runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2015-05-07:
I Enhedslisten kan vi ikke støtte det her beslutningsforslag.
Helt overordnet skal man jo altid overveje, hvad en forhøjet straf egentlig kan betyde for at forhindre kriminalitet.
Hvis man kunne fikse al kriminalitet bare ved at forhøje strafferammen for en given forbrydelse, mon så ikke vi havde fået det ordnet for noget tid siden her i Folketingssalen?
Det er den ene del af det.
Det vil formentlig ikke have nogen betydning, at man hæver strafferammen.
For det andet mener vi ikke i Enhedslisten, at det er Folketingets opgave detaljeret at pålægge domstolene, hvilken straf de specifikt skal idømme for forskellige lovovertrædelser.
Det kaldes også minimumsstraffe.
Vi mener sådan set, at det er Folketingets opgave at lave lovgivning og beslutte, hvad der skal være kriminelt, og inden for hvilken ramme man skal straffe for en given kriminalitet, men det er op til domstolene konkret at vurdere, hvad den konkrete situation og konkrete handling så skal føre til af straf.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget skriver forslagsstillerne næsten lidt kækt: En fængselsstraf på 1 års fængsel vil sende et signal, der får potentielle lovovertrædere til at tænke sig om, inden de bryder loven.
Det er nok temmelig meget forkert, at man ligefrem genovervejer, når det betyder 1 års fængsel i stedet for måske ½ år.
Det er også forkert, at det vil få folk til at tænke sig om, tror jeg.
Det, der karakteriserer personer, som fremsætter bombetrusler mod offentlig transport, er jo netop, at de ikke tænker sig om, inden de gør det.
I forslaget bliver der også nævnt en række eksempler – for at sige det ærligt – på nogle meget dumme bombetrusler.
Der er f.eks. manden, som i december 2014 midt i juletrafikken lammede Odense Banegård i 4 timer ved at true med at sprænge en bombe, medmindre statsministeren gik af.
Det er jo alvorligt.
I øvrigt er det også en overtrædelse af straffeloven og utrolig irriterende for de mange mennesker, der skulle frem og tilbage med tog.
Men mener forslagsstillerne virkelig, at den bombetrussel var præget af omtanke fra gerningsmandens side?
Havde gerningsmanden forestillet sig, at måske ville statsministeren efterkomme det krav og rent faktisk gå af?
Mener man, at det her var en handling udført af et rationelt tænkende væsen, som kunne være blevet stoppet, hvis der bare havde været en minimumsstraf på 1 års fængsel?
Det tror jeg sådan set ikke.
Fælles for gerningsmændene er desuden også, når de fremsætter sådan en bombetrussel her, at de utvivlsomt forestiller sig, at de er vældig snedige, og at politiet på en eller anden måde ikke kan få spore den mobiltelefon, de ringer fra, eller den e-mailadressse, de sender mails fra osv.
Hvis de er så overbevist om, at de ikke kan spores, og at de er så snedige,
gør det nok heller ikke så stor en forskel, om strafferammen er 1 måneds, 1 års, 10 års eller 20 års fængsel.
Igen vil jeg sige for at skære det ud i pap: Der er ikke noget, der tyder på, at der vil være en generel præventiv effekt af at hæve strafferammen for bombetrusler mod offentlige transportmidler.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-05-07:
Tak for ordet, formand.
Jeg skal gøre det forholdsvis kort, da jeg deler holdning med den socialdemokratiske ordfører.
Det er utrolig frustrerende for mennesker, der bliver berørt af de her bombetrusler.
Jeg har personligt en række bekendte, der skulle til eksamen, og så var der andre, der havde indtelefoneret en bombetrussel, og dermed blev deres eksamen, som de havde gået og læst op til, sådan set også aflyst.
Så det er selvfølgelig frustrerende, og det tror jeg vi alle sammen på tværs af partierne synes.
Vi er allerede i gang med at se på, om straffen for bombetrusler i alvorlige sager er på sit rette niveau, og det arbejde vil vi fra radikal side gerne vente på.
Så er det jo også sådan en lidt delikat affære, da flere af de sager – sådan set også flere af dem, der bliver nævnt i beslutningsforslaget – i øjeblikket bliver behandlet ved domstolene, og man forsøger at få testet det nuværende niveau og den nuværende retspraksis.
