runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-30:
Hr. Jesper Petersen skal være velkommen til at spørge mig om 2 år, hvordan det går med min bil.
Den omsorg vil jeg da sætte stor pris på.
Men jeg forventer da helt klart, at den afgift, vi indfører her, på 1.000 kr. vil have en effekt, og den glæder jeg mig til bliver målt og vejet, kan man sige, når den har haft tid til at virke.
Og som med alt andet i tilværelsen skal man jo overveje tingene hen ad vejen.
Kristian Jensen (V), 2009-04-30:
Som jeg nævnte over for hr. Niels Helveg Petersen, sker der ikke nogen forandring, som vil gøre, at man som privatforbruger ikke vil have interesse i at aflevere sin vinflaske det rigtige sted.
Der er i dag ikke nogen pantordning, så vi har ikke nogen økonomisk tilskyndelse til at gøre det, vi gør, men vi gør det, fordi danskerne heldigvis har en meget stor bevidsthed om miljøet.
Derfor er jeg sikker på, at det vil fortsætte.
Kommunerne, som ofte er dem, der har opstillet disse kuber, eller hvad for nogle systemer det nu måtte være, til indsamling af vinflasker, har i dag en forpligtelse, og den forpligtelse ændrer vi ikke på, og det vil sige kommunernes forpligtelse til at sikre, at der er mulighed for, at man som borger kan komme af med flaskerne på en miljørigtig måde.
Det er ganske glimrende, og det ændrer vi som sagt ikke ved.
Det, man så kan sige er den nuværende situation, er, at det i en række tilfælde miljømæssigt bedre kan betale sig at omsmelte de tomme flasker i Danmark, end det kan betale sig f. eks. at transportere de tomme flasker ud af landet og rundtomkring i Europa til omsmeltning i et andet europæisk land.
Så det er nemmere og mere miljørigtigt, at omsmeltning sker i Danmark, hvis alternativet er transport ud af landet til omsmeltning i et andet EU-land.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-30:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
På baggrund af høringen om lovforslaget ændrede vi lidt på beregningen, så vi indfører en minimumsafgift i afgiften på cigaretter, som netop sikrer, at vi ikke oplever, at discountcigaretterne stiger mindre end mærkevarecigaretterne.
Med indførelsen af denne minimumsafgift sikrer vi netop, at de billige og de dyre cigaretter stiger lige meget.
Jeg tror, at vi her har at gøre med noget, hvor der virkelig er sket noget i befolkningen, altså hvor fokus på miljø, genbrug og personligt ansvar har flyttet noget.
Der bliver indsamlet mange flasker i dag, som der ikke er afgifter på, men hvor folk gør det, fordi man i sin private husholdning betragter det som det mest naturlige i verden, at man tager hensyn til miljøet, og man får afleveret sine flasker, så de enten kan smeltes om eller genpåfyldes.
Det tror jeg sådan set er et af de bedste beviser på, at det, at vi alle sammen også personligt har et ansvar for vores miljø, virkelig har slået igennem.
Det er noget, som nogle tager et ansvar for at sørge for bliver samlet ind, og der er folk altså gode til at tage et personligt ansvar og sørge for, at det ikke ligger og flyder.
Og det skal det selvfølgelig heller ikke.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-30:
Som jeg har forstået effekten af forholdet omkring cigaretafgifter, sker der det, at der bliver flyttet om på vægten mellem stykafgift og værdiafgift.
Det kan jo godt være, at cigaretter og især mærkevarecigaretter og dyre cigaretter så bliver dyrere, men at discountcigaretter bliver billigere, fordi stykafgiften bliver mindre, så vi ender med at få en situation, hvor det faktisk bliver billigere at ryge.
Når vi snakker folkesundhed, skulle pointen jo gerne være, at det blev dyrere at ryge, så man overvejede en ekstra gang, om man skulle begynde på det eller måske sætte sit forbrug en smule ned.
Vi kan vel blive enige om, at det er lige usundt, om man ryger en discountcigaret eller en mærkevarecigaret, så kan hr. Torsten Schack Pedersen bekræfte, at vi faktisk får den situation, at nogle cigaretter bliver billigere som følge af lovforslaget her?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-30:
Under behandlingen af nogle af de tidligere skatteforslag har jeg fremhævet, at skattereformen også indeholder sundhedsfremmende tiltag.
