runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-22:
Jeg tror, der er en årsag til, at hr. Martin Henriksen er i et andet parti end mig.
Det betyder, at vi i SF påtager os ansvaret for de mennesker, der kommer hertil, med alt, hvad det indebærer.
Når vi nu giver dem et nyt land at bo i, hvortil de ikke kan overføre deres folkepension, ja, så må vi selvfølgelig også tage ansvar for det.
Alternativet er, at vi ser nogle usædvanlige fattige og dårligt fungerende pensionister på et tidspunkt, og det vil vi i SF ikke medvirke til.
Jeg var faktisk glad, da vi rettede op på det, som bl.a. Dansk Folkeparti havde været med til at indføre for flygtningepensionister.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-22:
Altså, jeg kunne også godt tænke mig at spørge fru Karina Lorentzen Dehnhardt, for jeg kunne ikke få hr. Ole Hækkerup til at svare klart på det spørgsmål: Hvordan tror Socialistisk Folkeparti at mange folk opfatter situationen, når det er sådan, at de kan se, at der f.eks. er en masse danskere – det kan også være indvandrere, der bor her i forvejen – der har stået på en venteliste til en bolig, ventet i rigtig mange år, og at der så kommer nogle og springer køen over?
Tror SF, at man opfatter det som rimeligt, eller hvad?
Er det også helt i orden med den danske befolkning, når det forholder sig sådan, at flygtninge har en særlig privilegeret adgang til at få dansk folkepension?
Er det også helt i orden – altså ud fra en rimelighedsbetragtning?
Er der ikke en eller anden øvre grænse for, hvor mange særhensyn og særrettigheder, vi skal tildele folk, som vi i første omgang har sagt til: Okay, nu tager vi imod jer og giver jer opholdstilladelse?
Er der ikke en grænse et eller andet sted?
En ting er, at man giver opholdstilladelse til deres familier, men at man oven i det betaler for flybilletten og tilmed sørger for, at der står folk i lufthavnen herhjemme for at gelejde dem hen til det rigtige sted, hvor de skal være.
Er det ikke bare ved at kamme en lille smule over med de mange hensyn, som jeg er sikker på Socialistisk Folkeparti gerne vil tage?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-22:
I SF er vi heller ikke indstillet på at støtte det her beslutningsforslag.
Vi synes, det er grundlæggende, at man kan være sammen med sin familie.
Det er indlysende, at flygtninge, der netop er ankommet, og som kæmper med at få skaffet alt det nødvendige til at indrette sig her i landet, ikke også har råd til at betale for den familiesammenføring, som betyder, at man kan blive genforenet med sin kone og sine børn.
Derfor støtter vi ikke det her forslag.
Marlene Borst Hansen (RV), 2015-05-22:
Dansk Folkeparti foreslår, at det ikke længere skal være det offentlige, som betaler, når en familie har opnået ret til familiesammenføring.
Langt de fleste, som vil blive omfattet af det her beslutningsforslag, vil jo være flygtninge, som for de flestes vedkommende kommer til Danmark uden ret mange penge, hvis nogen overhovedet.
De skal i gang med et nyt liv her, og vi mener faktisk, at det vil være en rigtig dårlig start på livet i Danmark, hvis man bliver nødt til at starte med at stifte gæld, hvilket for en dels vedkommende vil være konsekvensen af Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Radikale Venstre kan derfor ikke støtte forslaget.
Ole Hækkerup (S), 2015-05-22:
Når hr. Martin Henriksen siger, at der kommer rekordmange til Danmark, så strider det jo imod fakta.
For hvis vi kigger på det første kvartal af indeværende år, kan vi se, at der brutto – frit efter hukommelsen – er kommet 1.500 for at søge asyl, hvilket i øvrigt ikke er det samme, som at de nødvendigvis får asyl.
Hvis man sammenligner med forrige år, kan man se, at der var det samme bruttotal i første kvartal forrige år.
Betyder det så, at indeværende år bliver ligesom forrige år?
Nej, det gør det ikke, for hvad karakteriserede forrige år?
Det gjorde det, at vi så en stor stigning i antallet i august, september og oktober.
Det var derfor, regeringen kom med lovforslaget, hvor man sagde, at nu kommer der en midlertidig opholdstilladelse på 1 år, før der er mulighed for familiesammenføring.
