runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2011-01-26:
Mener ministeren, at DREAM-gruppen tager fejl, når de i en analyse påpeger, at folk på vej på efterløn har 70 pct. flere sygedage i året, inden de går på efterløn, end folk i samme alder?
Mener ministeren, at DREAM-gruppen tager fejl, når de i en analyse påpeger, at folk på vej på efterløn har 70 pct. flere sygedage i året, inden de går på efterløn, end folk i samme alder, der ikke gør det?
Morten Bødskov (S), 2011-01-26:
Mener ministeren, at det er retfærdigt, at de 100 rigeste danskere af regeringen i 2011 i gennemsnit får 2,7 mio. kr. i skattelettelser, samtidig med at regeringen vil afskaffe efterlønnen for hårdtarbejdende murere, tømrere og smede?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-01-26:
Det er ikke DREAM-gruppen, der har udarbejdet en analyse af efterlønneres brug af sygedagpenge.
Det er LO, der har forsøgt sig med en analyse på baggrund af Beskæftigelsesministeriets forløbsdatabase, DREAM, der ikke har noget med DREAM-gruppen at gøre.
LO finder, at efterlønnere i gennemsnit har flere uger med sygedagpenge inden overgangen til efterløn end personer, der ikke overgår til efterløn.
Men opgørelsen er på alle måder misvisende.
Forskellen skyldes, at de, der overgår til efterløn, i gennemsnit har 2 ½ uger med sygedagpenge året før efterlønnen, mens de, der ikke overgår til efterløn, har 1 ½ uge med sygedagpenge.
Men tallene dækker over, at 80 pct. af dem, der overgår til efterløn, har 0 uger med sygedagpenge i året forinden – 0 uger!
vil jeg sige hr. Jens Peter Vernersen.
Det illustrerer jo fint, at det er et fåtal af efterlønnere, der er nedslidte – langt de fleste er arbejdsdygtige.
Og det er ikke så mærkeligt, for efterlønnen er ikke en ordning målrettet nedslidte personer, men en ordning målrettet arbejdsdygtige personer.
Og efter gældende regler skal man stå til rådighed for arbejdsmarkedet for at være berettiget til at modtage efterløn.
Jens Peter Vernersen (S), 2011-01-26:
Når det klart viser sig, og det er jo også det, finansministeren bekræfter, at 5,3 pct. af dem, der går på efterløn, har været på sygedagpenge, og at 3 pct. af dem, der ikke går på efterløn, har været på sygedagpenge, er det jo langt flere, der har været på sygedagpenge, end der ikke har.
Det er præcis det samme.
Dermed er det jo dokumenteret – det gør finansministeren også selv – at der altså er flere, der jævnligt er syge, før de går på efterløn.
Det er jo ikke ny viden, at man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet den dag, hvor man fylder 60 år, og at man derefter måske kan være sygemeldt.
Men man skal stå til rådighed, og det er jo ganske indlysende.
Men det ændrer jo ingenting ved, at vi i årene før kan se, at der er flere af dem, der har været på sygedagpenge, der går på efterløn.
Det er sikkert også derfor, at de gør det.
Om ordningen så er en ordning for nedslidte eller det er en ordning skabt for at trække ældre ud af arbejdsmarkedet, blev jo diskuteret meget i 1979.
Jeg ved ikke, om finansministeren har læst de diskussioner, der var på det tidspunkt.
Der var forskellige opfattelser af, hvad der var nødvendigt: Om det var nødvendigt at få folk ud af arbejdsmarkedet for at få unge ind – det diskuteres stadig væk, hvor godt det lykkedes – og derudover var der også en diskussion om, at der var nedslidte, der tidligere skulle have mulighed for at komme på en efterlønsordning.
Det er velbeskrevet.
Det kan man læse i Folketingstidende fra 1979, hvor der var meget diskussion om det her.
