runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Jeg synes så afgjort, at der gøres en god og vigtig og nødvendig indsats for at sikre beskæftigelsen i Danmark.
Når det gælder østeuropæisk arbejdskraft, så tror jeg, det er vigtigt at forstå, at forestillede man sig den situation, som jeg tror spørgeren antyder ville være ideel, nemlig at vi i Danmark lukkede af for handel og for arbejdskraft i forhold til resten af Europa, så er der næppe nogen tvivl om, at vi ville stå i en langt mere alvorlig beskæftigelsessituation og som et langt fattigere samfund.
Det, vi selvfølgelig skal sætte ind over for, er social dumping; det er ting, der foregår ulovligt og urimeligt, og det har den her regering jo sat ind over for i modsætning til, hvad Dansk Folkeparti var i stand til at få igennem, da man havde indflydelse i den tidligere regerings tid.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-12-18:
Nu er det jo sådan, at det svar, som ministeren kommer med, bl.a. drejer sig om østaftalen.
Det er faktisk en aftale, som Dansk Folkeparti ikke var med i, men finansministerens eget parti, Socialdemokraterne, var en aktiv partner.
Den har netop undermineret mange af de danske arbejdstagerettigheder, set i forhold til at der er kommet en stigende konkurrence på mange af de typisk lavtlønnede områder i Danmark.
Det er jo en kendsgerning, kan vi se.
Der findes hjemmesider, man kan gå ind på, og så kan man ellers bestille en tømrer eller en murer til 80 kr. i timen osv.
Det er ganske lovligt.
Det er da en helt klar opgave, som regeringen burde gøre noget ved, altså at gå ind og forhandle om nogle af de her ting, således at vi i Danmark ikke skal se, at de her job til stadighed bliver taget af udenlandsk arbejdskraft frem for dansk.
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Jeg tror generelt, det kunne være rigtig godt at få lidt mere fokus på, hvad det egentlig er, Dansk Folkeparti mener om vores tilknytning til EU, og hvad det egentlig ville betyde for vores økonomi, hvis nogle af de ideer, man kommer på banen med, blev gennemført.
Det tror jeg fint vi kunne få en debat ud af i den kommende tid.
Det, vi fokuserer på, er at sikre en tilknytning til EU, der sikrer os mulighed for vækst og eksport, og samtidig skal vi sætte ind imod snyd og dumping ved at stramme de regler, vi har i Danmark.
Det er kursen.
Kim Christiansen (DF), 2012-12-18:
Tak for det.
I 2012-finansloven præsenterede finansministeren en kickstart.
Inden for bl.a. transportområdet og vejområdet var det 1,6 mia. kr.
Den bestod stort set af næsten færdiggjorte vejprojekter, så det var begrænset med den der kickstart.
Nu forsøger man så det samme stunt i 2013 ved at sige: Vi tager 3,9 mia. kr. fra Infrastrukturfonden og bygger en Storstrømsbro med de penge i 2018.
Og det står ovenikøbet anført som en vækstpakke.
Hvordan kan det blive en vækstpakke i 2013, når man påbegynder byggeriet i 2018?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Jeg tror, at hvis man skal have en udlægning af det, vi skriver i vore publikationer, skal man nok ikke have den fra hr. Kim Christiansen.
Det er rigtigt, at vi foreslår at finansiere, fuldfinansiere, krone til krone-finansiere, ansvarligt finansiere en ny Storstrømsbro, og det drøfter vi så med spørgeren, som har den idé, at sådan en kunne man sagtens bygge, man skulle bare lade være med at finansiere den ansvarligt.
Det er vel det, der skiller os på det punkt.
Kim Christiansen (DF), 2012-12-18:
Det er overhovedet ikke det, der skiller.
Det undrer mig bare, at finansministeren sammen med Enhedslisten, som ikke er en del af forligskredsen bag Infrastrukturfonden, kan lave en aftale.
Der står jo ovenikøbet også i finansloven, at det skal godkendes af forligskredsen, og så er mit spørgsmål: Hvordan kan vi stemme ja til en finanslov i dag med et punkt, som skal godkendes senere, måske engang i januar, af en forligskreds?
Vil det ikke give lidt problemer?