Vi har set, at lige præcis den beslutning er rygtedes videre, og signalerne, som betyder meget på det her område, er en af grundene til, tror jeg, at det antal, der kommer og søger asyl i Danmark, er faldet.
Det er ikke bare mig, der tror det, det har f.eks. også Dansk Flygtningehjælp været ude at sige.
Så derfor er jeg ikke enig, når hr. Martin Henriksen siger, at der kommer rekordmange til Danmark.
Jeg synes tværtimod, man må sige, at da man lancerede den stramning, betød det også, at det bruttoantal, der kom og søgte asyl i Danmark, faldt.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-22:
Jeg er ikke sikker på, at det er den gængse opfattelse af, hvad en stram asyl- og udlændingepolitik går ud på, men fred være med det.
Jeg begriber simpelt hen ikke, hvordan man kan synes, at det her er rimeligt, og jeg synes ikke, at hr. Ole Hækkerup svarede på mit spørgsmål. Mit spørgsmål var sådan set: Hvordan tror hr. Ole Hækkerup at mange mennesker opfatter det, når de kan se, at der kommer flygtninge til Danmark, som springer over i boligkøen?
Det gør de jo på en række områder, og regeringen har så i øvrigt gjort det nemmere for kommunerne at sørge for, at endnu flere kan springe over i boligkøen, men det kan vi tage en anden gang.
Hvordan tror hr. Ole Hækkerup folk opfatter det – som rimeligt eller urimeligt?
Hvordan tror hr. Ole Hækkerup folk opfatter det, når der er givet en særlig privilegeret adgang til dansk folkepension for flygtninge?
Og hvordan tror hr. Ole Hækkerup folk opfatter det, når vi oven i det så betaler for, at de kan hente familien op?
Tror hr. Ole Hækkerup virkelig, at folk synes, at det bare er helt rimeligt?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-05-22:
I Liberal Alliance mener vi sådan set, at det er et ganske fornuftigt princip, at man betaler for sig og sine.
Det gør vi så også i den her sag, og derfor kan vi støtte beslutningsforslaget.
Ole Hækkerup (S), 2015-05-22:
Hr. Martin Henriksen siger, at vi nu ser cirka det samme antal pr. måned eller her i første kvartal af indeværende år, som vi så forrige år, og at vi bare kan se på, hvor mange der kom forrige år.
Men der er jo ikke – i hvert fald på nuværende tidspunkt – noget, der taler for, at vi i september og oktober vil se den samme stigning i indeværende år, som vi så forrige år.
Derfor hviler hele hr. Martin Henriksens forudsætning, nemlig at sige, at han må forvente, at der i 2015 vil komme det samme bruttoantal og søge asyl i Danmark, som der kom i 2014, på den falske præmis, at vi i 2015 vil se den samme eksplosion i antallet i august, september og oktober, som vi så forrige år, og det er der på nuværende tidspunkt ikke noget der taler for.
Betyder det så, at det ikke kan ske?
Nej, det kan sagtens ske, og det var derfor, jeg sagde det med, at man hele tiden skal holde øje med, hvad det er for en udvikling, vi ser, og være parat til at gribe ind over for den.
Martin Geertsen (V), 2015-05-22:
Selv om jeg godt ved, at det ikke nødvendigvis giver frit lejde, så skal jeg sige, at da Venstres ordfører, hr. Henrik Høegh, desværre er fraværende i dag, vil jeg her læse hans ordførertale op:
Med dette beslutningsforslag vil Enhedslisten indføre et krav om, at den forventede levetid skal fremgå på alle elektriske og elektroniske produkter.
Enhedslisten henviser til en ny fransk lov, som kræver, at hvidevareproducenter og -forhandlere skal oplyse deres kunder om, hvor lang levetid der er på de enkelte produkter.
Producenten skal oplyse den forventede levetid til forhandleren, og forhandleren skal informere kunden på skrift, og hvis et af disse trin ikke overholdes, kan man få en bøde på op til 112.000 kr. pr. gang.
Producenterne er ligeledes forpligtet til at reparere eller erstatte fejlramte produkter gratis inden for 2 år efter køb.
