runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-23:
Hvis man tager udgangspunkt i, at den forrige regering er kommet med nogle ændringer, at man har lavet et forlig på området, at man havde en aftale, og at man fik ændret hele dagpengesystemet med nogle af de elementer, som vi har behandlet i løbet af dagen, er det jo klart, at det er det, som jeg forholder sig til som en del af den tidligere regering.
Samtidig fremhævede jeg blot, at jeg bemærker, at regeringen vil nedsætte en dagpengekommission.
Og ud over, at jeg ikke synes, at der er nogen grund til at ændre på de ting, der ellers er, ser jeg slet ikke nogen grund til, at vi overhovedet skal tale om at ændre noget, før den her dagpengekommission er færdig med sit arbejde.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Nu håber jeg ikke, jeg chokerer hr. Joachim B. Olsen, men jeg er faktisk nogle gange fristet til at synes, at vi selv skulle finansiere det her – ikke fordi det offentlige skal slippe for det, for jeg synes, det er godt, at de bredeste skuldre kan være med til at bære det.
Og på et tidspunkt får vi en retfærdig skattepolitik i Danmark, så de rigeste også kommer til det.
Hvorfor skulle det så være fristende?
Jo, fordi en stor kasse, f.eks. vores strejkekasse, bestemmer vi selv over – inden for nogle regler selvfølgelig i de aftaler, vi har med arbejdsgiverne, men staten blander sig i øvrigt ikke, undtagen når de herinde skal blande sig ved at ophøje ting til lov og sådan nogle ting.
Men så kunne man nemlig med fuld ret og uden at komme i karambolage sige: Det der arbejde gider jeg ikke have.
Det der arbejde gider jeg godt have.
Man kunne sige: De der aktiveringer kan I da godt glemme alt om, det laver vi sådan, at det passer til de arbejdsløse.
Så var man et frit menneske, og så var man ikke afhængig af, at alle mulige unyttige ting skulle bygges ind i dagpengesystemet.
Indtil videre nøjes jeg med at sige: Det dagpengesystem, vi kender, vil jeg gerne rette lidt på, for jeg har på fornemmelsen, at i det her Folketing skal man gå med relativt små skridt fremad for at lave forandringer.
Det er det, der passer mange mennesker bedst, og det har jeg så indrettet mig på.
Så tager vi nogle skridt ad gangen.
Det var dog staten, der gerne ville have det ind under staten, og nu må vi så se.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-23:
Det er jo sjældent, at jeg faktisk deler tanker, som de har i Enhedslisten, men det synes jeg sådan set er en interessant tanke.
Jeg mener, at staten bruger omkring 22 mia. kr. på dagpengesystemet i dag.
Vi kunne sænke bundskatten, så alle betalte mindre i skat, og lade fagforeningerne fuldstændig selv stå for forsikringen af deres medlemmer.
Muligvis ville der komme alle mulige forskellige produkter, der ville passe de ledige meget bedre end det her ensformige system, som bliver trukket ned over hovedet på alle.
Det er en spændende tanke.
Der ville måske endda komme 8-årige dagpengeperioder, hvis folk havde lyst til at forsikre sig sådan og betale for det.
Det kunne være, der var nogen, der ville synes, at ½ år var fint, og så ville de betale lidt mindre.
Det kunne måske være interessant, og det er jo dejligt, når vi en gang imellem kan få lidt konstruktiv debat herinde.
Men jeg synes, det er en interessant tanke, som Enhedslisten er fortaler for der.
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-23:
Vi bevæger os meget rundtomkring det samme tema her i eftermiddag.
Jeg mener så modsat Enhedslistens ordfører, at man faktisk kan se på de her enkelte elementer i en sammenhæng.
Hvorvidt man ændrer genoptjeningsperioden, hvorvidt man ændrer perioden, hvori man kan få dagpenge eller supplerende dagpenge, hænger det hele sammen, og hele dagpengesystemet skal ses i en sammenhæng.
Jeg har bemærket, at regeringen vil nedsætte en dagpengekommission, der skal se på hele området.
Derfor synes jeg egentlig, at vi skal se, hvad regeringens kommission kommer frem til, og hvad det er for nogle ting, de peger på, før vi overhovedet begynder at overveje at lave nogle nye ændringer og komme med nye forslag til, hvordan man kan ændre hele dagpengesystemet.