Så ud over at sænke skatten på arbejde markant og stimulere dansk økonomi fremmer skattereformen miljø- og klimarigtig adfærd og - det er så det, vi har her - også tiltag, der fremmer folkesundheden.
For vi har nogle sundhedsmæssige udfordringer i Danmark.
Vi har en fedmeproblematik.
Vi har problemer med tobak, altså med, at der er for mange, der ryger.
Særlig i forbindelse med fedme er det sådan, at til trods for at kalorieindtaget i Danmark i dag er lavere end for en generation siden, så er kalorieindtaget højere end forbrændingen af kalorier.
Det vil vi gerne gøre noget ved.
Ved at hæve afgifterne på is, chokolade og sukkervarer med 25 pct. fremmer vi folkesundheden og hjælper folk lidt på vej.
For vi fratager jo ikke danskerne det personlige ansvar for deres sundhed, for det er jo i bund og grund folks eget ansvar, hvad man putter i munden.
Men med denne afgiftsændring gør vi det usunde lidt dyrere, og vi gør det lidt nemmere at se, at afgifterne også påvirker de valg, man træffer, og dermed er med til at fremme folkesundheden.
Vi omlægger sodavandsafgiften, således at sukkerholdige sodavand får en afgiftsstigning, mens sukkerfrie sodavand får en lavere afgift.
Det betyder altså, at det bliver mere optimalt og mere økonomisk hensigtsmæssigt at drikke sodavand, der ikke er sukkerholdige, i stedet for sukkerholdige.
Og det gør jo, at kalorieindtaget nedsættes.
Tobakken er en af de store syndere, når det gælder folkesundhedens største udfordringer.
Som sagt er der nogle, der sikkert vil spørge: Hvorfor gør I det ikke markant dyrere at ryge og markant dyrere at drikke, altså at opføre sig usundt?
Der må jeg sige, at det altså er afgørende, hvad danskerne forbruger, og ikke, hvor de køber det.
Hvis vi lader nogle af de her produkter stige voldsomt i pris i Danmark, har det den konsekvens, at forbruget ikke bliver påvirket.
Det, vi vil se, er, at salget i Danmark vil gå ned, og at grænsehandelen vil gå op.
Som sagt: Der er ikke forskel på, hvor kalorieoverskuddet sætter sig, afhængigt af om kalorieoverskuddet stammer fra varer indkøbt i Danmark eller varer indkøbt i Tyskland eller Sverige.
Nej, det er altså afhængigt af, hvor meget man indtager, og hvor meget man forbruger.
Vi mener, at vi her har fundet en fin balance til at sikre, at vi fremmer folkesundheden uden at skabe et grænsehandelsproblem.
Vi skaffer lige knap 1 mia. kr. her til finansieringen af skattereformen, og da skattereformen skal være fuldt finansieret, er det naturligvis et forslag, som vi støtter i Venstre.
Kristian Jensen (V), 2009-04-30:
Jeg tror ikke, at staten henter særlig mange penge ind ved at lægge en afgift på sig selv, men jeg vil ikke afvise, at det er noget, som SF regner med i deres økonomiske politik, at staten skal hælde penge i statskassen ved at lægge afgift på sig selv.
Det, der egentlig er kernen i det, er, at hvis man lægger afgiften på en bil, der ikke har et partikelfilter, giver man en større økonomisk tilskyndelse til at eftermontere det.
Og når man kigger på de priseksempler, der er gældende, efter at Tyskland for at undgå afgiftsmæssige ændringer indførte kravet om eftermontering af partikelfiltre, så kan man se, at priserne ligger i en størrelsesorden, hvor afgiften vil betyde, at investeringen, hvis jeg må sige det sådan, i et partikelfilter er tilbagebetalt relativt hurtigt i forhold til en bils levealder.
Derfor tror jeg naturligvis på, at det her vil få en markant miljømæssig gevinst for danskerne.
Derudover vil det få en provenumæssig konsekvens, der vil gøre, at vi vil få råd til at sætte indkomstskatten ned med så meget, som vi vil gøre, nemlig 29 mia. kr., og det er en historisk stor skattelettelse på arbejdsindkomst, men det kræver naturligvis en finansiering.
Og her har vi en af de situationer, hvor finansieringselementet og miljøelementet går hånd i hånd.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-30:
Mit andet spørgsmål skal gå på den her sag om installering af partikelfiltre.
