runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Petersen (DF), 2010-03-03:
Jeg ved, at Dansk Folkeparti tidligere via vores beskæftigelsesordfører, hr. Bent Bøgsted, har stillet spørgsmål om netop det, vi snakker om, nemlig lægekonsulenter.
Det er med en vis undren, vi ser, at man ude i kommunerne sætter en lægekonsulent til at vurdere det her og også vurdere udtalelser fra speciallæger osv. fra sygehusene.
Der gives faktisk afslag på mange af sagerne.
Nu ved jeg, at jeg har tilsendt ministeren en del sager vedrørende førtidspension – jeg har bl.a. nogle af dem med her i dag.
De går netop på, at lægekonsulenter ikke tager de faglige udtalelser seriøst.
Man kan vurdere, hvad der er berettiget, og hvad der ikke er berettiget.
Men vil ministeren tage initiativ til at tjekke, at det foregår på den rigtige måde, altså at konsulenterne og sagsbehandlerne vurderer de her sager og de faglige udtalelser ordentligt?
Det er udtalelser, som jeg mener er ret væsentlige, og som jeg faktisk også kan dokumentere ikke altid bliver vurderet korrekt.
Jeg henviser her til nogle kommuner, bl.a. den, jeg selv kommer fra på Fyn, hvor selv fagbevægelsen nu er ude at sige, at der foregår noget, der ikke er helt reelt, man vurderer ikke udtalelserne korrekt.
Det er det, jeg gerne vil spørge om, om det er noget, ministeren vil kigge på.
Inger Støjberg (V), 2010-03-03:
Det er fuldstændig korrekt, som spørgeren siger, at hr. Bent Bøgsted fra Dansk Folkeparti også er meget engageret i den her sag, ligesom jeg ved, at det er en sag, som Dansk Folkeparti generelt er meget engageret i.
Det synes jeg er godt, for lige præcis spørgsmålet om folks pension er et meget alvorligt spørgsmål, og det er også et meget drastisk skridt, når mennesker får tilkendt en førtidspension.
Derfor er jeg meget glad for den dialog, vi konstant er i om førtidspension.
Men som jeg nævnte før, mener jeg, at reglerne er hensigtsmæssige, som de er i dag.
Det ændrer ikke ved, at vi hele tiden kan følge op på det.
For lige at ridse lægekonsulenternes rolle op, vil jeg sige, at det jo altså er op til kommunen at foretage en samlet helhedsvurdering af personens arbejdsevne, hvor helbredsoplysninger selvfølgelig udgør et delelement i den samlede bedømmelse.
Det er hverken den kommunalt ansatte lægekonsulent, den praktiserende læge eller speciallæger, der kan udtale sig om, hvorvidt en borger samlet set opfylder betingelserne for førtidspension.
Der skal derimod en samlet kommunal sagsbehandling til.
Tina Petersen (DF), 2010-03-03:
Det er ligesom der, problemet måske ligger.
Når vi snakker om dem, der virkelig er kompetente til at udtale sig om deres patienter, altså f.eks. speciallæger fra Odense Universitetshospital, det kan være neurologer, så burde man da mene, at deres udtalelser absolut er kompetente, hvis de siger, at den her person er egnet til førtidspension.
Jeg kan faktisk fremlægge den ene sag efter den anden, hvor der står, at de her førtidspensionssøgende patienter er berettiget til en førtidspension, men de får et afslag både fra lægekonsulenten og deres sagsbehandler.
Synes ministeren, at det er berettiget?
Inger Støjberg (V), 2010-03-03:
Altså, reglerne er sådan, at det jo netop ikke er en kommunalt ansat lægekonsulent, en praktiserende læge eller en speciallæge, der alene afgør det her, det er et samlet syn på sagen.
Når det så er sagt, er det også klart, og det fornemmer jeg også lidt er det, spørgeren spørger til, at kommunen selvfølgelig ikke skal tilsidesætte relevante beskrivelser af helbredsforhold, herunder de fagudtalelser, der ligger fra speciallæger, smertecentre eller lignende, og som spørgeren også er inde på.
De oplysninger skal altid indgå i dokumentationen som grundlag for afgørelsen.
Hvis så kommunen – det vil sige, herunder også den kommunalt ansatte lægekonsulent – er i tvivl om eller uenig i beskrivelsen og vurderingen af de helbredsmæssige forhold, ja, så kan der indhentes det, der hedder en second opinion.
