale sådan nogle som spørgeren og mig imod, hvis det er det, der er tilfældet, dvs. bliver en virkelig demokratisk vågen befolkning, som altid løfter i fællesskab
Derfor er eksemplet med at gøre de ældre it-vante og få dem til at bruge it-redskaber et godt eksempel.
Der er mange, mange eksempler på, hvordan den nye tid også kræver nye tilbud, så vores borgere kan agere fornuftigt i det samfund, der er deres, og i den fremtid, der bliver deres.
Anni Matthiesen (V), 2012-11-21:
En af folkeoplysningens kerneopgaver er jo egentlig at give mennesker nogle redskaber til at kunne begå sig både i den tid og i det samfund, som de lever i, og det gør folkeoplysningen bl.a. nu ved at udbyde en del i it-kurser til ældre medborgere, så de også inden længe, nemlig fra 2015, kan klare opgaven med at kommunikere med de offentlige forhandlinger.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren er enig med mig i, at folkeoplysningen på den måde giver de nødvendige bidrag til alle borgere, sådan at de også kan deltage aktivt i samfundsudviklingen, og om ministeren er enig med mig i, at folkeoplysningen faktisk måske også kunne spille en stærkere rolle i forhold til at sikre, at flere borgere bliver involveret i det folkelige liv og også i det lokale demokrati.
Hvad har ministeren af visioner for fremtidens folkeoplysning?
Morten Bødskov (S), 2012-11-21:
Næh, det, minsteren går op i, er at sikre, at vi har et politi, som er omstillingsparat, og som kan prioritere indsatsen.
Derfor foretages der beslutninger om omdisponeringer hver eneste dag i dansk politi – selvfølgelig, fordi det er nødvendigt, således at politiet er klar til at imødegå de udfordringer, som de nu engang må stå over for.
Det er det, der er virkeligheden, også bag det her.
Forudsætningen for, at det kan lade sig gøre, er, at der er en god og dygtig ledelse af dansk politi, som har frirummet til det, og det er det, som det her er udtryk for.
Der er intet som helst at udsætte på rytterisektionen i Københavns Politi, overhovedet ikke.
Jeg anerkender til fulde deres indsats, men er også af den opfattelse, at der skal være rum og plads til at foretage dispositioner, som skal foretages inden for den økonomiske ramme, som vi her fra Folketinget opstiller for politiet.
Det er det, der er sket her, og det er det, jeg siger selvfølgelig er nødvendigt for at have et moderne politi.
Det skal man, fordi man som justitsminister bør have en tillid til, at dem, man har sat til at lede politiet, også får det nødvendige frirum til det.
Det er det, der er hele humlen i, at man har en moderne politistyrke, nemlig at der er mulighed for at prioritere de indsatser, som ledelsen af politiet finder er nødvendige, bl.a. på baggrund af de økonomiske betingelser, som vi her fra Christiansborg og i forligskredse og andet udstikker for dansk politi.
Så står politiet jo over for løbende udfordringer, løbende politiske debatter i øvrigt, om, hvor man bør bruge ressourcerne på at sætte ind: organiseret kriminalitet, bande-, rockerkriminalitet, indbrudskriminalitet, pushere på Vesterbro, narko på Christiania.
Jeg tror, at der snart sagt hver eneste måned i gennemsnit vel har været debatter af den her karakter.
Det skal politiet selvfølgelig også have mulighed for at sætte ind over for og prioritere, samtidig med de selvfølgelig skal indstille sig på de rammer, som de nu engang får til at udøve deres arbejde i.
Det har jeg tillid til at de kan.
Jeg synes, vi har et godt politi, ogt jeg synes, de gør det godt.
Jeg synes, at ledelsen af politiet er god, og den er i stand til at finde svar på de udfordringer, som vi som politikere beder dem om at tage sig af, og som er uden for den her bygning, når vi taler om kriminalitet.
Det at sidestille det med det, at vi skulle have noget imod rytterisektionen, ved hr. Jan E. Jørgensen også er fejlagtigt, så det er der ingen grund til overhovedet at antyde.