Jeg står med en artikel fra FDM, der omtaler, at ni ud af ti dieselbiler er uden partikelfilter, men det er ikke en helt ny artikel, så jeg synes, det er interessant at finde ud af, hvordan det er nu.
Sagen er den, at vel koster det 3.500 kr. for et partikelfilter fra fabrikken, men når der så bliver lagt afgifter og arbejdstimer for montering på, kommer vi alligevel op på en pris, der er noget højere.
Og det, vi skal være sikre på, er jo, at den her afgift, man indfører, rent faktisk har en miljømæssig effekt, for jeg synes, det er vigtigt at få monteret de her partikelfiltre, men spørgsmålet er, om folk rent faktisk vil gøre det.
Så jeg vil gerne spørge, om skatteministeren som følge af den her afgift vurderer, at staten vil udskifte sin bilpark til biler, der alle sammen har partikelfilter, så vi undgår luftforureningen, eller om det faktisk ikke kan svare sig, eller om man bare henter penge ind til de skæve skattelettelser på den her konto.
Jeg vil først gerne spørge lidt ind til det her med emballageafgiften og kan sige, at jeg ser frem til en nærmere redegørelse for miljøeffekterne af den.
Og jeg synes, det er et udmærket argument at sige, at vi faktisk er nået det sted, hvor vi med denne afgiftsbelastning mister penge på at have den.
Men det skal jo holdes op mod de miljøgevinster, der er ved at have så godt et genbrugssystem for flasker, som vi har i Danmark.
Vi fik før en noget teoretisk udlægning af, hvordan det ville hænge sammen, og jeg vil gerne være helt sikker på, at vi nu ved at halvere emballageafgiften i forbindelse med det, vi kalder de grønne dele af skattereformen, faktisk ikke gør noget, som er skidt for miljøet.
Men det kan skatteministeren måske redegøre nærmere for.
Så er der også det forhold, om man kan blive ved med at regne med, at folk vil aflevere emballagen, som mange gør i dag.
Der har jo lige været indsamling af affald i en weekend, men der er stadig meget affald i naturen, som også burde have været samlet ind.
Og der er f.eks. opstillet kuber, hvor det er nemt at komme til at aflevere tomme flasker, hvilket også sker, og de er opstillet, fordi der er et incitament til at skylle flaskerne til genbrug.
Regner skatteministeren med, at den service bliver ved med at kunne bestå, hvis der ikke længere er nogen forretning i at skylle flasker til genbrug?
Kristian Jensen (V), 2009-04-30:
Jeg tror på, at vi får den største indflydelse på den europæiske miljøpolitik, ved at vi arbejder sammen med EU om at få de højst mulige fællesstandarder.
Det gør jeg på en række områder, fordi jeg tror på, at det giver en større effekt, hvis vi trækker med og får de andre 26 EU-lande med op på et højt beskyttelsesniveau, end hvis Danmark skulle rende forrest og rende alene og dermed have mindre mulighed for at trække de andre EU-lande med op.
Men som sagt, jeg vender gerne tilbage under udvalgsarbejdet.
Jeg kan jo høre, at havde jeg ikke gjort det af egen vilje, ville hr. Klaus Hækkerup gennem spørgsmål have sørget for, at vi også fik den del af lovforslaget belyst.
Mike Legarth (KF), 2009-04-30:
For os Konservative er det vigtigt, at skattereformen har en tydelig grøn profil, og derfor indeholder aftalen en række forslag, der øger prisen for at belaste klimaet og miljøet.
Vi gennemfører over en årrække højere afgifter på el og brændsler, spildevandsafgiften bliver højere, og vi drejer transportpolitikken over på et grønt spor.
Samlet set udgør den grønne finansiering omkring 8 mia. kr.
De to lovforslag, vi behandler her, L 204 og L 205, udmønter nogle aftalepunkter, nemlig spildevandsafgiften, hvor vi ændrer satserne for udledning af bl.a. kvælstof, fosfor og organisk materiale, som forhøjes med 50 pct.
Afgiften på cfc – det betyder klor, fluor og kulstof – og andre industrielle drivhusgasser sættes op med virkning fra 1. januar 2011, og den volumenbaserede afgift på emballage til vin og spiritus sættes ned med 50 pct.
Det vil, som vi har hørt de tidligere ordførere debattere, reducere mængden af flasker, der skylles, og dermed den indirekte statsstøtte til flaskeskyllerierne.
