runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2008-06-12:
SF er som udgangspunkt positiv over for fusionen med det svenske postselskab, ligesom medarbejderne i Post Danmark i øvrigt også er positive, og vi medvirker meget gerne i de forlig, som følger efter, hvor diskussionen om, hvilke krav der skal være til det nye selskab i forhold til postudbringning i Danmark, nærmest allerede er startet.
SF har til gengæld ikke været begejstret for det yderligere aktiesalg, der skal ske i forbindelse med den her lovgivning.
SF var ikke en del af den aftale fra 2005, der gjorde, at vi startede på udsalget af Post Danmarks aktier, som jo også har gjort, at den danske stat faktisk har tabt penge.
Den danske stat og de danske borgere har altså mistet penge.
Siden vi havde andenbehandlingen, har vi fået en orientering om indholdet i den aktionæroverenskomst, der ligger, og er blevet mere trygge.
Danmark beholder den bestemmende indflydelse, og den aftale, som CVC, Capital Partners, den britiske kapitalfond, der tilbage i 2005 købte aktier, havde om at kunne købe flere aktier, slutter med det aktiesalg, der sker i forbindelse med fusionen.
SF er tilfredse med, at aftalen slutter der. Vi vil ikke stemme imod fusionen, som vi på mange måder synes er en udmærket idé, men vi føler os heller ikke forpligtede til at stemme for, da vi ikke er med i den gamle aktiesalgsaftale fra 2005.
Vi medvirker altså gerne til fusionen og viser vores interesse i at medvirke til de kommende forhandlinger om postservicen i Danmark og har derfor besluttet at stemme hverken for eller imod, når vi om lidt skal trykke på knapperne.
Benny Engelbrecht (S), 2008-06-12:
Jeg tror, hr. Per Clausen også må have bemærket, hvordan vi på mange måder netop har bemærket os - bl.a. i de åbne samråd, der har været omkring postbetjeningen - at der netop har været en meget stor fokus på overskud og indtjening i Post Danmark, men jeg mener, at den konkrete postbetjening er noget, vi skal regulere via postloven, og så må vi opsætte nogle kriterier, der fuldstændig klokkeklart slår fast, hvordan vi sikrer os, at det først og fremmest er servicen og kvaliteten, som kommer i højsædet.
Det skal vi ikke gøre igennem det lovforslag, der ligger her.
Men som sagt kan vi jo altså heller ikke støtte lovforslaget, som det ligger på nuværende tidspunkt.
Per Clausen (EL), 2008-06-12:
Men sagen er jo den, at når man diskuterer og skal fastlægge, hvilke krav og betingelser Danmark skal stille i forbindelse med postliberaliseringen - som vi jo i sin tid fik at vide ville føre til bedre vilkår for forbrugerne i Danmark - så er vi jo afhængige af, at vi er i stand til at få en at de kommercielle aktører, der er på området, til at udføre opgaven for os, og ved at fastholde et kapitalfondsmedejerskab af dansk post, så betyder det jo, at vi ikke har nogen aktør, der kan gå ind i det her, som ikke har som sit vigtigste formål at tjene så mange penge som muligt.
Tror hr. Benny Engelbrecht ikke, at det godt kan komme til at svække os, når vi skal til at stille krav til, hvordan vi vil have posten drevet i Danmark til fordel for borgerne?
Benny Engelbrecht (S), 2008-06-12:
Det er nemlig sådan, at postloven og dens rammer udstikker præcise retningslinjer for, hvordan postbetjeningen skal være i Danmark, og det er noget, som Folketinget vedtager.
Det er mere overordnede spørgsmål.
Per Clausen (EL), 2008-06-12:
Jeg vil godt stille et enkelt spørgsmål til hr. Benny Engelbrecht, og det er, fordi hr. Benny Engelbrecht var meget glad for, at han havde fået bekræftet, at Danmark stadig væk har vetoret og derfor kan blokere for beslutninger.
Jeg vil gerne spørge hr. Benny Engelbrecht, om han mener, når vi ser på kvaliteten i det danske postvæsen, som det er nu, at det, vi har brug for, er tre parter, der gensidigt kan blokere for beslutninger, om det er det rigtige, og om det sikrer den rigtige dynamik og udvikling, eller om det måske ikke var bedre at have en strategi, der handler om at frigøre sig fra, at der er en kapitalfond, som har mulighed for at udøve præcis den samme indflydelse på det danske postvæsen som den danske stat.
