runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2008-11-26:
Nej, ministeren kan være fuldstændig tryg ved det.
Jeg vil ikke anklage regeringen for at sylte ting, fordi man nu er nået til den konklusion, at det der med at spørge folk uden for regeringen og uden for regeringspartierne godt kan være klogt, og at man kan få bedre svar, hvis man spørger udenfor, end hvis man spørger indenfor.
Det synes jeg er klogt.
Det skulle man have startet på for lang tid siden, f.eks. i 2006, hvor statsministeren første gang nævnte, at det var det, der var målsætningen.
Måske kunne man også have gjort det tidligere, for efter min mening har det været oplagt i mange år, at det var den vej, man skulle gå.
Noget andet er så: Hvad gør vi så frem til, at denne kommission kommer med sin rapport?
Fortsætter vi f.eks. med at øge udbygningen med kulkraft?
Altså, der kan man jo konstatere, at i hvert fald tidligere i dag havde statsministeren ikke noget klart svar på, om vi skal have flere kulkraftværker i Danmark end dem, vi i forvejen har.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-26:
Jeg kan kun sige, at jeg havde været minister for det her område i mindre end 2 uger, tror jeg, da vi ligesom satte den her klimakommission på dagsordenen.
Hr. Per Clausen ved udmærket, at jeg ikke har noget som helst problem med at spørge eksperter.
Det er faktisk en del af min arbejdsfacon, så det er vi ikke uenige om.
Men der er flere veje til det her, for det første energieffektivisering.
Det har noget at gøre med det, som vi talte om under det tidligere spørgsmål.
Dernæst er der den kontinuerlige udbygning af vedvarende energi.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt hele tiden at holde fast i, at 3 pct. af vores energi i Danmark i 1980 kom fra vedvarende energi, det voksede så til i 2001 at være 11 pct.
Nu er det i perioden 2001-2007 vokset til 17 pct.
Energiforligskredsen har sagt, at det skal være 20 pct. allerede i 2011 og så 30 pct. i 2020.
Vi går allerede ad de spor, der alligevel skal betrædes.
Per Clausen (EL), 2008-11-26:
Jeg er selvfølgelig glad for, at ministeren kan bekræfte, at det skal gå så hurtigt som muligt.
Jeg er også tilfreds med, at ministeren siger, at der vil blive taget de nødvendige skridt for at sikre den fornødne effektivisering af energiforbruget i bygninger i Danmark.
Jeg går så ud fra, at ministeren i den sammenhæng også er villig til f.eks. at fremrykke en skærpelse af bygningsreglementet, hvilket mange i byggebranchen jo har sagt ville være et rigtig, rigtig godt initiativ, og at ministeren også vil være villig til at overveje, hvordan man nu kan øge incitamentet til at investere i renoveringer, som sikrer mindre energiforbrug.
Jeg forlanger jo ikke eller har nogen illusioner om, at klimaministeren skulle kigge i Enhedslistens lille pose med julegaver, men så må man jo finde på noget andet, som har den tilsvarende effekt.
Det forventer jeg da i hvert fald at ministeren nu vil sige at hun vil sikre.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-26:
Nu er det ikke en problemstilling, der overhovedet er aktuel.
Vi står ikke og skal bygge flere kulkraftværker eller for den sags skyld andre kraftværker i Danmark.
Samtidig med at vi for det andet mindsker energiforbruget, og det er det, vi arbejder på, får vi også en stadig større komponent af vedvarende energi, og derfor siger det jo lidt sig selv, at der så ikke er behov for at bygge nye kraftværker på den måde, som hr. Per Clausen nævner der.
Så det er slet ikke i spil.
Nej, tværtimod bevæger vi os jo hele tiden i retning af større uafhængighed af fossile brændsler.
F.eks. er hele spørgsmålet om elbiler og det med at holde investorer, der er interesserede i at udbrede elbiler i Danmark og gå i partnerskab med DONG om at udvikle batterierne, så biler kan køre på lagret vindenergi, jo også noget, der bringer os i den her retning.
Jeg tror faktisk, at netop det at finde på alternative transportformer er noget af det, der kan bringe os nogle store skridt i retning af visionen om så snart som muligt at være 100 pct. uafhængige af fossile brændsler.
Som hr. Per Clausen ved, har regeringen jo nedsat en klimakommission, og så kan man jo tænke, at det nok er sådan noget med at sylte tingene, så begraves det der.
