runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2010-01-19:
Nu har jeg faktisk ikke argumenteret for at sætte flere personer ind i Flygtningenævnet.
Jeg argumenterer for, at det er en almindelig kendt domstolsprocedure, der skal varetage den opgave, som Flygtningenævnet i dag varetager.
Så jeg forestiller mig ikke, at Dansk Flygtningehjælp, som jeg går ud fra at hr. Jesper Langballe hentyder til, har noget som helst at gøre i en byret.
Jeg taler jo ikke om at ændre Flygtningenævnets sammensætning, jeg taler om, at det skal være en domstolsafgørelse med en almindelig sagsbehandling, som vi kender det hos domstolene.
Jesper Langballe (DF), 2010-01-19:
Nu må jeg indrømme, at jeg er lidt forvirret.
Er det ikke rigtigt, at fru Marianne Jelved i august talte for, at Dansk Flygtningehjælp skulle tilbage i Flygtningenævnet, og at man også her taler om, at der er en tendens, en ubalance, at sammensætningen skal gøres mere objektiv?
Det må jo betyde, at fru Marianne Jelved mener, at Flygtningenævnet trækker afgørelserne i en speciel retning – de er måske alle sammen medlemmer af Dansk Folkeparti i fru Marianne Jelveds forestillingsverden – i modsætning til domstolene, som er sådan helt objektive.
Naser Khader (KF), 2010-01-19:
Jeg vil gerne starte med at sige, at vi afviser forslaget, bl.a. fordi forslaget de facto vil medføre, at vi afskaffer Flygtningenævnet.
Forslaget minder meget om et forslag, der blev fremsat af SF i 2001, og som blev afvist af den daværende SR-regering.
Forslaget blev afvist bl.a. med den begrundelse, at det nuværende system med Flygtningenævnet fungerer godt og tilgodeser retssikkerheden.
Flygtningenævnet er nemlig anerkendt af Højesteret som et domstolslignende organ, der er uafhængigt af regeringen.
Selv om der sidder en medarbejder i nævnet, gør det ikke nævnet inhabilt.
Medarbejderen er ikke repræsentant for Integrationsministeriet.
Integrationsministeriet har hverken indsigt i eller instruktionsbeføjelser over for nævnet via medarbejderen.
Desuden er nævnet hurtigere end almindelige domstole og har en særlig ekspertise og erfaring inden for asylsager.
Jeg har selv for nogle år siden tolket for nævnet, og jeg synes faktisk, at det fungerer godt, og at dem, der er udpeget, er meget professionelle.
Så alt i alt afviser vi forslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-01-19:
I Enhedslisten er vi helt enige med forslagsstillerne i, at retssikkerheden for asylansøgere ikke er god nok i Danmark.
Det er jo også, som der bliver skrevet i bemærkningerne til beslutningsforslaget, årsagen til, at Danmark tilbage i 2006 blev kritiseret af FN for netop den manglende retssikkerhed for asylansøgere.
Det er også helt rigtigt, som der står i beslutningsforslaget, at der mangler åbenhed i sagsbehandlingen, ligesom det er et problem, at man har begrænset adgangen til at føre bevis ved at afhøre vidner.
Om det her konkrete forslag er måden, der skal til, altså om det er lige præcis sådan, vi skal sørge for at skaffe retssikkerhed for asylansøgere Danmark, synes jeg at vi skal tage en diskussion om i udvalgsbehandlingen.
Vi er meget positive over for forslaget, og vi er fuldstændig enige i det massive behov, der er for at sikre asylansøgeres retssikkerhed i Danmark.
Så vil jeg lige afslutningsvis komme med en bemærkning til den lille diskussion, hr. Søren Krarup og hr. Jesper Langballe har bragt op her i dag.
Jeg synes, det her med, at man siger, at det jo ikke er danskere, er så sigende for Dansk Folkepartis politik og Dansk Folkepartis syn på mennesker, der kommer hertil for at bede om hjælp.
Jeg kan huske, at vi i forbindelse med debatten om tuneserloven for et års tid siden også diskuterede retssikkerhed for mennesker uden statsborgerskab, og at hr. Jesper Langballe rejste sig op og sagde: Jamen kan fru Schmidt-Nielsen ikke forstå, at det jo ikke er danskere, vi taler om?
Jeg synes, at den sætning så præcist udtrykker, hvad det er for et syn på mennesker, der kommer hertil for at bede om hjælp, der ligger til grund for Dansk Folkepartis udlændingepolitik.
