runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-04-08:
Der kommer altså ikke mere, regeringen har brugt pengene, og det vil sige, at den afvigelse, som regeringen jo selv har lavet i sin seneste økonomiske redegørelse, hvor man har nedskrevet indtægterne fra Nordsøen med 10,5 mia. kr., så ikke rigtig gør noget.
Jeg synes da, det er en befriende ærlig melding, at det forsigtighedsprincip, som regeringen ellers har brystet sig af, er afgået ved døden sammen med så mange andre løfter og principper under den her regering.
Man bruger pengene ufortrødent, og så håber man, at tingene bliver bedre, men der er altså ikke nogen alternativ finansieringsplan fra regeringen.
Igen betyder det jo, at der kommer til at ligge en kæmperegning i fremtiden.
Allerede nu er vurderingerne jo, at det er et massivt hul, der er slået, og der er bestemt ikke udsigt til, at det bliver mindre.
Vi har haft diskussionen tidligere, vi har bl.a. også haft den med økonomiministeren, hvor han her i Folketingssalen i januar sagde, at »afvigelser mellem det realiserede og det forudsatte vil blive håndteret i forbindelse med den løbende tilrettelæggelse af finanspolitikken«.
Men hvordan er det så?
Hvordan vil man gøre det?
Hvor er det, man vil finde pengene henne?
Vi kan forstå, at nu kommer der ikke de penge ind, man havde regnet med.
Man bruger så alligevel dem, man havde tænkt sig, og så vil man håndterer det inden for finanspolitikken.
Så er det da relativt simpelt at spørge: Er det så penge til det offentlige forbrug, der ikke kan gå til det?
Eller er det skatteministeren, der må åbne skuffen med spændende forslag til nye skatter og afgifter, som skal finansiere det?
Eller skal vi bare vente, til tiden løber ud?
Vi må så håbe, at regeringen når at fremlægge en finanslov, inden der kommer valg.
For ellers er der jo bare et stort spørgsmål: Hvor kommer pengene fra?
Benny Engelbrecht (S), 2015-04-08:
Når jeg svarer helt kort, at vi finder finansieringen inden for de mellemfristede finanspolitiske rammer, er det jo en fuldstændig gentagelse af det over halvanden time lange samråd, vi havde i går, hvor både økonomi- og indenrigsministeren og jeg deltog.
Der slog vi jo fast – som det er sagt og skrevet rigtig mange gange, og som jeg gerne gentager – at det fremgår af den politiske aftale, der i sin tid blev indgået i forbindelse med Togfonden DK, at der er afsat 28,5 mia. kr. Og det gælder, uanset om provenuet fra aftalen om harmonisering af beskatningen i Nordsøen skulle vise sig at blive mindre eller større end ventet.
Hvis beskatningen fra Nordsøen afviger fra det forudsatte, klares det inden for den løbende tilrettelæggelse af finanspolitikken.
Det står skrevet i aftalen, og det ændrer sig ikke ved, at man bliver ved med at stille det samme spørgsmål igen og igen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-04-08:
Men jeg synes, at svaret er så tyndt.
Det er ikke dækkende, og det er jo derfor, at vi bliver ved med at efterlyse klare svar.
For jeg tror helt ærligt, at ministeren ville finde anledning til at være en lille smule kritisk, hvis jeg som Venstres skatteordfører kom med udgiftskrævende forslag og så sagde: Jamen det er finansieret inden for de mellemfristede fremskrivninger; så er den finansiering løst.
Synes ministeren ikke, at det er temmelig diffus finansiering?
Troels Ravn (S), 2015-04-08:
Jeg mener ikke, at de to sager overhovedet er sammenlignelige.
Naturligvis skulle de penge i den skitserede sag tilbagebetales.
Men det kunne godt være, at selve systemfejlen og fremgangsmåden gjorde, at der var noget, der skulle arkiveres.
Og det ville så igen være Statens Arkiver, der ud fra en forskningsmæssig og faglig vurdering skulle begrunde den beslutning.
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-08:
Jeg synes nu sagtens, man kan sammenligne de to ting.
På den ene side er der tale om ulovligt indsamlede meget personfølsomme oplysninger om rigtig, rigtig mange danskere.
På den anden side er der tale om ulovligt opkrævet skat.
Og når der er tale om penge, vil vi helt sikkert alle sammen være enige om, at de skal tilbageføres til borgeren.
