runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-04-29:
Vi skal betale af på den her skattereform i 10 år, det er det ene.
Det andet, jeg vil sige, handler om forhandlingsforløbet.
Det, jeg vil sige til ministeren, er, at ja, Det Radikale Venstre er kendt for at være fleksible ved forhandlingsbordet, men vi er altså ikke vant til som første punkt på dagsordenen at blive præsenteret for et krav om, at vi skal godkende noget, som vi har været imod hele tiden,
absolut imod.
Det var ikke til forhandling.
Det skulle vi bare skrive under på, og det var så det.
Derfor vil jeg sige, at den forhandlingsform jo ikke er egnet til at skabe et resultat.
Vi sagde til regeringen: Jamen vi er da klar over, at hvis vi laver en aftale om en skattereform, så gælder den aftale, og så kan den ikke ændres, medmindre alle forligspartier er enige om det.
Det er normalt.
Det ville vi da sagtens kunne acceptere.
Hvad vi ikke kunne acceptere
var, at betingelse nummer et var, at vi absolut skulle acceptere et skattestop, som vi fundamentalt og principielt er imod.
Kristian Jensen (V), 2009-04-29:
Nu skal man passe på med at fortolke, med den belæring, jeg har fået af hr. Klaus Hækkerup tidligere.
Jeg har tidligere hørt radikale skatteordførere sige, at de ikke principielt var modstandere af det, og at det måtte man se på.
Jeg tror heller ikke, Det Radikale Venstre principielt var imod, at det skulle være et hurtigt forhandlingsforløb.
Jeg har aldrig hørt nogen sådan have et principielt synspunkt om, at forhandlingsforløb skulle være langstrakte.
Så også der tror jeg at Det Radikale Venstre og regeringen kunne have fundet hinanden.
Hvis hr. Niels Helveg Petersen var enig i, at alle skulle være enige, og også var klar over, at vi krævede et skattestop, så havde heller ikke det tredje af de tre krav for at komme i gang med forhandlingerne hurtigt været noget, der burde have været uoverstigeligt.
Derfor er jeg ærgerlig over, at Det Radikale Venstre traf det valg.
Jeg ærgrer mig bare over, at man valgte at forlade forhandlingerne.
Mike Legarth (KF), 2009-04-29:
Jeg vil starte med at tilkendegive over for hr. Niels Helveg Petersen, der nævnte, at han ikke var bange, at jeg bliver en lille smule bange for de politiske forhandlinger, når hr. Helveg Petersen fastholder, at vores model med rentefradraget har en fordelingspolitisk dårligere betydning end den, Skattekommissionen fremlagde.
Men lad det nu ligge.
Jeg har jo før rost hr. Niels Helveg Petersen for at have nogle sunde holdninger.
Hr. Niels Helveg Petersen har været mod formueskatten, imod den jantelovsbeskatning, vi har haft på topskatten og den sidst tjente krone, og imod øgede selskabsskatter.
Men jeg kan forstå, at hr. Niels Helveg Petersen nu er blevet en del af S-SF-blokken.
Betyder det, at der er givet køb på de synspunkter?
Det vil jeg spørge hr. Niels Helveg Petersen om.
Frank Aaen (EL), 2009-04-29:
Nu har jeg stillet det samme spørgsmål til Venstre og til Dansk Folkeparti, nemlig om hvorfor man laver en skattereform, som åbenlyst øger uligheden i samfundet, som giver titusindvis af kroner til dem, der tjener mest, og nul eller meget lidt til dem, der tjener mindst, altså gør forskellen på rig og fattig i samfundet væsentlig større, end den allerede er.
Nu håber jeg på at få et svar fra hr. Mike Legarth: Hvorfor er det vigtigt for Det Konservative Folkeparti, at uligheden i samfundet bliver større?
Mike Legarth (KF), 2009-04-29:
Det, vi koncentrerer os om, er markant at sænke skatten på arbejde, og at det skal kunne betale sig at tage en uddannelse og yde en ekstra indsats, når vi ser på, at de 10 pct., der betaler mest, betaler 11 gange mere end de 10 pct., der betaler mindst i dag.
Det forhold ændrer sig fra 11 til 10,9, og så er det ikke den store forskel.
Frank Aaen (EL), 2009-04-29:
Det er da heldigvis sådan, at bankdirektøren betaler mere end den uddannelsessøgende og folkepensionisten.
Det er meget flot, at man kan lave sådan et lille regnestykke.