Søren Krarup (DF), 2010-01-19:
Nu er fru Johanne Schmidt-Nielsen jo, om jeg så må sige, en ung dame, der måske ikke har haft lejlighed til at følge den diskussion, som går tilbage til 1983, og måske heller ikke helt har overvejet, hvad der ligger i selve spørgsmålet om det at være flygtning.
Det er sådan, kan jeg sige, at vi alle er mennesker, men vi er det hver for sig i en konkret sammenhæng, og i den konkrete sammenhæng er der forskel på danske statsborgere og ikkedanske statsborgere.
De, der kommer hertil udefra, er ikke danske statsborgere og har derfor naturligvis ikke de samme retsgarantier, som grundloven giver danske statsborgere.
Og i stedet for at give udtryk for dette fuldstændig meningsløse, rent missionerende menneskesyn, ville jeg ønske, at fru Johanne Schmidt-Nielsen begyndte at forstå, hvad det er, vi taler om, når vi her taler om en lovgivning for asylansøgere og for danske statsborgere.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-01-19:
Nu er det jo sådan, at lovgivningen er skabt af mennesker, og det betyder også, at man kan lave lovgivningen om.
Ordføreren fra Dansk Folkeparti, hr. Søren Krarup, siger, at jeg ikke forstår, hvad det drejer sig om.
Jo, det mener jeg nu nok jeg gør, men jeg er dybt uenig med hr. Søren Krarup i hr. Søren Krarups og Dansk Folkepartis syn på mennesker, der kommer hertil.
Jeg mener faktisk i modsætning til Dansk Folkeparti, at alle mennesker i hele verden har nogle grundlæggende rettigheder, som det er min opgave som politiker at kæmpe for, uanset om de er danske statsborgere eller ej.
Jeg synes da, det er trist, hvis det ikke er tilfældet, at hr. Søren Krarup betragter politikeres opgave som en opgave, der ikke alene går ud på at arbejde for og kæmpe for danske statsborgeres rettigheder, men alle menneskers rettigheder.
Ja, mand eller kvinde, det må ordføreren selv om, det går jeg ikke så meget op i.
Jeg kan kun gentage, hvad jeg indledningsvis sagde, nemlig at jeg i modsætning til hr. Søren Krarup faktisk mener, at retssikkerhed er noget, der skal gælde for alle borgere.
Og når der kommer folk til Danmark, som beder om vores hjælp, er det klart, at de skal have en fair behandling af deres sager, og det mener jeg ikke de får i Flygtningenævnet, som det ser ud i dag.
Det kan jeg forstå hr. Søren Krarup gør, og jeg kan også forstå, at hr. Søren Krarup ikke mener, at retssikkerhed er noget, vi skal beskæftige os med, når der kommer mennesker hertil, som ikke er danske statsborgere.
Der er vi to dybt uenige!
Jesper Langballe (DF), 2010-01-19:
Jeg synes, at fru Johanne Schmidt-Nielsen skulle prøve at høre efter og så tage stilling til de indvendinger, der bliver rejst, i stedet for bare at gentage sig selv.
Jeg vil sige til fru Johanne Schmidt-Nielsen, at der er noget, der hedder jurisdiktion.
De love, vi laver i Danmark, gælder ikke for Sydafrika.
Altså, færdselsloven, der er vedtaget i det danske Folketing, gælder altså ikke i Sydafrika eller i Kina – jeg er ked af at sige det – og det er såmænd i al beskedenhed det, der ligger i mine udtalelser.
Når jeg taler om, om folk er danskere eller ikke danskere, er det et spørgsmål om jurisdiktion.
Hvert land har sit lovgivende apparat og sørger for sine borgere.
Så er det da fuldstændig rigtigt, at man derudover kan vedtage at vise de fremmede barmhjertighed, men det giver dem ikke et retskrav.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-01-19:
Nu er det jo faktisk sådan, at man har krav på beskyttelse, hvis man er individuelt forfulgt.
Altså, flygtninge har krav på beskyttelse.
Vi har underskrevet FN's flygtningekonvention, og det er jeg glad for at vi har.
Det vil sige, at det ikke handler om, hvorvidt Danmark eller hr. Jesper Langballe ønsker at – og jeg citerer – vise de fremmede barmhjertighed.
Nej, det handler faktisk om, at vi har forpligtet os til at hjælpe mennesker, der er på flugt, og som er individuelt forfulgt.