Når der er tale om personfølsomme oplysninger, som man som borger jo altså ejer, er det helt okay at beholde de ulovligt indsamlede data.
Kan hr. Troels Ravn ikke se, at der ikke er nogen mening i at have det synspunkt, at data, der er indsamlet ulovligt, skal man have lov til at gemme, fordi man måske på et tidspunkt langt ude i fremtiden kan bruge dem til noget fornuftigt?
Det kan godt være, at man kan få brug for dem, men det ændrer jo ikke ved, at de er indsamlet ulovligt og derfor skal slettes.
Troels Ravn (S), 2015-04-08:
Jamen det er helt afgørende, at vi i Danmark er trygge ved at overlade vores personlige oplysninger til offentlige myndigheder.
Og derfor er den her sag en rigtig dårlig sag, og vi kan kun alle sammen beklage, at den overhovedet opstod.
Det gælder alt fra helbredsoplysninger til skatteoplysninger: Vi skal kunne være trygge ved at overlade vores personlige oplysninger til offentlige myndigheder.
Derfor bliver vi for ikke at bryde loven på området nødt til at følge den anbefaling fra Statens Arkiver, at det her altså er bevaringsværdigt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-04-08:
Jeg er lettere forvirret.
Der er sådan en form for juristeri på spil.
Ordføreren anerkender, at oplysningerne er indsamlet ulovligt, og ordføreren anerkender også, at det ikke er særlig godt.
Men samtidig siger ordføreren, at vi bliver nødt til at følge loven.
Så er det, jeg ikke forstår, hvorfor man, hvis ordføreren anerkender, at det ikke er godt, så ikke laver loven om, så vi kan få slettet de her oplysninger.
Jeg synes egentlig ikke, ordføreren har svaret ordentligt på det endnu.
Så vil ordføreren ikke bare for min skyld en gang til forklare mig, hvorfor i alverden Socialdemokratiet ikke kan tilslutte sig os andre, så vi får slettet de her oplysninger?
Troels Ravn (S), 2015-04-08:
Jamen spørgeren er jo også vidende om – det er jeg sikker på – at det bærende princip i arkivloven er, at det er Rigsarkivet, der vurderer, hvad der skal bevares.
Der foretages en historisk og forskningsmæssig faglig vurdering, og det er derfor ikke en politisk vurdering, der ligger til grund.
Jeg mener, at vi med den løsning, vi har i lovforslaget her, sikrer, at oplysninger med særlig værdi for samfundet ikke bare kasseres, og at vi samtidig tager hensyn til de mennesker, hvis personlige oplysninger er at finde i disse data.
Og at det er en rimelig balance, vi finder her.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-04-08:
Det er sådan en slags armslængdeprincip i tredje grad.
Det er os, der er ansvarlige for loven; det er os, der vedtager den; der os, der kan ændre den.
Og bare fordi en rigsarkivar fortolker loven sådan, at man skal bevare de her ulovligt indsamlede oplysninger, skal det jo ikke afholde os fra at lave loven om.
Den mulighed har vi.
Vil ordføreren og Socialdemokratiet tage det ansvar på sig at få ændret loven, så vi kan få oplysningerne slettet og ikke bare forlænger blokeringsperioden?
Troels Ravn (S), 2015-04-08:
Jamen igen vil jeg sige, at hvis ministeren går imod arkivloven, vil ministeren begå lovbrud.
En offentlig myndighed – Region Syddanmark i det her tilfælde – har overdraget noget materiale til Rigsarkivet, og det kan ministeren ikke bare tage ud igen uden at begå lovbrud.
Vi forsøger med lovforslaget her, L 168, at finde en rimelig balance i forhold til de problemstillinger, som spørgeren her læste op.
Kim Andersen (V), 2015-04-08:
Det er jo beskæmmende at overvære den her debat.
Jeg kender den socialdemokratiske ordfører som et normalt ordentligt og ræsonnabelt tænkende menneske, og jeg har da også en fornemmelse af at kunne høre, at ordføreren har overordentlig vanskeligt ved at skulle stå på mål for den sag her.
Det kan jeg godt forstå, for det er en ualmindelig kedelig sag.
Vil ordføreren virkelig mene, at hensynet til systemet og en forvaltningsenheds fortolkning af arkivloven står over hensynet til den enkelte borgers ukrænkelighed?