Benny Engelbrecht (S), 2008-06-12:
Det foreliggende lovforslag har to hovedelementer.
Det ene er at fusionere det danske Post Danmark A/S med det svenske Posten AB.
Den del af lovforslaget støtter Socialdemokraterne fuldt og helt.
Det andet element er i den forbindelse at give ministeren mulighed for at sælge yderligere aktier til kapitalfonden CVC Capital Partners, og det er dette element, der indtil nu har været uenighed om i lovbehandlingen.
En så vigtig aftale som denne havde Socialdemokraterne håbet på at vi her i Folketinget kunne opnå en bred opbakning omkring.
Post Danmark og det svenske Posten AB har tilsammen omkring 50.000 ansatte og en samlet omsætning på ca. 35 millioner danske kroner.
Udbringningen af post er et helt væsentligt element i den danske infrastruktur, og derfor er det afgørende, at staten også sikrer sig indflydelse langt ud i fremtiden på dette vigtige område.
I princippet kunne det fremsatte lovforslag have bemyndiget ministeren til at sælge ubegrænset ud af den danske stats aktier i Post Danmark, og derfor har en samlet opposition lagt pres på i den udvalgsproces, der har været.
Vi havde ønsket, at der havde været indskrevet en egentlig procentsats, der havde forklaret, hvor meget der kunne sælges.
Det har vi ikke kunnet opnå.
Vi har dog i behandlingen af lovforslaget opnået andre indrømmelser.
Den danske stat vil altså have vetoret i forbindelse med eksempelvis vigtige bestyrelsesbeslutninger og vigtige aktionærbeslutninger.
Det kan omfatte beslutninger om vedtægtsændringer, større investeringer, kapitalnedsættelse eller -udvidelse samt større opkøb eller frasalg.
I henhold til denne aktionæroverenskomst vil den danske stat således have mulighed for at blokere vigtige beslutninger i selskabet.
Danmark vil med andre ord have en væsentlig indflydelse, også fremadrettet, og man vil ikke bare kunne sælge ubegrænset.
Det er således en forudsætning for fusionen, at der opnås enighed om en aktionæroverenskomst, der giver den danske stat den beskrevne indflydelse i det fusionerede selskab.
Aktionæroverenskomsten vil desuden skulle godkendes af Folketingets Finansudvalg som led i godkendelsen af fusionen.
Så langt, så godt.
Socialdemokraterne støtter en fusion mellem Post Danmark A/S og Posten AB, men vi er bekymrede for det yderligere salg af statens aktier, som er knyttet sammen med fusionen i lovforslaget.
Socialdemokraterne mener ikke, at regeringen i forhandlingerne om lovforslaget har været særlig imødekommende over for denne bekymring, så selv om Socialdemokraterne støtter en fusion mellem Post Danmark A/S og Posten AB, kan vi altså ikke se bort fra vores bekymringer over salget af aktier og må derfor stemme hverken for eller imod lovforslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-06-12:
Det skal ikke blive nogen lang debat, det har vi jo haft under både første- og andenbehandlingen.
Jeg synes bare, at det er værd at nævne, at statsministeren endnu en gang under afslutningsdebatten i går brystede sig meget af Danmarks kamp for ytringsfrihed og regeringens kamp for ytringsfrihed; jeg tror også, at det var nævnt i forslaget til vedtagelse fra de borgerlige partier.
Men man er stadig ikke villig til at lade pengene følge med, så de gode ord i det her lovforslag kan blive til noget i virkeligheden.
Men det må vi så tage.
Dog stemmer vi selvfølgelig for.
Det er jo oprindelig et radikalt forslag, som regeringen så har valgt at fremsætte i en light-udgave.
Det er vi selvfølgelig glade for.
Vi går et lille skridt i den rigtige retning, og jeg vil love, at vi i den kommende samling vil fremsætte endnu flere forslag, der kan være med til at gøre den her kamp for ytringsfriheden til noget konkret, så man ikke bare taler om den og bruger sin ytringsfrihed til at tale om, hvor god man er, men også gør noget godt i virkeligheden.
