Lotte Rod (RV), 2014-03-13:
Vi er i salen med et lovforslag, der giver mindre papirarbejde på skolerne.
Vi er måske ikke nået helt så langt, som Radikale Venstre gerne vil – hvad fru Karen Ellemann plejer at drille mig med – men vi har jo lige hørt Venstres ordfører være glad for, at vi nu forenkler nogle af de ting, som de selv var med til at trække ned over skolerne, og det synes jeg faktisk er skønt.
Og jeg er glad for, at vi i dag er en samlet forligskreds, som giver større frihed til skolerne, så tak for det.
For det første forenkler vi kvalitetsrapporterne, og vi halverer antallet af dem, så skolerne fremover ikke skal lave rapporterne hvert år, men kun hvert andet år.
Det synes vi er godt.
For det andet forenkler vi elevplanerne.
I Radikale Venstre vil vi jo gerne give skolerne frihed til at gøre det på lige præcis den måde, de synes er rigtig ude på skolerne.
Helt så langt kommer vi ikke i dag, men vi er nu nået så langt, at vi er enige om, at elevplanerne ikke længere skal være for alle elever i alle fag.
Det synes jeg godt vi kan give hinanden anerkendelse for.
Det har været vigtigt for mig i forhandlingerne ikke bare at forenkle med hensyn til antallet af fag i elevplanerne, men også inden for de enkelte fag.
Det skal jo ikke være sådan, at matematik- og dansklærerne bliver fuldstændig snydt for forenkling.
Jeg synes også, man bliver lidt trist, når man hører eksempler på, at elevplanen nogle steder fungerer som sådan en smileyafkrydsning med automatisk udfyldning, for hvad siger det så egentlig læreren, forælderen eller eleven, og hvad kan de bruge det til?
Det interessante er jo, når man laver en meningsfuld evaluering, og derfor er det også en del af det her, at ministeriet nu vil kigge på de bedste erfaringer, der er med elevplaner, og så udarbejde en eksemplarisk model, som man kan vælge at bruge.
Det er ikke, fordi vi skal trække den samme model ned over alle skoler, men for at give en mulighed for, at man nu kan byde ind med noget, hvis man sidder derude som lærer og netop har rigtig gode erfaringer eller har nogle råd til, hvad man i hvert fald ikke skal gøre.
For det tredje bliver de fælles mål forenklet.
I stedet for, som hr. Alex Ahrendtsen også sagde, at have sådan en kæmpe stak, som lærerne ikke bruger særlig meget,
har vi bedt forskere og praktikere om at trække på de bedste erfaringer fra udlandet for at finde en ny form, og de er kommet frem til en model, hvor vi oversætter de nuværende mål til enkle færdigheds- og vidensmål.
Det ændrer jo ikke på, hvad der er formålet med folkeskolen.
Det er fortsat folkeskolens opgave at give eleverne lyst til at lære mere, skabe rammer for oplevelse, fordybelse og virkelyst og forberede eleverne til at deltage og have medansvar, rettigheder og pligter i et samfund med frihed og folkestyre.
For det fjerde bliver det eksisterende kvalitetstilsyn ændret, sådan at det nu faktisk fremgår, at tilsynet primært har fokus på at skabe grundlag for kvalitetsudvikling.
Det synes jeg er rigtig godt.
Det er jo en del af udviklingen, som vi også diskuterede lige før, hvor vi flytter vores måde at tænke skole på fra kontrol og i retning af at handle, hvad angår den fremadrettede lokale kvalitetsudvikling i dialog med kommuner og skoler.
En del af det handler også om de nye læringskonsulenter, som er en af de ting, som jeg har brændt rigtig meget for i forhandlingerne.
Jeg har allerede været i gang med at ansætte nogle af de allerdygtigste lærere, ledere, pædagoger, som skal medvirke til at undersøge den lokale kapacitetsopbygning gennem rådgivning og ved at facilitere processer i forvaltninger og på skolerne.
Så samlet set er det her lovforslag jo et udtryk for, at vi er kommet fra lidt at stå i hver sin grøft og råbe ad hinanden til i fællesskab måske at have kunnet finde ud af at forenkle nogle af tingene, og det tror jeg de bliver rigtig glade for ude på skolerne, så derfor støtter Radikale Venstre lovforslaget.