runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-11-17:
Jeg vil rent undtagelsesvis springe lidt i det og komme til konklusionen med det samme og sige, at Venstre, til alles store overraskelse naturligvis, støtter lovforslaget, og det gør vi bl.a., fordi vi har behandlet det før, altså i folketingssamlingen, før der kom folketingsvalg.
Lovforslaget var jo rigtig godt undervejs; jeg tror, at betænkningen var afgivet, og at lovforslaget stort set bare manglede at blive stemt igennem ved anden- og tredjebehandlingen.
Det lovforslag, som ikke blev behandlet færdigt, udmøntede en del af vækstpakken fra 2014 mellem den daværende regering, Venstre, Dansk Folkeparti, Enhedslisten, SF, Radikale Venstre og De Konservative.
Det handler grundlæggende om, som de to foregående ordførere har sagt, at lempe på reglerne i fleksboligordningen.
Og det, der har været efterspurgt, lige siden fleksboligordningen blev etableret, var netop, at der blev givet mulighed for, at status blev tilknyttet den pågældende bolig og ikke den pågældende person.
Det har været efterspurgt af kommuner i landdistrikter, for formålet har jo hele tiden været at gøre det mere attraktivt for folk, der ønskede en fritidsbolig, at kunne købe en bolig i landdistrikterne, som ikke nødvendigvis var en sommerhusbolig.
Det, at det publikum, der havde mulighed for at købe dem, blev udvidet, kunne betyde, at boliger, som ellers kunne have svært ved at blive omsat, var der altså flere der kunne være interesseret i.
Vi har igennem flere år brugt mange penge på nedrivningspuljen, for det er jo enhver bekendt, at når der står ejendomme rundtomkring, der forfalder, så får det altså en negativ indvirkning på naboejendomme og på ellers velfungerende områder.
Og ved at vi lemper på reglerne i fleksboligordningen, er der altså flere, der får mulighed for at købe en ejendom, som de gerne vil benytte.
Der bliver også sikret en større tryghed, fordi ejendommen kan videresælges på de samme vilkår.
Det her er jo, som det også tidligere er blevet sagt, et af de mange små elementer – og vi skal også gerne have nogle større, som da regeringen eksempelvis valgte at udflytte godt 4.000 statslige arbejdspladser fra hovedstaden ud i de øvrige regioner – som skal bidrage til, at vi sørger for, at det er mere attraktivt at være i vores landdistrikter; at vi sørger for, at vi har et Danmark, der hænger bedre sammen, et Danmark i bedre balance, hvor der er vækst og beskæftigelse, og hvor det er attraktivt at bo.
Og forslaget her er et af de elementer, der har været efterspurgt, og det giver rigtig god mening.
Som jeg startede med at sige til ingens overraskelse, støtter vi forslaget, og det gør vi naturligvis, fordi det bidrager til at trække i den rigtige retning og er noget, der har været efterspurgt i landdistrikterne.
Det er en positiv udvikling, som vi selvfølgelig støtter.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-11-17:
Lovforslaget her er jo, som den socialdemokratiske ordfører sagde, en genfremsættelse set i forhold til den behandling, vi havde af det samme lovforslag i forrige folketingsperiode, i maj 2015.
Det er en opfølgning på den vækstaftale, som en lang række af Folketingets partier indgik.
Lovforslaget øger de fleksible rammer i fleksboligordningen i forbindelse med gensalg af en allerede godkendt fleksbolig, og så mindsker det også det administrative bøvl, der er i forbindelse med en efterfølgende genoptagelse af en fleksbolig til helårsanvendelse, altså hvor man ønsker at tilbageføre den.
Samlet set er det et meget fornuftigt lovforslag, som gør anvendelsesmulighederne bedre for mange af de boliger, der ligger i landzonerne, og det gør også mulighederne for eksempelvis at kunne få lidt gang i handelen af boliger til fleksboliger bedre.
Det kan give lidt gevinst til mange af de danske landdistrikter.
Så Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2015-11-17:
Socialdemokratiet støtter forslaget her.
