Helle Sjelle (KF), 2010-05-18:
Først og fremmest tak til udenrigsministeren for en interessant og god redegørelse om det sidste års arbejde i Europarådet.
Første og anden verdenskrig viste i al deres gru, at uoverensstemmelser og konflikter mellem lande bør løses gennem forhandlinger i internationale fora frem for på slagmarken.
Det er også den tanke, som gennemsyrer Europarådet, ligesom den gennemsyrer EU, OSCE og de mange andre europæiske samarbejdsorganisationer, og som vi kun kan være glade for.
Europarådet blev grundlagt i 1949, og allerede året efter blev rådets vel nok vigtigste dokument, den europæiske menneskerettighedskonvention, underskrevet.
Sammen med ni andre europæiske lande var Danmark blandt grundlæggerne, og det synes jeg faktisk er vigtigt at fremhæve.
Siden er 37 andre lande så blevet medlem, så der i dag er hele 47 af dem.
Formålet med Europarådet var fra begyndelsen af at fremme demokrati, menneskerettigheder og retsstat.
Det er formålet den dag i dag, selv om nye målsætninger også er kommet til.
Det drejer sig bl.a. om at styrke den sociale sammenhængskraft og den interkulturelle dialog.
Derudover yder Europarådets forskellige institutioner indsatser i en række af de medlemslande, der, om man så må sige, har ondt i demokratiet, i retsstaten eller i menneskerettighederne.
Vi Konservative er af den klare overbevisning, at Europarådet med sine begrænsede ressourcer og meget forskelligartede medlemslande er bedst tjent med at fokusere på sit hovedformål, nemlig at fremme demokrati, menneskerettigheder og retsstat.
Det er i sig selv en enorm opgave at udbrede disse for os danskere helt fundamentale værdier til lande som f.eks. Ukraine og Aserbajdsjan.
Vi skylder befolkningerne i de lande, at deres politiske rettigheder og deres frihedsrettigheder bliver styrket.
Hvad er der så sket i Europarådet inden for de seneste år?
Vi kan som sagt ikke nå rundt om det hele på den korte tid, der er til rådighed her i dag.
Et væsentligt tiltag er den reform af Europarådet, som den nye norske generalsekretær har lagt op til.
Europarådet er i dag præget af et vist organisatorisk morads, om man så må sige, som nok kan tilskrives de mange medlemslande og de mange kompromiser, som det giver anledning til.
Det giver ham et solidt mandat til at sætte gang i de reformer, som han gik til valg på.
Han lægger bl.a. op til at øge styringen internt i Europarådet, og det vil i praksis især sige Ministerkomiteen, hvor repræsentanter for medlemslandene mødes omtrent hver uge.
Derudover lægger generalsekretæren også op til en grundigere vurdering af de aktiviteter og programmer, som Europarådet har kørende i visse medlemslande.
Det ser vi Konservative meget frem til, da det ligger fint i tråd med vores ønske om, at Europarådet fokuserer mere på sit hovedformål.
Endelig lægger generalsekretæren også op til en reform af Menneskerettighedsdomstolen, der oplever et stigende arbejdspres på grund af en konstant stigning i antallet af sager.
De mange sager – næsten 140.000 sidste år –
betyder, at sagsbehandlingstiden er for lang.
Det er efter vores opfattelse altafgørende, at domstolen lever op til menneskerettighedskonventionens artikel 6, der giver alle ret til en retfærdig rettergang inden for en rimelig tid.
Så er der et andet væsentligt tiltag, som jeg også vil fremhæve, og det er den indsats for at forbedre ligestillingen mellem kvinder og mænd i medlemslandene, som blev sat i gang sidste år.
Ligestilling er en del af menneskerettighederne og hører således klart under de områder, som Europarådet efter vores opfattelse har mandat til at beskæftige sig med.
Mange af Europarådets medlemslande har enorme ligestillingsproblemer.
I mange af de østlige medlemslande er vold mod kvinder, som andre også har været inde på i dag, uhyggelig udbredt, ligesom kvinder i de lande slet ikke har samme muligheder som mænd for at deltage aktivt på arbejdsmarkedet, sådan som de f.eks. også har det her i landet.
Alt i alt udfører Europarådet og Menneskerettighedsdomstolen således efter vores opfattelse et vigtigt stykke arbejde for at fremme demokrati, menneskerettigheder og retsstat, og med 47 meget forskellige medlemslande er der nok at se til.
Vi Konservative bakker således fuldt og fast op om internationalt samarbejde, hvor det er muligt og meningsfuldt, men i forhold til Europarådet lægger vi stor vægt på, at fokus forbliver på kerneopgaver, og det vil sige at fremme demokrati, menneskerettigheder og retsstat.