runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2011-02-08:
Der bliver jo ikke svaret på det, jeg spørger om.
Men jeg vil sige, at det er en personlig beslutning, om man betaler til efterlønsordningen eller ej.
Det har vi så ikke.
Jeg mener, at ministeren støder ældre mennesker ud i mørket efter 2 år på dagpenge, for i 2020 vil arbejdsløsheden kun være kommet ned på 100.000 i forhold til i dag, når man tænker på det med de små ungdomsårgange.
Det kan ikke lade sig gøre.
Så det er et faktum, hvad jeg siger.
De vil have 2 år på dagpenge efter regeringens system, derefter kontanthjælp og i mange tilfælde 0,00 kr.
Alt det her er ikke bare en uværdig behandling af vore ældre medborgere, det vil også betyde, at man slet ikke vil opnå den besparelse, som man påstår det her skal give.
Jeg synes, at det ser meget alvorligt ud for regeringen.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-02-08:
Jamen grunden til, at jeg bruger det udtryk, er, at det jo er spild af tid at stå her ved Folketingets talerstol og snakke og diskutere med partier, som simpelt hen ikke kommer med noget konkret.
Det er derfor, jeg bliver ved med at stille spørgsmålet, om der ikke er noget konkret, og her kom hr. Steen Gade så med en lille flig af nogle ting i det her lovforslag, som man ikke er enig i.
Der kan jeg bare sige, at det her lovforslag så meget som overhovedet muligt indeholder stramninger på miljødelen med en 30 pct.s reduktion af ammoniakudledningen ved landbrugsejendomme, som udvider.
Det kan vel ikke være mere stramt, og det forstår jeg ikke at hr. Steen Gade ikke kan stemme for.
Karen Ellemann (V), 2011-02-08:
Tak for det.
Nu har vi haft en lille ordveksling her under andenbehandlingen af L 12, og jeg vil blot konstatere, at det har været en ret spændende lovbehandling frem til nu.
Det er korrekt, at der er blevet besvaret over 100 spørgsmål til det her lovforslag.
Det er spørgsmål, som alle sammen har haft til hensigt netop at få præciseret, hvad det her lovforslag går ud på, hvilke miljøforbedringer der er i det, og i høj grad også hvilke lempelser der er i det i forhold til bureaukratiet.
For det er jo rigtigt, at der fortsat er udfordringer med hele husdyrreguleringen, hele husdyrloven, og derfor er det, at vi med L 12 også får de her anmeldeordninger.
Jeg vil bare sige til den bekymring, der er givet udtryk for her fra talerstolen med hensyn til gyllebeholdere, at det jo ikke er sådan, at der ikke er krav til gyllebeholdere – snarere tværtimod.
Når vi laver anmeldeordninger her, er det for at lempe i sagsbehandlingstiden ude i kommunerne, når man gerne vil udskifte en gammel gyllebeholder med en nyere og mere sikker gyllebeholder.
Det er sådan set ganske enkelt det, der ligger i det.
Alt i alt tak for en spændende andenbehandling.
Jeg ser frem til tredjebehandlingen.
Jens Vibjerg (V), 2011-02-08:
I november indgik de to regeringspartier, Venstre og Det Konservative Folkeparti sammen med Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Liberal Alliance en aftale om større fleksibilitet i opfølgning og indsats over for syge.
Indsatsen over for sygemeldte er utrolig vigtig.
Langvarigt sygefravær kan ligefrem være invaliderende i bestræbelserne på at vende tilbage til arbejdsmarkedet.
Lovforslaget, vi behandler her, udmønter syv af de initiativer, der blev aftalt på daværende tidspunkt.
De syv initiativer handler om at give tilbud, hvor det er relevant.
Det vil sige, at det skal tjene til en tilbagevenden til arbejdsmarkedet.
Modsat skal vi ikke bruge aktive tilbud til alvorligt syge mennesker.
Det handler altså om at bruge den aktive indsats over for dem, hvor det giver mening i forhold til at hjælpe dem tilbage til jobbet så hurtigt som muligt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-02-08:
Jeg kan forstå, at ordføreren refererer meget til den lovgivning, der blev lavet sidste år af regeringen og Dansk Folkeparti, hvor man jo havde travlt med at være efter de syge, som man plejer at være.
Så har man så ladet den her del af pakken ligge tilbage, som måske er lidt mere positiv.