Nej, det er det faktisk ikke.
Det er nogle af Danmarks allerdygtigste forskere på det her felt, som har fået stillet den opgave, at mens vi andre nu kigger meget på, hvad der skal ske i den nærmeste fremtid, i de nærmeste år i Danmark og også på EU-plan frem mod 2020, så skal de komme med et bud på, hvornår ude i fremtiden Danmark kan blive helt uafhængigt af fossile brændsler, og hvad der i givet fald skal til.
Med det, de ved om de teknologier, som allerede er der nu, og om dem, de sådan kan se i horisonten, og den måde, vi sådan har tingene skruet sammen på i Danmark, så skal de komme med et bud på, hvornår vi kan være 100 pct. uafhængige af fossile brændsler.
Det synes jeg faktisk er en seriøs måde at gøre det på.
Jeg tror ikke, at jeg kan komme i tanke om noget andet land på kloden, der har stillet nogle sagkyndige den opgave: Kom med et bud på, ikke hvornår vi kan være 30, 40 eller 50 pct. uafhængige, men hvornår vi kan være 100 pct. uafhængige.
Per Clausen (EL), 2008-11-26:
Jeg går så ud fra, at det, som er klimaministerens synspunkt her, er, at den uafhængighed af fossile brændstoffer, som statsministeren nu i nogle år har nævnt som en målsætning, uden at vi er kommet tæt på, hvornår det ville ske, skal ske så hurtigt som muligt.
Men så må det vel også være forholdsvis nemt for klimaministeren at sige, at selvfølgelig skal der ikke bygges flere kulkraftværker i Danmark, for det må da være at gå i den forkerte retning, hvis man udbygger inden for et område, som jo i hvert fald helt sikkert vil medvirke til at fastholde afhængigheden af fossile brændstoffer.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-26:
Jeg tror næsten ikke, at jeg orker at gå ind i en stor polemik med hr. Per Clausen, for det er det, der bliver lagt op til.
Det er en polemisk måde at fremstille situationen på.
Det, der en kendsgerning, er, at regeringen har fat i de helt store drej: Transport, landbrug - og i øvrigt er en af de ting, der bliver nævnt her, et strammet bygningsreglement, som jo er under forberedelse, og det ved hr. Per Clausen også godt - og så hele måden, vi beskatter både private og erhvervslivet på.
Aldrig har en regering haft fat i så mange af de store drej på én gang.
Må jeg bare minde om, at hr. Per Clausen og Enhedslisten sammen med SF og Det Radikale Venstre tilbage i 1999 under den tidligere regering var med til at beslutte, at Danmark skulle vælge dieseltog i stedet for elektriske tog.
Det var så langt, man var nået i 1999, og jeg tror roligt, man kan sige, at en regering jo ikke ville tage den beslutning i dag.
Nu sidder vi faktisk og prøver på at komme med et ambitiøst udspil om, hvordan vi kan knække transportens stigende CO2-udledning, for som hr. Per Clausen ved, er det en af akilleshælene - det er det verden over, det er det i alle europæiske lande, jeg lige kan komme i tanker om.
Derfor har regeringen nu sat det arbejde i gang med at få den kurve knækket.
Igen må jeg bare sige, at det jo ikke er rigtigt.
I det energiforlig, der blev indgået tilbage i februar, er lige præcis energirenoveringerne kommet med.
Hidtil har partierne ofte fokuseret på, hvad vi gør ved de nye bygninger, og det er også vigtigt, og derfor strammer vi endnu en gang bygningsreglementet.
Vi har også sagt, hvordan det skal strammes ganske markant, nemlig 25 pct. bedre end nu, 25 pct. yderligere i 2015 og 25 pct. yderligere i 2020.
Det er vigtigt, men det er kun ca. 1 pct. af bygningsmassen, der bliver bygget nyt hvert år, og derfor er det rigtig vigtigt at få energirenoveringen med, og det har vi jo lagt op til i energiforliget.
Der kommer nu en evaluering af, hvordan det, vi hidtil har gjort, har virket.
Der kommer inden den 1. marts et samlet bud til energiforligskredsen - det diskuterede vi så sent som i går her i Folketinget, som hr. Per Clausen ved.
Desuden har vi indgået et partnerskab med byggeriet, hvor vi har spurgt, hvor der er nogle barrierer, hvorfor der ikke sker mere derude, end der gør, og samtidig har vi jo altså også taget fat i den almene sektor.