Så fra Det Konservative Folkepartis side siger vi nej til dette beslutningsforslag.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Jeg er såmænd slet ikke uenig i, at dagpengene skal ses i en sammenhæng.
Jeg så på et tidspunkt for et par år siden nogen, der havde printet samtlige papirer, der handlede om dagpenge.
De fyldte cirka sådan her.
Jeg skal love den konservative ordfører, at det er en meget stor sammenhæng, vi ser på.
Og hvis vi bad en kommission om at gennemgå alle de sider, måske 13.000 sider eller mere – der var i hvert fald en bunke på 1½ m papir – ja, så skulle den jo have mere end 1 år, mere end 2 år, ja, mere end 10 år til det, tror jeg.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvad var grunden til, at Konservative medvirkede i 2010 til at lave så drastiske ændringer uden at se det i nogen som helst sammenhæng, men bare sagde, at det kunne man gøre?
Jeg kan endda se i lovarkiverne, at det gik rigtig, rigtig hurtigt.
Man lavede nærmest bare om på det fra den ene dag til den anden eller hvert fald fra den ene måned til den anden.
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-23:
Jeg kan berolige ordføreren med, at der selvfølgelig har ligget et stort arbejde bag den ændring, der kom for nogle år tilbage, og som der var flere partier, der var enige om – også arbejde bag, hvordan tingene skulle skrues sammen.
Man så jo også på tingene i en sammenhæng.
Det var sådan set også det, jeg fremførte.
Nu har vi behandlet de her beslutningsforslag enkeltvis, og de har drejet sig om enkeltelementer i dagpengesystemet.
Og de skal jo egentlig ses i en sammenhæng, hvilket også blev gjort under den tidligere regering.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Skal jeg trykke på knappen for hver gang?
Godt, det husker jeg så.
Jamen jeg vil bare sige, at det ikke blev set mere i en sammenhæng, end at man samlede nogle politikere, besluttede sig for, hvad man ville, og igangsatte lovarbejdet. Sådan ser det i hvert fald ud med et historisk blik.
Jeg ser ikke nogen kommission eller noget udvalg eller andet, der har arbejdet med det her for at prøve at sikre, at der ikke kom nogle skævheder.
Og det er der jo trods alt kommet.
Bent Bøgsted (DF), 2013-05-23:
Det er fair nok, sådan er det jo.
Vi tager altid den diskussion, der skal være, men jeg synes jo egentlig, at jeg lige sagde, at det ikke bliver Dansk Folkeparti, der fremsætter et forslag, hvis det er, at det står til troende, at det vil lukke op for polske overenskomster, fordi det har aldrig nogen sinde været hensigten, og det kunne Dansk Folkeparti aldrig nogen sinde være med til.
Hvad Venstre så vil, skal jeg lade være usagt.
Det vil jeg ikke blande mig i.
Vi er to forskellige partier, hvad det angår.
Nu skal jeg så også lige stille hr. Finn Sørensen et spørgsmål, ellers ender det med, at det er hr. Finn Sørensen, der stiller mig spørgsmål, og så blander formanden sig jo også på et tidspunkt.
Vi har jo også et vikardirektiv, hvor det stadig væk er lovligt, hvis de kommer ud, hvor der ikke er andre ansatte, og så kan de stadig væk arbejde underbetalt.
Mener hr. Finn Sørensen, at tiltagene, der er lavet indtil videre, er gode nok, eller hvad mere skal der gøres over for social dumping?
Det her forslag er jo ikke et, hr. Finn Sørensen kan støtte, det har jeg forstået.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-23:
Hvis ordføreren ellers havde hørt min ordførertale – og det har jeg altså ordføreren mistænkt for at han ikke rigtig gjorde, fordi han var travlt optaget af en anden samtale, og det er også helt i orden – ville han vide, at jeg faktisk nævnte fire ret tunge forslag, som jo vil hjælpe en hel del yderligere i kampen mod social dumping.
Enhedslisten har den opfattelse, at der stadig er meget at gøre, hvad det angår, og det er vi da heldigvis også enige med regeringen om at der er.
Det er så ikke altid, at vi lige kan blive enige med regeringen om, hvad der skal gøres ud over de ting, vi har sat i søen.