Nu vi er i gang med at diskutere det her, lad mig så også i forhold til ministerens sidste svar sige, at den viden, man har i dag, havde man jo også i 2006, da man lavede forliget om efterlønnen.
Der havde man en viden om, hvor mange der er født under anden verdenskrig og i årene efter – det år, der blev født flest, blev der født 96.000.
Præcis den viden havde man som udgangspunkt, da man lavede velfærdsforliget.
Der er ikke noget nyt i det i forhold til 2006.
Morten Østergaard (RV), 2011-01-27:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Jørn Dohrmann, om ikke det er underligt at overvære optrinnet i Venstre.
Altså, når nu man som hr. Jørn Dohrmann har været med til at forhandle en aftale om »Grøn Vækst«, hvor der er blevet givet og taget – vi kan jo ikke vide, hvem der har haft hvilke synspunkter undervejs, men på en eller anden måde er man jo landet på et eller andet – er det så ikke mærkeligt at opleve, at det store regeringspartis folketingsgruppe efterfølgende blokerer for ministerens mulighed for at gennemføre aftalen?
Her tænker jeg selvfølgelig særlig på pesticidafgiften, hvorom der jo står i aftalen, at man skulle sigte efter at fremsætte lovforslag om en omlægning af pesticidafgiften i efteråret 2009.
Er det ikke mærkeligt, vil jeg spørge hr. Jørn Dohrmann, at være aftalepart og så opleve, at det store regeringsparti sejler rundt og forhindrer, at de ting, man har aftalt, føres ud i livet?
Eyvind Vesselbo (V), 2011-01-27:
Da vi for stykke tid siden forhandlede »Grøn Vækst«, sad vi en masse partier sammen, og vi nåede til et punkt, der hed reduktion af kvælstof.
Der var på det tidspunkt fra hele oppositionens side, som SF var en del af, et forslag og et ultimativt krav om at reducere med mindst 30.000 t. Nu har vi så hørt fru Mette Gjerskov krybe til korset her og erkende, at tingene har udviklet sig på 2 måneder, og nu går Socialdemokratiet ind for kun at reducere med 19.000 t.
Tænk, hvis det nu havde været det, man forhandlede ud fra i forbindelse med »Grøn Vækst«.
Så kunne det være, at vi kunne have indgået et forlig.
Men jeg vil bare spørge SF og hr. Steen Gade: Er man enig med Socialdemokratiet i, at det nu er 19.000 t, eller fastholder SF, at det er 30.000 t?
Jørn Dohrmann (DF), 2011-01-27:
Der er jo bare en stor forskel på, hvad det er, man gør i de forskellige EU-lande.
Altså, der er stor forskel på, hvad man gør, og derfor har vi bare spurgt, om det, som embedsmændene har rådgivet os med, og det, som forskerne har sagt skal ske på det her område, er det rigtige.
Tåler de at blive kontrolleret på det område?
Det er vel sund fornuft, at vi så siger: O.k., det kan godt være, at vi var med på det, I sagde dengang, men vi er blevet klogere, og vi vil gerne prøve at se, om I har ret i jeres påstand.
Det er der vel ingen skam i at gøre, for hvis det holder vand hele vejen, er det vel også det, man gør bagefter.
Så jeg har ikke noget imod, at vi prøver at teste de forskere, som har påstået noget, for at se, om de nu også har ret.
Steen Gade (SF), 2011-01-27:
Vi snakker om mange tal her, men det handler jo om vandkvalitet, og vandrammedirektivet har fastlagt et mål for vandkvalitet og også for natur osv.
Det er jo det, det hele handler om.
En lang række initiativer, og de initiativer var jo gode i sig selv.
Så er det bare, jeg spørger hr. Dohrmann
: Synes hr. Dohrmann, at det er i orden, at man kun gennemfører alt det andet, altså med at give skattelettelser, men man har ikke krævet noget?