Er vi virkelig derhenne, hvor en folkevalgt parlamentariker vil indtage det synspunkt og mener, at man her i salen ikke kunne have behandlet en hvilken som helst anden lovtekst fra den ansvarlige ressortminister, hvorved regeringen ville kunne have fået en fuldstændig grøn tavle i salen, vil jeg antage?
Det er da virkelig at sætte systemet før mennesket.
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-08:
Lad mig så starte med at kvittere for Socialdemokratiets deltagelse i den tværpolitiske arbejdsgruppe, vi har haft i Retsudvalget, om datasikkerhed.
Der har vi været enige om en lang række ting på tværs af partier i regering og partier i opposition.
Det vil jeg godt kvittere for.
Omvendt må jeg sige, at jeg er noget skuffet over Socialdemokratiets holdning i den her sag.
Ville man så ikke tilbagebetale pengene til borgerne i stedet for at sige: Nu gemmer vi pengene i 120 år, og så kan de stå og trække lidt renter – vi får måske brug for dem på et senere tidspunkt?
Altså, mener hr. Troels Ravn, at det i den situation da ville være helt okay at beholde den ulovligt opkrævede skat med den argumentation, at det kan være, vi får brug for pengene på et senere tidspunkt?
Jeg vil godt spørge hr. Troels Ravn, om hr. Troels Ravn kunne forestille sig en situation, hvor SKAT havde opkrævet skat ulovligt – lad os sige nogle milliarder kroner – og man fandt ud af, at den her skat er opkrævet ulovligt.
Lars Barfoed (KF), 2015-04-08:
Det har jeg fået en fuldmagt
Jeg vil da gerne spørge lidt til det her med hensynet til eftertiden.
Hr. Troels Ravn siger, at der er et hensyn til eftertiden, og at man en eller anden dag, når fristen er udløbet, kan få lov til at gå ind og se oplysninger om de pågældende mennesker.
Hvad synes hr. Troels Ravn vejer tungest: Er det vigtigste hensynet til borgernes integritet i den forstand, at borgerne kan føle sig trygge ved at give oplysninger til deres læge uden at risikere, at de bliver videregivet og gemt et eller andet sted?
Eller er det hensynet til, at man engang i fremtiden kan gå ind og se fortrolige oplysninger om de pågældende mennesker?
Troels Ravn (S), 2015-04-08:
Jamen, lovforslaget giver jo garanti for, at de her data ikke kan misbruges.
Det her forslag bør nyde fremme, for her er der en stor mængde vigtige data af stor lægefaglig og forskningsmæssig værdi.
Og det er Statens Arkiver, der har vurderet, at ud fra et historisk og forskningsmæssigt grundlag skal de her data bevares.
Derfor kan ministeren så heller ikke agere anderledes i den her sag, end ministeren gør nu med fremsættelsen af det her lovforslag.
Lars Barfoed (KF), 2015-04-08:
For hvis det endelig er sådan, at det vil være i strid med arkivloven at slette oplysningerne, så kan man jo bare, sådan som vi har foreslået det, lave loven om.
Så er det på plads.
Det er jo så let.
Men jeg må bare forstå hr. Troels Ravn sådan, at hr. Troels Ravn mener, at hensynet til rigsarkivarens og andres vurdering af, at det i fremtiden vil være vigtigt, at man kan gå ind og se konkrete oplysninger om konkrete mennesker i det her arkiv, vejer tungere end hensynet til, at vi politikere skal sørge for, at borgerne har den tryghed, at når de giver oplysninger til deres læge, så bliver de ikke sendt videre et eller andet sted hen, hvor de ikke skulle være blevet sendt hen, og gemt dér.
Sådan må man jo forstå det.
Troels Ravn (S), 2015-04-08:
Som jeg klart understregede i min ordførertale, er det vigtigt med tryghed, og det er en meget, meget uheldig sag, vi har her.
Heldigvis ligger der ikke lignende sager, ej heller historisk set, og man må håbe, at det ikke sker igen.
Vi står i en knibe, og derfor mener jeg, som jeg også sagde i min ordførertale, at det lovforslag, der bliver fremsat her, med en god balance er en løsning på den knibe.
Vi taler altså om, at vi har en beskyttelsesperiode, der udløber om 120/230 år.
Og jeg mener også, at det er et ret væsentligt element i den her sag, at der altså ikke er nogen, der risikerer, at de her data bliver offentligt tilgængelige i en beskyttelsesperiode på 120/230 år.
