runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-09-08:
Jeg kan godt forstå, at hvis man starter med at hæve skatterne, hæve afgifterne, hæve omkostningerne til erhvervslivet med 8-10 mia. kr., har man behov for virkelig at sætte gang i nogle offentlige investeringer for at prøve at suge alle de arbejdsløse op, som vil komme som følge af de skattestigninger og afgiftsstigninger og øget belastning på erhvervslivet.
Det forstår jeg godt.
Derfor har Socialdemokratiet jo sagt, at det så må løses ved, at man fremrykker offentlige investeringer.
Mit spørgsmål er så: Hvorfor lander man så på det, som man lander på i sit forslag, altså, at der skal være offentlige investeringer lige præcis næste år ud over det, der er planlagt, for 13 mia. kr., når man ellers selv gør en dyd ud af, hvad vismændene har foreslået?
De har foreslået 10 mia. kr. næste år.
Er det ikke bare udtryk for, at hvis nogen siger 1, så siger Socialdemokratiet 2, hvis nogen siger 5, siger Socialdemokratiet 10, hvis vismændene så siger 10, siger Socialdemokratiet 13, fordi det bare skal være et højere tal?
Det er jo den logik, man må finde frem til, når man læser det, Socialdemokratiet selv skriver i sine egne oplæg.
Morten Bødskov (S), 2009-09-08:
Jeg må indrømme, at jeg faktisk synes, at Dansk Folkepartis returnering af regeringens finanslovudspil var meget positiv.
Der var man jo enig med den øvrige del af oppositionen i, at regeringen var for fedtet, og at den ikke havde blik nok for, at arbejdsløsheden stiger så meget, som den gør.
Derfor går jeg da ud fra, at vi kan finde sammen om at få lavet en bred aftale om behovet for at få en vækstplan.
Det tror jeg i hvert fald var det, som hr. Kristian Thulesen Dahl, dagen efter at regeringen havde fremlagt dens finanslovforslag – tror jeg det var – fik en hel forside på et af de store dagblade på her i Danmark.
Så det tog jeg sådan set som noget naturligt.
Socialdemokraterne – som andre – er lidt mere skeptiske end Finansministeriet.
Og modsat finansministerens beregninger af, hvordan arbejdsløsheden vil stige, ligger Socialdemokraternes beregninger lidt højere end vismændenes, når det handler om at sætte gang i fremrykning af offentlige investeringer, fordi vi ved, at det er det, der skaber arbejdspladser; det er det, der kan tage toppen af den stigning i arbejdsløsheden, som vil være til stor skade for mange langtidsledige og for holdbarheden i dansk økonomi.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-09-08:
Nu bekymrer jeg mig jo om andres ve og vel – faktisk også socialdemokraters ve og vel – og jeg synes, at det, der præger Socialdemokratiet, er en lemfældig omgang med tal.
Derfor mit spørgsmål, som jo overhovedet ikke blev forsøgt besvaret.
Når man i sit eget oplæg bruger det første afsnit på at referere vismændene og siger, at de pr. 1. september har vurderet, at det, der er behov for næste år – ud over det, der er igangsat eller foreslået – er 10 mia. kr. ekstra, hvorfor gør man så det fra Socialdemokratiets side, at man i afsnittet efter siger, at man derfor foreslår 13 mia. kr.?
Er det ikke bare et udtryk for den sædvanlige socialdemokratiske måde at håndtere tal på
: Hvis nogle siger 5, siger vi 10, og hvis vismændene siger 10, siger vi 13, for vores tal skal nu en gang være det største?
Den måde at operere med tal på er jo ikke noget, der egentlig scorer topkarakterer mange steder, for der skulle jo gerne være en eller anden grund til, at man lige præcis siger 13 mia. kr. næste år.
Morten Bødskov (S), 2009-09-08:
Der er en helt klar grund, og det er, at vi er mere bekymrede end vismændene over, hvordan arbejdsløsheden vil udvikle sig, og vi er mere bekymrede end regeringen over, hvordan arbejdsløsheden vil udvikle sig.
Man kan forstå, at regeringens publikationer selvfølgelig skal ligge i forlængelse af regeringens politik, og det vil sige, at der helst skal ske så lidt som overhovedet muligt på det her område.
Der er Socialdemokraterne bare af en anden opfattelse, for vi er oprigtig talt bekymrede for udviklingen i arbejdsløsheden.
