runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-10-21:
I tilknytning til de omlægninger, der foregår, vil jeg sikre, at vores tilsynsaktiviteter bliver målrettet de forskellige risikoområder – og bliver målrettet effektivt i forhold til de forskellige risikoområder – også de områder, vi taler om her.
Jeg vil også sikre, at den viden, der er til rådighed, kan stilles til rådighed for de virksomheder, der har ansvaret for også i den offentlige sektor at sikre, at deres ansatte ikke udsættes for vold eller udsættes for risikoen for vold.
Det, vi skal være opmærksomme på her, er, at det er de offentlige virksomheders ledelser, der har ansvaret for at sikre de fornødne redskaber og udvikle den fornødne kultur til at beskytte medarbejderne mod de risici.
Vi har fra ministeriets og fra tilsynets side en forpligtelse til at samle viden og stille viden til rådighed for dem, således at de er bedst stillet.
Det vil vi sikre i den nye driftsorganisation.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-10-21:
Tak for ministerens svar.
Jeg vil godt kvittere og sige, at jeg synes, det er positivt, at ministeren så tydeligt er optaget af arbejdsmiljøet og af at skabe sikre arbejdspladser derude.
Jeg er fuldstændig enig i, at Arbejdstilsynets indsats skal være mere målrettet og risikobaseret, som vi har aftalt i foråret, og jeg ser også frem til, at den aftale, vi lavede, bliver ført ud i livet, og at vi kan begynde at se resultaterne af den.
Jeg har et eksempel.
Jeg har taget et blad med her i dag, som jeg har fået, Arbejdsmiljø, som ministeren måske har set, og som udgives af Center for Arbejdsmiljø, og på side 33, som er en fantastisk side, står der: Bliver du slået, skubbet eller truet på dit arbejde?
Og så er der en anvisning til, hvordan man kan forebygge, at det kommer til at ske, bl.a. ved at gå ind på en hjemmeside, der hedder Forebygvold, som bliver serviceret af Center for Arbejdsmiljø.
Jeg har så ringet over til dem og spurgt: Hvor mange bruger den her?
Er det overhovedet nødvendigt at have sådan en information?
Der oplyser de så til mig, at der i 2013 var mere end 14.000 mennesker, der var inde at kigge på den her hjemmeside, og at der i 2014 var mere end 73.000, der var inde at se på den, hvor de oplyser om, hvordan man kan modvirke vold på arbejdspladsen, og hvordan man på sin egen arbejdsplads kan modvirke vold.
Det viser jo meget tydeligt, at der er et meget stort behov for information og hjælp til, hvordan man kan håndtere de problemer, man kan løbe ind i på arbejdspladsen, og hvordan man forebygger vold og trusler om vold.
Altså, helt ærligt: Er det særlig fornuftigt, at man med de tiltag, som ministeren og regeringen nu gør i forbindelse med finansloven, så lukker ned for den her hjemmeside pr. 1. januar?
Og hvor skal de mennesker – jeg tør bare sige, det er 73.000 – så gå hen, hvis de vil søge information om, hvordan man sikrer sig og modvirker vold på arbejdspladsen?
Rasmus Prehn (S), 2015-10-21:
Ministeren er jo nok opmærksom på, at Aalborg Kommune har været fuldstændig åben og ærlig omkring, hvordan tingene hænger sammen, men også netop har påpeget, at der er en række fordele ved det her, hvilket man også har set andre steder, hvor man har lavet letbaner.
Der kommer nye investeringer til, huspriserne stiger, der sker en helt anden byudvikling med vækst og nye muligheder, samtidig med at man løser de stigende trængselsproblemer.
Det er jo sådan, at hvis man tager til Aalborg og prøver at finde en parkeringsplads ved Aalborg Universitet, er det stort set umuligt.
Så man får løst noget af det her.
Så ja, det er en investering; det koster nogle penge, men det giver altså også en gevinst.
Og der er det altså mærkeligt, at Venstre gerne vil være med til at støtte det i de tre andre store byer, men når det kommer til Aalborg, er man ikke med.
Ministeren giver udtryk for, at der ikke er tale om forskelsbehandling, men der kommer ikke nogen egentlig forklaring på det.
Der kommer forklaring på alt muligt andet.
Men det må da være forskelsbehandling, når det er, at man har fire store kommuner i Danmark, hvoraf Aalborg Kommune jo efter kommunesammenlægningen er blevet den tredjestørste, og når det er, at de tre andre så får bevilling til en letbane.