Morten Østergaard (RV), 2011-01-27:
Jeg tror, at vi er mange, der ville ønske, at man arbejdede med at kvalitetssikre arbejdet i Venstres gruppe – helt bestemt.
Men det, som jo er afgørende her, er, at man gør det på naturens regning.
Her lader man jo stå til i mellemtiden, fordi man har travlt med at skændes internt i Venstre.
Synes hr. Jørn Dohrmann ikke, at det havde været mere naturligt, at man afklarede det, inden man gik ind i en forhandling, og inden man skrev under på et stykke papir ved sine repræsentanter?
Virkeligheden er jo, at det eneste, der har ændret sig, siden man lavede aftalen, er, at det måske står værre til med vandløbene, end vi havde regnet med, og det måske står værre til med pesticidudledningen, og derfor er der jo mere end nogen sinde brug for pesticidafgiften.
Men det eneste, som man i flertallet indtil nu har kunnet blive enige om, er at gennemføre den kompensation, som landbruget skulle have, på trods af at de altså indtil videre ikke rigtig har noget at blive kompenseret for, fordi man jo ikke har levet op til aftalen om, at pesticidafgifterne skulle omlægges i 2009.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-01-27:
Jeg tager det, som om man prøver på at kvalitetssikre det, man arbejder med, også i Venstres gruppe.
Så det er jeg fortrøstningsfuld ved at man også får gjort.
Det er derfor, at jeg også kan glæde mig over, at man har nedsat de arbejdsgrupper, som jo netop vil kvalitetssikre i forhold til ålegræsværktøjet på basislinjen og i forhold til vandløbsvedligeholdelsen.
Det er nogle parametre, man kan bruge, og er ikke bare noget, der er grebet ud af den blå luft.
Jeg tror, at alle sammen er parate til at lade deres ting kvalitetssikre, hvis de også er sikre på, at det er det rigtige, man har valgt, og man kan forklare hvorfor.
Steen Gade (SF), 2011-01-27:
Vi er enige i, at det er 19.000 t.
Det, vi kan høre i dag, er, at VKO lægger op til, at vi ikke skal nå de 19.000 t.
Vi kan nok heller ikke nå mere, for vi er jo mindst 2 år og måske nærmere 3 år forsinket i det her projekt.
Det var den første del af svaret.
Den anden del af svaret er, at hukommelse jo er en god ting, og jeg ved tilfældigvis, hvad SF har sagt, og jeg ved, hvad vi og hele oppositionen gik til forhandlingerne med, for jeg forhandlede på oppositionens vegne.
Det var 24.000 t, som vi vurderede var et niveau, der var rigtigere end de 19.000 t.
Det kan vi ikke nå nu, det er jeg helt enig i.
Det handler om at holde fast i 19.000 t.
Og hvorfor er det, vi skal holde fast i et tal?
For jeg tror, at hvis folk hører den her debat, tænker de: Nå ja, alle de tal, der er det ene tal og det andet tal.
Men det er jo, fordi det handler om vandkvalitet og natur, og vi kan i dag se af de rapporter, vi får, at det går den gale vej.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-01-27:
Det er jo netop derfor, vi gerne vil kvalitetssikre de ting, og det er også noget, der bliver lagt op til fra både forskernes og embedsmændenes side, altså om det er noget, der kan tåle at blive udsat for det, jeg vil kalde stresstest.
Det med om det står værre til, er jeg ikke helt enig i, for vi kan se, at landbruget har reduceret med 50 pct., og det er et parameter, man kan bruge.
Man kan så vende det om og tage et andet parameter og sige med hensyn til Flensborg Fjord, som dækker både Tyskland og Danmark på hver sin side, at i Tyskland skal de reducere med 25 pct., i Danmark skal man reducere med 65 pct., og det er trods alt samme fjord, og der er ikke lige nogen vandtætte skodder midt i fjorden.
Så man kan sige, at der har man nok også et forklaringsproblem.