Jeg vil absolut give ordføreren ret i, at den danske færdselslov ikke gælder i Sydafrika, men det har sådan set ikke noget med sagen at gøre.
Vi diskuterer, hvordan vi kan sikre, at mennesker, der kommer her til Danmark for at få hjælp, får en retfærdig behandling af deres asylsager.
Jesper Langballe (DF), 2010-01-19:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at vi har underskrevet en international konvention, som sådan kontraktligt forpligter os til at tage os af flygtninge, men det giver jo ikke, sådan som man forsøgte at lave det i 1983, den enkelte flygtning et retskrav på at få opholdstilladelse i Danmark.
Det er Danmarks suveræne ret, også i forhold til udlandet, at sortere i, hvem vi mener der er virkelig forfulgte og skal have beskyttelse, og hvem vi mener der ikke skal.
Den enkelte flygtning har ikke et retskrav på at få opholdstilladelse.
Søren Krarup (DF), 2010-01-19:
Det er den sædvanlige totalt overfladiske, uigennemtænkte tale om tingene.
Denne tale om menneskerettigheder, der skal gælde suverænt overalt, er totalitarismens baggrund.
Der har ikke været nogen grundlov, der var så fyldt med menneskerettigheder som Stalins grundlov i 1936.
Når man gør rettigheder til noget abstrakt og vil udstrække dem over alle grænser, så ender man i det totalitære, og derfor er selve beskyttelsen af borgerne ved en grundlov, dvs. her sondringen mellem danske borgere og asylansøgere, retssikkerhedens garanti, mens fru Johanne Schmidt-Nielsen i sin ideologi er totalitarismens og tyranniets talsmand eller -kvinde.
Marianne Jelved (RV), 2010-01-19:
I Det Radikale Venstre er vi fuldstændig enige om, at man inden for retssikkerhedsaspektet, uanset hvilket organ vi så vælger, selvfølgelig skal gøre det så hurtigt som overhovedet muligt.
Vi mener, at det skal gøres rigtig grundigt, og at alle mulige interessenter og vidende mennesker rundtomkring i samfundet skal bidrage til det.
Men det er ikke med henblik på at have fire instanser.
Så kan der være en administrativ instans, hvis der har været en fejl eller der har manglet bilag eller noget andet rent administrativt.
Men derefter går man videre til byretten og kan gå til landsretten.
Så jeg har kun et spørgsmål: Har hr. Karsten Lauritzen bemærkninger til FN's skarpe kritik af det danske system?
Jesper Langballe (DF), 2010-01-19:
Det lovforslag, vi står med her, er jo nogle praktiske justeringer, som er fornuftige.
Da vi i sin tid aftalte indvandringsprøven for folk, som skulle familiesammenføres, lagde vi vægt på, at prøven skulle aflægges, inden de pågældende kom her til landet.
Det har så vist sig at være helt urimelig besværligt og dyrt.
Det var lavet efter nederlandsk forbillede, men situationen i Holland er en anden, fordi der har man koncentreret de pågældende på mindre plads, og der er tale om folk fra gamle kolonier.
Derfor er det en fornuftig ting, at vi laver denne visumordning på 3 måneder, hvor folk kan komme ind og aflægge prøven.
Jeg noterer med glæde ministerens kommentarer til nogle høringssvar, hvor det siges, at 3 måneder er for lidt til at aflægge en sådan prøve, især til at tilegne sig det pensum, der skal aflægges prøve i, hvortil så ministeren siger rigtig fornuftigt, at der ikke er nogen som helst, der forbyder folk at læse på lektien, før de kommer til landet.
De kan rekvirere materiale i ministeriet, eller de kan hente det hjem på nettet.
Spørgsmålet om ungdomsuddannelse kan måske for nogle stå en lille smule uklart.
Hvad sker der, hvis man er i gang med en ungdomsuddannelse som asylansøger og så pludselig får et afslag?
Ja, så sker der jo det, at man skal hjem.
Forslagets formuleringer kan måske siges at trække lidt i forskellig retning, for der står på den ene side, at det her ikke anfægter hjemsendelsestidspunktet.
På den anden side står der, at politiet ved fastlæggelsen af hjemsendelsestidspunktet skal tage hensyn til, om den pågældende er i gang med en ungdomsuddannelse.
Så jeg vil godt stille det spørgsmål til ministeren, hvad vi taler om her.
Hvis der er tale om halve eller hele år, forekommer det ikke rimeligt.