Enhedslisten ønsker at indføre denne lovgivning i Danmark, men går jo så også skridtet videre end i Frankrig, da man i beslutningsforslaget lægger op til, at loven skal gælde for alle elektriske og elektroniske produkter, og altså ikke kun dem på hvidevareområdet, som det er tilfældet i Frankrig.
Venstre anerkender og er sådan set enig i Enhedslistens hensigt med det her beslutningsforslag, men vi finder også, at det vil være mere hensigtsmæssigt at lade dette arbejde foregå på EU-niveau.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-22:
Det er der tilsagn om.
Per Clausen (EL), 2015-05-22:
Altså, ministeren har jo ret i, at med det her beslutningsforslag bevæger vi os ind på noget, der i hvert fald er nyt i Danmark, og derfor skal vi selvfølgelig i forbindelse med det udvalgsarbejde, der normalt vil komme, håndtere de her sager grundigt og ordentligt.
Og så har justitsministeren nok ret i, at det er lidt svært at forestille sig, at det arbejde bliver gjort færdigt på den her side af et valg.
Så jeg opfatter det på den måde, at det i hvert fald er en problemstilling, som vi har mulighed for at komme i dialog om, også med den socialdemokratisk ledede regering, der kommer efter næste valg.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-22:
Altså, jeg ved ikke, om der er belæg for at sige, at man systematisk arbejder med at forkorte levetiden.
Det tør jeg ikke på stående fod tilslutte mig.
Men jeg kan da konstatere, at der i sådan et almindeligt forbrugsmønster i en helt almindelig familie er relativt mange elektroniske produkter, der ret hurtigt har en sidste brugsdato, og det er måske også hurtigere end tidligere.
Det tør jeg ikke sige.
Jeg vil sådan set gerne gå ind i en diskussion af, hvordan vi sikrer det her.
Vi når det nok ikke på den her side af et valg, men jeg synes da, at det er en relevant diskussion.
Om det så er præcis de metoder, som Enhedslisten foreslår her, hører jeg også der er en velvilje i forhold til at kunne se på.
Per Clausen (EL), 2015-05-22:
Der er jo desværre ikke så meget tvivl om, hvad konsekvenserne af den nuværende retstilstand er, nemlig at man systematisk arbejder med at afkorte produkters holdbarhed.
Det kan bl.a. ses, ved at nogle produkter af en eller anden grund, for hvert år der går, får en kortere levetid; i nogle tilfælde som med printere osv. kan man jo direkte se, at de er programmeret til at holde op med at virke nærmest på en bestemt dato.
Så vil jeg bare spørge ministeren, om hun ikke er enig i, at det er en problemstilling, som det ville være relevant at gå ind og forsøge at gøre noget ved.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-22:
Det er selvsagt grundlæggende vigtigt, at forbrugsgoder har den holdbarhed, som man som forbruger må forvente på købstidspunktet, henset til varens art, pris osv.
Der er allerede en række regler i forbrugeraftaleloven og købeloven om oplysningspligt for sælger og krav til varens beskaffenhed samt en række beføjelser for køberen, hvis varen ikke lever op til det forventede.
De regler, vi har på området,
har den fordel, at de gælder for alle varegrupper og ikke kun for elektriske og elektroniske produkter, og de giver dermed forhåbentlig en relativt klar retstilstand og måske også en lidt klarere retstilstand, end hvis der indføres forskellige regler på forskellige varegrupper.
Forslaget mangler måske at svare på nogle spørgsmål, f.eks. om, på hvilket tidspunkt i salgskæden oplysningerne skal gives, om det er ved markedsføring af produkterne, eller om det er ved indgåelse af købsaftalen.
Jeg synes heller ikke, det står helt klart, hvad det er for nogle sanktions- og håndhævelsesmuligheder, der foreslås.
Endelig er der også spørgsmålet om, hvor præcis en angivelse af et produkts levetid forslagsstillerne ønsker at pålægge producenterne at fremkomme med.
Hvis man stiller krav, som det er svært for producenterne og de erhvervsdrivende at leve op til, kan det meget let komme til at betyde dyrere varer.
Men jeg tror, erfaringen tilsiger, at hvis man gør en retstilstand mere uklar, vil det ofte i realiteten udgøre en svækkelse af forbrugernes stilling.
Så jeg er ikke i tvivl om, hvad der er intentionen, men vi kan ikke på det foreliggende grundlag støtte forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-22:
Tak for ordet, og tak for debatten.