Tina Petersen (DF), 2010-03-03:
Der er de sager, hvor det er relevant, at der ikke gives førtidspension, men der er også de sager, hvor selv jeg med det blotte øje faktisk kan se, at der er nogle faglige udtalelser, som for mig virker ganske relevante.
Der mener jeg, at ministeren måske slår det hen og svækker det med at sige noget om et system og en måde, man behandler på – en måde, vi er vant til – i stedet for måske at se med lidt friskere øjne på, se, om der kan være noget om det her med, at man måske skal gå ind og kigge på systemet igen.
Man skal se, om man kan gøre de her ting anderledes, for jeg mener lige netop, at fagligheden nok er det allervigtigste.
De faglige udtalelser er de allervigtigste, når vi snakker om et menneskes helbred.
Inger Støjberg (V), 2010-03-03:
Jeg tror, det er svært at komme det meget nærmere end at sige, at sagsbehandlingen selvfølgelig skal være i orden.
Det er jo også klart, fordi det her er nogle meget tunge sager.
Det er nogle sager, der betyder meget for de folk, som det vedrører.
Her tænker jeg selvfølgelig især på dem, der nu ser førtidspension som den udvej, som de ønsker.
Derfor er det her efter min mening et system, der gør, at alle fagrelevante personer er indover, men det er også et system, der – og det er vigtigt at få sagt – gør, at det ikke er en enkelt fagperson, men altså helhedsbilledet, der kommer til at afgøre det.
Endelig er der jo også de ankemuligheder, som jeg nævnte tidligere.
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-03:
Tak hr. formand.
Hvorfor har regeringen ikke gennemført, at deltidsbrandmændene kunne få en vederlagsmodel, som det er blevet vedtaget i Venstres gruppe flere gange?
Inger Støjberg (V), 2010-03-03:
Som hr. Bjarne Laustsen udmærket ved, er beslutningsforslag nr. B 85 vedrørende vederlagsmodellen flyttet til forsvarsministeren.
Det er det, fordi det er under forsvarsministerens ressort.
Som jeg har forstået det, var den nye forsvarsminister i udlandet, da B 85 skulle have været behandlet.
Disse to ting kan jo så være forklaringen på, at B 85 blev taget af dagsordenen.
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-03:
Tak til ministeren, men spørgsmålet er ikke besvaret.
Ministeren ved jo udmærket, at det er Venstre, der selv har været med til at fremsætte B 63 og B 88.
De to beslutningsforslag blev fremsat i Folketinget.
De er fuldstændig identiske med B 85, som helt uforståeligt blev taget af dagsordenen i sidste uge, det kan jeg jo ikke gøre noget ved, men det er en faktuel kendsgerning.
Det vil sige, at vi står med beslutningsforslag, B 63 og B 88, som blev godkendt af Venstres folketingsgruppe – det går jeg ud fra, for hvis der ikke er opbakning fra den gruppe, der har foreslået dem, kan man jo ikke fremsætte dem i Folketinget.
Inger Støjberg (V), 2010-03-03:
Jeg tror, at det er svært at komme det meget nærmere, for mig bekendt blev hr. Bjarne Laustsen allerede tidligere gjort opmærksom på, at det her beslutningsforslag ligger i Forsvarsministeriets regi, og at det dermed også er forsvarsministeren, der skal svare på spørgsmålene.
Det blev i den anledning også forelagt hr. Bjarne Laustsen, at forsvarsministeren faktisk var villig til at svare på det her mundtlige § 20-spørgsmål, som spørgeren har stillet, men hr. Bjarne Laustsen ønskede ikke, at forsvarsministeren skulle svare på det.
Dermed må man altså sige, at hr. Bjarne Laustsen ganske enkelt, på trods af at hr. Bjarne Laustsen godt er klar over det, stiller spørgsmålet til den forkerte minister.
Det kan jeg jo ikke ændre på, og jeg tror ikke, at vi kommer sagen meget nærmere.
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-03:
Jeg er meget ked af, at ministeren ikke vil svare på et meget enkelt spørgsmål om et beslutningsforslag, der ikke bare har været til behandling en gang i Venstres gruppe, men hele to gange.
Jeg beder bare ministeren om at bekræfte, at det rent faktisk er tilfældet.
