runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2012-03-02:
Jeg har stor sympati for synspunktet fra hr. Bent Bøgsted om, at man ikke nødvendigvis skal stå med et job i hånden for at kunne få sig et AMU-kursus, eller hvad det nu kan være.
Betyder det, for så er jeg da ved at blive rigtig glad, at hr. Bent Bøgsted i virkeligheden godt kunne forlige sig med et system, hvor man siger, at der ikke er noget i vejen for, at dem med de korteste uddannelser, de ufaglærte, kunne uddanne sig, gøre sig klar, opkvalificere sig til de nye job med kursusgodtgørelse svarende til dagpenge uden nødvendigvis at stå med et job i hånden?
Det er jo for så vidt det samme system, vi praktiserer, når vi uddanner folk på universiteterne.
Der er jo heller ikke garanti for job i den anden ende, skulle jeg da lige hilse at sige, men det er da også en statslig uddannelse, og det er også det offentlige, der finansierer den uddannelse.
Er det til noget i den retning at tankerne går, vil jeg spørge hr. Bent Bøgsted.
Bent Bøgsted (DF), 2012-03-02:
Jamen hvis man kigger på systemet, så sagde jeg netop også, at vi egentlig har et udmærket system, hvor man kan få uddannelse i forbindelse med en ansættelse.
Det er jo det offentlige, der betaler det.
Der, hvor jeg gerne vil hen, er, hvor arbejdsgiverne går meget mere ind i at sikre, at de får uddannet de folk, de skal bruge til de job, de nu har.
Det er sådan lidt misvisende, men i mit univers så jeg egentlig gerne, at vi sikrede, at vi var sammen om at uddanne den arbejdsstyrke, vi skal bruge.
Det gælder for det offentlige, og det gælder for arbejdsgiverne, at man skal være sammen om det.
Og det gælder for den sags skyld også for fagforeningerne.
Men resultatet er, at når man ikke går ind og har det rigtige samspil og ikke har det rigtige system, så får vi netop det, at virksomheden henter arbejdskraften i udlandet i stedet for selv at tage ansvar for at få opkvalificeret arbejdsstyrken.
Henning Hyllested (EL), 2012-03-02:
Jeg bemærkede i ordførerindlægget, at der blev stillet stort spørgsmålstegn ved, om det overhovedet er en statslig opgave at uddanne den ledige arbejdskraft, og det forstår jeg ikke helt meningen med.
Det er dog sjovt at rette fokus lige nøjagtig mod de kortest uddannede eller dem med slet ingen uddannelse – altså at de ikke skulle kunne få, om jeg så må sige, deres uddannelse af staten.
Det spørgsmål har jeg da ikke hørt rejst fra Dansk Folkepartis side i forbindelse med dem, som får videregående uddannelser eller universitetsuddannelser.
Jeg tænker også på, at vi jo nu har hørt, hvor meget Dansk Folkeparti har skældt ud på regeringen for de afgifter, man pålægger virksomhederne, men der er ingen problemer med at pålægge arbejdsgiverne omkostningen for at uddanne den del af arbejdskraften, som går ledig – eller hvad?
Bent Bøgsted (DF), 2012-03-02:
Jeg skal ikke gøre mig klog på, hvilke aviser fru Ulla Tørnæs læser – det skal jeg overhovedet ikke gøre mig klog på.
Jeg ved heller ikke, hvilke aviser hr. Leif Lahn Jensen læser – det skal jeg ikke gøre mig klog på.
Jeg ved, hvad jeg selv læser.
Om det her med AMU-kurserne kan jeg sige, at, nej, det er ikke kurserne som sådan, vi har noget imod, det er det ikke.
Det er systemet med, at man som ledig kan få 6 ugers selvvalgt uddannelse, og at man egentlig så er fredet i de 6 uger.
Fører det til et job?
I 90 pct. af tilfældene fører det nok ikke til et job.
Jeg vil meget gerne have, at man tog hele systemet op og så moderniserede det og sagde: Hvad kan vi gøre, for at vi får et system, der fungerer, så folk får de kurser, som giver dem et job?