Jamen som jeg har redegjort for, er det min klare opfattelse, at ministeren ville begå lovbrud, hvis ministeren gik imod arkivloven.
Og det bevaringsmæssige hensyn er jo klart defineret i forhold til den kompetence, der ligger i Statens Arkiver, og man har i Statens Arkiver vurderet, at det her er bevaringsværdigt.
Jamen det er helt afgørende, at vi i Danmark er trygge ved at overlade vores personlige oplysninger til offentlige myndigheder.
Og som jeg var inde på, gælder det lige fra helbredsoplysninger til skatteoplysninger.
Vi skal som danskere selvfølgelig have tillid til systemet.
I den her sag er der allerede foregået en overlevering af materiale fra Region Syddanmark til Rigsarkivet.
Rigsarkivet har altså lavet en forskningsmæssig og historisk vurdering af, at det her materiale skal arkiveres.
Og der er vi så igen ved humlen i det her lovforslag, nemlig at ministeren ikke kan andet – for ellers ville ministeren begå lovbrud – end at forsøge at finde en balance og en løsning på den her problemstilling.
Og det mener jeg ministeren på udmærket vis gør med lovforslaget her.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-04-08:
Selvfølgelig kan ministeren og Folketinget ændre en lovgivning.
Det gør vi sådan set i den her sal nærmest på daglig basis – også på nogle områder lidt for meget.
Selvfølgelig kan man ændre en lov, sådan at ministeren ikke begår lovbrud.
Det er jo klart, for det handler ikke om at begå lovbrud, det handler om at sikre, at der også er en lovhjemmel til, at man kan slette noget, der er ulovligt indsamlet.
Betyder det så, som kulturministeren tidligere har været ude med, at man dermed muliggør, at man sådan for historien og for eftertiden kan slette, at myndigheder nogle gange har begået overgreb mod borgerne?
Nej, det betyder det ikke.
For man kan jo godt slette den del, som handler om folks persondata, som handler om deres stamdata, som handler om selve indholdet i databasen, men samtidig bevare den dokumentation og den debat, der har været omkring de ulovligt indsamlede informationer, for eftertiden og dermed have begge dele.
Derfor vil jeg blot høre hr. Troels Ravn, om Socialdemokraterne ikke ser en mulighed i netop at bevare den del, der handler om debatten og det principielle, men samtidig sørge for, at vi får slettet databasen og de ulovligt indsamlede informationer.
Troels Ravn (S), 2015-04-08:
Og derfor indeholder forslaget her også en bestemmelse, der sikrer, at de ulovligt indsamlede oplysninger får en særlig databeskyttelse.
Derfor mener jeg, at vi med den løsning sikrer, at oplysninger med værdi for samfundet ikke bare kasseres, og at vi samtidig tager hensyn til de mennesker, hvis personlige oplysninger er at finde i disse data, og at der dermed findes en rimelig balance.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-04-08:
Det handler om, om man som borger kan have tillid til myndighederne.
Det handler om, om man som patient kan havde tillid til, at det, man fortæller sin læge, er dækket af lægens tavshedspligt.
Så det, vi taler om i dag, er grundlæggende tillid.
Man kan sige, at hvis der var en lovhjemmel til at bevare det her, var der jo ingen grund til, at vi diskuterede arkivloven i dag.
Så det er jo, fordi ministeren og regeringen og dermed også hr. Troels Ravns eget parti mener, at der er en uklarhed.
Derfor diskuterer vi loven i dag.
Derfor er det noget sludder og noget vrøvl, at man ikke også kan ændre loven eller præcisere i loven, at man kan slette ulovligt indsamlede data og så samtidig dokumentere den del, der handler om myndighedsovergreb.
Derfor vil jeg blot høre hr. Troels Ravn, om ikke det er korrekt, at man jo godt kunne slette patientdatabasen og folks oplysninger, men samtidig arkiveringsmæssigt for historiens og fremtidens skyld gemme den del, der handler om debatten om det ulovligt indsamlede, det, der handler om dokumentationen af, at der er sket et overgreb.
Og dermed også bevare det, der jo reelt set er det historisk interessante.
Benny Engelbrecht (S), 2015-04-08:
Vi er ikke færdige med vores overvejelser i den her sammenhæng, og det hænger selvfølgelig sammen med, at det også afhænger af, hvilken løsningsmodel man vælger.
