Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-14:
Jeg vil gerne høre, om den bemærkning fra hr. Dennis Flydtkjær om, at hvis systemet skulle være enstrenget, skulle det forankres i Landsskatteretten, betyder, at Dansk Folkeparti er imod den folkelige forankring, der netop findes i lægmandssystemet.
I dag behandler vi lovforslaget om ændring af skatteforvaltningsloven.
Fra SF's side hilser vi det reviderede lovforslag velkommen.
I SF mener vi, at det er vigtigt med en mere effektiv klagestruktur, så vi kan gøre sagsbehandlingstiden mindre langtrukken til gavn for både klageren og ankenævnene, og så det afspejler det moderne samfund.
Vi mener ikke, at et gebyr på 300 kr. vil afholde privatpersoner fra at indgive en klage, hvorimod 800 kr. måske er på kanten.
Samtidig finder vi det i SF rimeligt, at gebyret er gældende inden for alle former for klager, og det er jo vigtigt at understrege, at gebyrerne naturligvis tilbagebetales ved helt eller delvist medhold.
At nogle klagesager på skatteområdet skal behandles ved hele to administrative klageinstanser og andre ikke, kan hverken begrundes i hensynet til retssikkerheden eller i andre hensyn.
Grundlæggende fritages Landsskatteretten for de klager, der allerede er blevet behandlet af ankenævnet, hvilket SF ser som sund fornuft.
I SF har vi fuld tiltro til, at skatte-, vurderings- og motorankenævnene kan varetage klagerne på kvalificeret vis, specielt taget de nye tiltag i betragtning, herunder det fælles sekretariat, at sagsbehandlingsreglerne harmoniseres, og at principielle sager går direkte videre til Landsskatteretten.
Klageren får nu også mulighed for at vælge, om en sag skal behandles af et skattenævn eller et vurderingsankenævn eller behandles af Landsskatteretten.
Derfor ser SF den nye klagestruktur som en god løsning, der sikrer skatteyderne en hurtigere afgørelse i klagesager, fordi gebyret på 300 kr. sikrer en bagatelgrænse, så reelle sager kan behandles hurtigere.
Den direkte henvisning til Landsskatteretten sikrer en hurtigere behandling af principielle sager samt en større ensartethed.
Endelig sikres et frit valg, så klageren selv kan beslutte, om det skal være lægmændene i lokale ankenævn, der skal træffe afgørelsen, eller Landsskatteretten.
Til sidst vil jeg tilføje, at jeg finder det en smule besynderligt, at flere af oppositionspartierne nu ser ud til at trække en smule i land i forhold til lovforslaget.
Især timingen virker en smule mærkelig.
Jeg er nysgerrig efter at høre, hvad der er nyt i forhold til den skriftlige høring.
Lovforslaget blev jo netop revideret i forhold til en såkaldt frit valg-ordning, hvor der kan vælges mellem, om en sag skal i Landsskatteretten eller i ankenævnene.
Så hvad er det, Venstres ordfører specifikt har bidt mærke i er anderledes fra den skriftlige høring til den høring, der var i udvalget?
For det første vil jeg sige, at nu føler hr. Dennis Flydtkjær jo åbenbart, at han selv tilhører et borgerligt parti, men det er ikke altid lige til at vide, fordi der ikke er ensartethed i de politiske meldinger.
Men hvis DF ikke føler sig repræsenteret i den kategori, beklager jeg meget.
Det må ordføreren tage op med ministeren.
Angående det andet spørgsmål vil jeg sige, at jeg godt kan høre, at DF mener, at Landsskatteretten er den eneste instans, der burde være, men jeg må bare igen sige fra SF's side: Hvis man som borger har en klage og ønsker at bruge den folkelige forankring, der er i et lægmandssystem i et lokalt forankret ankenævn, så er det det, man skal have lov til at bruge.