Men hvordan løsningen skal være har jeg ikke det endelige svar på her nu.
Vi skal nok også have Undervisningsministeriet med ind over, for det er det, der er det mærkelige ved det, nemlig at der er en hel del af det, som ligger i Undervisningsministeriet, men som vi behandler her i Beskæftigelsesministeriet.
Det er sådan lidt mærkeligt.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-03-02:
Nu har der været tre ordførere på talerstolen, og to af ordførerne har læst nogle avisartikler med nogle eksempler på, hvor det her er blevet svært; nogle artikler, som Venstres ordfører, fru Ulla Tørnæs, ikke har læst.
Det er jo interessant
Jeg vil bare gerne høre, hvordan Dansk Folkeparti så vil fremme de her uddannelser, for jeg forstår det ikke sådan, at Dansk Folkeparti er imod AMU-kurserne.
Det håber jeg ikke, sådan har jeg ikke forstået det.
Hvordan vil Dansk Folkeparti så fremme det her og sørge for, at vi sikrer, at det er de rette mennesker, der får de rette uddannelser?
Bent Bøgsted (DF), 2012-03-02:
I Dansk Folkeparti erkender vi blankt, at vi var med til at indføre loftet, og det skete i en god hensigt, nemlig fordi der efter vores mening også skete et stort misbrug af den måde, man brugte systemet på.
Dengang ville vi gerne have lavet det om, således at vi fjernede 6 ugers selvvalgt uddannelse og kom i gang med noget nytænkning.
Det kunne vi jo så ikke, fordi netop de 6 ugers selvvalgt uddannelse var bundet af et forlig – det var prisen.
Så blev der så fastsat en pris på 3.500 kr. pr. kursus, og det er den, vi erkender på nogle områder nok er sat for lavt, bl.a. på svejsekurser.
Det erkender vi blankt.
Vi skal også erkende det, når vi får oplysninger om, at der er noget er galt, for jeg har set avisartikler – modsat andre, der måske ikke læser de samme aviser, som jeg gør – om, hvordan det har foregået, og hvilke problemer der har været.
Vi skal selvfølgelig også som politisk parti være klar til at tage det til os, når der kommer noget, der viser, at det er lidt uhensigtsmæssigt.
Men vi mener bare stadig væk, at det er forkert at gå tilbage til det gamle system med 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-03-02:
Jamen det er jo fair nok.
Jeg hører faktisk hr. Bent Bøgsted stå her og sige, at det loft, man lavede dengang sammen med den borgerlige regering, rent faktisk har gjort det sværere for nogle mennesker at få en uddannelse og komme i gang.
Jeg vil gerne have bekræftet, om det er rigtigt, at man mener det, og selvfølgelig også, at Dansk Folkeparti har været med til at gøre det sværere for de her mennesker.
Det synes jeg er interessant, og det vil jeg egentlig gerne lige have bekræftet en enkelt gang.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-03-02:
Jeg synes, at det er vigtigt at lytte til sagkundskaben, og jeg synes, at det er vigtigt at læse i alle de tabeller og forholde sig til alle de her mennesker.
Men det, jeg bruger allermest tid på – jeg gør også det andet; det er jo nødvendigt – er at lytte til dem, det omhandler.
Det er de mennesker, vi er her for i dag: De mennesker, som meget gerne vil have et job via en uddannelse, men som ikke kan få det.
Jeg lytter, når der kommer et menneske til mig og siger: Jeg har ikke noget arbejde, men hvis jeg får et stort kørekort, kan jeg rent faktisk få et arbejde.
Det lytter jeg til, og det gør ondt langt ind i mit socialdemokratiske hjerte at høre det.
Jeg ved godt, at hr. Joachim B. Olsen ikke helt deler det med mig, men det gør ondt langt ind i mit socialdemokratiske hjerte.
Det er derfor, at jeg i dag er glad, for jeg hjælper de her mennesker.
Det betyder meget for mig.
Det betyder meget for dem, og det synes jeg er rigtig dejligt.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-02:
Jeg lytter ikke til erhvervsfolk, fordi de er erhvervsfolk.