Jeg spørger bare endnu en gang - for jeg går ud fra, at vi er enige om, at uligheden i samfundet øges, at dem, der tjener allermest, får flere penge i hånden efter den her reform, og dem, der tjener allermindst, i bedste fald får en lillebitte smule mere i hånden og i værste fald direkte taber penge på den her skattereform: Hvorfor er det vigtigt for Det Konservative Folkeparti, Venstre og Dansk Folkeparti at lave en skattereform, der på den måde øger uligheden i samfundet?
Det er da et ganske simpelt spørgsmål, det bør man vel også kunne få et svar på.
Mike Legarth (KF), 2009-04-29:
Som tiden er, falder værdierne ikke bare på boliger, men også på aktier og stort set alle andre værdier.
Med det falder uligheden, så hr. Frank Aaen burde jo være himmelhenrykt i dag, og så vil jeg sige, at vi jo ikke bekæmper rigdom eller velstand, vi bekæmper fattigdom.
Så vil jeg bruge et eksempel og sige: Hvis en person tjener 2 mio. kr. i det nuværende skattesystem, og hvis vi sådan taler meget runde tal uden fradrag, så betaler man 63 pct.
Det vil sige, at man betaler 1.260.000 kr. i skat til fælleskassen.
Det betaler den, der tjener 2 mio. kr.
Den, der tjener 200.000 kr., betaler 126.000 kr. til fælleskassen.
Når man procentuelt ændrer på de satser, er det klart, at det ikke er det samme beløb, hver kommer til at bidrage med, men man skal stadig væk anerkende, at dem, der tjener mest, også betaler meget mere i skat.
Nick Hækkerup (S), 2009-04-29:
De Konservatives formand, fru Lene Espersen, udtalte i forbindelse med indgåelse af skatteaftalen den 1. marts, og jeg citerer: »Jeg er meget tilfreds med den aftale, regeringen i dag har indgået med Dansk Folkeparti.
Der er tale om den største sænkning i marginalskatten
nogen sinde
« Mit spørgsmål er: Kan ordføreren bekræfte, at den sænkning af marginalskatten langt fra kommer alle danskere til gode, når der ses på det svar, vi har fået fra Skatteministeriet?
Det var det svar, som Venstres skatteordfører ikke havde gjort sig den ulejlighed at læse, da han gik gennem sagens akter, og derfor bliver jeg nødt til at repetere det.
Det er svar på spørgsmål nr. 244, og det viser, at et par i lejebolig med to børn, der samlet tjener mellem 171.000 kr. og 388.000 kr. får en sammensat marginalbeskatning på 69,8 pct.
Mener ordføreren, at det er udtryk for en markant sænkning af marginalskatten?
Nick Hækkerup (S), 2009-04-29:
Det synes jeg var et meget interessant svar, for den sænkning af marginalskatten, der her er tale om, er næsten ingenting.
Det, man glæder sig sådan over hos den konservative formand, er jo ikke, at marginalskatten er sænket for de laveste indkomster.
Det, man glæder sig over, er, at marginalskatten er sænket for de allerallerrigeste.
Er det ikke rigtigt?
Mike Legarth (KF), 2009-04-29:
Nu er det jo ikke den kære socialdemokrat, hr. Nick Hækkerup, der skal definere, hvad De Konservative er mest glade for.
Det skal vi nok klare selv, vil jeg sige til hr. Hækkerup.
Og det synes jeg vi gør så glimrende.
Det, vi glæder os over, er, at vi skaber motivation og incitament for folk til at yde en indsats.
Det skal kunne betale sig at tage en uddannelse, det skal kunne betale sig at være på sulteløn - som det jo er for nogle at være på SU og tage en langvarig uddannelse.
Når man kommer ud på den anden side af det og får sit ønskejob og gerne vil kunne spare op til den ønskerejse med sin kæreste, man har ønsket sig til Rom, eller hvor det måtte være, er det sådan, at for hver 1.000 kr., man så tjener, kunne man få lov til at levere mindst 630 kr. tilbage i skat, og det er jo ikke det samfunds skattesystem, jeg har lyst til at forsvare.
Det er det, jeg med min simple indsats og mit parti har gjort mere retfærdigt - sammen med Venstre og Dansk Folkeparti.
Nu har vi så sænket det til 56 pct.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-29:
Jeg kan forstå, at retfærdighedsbegrebet hos De Konservative handler om, hvor høj eller hvor lav skatten er.
Det er det, man måler et retfærdigt samfund på.
