runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2012-10-11:
Jeg vil gerne give en buket roser til vores fiskeriminister, som man ikke må sige, for hun er vores fødevareminister, fordi der sidste år blev lyttet.
Da vi diskuterede fiskeriloven, var der netop, som Venstres ordfører sagde, et ønske fra Danmarks Fiskeriforening om, at vi prøvede at kigge på det her problem.
Alle partier var hurtige til at bakke op om ideen.
Nu er jeg jo ikke fisker, jeg er kun smedesvend, men jeg synes jo, det er rigtig godt, at når unge mennesker skal lære et fag, får de lov til at arbejde med de virkelige ting, er så tæt på virkeligheden som muligt.
Derfor er det at kunne komme i praktik om bord på et skib og fange rigtige fisk kun rigtig, rigtig godt.
Det er sådan, at fiskeriet er et af de mest gennemregulerede erhverv, hvor vi både har nationale regler og EU's fiskeripolitik, så der skal selvfølgelig gives tilladelse til, at en skole kan erhverve sig et skib eller låne eller leje et, så eleverne kan tage den del af uddannelsen på et fartøj.
Det er jo ikke sådan, at staten nu skal til at drive fiskeri, men uddannelsesinstitutionerne kan det.
Jeg er helt enig med Venstres ordfører.
Vi ved, at gennemsnitsalderen for fiskere er meget høj, og vi ved også, at der er frafald, så hvis det her kan være med til at gå hånd i hånd med, at vi for det første kan få flere unge mennesker ind og for det andet, at de, der begynder på uddannelsen, også gør den færdig, ved at den bliver mere spændende og nærværende, fordi man nu kan komme i praktik om bord på et rigtigt skib, kan vi i hvert fald fra Socialdemokratiets side sige, at vi vil give vores fulde opbakning til det.
René Christensen (DF), 2012-10-11:
Dansk Folkeparti kan også støtte L 22, og jeg må sige til fødevareministeren, at det er fint, at lovforslaget kommer nu.
Det er så det, vi står med her i dag, og det kan vi selvfølgelig glæde os over.
Så vil jeg, som også de tidligere ordførere har sagt, sige, at det er en selvfølgelighed for os, at når man skal være erhvervsfisker, skal man selvfølgelig også have mulighed for at tage en uddannelse på højt niveau, hvor praktikken er en del af det.
Så tak til ministeren, og så glæder vi os over, at det er blevet muligt med L 22.
Camilla Hersom (RV), 2012-10-11:
Tak for det.
Jeg kan også gøre det meget kort, og jeg føler mig for så vidt helt dækket ind af de bemærkninger, som er kommet fra mine kolleger fra såvel Socialdemokraterne, Venstre som Dansk Folkeparti.
Jeg vil så tilføje, at jeg helt personligt glæder mig over, at vi lever i et samfund, hvor vi faktisk som lovgivere lytter til de mennesker, der bliver berørt af lovgivningen, og også er helt parate til at imødekomme de ønsker, man måtte have, og som helt hensigtsmæssigt kan gennemføres i lovgivningen.
Så det er en god dag for os alle.
Eigil Andersen (SF), 2012-10-11:
SF er enig i, at det vil styrke erhvervsfiskernes uddannelse, at Fiskeriskolen må eje og bruge fiskefartøjer i undervisningen, så vi stemmer også for forslaget.
Per Clausen (EL), 2012-10-11:
Jeg synes faktisk, jeg bliver nødt til at sige, at det er en usædvanlig god dag for Enhedslisten i dag.
Først har vi i enighed indstillet, at vi vedtager et lovforslag, der fører til, at kommunerne på et område får bedre muligheder for at konkurrere med private virksomheder, nemlig i forbindelse med affald – et fantastisk godt forslag, som der var enighed om i Folketingssalen.
Nu er der, i hvert fald tilsyneladende, stor tilslutning til et lovforslag, som handler om, at man vil give uddannelsesinstitutioner mulighed for at udføre reel produktion, fordi man har erkendt, at det er en vigtig del af undervisningen og uddannelsen.
Altså, man kan sige, at praktiske udfordringer har gjort, at man har droppet den ideologisk betingede frygt, som nogle kunne have over for at lade offentlige virksomheder bedrive egentlig produktion, og jeg synes faktisk, det er rigtig, rigtig fremragende, at der er den store enighed om det her.