Alle de mennesker, der bor til leje, har hidtil stået uden for det her område, men dem har regeringen i samarbejde med de andre partier bag energiaftalen faktisk nu taget med ind.
Per Clausen (EL), 2008-11-26:
Nu er jeg jo et høfligt menneske, men jeg vil alligevel være forsigtig med at tage hatten af, før manden er kommet, om man så må sige.
Det, ministeren beskriver nu, er jo kommissionsarbejde, planer osv., og vi har endnu til gode at se, hvad der kommer ud af det.
Det, vi ved, er, at regeringen i 2009 forsømmer en enestående mulighed for at udnytte den stigende arbejdsløshed til at få taget fat på renovering af boliger og andre bygninger.
Man forsømmer en enestående mulighed for at stille nogle nye, skrappe krav til byggeriet, der gør, at man lever op til det niveau, som dansk byggeri i dag er i stand til at leve op til.
Altså, man forsømmer at gøre noget aktivt, og på den måde fortsætter man med at skyde de resultater, som vi har brug for her og nu, ud i fremtiden, for det er jo en kendsgerning, at det CO2-udslip, som vi har i år og næste år, jo er et CO2-udslip, som vi i hvert fald så skal reducere yderligere med henblik på fremtiden.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-26:
Altså, nu kan hr. Per Clausen jo ikke klandre mig for, at jeg ikke har svaret på hans spørgsmål, før han har stillet det.
I det tidligere spørgsmål og det spørgsmål, der er stillet her, spørger hr. Per Clausen faktisk ikke om det, han spørger om nu, nemlig om, hvorfor man foretrækker skattelettelser frem for at få yderligere gang i energien.
Jeg ser det ikke som en modsætning.
Det er jo det, der ligger i hele kommissoriet til Skattekommissionen: Find ud af, hvordan danskerne kan komme til at betale mindre skat på deres indkomst og så til gengæld betale mere for de ressourcer, vi bruger.
Det burde da være et budskab, som Enhedslisten og hr. Per Clausen var enige i.
Per Clausen (EL), 2008-11-26:
Ministeren har jo ret i, at det at få en ny regering ikke løser alle problemer.
Vi har lige set et trafikudspil fra Socialdemokraternes side, som, så vidt jeg kan vurdere, jo mildt sagt ikke har det ambitionsniveau, som er nødvendigt i forhold til at reducere CO2-udslippet.
Så det er jo rigtigt.
Og jeg kan forsikre ministeren om, at tilbage i 1999 var det at få Socialdemokraterne til at acceptere, at man skulle investere i andet end motorveje, en meget, meget vanskelig øvelse, og derfor blev resultatet heller ikke bedre, end det blev.
Men det, der står tilbage, er jo, at når ministeren ikke orker at gå i polemik, så er det måske også, fordi hun ikke rigtig forholder sig til det, der er mit spørgsmål, nemlig hvorfor det er, at regeringen hellere vil bruge nye energiafgifter til at indføre skattelettelser end til at sætte yderligere gang i energibesparelser, yderligere gang i vedvarende energi, og hvorfor det er, at man ikke vil udnytte den mulighed, der nu er med den stigende arbejdsløshed, til at fremrykke nogle af de planer, regeringen måske kommer med om et år eller to.
Hvornår forventer ministeren at Danmark kan være uafhængig af fossile brændstoffer?
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-26:
Jeg har det bestemt ikke sådan, at jeg tror, at nogle fra andre partier aldrig kan komme med gode ideer, og det ved hr. Per Clausen også.
Så hr. Per Clausen skal være velkommen med alle sine gode ideer.
Lige det der i går med, at staten skulle betale alle renterne på folks lån, kunne vi så ikke lige blive enige om, men mange af de andre ting skal være hjertelig velkomne.
Hr. Per Clausen skal ikke holde sig tilbage.
Ja, vi skal have et markant skærpet bygningsreglement, og det er jo allerede under forberedelse.
Og som sagt har vi også lavet et partnerskab med byggebranchen, hvor bl.a. en af de ting, vi lige sidder med nu og prøver at se om vi kan gøre noget ved, er at styrke uddannelserne på det her område.
For det hjælper jo ikke noget, hvis hr. Per Clausen eller jeg hjemme i vores bolig gerne vil have lavet noget og den håndværker, som vi ringer til, så ikke lige er ajourført med de nyeste teknologier.