For at spørge ind til noget konkret i den vil jeg godt høre, om ordføreren er enig i, at det kan være lidt problematisk, i forhold til hvad en positivliste er.
Er ordføreren ikke enig i, at det bør være noget, vi skal være opmærksomme på i det fremadrettede for at være sikker på, at det her nu også kommer til at gælde de rigtige mennesker?
Steen Gade (SF), 2011-02-08:
Jeg kan forstå, at jeg er ude i at debattere med en ekspert i tomme ord i dag.
I hvert fald er det blevet gentaget mange gange, men det bliver det jo ikke rigtigt af.
Det er vel en helt fornuftig måde at agere på.
Det står i vores betænkningsbidrag, og vi har hele tiden fremført, at der er nogle forbedringer, men at der så er nogle steder, hvor vi mener at man låser det hele fast på en måde, som gør, at der ikke kan foretages de nødvendige skærpelser i fremtiden.
Derfor undlader vi at stemme, og egentlig synes jeg, det er så overmåde sagligt, at man i hvert fald nærmest skal være ekspert i tomme ord for ikke at kunne værdsætte det.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-02-08:
Men i de seneste år har beskæftigelsesministeren tydeligvis lagt billet ind på at være herre over de syge.
Heldigvis har det så vist sig, at det ikke var helt så ligetil, som ministeren måske troede, og derfor er det så også glædeligt, at ministeren langt om længe lytter til, hvad vi i Socialdemokratiet har sagt den ene gang efter den anden, og i dette lovforslag får rettet lidt op på lovgivningen om sygefravær.
Jeg var efterhånden ved at tro, at ministeren var argumentresistent, men der er åbenbart hul igennem en gang imellem, og ministeren skal da også roses for at have fået øjnene op for, at det er spild af penge og ressourcer og direkte generende for syge, at de udsættes for samtaler og opfølgning, på trods af at de er alvorligt syge eller åbenbart snart vender tilbage til arbejdsmarkedet.
Så i Socialdemokratiet er vi yderst tilfredse med den del af L 116 og vil da også stemme for forslaget.
Nu kan jeg se, at ministeren både taler, men måske også er lidt afventende, for jeg plejer jo at hælde lidt malurt i bægeret, og det gør jeg også i den her sag.
Så det vil jeg bede ministeren give et bud på, der er mere tydeligt end det, der fremgår af teksten til lovforslaget.
For det andet virker det utrolig stift, at delvis raskmelding går forud for aktive tilbud.
Her ville det være godt at få afklaret, om det er muligt at iværksætte aktive tilbud samtidig med delvis raskmelding.
Men alt i alt ser det ud til, at ministeren til en vis grad har forstået, at syge skal hjælpes, og derfor stemmer Socialdemokraterne for lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-08:
Det er bare lige for en god ordens skyld.
Jeg går ud fra, at hr. Lennart Damsbo-Andersen er meget tryg ved, at det ikke er os herinde i Folketinget eller ministeren, der skal udfærdige den positivliste, men at det er den faglige lægevidenskab, der skal finde ud af, hvem der skal stå for positivlisten.
Jeg går også ud fra, at hr. Lennart Damsbo-Andersen vil acceptere de valg af sygdomme, som den faglige lægevidenskab kommer med.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-02-08:
Det kan være, at Dansk Folkepartis ordfører er bedre orienteret, end jeg er, for jeg har ikke kunnet læse i lovforslaget, hvem det var, der skulle komme med indstillingen til, hvilke sygdomme der skulle på positivlisten, eller hvilke personer der skulle indgå i den gruppe, der skal komme med den indstilling, og så, som jeg siger, hvordan man vil revidere en sådan liste, hvis det viser sig, at den ikke lever op til det, som formålet er.
Men ellers er jeg tryg ved, at det skal ministeren nok finde ud af.
Jeg beder bare om, at jeg ligesom får det på tryk og får at vide, hvad det er, det handler om.
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-08:
Jeg vil fortsætte den positive linje, der har været indtil videre fra de to foregående ordførere.
Det er jo egentlig dejligt at høre, at Socialdemokratiet bakker op om det her lovforslag, for vi har selvfølgelig arbejdet meget med, at det var urimeligt, at vi skulle pålægge de syge noget unødvendigt, og det var også urimeligt, at vi skulle pålægge både jobcentrene og a-kasserne unødigt arbejde i forhold til folk, der var syge, og som vi vidste efter en vis tid ville være tilbage på arbejdsmarkedet.