Det viser, at Enhedslistens grundsynspunkter har bredere opbakning, end man skulle tro.
Jeg vil så tilføje, at jeg vil håbe, at denne erkendelse af, hvor vigtigt det er, at der indgår rigtig praktik i uddannelser, også kan spille ind, når vi diskuterer, hvordan vi i øvrigt kan løse praktikpladsproblemerne i Danmark, ved at vi siger, at når vi bliver nødt til at løse det bl.a. ved at etablere skolepraktik, bør vi sikre, at den skolepraktik er så tæt på virkeligheden som overhovedet muligt.
Det vil sige, at man altid sørger for at producere noget, der kan sælges.
Hvis vi kunne komme så langt, at vi altså kunne udvide den enighed, der er her, til at gælde generelt på uddannelsesområdet, så ville det jo være en stor gevinst.
Men man skal aldrig, når man står politisk, som jeg står, og som Enhedslisten står,
undlade at glæde sig, når der sker et gennembrud.
Og i dag er der sket to gennembrud i løbet af en helt tilfældig formiddag i Folketinget.
Det lover godt for fremtiden.
Lene Espersen (KF), 2012-10-11:
Jamen jeg kan da tilslutte mig glæden.
Jeg vil sige, at det da heller ikke er hver dag, jeg oplever, at Enhedslisten roser konservative forslag, og det er der jo rent faktisk tale om.
For sagen er jo den, at da vi diskuterede fiskeriloven i foråret, rejste jeg på vegne af Det Konservative Folkeparti den problemstilling, der var omkring praktikpladser om bord på et fartøj, der kunne være med til at mindske frafaldet af unge mennesker, der ønsker at få en erhvervsfiskeruddannelse.
Og jeg er meget, meget glad for, og jeg vil gerne rose ministeren for det, at vi nu har forslaget på bordet og forhåbentlig kan få skabt den her hjemmel, der gerne skulle være med til at sikre, at flere unge bliver inden for erhvervsfiskeruddannelsen.
Jeg kan se ud af bemærkningerne til lovforslaget, at forslaget bl.a. er kommet til verden på foranledning af både den debat, vi havde i foråret, og rådgivning fra lærlingeudvalget, hvor både Danmarks Fiskeriforening og Fælles Fagligt Forbund, altså 3F, indgår.
Og derfor vil jeg bare sige til ministeren, at under udvalgsbehandlingen vil jeg i hvert fald spørge ind til, hvad der i øvrigt er af forslag fra lærlingeudvalget, vi måske kan arbejde videre med, om der er flere ting, vi skal have i sigte i det videre arbejde, således at vi får en sikkerhed for, at det praktiske fiskeri får bedst mulige vilkår for at rekruttere nye elever.
Men jeg vil i hvert fald gerne takke for, at vi nu er kommet så vidt, at lovforslaget her er fremsat, og vi støtter det naturligvis varmt.
Per Clausen (EL), 2012-10-11:
Det er med særlig glæde, jeg tager ordet til det her lovforslag, for det er jo helt usædvanligt, at man kan opnå store ideologiske sejre uden at deltage i en forhandling.
Men det jo det, der er sket, så derfor var jeg lidt overrasket, da hr. Henrik Høegh omtalte det her lovforslag som en liberalisering.
Og det synes jeg er en rigtig god idé.
Det er en fremragende idé, som jeg håber breder sig til andre områder.
Det er også indlysende, at det her lovforslag ikke bare af den grund – for at tilfredsstille Enhedslistens ønske om at give kommunerne bedre muligheder for at udøve virksomhed – er en god idé, men det er selvfølgelig også en god idé, fordi det er med til at løse nogle miljøproblemer.
For det er jo ikke hensigtsmæssigt, at man, når man producerer noget affald, transporterer det rundt i landet, for bare at få det tilbage dertil, hvor man kommer fra.
Men jeg vil gerne rose forligspartierne for, at de på det her område har vist vilje til at give kommunerne nogle gode, nye muligheder, og det sætter jeg meget stor pris på.
Jeg håber, det kan brede sig til andre områder.
Mette Gjerskov (S), 2012-10-11:
Vi står her med et lovforslag, som handler om, at unge mennesker skal have mulighed for at komme i praktik, også når de gerne vil være fiskere, og med lovforslaget giver vi mulighed for, at man simpelt hen kan få en licens og fiske også under undervisningen.
Det er jo vældig, vældig positivt, at alle bakker op om lovforslaget, og det er jeg rigtig glad for.