Og stadig væk undrer jeg mig over, at man vælger at bygge noget i 2018, som til gengæld blokerer for en lang række gode projekter, der kunne have været igangsat i 2013.
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Det kunne jeg ikke rigtig følge med i.
Det hænger nok sammen med mine svage åndsevner.
Så vidt jeg ved, har vi ikke indgået nogen aftale med Enhedslisten om at bygge en Storstrømsbro.
Det forsøger vi at nå til enighed med spørgerens parti og en række andre partier i Folketinget om, fordi vi mener, at det er vigtigt og nødvendigt, og fordi vi mener, at det skal finansieres ansvarligt.
Jeg synes, at det til sidst blev helt usammenhængende.
Men altså, det korte af det lange er, at vi har haft en boligjobordning i Danmark, som har kostet ganske mange penge, og som uden for enhver faglig tvivl også har sendt penge til borgere, der ville have foretaget de pågældende renoveringer under alle omstændigheder.
Fint nok, det er så i orden.
I en prioriteringsmæssig sammenhæng med et stort offentligt underskud med mange opgaver, som vi gerne vil have løst, og også investeringer, der for mig at se på en mere nyttig måde skaber vækst og beskæftigelse, er det ikke en prioritering, vi har valgt at gøre.
Henrik Høegh (V), 2012-12-18:
Tak for det.
Regeringen holder hånden under beskæftigelsen, siger finansministeren, og imens stiger og stiger ledigheden, og væksten falder.
Nu har der lige været spurgt til boligjobordningen, men jeg vil dog alligevel have afklaret et spørgsmål.
For jeg står her med en redegørelse fra miljøministeren og by, bolig og landdistriktsministeren, der er udsendt i fredags.
Den her redegørelse handler om, hvordan man kan hjælpe de beboere i det åbne land, der har problemer med at skaffe pengene til at blive tilsluttet den offentlige kloak.
Det er der faktisk ikke rigtig nogen bud på her.
Et af lyspunkterne i denne rapport er, at dem, der får problemet, kan bruge boligjobordningen eller håndværkerfradraget, når de skal betale den her regning.
Ligger der alligevel et nyt initiativ efter nytår som en nytårsgave, som de to ministre her tager forskud på?
Bertel Haarder (V), 2012-12-18:
Hørte jeg rigtigt, at finansministeren udtalte, at der ikke var sket noget løft af folkeskolen under den tidligere regering?
Hvis jeg hørte rigtigt, vil jeg lige gøre opmærksom på, at så sent som for en uge siden var der en undersøgelse, der blev offentliggjort, som viste, at nu læser danske børn femtebedst blandt 50 lande, hvorimod danske børn i 1980'erne var nr. 29 ud af 32 lande.
Så hvad mener finansministeren med, at der ikke er sket noget løft?
Der er sket et løft på det allermest afgørende punkt, nemlig læsefærdighed, og det er især de svage elever, som nu læser langt bedre.
Det skyldes jo noget, der var bredt flertal for her i Folketinget, nemlig de forkætrede elevplaner, test og kvalitetsrapporter, som skabte opmærksomhed om det faglige.
Det virkede, og det kan man få finansministerens partifæller i borgmesterkontorerne til at bekræfte.
Så kunne vi lige få dementeret den udtalelse, hvis jeg hørte rigtigt?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Jeg tror ikke, at spørgeren hørte helt rigtigt, og jeg behøver ikke kontakte nogen socialdemokratiske borgmestre for at få afdækket den diskussion.
Jeg har selv fornøjelsen af at have tre børn i folkeskolen og er en ivrig bruger af såvel elevplaner som nationale test, kvalitetsrapporter m.v.
Jeg synes, at det er glimrende initiativer, og jeg er glad for, at de blev gennemført.
Mit parti har selv stået bag dem.
Jeg talte om det nødvendige løft af folkeskolen.