I dag er det jo sådan, at i forbindelse med familiesammenføring har flygtninge ret til at få flyrejsen betalt af det offentlige, og retten til at få billetten betalt gælder for følgende personer: en ægtefælle til en herboende flygtninge, hvis ægteskabet er indgået inden den herboende flygtnings indrejse til Danmark, og børn under 18 år af en herboende flygtning.
Hvis den herboende flygtning ønsker rejsen betalt af det offentlige, skal rejsen arrangeres af Dansk Flygtningehjælp gennem IOM, som er en international organisation for migration.
Hvis den herboende flygtning eller familien selv arrangerer rejsen, refunderes udgiften til billetterne ikke.
Når flygtningens familie ankommer til Danmark, er Dansk Flygtningehjælp til stede i lufthavnen helt ude ved gaten og bistår ved pas- og toldkontrol, bagageudlevering osv.
Såfremt familien skal videre til indenrigslufthavnen, hjælpes de dertil og om bord på det rigtige fly.
Dansk Folkeparti finder, at den nuværende ordning er urimelig, og vi ønsker generelt at stramme familiesammenføringsreglerne.
Det er mig ubegribeligt, at nogle kan være imod noget så fornuftigt.
Tak til Venstre, Konservative og Liberal Alliance for opbakningen.
Vi håber, at hvis flertallet på et tidspunkt skifter, hvis vælgerne vil det sådan, så er det her noget af det, vi kan se frem til bliver ændret.
Mai Mercado (KF), 2015-05-22:
For os Konservative
er det først og fremmest familierne, der tager ansvar for sig selv.
Ole Hækkerup (S), 2015-05-22:
Jeg vil også tro, at de fleste vil have den holdning – hvilket hermed ligger i forlængelse af det, jeg lige har sagt – at vi bliver nødt til at have nogle relativt stramme regler for at komme til landet og for at få familien til landet.
Så kan vi have en diskussion om antallet, som vi netop havde før, og hvor jeg jo var glad for, at hr. Martin Henriksen gav mig ret i mine betragtninger, hvis man prøvede at forestille sig fremskrivningen for indeværende år.
Det er det ene.
Det andet er: Hvad skal vi så gøre med dem, vi har besluttet os for gerne må komme ind i landet?
Der tror jeg, vi skal gøre, hvad vi kan, for at få det til fungere, og det tror jeg som socialdemokrat bygger på at anvende rettigheder og pligter.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-22:
Lad mig spørge på den her måde: Hvordan tror hr. Ole Hækkerup at mange mennesker opfatter det, når flygtninge kommer til Danmark og man ser, at de f.eks. springer over i boligkøen?
Opfatter de det som rimeligt?
Hvordan tror hr. Ole Hækkerup at mange danskere opfatter det, når den her regering og andre partier har sørget for, at flygtninge har en særlig adgang til dansk folkepension og faktisk er bedre stillet end danskere, der har været ude at rejse i en årrække i andre lande?
Tror hr. Ole Hækkerup, at danskere opfatter det som rimeligt?
Oven i det skal vi også betale for det, hvis de ønsker at hente familien til Danmark.
Kan hr. Ole Hækkerup ikke se, at det ud fra en rimelighedsbetragtning måske er kammet bare en anelse over?
Altså, jeg synes, at 1 mio. kr. er rigtig mange penge, men det kan man jo have en diskussion om.
Men kan hr. Ole Hækkerup ikke ud fra en rimelighedsbetragtning se, at det simpelt hen er gået for vidt?
Jeg synes da, det er interessant, at fru Johanne Schmidt-Nielsen også betragter det som et faktum, at indvandring fremmer islamisk ekstremisme i det danske samfund.
Så langt er vi så kommet, og det kvitterer jeg for, for det er jo vigtigt, at man kan diskutere ud fra virkeligheden.
Men det her med, at fordi der er krige og konflikter ude i verden, er det en naturlov, at Danmark skal tage imod mange flygtninge, har jeg aldrig helt forstået.
Der er jo masser af lande både i Europa, men også andre steder i verden, som stort set ikke tager imod nogen flygtninge.