Nu er der truffet en anden beslutning.
Peter Skaarup (DF), 2012-11-21:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Kan ministeren forklare sin holdning til de meget korte og symbolske straffe for pædofili, der øger risikoen for, at pædofile kører rundt i landet og kidnapper piger, som de voldtager, når de i stedet kunne sidde fængslet eller være medicinsk kastreret, og i den sammenhæng forklare spørgeren, hvorfor ministeren modarbejder disse foranstaltninger?
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-21:
Nu henviste ministeren selv til de økonomiske betingelser, og som jeg har forstået det, vil man spare et beløb på under 3 mio. kr. om året.
Det skal ses i forhold til et budget for politiet på over 8 mia. kr. om året.
Det er altså en forsvindende lille del af politiets budget, man kan spare ved at nedlægge rytterisektionen.
Man må næsten forstå justitsministeren sådan, at politiet ikke kan bekæmpe rocker- og bandekriminalitet, ikke patruljere på Vesterbro, Nørrebro og Christiania, og hvad ved jeg, hvis man også skal bruge ressourcer på et ridende politi.
Det er forhåbentlig ikke så galt fat i politiet, at man ikke kan afse et beløb på under 3 mio. kr. til at opretholde rytterisektionen, som har en række politimæssige opgaver, men jo også er med til at brande politiet, give politiet et venligt ansigt udadtil, som også i turistmæssig henseende har betydning, det er der ingen tvivl om – som altså har nogle andre og større og bredere funktioner end det rent patruljeringsmæssige, det rent politifaglige.
Synes ministeren slet ikke, det er trist, bare en lille smule trist, at det ridende politi bliver nedlagt?
Morten Bødskov (S), 2012-11-21:
Som sagt er det en ledelsesmæssig beslutning.
Jeg har intet at udsætte på det arbejde, der er gjort; de har gjort et fremragende stykke arbejde.
Der foretages jo løbende i politiet som i andre organisationer omdisponeringer, og det er det her udtryk for.
Det handler grundlæggende om, at politiet skal være omstillingsparat, og derfor træffes der beslutninger hver eneste dag i dansk politi.
Det handler om, at vi skal have et politi, som er omstillingsparat, og som har mulighederne for at sætte ind der, hvor problemerne er.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-21:
Ja, jeg bemærkede, at ministeren overhovedet ikke svarede på det, jeg spurgte om.
Altså, jeg spørger, om ministeren mener, at politiet vil være i stand til at løse de opgaver, som vi fra Folketingets side pålægger det, også ved en opretholdelse af det ridende politi.
Det var det ene, jeg spurgte om.
Det andet, jeg spurgte om, var, om ministeren slet ingen holdninger har.
Har ministeren slet ingen synspunkter på spørgsmålet om det ridende politi?
Er ministeren fuldstændig bedøvende ligeglad?
Så længe der er truffet en beslutning af politiet, siger ministeren: Nå, men det er jo så det.
Altså, hvad mener ministeren selv?
Synes ministeren måske bare et eller andet sted, at det da er en lille smule trist, at det ridende politi bliver nedlagt?
Eller er ministeren bedøvende ligeglad?
Peter Skaarup (DF), 2012-11-21:
Hvad er ministerens holdning til et landsdækkende og permanent dna-register, som ville gøre, at pædofile voldtægtsforbrydere kunne fanges på et tidligt tidspunkt?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til et landsdækkende og permanent dna-register, som ville gøre, at pædofile voldtægtsforbrydere kunne fanges på et tidligt tidspunkt?
Morten Bødskov (S), 2012-11-21:
Tak for spørgsmålet.
Mit svar bliver faktisk ganske kort.
Det skyldes, at spørgeren er ganske godt bekendt med regeringens holdning til spørgsmålet om udvidelse af dna-registeret, idet vi så sent som i februar måned i år her i Folketingssalen behandlede et beslutningsforslag, nærmere bestemt det, der hedder B 27, fra hr. Peter Skaarup om selv samme spørgsmål.