For sådan som jeg ser folkeskolens situation, kan det vel være, at der er opnået resultater, og de er jo så opnået i fællesskab mellem mit parti og spørgerens parti, men jeg mener så afgjort ikke, at vi er i mål med at have en folkeskole, der på alle ledder og kanter leverer det, der skal til, for at vi ikke senere i de børns liv, vi taler om, oplever problemer med, at de ikke kan tage en ungdomsuddannelse, oplever integrationsproblemer, oplever problemer med, at de ikke kan få et job på et arbejdsmarked, der stiller stadig større krav til deres kundskaber, oplever problemer med deres demokratiske dannelse osv. osv. Så sådan prøvede jeg at fremlægge sagen.
Bertel Haarder (V), 2012-12-18:
Tak for, at vi nu fik det sat fuldstændig på plads, og så stopper historien naturligvis ikke med det løft, der skete under den tidligere regering.
Men jeg vil godt lige følge op på svaret til hr. Barfoed, som blev opfordret til at foretage en egenrefleksion over de 10 år, hvor han havde medansvar.
Kunne finansministeren ikke foretage lidt refleksion over en udtalelse fra den danske nationalbankdirektør for få uger siden, som lød, at dansk økonomi ville have været forværret, hvis man havde fulgt finansministerens parti i de 10 år?
Giver det ikke anledning til selvrefleksion?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Det er glimrende med refleksion, men jeg synes nu, at man, når det gælder de forgangne 10 år, skulle starte med at hæfte sig ved de fyldige publikationer, der udkommer i disse år, om konsekvenserne af den kurs, som jo også hr. Bertel Haarder har et medansvar for, om end man havde sit primære fokus på folkeskolen fra hr. Bertel Haarders side.
Tina Nedergaard (V), 2012-12-18:
Tak, det vil jeg bestræbe mig på.
Og sådan som tallene er i øjeblikket, ser det ud til, at vi simpelt hen er blevet fattigere igennem det seneste år.
I den sammenhæng synes jeg det giver anledning til at spørge finansministeren, om end vi er ved tredjebehandlingen af finanslovforslaget, om ikke det giver finansministeren anledning til, punkt 1, at få sat fart på de reformer, man har stillet i udsigt, og som Venstre meget gerne vil være en del af, og punkt 2, om ikke finansministeren gør sig sekundære overvejelser om, hvorvidt de nye skatter og afgifter, der kommer, ikke er med til at forværre situationen også i danskernes privatøkonomi.
Der er flere, der bliver ledige, og det sætter jo også tingene i stå, for så køber man mindre osv. Giver det slet ikke anledning til, at man reviderer den opfattelse, at den finanslov, der er lavet, er den rigtige?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Jo, men tak – og jeg havde nær sagt i lige måde.
Nu har jeg jo kendt spørgeren i en rigtig stor del af min voksne tilværelse og er også af den opfattelse, at spørgeren er et meget tiltalende menneske, selv om hun har valgt det forkerte parti.
Men det kan hun ikke selv gøre for, for det er sådan nogle valg, man træffer tidligt i tilværelsen.
Men jeg mener jo, både når det gælder reformer og skatter, at der i den grad er sat en rigtig kurs med den her finanslov.
Altså, reformsporet er i det år, hvor jeg har haft ansvaret for den økonomiske politik, jo blevet fulgt særdeles aktivt.
Og hvis jeg hører spørgeren sådan, at Venstre er klar til mere realistisk, ansvarligt samarbejde på den konto, er det jo godt.
Når det gælder skattepolitikken, letter vi jo skatten for almindelige lønmodtagere i de år, der følger – for brede lønmodtagergrupper – vel at mærke i en aftale med spørgerens parti.
Der kom en næsten 30 minutter lang tale om vores konkrete bud, og i øvrigt ligger der udførlige planer for, hvad vi går videre med straks efter nytår.
Det er muligt, at Det Konservative Folkeparti har sat dagsordenen i den tidligere regering,
det skal jeg ikke kunne sige.
Det må man jo have en drøftelse med Venstre om.
I hvert fald kan jeg konstatere, at man ikke førte en økonomisk politik, man havde ikke en styring af konjunkturerne i Danmark, der stillede os noget særlig stærkt sted, da vi overtog regeringsansvaret.
Og det er heller ikke vurderingen fra de uvildige økonomer, der kigger på, hvad der egentlig foregik, da man havde ansvaret.
Nej, det er ikke sådan, man skal forstå mit svar overhovedet.