Det er vel for at sikre kvaliteten, og om man får jordskatterne tilbageført her og nu.
Det er der behov for ude i landbruget, fordi de er økonomisk trængte, og det tror jeg at vi alle sammen godt ved, og vi ved, at vi gerne vil beholde arbejdspladserne.
Hvis man skal udfase dem, er vi også nødt til at handle her og nu, og så er det andre ting, som vi må rette til hen ad vejen, som jeg ser det.
Jens Kirk (V), 2011-01-27:
Jeg håber også, at vi på energiområdet kan lave et godt forlig, som kan være med til, at vi kan få biogas og det fremmet, men det kræver en konstruktiv indfaldsvinkel til tingene, og det håber vi så sandelig på.
Men jeg vil også sige, når vi snakker om, at nu har vi over 23 år, vel siden vi vedtog den første NPO-handlingsplan og indtil nu, fået tre vandplaner, en NPO-handlingsplan og den her: Skal vi ikke også til at finde de rigtige virkemidler?
Jeg tror ikke, vi har fundet de rigtige endnu.
Jeg har hørt meget derude, hvor jeg kommer fra, om, at nu skal vi have en sigtdybde på 2 m i Ringkøbing Fjord, og det er jo lidt vanskeligt, hvis der kun er halvanden meter vand osv.
Det er jo ikke nemt at bruge til nogen ting.
Derfor skal vi have de rigtige, og vi har jo ikke altid fundet de rigtige.
Så det her vil tage lidt tid, hvis vi skal gøre det rigtige og ikke gøre det forkerte.
Vi har gjort meget rigtigt indtil nu, og jeg mener, vi skal fortsætte i samme spor.
Det tror jeg også er SF's svar på dette.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-01-27:
Jeg ved godt, at hr. Steen Gade har det sådan, at det sådan set er ligegyldigt, hvilket tal man slynger ud, bare man slynger et eller andet tal ud, som passer ind i sammenhængen.
Sådan har vi det jo ikke i Venstre.
Nu skal vi ikke diskutere, hvor meget det var under de forhandlinger, men det er i hvert fald ikke mere end 2 måneder siden, fru Mette Gjerskov, som jo er tæt samarbejdspartner med Socialistisk Folkeparti, sagde, at det skulle være 30.000 t. Så er det bare, jeg spørger: Hvad er det, der er sket på 2 måneder, hvor man er gået fra at ville reducere med 30.000 t og ramme landbruget med det til nu at sige 19.000 t?
For det er jo altså ikke 3, 4, 5 år, vi taler om, det er 2 måneder, og nu siger man, at nu kan det sådan set ikke lige lade sig gøre, fordi tiderne er skiftet og tiden er gået og regeringen ikke har gjort noget.
Men hvad er det, der er sket?
Kunne vi ikke lige få et klart svar på, hvorfor SF har ændret holdning?
Per Clausen (EL), 2011-01-27:
Jeg forstår på hr. Tage Leegaard, at når vi snakker økologi, er han indstillet på at have en lidt mere offensiv tilgang til det spørgsmål, end hr. Jørn Dohrmann havde.
Det synes jeg bare vi skal være glade for; det får vi sikkert brug for at diskutere i fremtiden.
Men jeg vil godt spørge hr. Tage Leegaard om det der med basislinjen, altså fortidens resultater.
Det er vel også derfor, at man er så optaget af at finde nye måder at gøre tingene op på.
Er det sådan den måde, hr. Tage Leegaard mener man løser udfordringer på, nemlig at hvis de metoder, man har brugt til at gøre resultater op på indtil nu, giver for dårlige resultater, så opfinder man nogle andre måder at gøre det op på?
Men kunne det ikke godt lugte lidt af, at vi finder den metode til at gøre tingene op på, der giver det mest gunstige resultat, i stedet for den, som videnskabeligt og sagligt set er den rigtige?