Derfor tror jeg altså, at vi skal træde lidt varsomt fra Folketingets side og ikke påvirke domstolenes arbejde.
Det er lidt en uskik, og desuden er det vist, så vidt jeg husker, også reguleret i retsplejelovens bestemmelser, at man helst skal holde sig fra den slags.
Vi er villige til at drøfte den her sag igen, efter at Rigsadvokaten har afsluttet sin sag ved Højesteret, men på nuværende tidspunkt er vi ikke indstillet på lovændringer fra radikal side.
Tak for ordet.
Susanne Eilersen (DF), 2015-05-07:
Som ministeren selv var inde på, afventer hun Højesterets dom, fordi det er en sag, der ligesom er lidt mere kød på, og som man kan gå ind og lave nogle pejlinger efter.
Det er bare sådan, at der er gået en lille smule mode i at fremsætte bombetrusler.
Der har desværre også været to i den her uge.
Det må jo ligesom bevise, at strafferammen ikke er høj nok, når man føler, at man kan gøre de ting.
Hvad havde ministeren tænkt sig at gøre for ligesom at indskærpe over for befolkningen, at det simpelt hen har nogle konsekvenser, når man fremsætter bombetrusler?
Der er gået lidt mode i det.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-05-07:
Vi er medforslagsstillere, så det kan næppe overraske nogen, at vi er enige og kan stemme for det her forslag.
Vi er også enige med dem, der herfra har nævnt, at det jo er en del af det, altså at de, der er kriminelle og har afsonet og er prøveløsladte og kommer til deres hjemland, vender tilbage til Danmark.
De skal selvfølgelig fortsat straffes, gerne med tillæg.
Men der er også herfra nævnt, at det egentlige problem jo netop er, at en række udlændinge, der bliver dømt for kriminalitet, ikke afsoner i deres hjemland.
Selvfølgelig kan man glæde sig over, at der er flere, der har gjort det i den seneste tid, men der er alligevel alt for mange, der fylder op i de danske fængsler.
Så der er to problemstillinger, der er værd at omtale.
Det ene kan vi så gøre noget ved her, nemlig sørge for, at de, der vender tilbage, fortsat skal afsone.
Derfor støtter vi forslaget.
Mai Mercado (KF), 2015-05-07:
Der er nogle logikker i det danske retssystem, som er svære at forstå.
Der er pladsproblemer i fængslerne, så man nedsætter straffen for udenlandske kriminelle, så de kun skal afsone halvdelen af straffen, før de hjemsendes.
Men hvorfor skal man have sådan en strafrabat, bare fordi man er udlænding?
Det er i hvert fald svært at forstå sådan rent intuitivt.
De kriminelle udlændinge, som sidder til afsoning her, kan dels more sig over at sidde i et dansk fængsel til afsoning, for det er lidt mere behageligt end i eksempelvis Østeuropa, og dels kan de more sig over at blive løsladt tidligere.
Så kommer de ud, og så får de et indrejseforbud, og det viser sig ofte ikke at være nok.
Vi Konservative siger egentlig ret tydeligt, at straffen for at overtræde et indrejseforbud skal hæves markant, og vi ønsker også at gå længere end forslaget.
Vi ønsker faktisk, at straffen for overtrædelse af indrejseforbuddet hæves til 1 års ubetinget fængsel, for det er altså ikke sådan, at man ved et uheld eller et tilfælde kommer til at rejse tilbage til Danmark.
Det gør man faktisk med vilje.
Det er et forslag, som alle selvfølgelig burde kunne støtte, for selvfølgelig skal reststraffen udløses.
Vi vil jo gerne kvittere for, at regeringen gerne vil kigge på at skærpe straffen.
Vi er selvfølgelig lidt mere bekymret over, at man vil lægge forslaget om indrejseforbuddet i en syltekrukke ovre i Straffelovrådet, og vi håber på, at det bliver en lidt hurtigere proces, sådan at man ikke skal vente i årevis på at få et svar.
Susanne Eilersen (DF), 2015-05-07:
Tak for det.
Vi kunne måske have ønsket os lidt mere præcision i det med, at reststraffen skal afsones, hvis man overtræder det her indrejseforbud.
For som andre også har sagt her i salen, har vi nok alle sammen set den her tv-udsendelse, der hedder »De udviste vender tilbage«, hvoraf det fremgår, at over halvdelen rejser ind i Danmark igen.