Så vi vil fortsætte kampen og glæde os over, at et enigt Folketing trods alt vedtager et lovforslag, der bringer os et lille skridt i den rigtige retning.
Kim Christiansen (DF), 2008-06-12:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at blande mig så meget i debatten, idet Dansk Folkeparti varmt støtter den her fusion, specielt efter den sidste redegørelse, vi har fået, om, hvor stor en del af statens ejerandel der vil overgå til CVC.
Så vi er ganske fortrøstningsfulde.
Men jeg kan jo ikke sidde det her angreb fra hr. Simon Emil Ammitzbøll overhørig.
Jeg ved ikke, hvor det er, jeg skulle have skiftet mening.
Den eneste fortalelse, jeg kom med under førstebehandlingen, var, at jeg kaldte det en forligskreds, selv om det reelt bare var en stemmeaftale, og jeg erkender, at det var en fejl fra min side.
Det synes jeg er et forkert motiv at tillægge os.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-06-12:
Det sidste er jeg fuldstændig enig med hr. Kim Christiansen i.
Da der ikke er nogen aftale, kan Dansk Folkeparti jo netop ikke have forsøgt at udelukke Det Radikale Venstre af en sådan, så den skal hr. Kim Christiansen have.
Til gengæld vil jeg sige, at der jo ikke var tale om en fortalelse.
Hr. Kim Christiansen sagde det i sin egen ordførertale, jeg stillede et spørgsmål for at få bekræftet, at det var sådan, og det fik jeg bekræftet af hr. Kim Christiansen.
Altså, nu skal vi ikke diskutere »antimuslimske på visse stræk« osv. i dag, men der er vel grænser for, hvor mange fortalelser der kan være fra samme parti.
Altså, mener man det, man siger under en førstebehandling, eller gør man ikke?
Har man skiftet holdning?
Det er da fair nok, det kan alle gøre, men kom så op med argumenterne på talerstolen i stedet for.
Mette Gjerskov (S), 2008-06-12:
Jeg er rigtig glad for, at klimaministeren hører, hvad jeg siger.
Jeg ville være endnu gladere, hvis hun også gjorde, hvad vi Socialdemokrater siger, og pakker den her lov rigtig langt væk.
For det, klimaministeren siger nu, er, at det er lige meget, at kulforbruget stiger i Danmark, for vi har netop et kvotesystem i EU, som er så fælles, at nogle andre må reducere, og så må nogle andre lande skære ned.
det er der jo nok nogle andre lande, der gør.
Vi har jo en fælles aftale.
Er det nu en måde at overbevise resten af verden om, at vi der har et problem; klimaet har et problem, og det må vi gøre noget ved?
Bare fordi der er kul derude, behøver vi jo ikke at fyre det alt sammen af i de danske kraftværker.
Jeg vil meget gerne appellere til regeringen endnu en gang om at fjerne det her lovforslag.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-12:
Jeg tror simpelt hen ikke, at ministeren ved, hvad han taler om.
I hvert fald ifølge de svar, han giver til Arbejdsmarkedsudvalget, bliver der flere fuldtidsledige af det her lovforslag.
Ministeren har selv oplyst udvalget om, at der bliver 900 flere fuldtidsledige ved at lave en begrænsning i de supplerende dagpenge, fordi lønmodtagerne jo ikke bliver motiveret til at tage arbejde midt i ugen.
Hvis der skal ske en ændring i det her, bliver man nødt til at sige til sin arbejdsgiver: Hvis du skal beskæftige mig, skal det være fra mandag til fredag - ikke noget med at ringe onsdag formiddag, når der er kommet fisk, eller når det er holdt op med at regne for tagdækkernes vedkommende, eller når der er kommet gæster i restauranterne til reservetjenerne.
Det er jo det problem, vi har. Vi har et fleksibelt arbejdsmarked, og det vil ministeren nu smadre.
Folk kan få arbejdsløshedsunderstøttelse, lige så lang tid det skal være, men de må ikke have lov til at have arbejde samtidig med.
Hvis der er 30 uger af den slags, er det slut.
Og derfor bliver der 900 flere ledige.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-06-12:
Jeg vil gerne erindre om, at udgangspunktet er, at der er mangel på arbejdskraft i Danmark.