Som spørgeren selv er inde på, vil en afgiftsfritagelse over flere år i sig selv betyde et stadigt stigende finansieringsbehov, al den stund at man må antage, at der i givet fald bliver et stadig større salg af elektriske biler.
Så derfor vil det selvfølgelig hænge fuldstændig sammen med, hvilken løsningsmodel man vælger, og hvor lang tid en sådan løsning skal gælde.
Jeg lytter selvfølgelig også til, hvad man siger i branchen, herunder at man gerne vil have en løsning, som rækker længere ud i fremtiden.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-04-08:
Det interessante i det, ministeren siger, er, at hvis man kører videre med en afgiftsfritagelse, ligger der et mindreprovenu på 400 mio. kr. næste år, 500 mio. kr. i 2017 og 700 mio. kr. i 2018.
Det vil jeg håbe ministeren kan løfte sløret for.
Hvad er det, regeringen påtænker at bruge som finansiering til en fortsat afgiftsfritagelse eller lempelse, som jeg kan forstå at ministeren nu skruer ambitionsniveauet ned til?
Henrik Sass Larsen (S), 2015-04-08:
Nu indledte spørgeren sin sidste runde her med at karakterisere mig som en, der skulle komme fra Liberal Alliance.
Det er en stor misforståelse, men jeg vil godt prøve at forklare spørgeren, hvad der er den store forskel i dansk politik.
På den ene side har vi populisme.
Det betyder, at man til enhver tid indtager et eller andet standpunkt, som man tror kan være fordelagtigt i forhold til dem, man står og taler med.
På den anden side har vi ansvar, og i det øjeblik man nærmer sig det, der hedder ansvar, så går populismen i stykker.
Det er sådan set stort set historien om Dansk Folkeparti.
Det er, at hver eneste gang man skal prøve at tage ansvar, hver eneste gang man skal prøve rigtigt at lægge rygstykker og mandater til det at drive et samfund og tage ansvar, så går det i stykker derovre, for man kan selvfølgelig ikke være julemand hver eneste dag og kun uddele gode gaver.
Man er også nødt til at træffe nogle rationelle beslutninger en gang mellem – her en rationel beslutning, der går ud på at gennemføre det, hvis man vitterlig kan spare på seddelpressen og møntproduktionen, som man kan spare alle mulige andre steder i samfundet ved at gøre tingene mere effektivt, for at man dermed kan putte pengene og ressourcerne hen et andet sted.
Det er meget enkelt, det hænger sammen med at tage et ansvar, og det er det, man gør her i Nationalbanken.
Men i hvert fald kan man sige, at nu er Dansk Folkeparti endnu en gang kommet et par hundrede millioner kroner eller lignende bagud i forhold til den økonomiske regning.
Men hvem har efterhånden – og her kan spørgeren jo have ret – ressourcer til at lægge alt det sammen, som Dansk Folkeparti har stået og lovet?
For der er jo intet, der kommer til at passe i sidste instans.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-04-08:
Tak for det, formand.
Jeg læser spørgsmålet højt: Vil ministeren inden valget redegøre for, hvilke udviklingsprojekter regeringen forventer at spare på for at kunne finansiere det høje forventede antal asylansøgere i 2015 og forventeligt også i 2016?
Mogens Jensen (S), 2015-04-08:
Jeg vil gerne sige tak for spørgsmålet, som jo endnu en gang giver mig lejlighed til at understrege, at man ikke kan lave besparelser på udviklingsbistanden, uden at det får konsekvenser.
Det får konsekvenser for mange mennesker i udviklingslandene, som Danmark ellers kunne hjælpe til et bedre liv.
Men jeg må også tilstå, at jeg undrer mig en del over spørgsmålet.
Måske har hr. Jakob Ellemann-Jensen blundet her i efteråret og overset, at der var finanslovsforhandlinger, hvor regeringen sammen med SF og Enhedslisten vedtog en finanslovsaftale.
En del af den aftale handlede netop om at skaffe finansiering til de ekstraudgifter, som vi forventer at skulle afholde til flygtningemodtagelse, og derfor omallokerede vi midlertidigt en del af udviklingsbistanden.
Samtidig øgede vi rammen for udviklingsbistanden, så der i 2015 er afsat 17,7 mia. kr., hvilket svarer til 0,87 pct. af Danmarks bruttonationalindkomst.