Der er tale om en udvidelse af kommunernes mulighed for at give tilladelse til fleksbolig.
Det er en god metode til at fremme salget af boliger ude i landdistrikterne.
I dag er det sådan, at en tilladelse til at have fleksbolig følger ejeren af huset og ikke overdrages ved et salg.
Det gør det usmidigt, når huset skal sælges, og det gør både ordningen og ejendommen mindre attraktiv.
Derudover medfører lovforslaget, at man ikke mister sin fleksboligtilladelse, hvis man ønsker at bo i boligen hele året.
På den måde får boligejeren mulighed for at indrette sig, som man har lyst, uden at skulle igennem en ny ansøgningsproces.
Sluttelig får kommunerne også mulighed for at give bindende forhåndstilsagn om fleksboligtilladelse.
Så fra Socialdemokratiets side ser vi det her lovforslag som en lille sten i det byggeri, som skal sikre et Danmark i bedre balance.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-11-17:
Nej, jeg tror ikke, at jeg i dag kan sige, at jeg har tænkt mig at imødekomme eller efterkomme de ønsker, som 92-gruppen har.
Men jeg tror, at når vi vender tilbage til den her diskussion i udvalgsbehandlingen, får jeg lejlighed til også at forklare lidt mere uddybende på skrift, hvad der ligger bag det, der står.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-17:
Jamen det skal jeg så prøve at blive.
Det, som vi efterspørger, og som der også lå i 92-gruppens høringssvar, er jo netop, at man går mere konkret ned og laver en række politikker, så der både ligger en politik inden for menneskerettigheder, inden for klima, inden for miljø, korruption osv.
Er det en kritik, som ministeren har tænkt sig at tage med videre, så vi kunne få lavet politikker inden for alle områderne, så vi ved, at vi lever op til de strengeste krav inden for det her?
Troels Lund Poulsen (V), 2015-11-17:
Ja, altså, jeg kan jo sige, at CSR er integreret i risikovurderingen af EKF's forretninger.
Men generelt er det jo sådan, at EKF selv varetager det her spørgsmål som den virksomhed, EKF nu er.
Men overordnet lægger jeg som minister vægt på, at CSR er en vigtig del.
Jeg tror, at hr. Rasmus Nordqvist er nødt til at blive mere konkret, i forhold til hvad det er, han ønsker svar på, for det er ikke helt tydeligt for mig, hvad der måtte være udfordringen i forhold til det, der måtte stå i det her lovforslag.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-17:
Tak til ministeren.
Noget, jeg var inde på i min ordførertale, var netop det her omkring CSR, der ligger i fonden.
Jeg vil gerne høre, om ministeren kunne konkretisere sine hensigter inden for det her område lidt.
Jeg påpegede netop, at der er behov for en række politikker, nemlig både inden for klima, miljø og menneskerettigheder m.v.
Så kunne ministeren konkretisere nogle af sine hensigter på det her CSR-område i lovforslaget?
Troels Lund Poulsen (V), 2015-11-17:
Jeg kan sige, at i forhold til hele spørgsmålet om ejerskab er det sådan, at i forhold til statens ejerskabspolitik for 2015 er det besluttet, at der som hovedregel ikke skal være statsansatte embedsmænd, der sidder og repræsenterer staten.
Jeg synes, det er sund fornuft, at man har andre repræsentanter, der er til stede, som så er udpeget af den ansvarlige minister.
Det tror jeg sådan set kun er sundt i forhold til den måde at drive offentlig virksomhed på.
I forhold til hele spørgsmålet om aktindsigt tror jeg at det giver bedst mening at give et uddybende skriftligt svar til Enhedslistens ordfører.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-17:
Jeg tror ikke, at jeg fik svar på de to andre spørgsmål.
Når jeg også synes, at det er vigtigt, at man kan få aktindsigt i de her aktiviteter, handler det jo om, at det er borgernes penge, og det handler om at kunne få indsigt i, hvad det er, borgernes penge bliver brugt til.
Bliver de f.eks. brugt til at flytte arbejdspladser ud af Danmark?
Det synes jeg faktisk er relevant at borgerne kan få indsigt i.