Så jeg vil altså hævde, at vi er i gang med alle de store klodser.
Det er næsten ærgerligt, at hr. Per Clausen ikke er med i energiforliget.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-11-26:
Mener ministeren, at regeringens nye, grønne klimapolitik skal baseres på videnskabelige principper om eksempelvis reproducerbarhed og falsificerbarhed eller som et resultat af politisk forhåndsbestemte konklusioner og afstemninger, som det er tilfældet i FN's klimapanel?
Per Clausen (EL), 2008-11-26:
Jeg kan vel så konstatere, at det, klimaministeren siger, er, at statsministerens tale ikke repræsenterede noget nyt, for alt vil fortsætte med at gå præcis så godt, som det har gjort indtil nu.
Det er så ifølge ministeren jo ubeskrivelig godt.
Det har jeg også hørt andre fortælle om.
CO2-udslippet stiger, energiforbruget stiger - det er ufattelig godt.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om klimaministeren ikke mener, at det ville være en idé, hvis den danske regering forsøgte at udnytte den stigning i arbejdsløsheden, som vi ser inden for byggefagene i de her dage, til for alvor at få sat gang i f.eks. renoveringen af boliger og andre bygninger.
Det kunne være sådan, at man skærpede de krav, der ligger i bygningsreglementet.
Det kunne være sådan, at man lavede nogle låneordninger, som gjorde det attraktivt at investere i renovering af boliger, som tog særlig hensyn til energi.
Der er jo masser af ting, man kunne sætte i værk nu, og som man så kunne sige måske faktisk kunne medvirke til at vende den jo i virkeligheden lidt kedelige udvikling, som der har været i Danmark i de senere år.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-11-26:
Jeg tror lidt, at ministeren ramte en guldåre, for det er ikke sådan, at jeg ikke vil høre på IPCC, tværtimod har jeg faktisk gjort mig den ulejlighed at bruge en hel ferie på at læse det igennem.
Nu nævnte ministeren selv rapporternes omfang, og det er ikke - slet ikke for en lægmand som mig - særlig let stof.
Det er jo ikke dér, problemet ligger.
Problemet ligger i, at det resumé, der bliver lavet for policy takers, folk som os, er skrevet af politikere.
Det er ikke skrevet af forskere.
En række uafhængige forskere har jo sat sig ned og forsøgt at lave deres eget resumé, som har nogle langt mindre drastiske konklusioner end dem, som IPCC-resumeet kommer frem til, og det, som FN-resumeet kommer frem til.
Man kan f.eks. tage forudsigelserne om vandstandsstigninger.
Vi har altså over de sidste 20 år bevæget os fra forudsigelser om 1 m til forudsigelser om 29 cm, som vi er nede på nu.
Det er jo den samme vandstandsstigning, som vi i Danmark har oplevet fra 1860 frem til begyndelsen af årtusindskiftet.
Altså det, som vi har oplevet fra 1860 til år 2000, er det samme, som vi vil opleve fra 2000 til slutningen af det her århundrede.
Det er jo ikke ligefrem vandstandsstigning, der har præget historieskrivningen siden 1860.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-26:
Ministeren forsøger efter bedste evne at lade sig rådgive af al den viden, der er til rådighed for verdenssamfundet.
Det synes jeg egentlig også at hr. Morten Messerschmidt skulle gøre, for det er jo, som om hr. Morten Messerschmidt som en af de eneste, jeg sådan lige kan komme i tanker om i det politiske landskab, har bestemt sig for, at der bare er et sted, han helt sikkert ikke vil høre noget fra, og det er fra dem, om hvem verdenssamfundet har sagt, at de alligevel nok repræsenterer en ret bred vifte af forskere.
Sådan har vi andre det altså ikke, jeg har i hvert fald ikke.
Jeg lytter til alle de forskere, der kommer med nye bidrag.
Jeg er nysgerrig hver gang, der er ny viden.
Og jeg synes, det er fint, at der indimellem er viden, der går i modsat retning og siger noget andet eller kommer med en eller anden ny brik.
Det er fint.
Det, der nok grundlæggende skiller hr. Morten Messerschmidt og mig, er, at hr. Morten Messerschmidt siger: Ja, men det går nok over, og spørger: Laver I i øvrigt også sådan noget med, at alle pengene bliver brugt?