Jeg har et stykke papir fra Venstres arbejdsmarkedsordfører, hr. Jens Vibjerg, hvor der står, at de vil fremsætte forslaget.
Det har man så ikke nået.
Nu er han så blevet gået.
Jeg håber ikke, at det er, fordi han ikke har fremsat det, at han er blevet fyret.
Men det er i hvert fald en faktuel kendsgerning, at det er sådan, det forholder sig.
Jeg fik det at vide i sidste uge kl. 14.31, dagen før det skulle behandles.
Jeg følger jo ikke med i regeringens trakasserier om, hvem der er minister den pågældende dag, eller hvordan ressortfordelingen er osv.
Jeg er optaget af deltidsbrandmændenes problem.
Og ministeren har i hundredvis af gange sagt her i salen, at det er regeringen også.
Jeg vil bare have at vide, hvordan det kan gå til, at et beslutningsforslag, der er godkendt i Venstres folketingsgruppe, ikke når frem til Folketingssalen, så vi kan se på det.
Hvorfor har regeringen ikke gennemført, at deltidsbrandmændene kunne få en vederlagsmodel, som det er blevet vedtaget i Venstres gruppe flere gange?
Skriftlig begrundelse
Spørgsmålet er i allerhøjeste grad fortsat aktuelt.
Beslutningsforslag nr. B 85 fremsat af spørgeren m.fl. blev med ultrakort varsel taget af Folketingets dagsorden torsdag d. 25. februar 2010.
Tilsyneladende er regeringen end ikke i stand til at afklare, hvilken minister der har ansvaret for at få løst problemet.
Med spørgsmålet opfordres ministeren endnu en gang til at finde en hurtig løsning for deltidsbrandmændene.
Morten Bødskov (S), 2010-03-03:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder i al sin aktualitet og enkelhed: Hvordan vil regeringen finde 24 mia. kr. i besparelser på de offentlige budgetter i årene 2011-2013?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-03-03:
Konvergensprogrammet viser, at den internationale krise har skabt en markant ubalance mellem de offentlige indtægter og udgifter.
Hvis vi ikke retter op på kursen, vil den offentlige gæld vokse.
Det vil presse velfærden, fordi penge, som ellers kunne bruges til velfærd, må bruges til betaling af renter på den øgede gæld.
Regeringen vil derfor frem mod 2015 genskabe balancen mellem de offentlige indtægter og udgifter, så gældsætningen sættes i bero.
Det kræver, at de offentlige finanser styrkes med omkring 31 mia. kr. over de næste 5 år, og det er den centrale opgave, som vi står over for.
Danmark forventer at modtage en henstilling fra EU om at bringe det offentlige underskud ned under 3 pct. af BNP.
Regeringen agter at efterleve denne henstilling, og det indebærer formentlig et delmål om, at vi skal konsolidere de offentlige finanser med 24 mia. kr.
Der er usikkerhed om det præcise tal, bl.a. fordi Danmark jo endnu ikke har modtaget den konkrete henstilling fra EU, og fordi der er usikkerhed om konjunkturudviklingen.
Regeringen vil fortsat understøtte vækst og beskæftigelse med en ekstraordinær lempelig finanspolitik i 2010, og vi vil i resten af 2010 holde skarpt fokus på konjunkturudviklingen for at undgå at træffe beslutninger, der kan slå et spirende opsving ned.
Men vi vil samtidig gøre klar til at bringe orden i finanserne, hvis det udvikler sig som forventet i den seneste vurdering fra december.
Morten Bødskov (S), 2010-03-03:
Det virker lidt, som om en ting er, at man ikke vil svare på spørgsmålene, men noget andet er også, at man ikke har læst sine egne publikationer fra Finansministeriet.
Sandheden er jo den, at der i regeringens egne planer – 2015-planen – allerede nu er indregnet enorme effektiviseringskrav til kommunerne, og derfor er det jo simpelt hen et fejlagtigt billede, man giver, at der er meget at hente.
Man skal ikke bevæge sig ret langt uden for Finansministeriets tykke mure og spørge mange borgmestre for at få at vide, at man allerede er i gang med at lave omprioriteringer og besparelser for børn og for ældre og for indsatsen over for udsatte unge og for handicappede, og den får hele vejen rundt rundtomkring på grund af regeringens stramme tøjler over for kommunerne.
Derfor er det her jo udtryk for, at regningen nu kommer.