Det er derfor, at jeg grinede lidt af ministerens negligering af det – at det øjensynligt ikke var et problem.
Men kan jeg få svar på de to sidste spørgsmål?
For det første: Er der mindre aktindsigt i den nye struktur end i den gamle?
For det andet: Er der en større afstand fra det politiske – jeg ved godt, at det lidt er en vurderingssag, men kan jeg få ministerens vurdering af det?
Troels Lund Poulsen (V), 2015-11-17:
, det, som er gældende i forhold til offentlighedsloven er følgende: Lov om offentlighed i forvaltningen, lov om Folketingets Ombudsmand og forvaltningsloven gælder for EKF og virksomhedens eventuelle datterselskaber.
Det, som er undtaget, er alene EKF's kommercielle aktiviteter.
Jeg kan så forstå, at det synes ordføreren man skal sidde og grine af.
Jeg noterer mig, at det skulle være meget sjovt, men det giver sig selv, at man selvfølgelig ikke skal have mulighed for at få direkte aktindsigt i kommercielle aktiviteter.
Det synes jeg er meget naturligt.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-17:
Det ene går på, om ministeren kan bekræfte, at med den nye struktur bliver afstanden til de politiske beslutningstagere større, altså at formålet i en eller anden grad er at gøre den politiske indflydelse mindre, eller om jeg har misforstået det.
Altså, bliver der en større afstand imellem det politiske niveau og fonden med den nye struktur?
Det andet vedrører lov om aktindsigt.
Der står i § 6: Lov om offentlighed i forvaltningen, lov om Folketingets Ombudsmand og forvaltningsloven gælder for EKF Danmarks Eksportkredit og virksomhedens eventuelle datterselskaber med undtagelse af aktiviteter udøvet i medfør af § 2.
Og i § 2 opregner man så, så vidt jeg kan se, stort set hele fondens virksomhed, nemlig at yde risikodækning, yde lån, yde ansvarlig kapital, formidle blandede kreditter osv. osv.
Så er det korrekt forstået, at alt det her er undtaget fra aktindsigt?
Og er det en svækkelse af aktindsigten, eller hvad man kan kalde det, i forhold til de nuværende regler?
Troels Lund Poulsen (V), 2015-11-17:
Tak for det.
Grunden til, at jeg svarede fru Lisbeth Bech Poulsen, som jeg gjorde, var, at SF's ordfører for kort tid siden sagde fra talerstolen, at man ikke havde gjort sin stilling op.
Nu kan jeg så forstå, at stillingen er gjort op.
Nu støtter man det lovforslag, og jeg vil da gerne kvittere for, at man på så kort tid er blevet omvendt til, at det er en god idé.
I forhold til den diskussion, vi havde i sidste uge om belåning i landdistrikter, synes jeg, at fru Lisbeth Bech Poulsen skal citere mig korrekt.
For der lagde jeg afgørende vægt på, at det, der skal til i forhold til landdistrikterne, er, at der skal skabes vækstmuligheder.
Det, jeg sagde var katalysatoren for at skaffe yderligere belåning i landdistrikterne, var, at vi opprioriterede skabelsen af vækst.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-17:
Det her lovforslag er jo en udmøntning af en bred aftale fra 2014, som Alternativet af naturlige årsager ikke var med i.
Derudover er det så en genfremsættelse fra før valget, som jeg ikke var med i af naturlige årsager.
Men det gør ikke det her lovforslag mindre godt, og jeg kan derfor meddele, at Alternativet støtter det.
Ida Auken (RV), 2015-11-17:
Det går stærkt, og jeg havde overvejet, om jeg bare skulle tage vores ordførers tale fra førstebehandlingen sidste gang, eftersom der ikke er noget ændret og det var en ganske udmærket tale, vores ordfører holdt sidste gang.
Men jeg kan sige, at det talte ord, fra dengang man behandlede L 203 i forrige samling, gælder, og det er selvfølgelig, at vi synes, udvidelsen af fleksboligordningen er en god idé, både fordi det giver boligejere i yderområderne nogle bedre muligheder for at sælge nogle boliger, som ellers kunne vise sig at være usælgelige, fordi det giver lettelser i kommunernes administration, og fordi det i det hele taget er et forslag, som vi jo selv tidligere var med til at fremsætte i vores regering og derfor også støtter varmt nu under den her regering.