Så kan fru Johanne Schmidt-Nielsen ikke se, at hvis man på den ene side vil undgå f.eks. parallelsamfund i det danske samfund og en masse integrationsproblemer og på den anden side samtidig gerne vil hjælpe nogle mennesker, kunne der være en idé i, at Danmark eller EU eller FN lagde pres på nogle af de lande ude i den store verden, som ikke har tradition for at modtage flygtninge, og som ikke har modtaget flygtninge i flere årtier?
Der er også lande i nærområderne.
Der er nogle, der modtager mange, men der er også lande i nærområderne, som stort set ikke modtager nogen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-05-22:
Langt de fleste er ikke islamiske fundamentalister, men det er da klart, at hvis der findes mennesker i Danmark, som tror på islam, er der også en større sandsynlighed for, at nogle af dem så vil være islamiske fundamentalister.
Men hvor er det en usaglig tilgang til det dybt alvorlige problem og den ulykkelige situation, som verden står i, hr. Martin Henriksen har: Ikke siden anden verdenskrig har så mange mennesker været tvunget på flugt.
Hr. Martin Henriksen og jeg har sammen besøgt Jordan.
Vi besøgte en af de flygtningelejre, der har taget imod hundredtusindvis af flygtninge fra Syrien.
Hr. Martin Henriksen havde på det tidspunkt en idé om, at vi kunne sende de ganske få, som set i det store perspektiv kommer til Danmark, til Jordan.
Hr. Martin Henriksen spurgte den jordanske indenrigsminister, som var høflig, men som svarede: Undskyld, vi har over en million flygtninge fra Syrien, mon ikke Danmark kunne tage de par tusinde, som Danmark får!
Martin Henriksen (DF), 2015-05-22:
Tak for det.
For god ordens skyld: Det her forslag forhindrer jo ikke, at folk flygter fra en krigszone til eksempelvis en flygtningelejr; det forhindrer sådan set, at de kommer til Danmark.
Jeg synes, det er væsentligt lige at have den nuance med.
Når det så er sagt, kunne jeg godt tænke mig at høre, om fru Johanne Schmidt-Nielsen ikke anerkender, at den indvandring, vi har haft og har til Danmark, og også de flygtningestrømme, vi har til Danmark, i et vist omfang faktisk fremmer islamisk fundamentalisme i det danske samfund.
Anerkender fru Johanne Schmidt-Nielsen ikke det?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-05-22:
Først vil jeg gerne sige til Dansk Folkepartis argumentation om, at det også bare er regeringens skyld, at der kommer mange flygtninge: Hvor er det dog usagligt, hr. Martin Henriksen.
Jeg synes, man kan beskylde den her regering for alle mulige ting, og det har jeg da også gjort.
Men ikke siden anden verdenskrig har så mange mennesker været tvunget på flugt.
Det er dybt sørgeligt, at verden står i den situation.
Det kan man da ikke give den nuværende regering skylden for.
Jeg synes, det er usagligt.
Jeg vil også sige, at DF her taler imod islamistisk ekstremisme, og det kan jeg godt forstå.
Islamistisk ekstremisme er kvindefjendsk og antidemokratisk og alt det modsatte af, hvad i hvert fald jeg står for.
Men tænk, at Dansk Folkepartis svar til de mennesker, som flygter fra islamistisk ekstremisme, er: I skal i hvert fald ikke komme her.
Om forslaget vil jeg sige, at Enhedslisten ikke kan støtte Dansk Folkepartis forslag.
Der stilles i dag en lang række krav til udlændinge, som ønsker at få deres ægtefælle og børn familiesammenført til Danmark.
Blandt de krav er altså, at man skal have permanent opholdstilladelse.
På mange måder synes jeg at kravene til familiesammenføring er for rigide.
Heldigvis er der en undtagelse for flygtninge.
Heldigvis skal de ikke leve op til kravet om permanent opholdstilladelse, før de kan få deres familie hertil.
Det er der rigtig gode grunde til.
Flygtninge har ikke valgt at forlade deres land frivilligt.
De er flygtet, de er tvunget til at forlade deres hjem på grund af krig, på grund af forfølgelse, på grund af undertrykkelse.
De danske myndigheder har så anerkendt de her menneskers beskyttelsesbehov og sagt: Du er i fare, dit liv er i fare, du har krav på beskyttelse, du må gerne være her i Danmark.