Endelig synes vi, det er en rigtig god idé, at man strammer reglerne for at ramme dem, der misbruger au pair-ordningen.
Det er ikke meningen, at unge mennesker, der kommer fra udlandet som au pair-person, skal misbruges eller udnyttes af folk, der gerne vil skaffe sig billig arbejdskraft.
Så vi glæder os over lovforslaget og vil støtte det.
Karsten Lauritzen (V), 2010-01-19:
Hvis man fastholder en procedure, hvor første instans er Udlændingeservice og anden instans Flygtningenævnet, og der så kan ankes videre til henholdsvis byret og landsret, som der står i beslutningsforslaget, ville det reelt betyde en prøvelse ved fire instanser.
Det er dobbelt så mange, som vi har i dag.
Jeg tror, man skal være meget naiv, hvis man forestiller sig, at det ikke vil føre til en længere sagsbehandlingstid, som langt vil overgå de 10-12 måneder, der er i dag.
Jo, det er fuldstændig rigtigt.
Prøven er jo gebyrfinansieret.
Det vil sige, at de omkostninger, der er ved afholdelsen af prøven, skal betales af de folk, som gennemfører prøven, og det giver med det forslag, der ligger her, en gebyrtakst på ca. 3.000 kr. ud fra det antal personer, man har beregnet der vil være.
Og jo: Oven i det skal man selvfølgelig lægge transporten til Danmark.
Det er også en af grundene til, at man har valgt at udelukke muligheden for, at folk kan tage prøven i udlandet.
Der vil være meget, meget få, der vil gøre det, for langt størstedelen af de ansøgninger, der bliver indgivet, bliver indgivet i Danmark.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-01-19:
Tak for svaret.
Så til noget helt andet: Jeg kan forstå, at der i forbindelse med den problematik, der er med au pair-piger eller -drenge – alt efter hvad det nu er for nogle – som kommer her til Danmark, og som så ikke bliver behandlet ordentligt i forhold til det regelsæt, der er, faktisk allerede er mulighed for at gå ind at sanktionere, men at der bliver ikke fulgt op.
Myndighederne kommer ikke efter de familier, som der er tale om, selv om der allerede er mulighed for det.
Vil ordføreren være med til at sikre, at med den her nye ordning, som vi formentlig beslutter på et eller andet tidspunkt, bliver sagerne for de au pair-personer, der kommer hertil, også fulgt op, og at der virkelig bliver indført sanktioner over for de familier, der ikke kan forstå, hvordan man skal opføre sig?
Karsten Lauritzen (V), 2010-01-19:
Jamen jeg har forstået det sådan, at man følger op.
Det kan så være en diskussion, om man gør det eller ej; det kan vi jo også se nærmere på i udvalgsbehandlingen.
Så er det sådan, at regeringen bl.a. sammen med Socialdemokratiet og de øvrige partier bag satspuljeaftalen i satspuljeforhandlingerne har afsat 1 mio. kr. til en rådgivningstjeneste, som, hvis jeg ikke tager meget fejl, bliver drevet af Dansk Flygtningehjælp, og som bl.a. skal rådgive au pair-piger.
Når man ser resultatet af, på hvilke områder rådgivningen ligger, får man også et pejlemærke for, hvordan det går med ordningen, hvor stort omfanget af misbrug er, og hvad det er for nogle problemer, der melder sig.
Jeg vil bare understrege, at vi i Venstre er af den opfattelse, at vi har en god ordning, som vi skal fastholde, men derfor kan man selvfølgelig godt lappe nogle af de huller, som måtte opstå.
Det får vi altså en indikation af, når rådgivningstjenesten er færdig med deres rådgivning efter det første år.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-01-19:
Jeg er først og fremmest glad for, at hr. Karsten Lauritzen faktisk anerkender, at der er et kæmpe problem i forhold til unge, der starter på uddannelser, hvor der er en lønnet praktik.
Det er jo altså absurd, at man siger til unge mennesker, at de kan starte på en ungdomsuddannelse, men lige så snart de kommer til den lønnede praktik, bliver de forhindret i at færdiggøre den.
Jeg håber meget, at Venstre i samarbejde med os andre vil stille spørgsmål til ministeren om, hvordan man rent teknisk kunne indrette en model, så det altså kan lade sig gøre for den her gruppe af unge at færdiggøre hele deres uddannelse.