Kristian Jensen (V), 2015-11-17:
Det er sådan, at jeg som sagt selv har været med til at lave aftalen i sin tid.
Jeg ved udmærket godt, at den lagde op til, at ministeriet skal levere noget mere, men hr. Christian Juhls spørgsmål handlede om, hvorvidt vi inden en bestemt dato, altså ved førstebehandlingen, kunne have noget oversat.
Der var vurderingen i ministeriet, at det kunne vi ikke nå inden for den tidsramme, der var givet.
Karsten Lauritzen (V), 2015-11-17:
Først og fremmest tak for den positive modtagelse af forslaget, som jeg lytter mig frem til fra alle Folketingets partier, som er til stede her i salen i dag.
Som en lang række ordførere har været inde på, er det her jo et lovforslag, der først og fremmest hænger sammen med det lovforslag, der blev fremsat i juli måned om bl.a. renter ved afregning af selskabsskat, som Folketinget vedtog i august, så renterne nu i højere grad afspejler virksomhedernes alternative låne- og placeringsrente.
Med det lovforslag, vi behandler her i dag, følger vi så en række yderligere tilpasninger, der sikrer, at vi har den nødvendige lovgivning, der forholder sig til det for nogle år siden usandsynlige scenarie, at man altså har og kan have negative renter.
Dele af lovforslaget imødekommer også ønsker fra erhvervslivet, særlig investerings- og realkreditinstitutter, som kan være udfordret af negative renter.
Det gælder forslaget om skattemæssigt i højere grad at sidestille realkreditlån med rentegulv på 0 pct. med lån over rentegulv, og det gælder forslaget om fradraget for negative renter for minimumsbeskattede investeringsinstitutter, så skattereglerne ikke står i vejen for, at institutterne investerer i fordringer med negativ rente.
Med forslaget bliver reglerne om forrentning af PAL-skatten, pensionsafkastskatten, også samtidig tilpasset, så de bl.a. i højere grad afspejler pensionsinstitutionernes alternative låne- og placeringsrenter.
For at opsummere er der altså, som en lang række ordførere har været inde på, en række præciseringer af den lovgivning, så den usikkerhed, der har været om den skattemæssige behandling som følge af negative renter,
fjernes.
Det styrker jo i bund og grund retssikkerheden og reducerer risikoen for, at der på sigt opstår tvivl og tvist om borgere og skat.
Jeg noterer mig selvfølgelig det bredere ønske fra bl.a. Enhedslisten og SF og muligvis også andre partier om en større diskussion om, hvorfor vi står i den her situation med negativ rente.
Den debat tager jeg selvfølgelig meget gerne.
Jeg er ikke sikker på, at den hører hjemme lige i den her kontekst, men jeg minder bare om, at man bliver nødt til at betragte det globalt.
Vi er jo med den åbne økonomi, som Danmark er og skal være, og Det Europæiske Fællesskab, vi er med i, det globale fællesskab, vi er med i på det økonomiske område, i høj grad afhængige af, ikke hvad vi gør herhjemme i Danmark, men en lang række større begivenheder, som følge af en globaliseret økonomi.
Jeg tror, det er vigtigt at se det i den sammenhæng.
Når det er sagt, vil jeg sige, at jeg ser frem til i øvrigt den debat, når den måtte komme, og den videre behandling af lovforslaget, og jeg besvarer selvfølgelig de spørgsmål, som udvalget måtte have.
Det er jo et relativt teknisk lovforslag, men derfor kan der både være tekniske såvel som politiske spørgsmål, og dem besvarer vi efter bedste evne.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-11-17:
De hastige skift i den globale økonomi og den interaktion, der er de globale økonomier imellem, har jo betydet, at de forskellige økonomier hele tiden er sårbare over for skift i andre lande og over for det pres, der f.eks. kan komme mod den danske krone og dansk erhvervsliv.