De får det tilskud, der gør, at de kan sætte det her i gang – i øvrigt også med tilslutning og støtte fra partiet Venstre, bl.a. i den grønne forligskreds – men nu, hvor det så handler om Aalborg, vil man ikke give støtte.
Det er da forskelsbehandling.
Så til ministerens forklaring på noget andet: Ministeren siger, at den tidligere regering har brugt penge helt ud til kanten af, hvad der var råd til, men er det ikke korrekt, at regeringens egne vismænd har givet udtryk for, at der er et andet og større råderum end det, regeringen siger?
Med hensyn til det om forrentningen er det så ikke også korrekt, hvis man kigger meget stramt på den måde, de beregner de her trafikprojekter på i Transportministeriet og andre steder, at det strengt taget kun er vejprojekter i hovedstadsområdet, der giver den høje forrentning, hvorimod mange andre kollektive trafikprojekter ikke gør?
Og er det ikke også korrekt, at der er eksperter, som påpeger en masse andre fordele ved letbaner end dem, ministeren var inde på?
Endelig forekommer det da besynderligt, at Venstre er med til at støtte letbaner i hovedstadsområdet, Odense og Aarhus, men når det så kommer til Aalborg, mener man ikke længere, at det er samfundsøkonomisk rentabelt.
Det giver da ikke ret meget mening.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-10-21:
Så kom lyden.
Jamen det korte svar er nej.
Men jeg vil godt uddybe det lidt og sige, at det jo er sådan, at den tidligere regering har ført en økonomisk politik helt ud til grænserne og sat gang i mange flere projekter, end der reelt har været råd til, og regeringen har derfor været og er nødt til at tilpasse de samlede offentlige investeringer, så de følger det planlagte og finansierede niveau frem mod 2020.
Det betyder, at der er et begrænset råderum for nye infrastrukturprojekter, og regeringen vil derfor, som vi også har skrevet i regeringsgrundlaget, give prioriteter til projekter, der har et højt samfundsøkonomisk afkast.
Det har det foreslåede projekt i Aalborg ikke, og jeg mener i øvrigt heller ikke, at det vil være økonomisk ansvarligt, hvis vi skulle gribe prioriteringen af samfundets ressourcer sådan an, at bare fordi nogle byer har fået støtte til en letbane, så skal andre også have.
Så anlæg af letbaner og projekter i den størrelsesorden i det hele taget må bero på en konkret vurdering af hvert enkelt projekt.
Man må forholde sig kritisk til, om projektet i sig selv er fornuftigt, og om der er andre projekter eller investeringsmuligheder, der er endnu bedre.
Det er den afvejning, vi i regeringen har foretaget, og her har vi lagt vægt på, at beregninger viser, at det danske samfund faktisk bliver 3½ mia. kr. fattigere af at anlægge en letbane i Aalborg.
Og det skal jo ses i sammenhæng med, at letbaneprojektet i Aalborg helt er i sin indledende fase modsat de andre letbaneprojekter, hvor der er lavet principaftaler, gennemført lovgivning, stiftet selskaber osv.
Projektet kan derfor stoppes nu, uden at det medfører store tab.
Rasmus Prehn (S), 2015-10-21:
Jeg læser op: Mener ministeren, at der er tale om forskelsbehandling af landets største byer i forhold til at sikre effektive trafikløsninger i byerne, når Odense, Aarhus og hovedstadsområdet får tilskud til letbaner, mens regeringen vil fjerne tilskuddet til Aalborg Letbane?
Mener ministeren, at der er tale om forskelsbehandling af landets største byer i forhold til at sikre effektive trafikløsninger i byerne, når Odense, Aarhus og hovedstadsområdet får tilskud til letbaner, mens regeringen vil fjerne tilskuddet til Aalborg Letbane?
Søren Pind (V), 2015-10-21:
Jeg tager rosen til efterretning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-21:
Jeg havde nok håbet, at ministeren var lidt mere imødekommende, også fordi man kan sige, at nævnet er uafhængigt, men agerer inden for nogle politiske rammer, som vi fastsætter, og hvis de har ændret praksis i meget høj grad, som deres årsrapport viser – altså at der før var relativt mange dispensationer til nogle af de her faggrupper, og at der er blevet strammet rigtig meget op – så kan man jo sende det politiske signal, og hvis man vil holde sig helt ude af nævnet, kan man i princippet lave en lovændring om det.