Jeg tror endda, det var nede på, at 14 timer var rekordtid for, hvornår man så var inde igen.
Vi kan jo se, at 368 personer blev anmeldt for at have overtrådt deres indrejseforbud i 2011, og at tallet i 2013 var steget til 435 personer.
Rigspolitiet mener dog, at tallet kan være langt større, idet mange, der har et indrejseforbud, undgår at blive fanget.
Så kan man spørge: Hvorfor skal udenlandske kriminelle, som er blevet udvist, have strafrabat på halvdelen af straffen eller mere, når de alligevel vender tilbage til Danmark?
Så vi kunne godt ønske os, at der var en lidt tydeligere melding fra regeringens side om, at man også ville gå ind og bakke op om, at den her afsoning skulle finde sted, lige så snart de pågældende betrådte på dansk jord.
Så skulle de sættes fast og afsone resten af deres straf, samtidig med at de så ventede på måske at få en ny strafudmåling.
Men der er gode takter, og vi ser frem til debatten.
Så tak for de positive ting, der var i det.
Mai Mercado (KF), 2015-05-07:
Lige nu synes det lidt urimeligt, at den gængse straf er sådan en måneds tid.
Det vidner jo også om, at straffen ikke er tilstrækkelig hård.
Det må have en hårdere konsekvens, hvis det er, man fremsætter en bombetrussel.
Hvor lang tid skal man vente på, at man får fundet den rigtige case eller den rigtige sag at bringe for Højesteret?
Hvorfor har der ikke været nogen af de sager, der har været indtil nu, som har kunnet bruges?
Immer væk er det alligevel noget, der foregår jævnt hen.
Bare i 2013 var der 58 anmeldelser om bombetrusler, og det har ligget sådan nogenlunde jævnt, så der er jo forskellige muligheder.
Hvorfor er der ikke sket noget indtil nu?
Mette Frederiksen (S), 2015-05-07:
Jeg skal ikke og kan ikke på stående fod udtale mig om, hvorfor Rigsadvokaten ikke har fundet anledning til det tidligere.
Det vil jeg gerne svare på på skrift.
Men jeg kan sige, at den sag, som jeg omtalte før, og som er berammet i Højesteret, er berammet til den 25. juni.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-05-07:
Jeg skal nok tage min del af ansvaret for, at den danske politistyrke har den sammensætning, den har, og har det antal politifolk, den har.
Men jeg synes også, hr. Peter Skaarup skylder at fortælle, at det ikke kun er regeringen, der har siddet og bestemt, hvilken økonomi politiet har i øjeblikket.
Det har Dansk Folkeparti også, for det er jo et bredt forlig – politikredsen består af flere partier, heriblandt Konservative, Venstre og Dansk Folkeparti.
Så at politiets økonomi ser ud, som den gør, og at antallet af betjente dermed også ser ud, som det gør, er vi sådan set i samme båd om, vil jeg i hvert fald vove at påstå.
Vi vil gerne være med til at drøfte til efteråret, om der skal sættes flere ressourcer af til politiet, og så kan hvert parti jo møde op med sine ønsker.
Vil jeg så vælge tiggeri som den største udfordring for dansk politi i øjeblikket?
Det tror jeg faktisk ikke.
Jeg tror, der er andre væsentlig større udfordringer, jeg hellere ville kaste mine penge efter, hvis jeg kunne bestemme alene.
Men vi vil ikke være afvisende over for det, hvis hr. Peter Skaarup møder op til forhandlingerne og har det som krav – det vil vi absolut ikke – i forhold til at ramme den organiserede grad af tiggeri.
Mai Mercado (KF), 2015-05-07:
Jeg må bare sige, at det jo er tæt på løgnagtigt at sige om politiets økonomi, at der ikke er nogen, der vil være med til at finde flere penge.
Vi har faktisk, både Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti, i flere omgange sagt, at vi er villige til at finde flere penge til politiet.
Det kan altså ikke bestrides.
Jeg tror, hr. Jeppe Mikkelsen skal hoppe lidt ned fra den høje hest og den her frelsthed og den her godhed, som kun en radikal kan føle.
For lige nøjagtig socialpolitikken er rigtig, rigtig vigtig for De Konservative.