Institut for Menneskerettigheder skriver jo faktisk, at de opfatter det sådan, at der er en ret stor risiko for, at indvandringsprøven reelt stiller de svagest stillede personer i en meget, meget dårlig situation, fordi der ikke er tilbud om undervisning.
Altså, vi stiller krav til, at man selv kan lære det niveau i dansk, som skal til for at bestå prøven.
De skriver faktisk lige ud, at der er en risiko for, at den her prøve kan indebære forskelsbehandling af mindrebemidlede og udsatte personer.
Karsten Lauritzen (V), 2010-01-19:
Jamen det forholder jeg mig til, ligesom Integrationsministeriet har gjort det i den høringsoversigt, der er sendt til Folketinget, og som forhåbentlig også er kommet fru Johanne Schmidt-Nielsen i hænde.
Det er sådan, at man lige præcis af den årsag præciserer muligheden for dispensation i de tilfælde, hvor det skulle være berettiget, men man vil ikke ændre selve grundpræmissen i ordningen om, at man skal tage en indvandringsprøve og den skal gælde for alle.
Den står stadig ved magt, men man har så præciseret dispensationsadgangen.
Så er det jo bare sådan, at det ikke er noget, vi har fundet på at lave, men noget, som man allerede har gennemført i Holland med succes.
Mig bekendt foregår den hollandske indvandringsprøve ikke i strid med hverken den europæiske menneskerettighedskonvention eller anden international lovgivning.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-01-19:
Det er et lidt pudsigt argument, at det jo ikke er noget, vi har fundet på, at man jo gør det i Holland.
Jeg går ud fra, at regeringen og hr. Karsten Lauritzen som medlem af et regeringsparti støtter det her forslag og ikke bare gør det, fordi man gør det i Holland.
Jeg tror godt, at ordføreren ved, at vi i Enhedslisten synes, at den her prøve er fuldstændig tosset.
Institut for Menneskerettigheder kommer jo med et meget konkret og meget ligetil forslag om, hvordan man i hvert fald kunne mindske den her forskelsbehandling, nemlig ved at tilbyde undervisning.
Regeringen kan, om jeg så må sige, få lov til at holde fast i den her prøve, uanset at jeg mener, det er en meget, meget dårlig idé, men alene det at indføre noget undervisning, et tilbud om gratis undervisning, kunne mindske den her forskelsbehandling.
Hvad er dog argumentet for ikke at tilbyde folk hjælp og undervisning, hvis man rent faktisk mener det, når man siger, at formålet er bedre integration?
Karsten Lauritzen (V), 2010-01-19:
Jamen simpelt hen – og det er vel nok der, Venstre er på direkte kollisionskurs med Enhedslisten – fordi vi har det sådan, at de folk, der kommer til Danmark, får familiesammenføring, får lov til at være her, får adgang til de velfærdsydelser, vi har i Danmark, stiller vi nogle krav til.
Et af de krav er, at de selv skal lære en smule dansk og få bare en lillebitte smule viden om det danske samfund.
Det er sådan, at der er produceret en cd, en oplysningsfilm, som vidensprøven baserer sig på.
Den tager – tror jeg – lidt under en time.
Den er sågar oversat til en lang række forskellige sprog.
Den service er også ydet.
Hvis man ikke er enig i det i Enhedslisten, respekterer jeg, at vi her er uenige, men jeg vil fastholde, at det, der gennemføres i det her lovforslag, er fornuftigt.
Karsten Lauritzen (V), 2010-01-19:
Jeg vil godt spørge hr. Lennart Damsbo-Andersen, om jeg skal opfatte det sidste, der blev sagt, som om man ikke synes, at det er et fair krav at stille til religiøse forkyndere, uanset hvilken religion de kommer fra, at de har lidt grundlæggende viden om det samfund, de bevæger sig ind i og skal rådgive og vejlede folk i som religiøse forkyndere, som forkyndere fra forskellige regioner jo ofte gør.
For sådan kunne det, hr. Lennart Damsbo-Andersen sagde, godt opfattes, nemlig at man var modstander af at stille nogle krav til religiøse forkyndere.
Er det korrekt opfattet?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-01-19:
Nej, det er ikke korrekt opfattet.
Selvfølgelig skal der også stilles krav til folk, der kommer fra udlandet for at forkynde her i Danmark.
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at der er en række gode punkter, og vi har også fået dem opridset og forklaret meget godt.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge om i forbindelse med det her, er det, ordføreren siger om, at det er omkostningsfuldt for en person at tage en integrationsprøve, hvis den skal tages i udlandet, for så vil der være flere omkostninger, der skal bæres.