Det samme gælder for folk, der er meget syge, altså at de skulle jagtes af jobcentrene.
Det er ikke meningen, og det bliver lavet om med det her lovforslag, som vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig bakker op, da vi har indgået en aftale med beskæftigelsesministeren om, hvordan det skal være fremover.
Jeg vil ikke udelukke, at der under behandlingen vil komme nogle ændringer.
Det kan være, at der er forhold, vi har overset, og som man egentlig også godt kunne putte ind og fritage – hvad kan man sige? – de syge for det.
Det vil vi selvfølgelig også i Dansk Folkeparti være positive over for at se på, hvis der skulle komme forslag til nogle gode ændringer, der kan gavne og lette arbejdet og afbureaukratisere ude i jobcentrene og a-kasserne.
Men Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Helle Sjelle (KF), 2011-02-08:
Forslaget om ændring af sygedagpenge er et resultat af aftalen om nye rammer for sygefraværsindsatsen, og den indebærer en tilpasset indsats for alvorligt syge og syge, der snart vender tilbage til arbejdsmarkedet.
Sagt på en anden måde er det primære formål med det her forslag at sikre, at kommunerne ikke bruger unødige ressourcer på alvorligt syge mennesker eller mennesker, der snart vender tilbage til arbejdsmarkedet.
Det synes vi Konservative er en ganske fornuftig prioritering af de ressourcer, som vi har til rådighed, for vi er nødt til at prioritere vores midler, og det gør vi bedst ved at lave en ordentlig og effektiv indsats over for de sygemeldte, hvor ressourcerne har en reel effekt.
Samlet set skulle forslaget gerne være med til at skabe et fundament for en mere effektiv beskæftigelsesindsats, hvor kommunerne skal prioritere at yde en aktiv indsats over for dem, der har et reelt behov for det.
Forslagets prioritering af ret og rimelighed i sygedagpengereglerne gør samtidig, at kommunerne også sparer nogle penge på administrative byrder.
Besparelserne er skabt ved, at det nye forslag giver en mere individuel tilpasset løsning, som sikrer en mere effektiv indsats, og som på en socialt ansvarlig måde tager hensyn til de mennesker, der er ramt af sygdom.
For os Konservative er det også vigtigt at understrege, at forslaget faktisk også støttes af de centrale organisationer på sygedagpengeområdet.
Både Det Centrale Handicapråd og Landsforeningen Sind, som repræsenterer de svage grupper på sygedagpenge, har udtrykt, at forslaget tager hensyn til deres bemærkninger.
De tilslutter sig de løsninger, som forslaget frembringer.
Samlet set mener vi Konservative, at forslaget om at ændre sygedagpengereglerne både er ret og rimeligt.
Aktivering skal være meningsfuld, effektiv og socialt ansvarlig.
Forslaget løser de konkrete problemer og fremtidssikrer en bedre indsats.
Derfor støtter vi også fuldt og fast op om lovforslaget.
Jeg skulle hilse fra Det Radikale Venstre og sige, at det gør de også.
Inger Støjberg (V), 2011-02-08:
Jeg vil gerne indlede med at takke for den overvældende tilslutning, som forslaget har fået her, og den ros, som man har hørt rundtomkring.
Og man må jo nok sige, at det gælder selv hr. Per Clausens ros; den kommer jo helt uvant, og normalt ville jeg blive noget betænkelig, når Enhedslisten roser den borgerlige regering, men jeg vil dog i det her ene tilfælde blot tage den til mig, fordi det er et utrolig vigtigt forslag, vi står med her.
Lovforslaget udmønter jo netop den aftale, som regeringen indgik i forbindelse med finanslovaftalen med Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Liberal Alliance.
Og det har været helt afgørende for aftalepartierne, at vi sikrer, at det kun er sygemeldte med behov for hjælp til at komme tilbage i job, der skal have en aktiv indsats.
Kommunernes ressourcer skal anvendes på de sager, hvor opfølgning og aktiv indsats gør en reel forskel.
Vi har med aftalen sikret, at der kan ske en vis målretning og tilpasning af den aktive indsats over for sygemeldte.
Samtidig har vi sikret, at alvorligt syge fritages for aktive tilbud og samtaler i jobcenteret.