Tage Leegaard (KF), 2011-01-27:
Jamen jeg synes ikke, der er tale om fiflerier.
Hvis en del af målene allerede er indfriet, synes jeg ikke, der er tale om fiflerier.
Hvis landbruget har en basislinje, der måske indfrier 3.000-4.000 t – hvad ved jeg, det tør jeg ikke sætte tal på – så synes jeg også et eller andet sted, at landbruget måske skal have noget kredit for de mål, som måske ikke er blevet registreret af de der eksperter, som vi tidligere har snakket om i dag.
Jeg synes, at der må være en god og ordentlig måde at gøre det på.
Så synes jeg også, at man skal tænke på, at en del af det måske kan ligge i, at vi kigger på, hvad det egentlig er, der kommer ud af drænrørene.
Hvordan er det egentlig, at den enkelte mark belaster vandløbene og vandkvaliteten?
Er vi dygtige nok til at vide noget om det, og hvordan afgør vi det?
Der synes jeg også, at vi skylder at sige: Kan vi lave en bedre natur, samtidig med at vi sikrer, at landmanden tjener penge?
Det synes jeg ikke engang kan gøre en hr. Per Clausen noget.
Så vil jeg også godt lige sige om økologien: Der er en fast målsætning om en fordobling.
Lige nu ser det ikke for godt ud, men det er man i gang med at arbejde på.
Hvilke incitamenter skal der til, for at vi i hvert fald som minimum kan nå en fordobling af det økologiske areal?
Per Clausen (EL), 2011-01-27:
Det er jo en debat, hvor man skal være opmærksom også på det sidste ord, der bliver sagt, i folks sætninger.
Hr. Tage Leegaard lever meget godt op til det, for hr. Tage Leegaard sagde, at de 19.000 t skal leveres.
Men så forstod jeg, at han senere sagde: medmindre vi kan finde ud af, at vi har leveret noget i fortiden, som ikke er blevet registreret endnu.
Betyder det, at hr. Tage Leegaard i virkeligheden er enig med fødevareministeren, der jo antyder, at man kan finde 12.000 t i fortiden, som indtil nu ikke er blevet registreret.
Det betyder, at man med de 9.000 t allerede overopfylder – det er jo ret fantastisk.
Jeg vil godt høre, om det er hr. Tage Leegaards opfattelse, at det er den slags fifleri, vi skal ud i.
Det andet spørgsmål til hr. Tage Leegaard er: Er hr. Tage Leegaard enig i det, som hr. Jørn Dohrmann fra Dansk Folkeparti sagde, nemlig at vi ganske vist gerne vil fordoble det økologiske areal, men hvis ikke det sker på baggrund af de ting, vi har foreslået indtil nu, så gør vi ikke andet og mere?
Steen Gade (SF), 2011-01-27:
Først vil jeg sige om biogasudbygning: Jamen biogasudbygning er jo en af de ting, som ikke rigtig er kommet i gang.
Man har givet skattelettelser til landbruget, man har liberaliseret lovgivningen på landbrugsområdet, så vi kan få de der svinefabrikker.
Det har jeg ikke stemt for, men det var altså Venstres valg, at vi kan få sådan nogle svinefabrikker.
Det er da et eksempel på, at det, regeringen har gjort på det her område, ikke hænger sammen.
Og det vil jo sige, at biogasudbygningen er til fordel for landmændene.
Det er også fordel for resten af samfundet, men tænk så, om vi havde taget nogle skridt samtidig med de andre ting.
Nej, vi har nok ikke alle redskaber, men hvis hr. Jens Kirk læser, hvilke redskaber vi foreslår fra oppositionens side, lokale kvoter, naturtiltag, lokalt samarbejde, så tror jeg, at vi i en stille stund kunne blive enige om, at det nok alligevel er den vej, vi skal gå.
Det kan jeg personligt ikke forstå at man ikke har kunnet se, for vi sagde faktisk de her ting, da vi forhandlede »Grøn Vækst« for 2 år siden.
