runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2009-04-28:
Så er det jo spørgsmålet om at finde den bedste metode til at gøre det.
Nu må man jo sige, at igennem de sidste 25 år er forbruget af pesticider faldet drastisk, og det er godt, fordi det selvfølgelig har haft en påvirkning på naturen, at det er faldet.
Man har haft et begreb, der hedder behandlingshyppighed - det har vi stadig væk - som ligesom har været målet for, om man nu gjorde det på den rigtige måde, og om man fik bragt pesticidforbruget ned.
Den ene var det samlede pesticidtal eller mængden, som blev solgt, og så havde man behandlingshyppigheden.
Der må man sige, at i de sidste par år har de måleredskaber, vi har brugt, vist, at man ikke har nået det mål, der er sat.
Men spørgsmålet er jo, om den målemetode, man har brugt igennem mange år, behandlingshyppighed, overhovedet har sagt noget om belastningen af naturen.
Det er ganske klart, at det har den ikke.
Den har ikke sagt noget om, hvad det har af betydning for naturen og miljøet, at man bruger den ene pesticid eller den anden pesticid.
Det er jo et stort problem.
Man har fastsat et politisk mål, hvor man i starten sagde, at behandlingshyppigheden skulle være 2,5.
Så skulle den ned på 2,0, og så lavede vi en pesticidhandlingsplan, og så skulle den ned på 1,7.
Udgangspunktet var, at man sagde, at 1,7 jo er mindre end 2,0, og så er det nok også bedre.
Det er jo nødvendigvis ikke sådan.
Det har været en måde at gøre det på, men ikke den rigtige måde.
Derfor er det vigtigt, at vi får lavet en ny metode, som bliver en metode, der beskriver belastningen af naturen og miljøet.
Det er langt bedre at gøre det på den måde end ved at lave kvoter.
Jeg synes, det er fint, at forslagsstillerne her sætter fokus på det her område og kommer med et konkret, positivt forslag, men her må man jo ligesom ved de andre forslag sige: Hvad er den bedste metode til at nå det mål, vi gerne vil nå?
Der mener jeg, at den måde, der er den bedste, er at få en slags indeks for belastningen og så få beskrevet, hvordan man får bragt påvirkningen af naturen fra de her pesticider ned.
Går man over til kvoter, bruger man egentlig bare den gamle metode.
Man kører videre ad den samme vej.
Man skelner ikke imellem pesticiderne.
Man siger, at du må bruge så og så meget, og så ved man ikke noget om påvirkningen af naturen.
Så jeg synes, at en mere konstruktiv løsning er at få detaljeret beskrevet, hvordan man kan få nedbragt belastningen af naturen, og det er det, det her går ud på.
Vi kan ikke støtte forslaget, for vi mener faktisk ikke, at kvoterne er den rigtige måde at gøre det på.
Den rigtige måde er, som jeg har beskrevet, at sikre, at belastningen af miljøet og naturen bliver mindre, og det er jo det, som regeringen nu arbejder med i Grøn Vækst.
Lad os nu se, når det kommer.
Så vil alle være glade.
Mette Gjerskov (S), 2009-04-28:
Jeg glæder mig til, at vi alle bliver glade.
Jeg håber, at Venstres ordfører har ret.
Vi har ventet i rigtig, rigtig mange år på at blive glade i den her sag, og for hvert år der er gået, er forbruget af sprøjtegifte i landbruget steget.
Til gengæld er der jo altså også nogle, som ikke rigtig har fokus på det her område, og de skal hjælpes en smule.
Det behøver jo ikke at være noget, man gør op i liter.
Det kan opgøres på hundrede og sytten forskellige måder.
Så jeg vil bare spørge Venstres ordfører: Hvis vi indfører det her med, at de stærkest belastende gifte får en højere vægtning inden for kvotesystemet, vil Venstres ordfører så overveje at være med til et kvotesystem?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Det jo netop derfor, vi siger: Vi vil gerne se, hvad det er, regeringen spiller ud med i deres Grøn Vækst-plan.
Og derfor, hvis vi nu siger ja i dag til få kvoter, som der bliver lagt op til i det her beslutningsforslag, må vi jo bare sige, at så åbnes der en masse andre flanker, det kan f.eks. være for smugleri fra østlandene, og der kan blive noget med afgifterne, som vil gøre, at vi vil komme ud i nogle problemer med, om det så er mere attraktivt at hente tingene i andre lande.