Det er en udløber af vores drøftelse i foråret, som flere har nævnt, omkring fiskeriloven, hvor det jo netop fra erhvervets side også blev rejst: Her har vi altså brug for at få styrket praktikken for fiskerne.
Og det imødekommer vi.
Så vi lytter til dem, der har brug for det.
Oven i købet har vi et enigt Folketing bag, så det kan jeg kun glæde mig over som minister.
Jeg tager gerne drøftelsen under udvalgsbehandlingen, men det lyder ikke, som om det her er noget, vi behøver ligge søvnløse over om nætterne.
Det lyder, som om det er noget, vi kan få vedtaget i god ro og orden og meget hurtigt.
Og det er jo fint, for så har vi klædt de unge fiskere på til at kunne fiske og leve af det i deres liv.
Finn Sørensen (EL), 2012-10-11:
Jeg vil gerne takke ordføreren for et engageret oplæg.
Jeg deler fuldstændig ordførerens utålmodighed, sådan vil jeg tillade mig at fortolke det, i forhold til at vi nu altså skal se at få slået nogle søm i, hvad angår det, vi har aftalt om afskaffelse af grænsehindringer.
Så jeg håber, at ordførerens og min utålmodighed kan blive indfriet.
Vores ambition var jo – og det mener jeg stadig væk den skal være – at vi har et resultat, når vi tager til session med de andre lande.
Så tak for ordførerens indlæg med hensyn til det.
Jeg har lige et spørgsmål.
En af problemstillingerne er jo det, vi har fået et notat om, altså spørgsmålet om udvisning af danske statsborgere, fordi man mener, at de er socialt belastende, idet de skal have varig offentlig hjælp.
Der er jo en konflikt mellem regeringen, kan jeg læse mig til, og udvalget om grænsehindringer.
Så jeg vil gerne høre ordføreren, hvordan han ser på den problemstilling og muligheden for at løse den.
Så bare lige et spørgsmål mere.
Ja, ordførerens parti vil gerne spare, bare det kan gå hurtigt, men er det nu klogt at spare så hurtigt?
Risikerer man så ikke at skyde sig selv i foden og spare noget væk, som burde bestå?
Bertel Haarder (V), 2012-10-11:
Tak for de indledende bemærkninger.
Hvis der er to partier, der står sammen om fremme af det nordiske samarbejde og bekæmpelse af grænsehindringer, er det Enhedslisten og Venstre.
Så kommer vi til spørgsmålet om udvisning, og på det punkt skal jeg ikke gøre mig bedre end den nuværende regering, for den sag startede jo, som mange husker, under den tidligere regering, som har håndhævet denne 3-års-regel temmelig firkantet.
Hvis man ikke har været i Danmark i 3 år, risikerer man at blive sendt hjem, hvis man bliver en belastning for de sociale budgetter i en kommune.
Det er der flere og flere kommuner, der har opdaget, og derfor kan der, så vidt jeg kan forstå, komme flere sager, ikke mindst i Københavns Kommune, af den art.
Det, vi skal i sådanne sager, er jo at finde en fælles holdning, og selvfølgelig ville det være godt, hvis Danmark havde samme praksis som andre lande.
Jeg vil bare ikke gøre mig bedre end andre.
Finn Sørensen (EL), 2012-10-11:
Det skal man jo heller ikke.
Der er en nutid og en fremtid.
Så jeg vil høre, om jeg skulle forstå det sådan, at ordføreren vil samarbejde om, at vi får det sådan, at Danmark fortolker den konvention på samme måde som de andre lande.
Bertel Haarder (V), 2012-10-11:
Men jeg har lige læst på lektien her for 1 time siden.
Jeg må indrømme, at jeg er enig med regeringen i fortolkningen, men samtidig har hr. Finn Sørensen ret i, at de andre lande altså fortolker det mildere; når der er tale om familieforhold osv., har man en mere lempelig praksis.
Med hensyn til besparelser vil jeg sige: Ja, så har Venstre altså støttet, at man kunne spare, hvis bare det gik hurtigt.
Det gik ikke hurtigt, og det beklager jeg, og det har også haft sine omkostninger.
Men bedre sent end aldrig!
Nu håber jeg så ikke, at der skal gå lige så lang tid med at finde ud af, hvad vi gør i 2015, 2016 og 2017.