Jeg prøver at lytte til sagkundskaben, fordi jeg har sådan en vis ydmyghed over for, at der er nogle mennesker, der ved mere om tingene end mig.
Der er jo lavet masser af analyser, bl.a. af Det Økonomiske Råd og vismændene.
Den tidligere regering iværksatte en stor undersøgelse inder Trepartsudvalget, hvori det blev konkluderet: »De fleste eksisterende undersøgelser finder, at voksenefteruddannelse ikke er virkningsfuldt for de svageste på arbejdsmarkedet.
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Leif Lahn Jensen (S), 2012-03-02:
Nu ved jeg godt, at hr. Joachim B. Olsen hellere vil lytte til store erhvervsfolk og velhavende mennesker end til lønmodtagere.
Jeg lytter til begge parter.
Og der er nogle erhvervsfolk, der siger, at det her med ændringen af 6 ugers selvvalgt uddannelse har kostet nogle menneskers arbejdspladser.
Det er dem, jeg har lyttet til.
Uanset om man er rød eller blå og hvad man tror på, kan vi så ikke blive enige om, at det alt andet lige er fornuftigt, at folk uddanner sig?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-02:
Jeg er ikke i tvivl om, at ordføreren er glad i dag.
Det er socialdemokrater som regel, når de sprøjter penge ud i samfundet til ingen verdens nytte.
Ordføreren sagde, at det her handler om de svageste, at de skal have en chance for at komme i beskæftigelse, og derfor skal de have noget uddannelse.
Det tror jeg er rigtigt forstået.
Hvad er det for nogle undersøgelser eller analyser, der viser, at det er korrekt, at det, at man uddanner de svageste, og at de får en efteruddannelse, har en beskæftigelseseffekt?
Bare nævn en undersøgelse.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-03-02:
Jeg vil lige gøre fru Mai Henriksen helt klar over, at de her 6 ugers selvvalgt uddannelse jo rent faktisk gjorde, at der var nogle danske arbejdere, mennesker, som var arbejdsløse, og som kunne fortsætte i et job ude hos VSB Industri i Randers, der ikke fik det.
Det var på grund af det her med de 6 ugers selvvalgt uddannelse, og der er sikkert mange flere eksempler.
Så der er altså også eksempler på, at det, som den tidligere regering gjorde, var rigtig, rigtig dumt.
Hvad var det, den tidligere regering gjorde?
Den tidligere regering mistede en del arbejdspladser, brugte slet ikke så mange penge på kickstart, som den her regering har gjort, tog slet ikke det her særlig alvorligt.
Og hvad var det, de gjorde samtidig med?
De skar ned på uddannelse.
De skar ned på de svagestes, på de ufaglærtes, på de faglærtes muligheder for at få en uddannelse.
Det er det dummeste, man kan gøre i en krise, og det lykkedes ret godt for den regering, vi heldigvis lige er sluppet af med.
Mai Henriksen (KF), 2012-03-02:
Jeg tror, vi må være enige om, det håber jeg i hvert fald, at de arbejdspladser, der blev tabt under den borgerlige regering, havde med finanskrise at gøre.
Og der er stor forskel frem til i dag, hvor der bliver fremlagt planer, hvor man decideret vælger at jagte arbejdspladser, og hvor vi ved at arbejdspladser vil rykke ud af Danmark i den grønne energis tegn, om man så må sige.
Jeg håber, vi kan blive enige om, at der er forskel.
Jeg vil bare gerne spørge hr. Leif Lahn Jensen igen: Tror hr. Leif Lahn Jensen ikke, at de medarbejdere, som står til at miste deres job på grund af de afgifter, som regeringen vil vedtage, ville sætte større pris på at beholde deres job end på at få et 6-ugers selvvalgt kursus, når de står og er arbejdsløse efterfølgende?
Bent Bøgsted (DF), 2012-03-02:
Jeg synes ikke, man lige kan sammenligne med en universitetsuddannelse.
Hvad tager sådan en?
6-7 år eller sådan noget?
Det er jo ikke lige det, man tænker på i forbindelse med de kortest uddannede.