Jeg mener bare, at et kvotesystem vil folk jo ligesom prøve at omgå, hvis det er, at det bliver en åben flanke - en stor forhindring, kan man sige.
Så må jeg bare sige, at jeg synes, at her skal man jo tænke lidt på, at det godt kan være, at man ikke lige ved, hvad det er, man taler om, når man taler som almindelig ordfører her, og der må man bare sige, at vi er nødt til at have fagfolkene med til at vurdere, hvad der kan lade sig gøre.
Mette Gjerskov (S), 2009-04-28:
Jeg kan forstå, at hvis man laver en forskellig vægtning af de stærke sprøjtegifte i forhold til de milde, om man så må sige,
Men Venstre vil bare lave en beskrivelse af hver sprøjtegift.
Tror Venstre, at hvis man har lavet en beskrivelse af sprøjtegiftene, og siger: Den her er mest farlig, den her er mindre farlig, og den her er mindst farlig, at det vil have nogen som helst indflydelse på forbruget?
Vi er ganske enkelt nødt til at gribe til hårdere metoder end bare at fortælle landmændene, hvad der er farligt, og hvad der ikke er farligt.
De kunne jo bare gå ud og se, hvor mange agerhøns og harer, der er tilbage på markerne.
Jeg kan slet ikke se, at Venstre overhovedet kommer med noget konkret forslag.
Hvad er det, vi skal blive så glade over?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-04-28:
Selvfølgelig er det også store ord, jeg sagde, om, at alle blev glade, for det ikke er sikkert, at fru Mette Gjerskov nødvendigvis bliver glad, fordi der måske skal en større indsats til det.
Det er da ganske klart, at hvis man skal ned på hver enkelt landbrugsejendom i Danmark og give en kvote, i øvrigt differentieret ud fra farligheden af pesticiderne, kan jeg ikke se andet, end at det må være ustyrlig administrativt tungt og bureaukratisk.
Der er det da bedre at lave et system, hvor man helt generelt beskriver farligheden af pesticiderne og så bruger dem som grundlag for at lave det indeks, som skal lægge rammerne for nedsættelsen af pesticidforbruget.
Torben Hansen (S), 2009-04-28:
Det her er jo historien om sagen, der aldrig nogen sinde slutter.
Nu kan jeg forstå, at vi skal vente til næste uge.
Men det korte af det lange er, når man hører på det, hr. Vesselbo siger, at hr. Vesselbo afviser kvoter.
Det var ellers regeringens eget virkemiddeludvalg, der i januar 2007 sagde, at det sådan set kunne være ganske glimrende.
Men jeg har ikke hørt, hvad det er, Venstre vil stille i stedet for.
Hvad er det for et virkemiddel, Venstre så bruge?
Hvordan vil man få nedbragt brugen af sprøjtegifte?
Indtil nu har alt, der har været frivillige aftaler, jo ikke virket.
Når man siger nej til noget, må man jo også sige, hvad det så er, man selv vil i stedet for.
Det tror jeg vi alle sammen venter på at høre.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-04-28:
Man skal ikke vente så længe, men det bliver ikke lige nu.
For som ministeren meget rigtigt sagde, må man lige have lidt tålmodighed et par dage mere, inden man får den klare, tydelige og kontante beskrivelse af, hvordan det her bliver løst.
Jeg siger, at kvoterne jo ikke er fremgangsmåden, fordi det netop på den måde, som fru Mette Gjerskov beskriver det her på, bliver endnu mere buraeukratisk og endnu mere tungt administrativt at have med at gøre, hvis man inden for hver kvote skal beskrive, hvilken pesticid man har lov at bruge på hvilken landbrugsjord.
Selvfølgelig kan der blive en del arbejdspladser ud af det her, men jeg mener ikke, at det er nyttigt at sidde og lave sådan noget administrativt arbejde som det her.
Der er det jo meget nemmere at gøre det, som Venstre foreslår, og som jeg foreslår her, nemlig at lave nogle beskrivelser af, hvordan pesticiderne belaster naturen, og ud fra det få begrænset det.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Jeg vil bare lige spørge hr. Steen Gade om noget, men først vil jeg lige sige, at jeg i hvert fald ikke har sagt noget om, at fru Mette Gjerskov ikke har vidst noget om problemet.