Her har vi altså grupper, som står fuldtids til rådighed for arbejdsmarkedet, og hvad er mere naturligt end så at sige, at de, der står fuldtids til rådighed, da også skal have fuldtidsarbejde?
Det er sådan set det, forslaget går ud på.
Jeg har så ikke en tro som venstrefløjen på, at arbejdsgiverne frivilligt ændrer adfærd på det her område, og derfor tror jeg, at det, at vi nu begrænser adgangen til supplerende dagpenge, vil tvinge arbejdsgiverne til at tilrettelægge arbejdet bedre.
Det vil jo så være den sidegevinst, vi kan få af det her forslag.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-12:
Det er lidt utroligt, at beskæftigelsesministeren her ved tredjebehandlingen manipulerer med Folketinget.
Det værste her er jo, at det simpelt hen ikke passer, når han forsøger at forklare, at der ikke er nogen grupper, der bliver ramt af det her.
Det, ministeren gør, er at sætte lighedstegn mellem dem, der er omfattet af en hjemsendelsesret, og dem, der ikke er - altså med frigørelsesattest.
Det viser bare igen, at ministeren ved forligsforhandlingerne ikke oplyste korrekt om, hvad de faktiske forhold var.
Der fik man at vide, at der var så og så mange ledige, og at der var alt for mange, der var på supplerende dagpenge.
Jeg spørger så: Kan vi ikke se det over nogle flere år?
Der var et fald på 36 pct.
det har forligspartierne ikke kendt noget til - og derfor er det jo helt fuldstændig overflødigt at lave det her.
Nu er vi i en situation, hvor der er harmoni mellem stregerne for dem, der er på supplerende dagpenge, og dem, der er fuldtidsledige.
Ministeren siger så, at han håber, at der bliver sanktioner, at arbejdsgiverne ændrer adfærd.
Vil ministeren ikke godt oplyse, hvilke sanktioner der er over for arbejdsgiverne i det her lovforslag?
Det er ensidigt rettet mod lønmodtagerne.
Vil ministeren ikke også godt bekræfte, at vores rådighedsbestemmelser er sådan, at hvis man bliver tilbudt et fuldtidsarbejde, skal man tage det, for ellers kan man slet ingen dagpenge få?
Line Barfod (EL), 2008-06-12:
Det her er jo et led i regeringens langsigtede ønske om at få fjernet det sociale sikkerhedsnet i Danmark og få beskåret dagpengene lidt ad gangen; man har jo lovet, at man ikke fjerner dem med ét hug, og derfor har man valgt en salamitaktik, hvor man tager lidt ad gangen.
Konsekvenserne har hr. Bjarne Laustsen været inde på, og vi har også diskuteret det ved de tidligere behandlinger og i lang tid ved behandlingen i Arbejdsmarkedsudvalget, men jeg mener alligevel, der er grund til at gentage, at det, der kan blive konsekvensen af det her, er, at der kan være virksomheder, der må lukke, fordi de simpelt hen må opgive at få arbejdskraft, og det kan selvfølgelig være, at det sker.
Det kan også være, at de ansatte simpelt hen må gå ned i indkomst, men jeg tror bare ikke, der er særlig mange, der kan klare sig uden de 20.000, 30.000, 40.000 eller 50.000 kr., de i dag får i supplerende dagpenge; hvis de skal betale de høje boligpriser, der er i dag, så er der ikke mange, der har råd til at miste så stor en del af deres indkomst.
Derfor bliver de nødt til at vælge at blive fuldtidsledige eller at skifte erhverv, hvis det er en mulighed for dem.
Hvis virksomhederne så skal fortsætte, men altså med dårligere vilkår, så risikerer vi, at mange af dem vil vælge at importere udenlandsk arbejdskraft, og vi risikerer, som vi har set det i byggebranchen og andre steder, at den udenlandske arbejdskraft så bliver groft udnyttet og bliver udnyttet med både meget dårligere løn og meget elendige arbejdsvilkår.
Det er ikke en udvikling, vi ønsker; vi er bange for, at det kan give kæmpe problemer i tiden fremover, og derfor mener vi, at man skal lade være med at vedtage lovgivning, som øger risikoen for, at det sker.
Hvis regeringen og forligspartierne, herunder Radikale, faktisk ønskede at opnå, at flere kom i arbejde - som man jo siger at formålet er - så er der jo masser af andre måder, man kan lave en jobplan på.