Lone Loklindt (RV), 2012-10-11:
Jeg ved ikke, hvordan jeg skal definere, hvad der er et groft tilfælde.
Jeg tror, at det er en ekstrem grad af gentagelse efter gentagelse af import af store mængder ulovligt fældet træ, og hvor man mod bedre vidende markedsfører det i Danmark.
Jeg tror, at man vil bruge den form for straf, når der er tale om gentagelsestilfælde, men jeg er ikke jurist og inde i den nærmere definition af det.
Bertel Haarder (V), 2012-10-11:
Det er et helt berettiget spørgsmål, og jeg er meget glad for fru Sara Olsvigs store engagement i det nordiske samarbejde og i delegationen til Nordisk Råd.
Fru Sara Olsvig ved mere om disse ting, end jeg gør.
Jeg kan kun sige, at en af mine største oplevelser var at være med til det cirkumpolare årsmøde i Tuktoyaktuk i Canada for nogle år siden, hvor jeg også opdagede, hvor langt fremme den grønlandske befolkning er i forhold til kollegerne fra andre områder.
Det er en selvfølge, at alt, hvad der er muligt at tillade af deltagelse fra i dette tilfælde grønlændere i samarbejdet, skal vi tillade, men vi skal selvfølgelig overholde traktaten og de regler, der er for, hvad landene gør, og hvad de såkaldt selvstyrende områder gør.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-10-11:
Jeg vil ikke læse op, hvad lovforslaget handler om.
Og jeg er også glad for at høre, at der på tværs af partierne er opbakning til det her forslag, som både vil gøre det mere fleksibelt for håndværkerne og andre, og også har en betydelig miljøgevinst.
Det er rigtig positivt.
Der er i bemærkningerne i de indkomne høringssvar nogle bekymringer, som jeg synes vi skal tage op i udvalget og også efterfølgende i evalueringsfasen, hvad angår forholdet mellem private og offentlige og i forhold til den pligt, som de kommunale genbrugspladser har med hensyn til kapacitet.
Jeg synes, at det er nogle relevante kommentarer, der er kommet fra de forskellige organisationer, og det er i den forbindelse vigtigt, at vi ser på det her, når vi skal evaluere ordningen.
Men alt i alt er det et rigtig godt lovforslag for både miljøet og for virksomhederne.
Sara Olsvig (IA), 2012-10-11:
Det var en rigtig fin minisession, Nordisk Råd havde i Island tidligere på året, hvor man netop også drøftede forskellige emner, som har relevans for de arktiske folk, som jo er dem, der bor i det område.
I den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens holdning til den udfordring, som jeg i hvert fald synes der er i Nordisk Råd-regi, og som handler om, at man her har svært ved at inkludere netop de arktiske folk i de processer, som foregår i Nordisk Råd.
I Arktisk Råd har man en lang tradition for at have de oprindelige folks organisationer siddende med ved bordet, og nu hvor Nordisk Råd i højere og højere grad arbejder med Arktis, hvordan vil ordføreren så arbejde for, at de her oprindelige folk så også er med i beslutningsprocesserne, i det, der vedrører det arktiske og dermed dem?
Jørn Dohrmann (DF), 2012-10-11:
I Dansk Folkeparti er vi jo også med i den her aftale om genbrugspladser og affald i det hele taget.
Vi er jo også meget lydhøre, når nu ministeren kommer med det her forslag om at gøre det mere smidigt.
Det har vi jo aftalt at vi gerne vil have.
Det er jo godt, hvis vi kan samle mere ind den vej rundt.
Det er godt for virksomhederne, at de ikke skal ud at leje nogle containere og lave deres egen indsamling, fordi der er nogle håndværkere, der måske kommer fra Jylland for at hjælpe nogle af de stakkels københavnere, som ikke kan lave så meget derhjemme selv.
Så er det godt, at vi har nogle jyder, der kommer herover, men de skal også have nogle gode arbejdsvilkår, så de kan komme af med det der affald.
Det betyder også, at fru Hansen, som måske har fået nyt køkken, ikke selv skal køre ned på genbrugspladsen for at aflevere det gamle køkken i containeren.
Nu får virksomheden muligheden for at udføre den gode kundeservice på det her område.
Så det er alt i alt godt for miljøet.
Der er selvfølgelig sikkert også nogen, som vil sige, at de her gebyrer er forskellige, og hvorfor skal vi nu betale noget mere, end vi gør hjemme i vores egen kommune, og den slags ting.