Men jeg takker i hvert fald for ministerens tilkendegivelse af at ville diskutere nogle af de her sager på f.eks. voldtægtsområdet.
Søren Pind (V), 2015-10-21:
Jeg vil ikke blande mig i, hvordan nævnet administrerer lovgivningen.
Det kan jeg lige så godt sige, som det er.
Det tilkommer ikke mig, det er et uafhængigt nævn.
Men det, jeg kan give tilsagn om, er, at vi undersøger, hvordan man tydeligere kan tilkendegive, hvordan den enkelte skal varetage det her, når de her ting foregår.
Og så vil jeg i øvrigt også sige, at i forhold til f.eks. netop voldtægt er vi jo i gang med en bred række af overvejelser om, hvordan vi sikrer, at voldtægtsofre ikke udsættes for en ulempelig behandling i alle de sammenhænge, hvor de går ind i det offentlige.
Så det tilsagn vil jeg gerne give i forhold til voldtægtsofre, når vi drøfter det i den sammenhæng.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-21:
Det ville da være rigtig glimrende, hvis Danmarks Radio kom med sådan nogle forslag.
Så er der da virkelig kommet noget godt ud af mit lille interview i Politiken.
Så det ville jeg da blive rigtig, rigtig glad for.
Danmarks Radio er, i kraft af at de får 3,7 mia. kr., dominerende.
De er en dominerende medievirksomhed, og derfor skal de hele tiden være under en kritisk lup.
Man kan jo så diskutere frem og tilbage, hvorfor vi egentlig betaler penge til Danmarks Radio, hvis de ikke er dominerende på markedet.
De er store på nettet, og der er mange private dagblade, der føler sig voldsomt presset af Danmarks Radios netaktiviteter, og det vil jeg bare forbeholde mig at holde et vågent øje med.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-21:
Hvad mener ministeren om, at ofre for vold, det være sig voldtægtsofre, fængselsbetjente eller andre, risikerer at gå glip af erstatning
, hvis de er mere end 72 timer om at anmelde en voldsepisode?
Hvad mener ministeren om, at ofre for vold, det være sig voldtægtsofre, fængselsbetjente eller andre, risikerer at gå glip af erstatning, hvis de er mere end 72 timer om at anmelde en voldsepisode?
Mogens Jensen (S), 2015-10-21:
Jeg må bare sige, at finansministeren jo svarer i øst, når man spørger i vest.
Er det dominerende?
Kan ministeren ikke svare på, om han synes, det lyder, som om Danmarks Radio er voldsomt dominerende?
Eller erkender finansministeren, at grunden til, at finansministeren tog ordet i den her sag, var, at man lige skulle ryste Danmarks Radio lidt, så de måske nu selv kommer med nogle forslag, som kulturministeren ikke ellers ville kunne få gennemført, fordi vi har et medieforlig, der jo altså gælder til den 1. januar 2019?
Søren Pind (V), 2015-10-21:
Jeg er meget optaget af, at vi som samfund giver ofre for forbrydelser den hjælp, som er nødvendig, for at de kan komme videre med deres liv.
Når det gælder offererstatning, er det jo sådan, at erstatning efter loven som udgangspunkt ganske rigtigt er betinget af, at lovovertrædelsen er anmeldt til politiet inden for 72 timer.
Det skyldes bl.a. hensynet til opklaringen af forbrydelsen.
72-timersreglen blev vedtaget af et enigt Folketing i 2011 – et enigt Folketing – og da var der i øvrigt tale om en markant lempelse af anmeldelsesfristen, som tidligere i praksis kun var 24 timer.
Baggrunden for reglen er bl.a., som jeg har sagt det, at politianmeldelse skal ske så hurtigt som muligt, så politiet har den bedst mulige udsigt til at finde gerningsmanden og opklare sagen.
Men reglen kan i øvrigt fraviges, hvis forholdene taler for det.
Det gælder f.eks., hvis offeret på grund af sin tilstand ikke inden fristens udløb har kunnet foretage politianmeldelse.
Der ses også bort fra fristen, hvis for sen politianmeldelse ikke har forhindret opklaring af forbrydelsen og gennemførelsen af en straffesag mod skadevolder.