Men det er jo ikke det, vi snakker om.
Vi snakker om at leve op til det niveau, vi har fået EU med på.
Vi har i Danmark selv kæmpet for, at EU skulle sætte nogle ambitiøse mål, hvor vi også tager hensyn til erhvervslivet, så der bliver ens konkurrencevilkår og det ikke bare er Danmark, der strammer kravene.
Det har været en linje fra SF's side hele tiden fra vandmiljøplan I.
Og nu er det jo altså vandrammedirektivet, vi skal gennemføre.
Vi diskuterer de næste, som gør, at vi skal have en god økologisk vandkvalitet.
Det har vi vedtaget sammen med de andre partnere i EU, og der skal vi levere resultater i 2015, i 2021 og i 2027.
Må jeg svare på det sidste med at flytte husdyrbrug?
Sagen er jo, vil jeg sige til hr. Jens Kirk, at de store brug, vi kommer til at få inden for svineproduktion og kyllingeproduktion, skal vi jo knytte sammen med en biogasudbygning på effektiv vis, og der tror jeg faktisk, at vi, hvis vi sætter os sammen, egentlig bliver enige om, at vi som samfund også skal tage stilling til, hvor de store industribrug skal ligge, ikke bare for at udnytte gas- og energiproduktion bedre, men også for at vi kan holde ud at have dem liggende.
Jens Kirk (V), 2011-01-27:
Vi er jo langt hen ad vejen ikke så uenige med hr. Steen Gade, når vi taler om natur og dyr, men så tilføjer vi gerne, at dem, der er derude, også gerne skulle kunne være der og agere.
Og det er det, det nok kniber med i den her sammenhæng, når der kommer nogle planer.
Det vil sige, at man altså foreslår en større udflytning af ejendomme eller samling i nogle områder: Så skal de lige ligge der.
Er det det, der er økonomi til lige i øjeblikket, altså at vi siger, at nu skal vi i grunden have halvdelen af Danmarks landbrug flyttet rundt?
Det er nok meget vanskeligt, og derfor må jeg sige, også med hensyn til vandmiljøplaner: Hr. Steen Gade har jo nok været her i dette høje Ting lige så længe som undertegnede, mindst, tror jeg – og måske også taget lige så meget skade, som jeg har – men har hr. Steen Gade ikke være med til eller i hvert fald hørt om tre eller fire vandplaner, der ligesom er blevet til i det tidsrum og har virket?
Steen Gade (SF), 2011-01-27:
Jeg synes da, at fru Mette Gjerskov svarede ganske udmærket på det i løbet af den halve time, man brugte på at spørge hende ud om det.
Jeg har aldrig sagt 30.000 t, jeg ved, hvad oppositionen samlet har forhandlet dengang.
Det er 2 år siden.
Det tror jeg faktisk godt vi kunne have nået, hvis man havde valgt at bruge nogle af de her fornuftige midler, som vi skriver om i vores beslutningsforslag.
Det ville have inddraget landmændene mere end det, der er lagt op til.
Det ville ikke have bygget på nogle luftkasteller om omsættelige kvoter.
Vi ville have brugt naturens virkemidler meget mere.
Det ved jeg fra mine møder med landmand at de er virkelig interesseret i.
Det gælder alt fra naturlige rensningsanlæg til samarbejde med naboer og andre i lokalområdet for at få det til at lykkes på det lokale plan.
Så derfor er der sådan set ikke noget med, at jeg skal fortryde noget, hverken det ene eller det andet.
I dag vil jeg kæmpe for, at en ny regering lever op til det, VKO har lovet.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-01-27:
Jeg er overbevist om, at hr. Per Clausen udmærket er klar over, at der er nogle andre incitamenter i bl.a. aftalen om »Grøn Vækst«.
Altså det, at man f.eks. får et større tilskud til de økologiske arealer, er jo en gulerod for, at landmanden lægger om til det økologiske.
