Jesper Petersen (S), 2015-12-04:
Forslaget her er jo endnu en del af finansloven og endnu en del af finansloven, som har nogle skadelige konsekvenser for nogle af de ting, vi går op i.
Det er et forslag, der vil ramme finansieringen af en række almennyttige formål.
Regeringen ville oprindelig fjerne det konsolideringsfradrag, hvor det er muligt at sætte penge til side til konsolidering af virksomheders fonde og uddele til almennyttige formål med et ekstra fradrag på 25 pct. og overførselsregel, hvor der er en skattefri overførsel fra datterselskab til en ejende fond med henblik på uddeling.
Jeg har så forstået, at regeringen allerede har besindet sig på noget af det, og meget kort tid efter man har lavet finanslovsaftalen, vil man fremsætte et ændringsforslag til det lovforslag, som vi end ikke er nået til at behandle før i talende stund, og altså fjerne den sidste af de her to omtalte regler.
Men ikke desto mindre bliver effekten den samme, blot i lidt mindre skala.
Det vil altså ramme finansieringen af en række almennyttige formål, både uddelinger fra fondene og oprettelsen af nye fonde.
Det er jo privatfinansierede fonde, der hvert år uddeler midler til en række formål inden for frivilligt socialt arbejde, herunder idrætsliv, kulturliv, forskning, integrationsarbejde, byggeri, klima- og miljøprojekter – en lang række gode formål.
Forslaget bliver kraftigt kritiseret, må man sige, af både Frivilligrådet på modtagersiden og af idrætsorganisationer, kulturinstitutioner, forskningsorganisationer osv., som modtager penge, og selvfølgelig også af fondene selv, der faktisk synes, at de gør et godt stykke arbejde med de her uddelinger af midlerne.
Så nu er det måske ½ mia. kr., som er det seneste bud, men det må vi jo få boret ud under udvalgsbehandlingen, altså hvilke konsekvenser det egentlig vil have.
Et par eksempler, man kan give, er jo f.eks. handicaporganisationer, Mødrehjælpen, et integrationsprojekt, der hedder »Mind your own business«, hvor drenge, der har behov for et ekstra skub til at klare sig godt, altså drenge med anden etnisk baggrund, får forskellig slags hjælp og uddannelse, træning i at kunne starte deres egen virksomhed, hjælp til at gøre det og på den måde blive en bedre del af samfundet, end de måske var før.
Det er sådan nogle eksempler, man lynhurtigt kan finde frem til.
Det gælder også for en række kulturinstitutioner på forskningsområdet også, hvor man siger, at omkring 1,4 mia. kr. årligt er finansieret af de her private midler.
Der er jo rigtigt nok tale om en skattebegunstigelse og en slags erhvervsstøtte gennem skattesystemet, og det skal man jo altid overveje om er velbegrundet.
Jeg vil sige, at forslaget kunne give en form for mening, hvis regeringen med den anden hånd øgede bevillinger til de samme områder, som bliver ramt, altså at man med de penge, der er kommet ind, øgede bevillingerne til forskning, kultur, socialt arbejde, klimaog miljøtiltag osv. tilsvarende.
Men det er jo ikke tilfældet.
Tværtimod bliver der skåret på de samme områder i finansloven på forskning, på uddannelse, i flere tilfælde også på socialpolitikken, på miljø- og klimaområdet osv. For blot 2 dage siden sagde skatteministeren faktisk, da bl.a. vi problematiserede forslaget og kaldte ham i samråd om det, at man havde fundet en så udmærket balance, og at det her var et rigtig godt forslag.
Det må man så forstå man i mellemtiden er blevet klogere på og så fjerner den ene del af det.
Jeg synes egentlig, at man af samme årsag, der gør, at man er blevet klogere og vil fjerne den ene del, også burde fjerne den anden og gå tilbage i forhandlingskammeret med sine andre aftalepartier og finde ud af noget andet.
Jeg tænker, at man i går meldte det her ud med ændringen af lovforslaget, så man ligesom i ly af folkeafstemningen kunne gå ud med skraldet i ubemærkethed og revidere forslaget.
Men nu har vi så førstebehandlingen, og så kan man jo diskutere det her.