Det var i hvert fald sådan, jeg tolkede svaret her for lidt siden.
Derfor forstår jeg egentlig også godt, hvorfor man så kan sige, at man har lavet en reform, som er retfærdig, og som er socialt afbalanceret.
Jeg skal bare have bekræftet, hvis jeg kan få det fra hr. Mike Legarth, at man anser det for socialt retfærdigt at give 1.400 kr. i lettelse til et FOA-medlem, 10.000 kr. om året i lettelse til en akademiker eller på indkomstsiden give 500 kr. til de 10 pct. dårligst stillede og over 16.000 kr. til de 10 pct. bedst stillede.
Er det simpelt hen socialt retfærdigt, for det er lige meget, det handler bare om, hvor høj skatten er i samfundet?
Mike Legarth (KF), 2009-04-29:
Jeg synes afgjort, at det er en socialt afbalanceret skattereform, for det, det handler om, er jo at skabe et incitament til at yde en ekstra indsats, tage en uddannelse, og til, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det er det, vi har gjort.
Det, der er vigtigt for mig, er at motivere - det er, at det skal kunne betale sig at gøre noget, tage en risiko og yde en ekstra indsats.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-29:
Altså, jeg kan jo se tallene, og for at være sikker på, at hr. Mike Legarth også kendte dem, remsede jeg dem op før, og jeg fik så bekræftelsen: Ja, det er socialt retfærdigt.
For hr. Mike Legarth modsagde jo ikke de tal, og det ville også være svært, eftersom de står i lovforslaget her.
Men så har vi fået det på det rene.
Det andet, jeg ville spørge om, er, om hr. Mike Legarth kan give den gode begrundelse for, at den grønne sæk, som skal kompensere familier for stigende grønne afgifter, kun gives til familier med indtil to børn.
Altså, hvis man har tre børn, bliver der altså mere opvask, mere vasketøj og andre ting, der påfører øgede udgifter.
Hvorfor er det kun familier med to børn, man bekymrer sig om?
Hvad med de familier, hvor der er flere børn, hvorfor er det lige meget?
Mike Legarth (KF), 2009-04-29:
Jeg vil først og fremmest sige, at fra et konservativt synspunkt handler det om at sænke marginalskatten mest muligt og forsøge at skabe et flertal for det.
Det er det sigte, vi har haft.
Det, jeg kan sige med sikkerhed, er, at marginalskatten er faldet i forhold til det eksisterende system, også i det eksempel, der blev givet her fra hr. Nick Hækkerup.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-29:
Jeg kan egentlig godt forstå hr. Klaus Hækkerups misforståelse.
Lige før var jeg Det Radikale Venstres ordfører, nu kan jeg så måske være Venstres for et enkelt svar.
Sådan bliver man jo spurgt om mange ting, også om, hvad andre partier end ens eget mener.
Jeg vil da godt sige, at jeg synes, det havde været ærligt og redeligt, hvis regeringen inden sidste valg havde lagt det frem.
Vi blev skudt i skoene, at vi ville lave alle mulige tyvstjælerier fra borgerne, da vi før sidste valg sagde, at der skulle være en skattekommission.
Det foreslog vi.
Det blev med det samme oversat til massive skattestigninger.
Regeringen nedsætter som det første efter valget en skattekommission og har ikke klart lagt frem før valget, at man vil lave en fuldstændig skævvridning af Danmark, som man gør her med så massiv vækst i uligheden, så skævt fordelte skattelettelser.
Så kunne vi have fået den ærlige og redelige diskussion, som vi vil sikre der kommer, når vi fremlægger vores skattepolitik inden næste valg.
Klaus Hækkerup (S), 2009-04-29:
Jeg har et spørgsmål til Venstres ordfører ...
undskyld, jeg har et spørgsmål til SF's ordfører.
Nu vil jeg ikke engang sige, hvad hjertet er fuldt af.
Under sidste folketingsvalgkamp sagde daværende statsminister Anders Fogh Rasmussen i en tv-duel med fru Helle Thorning-Schmidt: Skattestoppet står før valget, skattestoppet står under valgkampen, skattestoppet står efter valget.
Hvad gjorde regeringen?
Umiddelbart efter valget nedsatte den en skattekommission med henblik på at undergrave skattestoppet, og det er jo så det lovforslag, vi behandler nu.
Mit retoriske spørgsmål til SF's ordfører er: Er det ikke mere hæderligt at lægge frem før et valg, hvad man vil gøre, end det er at foregøgle vælgerne, at man ikke vil gøre noget, og så komme med så asocial en skattereform?