Mennesker som de her flygtninge står i en ekstremt sårbar situation.
Rigtig mange af dem har krigstraumer og torturskader med sig i bagagen, og de har et påtrængende og meget forståeligt behov for at få deres børn, deres kone, deres mand i sikkerhed så hurtigt som muligt.
Jeg mener, at det her forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, og som vi behandler i dag, ikke alene er flygtningefjendsk.
Det er i meget høj grad kvindefjendsk og børnefjendsk.
For vi ved, det er sådan, at i mange tilfælde er det far, der flygter i forvejen.
I familierne har man den antagelse, at der sandsynligvis vil være større chance for, at far overlever turen i en synkefærdig båd over Middelhavet, overlever mødet med menneskehandlerne, end at børn eller kvinder gør det.
Vi ved, at mange kvinder, som forsøger at tage den her flugt, oplever seksuelle overgreb.
Nogle bliver solgt til menneskehandlere osv. Så det er ikke underligt, at mange sender far i forvejen.
Men der er da ikke nogen tvivl om, at det, Dansk Folkeparti har fremsat, er meget, meget værre.
Så nej, Enhedslisten stemmer ikke for Dansk Folkepartis forslag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-22:
Jeg tror ligeledes, at jeg kan gøre min tale rigtig kort.
Vi står jo i den største flygtningekrise siden anden verdenskrig på nuværende tidspunkt, og det betyder, at der kommer rigtig mange flygtninge til Danmark, og at vi modtager en del af de mennesker.
Jeg synes, at retten til at være sammen med sin familie er grundlæggende, og derfor kan vi ikke støtte det forslag, som ligger her fra Dansk Folkeparti.
Flygtninge er jo i den særlige situation, at de ikke bare kan tage til et andet land og opholde sig, at de ikke bare har et andet sted, hvor de kan være sammen som familie.
Derfor er vi nødt til at sikre, at familien kan leve under trygge og fornuftige rammer i Danmark, og så må debatten stå om, hvordan vi får de her mennesker gjort selvforsørgende og får dem ind på arbejdsmarkedet.
På det område har regeringen heldigvis fremlagt nogle bud på, hvordan vi gør det.
Det siger sig selv, at SF er imod det her forslag.
Vi var også uenige i regeringens strategi, som jo forhaler tidspunktet for familiesammenføring.
Vi ved, at 94 pct. af dem, man rammer, er kvinder og børn.
Det synes vi i SF er uacceptabelt.
Vi bliver nødt til at tage ansvar for det her, og så må vi diskutere, også i Europa, hvordan vi f.eks. får nogle af østlandene, som ikke løfter ret meget på nuværende tidspunkt, til at tage en del af ansvaret.
Marlene Borst Hansen (RV), 2015-05-22:
Jeg synes, at en af de største udfordringer for det danske kulturelle fællesskab, er den her opdeling mellem dem og os, altså at der er nogle, der er lidt mere med i fællesskabet end andre.
Så derfor mener vi, at Folketinget og befolkningen bør stå sammen om at integrere de her mennesker på den allerbedste måde, så vi vedbliver med at have et sammenhængende Danmark, som ikke er delt op i os og dem, men som er et forpligtende fællesskab.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-22:
Men det er jo uundgåeligt, når indvandringen har den størrelse, som den har – uanset om vi i øvrigt taler om indvandring i form af asyl eller arbejdskraft, og nu taler vi om asyl og familiesammenføring i dag – og hvis man vil bevare Danmark som et sprogligt og kulturelt fællesskab, at fællesskabet alt andet lige kommer under pres, når en stadig større andel af befolkningen har et tilhørsforhold til et andet sprog og en anden kultur.
Den andel af befolkningen, som ikke har et førstetilhørsforhold til dansk sprog og kultur, bliver jo større og større.
Det går rigtig stærkt i disse år.
Det betyder alt andet lige, at så kommer der flere og flere mennesker i Danmark, som ikke er en del af det sproglige og kulturelle fællesskab, som jeg også kan forstå at Radikale Venstre faktisk synes er værdifuldt.
Så er spørgsmålet: Hvad ønsker man så at gøre ved det, hvis ikke man ønsker at støtte Dansk Folkepartis beslutningsforslag?
Eller håber man bare på, at det nok kommer til at gå af sig selv?