Men de fire ting, jeg nævnte, var for at gøre det ganske kort: at kravet om arbejdsklausuler skal gælde alle offentlige myndigheder, og den hensigt er vi enige med regeringen om; at vi skal indføre en form for kædeansvar eller bestilleransvar, og jeg tror godt, spørgeren kender indholdet i det forslag; at vi skal have ændret udstationeringsdirektivet, og det vil sige, at vi skal stille krav om ændring af nogle EU-regler på det her område; og at vi skal støtte den europæiske fagbevægelses forslag om en social protokol.
Det er i hvert fald fire store klumper.
Der er mange andre ting, vi kan gøre, og vi ser da også frem til, at Dansk Folkeparti vil støtte det.
Jeg vil bare sige, at jeg jo er glad for, at Dansk Folkeparti prøver at lægge noget luft til Venstre i den her sag om beslutningsforslaget om begrænsning af konfliktretten.
Alligevel er det lidt uldent, men det kan vi jo vende tilbage til, når vi får Dansk Folkepartis ordfører herop på skafottet, og så kan vi jo spørge lidt grundigere ind til det, som Dansk Folkeparti siger om deres holdning til forslaget, hvis det står til troende, at det betyder, at der kan komme østeuropæiske overenskomster hertil, for det fremgår meget klart af forslaget, at det er konsekvensen af det.
Så det må vi jo lige diskutere lidt videre.
Jeg synes, at jeg har gjort mig umage for ikke at stille spørgsmål til spørgeren, men det kommer jo senere.
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-23:
Jeg er enig med mange af de ordførere, der har været oppe på talerstolen i dag, i forhold til problemet med social dumping.
Og jeg tror, at vi alle sammen er enige om, at vi da skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at bekæmpe social dumping.
Problemet med det beslutningsforslag, vi har liggende foran os nu, er bare, at det betyder nogle konflikter i forhold til arbejdskraftens fri bevægelighed, og at vi kan få nogle sager på halsen, hvis man får gennemført nogle af de ting, som ligger i det her beslutningsforslag.
Vi har behandlet en opstramning af RUT-registeret, og vi er også enige om, at der, hvor vi kan – der er nogle ting, som vi er enige om, og andre ting, som vi ikke er enige om – skal vi sørge for, at vi giver danske virksomheder nogle rigtig gode muligheder for at kunne klare sig i fair konkurrence og også kunne tilbyde nogle forhold for medarbejderne, som er ordentlige, og som følger de principper, som vi alle sammen hylder, så der er nogle ordentlige arbejdspladser rundtom i landet, bl.a. ved at vi arbejder med udbud lokalt.
Der tænker jeg f.eks. på, at når kommuner eller regioner udbyder, skal de også tænke på, hvordan man laver de her udbud, og strikke dem sammen, så de små og mellemstore virksomheder har bedre muligheder for at kunne byde ind og være med i konkurrencen og vinde nogle af udbuddene, så det ikke bliver nogle af de store firmaer, hvor man så ser nogle af de her problemer.
For vi har jo set problemer med medarbejdere, som kommer fra andre lande, og som har levet under nogle ganske urimelige arbejdsvilkår, hvilket ingen af os bryder os om, og hvilket egentlig er ganske konkurrenceforvridende over for de danske virksomheder, som faktisk leverer et godt stykke arbejde og leverer nogle gode arbejdsforhold for deres medarbejdere, men som simpelt hen ikke kan klare sig i priskonkurrencen, fordi nogle af de firmaer, som så kan byde meget billigere ind, fordi de ikke fuldstændig lever efter de principper, som vi alle sammen hylder, sådan set kan udkonkurrere gode danske virksomheder.
Så jeg vil også påpege, at nogle af de ting, vi skal være meget opmærksomme på, når vi udbyder opgaver, er, at vi giver mulighed for, at små og mellemstore virksomheder i langt højere grad har mulighed for at kunne konkurrere med andre.
Så sådan som det her beslutningsforslag ligger lige nu, vil jeg sige, at problemet er, at det er i strid med arbejdskraftens fri bevægelighed, og det er baggrunden for, at vi ikke kan støtte det.
Eigil Andersen (SF), 2013-05-23:
Jeg synes, det er meget rigtigt, at den konservative ordfører peger på, at der også er danske små og mellemstore virksomheder, som bliver udsat for en urimelig konkurrence, når der er tale om underbetaling, og når der måske også bliver snydt med skat og moms osv.