Og så er der jo det helt særlige, som vi håber, at Dansk Folkeparti vil være med til at få regeringen til at forstå, nemlig at der er god samfundsøkonomi i en vækstpakke.
Hvad sker der, hvis man fremrykker offentlige investeringer mere, end regeringen lægger op til?
Så sker der det, at vi tager toppen af stigningen i arbejdsløsheden, og vi undgår, at så mange som nu risikerer at havne i langtidsledighed.
Det er godt for dem, det er godt for deres familier, og det er godt for den langsigtede holdbarhed i dansk økonomi.
Risikoen lige nu ligger i at gøre for lidt; risikoen ligger ikke i at gøre for meget.
Hvis man gør for lidt, skader man for alvor den langsigtede holdbarhed i dansk økonomi.
Ja, hvad siger de borgerlige partier til de tusindvis af medarbejdere, som hver eneste måned bliver afskediget?
Ingenting, har vi lige hørt.
Man klynger sig til et håb om, at det på et eller anden tidspunkt vender.
Og det passer ikke, at Socialdemokraterne skulle have sagt, at vi vil hæve selskabsskatten til 28 pct. – det passer ikke.
Vi har sagt, at vi vil udvide grundlaget for selskabsbeskatning, således at vi sikrer, at der bliver en langt mere fair afregning for virksomhederne, herunder bl.a. de finansielle virksomheder.
Så er virkeligheden jo også den, at på trods af at den her regering nu i to omgange har sænket selskabsbeskatningen, hvad er der så sket?
Ja, så er der sket det, at vi jo stadig væk står med et erhvervsliv, hvor produktiviteten halter voldsomt, og hvor væksten er utrolig svækket.
Og så glemmer man hele tiden at fortælle, at Danmark jo, når vi sammenligner os med de øvrige EU-lande, ligger i bunden, hvad selskabsbeskatningen angår.
Ergo er der selvfølgelig plads til, at vi kan bede virksomhederne om at bidrage lidt mere til fællesskabet, så vi kan få bedre uddannede unge, hvilket bl.a. vil være til stor gavn for dem selv.
Mike Legarth (KF), 2009-09-08:
Det er utroligt, at vi igen og igen skal høre på, at man på den ene side kritiserer regeringen for at bruge for mange penge og på den anden side kritiserer regeringen for, at den ikke gør nok – men lad det nu ligge.
Lad os blive i samme boldgade.
Vil hr. Morten Bødskov bekræfte, at den ene procent, der er mest produktiv i det her land, har en værdi af 27 mia. kr. i statskassen, og at hvis den ene procent flytter ud af landet, gør vi Danmark 27 mia. kr. fattigere?
Vil hr. Morten Bødskov bekræfte det?
Morten Bødskov (S), 2009-09-08:
Jamen altså, det er jo sjovt, at De Konservative hver evig eneste gang bringer det i spil, at blot fordi man skaber mere retfærdighed i erhvervsbeskatningen, ja, så er det ensbetydende med, at alle virksomheder flygter ud over landets grænser.
Der er ingen som helst sammenhæng i det.
Ser man på de undersøgelser, der er lavet om, hvad det er, der udgør grundlaget for, at virksomheder rent faktisk gerne vil placere sig i et land som Danmark, ja, så er det jo eksempelvis, at de har adgang til veluddannet arbejdskraft; det er, at de har adgang til dygtige forskere, som kan bidrage til produktiviteten og væksten i virksomheden; det er, at deres medarbejdere har det godt, at de lever et trygt og sammenhængende liv, hvor deres børn kan få en ordentlig uddannelse.
Det, vi gør her, er helt fair.
De skal bidrage mere til eksempelvis det, vi foreslår, altså vi kan få uddannet vores børn bedre, end tilfældet er i dag.
Mike Legarth (KF), 2009-09-08:
Jeg har et spørgsmål til Socialdemokraternes skatteudspil.
Alle ved, selvfølgelig også Socialdemokraterne, at selskabsskatten er den mest følsomme skat, erhvervslivet udsættes for, og den vil Socialdemokraterne hæve fra 25 til 28 pct.
Her vil jeg gerne spørge hr. Morten Bødskov: Hvad vil Socialdemokraterne sige til de medarbejdere, der bliver afskediget, fordi man nu beder virksomhederne om at flytte til udlandet – de omkringliggende lande – som jo har en lavere selskabsskat?
Morten Bødskov (S), 2009-09-08:
Jamen altså, vi har jo fremlagt en fuldstændig detaljeret plan for, hvor pengene tages fra, og hvor pengene gives til.