Den diskussion tager vi med oprejst pande, for i det store hele er det en lettelse for erhvervslivet, som vi ser det, og det er godt for miljøet, så der er vel kun at sige, at det er godt, det kommer nu, og at vi får rettet lidt til undervejs, og det forventer vi vel alle sammen at vi gør, når vi ser, at der er nogle ting, der ikke rigtig fungerer.
Så det er et ja herfra.
Lone Loklindt (RV), 2012-10-11:
L 19, som vi behandler i dag, er en ændring af miljøbeskyttelsesloven, og lovforslaget drejer sig om at give virksomheder adgang til genbrugspladser på tværs af kommunegrænser.
Fra Radikale Venstres side synes vi, at det giver rigtig god mening, og jeg vil gerne komme med et eksempel.
Der er blevet skiftet tag, renoveret facader, renoveret kældre fra oversvømmelserne sidste år, opsat stakit og anlagt haver.
Men hvis man læste firmanavnene på håndværkernes biler, ville man se, at der ikke var mange af dem, der kom fra Frederiksberg.
De kom fra Glostrup, Herlev, Karise, en fra Kolding og en enkelt med polske plader.
Det giver selvfølgelig ikke mening at transportere åbne trailere med byggeaffald gennem det meste af byen, altså fra den kommune, hvor arbejdet udføres, til den, hvor firmaet hører hjemme.
De får med loven en meget større frihed, og det er da også fortrinsvis positive høringssvar, vi har fået, om netop den del af lovforslaget, der omhandler adgangen til genbrugspladser på tværs af kommunegrænser.
Enkelte affaldsindsamlere er bange for, at det forrykker balancen fra private aktører til offentlige genbrugspladser, og til det er der vel især at sige, at der er planlagt en evaluering efter et par år, og så må vi se, om det ændrer noget ved vores synspunkter.
Fra radikal side mener vi, at det vigtigste med miljøbeskyttelsesloven og i forhold til affald er at sikre optimal og effektiv indsamling af affald og størst mulig genanvendelse.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-10-11:
Altså, vi har haft kødskandaler i det her land, og jeg tror ikke, at Venstres ordfører ville mene, at det var helt ude i skoven og konkurrenceforvridende, at der kom en bøde eller et gebyr på madsminke eller på andre ting, som satte folks liv på spil eller naturens bæredygtighed over styr.
Så jeg kan virkelig ikke forstå den her diskussion om byrder på virksomheder, der åbenlyst handler ulovligt.
Det er jo kun i det tilfælde, der skal lægges byrder på virksomheden.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-10-11:
Alligevel vil jeg gerne spørge Socialistisk Folkepartis ordfører, hvad man vurderer som et groft tilfælde, for det er jo linet op i loven, at det skal være et groft tilfælde, og så kan man komme i fængsel i indtil 1 år.
Hvilken lov har man sammenlignet med der?
Er det den lov, som netop håndhæves på vores kødområde, eller hvor er det, man har fået den tanke fra?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-10-11:
Når vi taler om fængselsstraf, skal der naturligvis være tale om meget, meget grove overtrædelser – systemiske og gentagne overtrædelser.
I det her lovforslag er der jo netop lagt op til, at der kan være sket fejl, men det er jo derfor, at vi bl.a. med FLEGT-licens-ordningen prøver at have de her partnerskabsaftaler med andre lande.
Det er for at sige, at det skal være så nemt og gennemskueligt som muligt at se, om man handler med lovligt eller ulovligt træ.
Hvis der er gentagne og systemiske overtrædelser, må man i den konkrete sag vurdere, om det er så groft, at det skal føre til fængselsstraf.
Men vores synspunkt er, at det naturligvis skal være ekstremt groft.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-10-11:
Jeg vil godt spørge hr. Per Clausen, hvordan man vil sikre, at alt træ så ikke er ulovligt fældet.
Hvis en skovejer har været inde hos naboen og fælde et træ og han sælger det træ til et savværk og det er savværket, der bliver kontrolleret, og man så finder ud af, at det er ulovligt fældet træ, er det så rimeligt, at den, hvad skal man sige, ejer eller forretningsdrivende så kommer til at betale en bøde eller måske kommer 1 år i fængsel – jeg ved ikke, hvornår man ligesom når grænsen for, hvornår man skal 1 år i fængsel?
Det er bare en af de her ting.