Erstatningsnævnet dispenserer altså i alle tilfælde, hvor der er en strafferetlig dom mod den, der forvolder skaden.
Og også for plejepersonale, pædagoger og andre personalegrupper med særlige omsorgsfunktioner gælder der en særlig praksis i forhold til anmeldelsesfristen.
Det er altså umiddelbart min opfattelse, at man med 72-timersreglen sammenholdt med adgangen til at kunne dispensere fra kravene har fundet den rette balance mellem på ene side hensynet til politiets mulighed for at efterforske sagen og på den anden side hensynet til offeret.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-21:
Nu siger ministeren, at det er af hensyn til opklaringen.
Det er selvfølgelig altid vigtigt, at man anmelder en straffelovsovertrædelse så hurtigt som muligt, så politiet har en større chance for at opklare det, men i Fængselsfunktionæren, som er fængselsfunktionærernes blad, siger Lise Bitsch, som er ansvarlig i Civilstyrelsen – som står for sekretariatsbetjeningen af Erstatningsnævnet – at baggrunden er, at staten ønsker at være sikker på at kunne inddrive erstatningsbeløbet fra gerningsmanden.
Det er selvfølgelig også vigtigt nok, at dem, der har forvoldt skaden, kan komme til at betale, men det er i hvert fald Civilstyrelsens begrundelse for, hvorfor de her 72 timer er i spil.
Ministeren var inde på, at der er dispensationsmuligheder, men i selv samme artikel i Fængselsfunktionæren står der om netop nogle af de grupper, som ministeren var inde på, altså pædagoger, skolelærere og andre, at de tidligere har haft en dispensationsmulighed, men at det i den seneste årsrapport fremgår, at nævnet ikke længere giver en dispensationsgrund, alene fordi den voldsramte er pædagog eller skolelærer.
Så når der nu står i årsrapporten, at dispensationsmulighederne er blevet meget, meget begrænsede, og der kan være forskellige grunde til, at man ikke kan nå det inden 72 timer – det kan også være, at man lige vil tænke sig om, om man vil igennem hele det forløb – vil ministeren så i hvert fald overveje at se på, om dispensationsmuligheden skal genindtræde?
Søren Pind (V), 2015-10-21:
Jeg vil sige i forhold til behandlingen af de konkrete sager, at jeg jo ikke kan blande mig i dem, al den stund at det er et selvstændigt nævn, som sidder med behandlingen.
Overvejelser om, hvordan det her håndteres, vil jeg meget gerne foretage.
Vi er i gang med i forhold til en respektpakke, som jeg har varslet, bl.a. at prøve på at tilvejebringe nogle vejledninger, som i højere grad forklarer f.eks. plejepersonale, hvordan de skal gribe de enkelte situationer an m.v.
Så jeg vil godt give tilsagn om, at der kan foregå overvejelser, og jeg vil også gerne indgå i en dialog med fru Lisbeth Bech Poulsen herom.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-21:
Jeg medgiver jo også, at vi alle, alle Folketingets partier, netop støttede op om offererstatningsloven fra 2011, og at det også var en klar fordel, at det blev udvidet til 72 timer.
Der er selvfølgelig også hensynet til, at opklaringsprocenten er meget større, når man anmelder meget tidligere, det er klart.
Vi har bare kunnet se i rigtig mange sager, og det har jeg jo også hørt ministeren give udtryk for, at specielt inden for voldtægtsområdet vil man gerne kigge på om vi ikke kan få strammet op, fordi der er en masse problematikker.
Men der kan jo gå noget tid, før man anmelder.
Men jeg tolker det sådan – og jeg håber, ministeren vil tilkendegive, om det er rigtigt opfattet – at vi godt kan se på, om der eventuelt skal være en højere grad af dispensation, og at ministeren vil tilkendegive over for nævnet, at vi politisk set ønsker, at der skal være lidt elastik.
Pernille Schnoor (S), 2015-10-21:
Nu er det her med, at Venstre har afskaffet ældremilliarden, ikke noget, jeg selv har formuleret, men det er den måde, det er blevet omtalt på i forbindelse med forhandlingerne med KL tidligere.
Men som ministeren sikkert er klar over, var formålet med ældremilliarden – og jeg citerer – at »løfte ældreplejen, hvor der er størst behov i den enkelte kommune«, og det er altså den ordlyd, ministeriet selv brugte i marts 2014.