Vi tager det fra dem, som tjener mere end 1 mio. kr. og giver det til førtidspensionisterne og pensionisterne.
Vi tager det fra den finansielle sektor, som trænger til at bidrage mere til fællesskabet, og giver det til folkeskolen.
Vi hæver nogle usunde afgifter og bruger det på kræftbehandling, hjertebehandling og bedre forebyggelse.
Det er helt fair og fuldstændig åbent lagt frem.
Når det handler om kørselsafgifter, ja, så glemmer spørgeren jo, hvad det også hænger sammen med.
Det hænger sammen med danmarkshistoriens største reduktion af registreringsafgifterne på private biler, hvis man vel at mærke vælger at købe en miljøvenlig bil.
Det er da også et gode, som man som bilist får.
Det vil skabe et mere retfærdigt og et bedre sammenhængende Danmark.
Tina Nedergaard (V), 2009-09-08:
Det er dejligt, at det nu også bliver sagt fra Folketingets talerstol, det har vi trængt til.
Det bliver dyrere at være dansker, hvis S og SF får flertal, man vil opkræve mere i skat, man vil ikke præcis sige, hvorhenne det bliver, for det fremgik jo ikke af svaret.
Det kunne jeg så tage at spørge om igen: Kan man lave sådan en beskrivelse af den dansker, der skal betale allermest for de her meget dyre tiltag, som fru Helle Thorning-Schmidt og SF jo har aftalt?
Og så et enkelt spørgsmål mere: Hvad skete der egentlig med de vejafgifter i skatteudspillet?
Skal vejafgifterne indføres, eller skal de gemmes, eller skal de tiltrædes senere?
Det er jo ret væsentligt for, at forslaget overhovedet hænger sammen.
Hvor er det, det skal blive dyrere?
Line Barfod (EL), 2009-09-08:
Det er ret utroligt at høre Venstres ordfører, der hele tiden fortæller om, at det er de andres skyld.
Jeg kan forstå, at der aldrig nogen sinde er noget, denne regering kan gøre forkert.
Der er aldrig noget at komme efter, det er altid de andres skyld.
At der blev en boligboble i Danmark på grund af den måde, man havde lavet skattestop på, så boligpriserne bare kunne stige og stige, og den måde, man havde sluppet det fri på, er ikke regeringens skyld.
At rigtig mange mennesker lige nu må gå fra hus og hjem, er ikke regeringens skyld.
At rigtig mange mennesker mister deres arbejde, er ikke regeringens skyld.
At kommunerne i disse dage sidder og lægger budgetter og river sig i håret, fordi de simpelt hen ikke kan få det til at hænge sammen og er nødt til at skære på børneomsorg, på ældreomsorg, på skoler osv., er ikke regeringens skyld.
Der er overhovedet ingen ting, der er regeringens skyld.
Det er altid de andres skyld.
Er det rigtigt forstået?
Tina Nedergaard (V), 2009-09-08:
Jeg kunne næsten ikke have sagt det bedre selv.
Jeg ville jo nok have sløjfet ironien, men selvfølgelig har vi et ansvar, og det har det flertal, der er i Folketinget, jo også taget på sig.
Bl.a. synes jeg selv, at det nogle gange har været vanskeligt at forklare en fru Christine Antorini eller en fru Margrethe Vestager, hvorfor vi ikke bare kunne forbruge mere og mere og mere på nogle af de områder, jeg selv har været ordfører på.
Men situationen er jo den, at vi har taget ansvaret på os, og det er også derfor, det er vanskeligt at kritisere regeringen for det, der sker i dag.
Det er, fordi vi jo netop i de gode tider ikke lod os besnære af tanken om, at vi bare kunne forbruge løs.
Der var mange diskussioner – og det ved fru Line Barfod også – hvor vi diskuterede, om vi brugte nok i den offentlige sektor.
Der var rigtig mange diskussioner, mens det gik godt.
Havde vi fulgt de råd, havde vi i dag stået i en situation, hvor vi ikke havde kunnet bevæge os.
Så vil jeg også godt sige, at hvis det er sådan, at fru Line Barfod mener, at der er et alternativ til at holde boligskatterne i ro, og at fru Line Barfod mener, at hun kan overbevise sine fæller i rød blok om, at boligskatterne skal stige, så hører vi gerne om det i Venstre.