Man kan sige, at der også er en overgangsperiode, hvor der er lempeligere forhold for den økologiske landmand.
Det er jo nogle incitamenter, som vil gøre, at folk vil tænke på at lægge om til økologisk produktion.
Så er jeg udmærket klar over, at det er et problem, hvis man har økologisk produktion og producerer 50 pct. af, hvad man normalt producerer, at man så også får en ringere pris, når der skal afregnes, fordi der ikke er kunder nok i butikken.
Men så er det også en naturlig konsekvens, at man som landmand måske siger: Det her er måske ikke det rigtige for mig.
Der skal både være gulerod og sund fornuft, kan man sige, og vi har prøvet at få begge dele på banen.
Så kan vi altid tage en diskussion med hr. Per Clausen om, hvorvidt vi kan gøre endnu mere.
Per Clausen (EL), 2011-01-27:
Jeg synes alligevel, det er lidt bemærkelsesværdigt, at hr. Jørn Dohrmann kun kan se to muligheder: Den ene er tvangsfodring af befolkningen med økologiske varer; den anden er ingenting at gøre.
Lidt mere kreativitet ved jeg da at hr. Jørn Dohrmann er i besiddelse af.
Så jeg vil gerne spørge hr. Jørn Dohrmann: Er det virkelig sådan, at hr. Jørn Dohrmann er med til at vedtage en målsætning om, at man skal fordoble den del af landbrugsarealet, som er økologisk, og at hr. Jørn Dohrmann, hvis der så ikke sker nogen som helst vækst i det areal, som er økologisk, ikke vil gøre noget, fordi han ikke har fantasi til at forestille sig, at han kunne gøre andet end at tvangsfodre den danske befolkning med økologi? Det synes jeg nemlig er rigtig ærgerligt, og jeg tror, at hr. Jørn Dohrmann skulle tage en snak med Økologisk Landsforbund – de har vist et par forslag, som ligger derimellem.
Morten Østergaard (RV), 2011-01-27:
Ja, og det, hr. Morten Østergaards spørgsmål gik på, var jo, om Venstre ville garantere, at man ville gennemføre det inden et valg.
Og der forstår jeg, når hr. Eyvind Vesselbo er enig med mig, at det kan jeg så tage som et tilsagn.
Men det er jo mærkeligt, at det eneste, man kan blive enige om i Venstres folketingsgruppe, er at kompensere landbruget, mens det, de egentlig skulle kompenseres for, kan man tilsyneladende ikke blive enige om at gennemføre.
Men vi kan jo så tage kuglerammen til hjælp og sige, at det er nødt til at være på den her side af sommerferien, for grundloven forhindrer, at vi kan nå at gennemføre det i den kommende folketingssamling.
Så derfor skal jeg bare bede hr. Eyvind Vesselbo om at bekræfte, at konsekvensen af det, han sagde om vigtigheden af at få det her gennemført, betyder, at det skal gennemføres i indeværende folketingssamling og dermed inden sommerferien, for ellers er der jo ingen troværdighed bag iveren efter at få de her ting gennemført.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-01-27:
Jo, det er helt klart, at det er vigtigt at få gennemført det, som vi har vedtaget om de pesticidafgifter, altså en differentieret afgiftsramme for pesticiderne, sådan at de pesticider, som er de mest skadelige, får den højeste afgift, og de pesticider, som er mindre skadelige – hvis man kan tale om det – får en mindre afgift.
Det er enormt vigtigt, at det bliver gennemført.
Det er vigtigt at have det i stedet for det, må jeg sige, lidt formålsløse behandlingshyppighedsindeks, som jo ikke beskrev noget om farligheden og påvirkningen af naturen.
Men det gør belastningsindekset.
Så derfor er jeg helt enig med hr. Morten Østergaard i, at pesticidafgiftens ændring og gennemførelse i den nye form er vigtig.