Jesper Petersen (SF), 2009-04-29:
Det har jeg meget, meget svært ved at forestille mig, for man skal passe på med at lave om på rentefradraget i en tid, hvor boligmarkedet går, som det går, og hvor især unge familier har sat sig hårdt på toppen af en boligboble.
Nu er det jo altså regeringen, der med sin reform ender med at tage mellem 1 og 2 mia. kr. mere fra ejerne, end der blev taget i forvejen, så jeg kan ikke bekræfte hr. Flemming Møllers anelser.
Flemming Møller (V), 2009-04-29:
I en tid, hvor boligmarkedet er fuldstændig i krise, er det måske ikke så hensigtsmæssigt at skabe den slags usikkerhed, og derfor synes jeg, det ville være meget fint, hvis vi kunne få et tilsagn fra SF's skatteordfører om, at man overhovedet ikke overvejer det.
Det tror jeg ville være gavnligt, når vi har et boligmarked, hvor det er meget svært at sælge boliger.
Men jeg kan også forstå, at når man vil lave effektiv medicin, skal det tage sin tid.
Det kan jeg heller ikke få til at hænge sammen, så kan SF's ordfører afklare spørgsmålet og fortælle, at man ikke vil røre ved rentefradraget?
Jesper Petersen (SF), 2009-04-29:
En effektiv medicin skal jo lige præcis gives nu.
Hvorfor skulle vi vente på den?
Vi kunne da lige nu sætte gang i alle de offentlige investeringer, som kommunerne bare venter på, og som vi kunne sætte i gang fra statens side.
Vi kunne sætte gang i energirenoveringer, der ville nedbringe vores energiforbrug og vores forurening, og i forbedringer af skoler, daginstitutioner, ældrepleje og sygehuse.
Det ville være god krisemedicin.
Den vælger at lave en pilskæv skattereform, som er det mindst effektive, man kan forestille sig til at imødegå den krise, som vi står i nu.
Det er regeringen, der har fundet på at beskære rentefradraget, det er regeringen, der gennemfører det som led i denne skattereform, og boligejerne kan være trygge for, at de ikke skal flås i en aftale mellem S og SF.
Gitte Lillelund Bech (V), 2009-04-29:
Jeg synes nu, at hr. Jesper Petersen skylder nogle svar til i hvert fald de borgere, der trods det sene tidspunkt måtte sidde derude og følge debatten.
Det er bl.a. svar på, hvad det er for en retfærdig skattereform, hr. Jesper Petersen og SF vil lancere.
Det var en sidebemærkning.
Jeg mener sådan set bare, at vi skal have en afklaring på, hvad det er, der er den retfærdige skattereform.
Hvad er det, hr. Jesper Petersen vil gøre?
Hvem er det, der skal betale mere i skat, og hvem er det, der skal betale mindre i skat i forbindelse med den retfærdige skattereform, som hr. Jesper Petersen vil lancere, når han engang har fået tænkt sig om?
Jesper Petersen (SF), 2009-04-29:
Jeg ved ikke, hvordan genudsendelsesplanen er for i morgen formiddag, men jeg kan oplyse fru Gitte Lillelund Bech om, at DR2 er holdt op med at sende på det her tidspunkt, så spillet for galleriet kan godt ophøre.
Jeg kan sige, at hun vil få det samme svar som alle andre, nemlig at vi naturligvis i god tid før næste valg vil fremlægge en skattepolitik, som vi kan forholde os til frem til næste valg, så man tydeligt kan se, hvad forskellen er, men det skal tage den tid, det tager.
Vi vil ikke forhaste os, som regeringen har gjort på mange punkter.
Og mere retfærdig end den politik, der ligger nu, kan jeg godt love at den bliver, og det er vel næppe muligt at lave skævere skattereformer, end hvad der ligger her.
Gitte Lillelund Bech (V), 2009-04-29:
Det kan godt være, at hr. Jesper Petersen ikke kigger så tit på Folketingets hjemmeside, men der er rent faktisk adgang til net-tv, så det er muligt at følge debatten, og det er jeg ret sikker på at der stadig væk er folk der gør, men jeg vil stadig væk gerne spørge ind til det der med det retfærdige.
Altså, den her skattereform sænker indkomstskatten med 29 mia. kr., den kickstarter økonomien, en typisk faglært familie vil fra 2010 få minimum 6.500 kr. mere om året til sig selv, og 350.000 personer slipper for at betale topskat.