Det samme gælder for syge, der regner med at vende tilbage til jobbet igen inden for 8 uger.
Det lovforslag, som vi har behandlet i dag, udmønter aftalens elementer om en målretning af indsatsen samt fritagelse af grupper af syge for aktive tilbud og samtaler.
Med lovforslaget sikrer vi en tilpasset indsats over for alvorligt syge og syge, der snart vender tilbage på arbejdsmarkedet.
Vi sikrer også, at opfølgningsreglerne bliver mere fleksible for syge, der venter på en operation, og for syge, der vender tilbage på arbejdsmarkedet i starten af sygefraværet.
Endvidere præciseres det i lovforslaget, at i de tilfælde, hvor der er tale om alvorlig sygdom, og hvor kontakt til sygemeldte ikke er hensigtsmæssig eller mulig på baggrund af den sygemeldtes helbredstilstand, så foregår opfølgningen uden kontakt til den sygemeldte, og det vil sige, at der bliver igangsat en såkaldt standby.
Lovforslaget medvirker også til større fleksibilitet i forhold til kommunernes kontakt til arbejdspladsen.
Forslaget indebærer, at der ikke skal tages kontakt i tilfælde, hvor der er tale om langvarig sygdom, eller i tilfælde, hvor den sygemeldte umiddelbart står for en tilbagevenden til arbejdet.
Herudover præciseres det i lovforslaget, at kommunen kun kan iværksætte aktive tilbud, hvis det kan fremme arbejdsfastholdelsen og en hurtigere tilbagevenden til arbejdsmarkedet.
Den gradvise tilbagevenden går altid forud for aktive tilbud.
Der er dog mulighed for at iværksætte tilbud i kombination med en gradvis tilbagevenden, hvis tilbuddet understøtter en hurtigere tilbagevenden til arbejdsmarkedet.
Jeg vil gerne endnu en gang takke for behandlingen af lovforslaget og ser også meget frem til udvalgsbehandlingen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-08:
Jeg vil sige, at man bare kan være rolig: Det er ikke, fordi Liberal Alliance vil bryde det store flertal, der vel er bag det pågældende lovforslag, for vi er sådan set meget tilfredse med de ændringer, der er.
Jeg synes bare, det er ærgerligt, at man i forhold til det her forslag ikke kommer ind i diskussionen om, at der kunne komme øget konkurrence, hvad angår adgangen til at virke som bobestyrer.
Det er jo sådan, at Konkurrencestyrelsen tidligere har påpeget, at der er meget, meget lidt konkurrence på det her område, og det medvirker til, at borgerne kommer til at betale kunstigt høje salærer for at få en bobestyrer.
Det skyldes, at der er for lidt konkurrence, både i forhold til hvem der kan få lov til at være bobestyrer – er det advokater, eller er det andre? – og at der kun er udnævnt et vist antal bobestyrere i hver kreds.
Det vil vi gerne have ændret og måske også gerne have en kommentar fra justitsministeren om, altså om man kunne gå ind og se på det her.
Det er jo faktisk mere end 5 år siden, Konkurrencestyrelsen tog det her problem op, og jeg har meget svært ved at se, at man beskytter nogens interesser ud over interesserne hos de ganske, ganske få advokater, som har fået den her særlige givtige rolle som bobestyrer.
Fri konkurrence giver generelt bedre muligheder for borgerne, det giver dem lavere priser, og det vil det også gøre i det her tilfælde, og når nu Konkurrencestyrelsen flere gange har påpeget det her problem, synes vi, det er underligt, at man ikke har taget det op.
Lars Barfoed (KF), 2011-02-08:
Jeg synes altid, det er på sin plads, når der er mulighed for det, at diskutere områder, hvor der er mulighed for at skabe konkurrence.
Konkurrence er godt, det optimerer både pris og kvalitet for forbrugerne.
Det skal så nogle gange sættes op mod nogle andre krav, man kan stille, f.eks. i hele retssystemet, hvor der ofte er behov for, at der altså medvirker uddannede advokater.
Det er nemlig også til fordel for forbrugerne, at der er en forsvarlig behandling af sagerne af nogle advokater, der har forstand på, hvad det drejer sig om.