Det, jeg gerne vil spørge hr. Steen Gade om, er, om ikke han kan bekræfte, eller om han kender resultatet af, hvordan det ser ud med vildtet, rådyrene og dådyrene.
Er der blevet færre af dem de sidste 6-7 år, hvor man kan sige, at den sidste plan for sprøjtegifte jo har fungeret?
Det var en af de påstande, som fru Mette Gjerskov jo udtalte sig om, nemlig at det var gået ud over dyrene.
Så jeg vil altså spørge: Er der blevet færre rådyr?
Er blevet færre dådyr i Danmark?
Steen Gade (SF), 2009-04-28:
Jeg vil gerne sige til hr. Jørn Dohrmann, at der findes flere dyr end rådyr i Danmark.
Der findes flere arter, det hedder biodiversitet.
Der er faktisk, fordi vi har fået mange flere grønne marker, kommet mange flere rådyr.
Det ved vi alle sammen herinde, så det er jo ikke til diskussion.
Det er jo de sårbare arter, det er agerhøns og en lang række andre, hvor der er markante tal for, at deres leveantal er forringet.
Ellers vil jeg invitere hr. Dohrmann ud på en af de marker, hvor der bare sprøjtes og sprøjtes - eller i nærheden af - og så mærke tavsheden ude i det dyrkede land, så vil han blive klar over, at det ikke står godt til.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Jeg forstår godt, at man ikke ønsker konkret at svare på spørgsmålet.
Vi må jo bare konstatere, at når man ligesom har kørt sig fast på, at det skal være kvoter, så findes der ikke andre løsninger.
Men ser hr. Steen Gade ikke, at der kunne være andre ting, som kunne være vigtige at få ind i sine overvejelser, når regeringen kommer med eventuel Grøn Vækst, eller synes hr. Steen Gade, at det her bare skal vedtages uanset hvad?
Steen Gade (SF), 2009-04-28:
Jamen jeg synes faktisk, at jeg svarede.
Der er da blevet flere rådyr, det ved vi alle sammen.
Det andet, om det absolut skulle være kvoter, så nej, det var slet ikke det, jeg sagde.
Det, at vi får afgifter, hvis det er rigtigt sat sammen, kombineret med et kvotesystem kunne jo være en fremragende model, tror vi.
Men det vil vi da selvfølgelig gerne diskutere og håber også, at det ikke på forhånd er bestemt, at den såkaldte Grøn Vækst, kun skal aftales med Dansk Folkeparti.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-28:
Tak for det.
Nu er det jo lidt udfordrende som regeringsordfører at tage den her diskussion på det her tidspunkt, hvor Grøn Vækst øjensynlig er på trapperne.
Man kan så henvise til forretningsordenen for Folketinget, hvor der klart står, at ved førstebehandling drøftes forslag ud fra principielle synspunkter uden nærmere gennemgang af enkeltheder.
Det kan jo så være en hjælp, kan man sige, i forhold til behandlingen af det her.
Jeg vil indledningsvis sige, at vi fra konservativ side ikke kan støtte dette forslag.
Vi mener ikke, at forslaget, som det er udformet her, er den rigtige løsning på de helt klare udfordringer, som der er på området, og som vi også har kendt i lang tid.
Der er en udvikling lige nu, som ikke er hensigtsmæssig.
Blandt årsagerne til, at vi ikke kan støtte det, er bl.a. - og det er ifølge regeringens virkemiddelkatalog - at der er et stort kontrolbehov, at der er risiko for ulovlig import, og at faste kvoter er administrativt tunge.
Det i sig selv gør, at jeg synes, det er fornuftigt at kigge på andre løsningsmodeller for at løse den udfordring, som der nu kan være.
Nu er det lidt svært at gå i enkeltheder i den her fase, men jeg kan i hvert fald sige, hvad vi fra konservativ side har lagt vægt på.
Vi har ikke lagt skjul på, at vi mener, at den måde, man opgør det på i dag med behandlingshyppighed, er en forkert måde.
Det må være mere logisk at kigge mere på, hvor meget man reelt belaster jorden, frem for hvor ofte en landmand sprøjter sin jord.