Vi tror ikke på, at der er særlig mange af dem, der i dag arbejder i fiskeindustrien, i havnene, som tagdækkere osv., og som ikke længere vil have råd til det, når de supplerende dagpenge forsvinder, der så, som beskæftigelsesministeren har foreslået dem, vil tage job som fuldtidsansatte SOSU'ere i Vejle i stedet for.
Det er selvfølgelig fint, hvis der er nogle få, der har lyst til at blive omskolet til det; vi tror bare ikke, det er særlig mange.
Hvis man gav endnu flere penge, ville det offentlige også være i stand til at ansætte mange flere, som ikke er i stand til at yde 150 pct., men som kunne være ansat på nedsat tid, i seniorordninger osv.
Det kunne være med til at sikre, at vi havde en mulighed for at sænke tempoet på arbejdsmarkedet inden for det offentlige, og dermed ville der være meget færre, der blev udstødt.
I øjeblikket er der simpelt hen så mange, der bliver nedslidt i det offentlige, og som permanent bliver sat uden for arbejdsmarkedet.
Det burde være der, man satte ind med en jobplan, hvis man ønskede, at det var for at forbedre vilkårene for mennesker, at man lavede lovændringer, og ikke kun for at forbedre vilkårene for dem, der gerne vil tjene penge.
Så vi stemmer fortsat imod det her forslag.
Eigil Andersen (SF), 2008-06-12:
SF stemmer nej til selve lovforslaget, som forringer retten til supplerende dagpenge for mindst 30.000 lønmodtagere.
Det er arbejdsgiverne, som vi skal arbejde med, for at de skal ændre mange deltidsjob til fuldtidsjob, og i den forbindelse er det helt urimeligt, at man straffer de arbejdsløse på supplerende dagpenge; det er - som man siger med et gammelt dansk udtryk - at rette smed for bager.
Socialdemokratiets ændringsforslag lapper så lidt på forringelsen, ved at nogle grupper ikke skal rammes, og det forslag stemmer vi for.
Under førstebehandlingen her i Folketinget den 11. april og andenbehandlingen den 3. juni har jeg forklaret ret grundigt, hvorfor regeringens lovforslag er urimeligt og uretfærdigt, og hvorfor Socialdemokratiets forslag er en lille forbedring.
Desværre er det sådan, at argumenterne ikke har haft nogen effekt, hverken på Venstre, De Konservative, Dansk Folkeparti, Ny Alliance eller De Radikale, som støtter det fremsatte lovforslag fra ministeren, og jeg tror desværre ikke, det hjælper, hvis jeg gentager alle de argumenter her ved tredjebehandlingen i dag, og det vil jeg derfor afstå fra at gøre.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-06-12:
Det er vi selvfølgelig rigtig glade for.
De indrømmelser, jeg efterspurgte i min første tale, kan vi ikke få.
Vi kan få en stemmeaftale og ikke et egentligt forlig, bliver der sagt.
Men hele pointen er jo, at vi af denne debat har kunnet se, hvad en sådan stemmeaftale er værd.
En sådan stemmeaftale har et eneste element, nemlig at de partier, der stemmer ja, får fornøjelsen af at trykke på de grønne knapper og intet som helst andet.
Det er åbenbart det, der ligger i en stemmeaftale, og det er derfor vi synes, at begrebet stemmeaftale jo ikke giver mere mening, end hvis vi stemmer for et hvilket som helst andet forslag, som regeringen fremsætter, så en stemmeaftale er ingenting.
Det vil sige, at svaret på spørgsmålet om, hvorvidt vi kunne få en aftale, i virkeligheden er nej.
I forhold til hvad pengene skal gå til, vil vi gerne have, at de skal gå til nedbringelse af statens gæld, og vi er i hvert fald tilfredse med, at regeringen positivt vil overveje, om man kan gøre det.
Det vil være det økonomisk mest ansvarlige, og vi er da glade for, at regeringen i det mindste overvejer det økonomisk ansvarlige skridt.
Det tager jeg som en positiv indrømmelse, og vi vil i hvert fald stå fuldt bag, hvis det er afvikling af statsgælden, man bruger pengene til.