Peter Skaarup (DF), 2012-11-21:
Kan ministeren forklare sin holdning til de meget korte og symbolske straffe for pædofili, der øger risikoen for, at pædofile kører rundt i landet og kidnapper piger, som de voldtager, når de i stedet kunne sidde fængslet eller være medicinsk kastreret, og i den sammenhæng forklare spørgeren, hvorfor ministeren modarbejder disse foranstaltninger?
Morten Bødskov (S), 2012-11-21:
Tak for det, formand.
Nu bevæger vi os lidt ud over rammerne for spørgsmålet, og det er jo helt fair.
Men som sagt er dna et meget effektivt efterforskningsredskab, og det skal det blive ved med at være, og det bruger politiet det også til med den seneste nyudvikling af det, som vi alle sammen har hørt, og som hr. Peter Skaarup også henviste til.
Hvad Dansk Folkeparti måtte have af konkrete forslag og nye ideer, får vi som sagt mulighed for endnu en drøftelse af, når vi mødes i det samråd om lige nøjagtig det emne, som hr. Peter Skaarup har indkaldt mig i.
Peter Skaarup (DF), 2012-11-21:
Jeg synes ikke rigtig, ministeren vil forholde sig til sagens kerne her, for jeg tror også, ministeren udmærket godt ved, at det her forfærdelige, som jeg lidt hører ministeren sige, at man skulle stå i et register, at hele befolkningen skulle stå der, det forfærdelige er jo allerede situationen nu, hvis man skal bruge ministerens argumentation, for vi står alle sammen, i hvert fald børn, der er født inden for de seneste år, i det, der hedder PKU-registeret.
Det foregår sådan, at der kommer en flink sygeplejerske ind på fødeklinikken og tager en lille blodprøve fra spædbørns hæl, og så kommer den prøve så i PKU-registeret.
Det, forslaget fra Dansk Folkepartis side går på, er jo, at vi omdanner det register, vi har i dag, til at være en del af dna-registeret, så det er altså ikke noget kæmpe katastrofalt set med mine og Dansk Folkepartis øjne, at man sagde ja til det.
Så det er sådan set bare det, vi beder om.
Morten Bødskov (S), 2012-11-21:
Det takker jeg for muligheden for, men det bliver altså et nej, vil jeg sige til hr. Peter Skaarup.
Jeg oplever lidt, at det selvfølgelig er fair nok, at spørgsmålet er en gentagelse af den debat, vi allerede har haft.
Det her er jo et relativt principielt spørgsmål, der handler om, om vi skal have et system, hvor alle fra fødslen er registreret med deres dna.
Vi synes, at det her instrument, dna, allerede i dag er et ganske udmærket og ganske brugbart efterforskningsredskab for politiet, og det skal det selvfølgelig blive ved med at være.
Så er der nogle afgrænsninger i forhold til lagringen, altså den tid, som dna kan ligge, som hr. Peter Skaarup rigtigt nok redegjorde for, og som et bredt flertal i Folketinget har vedtaget uden om Dansk Folkeparti, men derfra og så til at gå til at have et egentligt landsdækkende, altomfattende dna-registersystem er vi simpelt hen ikke enige i.
Peter Skaarup (DF), 2012-11-21:
Jeg synes, det er ærgerligt, hvis regeringen har låst sig fast på det her punkt, og jeg tror faktisk, at tiden arbejder for, at vi får et landsdækkende dna-register, for langt de fleste mennesker vil jo ikke have noget som helst problem med at stå i et sådant register.
Hvis man har rent mel i posen, er det jo bare fantastisk, at samfundet kan opklare specielt den personfarlige kriminalitet, drabssager, voldtægtssager.
Vi har også en aktuel sag på Fyn, hvor politiet gør rigtig meget for at finde en mand, der har krænket to piger.
De har dna-materialet hos sig nu, og havde der været et register, ville det have været en smal sag at indsnævre det felt til én person, som man så kunne se om man kunne finde andre beviser imod.
Så det vil være et fantastisk godt redskab.
Jeg synes ikke, der er nogen grund til at køre nogen polemik om, at det har vi diskuteret før.
Nu diskuterer vi det igen, og ministeren har altså en chance for at sige ja den her gang.