Hr. Jeppe Mikkelsen ved jo udmærket godt, at der er afsat mere end halvanden milliard kroner i vores 2020-plan til samfundets udsatte, herunder en helt særlig pakke til hjemløse, som er både til skæve boliger og til faste kontaktpersoner i kommunerne, og som altså skal sikre, at det ikke er nødvendigt at tigge på gaden.
Og når man har taget hånd om dem, når man har styrket det her sikkerhedsnet, så er det også ganske rimeligt at sige, at så vil vi heller ikke have, at folk tigger på gaden.
Så jeg synes, hr. Jeppe Mikkelsen skal komme ned fra hesten, og så synes jeg, han skal prøve at tale mere sandt fra talerstolen i stedet for at stå og finde på sådan nogle gode historier.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-05-07:
Jeg rider aldrig, så jeg bliver væk fra heste.
Jeg bliver dog lidt endnu på talerstolen og besvarer fru Mai Mercados pointer.
Jeg synes, der var to, først og fremmest at Det Konservative Folkeparti har ønsket flere penge til politiet.
Jeg har også bemærket, at Det Konservative Folkeparti gerne vil sætte flere ressourcer af til politiet.
Men nu snakker jeg om den nuværende aftale.
Den har vi jo indgået i fællesskab.
Den har Det Konservative Folkeparti også stemt for her i Folketingssalen, og det, jeg pointerede, var sådan set, at Det Konservative Folkeparti vel også står bag den nuværende aftale om politiets økonomi, som gælder fra 2012 til 2015, eftersom man stemte for den.
Det var sådan set det, jeg prøvede på at sige tidligere.
At man så måtte have et ønske om at tilføre yderligere midler i den kommende periode, er helt fair og helt legitimt, og det vil jeg sådan set gerne være med til at drøfte, når vi skal genforhandle aftalen til efteråret.
I forhold til den sociale indsats er jeg fuldstændig enig.
Det er jo en social indsats, vi skal have gang i, og der undrer jeg mig, for jeg opfatter faktisk Det Konservative Folkeparti som et parti, der ikke bare er tossetliberale, der har meget mere end bare sådan en tossetliberal ideologi.
Det er et parti, der også tænker på de svageste i vores samfund og gerne vil gøre en intensiv social indsats.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke, at man er medforslagsstiller på det her forslag, der kan ramme alle tiggere, også dem, som ikke har noget med organiseret tiggeri at gøre.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Mai Mercado (KF), 2015-05-07:
Jeg tror aldrig, man vil opleve Det Konservative Folkeparti blive inviteret til en forhandling og så sige: Næh, det der med flere penge til politiet vil vi søreme ikke.
Altså, det er vi da altid åbne over for, ikke mindst set i lyset af det terrorangreb, der lige har været.
Så må jeg bare sige: Jamen den her position er ikke ny.
Det Konservative Folkeparti har altid været modstandere af, at det skulle være nødvendigt at tigge.
Og derfor går det jo rigtig fint hånd i hånd, at vi ønsker en styrket social indsats, samtidig med at vi siger, at det er uacceptabelt at tigge.
Det er jo så heller ikke nogen hemmelighed, at det forslag, som ligger her, har et meget, meget skarpt sigte på den organiserede kriminalitet, det organiserede tiggeri, nemlig det udenlandske tiggeri, som jo faktisk også går hårdt ud over de socialt udsatte danskere, som der findes.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-05-07:
Godt ord igen.
Jeg ville også ønske, at det ikke var nødvendigt for nogen danskere at skulle tigge.
Det ville jeg faktisk også ønske, og lad os da i fællesskab arbejde mod det mål med socialpolitiske redskaber.
Det vil jeg meget gerne være med til.
Når vi så fejler alligevel, når der er en eller anden, der alligevel ender på gaden og ender med at tigge til dagen og vejen af en eller anden årsag – trods vores fantastiske velfærdssamfund – skal vi så straffe vedkommende?
Det mener jeg ikke, og jeg mener, at vi med det her forslag risikerer i højere grad at gå i den retning.
Hvis man fra konservativ side gerne vil have fokuseret specifikt på organiseret tiggeri, tror jeg, man kunne have udformet et forslag, der var bedre og mere målrettet mod det.
Vi er som sagt åbne over for at drøfte den politimæssige indsats over for organiseret tiggeri, for det går vi heller ikke ind for.