Men det, jeg sagde, var, at vi gerne vil have et system, hvor vi fjerner de 6 ugers selvvalg, så får vi et system, hvor man går ind og vurderer, hvilke kurser der kan føre til, at den enkelte kan få et job.
Man skal have meget mere fokus på de kurser, der nu bliver efterspurgt af arbejdsgiverne, få et samarbejde med arbejdsgiverne om at sikre, at de ledige får de kvalifikationer, som arbejdsgiverne så efterspørger.
Og så skal der ikke være et prisloft over.
Det skal også væk.
De 6 ugers selvvalg og prisloftet skal væk, og så laver vi et helt nyt system.
Det er derfor, at jeg efterlyser, at man går i gang med at se på, hvordan man kan modernisere det her system, så det tilgodeser mulighederne, for at man kan få et kursus, der også giver et job, i stedet for det her med at man også kan tage det eller det kursus, og så har man fred i så lang tid.
Det er ikke sikkert, at man nogen sinde får brug for det.
Og som vi sagde tidligere: Hvis man er på kursus sammen med nogen, der har fået både 20 og 30 kurser, uden de har ført til et job, så er det nok ikke lige hensigtsmæssigt.
Nadeem Farooq (RV), 2012-03-02:
Lovforslaget er en effektuering af finanslovaftalen for 2012 mellem regeringen og Enhedslisten om flere rettigheder til ledige ufaglærte og faglærte personer.
Og det er så, hvad angår uddannelse, herunder en fjernelse af prisloftet for kurser.
Helt grundlæggende er det rigtig vigtigt, at vi investerer i de ledige.
Det er endnu vigtigere, at vi gør det, mens arbejdsløsheden er høj, sådan at vi, når vi øger arbejdsudbuddet, også kan sikre, at vores ledige får de rigtige kompetencer, fordi en fleksibel og effektiv opkvalificering af de ledige er med til at sikre en kvalificeret arbejdsstyrke.
En kvalificeret arbejdsstyrke på baggrund af en aktiv arbejdsmarkedspolitik er jo netop et af de elementer, som skal holde den unikke danske arbejdsmarkedsmodel, som vi ynder at kalde flexicurity, flydende.
Det er jo netop det, som får arbejdsmarkedet til at fungere effektivt i praksis.
Det er også en del af den danske model.
Så samlet set synes jeg faktisk, at det er et rigtig godt lovforslag, og derfor anbefaler Radikale Venstre lovforslaget og ser frem til en rigtig god udvalgsbehandling.
Villy Søvndal (SF), 2012-03-02:
Som sagt er vi optaget af at behandle sådan aktuelle, væsentlige, bilaterale forhold i vores forhold til Rusland.
Vi diskuterer en begivenhed, der ligger over 20 år tilbage, og derfor kan regeringen ikke støtte forslaget.
Søren Espersen (DF), 2012-03-02:
Nu har det her jo ikke det fjerneste med dialog med russerne at gøre, overhovedet.
Altså, det er simpelt hen et spørgsmål om en telefonopringning eller en mail fra statsministeren til den russiske præsident, og så er det problem formentlig løst, fordi forholdet netop er så fortrinligt som nogen sinde.
Det, jeg lige vil spørge om, er: Nu har jeg fulgt udenrigsministerens karriere igennem mange år, og jeg tror da aldrig nogen sinde, der her i Folketinget har været en mand, der i den grad har tigget og bedt om åbne arkiver i alle mulige sammenhænge, ustandselig og så igen.
Og så lige pludselig, når der er noget, der drejer sig om hans egen partifælle, er han ikke længere interesseret i åbne arkiver, og det kunne jeg da egentlig godt tænke mig at få en forklaring på hvordan kan være.
Villy Søvndal (SF), 2012-03-02:
Beslutningsforslag nr. B 29 pålægger regeringen at anmode Ruslands præsident om at få kopi af kvalificerede dokumenter om DKP under den nuværende erhvervs- og vækstministers, Ole Sohn, ledelse af partiet i perioden 1987-1991.
Subsidiært skal regeringen anmode Ruslands præsident om tilladelse til, at en af regeringen udpeget uvildig historiker kan få adgang til dokumenter med henblik på offentliggørelse.