For visse typer realkreditobligationer og for nogle typer indlånskonti i bankerne er der negativ rente.
Det må så også betyde, at der må komme nye skatteregler, som tager højde for fradrag for negative renter.
Det har Skatteministeriet så sørget for.
Det synes jeg er rettidig omhu, og derfor er det også et forslag, som Det Konservative Folkeparti kan støtte, for det forholder sig til virkelighedens verden.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-17:
SF er også for forslaget, men jeg er fuldstændig enig med Enhedslistens ordfører i, at det er symptombehandling.
Det er vigtig symptombehandling, fordi vi får rettet op på nogle uhensigtsmæssigheder, men vi tager ikke for alvor fat i ondets rod.
Men det kunne vi jo diskutere, og vi kommer også til at have mange diskussioner om det fremover.
Det er helt klart, at det her er en situation, som ingen havde forudset for få år siden.
Men vi bliver nødt til at tage hånd om den her, også af den grund, at når nogle får fradrag for renter, er der jo andre, der betaler prisen.
Det er selvfølgelig ikke rimeligt.
Så SF støtter også forslaget her, men opfordrer ligesom Enhedslistens ordfører også til, at vi tager en dybere diskussion om, hvad det er for mekanismer, der er i gang.
Vi har set dem specielt siden 2008, men de bliver ved med at vise sig på den ene eller den anden måde.
Der kommer sikkert en lang række andre forslag her i salen til netop at behandle konsekvenserne af det system, vi har, hver gang vi ser dem.
Så den længere diskussion ser jeg frem til, men det bliver ikke i dag.
Men SF støtter forslaget.
René Gade (ALT), 2015-11-17:
I Alternativet ser vi også positivt på, at der nu kommer en forordning, så man kan håndtere de negative renter på en mere mindelig måde og uden for meget bureaukrati.
Så vi er også for forslaget.
Merete Riisager (LA), 2015-11-17:
L 45 skal sikre, at skattereglerne fungerer i perioder med negative renter, og lovforslaget hænger sammen med et tidligere lovforslag, L 6.
Den nuværende lovgivning er udarbejdet i en periode, hvor det nuværende lave renteniveau var helt utænkeligt.
Negative renter er historisk ikke noget, man har været nødt til at tage stilling til, og derfor har lovgivningen slet ikke været gearet til den situation.
Da man udfærdigede de nuværende regler, havde man ikke forestillet sig, at der kunne tjenes penge på at låne penge.
En ændret situation fordrer, at man reviderer reglerne, så det fremstår klart, hvad der er gældende ret.
Liberal Alliance kan støtte forslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-17:
Som nogle af de andre ordførere har været inde på, er det her lovforslag jo resultatet af en ret bemærkelsesværdig og også bekymrende udvikling i vores finansielle system, nemlig det fænomen, at vi i de sidste år har set en udvikling i retning af negative renter, altså en situation, hvor man faktisk får penge for at låne penge og omvendt skal betale for at have indskud hos f.eks. Nationalbanken.
Det er noget ganske nyt, og hvis man havde sagt det til nogle økonomer for 10 år siden, havde de formentlig rystet på hovedet.
Derfor synes jeg også, det er vigtigt, at vi erkender her i Folketinget, at når vi behandler sådan et lovforslag her, sejler vi i ukendt farvand, og det kan jeg ikke lade være med at være lidt bekymret over.
Vi ved ikke, hvad konsekvenserne af en længere årrække med negative renter vil være for vores forbrugere, for erhvervslivet, for vores økonomiske system.
Bekymringen hos mig skyldes også, at den her udvikling jo ikke er noget, vi selv har valgt.
Det er i høj grad resultatet af et spekulativt angreb sidste vinter på den danske krone – som Socialdemokraternes ordfører også var inde på – et angreb, som heldigvis, ser det i hvert fald ud til, blev afværget, men ikke desto mindre altså tvang Nationalbanken til at indføre negative renter.