Før folketingsvalget i 2007 var der både råd til kæmpe skattelettelser, og der var råd til megaløft i velfærden, som den daværende finansminister, Thor Pedersen, udtalte.
Man holdt endda pressemøde, hvor man gav det indtryk, at hvis det hele fortsatte, som man havde tænkt sig – man brugte, jeg ved ikke hvor mange beregningsmodeller – ja, så ville det ende med, at man ejede hele verden på et tidspunkt, så godt gik det i det danske samfund.
Det, man ikke fortalte om, var den regning, som kommunerne skal til at betale nu.
Jeg spørger igen – og kan vi ikke bare få svar på det: Man vil ikke sige, hvad nulvækst koster, og nulvækst siger man ikke betyder noget, men når man vil have nulvækst i den offentlige sektor, og sygehusene skal have mere, så er der nogle, der får mindre.
Vil finansministeren bare starte med at indrømme det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-03-03:
Jeg er nødt til igen at tage fat i den fejlagtige beskrivelse af virkeligheden, som hr. Morten Bødskov giver.
Skattereformen er fuldt finansieret og bidrager til at sikre holdbarheden i det danske samfund, så den koster ingen penge, tværtimod.
At der er ressourcer, der kan udnyttes ved effektiviseringer og ved at tænke klogt og ved at slå sig sammen om løsninger af opgaver, er jo helt åbenbart.
Det er jo også sådan, at 92 pct. af kommunaldirektørerne erkender, at der er et rum til at sikre en bedre udnyttelse af ressourcerne.
Det er jo en af de veje, vi skal gå for at sikre økonomisk råderum til at styrke velfærden i de kommende år.
Hvis vi nu f.eks. tager indkøbsaftaler, så giver det jo betydelige besparelser, at man slår sig sammen om køb i regionerne f.eks. af hospitalsudstyr osv., det er da den rigtige vej at gå.
Og det kræver jo, at vi sætter os ned og tænker os om.
Morten Bødskov (S), 2010-03-03:
Jamen det vil vi så opfordre regeringen til at gøre og til, mens man sidder ned og tænker, måske at tænke over, om man vil svare på spørgsmålet: Er man enig med formanden for Kommunernes Landsforening, Erik Fabrin, som er Venstremand og partikollega til finansministeren, når han siger, at der med den plan, regeringen har lagt frem, uundgåeligt vil blive tale om ganske voldsomme omstillinger og besparelser – altså voldsomme omstillinger og besparelser, der påvirker serviceniveauet?
Kan vi ikke bare få et svar?
Det er et spørgsmål, der relaterer sig lidt til det forrige spørgsmål.
Man har nu selv meldt ud, at man vil trimme, siger man, den offentlige sektor med 24 mia. kr., altså ikke 8 mia. kr. i 2011, 8 mia. kr. i 2012, 8 mia. kr. i 2013, men 24 mia. kr. i forhold til det, vi taler om.
Er det for meget forlangt af regeringen – jeg tror aldrig, jeg nogen sinde har set tendenser til så kraftige opstramninger af det offentlige forbrug: 24 mia. kr. – at få bare et svar på, hvor de penge skal hentes?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-03-03:
Hr. Morten Bødskov behøver bare at kigge sig rundtomkring i verden for at se, hvor konsekvenserne har været meget, meget dramatiske.
Vi kan alle sammen i øjeblikket læse om Grækenland, hvor de offentlige lønninger skal sættes ned.
Vi kan se det i Irland, hvor man er ude i meget store problemer, og i Spanien, Portugal, Storbritannien osv.
Så det er jo en opgave, som landene i fællesskab i EU stiller sig, om, at der skal være orden i økonomien.
Og grunden til, at vi vælger den her vej, er, at det er den ansvarlige vej at konsolidere økonomien ad, for hvis man vælger den vej, som hr. Mortensen Bødskov anviser, nemlig bare bevidstløst at fortsætte gældsætningen, så vil renteudgifterne jo som en gøgeunge udhule de offentlige budgetter, og vi vil jo så allerede i 2012 og 2013 skulle konsolidere meget mere.
Det er jo derfor, vi anviser en vej med rettidig omhu og siger: Nu har vi hele 2010 som minimum til at sætte os ned og finde ud af, hvordan vi vil gribe den her opgave an.
Det gør jo også, at det bliver nemmere at gribe den an, end hvis man bare bevidstløst fortsætter gældsætningen og så lige pludselig skal til at lave hovsaløsninger.