Det synes vi er en mere konstruktiv og mere logisk tilgang.
Jeg synes, det er logisk.
Samtidig er vi også meget positive over for, at man via ny teknologi nu har vi haft en diskussion her tidligere i dag om miljøteknologi også får løst nogle af de her problemer.
Generelt må vi sige, at der jo er en vis innovation også i dansk landbrug, som vi skal understøtte her fra Folketingets side, så vi får løst nogle miljøproblemer og generelt får skabt gode forretningsområder.
Det synes jeg også er værd at understrege.
Ellers kan vi egentlig også tilslutte os både det, som hr. Eyvind Vesselbo har givet udtryk for, og også det, som ministeren har givet udtryk for, bl.a. det, at vi skal kigge på pesticiderne og også indføre en afgift, hvor man kigger på, hvilke pesticider der er mest skadelige for miljøet.
Det er igen også for at give de rigtige incitamenter.
Grundlæggende må vi sige, at vi synes, at det er en meget interessant og meget vigtig diskussion.
Timingen er måske ikke lige den bedste, i forhold til at regeringen snart kommer med et udspil.
Men det konkrete forslag, som ligger her, kan vi ikke støtte fra konservativ side.
Mette Gjerskov (S), 2009-04-28:
Men vi kunne ikke blot have gjort det, for vi har fremsat dette forslag og andre forslag i de sidste 5 år og er hver gang blevet stemt ned af regeringen.
Jeg kan godt forstå, at den konservative ordfører står med lidt af et problem, fordi Grøn Vækst tilsyneladende er svaret på alt og den først kommer om et par dage.
Kan jeg så i det mindste få den konservative ordførers garanti for, at den slaphed og slendrian, som vi har set fra regeringens side på det her område i de sidste 5 år, hvor vi bare har set en stigning og stigning i giftforbruget, er det slut med?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-28:
Jeg synes, at den socialdemokratiske ordfører måske fremstår en anelse modbydelig og lidt skrap over for erhvervet.
Det kan da måske også godt være nødvendigt.
Det er et udgangspunkt, at man siger, at man straffer sig igennem det her.
Det er så en måde at håndtere en udfordring på.
For os har det været væsentligt at kigge på en samlet plan, hvor vi på den ene side kigger på, hvordan vi kan sikre mere vækst i dansk landbrug, og hvordan vi kan sikre nye forretningsområder, og på den anden side også kigger på, hvordan vi kan tage hensyn til miljøet, og hvordan vi kan sikre, at vi når de miljømål, som vi ønsker.
Vi ønsker ikke bare at straffe.
Vi vil ikke nedlægge dansk landbrug, tværtimod er vi faktisk ret opmærksomme på, at vi i øjeblikket har en ret alvorlig situation, som jeg ved at Socialdemokratiet også går meget op i, og det gælder selvfølgelig også inden for dansk landbrug.
Det er ikke nemt.
Jeg tror jeg da, at alle er klar over, at det ikke er nogen nem øvelse, men jeg er sikker på, at når udspillet ligger der, vil man erkende, at der er en god balance i det udspil, der kommer fra regeringen.
Mette Gjerskov (S), 2009-04-28:
Det har på ingen måde været min hensigt at være hverken modbydelig eller skrap over for erhvervet.
Dansk landbrug gør jo stort set bare det, som reglerne siger, at de må.
Dem, jeg gerne vil være skrap over for, er regeringen, for regeringen har intet gjort.
Jeg skælder ikke ud på landbruget.
De overholder reglerne, sådan er det, men der er ikke blevet opsat nogen regler for det her.
Der er indgået frivillige aftaler og hensigtserklæringer og alt muligt slaphed og slendrian, som ingen af os kan være tjent med.
Så det, jeg bare spørger om, er, om jeg kan forvente, at regeringen fremover vil udvise fasthed.
Det her handler ikke om at lukke dansk landbrug.
Faktisk viser alle undersøgelser jo, at det ikke på nogen måde vil gå økonomisk ud over landbruget at reducere forbruget af sprøjtemidler.
Kan vi forvente, at regeringen nu vil udvise en helt anden fasthed end den, vi har set de seneste år?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Jeg må sige til fru Bente Dahl, at vi jo også kigger meget på, hvordan vi kan få mere økologisk produktion i Danmark.
