Mai Mercado (KF), 2016-03-17:
Det her er jo et meget nørdet lovforslag, og jeg ved ikke, om det er, fordi det er meget sent, eller det er, fordi det virkelig er så nørdet, men forslagsordførerne har jo i hvert fald har haft en del sådan hø-hø-kommentarer undervejs, og det synes jeg jo er rigtig, rigtig godt.
Det er nok bare, fordi det er nogle nørdede forskningsordførere.
Så vidt jeg sådan har kunnet læse mig frem til, var Danmarks første rumaktivitet i 1962 med opsendelsen af den første sonderaket fra Nordnorge i et fælles samarbejde mellem Danmark og Norge.
Den første opsendelse i 1962 blev hurtigt efterfulgt af andre, og 1968 kom så Danmarks første satellitinstrument i bane om Jorden.
I 1968 oprettede man jo et selvstændigt rumforskningsinstitut, nemlig DTU Space, og gennembruddet, sådan det helt store gennembrud, som jeg i hvert fald har læst mig frem til, kom i 1999 med opsendelsen af Ørstedsatellitten, som faktisk kunne matche NASA's satellitter.
Ørstedsatellitten banede for alvor vejen for dansk forskning og førte også den danske industri ind på markedet for rumfartsudstyr.
Indtil nu har sektoren sådan været præget af nogle få og nogle eksklusive aktører, som både har skullet tilvejebringe en meget høj finansiering og også nogle teknologiske muligheder, men nu står rumfart sådan lidt over for et paradigmeskifte forårsaget af nogle nye muligheder, nemlig faldende omkostninger til opsendelse og større anvendelse af automatik, og også nye materialer med lavere vægt har betydet, at den her lille eksklusiv kreds af aktører i rummet er blevet større, om ikke hver mands eje, så i hvert fald noget, andre virksomheder også kan være med på.
Det har betydning for Danmark og også for danske virksomheder, og danske virksomheder har jo nogle teknologiske kompetencer, som faktisk er helt i top på verdensplan og også er i stand til at udfylde nogle vigtige nicher for markedet for rumteknologi.
Med Danmarks stadig større engagement i det ydre rum og en større tilstedeværelse med både satellitter og nu også en dansk astronaut i rummet er det jo også naturligt, at vi får en lovgivning, der kan håndtere det her.
Det her lovforslag indebærer således implementering af fire FN-aftaler, som primært handler om godkendelse og tilsyn med aktiviteter i det ydre rum.
Det er traktaten om det ydre rum, astronautoverenskomsten, ansvarskonventionen og registreringskonventionen.
Den første FN-aftale fastsætter ligesom en ramme for landenes ageren i det ydre rum, præciserer, at det ydre rum skal være til gavn for alle, at det ikke er lovligt at sætte kernevåben i omløb om Jorden eller andre masseødelæggelsesvåben, og at man ikke må placere dem i det ydre rum som en udvidet lagerenhed, kan man læse sig frem til.
Det synes jeg da godt vi kan bakke op om, det lyder ret fremragende.
Astronautoverenskomsten kræver som sådan ikke en særskilt implementering, men forpligter jo landene til at hjælpe astronauterne, og ansvarskonventionen fastlægger det erstatnings- og forsikringsansvar, som Danmark har, sådan at en operatør er forpligtet til at erstatte skade, som en rumgenstand forvolder på personer eller luftfartøjer under flyvning, og det tror jeg at de fleste godt kan se er en god idé.
Så er der også registreringskonventionen, som vel egentlig bare tilsiger, at et land, som opsender rumgenstande, skal registrere dem.
Så alt i alt er det rigtig godt, at Danmark med et stigende dansk aktivitetsniveau tiltræder de fire FN-aftaler, sådan at der kommer til at være et mere præcist grundlag for godkendelse af rumaktiviteter, som ellers er foregået sådan lidt ad hoc.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.