Jeg ved ikke, hvad det er for alle penge, og der er heller ingen, der hævder, at der sker ingenting.
Vi er for længst forbi scenarier, hvor det, at der sker ingenting, er en mulighed.
Der sker forandringer, det gør der hele tiden.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-11-26:
Ministeren svarede ikke på, hvilke andre eksperter som regeringen modtager råd fra i forhold til klimaindsatsen.
Altså, hvis vi læser FN's klimarapporter, ligger det sådan, at hvis alle lande i hele verden hvad der jo ikke er ret meget, der tyder på -
valgte at følge de rekommandationer, som FN's klimapanel kommer med, ville man frem til 2050 forhindre den globale opvarmning med 0,5 grader, altså cirka en halv grad celsius.
Det er jo ikke et udtryk for, at vi kan stoppe den globale opvarmning.
Og det er altså FN's klimapanels helt egen sobre vurdering.
Det er jo ikke ligefrem noget, der burde give næring til den her bevægelse, som tror, at hvis bare man gør alt det, som FN's klimapanel siger, er den hellige grav velforvaret.
Hvis vi bruger alle pengene på det, som FN's klimapanel siger, er vi sikre på, at vi ikke får vandstandsstigninger, at vi ikke får øget tørke og alle de ting, som ministeren ellers taler om.
Problemet er jo bare, at flere og flere forskere siger, at det, som FN kommer frem til her, ikke passer.
Det er cirka et års tid siden, at 100 anerkendte professorer, nobelprismodtagere, eksperter inden for klimavurdering, skrev til Ban Ki-moon, FN's generalsekretær, og sagde meget entydigt: Prøv nu at høre, I er på gal vej.
Vi kan ikke leve med, at verden bliver misvejledt i så vigtigt et spørgsmål, som vi bruger så mange ressourcer på.
I forhold til Kilimanjaro, i forhold til Jakobshavn, i forhold til indlandsisen og alle de ting, som ministeren og Al Gore og andre velmenende mennesker tidligere har udtalt sig om, har de sagt: Her kan I se eksemplerne på, hvad der sker, hvis ikke vi reducerer CO2-udslippet.
Der er det bare jeg spørger: Når vi ser, at alle de eksempler nu falder fra hinanden, kunne det så ikke godt være, at ministeren skulle overveje nogle andre venner end IPCC?
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-26:
Jeg er blevet spurgt, om jeg finder, at FN's klimapanel er et brugbart forum i forbindelse med fastlæggelsen af fremtidens klimapolitik, eller om jeg vil overveje alternativer og i givet fald hvilke.
Jamen det er da ikke FN's klimapanel, der fastlægger fremtidens klimapolitik.
Det er da også en fuldstændig grundlæggende misforståelse.
FN's klimapanel er en institution, og det, som den her enormt store gruppe af forskere og verdenssamfundet, alle verdens lande, har sagt, er, at vi er nødt til at have et sted, hvor vi samler den her viden.
Den stiller de så til rådighed.
Hvad der så skal ske, er jo op til landene, det er op til regeringerne, det er op til politikere som hr. Morten Messerschmidt og jeg.
Så det er en fuldstændig forkert præmis.
De fastlægger ikke noget som helst.
Altså, hr. Morten Messerschmidt og jeg bliver jo ikke enige om det her, og det ved hr. Morten Messerschmidt.
Jeg kan somme tider undre mig over, at et så ungt menneske alligevel kan være så sorgløst, fordi det jo simpelt hen er lodret forkert, at de, der siger, at der er noget, vi skal tage bestik af, får mindre og mindre ret.
Så sent som i sidste uge kom Det Internationale Energiagentur, som jeg tror normalt vil være er organ, som hr. Morten Messerschmidt ikke vil beskylde for alle mulige grimme ting, og sagde, at de faktisk troede, at FN's klimapanel undervurderede, hvad vi var på vej mod.
Og derfor tror vi, at verden har brug for en revolution.
Det er da ikke hver dag IEA, Det Internationale Energiagentur, ligefrem beder om en revolution.
Så det er ikke korrekt, når hr. Morten Messerschmidt siger, at problemerne bliver mindre.
Den frygtelige sandhed er, at gang på gang bliver forskerne overrasket over, at tingene bevæger sig med endnu større hast i den forkerte retning.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-11-26:
Ja, det er interessant.