Men at ramme alle tiggere med strafferetlige sanktioner kan vi ikke bakke op om.
Susanne Eilersen (DF), 2015-05-07:
Nu kommer det nok ikke som nogen overraskelse, at Enhedslisten har den her vinkel på det, og at man, hver gang der bliver talt om minimumsstraffe og strafferammer i det hele taget, har en politisk holdning, hvor man siger: Det hjælper ikke.
Det er ikke straffe, der skal til, det er noget helt andet.
Det hører vi faktisk rigtig tit.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Enhedslistens ordfører: Hvad er det for noget helt andet, Enhedslisten tror der skal til, for at de her bombetrusler, hvis antal er eskaleret, ikke skal være så populære at fremsætte mere?
Karsten Nonbo (V), 2015-05-07:
Jamen jeg vil da gerne kvittere for det og også sige, at jeg er glad for, at jeg måske var ude i en vildfarelse og egentlig troede, at tiggeri skulle være totalt lovligt.
Jeg kan forstå nu, at det skal det da heldigvis ikke; især ikke den organiserede tiggerstand.
Men kan ordføreren ikke bekræfte, at vi i forvejen har paragraffer i straffeloven om f.eks. butikstyveri, og der er også andre love, f.eks. lov om euforiserende stoffer, hvor man i førstegangstilfælde giver advarsler?
Kunne man ikke lige så godt i den her sag sige, at det generelt er strafbart, men har vi et tilfælde, som vi nævnte, altså et socialt tilfælde som f.eks. en ung tigger, så kan vi give en advarsel?
Men som det ser ud i dag, fraskriver vi os muligheden for at være konsekvente første gang, især over for de organiserede, for de har også efter straffeloven krav på en advarsel først, og det er det krav, jeg gerne ville pille væk.
Men der er jo ikke nogen ændring i forhold til den, som er et socialt tilfælde.
Selv med en ændring kan man stadig væk give advarsel først, så der er jo ikke den store forskel i forhold til dem.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-05-07:
Jeg synes ikke helt, at sammenligningen mellem tiggeri og butikstyveri holder.
Jeg synes trods alt, at butikstyveri er noget mere voldsomt, end tiggeri er.
I forbindelse med tiggeri er der ikke nogen, der decideret bliver berøvet noget.
Man giver trods alt sine penge frivilligt, ellers er det jo en anden strafferetlig sanktion, der træder i kraft i stedet for.
Så nej, jeg synes ikke, at det kan sammenlignes.
Jeg synes, det er ganske fair, at der gælder nogle særbestemmelser i straffeloven for denne paragraf, som omhandler tiggeri.
Men for at vende tilbage til det, som hr. Karsten Nonbo sagde til at starte med, så mener vi heller ikke, at tiggeri sådan en bloc skal være tilladt.
Altså, der skal være fokus på at bekæmpe den organiserede del, men jeg har det ganske glimrende med, at politiet måske ser lidt gennem fingre med de mennesker, som ikke er organiseret, og som gør det udelukkende for at få dagen og vejen til at hænge sammen.
Jeg har det faktisk udmærket med, at det hverken er der, vi bruger flest politiressourcer, eller at det måske heller ikke er der, hvor politiet overhovedet kommer ud til tilfælde, hvor man skal give en advarsel.
Jeg afviser sådan set ikke, at vi fra radikal side gerne vil være med til at se på, om vi skal lave en styrket politiindsats i forhold til den grad af organiseret tiggeri, der måtte være, og det vil givetvis hæve antallet af anmeldelser betragteligt.
Og jeg synes sådan set, det er glimrende, hvis politiet jagter bagmænd for organiseret tiggeri.
Min anke går på, at det her forslag også indebærer, at man afskaffer advarslerne generelt set.
Det kan vi fra radikal side ikke støtte, for det vil også ramme ganske almindelige tiggere, som ikke gør det, fordi de er organiserede og kommer fra udlandet her til landet for at lukrere på danskernes godhjertethed, som det jo ofte er udtryk for, når man giver penge til en tigger på gaden.
Vi risikerer, at det også rammer de mennesker, som ikke er af den type, vi risikerer, at vi rammer hjemløse eller andre, der lever i fattigdom og faktisk tigger, fordi det er nødvendigt for at få råd til dagen og vejen.