Men vi stemmer stadig blankt til forslaget efter ministerens besvarelse.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-06-12:
Jeg tror, at hr. Kim Christiansen har misforstået mit sigte, for jeg er ikke gået op på talerstolen for at angribe hr. Kim Christiansen.
Jeg er gået herop for at få en afklaring af, hvad Dansk Folkeparti egentlig mener, og hvorfor man har skiftet holdning.
Jeg synes, at det også må være i Dansk Folkepartis interesse, at Dansk Folkeparti sammen med Det Radikale Venstre og eventuelt andre kan få hånd i hanke med, om regeringen vil kaste gode penge efter dårlige penge og sælge statens aktier på et forkert tidspunkt, eventuelt til en for billig pris.
Det kan ikke være i Dansk Folkepartis interesse, at staten går glip af indtægter - det forstår jeg virkelig ikke at det skulle være.
Jeg synes, at vi kunne have lavet en fin alliance mellem Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre i den her sag.
Vi er sådan set parat til at lave aftaler også med partier, vi på andre områder er meget uenige med, men det rakte åbenbart ikke så langt fra Dansk Folkepartis side.
Kim Christiansen (DF), 2008-06-12:
Af mangel på gode argumenter kan man selvfølgelig altid gribe til at begynde at angribe andre ordførere inden for mit parti, men det vil jeg ikke tage stilling til.
Jeg tror, at de pågældende er fuldstændig i stand til at forsvare sig selv, men jeg synes måske, at det er at bringe den her diskussion om postfusionen lige vidt nok at begynde at tale om at være antimuslimsk og lignende.
Det må være, fordi hr. Simon Emil Ammitzbøll mangler fornuftige argumenter i den her diskussion.
Jeg mener ikke, at vi har skiftet mening om noget som helst.
Jeg kom med en fortalelse, og det har jeg erkendt.
Det er jo aldrig så galt at begå en fejl, når bare man indrømmer, at man har gjort det, og det kunne hr. Simon Emil Ammitzbøll måske lære lidt af.
Pernille Frahm (SF), 2008-06-12:
Vi er for det første også meget tilfredse med, at det nu, efter at ministeren har sagt det i Kulturudvalget, fremgår helt klart, at der ikke er nogen begrænsning for, hvor mange der kan komme til Danmark på den her ordning.
Der kan komme 10, der kan komme 100, der kan komme 1.000.
Det andet er, at der heller ikke er nogen begrænsning for de pågældendes ytringsfrihed.
De mennesker, som vi eventuelt skulle vælge at invitere herop på den her ordning, har den ytringsfrihed, som alle andre borgere i det her land har, nemlig ytringsfrihed inden for lovens rammer, og den vil ikke blive begrænset af krav om, at man skal være mere ydmyg over for den ene eller den anden befolkningsgruppe eller instans, end alle andre borgere i det her land skal være.
I modsætning til den tidligere ordfører vil jeg sige, at vi stemmer for i SF.
Vi synes, at det er rigtig god idé, men vi synes desværre, at den udformning, ideen har fået, er en smule skæmmende for tankegangen bag.
Når Århus Kommune f.eks. kan beregne, at det her vil komme til at koste den godt og vel 900.000 kr. pr. forfatter, den eventuelt skulle finde på at invitere herop, siger det jo sig selv, at det med den situation, kommunerne står i og formentlig også står i, efter at forhandlingerne om den kommunale økonomi er afsluttet, bliver ganske begrænset, hvor mange de har råd til at invitere, på trods af at de måske har lyst til at udnytte den her ordning.
Skal de forfattere, der bliver inviteret herop, betale skat af den fribolig, der bliver stillet til rådighed?
Skal de betale skat af deres transport?
Skal forfatterne i det hele taget betale skat af de ting, man inden for den her ordning kan stille til rådighed for dem?
I første omgang lød svaret lidt uldent, men så vidt jeg har forstået, er det blevet afklaret nu - det kan skatteministeren eller kulturministeren måske bekræfte - at ja, der skal betales skat.
Og den skat er så et ekstra beløb, som den kommune, der inviterer forfattere herop, skal være indstillet på at lægge oven i de ydelser, den eventuelt vælger at stille til rådighed for de pågældende forfattere.
Det gør, at forslaget desværre ikke er blevet så kønt, som det kunne have været blevet, men vi stemmer for det i SF.