Man har en udvikling, hvor vi får mere og mere besked om, at CO2 er den store synder, og IPCC har mere og mere ret, samtidig med at de eksempler, som IPCC, klimaministeren, Al Gore og alle andre i den her vækkelse, er kommet med, falder fra hinanden.
I 1990'ernes rapporter kom IPCC så frem til, at det vistnok kun drejede sig om 67 cm.
Og i den seneste rapport, som ministeren lige nævner, er det nu altså nede på 29 cm. Så forudsigelserne bliver faktisk mindre og mindre faretruende, så at sige, jo mere viden, vi får.
Og der er det da mærkeligt, at man så tillægger det organ, som altså ikke har bestilt andet end at tage fejl de sidste 20 år, mere og mere indflydelse.
Det er jo det, der ikke hænger sammen.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-26:
Det sidste er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Altså, hr. Morten Messerschmidt taler f.eks. stort set ikke om andet, og det er der nu rigtig mange andre, der heller ikke gør.
Jeg kan da læse alle mulige læserbrevsskribenter, der har alle mulige andre teorier, som de har fundet et eller andet sted.
Og det er da vigtigt, det er godt, og sådan skal det da være i åbne samfund.
Det er jo simpelt hen noget vrøvl, når hr. Morten Messerschmidt siger, at det er, som om der er nogle, der mener, at der findes en endegyldig sandhed.
Det mener jo ikke engang FN's klimapanel.
De er jo meget omhyggelige, når de siger, at med ca. 90 pct.s sikkerhed tror de det, og med måske 95 pct.s sikkerhed tror de det, og med kun 60 pct.s sikkerhed tror de det.
Det er jo netop det, de gør.
De anerkender, at de ikke besidder den endegyldige sandhed.
Der er mange andre forskere, der har forskellige teorier, som også har deres plads i debatten.
Det er der da ikke nogen der benægter, heller ikke med hensyn til afsmeltningen af en konkret gletcher.
Der har vi altid til alle de internationale gæster, til forskere, der har været deroppe, sagt, at der er mange ting, vi ikke ved nok om endnu.
Det her er en af de ting, som vores modeller ikke kan forklare.
Det er jo derfor, vi forsker i det.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-11-26:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det, der er problemet, er den totale ensidighed, som præger klimadebatten.
Man kan jo også undre sig over, at nogle af de ting, vi tidligere har hørt klimaministeren og sandelig også andre, altså fupmagere som Al Gore og andre, tale om, f.eks. er, at afsmeltning af Kilimanjaro skulle have noget med CO2-udslippet at gøre.
Nu ved vi så, at det har det ikke.
Nej, det var et skift i luftfugtigheden.
Her forleden dag var ministeren nødt til i et skriftligt spørgsmål til mig at indrømme, at isafsmeltningen i Jakobshavn vist heller ikke havde noget med CO2-udslippet at gøre, for det viste sig rent faktisk, at det var forårsaget af øgede understrømme af mere varmt vand.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-26:
Nu tror jeg ikke, at hr. Morten Messerschmidt kommer ret langt med at antyde, at klimapolitikken skulle være mindre baseret på viden end samtlige andre politikområder.
Jeg mener faktisk, at det forholder sig fuldstændig modsat.
Der er formentlig ikke noget politikområde, man overhovedet kan komme i tanker om i den moderne verden, der i den grad forsøger at basere sig på viden.
Ja, til sidst er der nogle politiske valg, der skal træffes, men jeg må altså stadig væk holde fast i, at præmissen simpelt hen er gal.
Der sidder mange, mange hundreder af denne verdens mest kyndige mennesker på det her område.
Det er jo det, der er styrken ved det, nemlig at hver enkelt forsker ikke bare sidder med sit, men at man prøver at se, hvilket billede der tegner sig, hvis man lægger alt det sammen.
Det betyder jo altså også, da alle data er lagt åbent frem, at de mange siders videnskabelige tekst - og det er f.eks. for den sidste rapports vedkommende et par tusind sider - er blevet gransket nøje og i flere omgange, og at de er blevet gransket overordentlig grundigt af totalt uafhængige forskere, som i øvrigt ikke har noget med noget at gøre.
Så jeg synes altså man skal passe på med, fordi man er uenig med det, der kommer ud af panelet, at sige, at så er det nok, fordi der er noget galt med panelet.
Sådan behøver logikken jo ikke at være.