Beslutningsforslaget indebærer således, at dette emne vil indgå som et element i den danske regerings bilaterale dialog med Rusland.
Regeringen finder ikke anledning til at rette henvendelse til Ruslands præsident med henblik på en undersøgelse af en nuværende ministers forhold, der ligger mere end 20 år tilbage, og som ikke vedrører embedsførelsen, men den pågældendes bestridelse af hvervet som formand for det andet parti.
Under den forhenværende regering blev de dansk-russiske relationer klart styrket, og regeringen ønsker yderligere at styrke den politiske dialog og samarbejde med Rusland.
Regeringen finder ikke, at den nuværende erhvervs- og vækstministers, Ole Sohn, virke som formand for et andet parti i perioden 1987-1991 er et emne, der bør indgå som en del af regeringens dialog med Rusland om aktuelle, væsentlige bilaterale og internationale spørgsmål.
Regeringen kan på den baggrund ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag nr. B 29
Mai Henriksen (KF), 2012-03-02:
Jeg synes ikke, jeg lever en trist tilværelse, og det tror jeg heller ikke jeg kommer til at gøre i de kommende år.
Det, som gør det vanskeligt for mig, og det, som jeg også stillede spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører om, er, at det er paradoksalt for mig, at finansieringen af netop det her lovforslag faktisk er med til at skabe flere arbejdsløse i Danmark – det er NOx-afgiften.
Og hvis regeringen også får held til at få vedtaget sin energiplan, kan det betyde op til 5.000 arbejdsløse på Fyn.
Hr. Leif Lahn Jensen fra Socialdemokratiet kaldte det for en stor dag.
Jeg tror ikke, gartneriarbejderen på Fyn vil kalde det for en stor dag, hvis han mister jobbet, og jeg tror, han vil synes, det er bedre at beholde sit job, end det vil være, at han kan få 6 ugers selvvalgt kursus efterfølgende.
Christian Juhl (EL), 2012-03-02:
Jeg ser sådan på det, at når man er ledig, har man pligt til at stå til rådighed, men ikke nok med det, jeg synes også, man har pligt til at vedligeholde sin evne til at arbejde.
Og det betyder, at man skal gøre alt, hvad man kan, for at få sig en uddannelse og blive dygtigere og bedre og opkvalificere sig, når man har tid til det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren vil bruge modstand mod stigende skatter til at stemme imod alle gode fremtidige forslag.
Jeg kan høre, at ordføreren egentlig har sympati for det her forslag, men synes, at man skal finde en bagdør og sige nej på grund af finansieringen.
Det kan blive en rigtig trist tilværelse de næste 3-4 år for Det Konservative folkeparti, hvis ordføreren mener, at man skal stemme imod alle gode forslag, bare fordi finansieringen ikke er helt i orden – trods anbefalingen fra vennerne i Arbejdsgiverforeningen.
Søren Espersen (DF), 2012-03-02:
Altså, der bliver spurgt om, hvad vinklen er.
Hr. Christian Juhl kan ikke se vinklen på den her historie.
Vinklen er jo Danmarks anseelse, og vinklen er befolkningens og Folketingets tillid til en siddende ministeren.
Der er skriveri efter skriveri i aviserne, der kommer med klare indikationer på, at der kan have været situationer, hvor erhvervsog vækstministeren kan have været engageret i noget om illegale penge.
Hans navn står på de sider, som Jyllands-Posten har bragt i faksimile.
Det er da en vinkel, der er til at tage og føle på.
Det er lige nu og her.
Det er ikke for 20 år siden, men det er nu.
Mai Henriksen (KF), 2012-03-02:
Det er bestemt ikke min mening at virke arrogant, men jeg må sige, at hvis Enhedslisten ønsker at fremsætte et forslag, så kan man jo bare tage fat i sin egen regering; Enhedslisten er jo samarbejdspartner.
Det er jeg ikke, så derfor bliver det noget sværere.
Jeg kan forstå, at man i Enhedslisten drikker dyrere vine, end jeg selv gør, når det er sådan, at man har brug for en sagkyndig i sit supermarked til at vise sig en vin.