Nu blev det med dyr nævnt for lidt siden.
Vi ved jo, at der er øremærker på dyr og at det skal meldes, hver gang de bliver flyttet, og alle de her ting.
Der er jo en masse administrative ting, der ligesom skal være i orden, så man kan ikke sammenligne de her to ting, som jeg ser det.
Men det kan være, hr. Per Clausen kan forklare, hvordan man vil holde sporbarheden for det enkelte træ fra skoven til slutbrugeren.
Per Clausen (EL), 2012-10-11:
Jeg synes, det er rigtig fornuftigt, at vi gennemfører en lovgivning, så de, der køber træ, er forpligtede til at sikre sig dokumentation for, at træet er lovligt fældet.
Det synes jeg er rigtig fornuftigt og godt, og jeg tror sådan set, som situationen er nu, at det er den mest effektive måde at lave kontrol på.
Jeg er sikker på, at hr. Jørn Dohrmann har gode forudsætninger for at komme med et sådant spørgsmål.
Og jeg vil bare sige det på den måde, at jeg ikke ved, om det kan lade sig gøre at snyde udenom, men jeg kender sådan set ingen regler i det her land, som det ikke kan lade sig gøre at bryde, hvis man vil, så det skal nok også passe med det her.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-10-11:
Er det sådan, at Socialistisk Folkeparti har interesse i, at vi sammen kunne prøve at få tjekket, at vi ikke lægger unødige byrder på vores erhvervsliv i øjeblikket, sådan at vi i hvert fald har et gebyr eller en afgift her, som ligner det, som vore nabolande sidder med?
Eller har SF den holdning, at man simpelt hen bare skal brage igennem og lægge høje afgifter på det her, fordi man værner mere om træ fra andre lande frem for også at huske, at vores virksomheder også har et livsgrundlag, de skal opretholde?
Jørn Dohrmann (DF), 2012-10-11:
Jeg kan høre, at hr. Per Clausen ligesom ikke ønsker at svare på det her med, at dyr er øremærkede, og at man laver dyrlægekontrol, så snart man skal have dyret på slagteriet for at få det slagtet og få det ud i køledisken.
Der er et nummer på det kød hele vejen igennem, så det er sporbarhed.
Hvordan vil hr. Per Clausen med det her lovforslag sikre, at man også har sporbarhed af træet, for det er jo ikke kun her fra Europa, det kan komme; det kan komme mange steder fra.
Så hvordan skal den enkelte forbruger – og den her kontrolenhed, der skal følge op på det her – kunne tjekke sporbarheden og være helt sikker på, at vedkommende ikke køber noget ulovligt?
Henrik Høegh (V), 2012-10-11:
Det her lovforslag er et lovforslag i føljetonen af ændringer i reglerne for, hvem der har adgang til vores genbrugspladser i hvilke køretøjer, og hvad det skal koste.
Regeringen foreslår at ændre miljøbeskyttelsesloven, så virksomheder får adgang til de kommunale genbrugspladser på tværs af kommunegrænser.
Det kan forenkle virksomhedernes affaldsproblem, således at eksempelvis en håndværksvirksomhed ikke er nødsaget til at bringe affaldet med hjem til hjemstedskommunen efter endt arbejde, men kan aflevere det i den kommune, hvor man rent faktisk udfører arbejdet.
Venstre ser positivt på lovforslaget og mener, at det er den helt rigtige vej at gå for at lette dagligdagen for en række virksomheder med hensyn til deres affaldsbyrde.
I udvalgets videre arbejde med L 19 har Venstre nogle spørgsmål om, hvilke konsekvenser det her eventuelt kan få, hvis visse genbrugspladser bliver fravalgt, måske fordi der er lidt højere gebyrer.
Vi ønsker selvfølgelig, at rationaliseringer og effektiviseringer også skal kunne komme på det her område.
Hvis en affaldsplads ikke benyttes, skal det ikke bare være voldsomt dyrt at komme der.
Det ligger måske lidt i periferien af det, men vi har også spørgsmål til nogle af de ting, vi tidligere arbejdede med.
Det viser sig, at der er kommuner, som kræver årlig afmelding for de virksomheder, der ikke har affald til en genbrugsplads, og det gebyr er faktisk højere end det, der gælder for laveste affaldsniveau.
Men ellers skal jeg slutte og sige, at Venstre er positivt stillet over for denne liberalisering af miljøbeskyttelsesloven.