Betyder det, at det er de 350.000 personer, som slipper for at betale topskat med den her skattereform, der skal til at betale mere i skat?
Er det den faglærte familie, som faktisk får mindst 6.500 kr. mere om året til sig selv, som skal betale mere i skat?
Hr. Jesper Petersen skylder simpelt hen at komme med et svar hernede i Folketingssalen, også selv om man kun kan se det på net-tv på Folketingets hjemmeside.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-29:
Så kan vi jo godt fortsætte det valgkampskuespil, som startede, da man valgte at lave skattereformen så smal, som man gjorde, og valgte at gøre det til en valgkampsag i stedet for at få en bred aftale.
Det er udmærket med mig.
Jeg kan forstå, at fru Gitte Lillelund Bech mener, at vi her har en retfærdig skattereform, men det har jeg simpelt hen utrolig svært ved at se er tilfældet.
Der bliver remset nogle tal op, og jeg gjorde det selv.
Et typisk FOA-medlem vil få 1.400 kr. om året i skattelettelse, og hvis vedkommende er så uheldig at bo i en lejebolig, kan det jo se noget anderledes ud, hvorimod en akademiker vil få 10.000 kr. om året.
De 25.000 rigeste i landet har jeg fået oplyst vil få omkring 100.000 kr. om året i skattelettelse, og det er så, hvad fru Gitte Lillelund Bech kalder for en retfærdig skattepolitik.
Må jeg bede om mine himmelblå?
Sophie Løhde (V), 2009-04-29:
Nu er det vel efterhånden blevet tydeligt for enhver, der lytter til debatten her i dag, at vi absolut ingen svar kan få på, hvad SF's skattepolitik går ud på.
Det er som sådan et hemmeligt skatgravkammer, hvor man gemmer, hvad det er, man så senere gerne vil præsentere.
Men når nu det er sådan, at ordføreren for SF overhovedet ikke vil afsløre noget om, hvad SF mener om skattepolitik, så kunne vi måske få et svar på, hvad SF mener om De Radikales skattepolitik.
Der vil jeg gerne høre ordføreren, hvad han mener om den del af De Radikales skatteudspil, som vil betyde en nedgang i den disponible indkomst på 5 pct. for de 10 pct. af familier med de laveste indkomster.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-29:
Jeg synes, fru Sophie Løhde skal stille spørgsmål til Det Radikale Venstre om Det Radikale Venstres skattepolitik.
Jeg har sagt, at vi vil fremlægge en skattepolitik sammen med Socialdemokraterne, som skal holde i tiden frem til næste valg.
Vi vil tage os den tid, det tager, så vi kan få en ærlig og redelig diskussion og ikke skal gå og lave om på den hele tiden, som regeringen har måttet gøre med de her lovforslag, som er blevet ændret utallige gange, og hvor man selv i et helt år ikke kunne svare på, hvad der var ens skattepolitik, ud over på det principielle niveau, ligesom vi også har sagt, hvad vores skattepolitik er.
Og så må De Radikale svare for deres egen skattepolitik.
Sophie Løhde (V), 2009-04-29:
Så må vi jo konstatere, at det ene princip, SF forfølger, er, at man ikke vil fortælle om sin egen skattepolitik, og det andet princip er, at man heller ikke vil fortælle, hvad man mener om andres skattepolitik lige på nær regeringens; den vil man gerne kommentere, og man vil gerne fortælle om alle de steder, hvor man synes den er dybt uretfærdig, og hvor man er ravende uenig.
Hvorfor kan vi så ikke få et klart svar på det udspil, der er kommet fra De Radikale?
Så når De Radikale kalder Socialistisk Folkeparti for økonomisk uansvarlig, tænker jeg bare: Hvad er det så, Socialistisk Folkeparti vil benævne og kalde De Radikale?
Det kunne da være interessant at få et svar på.
Men skal vi absolut forfølge de to principper, der lyder: I SF vil vi ikke fortælle, hvad vi selv mener, og vi vil heller ikke fortælle, hvad vi mener om andres politik - lige på nær regeringens?
Jesper Petersen (SF), 2009-04-29:
Det har været klart i dag, f.eks. i hr. Torsten Schack Pedersens ordførertale før, at man simpelt hen har misforstået dagsordenen.
Den kommer vi så her og forholder os til, og jeg siger, at den er pilskæv: Man giver massive skattelettelser til de velstillede og nærmest ingenting, hvis ikke de får et minus, til dem i bunden.