Line Barfod (EL), 2009-09-08:
Jeg kan forstå, at fru Tina Nedergaard mener, at det mest ansvarlige, man kan gøre, er at forbruge løs – forbruge, forbruge og forbruge, og så er man ligeglad med klima, miljø, arbejdsløshed og alt muligt andet.
Har fru Tina Nedergaard nogen sinde overvejet, at det kunne være, at det var mere ansvarligt at sikre, at vi havde nogle mennesker til at tage sig af vores børn, at vi havde nogle mennesker til at tage sig af vores syge og vores ældre; at det ville være ansvarligt at sikre, at vi fik nogle grønne job, der kunne sørge for, at vi lavede de investeringer, som stort set alle andre end regeringen ser er nødvendige, i vedvarende energi, i klimarenovering osv.; at det ville kunne sikre, at vi ikke stod i så dyb en krise, som vi gør;
og at hvis man så lod være med bare at pumpe penge ud til banker og spekulanter og til mere og mere forbrug på det private område, ville vi ikke være i den her situation, hvor vi har gældsat os på grænsen af, hvad det danske samfund kan bære, som ordføreren siger?
Tina Nedergaard (V), 2009-09-08:
Vi er i Venstre enige med ordføreren i, at det er vigtigt at investere i vedvarende energi, og det er jo også derfor, at vi med tilfredshed – ikke med stor tilfredshed, men med tilfredshed – nu kan notere os, at vi har 17,3 pct. i vedvarende energi, hvor andelen tidligere i 2001 var 11 pct.
De øvrige partier minus Enhedslisten har jo også anerkendt regeringens ambition på energiområdet og tilsluttet sig den energiaftale, der blev lavet.
Med hensyn til miljø har vi lavet en meget avanceret og også klog plan, »Grøn Vækst«, for, hvordan vi kan udvikle mere natur og mere miljø i det danske samfund, uden at det sker på bekostning af arbejdspladser.
Vi skylder vores generationer fremover, at vi har god natur, rent miljø og vedvarende energi, men vi skylder også folk i nutiden, at de har et job.
Nanna Westerby (SF), 2009-09-08:
Tak for det, det er jeg glad for.
Jeg synes jo, at det, jeg gerne vil spørge om, er meget vigtigt.
Der er nemlig lige nu 6.500 unge, der mangler en praktikplads til en erhvervsuddannelse.
Det er 6.500 unge, der er motiverede for at tage en uddannelse, men som bliver bedt om at stille sig på venteliste for at gøre deres uddannelse færdig.
Det er en stigning på 49 pct. i løbet af 1 år.
HK forventer, at vi vil se endnu en stejl stigning her i løbet af efteråret, og at vi når op på 10.000 unge, som står uden en praktikplads.
Derfor synes vi selvfølgelig, at det er et skridt i den rigtige retning, at regeringen har været ude at sige, at man gerne vil se på, om man kan lave 5.000 nye skolepraktikpladser.
Det er godt nok kun noget, der dækker lige knap halvdelen af de unge, det er 1 år for sent, men o.k., det er et skridt væk fra den totale passivitet, der har præget regeringen det sidste år.
Til gengæld vil jeg gerne høre: Hvad med resten af de unge?
I SF vil vi gerne gøre noget for at skabe praktikpladser i virksomhederne.
Vi vil gerne sørge for, at man forpligter de virksomheder, der handler med det offentlige, til, at de også tager lærlinge, for det er virksomhederne, der skal bruge arbejdskraften fremover.
Men hvad er regeringens bud på, hvad man gør for de øvrige 5.000 unge, som lige nu står og kommer til at mangle en praktikplads på trods af regeringens initiativer?
Tina Nedergaard (V), 2009-09-08:
Jeg er enig så langt, at jeg også mener, at staten f.eks. skal tage sin del af ansvaret.
Det vil også blive håndhævet som en del af den her ungdomsaftale, at staten skal gå med ind og løfte den uddannelsesforpligtelse, der ligger i forhold til vores unge.
Hvis man går ind på konto 20.31.12 i finanslovforslaget, vil man notere sig, at det ikke er et forslag, der er kommet nu, men noget, der er bygget op efter det behov, der er opstået blandt de unge, fordi praktikpladsantallet jo langsomt er løbet ud, fordi kontrakterne udløber nu.
Faktisk er det sådan, at der er afsat betydelig flere midler i år, også mere end det, der fremgår af finanslovforslaget.
Der bliver også i finanslovforslaget afsat endnu flere midler til næste år, og så er regeringen oven i det kommet med en pakke på 1,4 mia. kr. Om de øvrige unge, som ikke er inde i praktikpladssystemet, må jeg sige, at den bedste hjælp, vi kan give dem, enten er et produktionsskoleophold, en egu-aftale.