Morten Bødskov (S), 2010-03-03:
Men »rettidig omhu«?
Her er den stikprøvebaserede opgørelse af bygge- og anlægsbeskæftigelsen: Den er faldet med 25 pct.
Mener man så, det er rettidig omhu at hive 24 mia. kr. ud af det offentlige forbrug?
Jeg tror, der er rigtig mange almindelige håndværkere, som ryster i bukserne over det, som finansministeren her står og siger.
Der er ganske mange førende økonomer, Dagbladet Børsen og almindelige håndværkere og virksomheder, som er uhyre nervøse for, at det her billede bliver langt mere dramatisk.
Derfor er det bare vi spørger: Når man nu så klart siger, som man gør, nemlig at man vil have besparelser for 24 mia. kr. i 2011, i 2012 og i 2013, kan vi så ikke få et svar på, hvem det er, der skal betale regningen nu, efter at man har lovet guld og grønne skove og ikke fortalt om konsekvenserne af det?
Er det skolebørnene, er det de handicappede, er det vores pensionister, er det vores syge, er det vores udsatte børn og unge, er det vores udsatte boligområder, er det integrationsindsatsen i kommunerne?
Hvor er det regningen for den økonomiske politik, regeringen nu lægger op til, skal sendes hen?
24 mia. kr.!
Hvem skal betale regningen?
Jens Peter Vernersen (S), 2010-03-03:
Finansministerens opremsning ændrer jo bare ikke ved det faktum, at det er et nettobeløb, det er gode danske kroner, der skal spares, og det er 24 mia. kr.
Det er jo i hvert fald fuldt oplyst, og det er selvfølgelig et helt anderledes svar end det, finansministeren tidligere har givet, hvor han talte om, at det ikke var så stort et problem, og at det i øvrigt løste sig selv.
Der er jo ikke nogen som helst tvivl om, at de ældre kommer til at betale en meget stor del af disse 24 mia. kr., der skal spares.
Det bliver jo ikke dem, der har fået skattelettelserne, der kommer til at betale den her besparelse, det bliver gamle folk.
Dem bliver der flere og flere af, alene antallet af 70-årige er steget med 10.000 fra 2008 til 2009.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-03-03:
Jeg vil sige til hr. Jens Peter Vernersen, at der heldigvis er betydelige muligheder for at udvikle servicen inden for de nuværende økonomiske rammer, vi har, og det kan være gennem en bedre udnyttelse af ressourcerne.
Vi skal effektivisere administrationen.
I kommuner og regioner er man jo gået i gang med at fjerne overflødige lokale regler, som den enkelte kommune og den enkelte region selv har indført.
Vi kan bruge borgernær teknologi, ABT-fonden er jo et eksempel på, hvordan vi stimulerer og udbreder viden om, hvordan teknologi kan benyttes.
Vi kan se, at regioner og kommuner bliver bedre til at koordinere indsatsen over for de svage ældre.
Det gælder jo om at sikre, at de ældre kommer hjem fra sygehuset, så snart de er parate til det, for det er jo til glæde for de ældre.
Et andet fokusområde bør være forebyggelse af unødvendige indlæggelser og ikke mindst genindlæggelser af ældre medicinske patienter.
Der er jo mange ting, vi kan gøre for fortsat at forbedre servicen over for de ældre inden for rammerne af en ansvarlig økonomisk politik.
Jeg priser mig jo lykkelig over, at vi ikke lyttede til hr. Morten Bødskovs gode råd i de gode år, hvor rådet var, at hver gang vi tjente en krone, skulle vi bruge to.
Vi opnåede jo ved udgangen af 2008, at vi i stedet for gæld havde en nettoformue.
Vi havde fået høvlet gælden af, og så havde vi mere til gode.
Det er jo baggrunden for, at vi i dag kan føre en ekspansiv finanspolitik.
Så alt det, hr. Morten Bødskov siger om, at det er en ruin, vi har skabt siden 2001, er fuldstændig forkert.
Vi fik høvlet gælden af, vi havde nettoformue.
Så kom krisen og bragte os ud af kurs, og det er jo så den kurs, vi må justere.
Der har vi så valgt at føre en meget ekspansiv finanspolitik i 2010, for at det danske samfund kan komme så skånsomt igennem krisen som overhovedet muligt.