Der indføres et afgiftstillæg på dieseldrevne personbiler samt på nye varebiler, der er købt fra 18. marts i år eller senere, og som ikke har monteret et partikelfilter, på ca. 1.000 kr. årligt, og nye varebiler beskattes fra 2010 af bilernes brændstofforbrug frem for af bilens vægt.
Og så til sidst er det registreringsafgiften på hyrevogne, som forhøjes fra 20 pct. til 70 pct., men samtidig forhøjes bundfradraget eller bundgrænsen for registreringsafgiften fra 12.100 kr. til 230.000 kr. Ændringerne vil tilskynde hyrevognsbranchen til at anskaffe mindre miljøbelastende køretøjer.
Det var mine indledende kommentarer.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-04-30:
Det tror jeg der er almindelig enighed om.
Det er en vigtig opgave at få installeret partikelfiltre på dieselbiler.
Det vil løse en lang række problemer.
Der er både sundhedsproblemer, der løses ad den vej, og også andre vigtige miljøspørgsmål.
Så hele den pakke, der er, for så vidt angår bilafgifterne, ser jeg på med sympati.
Man kan selvfølgelig diskutere, om de vrid, man her tager på håndtagene, er skrappe nok, eller om man skulle gå mere skrapt til værks.
Spildevandsafgiften ser også i mine øjne ud til at være fornuftig.
Mit største spørgsmål til de to lovforslag, vi behandler her, er sådan set om nedsættelsen af afgiften på emballage til vin og spiritus.
Jeg synes, at virkningerne af det forslag er yderst usikre.
Jeg synes ikke om, at vi med dette lovforslag ødelægger et system i Danmark, der er meget velfungerende, og hvor vi også har udviklet nye teknologier.
Det byder mig lidt imod, må jeg sige, også fordi det umiddelbart kommer til at koste arbejdspladser.
Og får vi virkelig noget for at gøre det her?
Et minimalt merprovenu, som dog også skal ses i sammenhæng med øgede sundhedsudgifter.
Så jeg kan ikke se, at der er så forfærdelig meget vundet ved det her.
Der er et godt amerikansk ord, der siger, at hvis det ikke er gået i stykker, skal man ikke reparere det, og det genbrugssystem, vi har for flasker, ser ud til at fungere godt.
Men det vil vi også åbent diskutere i udvalget og se at finde frem til, hvad der er det fornuftigste.
Villum Christensen (LA), 2009-04-30:
Det, vi i Liberal Alliance er mest tilfredse med i denne del af skatteaftalen, eller i hvert fald lovforslag nr. L 204, er nok det, der ikke er med.
Vi er særdeles tilfredse med, at det ikke lykkedes regeringen og Dansk Folkeparti at lovgive med tilbagevirkende kraft, således at 60.000 bilejere ikke pludselig stod med en bil, som de ikke havde råd til at køre i på grund af afgiftsstigninger på op imod 15.000 kr. årligt, og således at de ikke stod med en bil, der var totalt værdiløs.
Den varslede forhøjelse af vægtafgiften og udledningsafgiften vedrørende den eksisterende bestand af varebiler blev nemlig fjernet som følge af en højlydt modstand, som vi stillede os i spidsen for.
Samlet set synes vi dog nok, at bilisterne har grund til at være en anelse bekymret for fremtiden.
De grønne kørselsafgifter kan blive et rent mareridt, når der rigtigt tages hul på disse til efteråret.
Det er jo kun en lille smagsprøve, der er blevet rullet ud her i første del af de grønne afgifter, nemlig et provenu til staten på 360 mio. kr. for privatbilisterne og 500 mio. kr. for transporterhvervet.
Jeg ved ikke helt, hvordan det er, man definerer skattestoppet i den her sammenhæng.
Vi tror faktisk også, det er en lidt farlig symbiose, som man har været inde på, hvis man vil fremstå meget grøn og samtidig brandskatte folk i denne gode sags tjeneste.
Lad mig sige det sådan.
Vi synes, det er vigtigt, at man siger det klart, hvis det handler om at få penge i kassen, og vi synes også, det er vigtigt, at man siger det klart, hvis formålet er at adfærdsregulere.
Og som vi allerede har set en del eksempler på, både i dag og i går, kan der jo virkelig skabes tvivl om, hvad det egentlig er for formål, man forfølger med de her forslag, der er lagt frem.