Morten Bødskov (S), 2012-11-21:
Jeg ved ikke rigtig, om der var noget spørgsmål i det.
Jeg hørte det mere som en redegørelse fra den debat, vi havde i foråret, og det er helt fair, og den kommer vi jo så til at tage igen, når vi skal i samråd igen.
Jeg vil bare sige, at det jo er rigtigt nok, at dna er et meget effektivt instrument også for politiet, og det er jo også rigtigt nok, som hr. Peter Skaarup siger, at politiet bruger det og bruger det godt, og at det også giver god hjælp i opklaringsarbejdet, men derfra og til at have et altomfattende, sådan må jeg forstå Dansk Folkepartis forslag, dna-register, som alle vist nærmest fra fødslen skal stå i – det er sådan, jeg forstår dansk Folkepartis idé om et landsdækkende og permanent dna-register – er regeringen altså ikke enig i.
Peter Skaarup (DF), 2012-11-21:
Jeg synes jo også, at ting kan ændre sig i politik.
Det er vel set før, at selv regeringer skifter holdning.
Jeg er da i dag blevet konfronteret med flere sager, hvor regeringspartierne havde en holdning på et tidspunkt og nu har en anden holdning, købesex eksempelvis, som man nu ikke længere vil forbyde.
Det er jo en ærlig sag, at man skifter holdning.
Grunden til, at jeg så mener, at der er grund til, at regeringen skifter holdning lige præcis til det her spørgsmål, er, at dna-registeret jo har udviklet sig på en utrolig positiv måde, hvor det i starten var sådan, at nogle nok var skeptiske over for, om det ville medføre en politistat, eller at det ville være ganske forfærdeligt, at man havde et sådant register, så har det jo udviklet sig både sikkerhedsmæssigt og også efterforskningsmæssigt til at være et fantastisk godt redskab for politiet.
Det er også lykkedes for politiet at opklare forskellige sager lige præcis ved hjælp af det så beskårede dna-register, vi har i dag.
Vi er meget kede af i Dansk Folkeparti, at et flertal i Folketinget for et par år siden faktisk vedtog at beskære dna-registeret, nemlig på en måde, hvor dem, der er sigtet for kriminalitet eller frifundet for kriminalitet, efter 10 år ikke længere optræder i dna-registeret.
Det havde været et godt værktøj for politiet trods alt at have dem med også.
Men når jeg i dag vil spørge justitsministeren om det her emne, er det altså, fordi vi har en berettiget forventning om som borgere, at politiet opklarer kriminalitet så hurtigt, det overhovedet kan lade sig gøre.
Politiet gør et godt stykke arbejde på rigtig mange fronter, men der er altså mange her i landet, der ser det som meget positivt, hvis politiet havde det dna-register – som de altså ikke har i dag – der er landsdækkende og permanent.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-22:
Jamen hurra for de hokuspokussvar fra hr. Thomas Jensen.
Man siger, at der ikke er nogen dramatisk stigning i grænsehandelen, fordi den stigning, der er kommet, er, som man havde forventet.
Hvad nu hvis man havde forventet, at grænsehandelen ville stige til det dobbelte?
Så ville det jo ikke være dramatisk, hvis den gjorde det, for det havde man jo så forventet.
Altså, der er jo en tydelig stigning i grænsehandelen på 1 mia. kr., og jeg er slet ikke enig med hr. Thomas Jensen i, at der er en faldende tendens.
Hvis man læser nederst på side 2 i grænsehandelsrapporten, kan man se, at der klart og tydeligt står: »Det er dog sandsynligt, at det reelle niveau har været højere og nærmere på niveau med omfanget i 2010, som var ca. 8 mia. kr.«
Det er altså handel med andre varer, der betyder, at det faktisk går nedad.
Hvis man forestiller sig, at det, man selv konkluderer i grænsehandelsrapporten, er rigtigt, så kan man se, at niveauet i 2011 faktisk var højere end i 2010, og i 2012 er det altså endnu 1 mia. kr. højere end det, man har sagt hele tiden.