I den her sammenhæng vil jeg bare sige, at lovforslaget jo drejer sig om at virkeliggøre resultatet af et udvalgsarbejde, som slet ikke har beskæftiget sig med konkurrenceaspektet overhovedet, men som har beskæftiget sig med de processer, man gennemfører i forbindelse med et dødsboskifte, og det er så igen afledt af, at man har set på ægtefælleskiftereglerne.
Så det er altså selve skiftereglerne, selve processerne, man har interesseret sig for, og det er i den kontekst, det her forslag indgår.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-08:
Jamen jeg er sådan set godt klar over, hvad forslaget handler om.
Det, vi bare prøver at afkræve regeringen et svar på, er, hvad man kunne gøre for at se på det her problem, som har været rejst flere gange.
Det er sådan, at Konkurrencestyrelsen har nævnt både jurister, der ikke er advokater, og revisorer som mulige grupper til at gå ind og tage sig af de her dødsbobehandlinger.
Der er jo ingen tvivl om, at det ville øge konkurrencen.
Man kunne kigge på, hvem der måtte gøre det.
Der er ingen tvivl om, at hvis man lavede konkurrence hen over kredsgrænserne, så ville der også komme billigere priser til fordel for borgerne.
Derfor kunne vi i hvert fald godt tænke os, at man fik kigget nærmere på, om man kunne få det her draget med ind og eventuelt få et løfte fra regeringen om, at den ville se positivt på at undersøge, hvordan man kunne øge konkurrencen inden for det her.
Så er det jo rigtigt, som justitsministeren siger, at det er indrettet sådan på grund af nogle hensyn til borgerne.
Ja, men man kunne også lade borgerne selv vælge, hvilke hensyn de ville have der skulle tages.
Hvis de mener, det er en advokat, der skal gøre det, kan de jo bare vælge det fortsat.
Mette Gjerskov (S), 2011-02-08:
Vi må sige, at der er gode elementer i forslaget, men der er også elendige ting og sager.
Det, debatten i dag skal dreje sig om, er jo ændringsforslagene, og der har vi faktisk været med til at foreslå et ændringsforslag om gylletanke.
Det er jo sådan, at gylletankene i dette land – hvis man skal tage det helt alvorligt – står som potentielle bomber under miljøet.
Går det galt med en gylletank, kan det gå rigtig, rigtig galt ude i naturen.
Der laves her en lempelse, hvor gylleanlæg undtages for miljøgodkendelse.
Det vil sige, at man bare skal meddele kommunen, at man laver en gylletank, og så kan man sådan set gøre det, på samme måde som hvis man har tænkt sig at lave en udestue.
Det synes jeg faktisk ikke er at tage gylleproblemet alvorligt.
Der er en kæmpe risiko ved gylle.
Vi ved, at gylletankene løber over.
Vi ved, at der sker uheld.
Det er utrolig vigtigt, at kommunerne har en mulighed for at gå ind og se på det i forbindelse med behandlingen af en miljøgodkendelse.
Derfor støtter vi naturligvis det ændringsforslag, og vi undlader at stemme til selve lovforslaget.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-02-08:
Jamen det var da godt, at hr. Steen Gade kunne få sig selv til at sige, at der var nogle forbedringer i det her lovforslag.
Det synes jeg er rigtig godt.
Men problemet er jo så helt paradoksalt, at hr. Steen Gade ikke vil stemme for de forbedringer.
Altså, så holder alt jo op.
Hr. Steen Gade siger, at der er en masse gode forbedringer, som man er enig i, men at man ikke vil stemme for dem.
Det hænger jo ikke sammen, og derfor er det jo rigtigt, som jeg sagde i starten, at det er tomme ord uden indhold, når man står her på talerstolen og siger, at der er en masse forbedringer, men at man ikke vil stemme for dem.
Steen Gade (SF), 2011-02-08:
Jeg skal på SF's vegne understrege det samme, som fru Mette Gjerskov understregede i forbindelse med ændringsforslaget, som vi stiller sammen med Socialdemokratiet, og så blot påpege, at med de fremskridt, der er, vil vi markere det ved at undlade at stemme til den samlede lovgivning.
Men jeg vil ikke undlade at sige her, at som vi ser det, er det ikke tilstrækkeligt til at sikre, at vi lever op til det, vi skal, med hensyn til at kvælstofbelastningen på husdyrbrug kommer ned på det niveau, som sikrer god bevaringsstatus, hverken i 2017, eller når der laves revurderinger senere.
