Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-07:
Som nævnt af de to foregående ordførere handler det her om kriminalforsorgens økonomi for 2013-2016.
Det var jo en aftale, der bl.a. skulle gøre op med den her voldsomme pladsmangel eller overbelægning i fængslerne, som man kan kalde det.
Det var en aftale, som Dansk Folkeparti ikke var med i, selv om vi faktisk var med ret langt i forhandlingsforløbet.
Og grunden til, at vi ikke var med, var bl.a. finansieringen, hvor man valgte at tage noget af tilskuddet til tandrensninger, og så syntes vi ikke, at der blev gjort nok for at få østeuropæiske kriminelle sendt ud af landet.
Om selve forslaget vil jeg ligesom Venstres ordfører sige, at det jo indeholder både gode ting og nogle ting, som der er en række problemer ved.
Jeg kan sige, at der er mange punkter i forslaget, og jeg vil gerne fremhæve nogle af dem.
Et af punkterne er jo bl.a. den her udvidelse af noget for noget-ordningen, hvor den kriminelle altså skal yde en særlig indsats ved ikke at begå kriminalitet for at kunne få en tidligere prøveløsladelse.
Der vil jeg sige, at det jo egentlig grundlæggende er et godt princip, man burde bruge noget mere i forhold til i dag, hvor man på mange områder næsten pr. automatik tildeler folk en prøveløsladelse.
Jeg synes faktisk, at det er meget sundt, at man generelt skal vise, at man er villig til at gøre nogle ting for at undgå at falde tilbage i kriminalitet, altså uddanne sig, gå i alkoholbehandling, hvis man er alkoholiker, eller i stofmisbrugsbehandling osv.
Det er så en ordning, man til dels udvider i dag, men der er nok ikke tale om en principiel ændring, som jeg taler for.
Grundlæggende kan man da i hvert fald tale positivt for, at den kriminelle skal gøre sig mere fortjent til at få prøveløsladelse.
Et andet positivt punkt i forslaget er den del, hvor man giver øgede beføjelser til at undersøge personer, som kommer på besøg i et åbent fængsel, hvor der tidligere ikke har været mulighed for bl.a. at kropsvisitere folk, der kom på besøg.
Det har jo åbnet en ladeport, for at man bl.a. kunne tage narko med ind og smugle mobiltelefoner med ind.
Der synes vi det er rigtig fornuftigt, at man nu får åbnet op for, at man i større grad kan visitere de mennesker.
Det giver sådan set ikke mening, at vi ikke har kunnet det i forvejen.
Altså, selv til en fodboldkamp i superligaen kan man kropsvisitere folk for at se, om de har ting med ind.
Så det giver ganske god mening, at man kan gøre det i fængslerne.
Så vil jeg godt fremhæve en ting, som jeg faktisk også synes er positiv, og som ligger lidt i forlængelse af det, men ikke er en del af lovforslaget, og det er, at man sætter penge af til at få flere narkohunde, som kan være med til at opsnappe en del narko, inden det bliver smuglet ind i fængslerne.
Et af de steder, hvor vi gerne vil løfte flaget i stedet for at sige, at vi i hvert fald er bekymret, er i forhold til den del, hvorefter fængselsbetjentelever overgår til at få SU under skoleophold.
Mange fængselsbetjentelever er jo typisk lidt oppe i årene – de er i hvert fald ikke 18 år – og det er folk, der har lidt mere livserfaring og måske en uddannelse i forvejen.
Det er sådan set vigtigt i forhold til det personale, vi rekrutterer til fængslerne, at det er folk, der har en stærkere psyke og er lidt oppe i årene.
Jeg tror ikke nødvendigvis, en rockerlignende type vil have stor respekt, hvis der kommer en 18-årig gut ind til ham.
Det, at vi nu giver dem SU under skoleophold, tror jeg måske kan gøre, at vi ikke nødvendigvis får de rigtige folk ind i fængslerne.
Men det må tiden jo vise.
Det er hvert fald
et område, som jeg kan sige vi fra Dansk Folkepartis side vil følge fremadrettet, for at se, om det kan give det her problem, for så er det jo noget, man må tage op igen.
Men alt i alt er der selvfølgelig mange positive tiltag i forslaget.
Der er også nogle ting, hvor vi er lidt mere bekymrede, men vi medgiver helt klart, at der er en udfordring med overbelægning i fængslerne, og at det er noget, man simpelt hen er nødt til at få kigget på.
Der er jo et af vores forslag, som man ikke gjorde så meget ved, som vi gerne ville, nemlig det med, at østeuropæerne skal hjem.
Jo, men vi kan prøve at finde papirerne frem senere, også i udvalgsbehandlingen.
Men jeg tror næsten, man selv kan regne ud, at hvis man i dag har 5 måneders sagsbehandlingstid, er der nogle, der ville ryge over, ja, og så vil vi se, at man også fremadrettet vil bruge 5 måneder på sagsbehandling.
Så har man ikke flyttet noget.
Jeg mener, der er over 1.000 indsatte i de danske fængsler, så vidt jeg husker, som er udlændinge, og jeg tror altså ikke, man flytter voldsomt meget ved det.
Man kunne gøre noget andet i stedet, gøre som i Sverige og Norge og lave bilaterale aftaler.
Nu skal man ikke hænge mig op på tallet, men jeg mener, det er i omegnen af 5-6 stykker, Danmark sender hjem om året.
I Sverige ligger tallet på omkring 50, og i Norge ligger tallet godt over de 50.
Så det kunne være en idé måske bare at kigge mod vores nabolande og prøve at indgå de her bilaterale aftaler, som man har gjort i de lande, og som umiddelbart virker, i stedet for alene at kigge på marginalt at gøre en sagsbehandlingstid kortere.