Ønsket fra kommunerne om at omlægge det til bloktilskud er sådan set fint nok, men hvordan harmonerer det så med, at der netop ikke tages hensyn til det behov, de ældre har i de enkelte kommuner, i den nye måde at fordele pengene på?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-10-21:
Jamen jeg er bare nødt til lige at gøre spørgeren opmærksom på, at det er Aalborg Kommunes udredningsrapport, der konkluderer, at samfundet bliver 3,5 mia. kr. fattigere ved at anlægge Aalborg Letbane.
Altså, jeg synes, at vi jo alle sammen må kigge os rundtomkring, og der kan vi se, at der findes mange projekter, som vi godt kan støtte, men det ville da være mærkeligt, hvis vi skulle tage nogle af de projekter, som gør os fattigere.
Der er sådan set andre projekter, som vi godt kunne gå i gang med.
Så jeg er bare nødt til at sige, at her er der ikke tale om, at vi forsøger at gøre det dårligt for Aalborg.
Sophie Løhde (V), 2015-10-21:
Det lyder, som om spørgeren gerne vil forsøge sådan både at blæse og have mel i munden – altså, det er fint nok at omlægge det til bloktilskudsnøglen, men det er alligevel ikke helt godt – og spørgeren synes, det er ærgerligt, at Hørsholm Kommune får en lille smule mindre, hvorimod kommuner som Ishøj, Hvidovre, Albertslund, Herlev, og jeg kunne nævne andre kommuner, får noget mere.
Det er rigtigt, at der sker en lille ændring i fordelingen af midler dér, men der er fortsat en ældremilliard, den er ikke blevet afskaffet, og det har jeg i øvrigt heller ikke hørt Kommunernes Landsforening udtale.
Vi har lyttet til kommunerne.
Det troede jeg også var en af de ting, man efterspurgte og syntes var en god ting, når man også er kommunalbestyrelsesmedlem på vegne af bl.a. Socialdemokratiet.
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-21:
Det er jo i samme dur som det spørgsmål, vi lige har haft, og mit svar vil også være det samme.
Det, der bliver spurgt ind til her, er konkrete sager, og jeg har ikke mulighed for som skatteminister at gå ind i konkrete sager.
Det er skattemyndighederne og i sidste ende domstolene, der har kompetence til at træffe afgørelse i de her sager.
Men jeg vil som sagt gerne se på, hvad reglerne er generelt og finde en løsning, så vi fremadrettet kan sørge for, at de nordjyske flypendlere er lige så godt stillet som flypendlere til og fra Bornholm, og at de er lige så godt stillet, som de var før ændringen i 2009.
Jeg vil bare sige, at det kan være en løsning, som måske kræver lovgivning, og der vil løsningen være afhængig af, om der er 90 mandater i Folketinget, der støtter det, og der håber jeg bare Socialdemokraterne vil være samarbejdsvillige.
Og det har jeg da et håb og en fortrøstning om er tilfældet, al den stund at det er hr. Bjarne Laustsen fra Socialdemokratiet, der har rejst den her problemstilling.
Bjarne Laustsen (S), 2015-10-21:
Tak, hr. formand.
Vil ministeren sørge for, at de nordjyske flypendlere, der er kommet i klemme som følge af daværende skatteminister Kristian Jensens ændring af fradragsreglerne for flypendlere, ikke skal betale flere hundrede tusinde kroner tilbage i skat, fordi han ønskede, at bornholmerne skulle have et større fradrag?
Vil ministeren sørge for, at de nordjyske flypendlere, der er kommet i klemme som følge af daværende skatteminister Kristian Jensens ændring af fradragsreglerne for flypendlere, ikke skal betale flere hundrede tusinde kroner tilbage i skat, fordi han ønskede, at bornholmerne skulle have et større fradrag?
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-21:
Jamen jeg siger jo klart og tydeligt, at det var en ændring, der skete i 2009, og at nogle af de ændringer, der fulgte med, var man ikke klar over dengang.
Det skal jeg åbent og ærligt erkende.
Men jeg må også bede hr. Bjarne Laustsen om at erkende, at der har været en anden regering de sidste 4 år.
Vi kan have lange diskussioner om, hvem der er ansvarlig for hvad.
Jeg påtager mig gerne mit partis ansvar for det, og derfor giver jeg også her i dag et tilsagn om at finde en løsning fremadrettet.