Hr. Thomas Jensen må da kunne forholde sig til, at det sender arbejdspladser direkte ud af landet.
Ville det ikke være bedre, at man sørgede for at få varige arbejdspladser i Danmark ved at få grænsehandelen ned, end ved at lave midlertidige ordninger som akutjobordningen eller ved at fremrykke offentlige investeringer, som bare betyder, at arbejdspladserne vil mangle senere hen?
Ved at rykke grænsehandelen tilbage til Danmark, får man jo varige arbejdspladser i de danske butikker.
Var det ikke langt bedre i stedet for al den hokuspokussnak om en masse ting, man ikke gør alligevel?
Thomas Jensen (S), 2012-11-22:
Jeg vil komme med to kommentarer til hr. Dennis Flydtkjær.
Vi har fået fakta på bordet med grænsehandelsrapporten – grænsehandelen er under kontrol, den er, som vi har forventet.
Det har vi allerede diskuteret en hel del her i dag.
Derudover vil jeg sige, at jeg, når det handler om at sikre danskerne varige arbejdspladser, altid er glad, når Dansk Folkeparti stiller sig op og kræver det.
Det har jo gjort, at især mange ufaglærtes job er gået til folk, der kommer udefra, og som underbyder med hensyn til lønvilkår og arbejdsforhold.
På den måde synes jeg nok også, at Dansk Folkeparti skulle erkende her i dag, at Dansk Folkeparti har et ansvar for at holde hånden under danske arbejdspladser, og der kunne man jo lægge ud med at begynde at støtte den nuværende regering i hele indsatsen mod social dumping.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-22:
Det er altid ganske underholdende, når Dansk Folkeparti får skylden for, at østeuropæere vælter ind over grænsen.
Vi er stort set det eneste parti, der er EU-kritiske.
Vi er ikke med i østaftalen; det er hr. Thomas Jensens eget parti, som sammen med alle de andre Europa-japarti er er skyld i den.
Så sidder man alligevel og siger, at det faktisk er Dansk Folkepartis skyld, selv om østaftalen var det, der egentlig åbnede ladeporten.
Måske kan hr. Thomas Jensen bekræfte, at hans eget parti – modsat Dansk Folkeparti – faktisk selv støtter den ordning.
Hvis man ser på de varige arbejdspladser, som jeg efterlyser her, for at kigge fremad, og hvis man forestiller sig, at vi får grænsehandelen ned på nul – det kan godt være, at det er urealistisk – så svarer det til 3.000 arbejdspladser, som man fik tilbage til Danmark.
Kunne vi bare få halveret den ved at sænke afgiften på magnetvarer som sodavand og øl, ville det gøre, at danskerne ville tage mindre til grænsen og tage mindre mængder af alle de andre varer med hjem, så ville det være 1.500 arbejdspladser, man fik tilbage til Danmark.
Ville det ikke være oplagt, at vi fik 1.500 arbejdspladser tilbage til Danmark på en forholdsvis simpel måde?
Det er jo bare at få omsætningen tilbage til de danske butikker fra de tyske.
Og ville det ikke være noget, som hr. Thomas Jensen ville være med til, altså at skabe 1.500 varige arbejdspladser bare ved at halvere grænsehandelen?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-22:
Hr. Thomas Jensen siger, at grænsehandelen har udviklet sig som forventet.
Det er noget mærkelig noget at sige.
Vi kan konstatere, at regeringens grænsehandelsrapport på side 17 konstaterer, at spiritus- og tobaksafgifterne nu er så høje, at der ville komme flere penge i statskassen, hvis de var lavere.
Socialdemokraterne gik til valg på, at afgifterne på usunde ting, herunder spiritus og tobak, skulle hæves, for at man kunne få flere penge til sundhedsbehandling.
Man forventede altså, at når man havde hævet afgifterne, ville man få flere penge til sundhedsbehandling.
Nu konstaterer Skatteministeriet, at man får færre penge til sundhedsbehandling og til alle mulige andre ting via forhøjede tobaksog spiritusafgifter.
Hvordan kan hr. Thomas Jensen så sige, at det er som forventet?