Det er jo også derfor, at Dansk Folkeparti hver eneste gang har været med til presse regeringen til at afsætte flere penge til det økologiske.
Vi går meget op i det.
Men jeg må også sige til fru Bente Dahl, at selv om vi får en stor økologisk produktion, er der altså også nogle miljøbelastninger fra de økologiske produktioner, hvor man har slagtesvinene til at gå ude, når de er 10 uger gamle.
Vi ved, at når man producerer korn på den måde, er der også nogle andre problemer med toksiner den slags ting.
Derfor er det flere ting, vi skal tage hensyn til, når vi planlægger den form for produktion, og det er vi bare meget bevidste om i Dansk Folkeparti.
Kristen Touborg (SF), 2009-04-28:
Tak for svaret - det var godt nok.
Så vil jeg godt lige spørge til det med brødkorn.
Jeg mener sådan set, at vi har en ordning i Danmark, der indebærer, at man får ca. 30 pct. ekstra kvælstof, hvis man laver brødkorn.
Er det efter Dansk Folkepartis opfattelse ikke sådan nogenlunde den størrelse, der er rimelig?
Og i forlængelse af det vil jeg godt sige, at hvis det er sådan, at der er behov for mere, vil der for SF's vedkommende ikke være problemer i at give mere, bare vi sikrer, at det kvælstof, der bliver brugt ekstra til brødkorn, også indebærer, at kornet bliver brugt til brød.
Så vil der efter SF's opfattelse ikke være problemer med det.
Hvis det ikke bliver brugt til brød, må det jo trækkes fra bondens kvælstofkvote næste år.
Og hvis det bliver brugt til brød, er det jo fint nok.
Er det sådan nogle ting, Dansk Folkeparti kunne tænke sig?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Så jeg glæder mig til den debat, for jeg synes, det lyder rigtig spændende.
Torben Hansen (S), 2009-04-28:
Tak fru formand.
I forrige runde blev det nærmest en diskussion om folks faglighed, og der vil jeg gøre opmærksom på, at det, det drejer sig om herinde, er, at folk har nogle nogle visioner og nogle holdninger til, hvordan samfundet skal skrues sammen.
Og hvis man skal ind omkring faglighed, vil jeg gøre opmærksom på, at fru Mette Gjerskov sådan set er uddannet agronom, så hun ved nok, hvad hun taler om på det her område.
Men det, jeg stadig væk ikke helt kan forstå, er, at Dansk Folkeparti siger, at nu vil man afvente Grøn Vækst, men Dansk Folkeparti må vel som parti selv have nogle holdninger til, hvordan man får nedbragt brugen af sprøjtegifte i landbruget.
Jeg kan forstå, at man ikke er enig i Socialdemokratiets beslutningsforslag her, men hvad er det så, man vil?
Lægger man sig bare i halen på regeringen, fordi man ikke selv har en bedre fantasi, og håber på, at der dukker et eller andet op der?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Det er jo klart, at når vi har indgået nogle aftaler - uanset om det er om behandlingshyppighed, eller om det nu bliver noget andet i form af et behandlingsindeks; hvis regeringen lægger den idé frem og vil være med på at få lavet det om - så er det nogle af de ting, vi bruger som instrumenter for at komme videre.
Men vi skeler jo også til, om de instrumenter så virker.
Vi havde jo et Bicheludvalg, som sagde, at vi kunne komme ned på 1,4.
Man kan stille sig selv det spørgsmål: Selv om folk har en mængde gødning, de må bruge på deres jord i dag, kan man så forlange, at de er ude og kontrollere, om de så også bruger det antal kilo på det antal hektar, der nu er blevet opgivet?
For det kan jo flyttes rundt.
Der må jeg bare sige, at vi stoler lidt på den rådgivning, vi får fra embedsmændene.
Kristen Touborg (SF), 2009-04-28:
Jeg synes for så vidt, det er i orden, at ordføreren siger, at vi jo skal afvente Grøn Vækst.
Men mit spørgsmål går på, om Dansk Folkepartis erfaringer med de frivillige aftaler med landbruget, altså med behandlingshyppigheden, har lært dem, at det er slut med at lave frivillige aftaler med landbruget, for man har jo i hvert fald tydeligt set, at de ikke virker.