Jeg tror heller ikke, det var sådan, man forstod mit svar, hvis man nu skulle være helt ærlig.
Når det gælder konkrete planer for dansk økonomi, for reformer, for initiativer, skulle jeg mene, at regeringen står væsentlig stærkere end spørgerens parti, som i hvert fald, når det gælder det konkrete, ikke har optrådt voldsomt stærkt på det seneste.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2012-12-18:
Tak for det.
Er det finansministerens opfattelse, at de nye skatter og afgifter, som regeringen har introduceret siden sin tiltrædelse, har haft nogen betydning for Danmarks konkurrenceevne?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Ja, jeg tror generelt, hvis man ser det, der skrives om dansk økonomi, som jo ikke skrives med ført hånd af os, men af dem, der nu følger det på det faglige grundlag, der ligger, at man så vil mene, at konkurrenceevnen er blevet styrket på det seneste.
Det vil være opfattelsen.
Den er ikke blevet styrket nok i forhold til det ganske store efterslæb, der er efter 10 år med spørgerens parti i førersædet og for bordenden, når man har ført økonomisk politik i Danmark.
Så der er stadig væk enorme udfordringer, og det er der i øvrigt også, når det gælder vores produktivitet, som jo også hænger sammen med vores konkurrenceevne.
Men ja, konkurrenceevnen er blevet styrket, mens vi har haft den regering, der sidder nu.
Det tror jeg ikke der er ret mange der er i tvivl om.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2012-12-18:
Hvis det er finansministerens oplevelse, at der er en sammenhæng mellem de nye skatter og afgifter og en forøget konkurrenceevne, ligger der jo en ubehagelig løsning for skatteborgerne lige for.
Er det ministerens opfattelse, at det er den vej, man skal gå og introducere yderligere skatter og afgifter for yderligere at styrke konkurrenceevnen, eller kunne det have en negativ effekt på bemeldte konkurrenceevne?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Nej, vores skattepolitik er meget klar.
Og det nytter jo ikke noget at udlægge det, jeg sagde, i den retning, man selv ønsker at høre det, for bagefter at tage afstand fra det, man selv har fundet på.
Jeg påpeger, at ser man i de publikationer, der er udgives om dansk økonomi, er det formentlig sådan – helt i modstrid med det indtryk, man får fra spørgeren – at konkurrenceevnen er blevet styrket, mens vi har haft regeringsansvaret.
Den blev ganske kraftigt svækket over den periode, hvor spørgerens parti havde regeringsansvaret.
Det er vel sådan nogenlunde realiteterne.
Tina Nedergaard (V), 2012-12-18:
Så jeg skal altså opfatte det sådan, at regeringen, uagtet at den godt er klar over, at tallene har ændret sig undervejs og det ser værre ud, end regeringen selv havde forventet, ikke agter at gøre noget ved det.
Det er altså fint nok, det er o.k., at flere bliver ledige, pyt med det, der er flere job, der bliver nedlagt, arbejdspladser, der forsvinder, det er o.k., det accepterer man som regering, det ikke er regeringens problem.
Er det det, jeg skal tolke ud af ministerens svar?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Jeg må tilstå, at jeg ikke kender den pågældende udredning, men jeg tror bare generelt ikke, at ret mange partier i det her Folketing kan have det synspunkt, at vi skal løse strukturelle problemer i forhold til privat renovering eller private anlægsarbejder af nogen art i Danmark, ved at vi giver statsstøtte til, at det skal gennemføres.
Jeg undrer mig egentlig.
Jeg kunne forstå det, hvis Venstre havde haft det synspunkt i en konjunkturpolitisk sammenhæng, altså at det i en periode kunne være nyttigt.
Hvis Venstre generelt er ved at overgå til det synspunkt, at skatteyderne skal betale for privat håndværksarbejde som sådan en måde, vi løser problemer på i Danmark, så vil det undre mig.
Jeg synes ikke, at det lyder særlig liberalt.
Henrik Høegh (V), 2012-12-18:
Så kan jeg jo kun blive skuffet, for der var ingen hjælp i den her rapport.
Hvornår er det, at den her hånd, som ministeren holder under beskæftigelsen, giver dem job?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Jamen det tror jeg da i meget høj grad at regeringens økonomiske politik bidrager til at gøre.