Jeg synes, det her forslag rammer forbi, og hvis hr. Peter Skaarups eneste mål er at gå efter den organiserede form for tiggeri, tror jeg, der er andre veje til det.
Peter Skaarup (DF), 2015-05-07:
Inden hr. Jeppe Mikkelsen svinger sig yderligere op i sin forargelse over det her forslag, som åbenbart ikke normalt kendetegner De Konservative, men som åbenbart normalt kendetegner Dansk Folkeparti, altså at vi kunne finde på at være meget, meget hårde og uvenlige over for mennesker, der er svage, vil jeg sige, at jeg synes, det er en sådan lidt træls beskyldning, som hr. Jeppe Mikkelsen kommer med der.
Men lad det nu være.
Jeg synes egentlig, man sagligt set burde interessere sig for, hvad vi kan gøre ved det her problem, og vi har jo spurgt til, hvor mange anmeldelser og afgørelser der er, og det står også i bemærkningerne til forslaget.
I forhold til den udfordring, som butiksejere og andre borgere har med eksempelvis romaer, der kommer fra Rumænien, og som har organiseret sig og står på gader og stræder og styrer det her, synes hr. Jeppe Mikkelsen så virkelig, at 49 afgørelser over 5 år tyder på, at det er et område, der bliver prioriteret særlig højt?
Karsten Nonbo (V), 2015-05-07:
Det er korrekt, at der var den her mere intensive indsats sidste år, og den er jo nok desværre pillet ud i øjeblikket.
Det mærkes nok hurtigt blandt de professionelle betlere, for de har sådan en hurtig måde at bringe hinanden nyheder på om, hvor politiet er, og det er dem i det organiserede betleri, der først og fremmest er tilbage på gaden.
Og så skride direkte til eventuelt at give en bøde, hvis det er nødvendigt, eller give den advarsel, der kan gives alligevel, og som der gives i henhold til mange andre paragraffer.
Ole Hækkerup (S), 2015-05-07:
Når jeg ikke er enig i det sidste, hr. Karsten Nonbo spørger om, så er det, fordi den her lovgivning jo ikke alene vil gælde for de ting, vi kan se har at gøre med organiseret kriminalitet, men kommer til at gælde for alle, altså også for dem, som er de rene stakler, og som ikke har noget som helst at gøre med organiseret kriminalitet.
Det kan være folk, der er psykisk syge, eller hvad ved jeg.
Derfor vil jeg sige til hr. Karsten Nonbo, og jeg mener det dybt alvorligt: Jeg vil rigtig gerne kigge på, hvad vi mere kan gøre ved det første problem, altså dér, hvor vi kan se, at det handler om organiseret kriminalitet.
Men jeg synes, nøglen til det her er at finde en måde at gøre noget ved det problem på uden at få alle skåret over en kam, og også gøre noget ved det problem, som bare handler om dem, der virkelig er stakler.
Mai Mercado (KF), 2015-05-07:
Jeg synes, der er nogle modsigelser i det her.
For hr. Ole Hækkerup siger, at paragrafferne ikke har den store betydning, og at loven fungerer, sådan som den er, til trods for at man jo ved – også ud fra de svar, der blev givet til Retsudvalget – at der lige nøjagtig ikke sker domfældelser i de her sager, og at det dermed ikke har nogen konsekvenser, når man tigger.
Så der er et modsætningsforhold her.
Der er også et modsætningsforhold, når hr. Ole Hækkerup siger, at politiet har tilstrækkelige ressourcer, vel vidende at politiet, som Venstre lige sagde, står i en helt ekstraordinær situation, hvor der er kommet rigtig mange flere opgaver, og hvor man lige nu bliver drænet lokalt, fordi man prioriterer at levere mandskab til København efter terrorangrebet.
Vi ved samtidig – og det bør jo også lige nævnes – at der er 500 færre betjente end i 2011, til trods for at tiggeriets omfang ikke er blevet mindre.
Det er jeg ret overbevist om.
Så for mig at se
må hr. Ole Hækkerup bestemme sig til, om loven er god nok, eller om der skal laves ændringer – så kan det godt være, at man ikke kan lide de her ændringer – lige så vel som må man beslutte sig for, om man egentlig mener, at politiet rent faktisk kan løse de her opgaver, som de står over for.
Lige nu virker det modsætningsfyldt.