Der går forbruget af pesticider altså ikke ned, men op i stedet for.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Vi må bare sige, også til hr. Torben Hansen, at vi nu afventer Grøn Vækst.
Vi er ikke ligesom resten af oppositionen, der siger, at nu skal vi bare skynde os at fremlægge nogle ting, som vi så godt ved ikke bliver gennemført lige her med det samme.
Vi mener, at vi er så tæt på, at Grøn Vækst bliver offentliggjort, og vi vil gerne ind i en dialog med regeringen om, hvordan vi skal skrue systemet sammen i det fremtidige system, bl.a. for at få en reduktion af sprøjtegifte, få en reduktion af udvaskningen af kvælstof, få flere vådområder og den slags ting; også for at sikre, at der er arbejdspladser i Danmark, så de her slagteriarbejdspladser ikke bare bliver nedlagt, hvilket hr. Torben Hansen jo åbenbart gerne vil have, sådan som jeg kan forstå det.
Bente Dahl (RV), 2009-04-28:
Det, der fik mig til at bede om ordet, var, at ordføreren var inde på, at Dansk Folkeparti undersøger tingene godt, inden de skrider til beslutninger, og inden de skrider til handling.
Jeg vil høre ordføreren, hvad det er for undersøgelser, og hvilke instrumenter det er, Dansk Folkeparti vil have, der skal bruges for at nedsætte brugen af de sprøjtegifte, vi snakker om i dag.
For jeg kan også forstå på Dansk Folkeparti, at vi taler om en balance mellem sprøjtegifte og det med arbejdspladserne.
Er Dansk Folkeparti i den research, jeg må forstå der foretages, kommet på nogen virkemidler?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Til det om virkemidler vil jeg bare sige, at vi afventer det, som regeringen kommer med i Grøn Vækst, inden vi vil lægge os fast på, hvad det er, der skal til for at kunne nå målet.
Vi kan bare konstatere, at det mål, som var sat, og som også var aftalt med Dansk Folkeparti - vi ville gerne være gået længere end det, regeringen egentlig lagde op til - ikke er nået.
Det er vi utrolig kede af, og derfor er vi jo nødt til at se på, hvordan vi så kommer hen til målet, og hvordan vi får taget nogle af de arealer ud, og hvordan vi får nedbragt mængden af sprøjtegifte.
For det er vi meget, meget optagede af.
Det tror vi også selv på, men at sige, at landbruget skal være hundrede procent økologisk i fremtiden, er at gå for vidt, især hvis vi lovbestemmer det.
Hvis befolkningen ønsker det, hvis de efterspørger varen og vil betale for varen, er det fint nok.
Bente Dahl (RV), 2009-04-28:
Tak for det.
Nu er det jo ingen hemmelighed, at vi i mit parti går ind for økologisk landbrug.
Ordføreren taler om det økologiske landbrug, og jeg vil høre, om Dansk Folkeparti også har undersøgt de faglige aspekter inden for det område, når jeg nu kan forstå på ordføreren, at Dansk Folkeparti undersøger en del faglige aspekter for at komme de her forskellige problemer til livs på en velbegrundet måde.
Jeg vil i det hele taget gerne spørge, hvad det er, Dansk Folkeparti ser på.
For jeg kan ikke tro, at Dansk Folkeparti alene læner sig op ad regeringens plan for grøn vækst.
Dansk Folkeparti har helt sikkert noget, som partiet selv undersøger og ser på, og hvad er det?
Torben Hansen (S), 2009-04-28:
Tak fru formand.
Jeg vil sige, at årsagen til, at man står i den her situation, er, at forbruget af sprøjtegifte er steget de sidste 4-5 år i træk, og man har hver gang sagt: Næste år sker der noget.
Det er egentlig årsagen til, at vi står her, og ikke nogen som helst anden.
Hr. Dohrmann sagde så, at det socialdemokratiske forslag ville medføre smugling af sprøjtegifte.
Er det ikke også hr. Dohrmanns opfattelse, at hvis vi siger, at kvoter medfører smugling af sprøjtegifte, så vil en yderligere afgift på sprøjtegifte også medføre smugling?
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-28:
Tak for det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide, om forbedringerne i den her socialt velafbalancerede aftale egentlig generelt gælder alle grupper, eller om der er nogle grupper, som bliver forfordelt.