Vi har jo bl.a. i foråret aftalt, at vi kompenserer kommunerne, når de tager nogle egu’ere ind, for det er en forberedelse på, at disse kan tage en egentlig faglig uddannelse senere hen.
Det er klart, at vi skal tage hånd om de mest udsatte unge, men vi kan så også samtidig glæde os over, at der er rigtig, rigtig mange unge, der søger uddannelse nu, fordi de ikke bare lige kan gå ud og få et ufaglært job.
De vælger uddannelse, og det er et klogt valg.
Tina Nedergaard (V), 2009-09-08:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg synes nu ikke, at man blev så meget klogere af den.
Det havde jeg nu heller ikke forventet, for sådan er præmissen jo, når vi er i Folketingssalen, og vi meget gerne gentager det, vi har sagt andre steder.
Derfor vil også gerne høre, om hr. Morten Bødskov kan præcisere, hvad fru Helle Thorning-Schmidt egentlig mente tilbage i juli, da hun sagde, at man blev nødt til at opkræve noget mere i skat, og måske også præcisere lidt mere, hvad hr. Henrik Sass Larsen sagde i sidste uge, nemlig at det blev dyrere på en lang række områder, hvis S og SF skal gennemføre deres skatteplan.
Situationen er den, at det i dag er dyrt at være dansker; situationen er den i dag, at vi mangler arbejdspladser; situationen er den i dag, at det er vanskeligt for virksomhederne at klare den belastning, der allerede nu er, og Socialdemokraterne og SF vil jo bare gøre det vanskeligere for dem.
Kan hr. Morten Bødskov ikke uddybe de bemærkninger lidt og forklare meget præcis, hvor det er det skal være dyrere at være dansker?
Morten Bødskov (S), 2009-09-08:
Det er rigtigt, at den skatteplan, som Socialdemokraterne og SF har fremlagt, er et brud med det, almindelige danskere har oplevet de sidste 8 år.
Hvad er det, de har oplevet?
De har oplevet en regering, som har foregøglet danskerne den opfattelse, at man kunne få meget mere for meget mindre.
Det er et afgørende brud med den politik, som regeringen har ført.
Det var nr. 1. Det afgørende brud nr. 2 er, at der jo også helt åbenlyst er et alternativ i Folketinget nu, som vil investere mere i den grundlæggende velfærd, som ikke vil kaste vores pensionister, vores børn i skolerne, vores børn i daginstitutionerne ud i enorme besparelser, hvert eneste efterår når kommunerne og regionerne forhandler budgetter.
Det er to meget afgørende brud, og det er rigtigt, at for at nå de mål gør vi det dyrere for nogle, eksempelvis millionærerne.
De penge bruger vi bl.a. til at gøre livet bedre for vores pensionister.
Line Barfod (EL), 2009-09-08:
Vi har jo en fælles målsætning om, at vi skal gøre noget både i forhold til krisen og i forhold til den stærkt stigende ulighed, der er i Danmark.
Et af de steder, den kommer til udtryk, er jo de mange mennesker, der desværre bliver arbejdsløse i denne tid.
Jeg har forstået, at regeringen siger, at det ikke er dens skyld – det er nogle andres skyld – men der er mange mennesker, der bliver arbejdsløse, og de oplever, når de kommer hen og skal have udbetalt dagpenge, at det altså ikke er meget, man får i dagpenge i dag.
Når en murer bliver arbejdsløs og får dagpenge, får han kun 40 pct. af sin hidtidige løn.
Så er der altså ikke mange penge tilbage til at betale husleje og til at betale mad til sig selv og sine børn osv.
Det giver kæmpestore problemer, og mange er nødt til at gå fra hus og hjem.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad Socialdemokraterne vil gøre, for at vi markant kan få hævet dagpengene?
Morten Bødskov (S), 2009-09-08:
Det, Socialdemokraterne vil gøre, er at sikre, at den arbejdsløse murer kan få et nyt job og en bedre uddannelse, gerne på dagpenge, således at han er klar til at stige ind i det nye job, som kommer, når krisen forhåbentlig vender.
Det vil vi gerne være med til, og det er det, som vi i øvrigt også har fremlagt i vores finanslovforslag.