Og derfor kan vi ikke medvirke i forslaget.
Jeg er lidt bange for, at det skyldes en stor og lang strid i Venstre, som jeg ikke ved om er afsluttet og helt præcis hvad resultatet bliver af.
Men der er signaler om, at man i virkeligheden bare skal have generelle vurderinger, mens det, der er brug for, jo er konkrete vurderinger.
Jeg har set nogle svar fra ministeren, hvor hun siger, at det er begge dele.
Men det kan jo ikke være helt begge dele, altså at man indskærper over for kommunerne, at det er den generelle vurdering, der tæller, men så alligevel siger: Jamen man skal også blive ved med at gøre det konkret.
Vi synes, der er betydelig usikkerhed i den måde, det er beskrevet på i lovforslaget, og det har vi markeret, selv om der altså er fremskridt, ved at undlade at stemme.
Mette Gjerskov (S), 2011-02-08:
Hr. Eyvind Vesselbo taler om tomme ord, så jeg vil gerne sige, at der til det her lovforslag ligger 17 bilag og 100 spørgsmål og svar; det er et meget, meget gennemarbejdet lovforslag.
Og jeg vil også gerne sige til hr. Eyvind Vesselbo, at vi jo faktisk har læst det hele, og sagen er, at det, der er det store spørgsmål i forhold til diskussionen i dag, er: Hvad er det, der sker med gylletankene?
Det, regeringen har lagt frem her, handler om, at kommunerne skal sagsbehandle en ansøgning om at bygge en gylletank på samme måde som en ansøgning om en carport, og jeg mener bare, at en gylletank er en potentiel bombe under naturen, det er en carport ikke.
Skulle vi ikke tage og behandle spørgsmålet om sagsbehandlingen af gylletanke ordentligt, så vi sikrer os, at der ikke sker udslip i fremtiden?
Eyvind Vesselbo (V), 2011-02-08:
Jo, jo, men jeg vil sige til fru Mette Gjerskov, at det jo ikke er nok at sige, at man har læst det hele, for det drejer sig også om, at man skal forstå, hvad der står.
Men det her tyder på, at fru Mette Gjerskov og hr. Steen Gade ikke har forstået et klap af, hvad der står i alle de der 100 spørgsmål og svar, som fru Mette Gjerskov nævner.
Hvis man havde forstået det, havde man jo sådan set også kunnet tage stilling til det og fundet ud af, om man skulle stemme for eller imod.
Nu undlader man bare at stemme, fordi man ikke ønsker at tage stilling.
Med hensyn til gylletanke vil jeg sige, at det igen er et spørgsmål om at læse grundigt på de ting, som foregår herinde på miljøområdet, og så forstå dem.
Der er jo lige lavet en plan for at sikre, at der ikke kommer udslip fra gylletanke, nemlig en plan, som sikrer, at man advares, hvis der skulle opstå en læk på eller nogle problemer med gylletanke, og desuden har vi vedtaget, at der skal laves nogle gyllebarrierer, så der ikke sker skade.
Jeg kan slet ikke se, at det ændringsforslag, som oppositionen kommer med her, overhovedet er relevant på nogen måde, for de ting, der står i ændringsforslaget, er allerede blevet gennemført.
Mette Gjerskov (S), 2011-02-08:
Jeg synes, det er usagligt at stå og have en debat her om, hvem der har forstået, hvad de har læst.
Den debat lader jeg være ovre i Venstres folketingsgruppe.
Jeg vil bare konstatere, at vi fra Socialdemokraternes side sammen med SF meget klart har gjort rede for, hvad det er, vi er bekymrede for med den her lovgivning.
Man forsøger at lappe på det, der i forvejen er en elendig lovgivning.
Vi anerkender, at der er nogle forbedringer.
Men andre har studset over den elendige lovgivning, altså det, der er grundlaget for, at alle landmændene står derude med traktorerne, og det gør de jo, fordi de ikke har kunnet få deres godkendelser igennem ude i kommunerne i årevis, og det er, fordi regeringen har lavet et håbløst, bureaukratisk system, som ingen ude i virkeligheden kan bruge.
Nu har man så tænkt sig at rette op på det ved at slække så meget på reglerne, at selv gylletanke ikke skal miljøgodkendes.
Ministeren er jo ikke en gang enig med sig selv om, hvad konsekvenserne af lovforslaget vil blive.