Jeg er helt enig i, og SF er helt enig i, at der også er et hensyn til arbejdsgiverne – absolut.
Det, jeg bare vil spørge om, er: Har ordføreren nogle tanker om, hvordan man kunne styrke det element, og at udbuddene så bliver lavet sådan, at danske firmaer ikke bliver udsat for ubillig konkurrence?
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-23:
Ja, for vi ser faktisk også, at flere og flere kommuner begynder i højere grad at arbejde med fagentrepriser i stedet for at arbejde med store hovedentrepriser, hvilket også har nogle ganske positive effekter for det lokale arbejdsliv og de lokale virksomheder, og det har igen den positive effekt, at der bliver oprettet flere praktikpladser.
For vi ser jo mange gange, at det er de små og mellemstore virksomheder, som er rigtig gode til at levere de her praktikpladser, som vi alle sammen ønsker så meget, og som vi alle sammen skriger efter.
Så jeg ser heldigvis flere og flere kommuner, der begynder at se fordelene ved at strikke udbuddene sammen på en anden måde, hvilket giver mulighed for, at de små og mellemstore virksomheder kan byde ind.
Vi har endda se et stort sygehus, hvor man har lavet om på hele udbuddet – der var tale om en hovedentreprise, men så brød man det op, fordi man simpelt hen ikke kunne få det klaret for de penge, der var til at bygge sygehuset for.
Og man har fået det bedre og billigere, efter at man har brudt det op og lavet udbuddet på en anden måde.
Så det er et spørgsmål om at tænke klogere, når man udbyder opgaver.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Jeg kan forstå på ordføreren, at hvis spørgsmålet står mellem fri konkurrence og hensynet til ansatte, f.eks. danske arbejdere, så er det fri konkurrence, der er det vigtigste for Det Konservative Folkeparti.
Er det rigtigt forstået?
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-23:
Nej, det er sådan set ikke rigtigt forstået.
For som jeg også fremhævede, er vi også med på den her opstramning, der bl.a. sker omkring RUT-registeret, hvilket giver fagbevægelsen bedre mulighed for at kunne komme ud og fortælle de medarbejdere, der er, som ikke er under danske løn- og ansættelsesvilkår, hvad de egentlig har af muligheder, hvis nu de pegede på, at de også gerne ville være ansat under danske løn- og arbejdsvilkår.
Så det har ordføreren ikke ret i.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
På Fyn er det sådan, at man næsten systematisk via de tekniske skoler har lavet et system, hvor østeuropæiske arbejdere kommer op og proforma deltager i noget undervisning for så at kunne blive sendt ud på gartnerier som lærlinge, altså på lærlingeløn.
Når de så er formelt udlært af det danske uddannelsessystem – der er hele klasser, der kun er med udlændinge – bliver de sendt hjem igen.
Hvad er ordførerens mening om sådan et system?
Finn Sørensen (EL), 2013-05-23:
Jeg synes faktisk ikke, det er så malplaceret, og det fremgik jo af det svar, som jeg fik fra hr. Hans Andersen fra Venstre.
Jeg spurgte hr. Hans Andersen: Bliver forslaget, B 92 om begrænsning af konfliktretten, fremsat på den her side af et folketingsvalg?
Bliver det fremsat på den anden side af et folketingsvalg?
Hr. Hans Andersen svarede kun på det første spørgsmål.
Hr. Hans Andersen svarede: Det bliver ikke fremsat på den her side af et folketingsvalg.
Nu får vi så lejlighed til senere at spørge hr. Bent Bøgsted om, hvad det er, Dansk Folkeparti egentlig mener om det her.
Jeg vil bare sige, at jeg synes, jeg har gjort rede for, at det er yderst relevant, at vi fastholder diskussionen om det der beslutningsforslag.
Bent Bøgsted (DF), 2013-05-23:
Tak for indlægget.
Dansk Folkeparti har støttet de tiltag, der er blevet lavet mod social dumping.
Hr. Finn Sørensen nævner et beslutningsforslag, som ikke længere er aktuelt, for det er jo pillet af bordet for lang tid siden, og det bliver heller ikke genfremsat i den her samling, som der er nogle, der snakker om.