Så jeg synes, det her lovforslag rejser et mere grundlæggende spørgsmål, som handler om, om vi virkelig som samfund kan acceptere, at spekulanter – altså mennesker, som ingen har stemt på, som er uden noget demokratisk mandat – skal kunne piske os rundt i manegen på den måde, som vi har set det ske her.
Det er efter min mening det grundlæggende problem, at vi – selv efter finanskrisen, selv efter de forfærdelige konsekvenser, som vi så – stadig væk står i en situation, hvor det er finansmarkederne, der kan piske os rundt i manegen, altså at folkevalgte parlamenter skal danse efter deres pibe.
For det er det, vi gør i dag.
Det er udtryk for, at vi har et finansielt system, som er sygt, og den sygdom er ikke blevet kureret, heller ikke med den indsats, der er gjort siden krisen.
Det her forslag retter ikke op på forholdene, men tilpasser sig bare konsekvenserne af de rådende forhold.
Til sidst vil jeg sige, at det er positivt, at ændringsforslaget fra Nationalbanken er blevet indarbejdet.
Det er lidt bekymrende, synes jeg, at regeringens eget forslag havde lagt op til en, som det ser ud, lidt for generøs ordning for pensionssektoren.
Alt i alt kan Enhedslisten dog støtte forslaget, fordi det løser et akut problem, men jeg vil gerne igen understrege, at hele den diskussion, vi har nu, er udtryk for nogle meget mere grundlæggende, underliggende problemer i vores finansielle system.
Louise Schack Elholm (V), 2015-11-17:
Vi befinder os for første gang i Nationalbankens historie i en situation, hvor en af bankens renter, indskudsbevisrenten, er negativ.
Det medfører selvfølgelig en række problemstillinger, som vi ikke tidligere er stødt på.
Nogle af problemstillingerne har Nationalbanken selv afhjulpet.
Nationalbanken har f.eks. hævet foliorammerne for, hvor meget hver enkelt bank må have stående på sin foliokonto, til en rente på 0 pct.
Det betyder, at bankerne ikke behøver at købe helt så mange indskudsbeviser til en negativ rente.
Det letter presset på bankerne og mindsker risikoen for, at bankernes kunder oplever negative renter på deres indlånskonti.
Det er dog ikke alle problemstillinger, som kan løses på den måde.
En stor del af lovgivningen er nemlig ikke tilpasset et rentemiljø med negativ rente.
Tidligere på året fremsatte regeringen derfor L 6, der ændrede rentereglerne for selskabsskat.
Det var første skridt, dette lovforslag kan ses som næste skridt.
Formålet med lovforslaget er nemlig at tilpasse lovgivningen, så reglerne på en lang række områder tager højde for negativ rente.
Overordnet set er problemstillingen, at det er uklart, hvilken fradragsret der findes for negative renteudgifter, og hvordan negative renteindtægter skal beskattes.
I retspraksis er der alene foretaget en definition af renter i en situation, hvor renten er positiv.
Dette lovforslag sikrer i tråd med SKATs styresignal fra tidligere på året, at negative renter generelt sidestilles med positive renter i skattemæssig henseende.
Det betyder, at renteudgifterne er fradragsberettigede for långiver, og at renteindtægterne er skattepligtige for låntager.
Lovforslaget indeholder også en lang række præciseringer og justeringer, som sikrer, at lovgivningen klart og tydeligt beskriver, hvordan negative renter skal behandles.
F.eks. bliver realkreditlån med et rentegulv på 0 pct. i højere grad skattemæssigt sidestillet med lån uden rentegulv.
Det løser nogle af de udfordringer med negativ rente, som realkreditbranchen selv har fremhævet.
I det hele taget har branchen selv efterspurgt mange af disse ændringer.
De foregående ordførere har allerede nævnt flere af lovforslagets tilpasninger, og jeg vil ikke stå her og gentage dem.
I stedet vil jeg nøjes med at påpege, at de negative renter ifølge Nationalbanken selv er gået hen og blevet business as usual.
De forsvinder altså ikke lige foreløbig, og derfor er dette lovforslag en yderst tiltrængt opdatering af skattesystemet.
Venstre støtter lovforslaget.