Det er dermed en forøgelse af bistandsrammen med 1,4 mia. kr. sammenlignet med 2014.
Det står jo unægtelig i skarp kontrast til Venstres ønske om at skære i udviklingsbistanden, så Danmark kun giver 0,7 pct. af BNI, hvilket vel pt. svarer til i omegnen af 2,2 mia. kr.
Så hr. Jakob Ellemann-Jensen skulle måske starte med at stille sig selv spørgsmålet: Hvem skal det gå ud over, når Venstre ønsker at tage fra verdens allerfattigste?
Med så massive permanente besparelser vil det have alvorlige konsekvenser for den allerfattigste del af verdens befolkning.
Og Venstre mangler jo stadig væk at give et præcist svar på, hvem der skal står for skud.
Hvis hr. Jakob Ellemann-Jensen med sit spørgsmål gerne vil vide mere om den negative budgetreserve på finansloven for 2015, har vi også allerede en gang drøftet det grundigt her i salen, nemlig i slutningen af sidste år.
Men hvis man også der har brug for lidt genopfriskning af svaret, gentager jeg det naturligvis gerne, fordi budskabet var klart: Vi skal frem til september i år, før vi får et opdateret estimat for det forbrug, der forventes i 2015 til modtagelse af asylansøgere.
Først da kender vi jo det beløb, der forventes at kunne opgøres som udviklingsbistand, og først da vil vi kunne lægge os fast på, hvordan den negative budgetreserve skal udmøntes.
Når det kommer til 2016, har regeringen ikke tænkt sig at afvige fra den normale praksis.
Derfor arbejder vi allerede nu på at kunne skrue et rigtig godt finanslovsforslag for 2016 sammen, som sædvanen tro vil blive præsenteret senere på året.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-04-08:
Tak til ministeren for svaret – jeg ved ikke, om jeg skal kalde det et svar, men i alt fald en fyldig redegørelse for noget.
Apropos at have blundet ved jeg ikke, om ministeren blundede, da jeg stillede spørgsmålet, eller blot ikke forstod det, ligesom ministeren ikke forstod det, da jeg stillede det sidst.
Det er derfor, jeg føler mig kaldet til at stille det igen.
Da regeringen forhandlede finansloven med sit parlamentariske grundlag Enhedslisten, blev man netop enige om de her omlægninger på asylområdet i forhold til udviklingsbistanden.
Der har man, som ministeren også netop redegjorde for, afsat 0,5 mia. kr., som man ikke rigtig har fundet endnu, men dog 0,5 mia. kr., som man forventer at skulle bruge.
Altså, man behøver ikke at være den store doktor i udenrigspolitik for at se, at det ikke går den rigtige vej i Syrien og omegn i øjeblikket, så man må vel antage, at regeringen forventer at skulle bruge de penge, som regeringen lagde til side eller sagde at den ville finde på et tidspunkt – den lagde et tal hen i vindueskarmen.
Det er jo pudsigt, at det lige er september, vi skal hen forbi, al den stund at det senest er til september, vi skal have et folketingsvalg.
Handler det her bare om at skubbe regningen videre til nogle andre, fordi man ikke forventer at blive siddende i regering?
Mogens Jensen (S), 2015-04-08:
Nej, det handler ikke om at skubbe nogen regning videre.
Hvis hr. Jakob Ellemann-Jensen kendte sin finanslov, ville han også vide, at der i forhold til fjerde kvartal er disponeret over 2,6 mia. kr., bl.a. af ulandsbistanden, der skal anvendes i den periode, og der kan jo altså godt findes 500 mio. kr., hvis det bliver aktuelt.
Men det, der åbenbart er svært at forklare spørgeren fra Venstre, er, at vi jo ikke ved, om der skal udmøntes 500 mio. kr.
Ved Venstres ordfører det?
Kan Venstres ordfører garantere, at vi får så store flygtningeudgifter i Danmark til september, at vi skal udmønte 500 mio. kr.
Det tror jeg ikke Venstres ordfører kan svare på.
Den opgørelse foreligger – og det gjorde den også sidste år – i september måned.
Tallene kommer fra Justitsministeriet.
Så kan vi se, om det er 100 mio. kr., om det er 200 mio. kr., eller om det er 500 mio. kr., vi skal finde, og så finder vi dem.