Til oplysning kan jeg sige, at det heller ikke bliver genfremsat med Dansk Folkepartis støtte, hvis det står til troende, at det vil lukke op for polske overenskomster.
Derfor synes jeg, at det er helt malplaceret at blive ved med at nævne det beslutningsforslag i den her forbindelse.
Det er jo ikke noget, der er aktuelt.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-23:
Jeg kunne godt tænke mig at få at vide, hvor mange danske arbejdspladser det sådan samlet set koster, at der kommer østarbejdere til Danmark.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-05-23:
Det har jeg ikke konkrete tal på.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-23:
Jamen koster det så arbejdspladser?
Koster det danske arbejdspladser sådan samlet set, at der kommer østarbejdere til Danmark?
Jeg har et svar fra finansministeren, der siger, at det, at der kommer østarbejdere til Danmark, samlet set betyder, at der bliver flere danske arbejdspladser.
Det er bare, fordi jeg fornemmede og forstod på ordføreren, at det, at der kommer østarbejdere til Danmark, betyder, at det koster danske arbejdspladser.
Og så bliver jeg forvirret, når jeg har et svar fra ordførerens partifælle, finansministeren, hvori der står, at det, at der kommer østarbejdere til Danmark, samlet set betyder, at der bliver skabt flere danske arbejdspladser.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-05-23:
Men det kommer jo så meget an på, hvad ordføreren mener med danske arbejdspladser.
Altså, det, jeg pointerer er et problem, er for det første, at vi har lovlydige danske virksomheder, der ikke kan konkurrere, fordi der er andre, der snyder på vægten; for det andet, at vi har danske medarbejdere og lønmodtagere, der mister deres arbejde, fordi der er nogle, der ikke vil betale det, det koster, og kan få østeuropæere til at gå til en meget, meget lav løn, og de ender derfor på vores arbejdsmarked uden at have de basale rettigheder; og for det tredje, at vi har de her folk, der dybest set burde have vores alle sammens sympati og i virkeligheden også burde have vores alle sammens støtte i forhold til at få et ordentligt liv, på det danske arbejdsmarked.
Det er det samlede problem, og det synes jeg da er det centrale, også når vi diskuterer det her.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-05-23:
I Radikale Venstre mener vi i lighed med den tidligere taler, at alle, der arbejder i Danmark, skal gøre det på danske løn- og ansættelsesvilkår.
Men når der i beslutningsforslaget står, at man ikke skal kunne tage arbejde i Danmark, før der er en mindre lønforskel imellem Østeuropa og Danmark, er vi selvfølgelig lodret imod det.
Vi er meget indstillet på at opretholde den forstærkede indsats mod social dumping, som regeringen er i gang med.
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-23:
Jeg har sådan set også sagt til ordføreren, at jeg synes, at man skal behandle mennesker ordentligt, og det gælder også dem, som er af anden etnisk oprindelse end dansk, og som arbejder i danske virksomheder eller i virksomheder, der kommer fra andre lande.
De kan være polakker eller komme fra nogle af de andre østeuropæiske lande, eller hvor de nu kan komme fra.
Derfor er det vigtigt, når vi har udbud og opgaver i kommuner og regioner, og hvor vi ellers har det, at vi tænker de her forhold ind og laver nogle ordentlige udbud, for det kan faktisk godt lade sig gøre, uden at det bliver dyrere.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Hvis der opstår en krise i et samfund med markedsøkonomi – eller på dansk: kapitalisme – og krisen skyldes uansvarlige handlinger hos banker, spekulanter og andre mennesker i den øvre del af samfundet, er det så efter hr. Hans Andersens mening rimeligt, at en regering griber til at sige, at den regning, vi får på grund af de uansvarlige handlinger, skal de, der er i den nederste del af samfundet, betale?
De mennesker, der rammes af de uansvarlige handlinger, skal altså betale prisen for dem.
Er det en rimelig måde at føre politik på?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-23:
Jeg tror, at man som tilhører til den her debat får det indtryk, at det er et kæmpeproblem i Danmark, og at der er i tusindvis af østarbejdere, der arbejder til lønninger under de danske mindstelønninger.
Måske kan ordføreren klargøre for eventuelle tilhørere, hvor stor en andel af de østarbejdere, der er i Danmark, som arbejder til lønninger under de danske mindstelønninger.
Det er bare, så vi kan få lidt perspektiv på det.