Nu kan man jo også få en lille smule hjælp ved at lytte til de andre indlæg, der har været i debatten.
Hr. Bent Bøgsted peger meget præcist på, at der estimeres at være en meget omfattende jobeffekt af det høje niveau for offentlige investeringer, vi har i de her år, ikke mindst i håndværksbranchen.
Det er jo helt bevidst.
Karina Adsbøl (DF), 2012-12-18:
Finansministeren gjorde i sin tale rede for, at han går ind for social lighed.
I den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at høre, om finansministeren mener, at det i forbindelse med skattereformen er social lighed, at mennesker med handicap og førtidspensionister skal betale for skattelettelser.
Mener finansministeren, at det er social lighed at øge brugerbetalingen i forhold til høreapparater, og at regeringen vil stramme tilkendelseskriterierne for høreapparater?
De vil spare 10 mio. kr. på den konto.
Samtidig vil de gøre det sværere for mennesker, der bor i de skønne landdistrikter i forhold til befordringsgodtgørelse, så man ikke længere kan få det, når man skal have et høreapparat.
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Jeg mener, at den regering, der i øjeblikket har ansvaret, har gjort endog ganske meget for at øge den sociale lighed i Danmark, bl.a. ved at afskaffe de fattigdomsydelser, som spørgeren formentlig selv har været med til at stemme igennem.
Den skattereform, der bliver sigtet til, er jo i sig selv en reform, der betyder, at stigningen i de ydelser, vi taler om, bliver mindre.
Men til gengæld får vi jo muligheden for at give ret massive skattelettelser til lige præcis den brede gruppe af lønmodtagere, der måske ikke tjener særlig meget på at gå på arbejde i sammenligning med at være på overførselsindkomst.
Reformen betyder også, at en af de grupper, der vinder mest overhovedet, er enlige forsørgere.
Det er bestemt heller ikke en gruppe, der nødvendigvis har det nemt økonomisk i den nuværende situation.
Så ja, jeg synes samlet set, at de mange initiativer, vi har taget, ikke mindst i forbindelse med den her finanslov, hvilket jeg også gennemgik i min tale, bidrager til, at vi får et mere lige og et mere rimeligt samfund i Danmark.
Karina Adsbøl (DF), 2012-12-18:
Jamen så forstår jeg på finansministerens svar, at han finder det rimeligt, at mennesker med handicap og mennesker på førtidspension, som ikke kan komme på arbejdsmarkedet, måske på grund af en stor funktionsnedsættelse, skal betale for skattelettelser.
Men så fik vi jo det på plads.
I forhold til »Fair Løsning 2020« var Socialdemokraterne i sin tid ude at sige, at kommunerne skulle have flere penge og flere millioner, heriblandt Jammerbugt Kommune, Norddjurs Kommune og Allerød Kommune.
Der var flere millioner, der skulle deles ud.
Hvor mange millioner er der blevet delt ud til kommunerne?
Lars Barfoed (KF), 2012-12-18:
Tilsyneladende har finansministeren ikke nogen bud, for det eneste, finansministeren kan give som svar, er at vende sig rundt og kigge tilbage og påstå, at den regering, som Det Konservative Folkeparti var en del af, ikke gjorde noget, at Det Konservative Folkeparti ikke gjorde noget.
Og finansministeren er garanteret inderst inde, selv om han ikke vil indrømme det, rigtig glad for, at vi har fået gennemført en efterlønsreform, som trods alt sikrer et bedre grundlag for dansk økonomi i fremtiden.
Men der kommer jo ikke et bud fra finansministeren på, hvad der skal ske.
Vi foreslog under finanslovforhandlingerne f.eks. at tilrettelægge lavere selskabsskatter i Danmark.
Det ville man ikke være med til.
Christian Juhl (EL), 2012-12-18:
Jeg vil gerne høre, om finansministeren kan huske perioden august-september 2011.
Da var nogle af os ude i en valgkamp, og nogle af os var med i en valgkamp med to hovedslogans.
Vi skulle sikre efterlønnen, og vi skulle rulle dagpengeforringelserne tilbage.
Det var den kampagne, der hed SKÆVT-kampagnen, og også ministerens parti var med i den.