Og hvis hr. Morten Bødskov lyttede til, hvad jeg sagde, ville han kunne høre, at jeg jo hele tiden siger, at vi holder konjunkturerne under opsyn, vi ser, om de stabiliserer sig.
Vi erkender, at hvis der kommer yderligere tilbageslag, vil det kræve andre virkemidler.
Morten Bødskov (S), 2010-03-03:
Jeg beklager, men jeg er ikke helt sikker på, at finansministeren forstod det ellers relativt enkle spørgsmål, jeg har stillet.
Det er det, der er spørgsmålet.
Årsagen til at stille spørgsmålet er, at finansministeren jo selv enten bevidst eller ubevidst har forsøgt at sløre billedet af alvoren i det kaos i dansk økonomi, som regeringen har skabt, og har været ude at sige, at der i 2011, altså allerede fra næste år, i 2012 og 2013 skal ske forbedringer af de offentlige budgetter på 24 mia. kr.
Der er det så bare, at vi spørger om, hvordan man vil gøre det.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at det er kommet, som et meget stort chok for almindelige mennesker, at de af statsministeren i nytårstalen fik at vide, at der var lys for enden af tunnelen, men at det lys 3 uger efter viste sig at være et modkørende tog.
Så skulle efterlønsaftalen fremrykkes, som den nuværende udenrigsminister og daværende økonomi- og erhvervsminister Lene Espersen sagde.
Man skulle altså med hendes ord forringe trygheden for efterlønsmodtagerne.
Nu står vi så i en situation, hvor det lys for enden af tunnellen er blevet til et sparekrav på 24 milliarder danske kroner.
Derfor er det vel ikke helt urimeligt at få det at vide af regeringen, når man selv fremlægger den her analyse, og når man siger, at det er fuldstændig soleklart, at der i 2011, 2012 og 2013 skal spares 24 mia. kr.
Det er spørgsmålet, som vi ønsker at få besvaret, og derfor læser jeg det bare op igen: Hvordan vil regeringen finde 24 mia. kr. i besparelser på de offentlige budgetter i årene 2011-2013?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-03-03:
Regeringens strategi for genopretningen af den offentlige økonomi kan opsummeres i følgende punkter:
Genopretningen skal ske på udgiftssiden.
Skattestigninger er ikke svaret, for Danmark er i forvejen et af verdens højest beskattede lande.
Vi holder derfor fast i skattestoppet, og vi vil ikke vende tilbage til tidligere tiders skatteskrue, for et endnu højere skattetryk vil svække arbejdsudbuddet, beskæftigelsen og Danmarks konkurrenceevne.
Vi vil dernæst indfase skattereformen som planlagt.
Det vil sige, at skatten sættes op fra 2011.
Skattereformen er fuldt finansieret og bidrager samlet til at styrke det offentlige finansieringsgrundlag.
Derudover skal det offentlige forbrug udgøre 26½ pct. af BNP i 2015.
Og så kommer det, at det offentlige forbrug skal holdes i ro.
De reelle offentlige forbrugsudgifter holdes i ro frem mod 2013.
I stedet for – som tidligere planlagt – at de kunne stige med 1 pct., må vi erkende, at krisen har sine konsekvenser.
Samfundskagen bliver mindre, og derfor må vi i et par år undlade de stigninger, som vi kunne have ønsket os.
Morten Bødskov (S), 2010-03-03:
Jeg synes stadig ikke, at der bliver svaret på spørgsmålet, og derfor stiller jeg det igen: Hvordan vil regeringen finde 24 mia. kr. i besparelser på de offentlige budgetter i årene 2011-2013?
Det er altså allerede næste år, man skal starte med besparelserne.
Hvem skal holde for?
Hvilke konsekvenser har det, at regeringen agter, som finansministeren siger, at finde de her 24 mia. kr. på udgiftssiden?
Hvem i kommunerne er det: Er det børnene?
Er det de ældre?
Er det de handicappede?
Er det de udsatte unge?
Er det skolebørnene?
Hvem er det, der skal holde for?
Det synes jeg da man for det første må få et svar på. For det andet for at få sat lidt kød og blod på det enorme hul, som er i statskassen, og som regeringen nu vil have skal spares i kommunerne og i regionerne hovedsaglig: Kan finansministeren bekræfte, at hvis man skal sætte kød og blod på, svarer 24 mia. kr. til en gennemsnitsløn for 70.000 offentligt ansatte?