Det er det, vi forholder os til her.
Det er regeringens reform, der er på dagsordenen, og jeg vil ikke eksamineres i De Radikales skattepolitik.
Flemming Møller (V), 2009-04-29:
Nu er det jo åbenbart meget svært at finde ud af, hvad SF's skattepolitik skal være fremover.
Jeg kan forstå, at man overvejer, og det er der nok nogle der kan blive urolige over, særlig når man har kunnet læse i Ekstra Bladet, at SF's formand, hr. Villy Søvndal, fik stillet det spørgsmål, om rentefradraget skulle aftrappes helt.
Svaret lød, at det kan man godt diskutere, og jeg vil da gerne vide, om det er noget, man går og overvejer, nu hvor man overvejer skatter, og om man diskuterer i SF's gruppe, om det skal afskaffes helt.
Mike Legarth (KF), 2009-04-29:
Det er jo et spørgsmål om at træffe en beslutning.
Det har Socialistisk Folkeparti svært ved, når det gælder om at fremlægge en skattereform.
Da vi forhandlede, måtte vi jo afgøre, hvilket finansieringselement vi skulle have ind.
Det, der kunne blive råd til - og det var den eneste bagtanke, der var med det - var, at vi kunne give to gange 1.300 kr. til hver voksen over 18 år og to gange 300 kr. til børn under 18 år.
Der var ikke nogen som helst tanke på, om der var et eller anden fordelingselement i det.
Jeg hørte en antydning tidligere i forhold til udlændinge og danske familier, men det er det overhovedet ikke.
Det er et spørgsmål om finansiering, og det her synes vi er fair.
Og totalt set er det jo noget, der rammer meget, meget bredt og vil være tilfredsstillende de fleste steder.
Så synes jeg, at man skal være opmærksom på, at det er en betydelig bedre ydelse, end Skattekommissionen jo lagde op til.
Vi har gjort det endnu mere socialt retfærdigt, så jeg mener, at vi har en rigtig, rigtig god samvittighed.
Klaus Hækkerup (S), 2009-04-29:
Jeg noterede mig, at hr. Mike Legarth på vegne af Det Konservative Folkeparti udtrykte glæde og stolthed over skattereformen.
Vi har allerede nu to henvendelser liggende i Skatteudvalget fra private erhvervsvirksomheder, som ser ganske seriøse ud, ikke de der almindelige: Hvor er det synd for os, at vi skal betale skat.
Nej, det er to seriøse virksomheder, der skriver: Hvis den her reform gennemføres sådan, som den foreligger, må vi lukke vores virksomhed.
Er det det, Det Konservative Folkeparti er stolte af og glade for?
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-04-29:
Jeg hørte hr. Karsten Lauritzens sige 68 pct. - det er 58 pct. Vi ligger i vores forslag, som jo kom i januar, og altså før Koch-kommissionen kom med sit forslag, højere på den højeste marginalskat end VKO-aftalen - 2,5 pct. højere - til gengæld er grænsen for, hvor topskatten sætter ind, højere i vores forslag end i VKO-aftalen.
Vi har altså i vores udspil vægtet det lidt anderledes, end regeringen og VKO har gjort.
Forskellen er ikke dramatisk.
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-29:
Sådan som jeg forstår Det Radikale Venstres ordfører, så står man ved sin politik, og det er jo dejligt, når man gør det.
Der er jo andre partier, hvor det i dag har været svært at afgøre, om de rent faktisk gør det, men lad det nu ligge.
Det, som jeg vil spørge hr. Niels Helveg Petersen om, er, hvad hr. Niels Helveg Petersen med Det Radikale Venstres politik i forhold til at sænke topskatten - både at hæve beløbsgrænsen og sænke procenten - in mente synes om det socialdemokratiske forslag om at indføre en ny supertopskat for høje indkomster.
Er det noget, som Det Radikale Venstre vil kunne tilslutte sig?
Og hvordan harmonerer det i givet fald med det, som hr. Niels Helveg Petersen lige har sagt, og med den reference i Det Radikale Venstres politik til netop at ville sænke topskatten både på beløb og i procent?
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-04-29:
Det forslag, som jeg har set - det har jo ikke været videre præciseret er et forslag om en supertopskat på indkomster på over 1 mio. kr.
Jeg har ikke interesseret mig for at beregne, hvor mange mennesker der bliver omfattet af det.
Det vil ikke være ret mange, og provenuet vil være beskedent.