Jeg vil spørge ham, om han vil give mig et praj om, hvordan han synes, det er gået.
Han skal prøve at lade efterlønnen ligge lidt, for det bliver for omfattende.
Han skal nøjes med det overskuelige svar på, hvor godt han synes at den der kampagne med at rulle dagpengeforringelserne tilbage er lykkedes for os.
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Tak for det spørgsmål.
Det giver anledning til at få sagt, at der set fra min side jo er stor politisk afstand mellem mit parti i den regering, der sidder, og spørgerens parti.
Den afstand handler jo om mange ting.
Den handler måske mest grundlæggende om, at vi finder det vigtigt og nødvendigt at tage regeringsansvaret, ansvaret for at lede landet, under de omstændigheder, der nu byder sig.
Når det gælder dagpengereformen, er det jo blevet sagt meget klart før valget, at det ikke var en reform, mit parti har stemt for.
Det var heller ikke en reform, vi på nogen måde havde lovet at afskaffe.
Det, vi havde lagt op til, var, at hvis man kunne lave en trepartsaftale, som kunne sætte noget andet i stedet med samme effekt, var det en mulighed at gå i den modsatte retning.
Det kunne man ikke.
Selv under de omstændigheder anser vi det for helt relevant og helt nødvendigt som Socialdemokrati at tage ansvaret for at lede landet ud af den økonomiske krise, vi nu engang står i.
Christian Juhl (EL), 2012-12-18:
Jeg er nødt til at rette ministeren, hvor nødig jeg end vil.
Hele ministerens eget parti stod bag den kampagne, så der er ikke noget nyt i det krav.
Så vil jeg gerne stille et spørgsmål om akutjobpakken.
Ministeren har kaldt den en fuld og dækkende løsning på problemet.
Det er Danmark, når det er bedst, sagde ministeren, og så lavede han en aftale med arbejdsgiverne om, at han nok skulle holde fingrene fra dagpengereglerne, hvis ellers de ville levere nogle job.
Er det stadig væk en fuld og dækkende løsning, og hvis det nu ikke er en fuld og dækkende løsning, hvis nu arbejdsgiverne svigter, vil ministeren så give et tilsagn om, at vi tager fat på dagpengereglerne alligevel?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Mange tak.
Jeg vil ikke give noget tilsagn i den retning overhovedet.
Jeg mener faktisk, at der er noget utrolig rigtigt og godt i, at landets arbejdsgivere i den situation, der var opstået, hvor en lang række mennesker stod i kø for komme ind på arbejdsmarkedet i en svær konjunktursituation, da tog et ansvar.
Man gjorde det af nogle principielle årsager.
Det har jeg respekt for.
Det synes jeg er godt.
Jeg synes, at vi generelt i det bredere politiske spektrum måske skulle udvise en vis respekt for det.
Lars Barfoed (KF), 2012-12-18:
Jeg har siddet og tænkt lidt på strudsen.
Strudsen har det med at gemme hovedet i busken, og så tror man ikke, hvis man er en struds, at nogen kan se en.
Jeg synes, finansministeren har det ligesom en struds her i aften, for der er flere, som har spurgt ind til det med beskæftigelsen i Danmark, og hver gang har ministeren alle mulige forklaringer om, at den ene eller den anden ordning ikke kan hjælpe noget alligevel.
Finansministeren gemmer sig så bag ved det her med, at vi jo har dårlige konjunkturer, og at man har sat en masse i gang.
Bekymrer det virkelig ikke finansministeren, at vi kan se, at der forsvinder produktionsarbejdspladser ud af Danmark, og har regeringen overhovedet ingen tanker om, hvordan vi skal tilrettelægge en udvikling i Danmark, så vi får nogle bedre strukturelle betingelser for at skabe arbejdspladser i private danske virksomheder?
Man havde chancen, da man skulle lave en finanslov, for at tilrettelægge en langsigtet politik, så vi sikrede produktionsarbejdspladser i Danmark og gav danskerne større tryghed på jobbet.
Har regeringen ingen som helst bud på, hvordan vi kan sætte en fornuftig udvikling i gang, så vi får bedre vilkår for private arbejdspladser?