Og det er jo i erkendelse heraf, at vi siger: Jamen det var ikke en blomst, der er groet i vores have; det var i virkeligheden nok snarere en tidsel, og vi græder tørre tårer, når det loft bliver fjernet.
Søren Espersen (DF), 2012-03-02:
Der bliver ikke svaret på mit spørgsmål.
Historie ligger af gode grunde altid langt tilbage, det er faktisk historiens særkende, at det er sådan.
Og russerne er jo selv helt vilde med at undersøge alt omkring deres egen forbandede fortid, mens de var et sovjetimperium.
Det undersøger de i stor stil, og de vil selvfølgelig også åbne op for en uvildig dansk eller for den sags skyld anden uvildig historiker.
Så der er ikke noget med, at det skulle kunne skade noget i forhold til Rusland.
Er det ikke interessant at få det undersøgt for ligesom at få det afkræftet eller bekræftet?
Mai Henriksen (KF), 2012-03-02:
Det er noget, jeg selvfølgelig vil kunne svare på, når jeg har læst undersøgelsen.
Det er jo ganske vanskeligt at give et svar på noget, når det er sådan, at man får præsenteret en del af en konklusion fra en rapport, som man ikke på nogen måde lige har sat sig ned og har læst.
Det, som jeg overordnet set kan sige, er, at der skal være en mening med vores beskæftigelsespolitik, og at de kurser, som vi tilrettelægger, jo gerne skal være så tæt på arbejdsmarkedet og af så høj en kvalitet, at det gør, at den ledige kommer tættere på at få et job.
Vi må jo erkende – det erkender jeg åbent – at der har været problemer med prisloftet.
For prisloftet har betydet, at danske medarbejdere, som stod med et job på hånden, men som måske lige manglede et certifikat i f.eks. deres svejsebog, blev afvist i forhold til at søge bestemte job.
Når man ser det for sig, må man som konservativ også tage en konsekvens af det og sige: Det har ikke været godt nok, vi må se, hvad vi så kan gøre. Men vi kan ikke stemme for dette lovforslag på grund af den finansiering, der ligger i det, for vi kan over for os selv ikke forsvare det med de skatter og afgifter, der hermed bliver vedtaget.
Nadeem Farooq (RV), 2012-03-02:
Nu sidder jeg med en evaluering, der er foretaget af Rambøll Management, som viser, at prisloftet især har ramt de ufaglærte ledige, og at det ikke har nogen effekt, der er synderlig signifikant, hvad angår de andre grupper, f.eks. FTF-gruppen, AC-gruppen, pædagogerne.
Der tænker jeg på, om De Konservative, når de ser en sådan undersøgelse, altså så også mener, at det er den rigtige måde at prioritere på.
Mai Henriksen (KF), 2012-03-02:
Jeg skal se, om jeg har forstået spørgsmålet.
Jeg vil sige, at vi er tilhængere af, at man målretter det sådan, at det er de kurser, der er de mest arbejdsmarkedsrelaterede, som der gøres størst brug af.
Nu nævnte jeg eksemplet med vinlæren.
Det kan godt være, at der kan være nogle borgere, for hvem det kan være rigtigt gavnligt at få et 6 ugers selvvalgt kursus om vinlære.
Men der tror jeg personligt mere på det med de certifikater, som eksempelvis svejsere skal have.
Vi må jo bare konstatere, at vi har set eksempler på danske svejsere, som ikke har kunnet få job, fordi de ikke havde de rette certifikater, fordi det var noget, der overskred det i forhold til det her loft.
Der er vi med på at målrette det.
Men jeg er ikke sikker på, at jeg måske helt forstod, hvad det var, ordføreren sagde.
Nadeem Farooq (RV), 2012-03-02:
Det, jeg godt kunne tænke mig at vide, var, om De Konservative støtter en målretning af den selvvalgte uddannelse uden prisloft, eller er man imod en målretning til bestemte uddannelsesgrupper?
Er man for eller imod en målretning?
Vi vil gerne målrette det til de faglærte og de ufaglærte.
Mener De Konservative, at det er forkert, eller bør alle andre grupper også være omfattet?