Men er ordføreren ikke enig i, at det også er omkostningsfuldt at skulle rejse til Danmark for at tage en prøve?
De ting må formentlig opveje hinanden.
Karsten Lauritzen (V), 2010-01-19:
Det er korrekt opfattet.
Jeg synes da, det ville være fint at få den her problemstilling belyst nærmere under den udvalgsbehandling, som pågår, efter at førstebehandlingen er afsluttet.
Jeg kan ikke love noget, men kan bare sige, at det da er en problemstilling, som vi er villige til at se positivt på, hvis der kan findes en fornuftig løsning.
Peter Skaarup (DF), 2010-01-19:
Jeg skal bare for god ordens skyld sige, at det her forslag efter førstebehandlingen blev henvist til Retsudvalget.
Retsudvalget har behandlet sagen på et møde, og vi har i Retsudvalget i enighed besluttet, at udvalget ikke har yderligere at tilføje til det, der allerede fremgår af betænkningen og indstillingen til forslaget, hvorefter vi i udvalget indstiller, at Folketinget tager Folketingets Ombudsmands beretning for 2008 til efterretning.
Marianne Jelved (RV), 2010-01-19:
Jeg synes, at der er positive ting i det her lovforslag, og hr. Karsten Lauritzen peger selv på, at der sker en præcisering af muligheden for at gøre en ungdomsuddannelse færdig.
Men det er vel stadig væk sådan – det må jeg læse af lovforslaget, og derfor spørger jeg – at i det øjeblik man når til den lønnede praktik, må man ikke længere deltage, og så er det vel lidt svært at gøre uddannelsen færdig.
Eller har jeg misforstået lovforslaget?
Karsten Lauritzen (V), 2010-01-19:
Der er jo en række ungdomsuddannelser, gymnasier og handelsskoler, hvor man mig bekendt ikke er i lønnet praktik, ellers skulle det være noget nyt.
Men der er selvfølgelig også en række erhvervsungdomsuddannelser, hvor man er i lønnet praktik, og i det omfang man ikke kan finde et ulønnet praktiksted – det kan man på nogle områder, og på andre områder er det ikke muligt – er det rigtigt, at der fortsat eksisterer et problem.
Vi ser i Venstre positivt på at løse det problem, men det bliver ikke i den her omgang, for der er det problem knyttet til det, at vi har den principielle tilgang til det, og den er jeg klar over at vi ikke deler med Det Radikale Venstre og fru Marianne Jelved, at asylansøgere ikke har lov til og ikke skal have lov til at arbejde i Danmark, men må afvente svar på deres asylbehandling og dermed, om de får arbejds- og opholdstilladelse eller ej.
Det giver nogle problemer i forhold til at løse den konkrete problemstilling.
Jeg har ikke set løsningen endnu, men vi er villige til fremadrettet at diskutere det.
Marianne Jelved (RV), 2010-01-19:
Jeg synes, at det ville være en rigtig god ting, hvis de unge kunne gøre en ungdomsuddannelse færdig, også hvis det var en mere praktisk præget ungdomsuddannelse, hvori der indgår praktik.
Man kunne måske forestille sig, at man kunne give de unge mennesker mulighed for en skolepraktikordning og lod være med at lade den følge af en ydelse.
Men jeg forstår det sådan, at Venstre gerne vil bidrage til at prøve at få det belyst og se på, om vi kan finde en løsning på det.
Marianne Jelved (RV), 2010-01-19:
Jeg har meget svært ved at se sammenhængen mellem vores forslag, og at det skulle føre til en længere sagsbehandlingstid.
Hvad begrunder ordføreren det med?
Hvorfor skulle sagsbehandlingstiden blive længere end i Flygtningenævnet?
Karsten Lauritzen (V), 2010-01-19:
Som ordføreren selv fremhævede, er det ikke første gang, det her forslag diskuteres i Folketingssalen.
Det blev jo som sagt vedtaget i 2006, hvis jeg ikke tager meget fejl.
Derfor vil jeg godt have lov til at spørge om, hvor lang en fair periode så vil skulle vare, for at man kan forberede sig.
Hvad vil ordføreren mene er en fair periode?
Og kan hr. Lennart Damsbo-Andersen af- eller bekræfte, at hvis perioden er, som der lægges op til i lovforslaget, altså på 3 måneder, er den for kort til, at Socialdemokratiet kan støtte forslaget?