Vi mener, at hvis man skal fokusere på, hvordan man skal styrke beskæftigelsen i Danmark, så skal man styrke folks muligheder for at få et nyt job, og det er det, vi gør ved bl.a. at foreslå, at vi afsætter 300 mio. kr. om året til, at 10.000 personer eventuelt kan gå fra at være ufaglærte til at få en faglært uddannelse.
Jeg kan garantere for, at det, der ville give tryghed lige i øjeblikket, var, hvis man havde en regering, som rent faktisk ville skabe job til de mange tusinde, som bliver arbejdsløse nu.
Det er det, tryghed handler om nu; det er, at vi får en regering, som fokuserer på hovedproblemet i dansk økonomi, nemlig den eksplosion, der sker i arbejdsløsheden.
Det er tryghed.
Så er det rigtigt nok, at vi har lagt frem, at det med vores skatteplan bliver dyrere for nogle.
Altså, det bliver dyrere for dem, der tjener over 1 mio. kr.
Vi siger åbent og ærligt: Vi tager en bid af den meget, meget store skattelettelse, som I får af regeringen nu, og giver den til vores folkepensionister.
Vi siger også helt åbent og ærligt: Jamen altså, nu har den her regering jo så begunstiget den finansielle sektor igennem de sidste 7-8 år, og det stopper nu, fordi vi mener, at den skal bidrage mere til fællesskabet.
Og hvad betyder det?
Det betyder, at bankerne skal betale lidt mere til fællesskabet, således at vi kan bruge lidt flere penge på at løse de enorme problemer, som den her regering har efterladt os, nemlig at alt for få unge får den afgørende ungdomsuddannelse.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2009-09-08:
Så kan jeg altså også konstatere en tredje ting, og det er, at Socialdemokratiets sorte hånd vil gå langt ned i den enkelte danskers lommer for at hente de sidste skillinger op, som den enkelte dansker har, og som man ellers skulle bruge til at sikre sin nutid og sin fremtid, således at man kan blive i sin bolig, eller hvad det nu måtte være, man gerne vil sikre.
Men Socialdemokratiets sorte hånd vil nå langt ned i den enkelte danskers lommer.
Det er virkelig beskæmmende.
En anden ting er så pendlerne.
Det vil blive meget dyrere for dem, når den røde blok kommer til – hvis den kommer til, gud forbyde det.
Hvorfor vil Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti straffe de mennesker, der vil køre efter et stykke arbejde?
Morten Bødskov (S), 2009-09-08:
Vi vil ikke straffe nogen.
Vi giver billigere registreringsafgifter, hvis man bærer sig fornuftigt ad, tænker på miljøet og køber en miljørigtig bil.
Det er helt fair, og derfor er det fuldstændig uden grund, at ordføreren gør sig de bekymringer for eksempelvis pendlere.
Det, ordføreren glemmer at fortælle, når man skaber disse skræmmekampagner,
Ja, det er, at ordføreren jo selv er meget aktiv på trafikområdet, og så må ordføreren jo vide, at da vi lavede trafikaftalen i foråret, blev de principper, der ligger til grund for Socialdemokraterne og SF's meget udmærkede og fair forandring af bilafgifterne, sænkning af registreringsafgiften og indførelse af kørselsafgifter, skrevet ind i den aftale, som regeringen selv står bag.
Derfor er det, som ordføreren spørger om, udtryk for en skræmmekampagne, og det vil ramme en i nakken, når regeringen fremsætter sit eget forslag til, hvordan man har tænkt sig at man vil gøre det dyrere at købe en bil og billigere at køre i den.
Det er fuldstændig samme principper, som vores forslag bygger på.
Bent Bøgsted (DF), 2009-09-08:
Man sænker registreringsafgifterne på de miljøvenlige biler, og så siger man, at så har alle folk råd til at købe dem, på trods af at vi ved, at der er rigtig mange, der kører på arbejde i nogle forholdsvis brugte biler, og som måske ikke har råd til at købe de nye miljøvenlige biler alligevel.
Men det, der jo så er sagen, er, at Socialdemokratiet selv har været med til at skabe reglerne om det fleksible arbejdsmarked, altså at arbejderne skulle være parat til at tage et arbejde, selv om det ligger langt væk, det kunne ligge over 100 km væk, måske op til 200 km, alt efter, hvad det er.
Mener hr. Morten Bødskov så virkelig, at det vil fremme mobiliteten på arbejdsmarkedet at lægge 35 øre på pr. kørt kilometer på motorvejene, og regner man med, at folk stadig væk vil gå efter at tage et arbejde, der ligger langt væk?