Så spørger jeg bare – og det ville da være rart at høre fra Socialdemokraterne – om det er noget, Socialdemokraterne er villige til at stemme for her i Folketingssalen, hvis det kræver en lovændring, for så kan vi finde en løsning, der er god, både for bornholmere og for nordjyder.
Bjarne Laustsen (S), 2015-10-21:
Jeg tror, det må være klart for de fleste og i særdeleshed for skatteministeren, der godt har været bekendt med det, at man har klaget over de her skatteansættelser, man har fået.
Derfor har man jo ventet på den her afgørelse, og den er kommet nu her i sommer.
Det er baggrunden for, at vi koncentrerer os om det nu og interesserer os for det, for det, der er sket, er en urimelighed.
Vi har normalt et princip om, at det er skadevolderen og forureneren, der betaler, og da det er Venstre, der har lavet fejlen, ville det også klæde Venstre nu, da de er i en smal regering, selv at rette op på det og komme med forslag til det.
Så må vi se på det.
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-21:
Altså, jeg giver et tilsagn om, at jeg gerne vil finde en løsning, og så nævner jeg i al stilfærdighed – det kan godt være et ubelejligt faktum – at jeg jo ikke har en stor kasse med penge ovre i Skatteministeriet.
Der skal man finde de penge, det koster.
De skal findes, hvis det kræver en lovændring igennem et flertal i Folketinget.
Det synes jeg vi skulle samarbejde om.
Det er jo en problemstilling, som jeg er blevet konfronteret med som ny skatteminister.
Det er en, der har eksisteret de sidste mange år, uden at man af den årsag har rettet op på det, der skete i 2009.
Så jeg synes, hr. Bjarne Laustsen i al stilfærdighed skulle glæde sig over, at jeg giver et tilsagn her i dag om at finde en løsning inden udgangen af året, og så kunne hr. Bjarne Laustsen tilsvarende sige, at det er en løsning, som Socialdemokraterne er villige til at stemme for, hvis det ellers er noget, der løser det problem, som hr. Bjarne Laustsen rejser.
Bjarne Laustsen (S), 2015-10-21:
Det er jo helt utroligt, at ministeren indrømmer, at det var en fejl, hans kollega begik dengang som skatteminister, og så beder han en socialdemokrat om at betale regningen.
Det kender vi udmærket fra fedtafgiften og alle mulige andre forskellige ting.
Jeg synes, at man lægger kortene på bordet her og siger, at det, der skete dengang, var, at fordi man forsøgte at rette op på noget – jeg tror i øvrigt heller ikke, det er sådan, at bornholmerne synes, de har en fantastisk god ordning i dag; det er slet ikke det – kom man til at skade nogle andre, altså skade nordjyderne her.
Det indrømmer ministeren, og så beder han andre om at betale.
Jeg tror, at vi gerne vil prøve at se, om vi kan hjælpe med at finde en løsning, for det er utrolig vigtigt.
Så er der det her spørgsmål om tilbagevirkende kraft.
Det, der er lavet her, og som den daværende Venstreminister lavede, har faktisk fået den betydning, at det er med tilbagevirkende kraft, fordi folk har fået en regning.
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-21:
Som jeg sagde indledningsvis, vil jeg gerne give tilsagn om at finde en løsning.
Jeg kan dog sige, at det bliver en løsning fremadrettet.
Selv om man kunne ønske sig det og der helt sikkert er nogle, der sidder i klemme her, kan jeg ikke som skatteminister gå ind og blande mig i de konkrete sager.
Selv om man kan mene, at den lovgivning, der har været gældende de sidste 4 år, hvor vi har haft en anden regering, er uhensigtsmæssig, så tror jeg, man skal være varsom med at lave lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Men fremadrettet kan jeg finde en løsning, og den håber jeg vi kan finde i fællesskab.
Det er en løsning, som sandsynligvis vil kræve nogle penge, og dem håber jeg da at hr. Bjarne Laustsens parti vil være med til at finde.
Det vil jeg gerne som skatteminister gøre et forsøg på, men jeg skal samle 90 mandater, og der kan vi jo så hjælpe hinanden med at finde en fælles løsning på det her problem.
Sophie Løhde (V), 2015-10-21:
Jeg har ikke hørt landets regioner sige, at de ikke kan efterleve Sundhedsstyrelsens anbefalinger fra den 1. januar 2016.