Men vi vil gerne støtte forslaget, det ser fornuftigt ud,
og vi ser selvfølgelig også frem til udvalgsbehandlingen, da der er rigtig mange elementer at kigge nærmere på.
Klaus Hækkerup (S), 2009-04-30:
Lad mig først sige til ministeren, at jeg synes, det er helt fint at skrue forventningerne op til på torsdag, men ikke for højt op, for sådan som jeg kunne høre på det citat, ministeren gav af, hvad jeg havde sagt, så har ministeren måske hørt noget andet end det, jeg sagde.
Mit spørgsmål til ministeren er omkring de nye dieselbiler, der skal være forsynet med et partikelfilter.
Hvorfor så ikke bare indføre et krav, når de fleste er det i forvejen, og så spare hele afgiftskontrollen og hele afgiftsloven på det område?
Kristian Jensen (V), 2009-04-30:
Først og fremmest vil et påbud om at have partikelfilter på nye dieselbiler jo ikke give en tilskyndelse til at eftermontere partikelfilter på de gamle dieselbiler.
Derfor er det vigtigt, at man også har afgiften på ældre dieselbiler, som ikke har partikelfilter.
Dernæst vil jeg uden at lægge hovedet på blokken, men jeg vil gerne vende tilbage til det under udvalgsbehandlingen, nævne, at der er visse EU-mæssige krav om, hvad vi kan stille af krav både i forhold til bilernes brændstofforbrug og i forhold til deres udledninger.
Derfor forsøger vi igennem EU at presse på for at få de mest muligt ambitiøse krav til, hvor lav en udledning af partikler som nye biler skal have, og hvor høj en brændstoføkonomi som bilerne skal have.
Derfor tror vi på, at det er gennem EU, at vi får de bedste resultater.
Jeg skal gerne vende tilbage under udvalgsarbejdet med en nærmere beskrivelse af reglerne på det her område.
Klaus Hækkerup (S), 2009-04-30:
Vi har allerede formuleret et spørgsmål til ministeren omkring EU's indflydelse på det område.
Jeg kan godt forstå, at hvis man har en bilindustri i et land, som producerer biler uden partikelfilter, at det kan anses for at være en handelshindring, at man giver biler, der importeres, et pålæg om at have partikelfilter.
Men Danmark er jo netop karakteriseret ved, at vi ikke har nogen bilproduktion.
Vi diskriminerer ikke noget land eller nogen producent noget sted ved at indføre et sådant krav.
Derfor burde det jo være i overensstemmelse med EU-retten, når vi stiller det over for alle, der importerer biler.
Klaus Hækkerup (S), 2009-04-30:
Jeg tillader mig her at citere – gengivet efter pressemeddelelsen fra Lejernes Landsorganisation: »Venstres kurs er klippefast. Der bliver ikke tale om fri huslejeregulering.
Vi ændrer ikke forholdene for landets lejere.«
Jeg vil så i forbindelse med spørgsmålet om nedsættelse af en skattekommission sige, at hvis Venstre virkelig havde ønsket en åben dialog om det, havde man selvfølgelig under valgkampen sagt, og det havde jo også været meget, meget mere ærligt over for vælgerne: Ja, vi er parate til efter valget at nedsætte en skattekommission, og det er det, vi går til valg på.
Men det gjorde man ikke.
Man afviste helt klart at nedsætte en skattekommission.
Så ikke nok med, at man brød, hvad man havde lovet lejerne, altså at man ikke ville nedsætte en skattekommission; man brød også det løfte om et skattestop, man havde sagt man ikke ville bryde.
Man kan næsten sammenfatte Venstres holdning i det gamle slogan: Venstre ved du, hvor du har.
De holder vælgerne for nar.
Kristian Jensen (V), 2009-04-30:
Det er bare for igen at understrege, at Venstres løfte til landets lejere har været helt klart.
Vi ændrer ikke ved huslejereguleringen, vi afskaffer den ikke.
Det sagde vi i valgkampen i 2001, i 2005 og i 2007.
Så uanset hvor meget man fordrejer indholdet i den e-mail, der blev sendt fra Venstre, er det det, der står tilbage.
Løftet gik på huslejereguleringen, og den ændrer vi ikke.
Så er spørgsmålet, som hr. Klaus Hækkerup er så optaget af, om det var en fejl af regeringen at imødekomme Socialdemokratiet.