Eigil Andersen (SF), 2013-05-23:
Der er nogle mennesker – og jeg tror, at der også omfatter hr. Joachim B. Olsen – som udelukkende hæfter sig ved de ting, der kan opgøres i en statistik.
Så er der en anden måde at forholde sig til virkeligheden på, der handler om, hvad der sker ude i samfundet, hvad der sker på arbejdspladserne, og hvad man får at vide, når man taler med den danske befolkning.
Og der er ingen tvivl om, at det her er et kæmpeproblem.
Det er det simpelt hen.
Og det kan man finde ud af, hvis man taler med de mennesker, der bliver berørt af det.
Jeg ved ikke, om der findes tal på det, som Liberal Alliances ordfører spørger om.
Jeg vil være ærlig og sige, at hvis de findes, kender jeg dem ikke, men så vil jeg da gerne oplyses om dem.
Men uanset det holder jeg fuldstændig fast på, at der her er tale om et stort samfundsmæssigt problem, som det er vigtigt at samfundet gør noget for at bekæmpe.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-23:
Mener ordføreren sådan generelt, at det er seriøst at stå og tale om, at noget af et stort problem, hvis man ikke er bekendt med de tal, som kan belyse omfanget af problemet?
Ifølge Danmarks Statistik og Arbejdsmarkedsstyrelsen er det omkring 1 pct. af de arbejdstimer, som østarbejdere lægger i Danmark, der er til lønninger under mindstelønnen.
Er der så tale om et stort problem, hvis 99 pct. af de timer, der bliver lagt af østarbejdere i Danmark, er til lønninger og på overenskomstmæssige forhold, som den danske fagbevægelse har sagt god for?
Eigil Andersen (SF), 2013-05-23:
Så skal man jo ind og beskæftige sig med, hvordan den statistik er kommet til veje, og hvilke arbejdsmetoder man har brugt.
Vi skal også være opmærksomme på en ting, som har et helt andet perspektiv, og det er, at inden for det her med social dumping er der en del af det, der foregår, ved at man har et officielt system, hvor papirerne er i orden, men hvor man i virkeligheden gør det på en helt anden måde.
Jeg kan nævne, at der har været en sag på Aarhus Havn – for at tale meget konkret – som går ud på, at der er bygningsarbejdere, som altid arbejder 37 timer om ugen, men det er der ingen bygningsarbejdere der gør, for hvis man er i gang med at støbe et eller andet, vil der altid være en eller anden form for overarbejde.
Og det, der er tilfældet det pågældende sted, er, at papirerne er i orden med hensyn til, at de arbejder 37 timer om ugen og får overenskomstmæssig løn, men realiteterne er, at de arbejder 55 timer om ugen.
Det er en viden, jeg har fra fagforeningen 3F, Rymarken, i Aarhus.
På den måde er der både et officielt og et uofficielt system.
Og det, hr. Joachim B. Olsen omtaler, er jo så åbenbart noget, der er en del af det officielle system.
Bent Bøgsted (DF), 2013-05-23:
Sådan er det normalt med hr. Finn Sørensen; det er altid fair spørgsmål, der kommer.
Nu ved vi, at det er regeringen, der skal gennemføre sådan et beslutningsforslag, men når regeringen så siger, at den kun kan gennemføre det, ved at de lukker op for, at der kan komme polske overenskomster i Danmark, er det klart, at Dansk Folkeparti siger fra.
Det ville vi aldrig nogen sinde være med til.
Derfor vil det forslag heller ikke blive genfremsat med Dansk Folkepartis støtte, for vi må jo stole på det, regeringen siger, nemlig at det kun kan lade sig gøre at gennemføre det, hvis der bliver lukket op for polske overenskomster.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-23:
Det var da et klart svar på det ene af de spørgsmål, jeg stillede, og det er jeg glad for.
Jeg tror, at vi skal have det mejslet i granit, og jeg vil gerne svinge hammeren og mejslen for sikre, at det svar bliver stående til evig tid.
Det andet spørgsmål fik jeg ikke rigtig svar på.
Hvordan vil Dansk Folkeparti sikre, at man ikke kan tage arbejde i Danmark, før der er blevet mindre lønforskelle mellem Østeuropa og Danmark?
Hvordan skal det krav helt konkret gennemføres?