Var det en fejl at ønske et bredt samarbejde?
Var det en fejl at række hånden ud og tage et element – godt nok et noget forandret element – ind i regeringsgrundlaget, som Socialdemokratiet havde peget på?
Historiebøgerne må vise, om det var en fejl at imødekomme Socialdemokratiet.
Det kan man godt have en vis anelse om at man skal lade være med.
Klaus Hækkerup (S), 2009-04-30:
Tak for det.
Ja, jeg skal ikke blande mig i debatten.
Jeg står også med pressemeddelelsen, og der står bare her: »Vi ændrer ikke forholdene for landets lejere.«
Og det synes jeg at regeringen skulle leve op til ved at ændre på det lovforslag, vi behandler nu.
Jeg vil godt tilbage til ministerens meget inspirerende udlægning af historiens forløb med hensyn til skattestoppet.
Se, min erindring er, at Socialdemokratiet under valgkampen foreslog en skattekommission.
Det blev blankt afvist fra regeringens side, og vi fik at vide, at skattestoppet stod ved magt før, under og efter valget.
Så skete der jo reelt det, at Venstre og måske også Det Konservative Folkeparti måtte erkende, præcis som den konservative ordfører sagde, at man ikke kan love folk i evighed.
Den evighed varede åbenbart til 2008, hvor regeringen fandt ud af, at man ville nedsætte en skattekommission for at åbne op for at lempe på skattestoppet.
Det var det, der skete.
Det var ikke et spørgsmål om at imødekomme Socialdemokratiet.
Jeg ville blive meget overrasket, hvis det nogen sinde indgik i regeringens holdning.
Så jeg vil sige: Det var ikke for at imødekomme os.
Det var simpelt hen i en erkendelse af, at man ikke evigt kan have et skattestop.
Sådan er det naturligvis i en dynamisk verden, og derfor er det bare godt, at det er ændret.
Kristian Jensen (V), 2009-04-30:
Vi bekræftede i valgkampen, at der ikke ville blive lavet fri huslejeregulering.
Og det bliver der ikke lavet.
Bliver lejerne berørt af skattereformen?
Ja, det gør de, og det tror jeg de bliver glade for, for hvis der ikke havde været en skattereform, havde de ikke fået flere penge mellem hænderne.
Den skattelettelse, som lejerne får, overstiger jo i høj grad den nettohuslejestigning, der måtte være for dem, der er omfattet af den omkostningsbestemte husleje.
Den nettohuslejestigning, der er, er meget, meget mindre end den skattelettelse.
Så når oppositionen har brugt billedet af, at ændringerne kommer som en tyv om natten, er det altså et billede af en tyv, der dirker fordøren op og i nattens mulm og mørke sniger sig ind og lægger penge på natbordet til landets lejere.
For landets lejere får flere penge.
Hvis man kigger på, hvem det er, der betaler, vil jeg sige, at de ændringer, der er af rentefradragsretten, som primært vedrører ejerne, jo er med til at finansiere et meget, meget større beløb end det ganske beskedne beløb, som lejerne betaler ind her.
Vi laver en række ændringer, og det, der er væsentligt at fokusere på for mig, er, hvad nettoudkommet er.
Og nettoudkommet for lejerne er positivt: De får flere penge til forbrug.
Thomas Jensen (S), 2009-04-30:
Jamen nu har vi igen fået indrømmelsen fra skatteministeren, nemlig at landets lejere rent faktisk skal betale noget af det her; landets lejere skal betale for den her ekstraomkostning, der kommer, fordi momsfritagelsen for ejendomsadministration bliver fjernet.
Det er jo sådan, at skatteministeren nu også har erkendt det – nu kunne han ikke citatet fuldt ud, men jeg kan godt citere det – som statsministeren sagde forud for sidste valg, nemlig: Vi ændrer ikke forholdene for landets lejere.
Men når man går ind og laver den her huslejestigning, er det jo sådan, at boligreguleringsloven ikke gælder for den almene sektor; der har vi jo den omkostningsbestemte leje.
Og når man forøger omkostningerne for den almene sektor, væltes omkostningerne jo over på huslejen.
Med andre ord er man med til at sikre, at landets lejere skal betale den her rødvinsreform, og derfor er regeringen ude i et løftebrud på det her område.
Og det bekræfter Lejernes Landsorganisation i dag.