runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-01-17:
Det sidste er vist ikke helt rigtigt, for de ustøttede andelsboliger, der er blevet bygget de sidste mange år, er jo netop ustøttede og dermed temmelig dyre for rigtig mange mennesker at flytte ind i.
De koster flere millioner kroner.
Men det, der er det interessante, er jo, at det, vi foreslår fra Socialdemokratiets side, grundlæggende er, at en kommune skal have et helt legitimt krav om, at man vil bygge plejeboliger og ældreboliger, og at man gerne vil bygge dem billigt, så folk får råd til dem, så de ældre ikke kun har råd til husleje og ikke til mad og tøj.
Så siger vi: Kommunen skal kunne lave en klausul, som siger, at den her grund kun må sælges til folk, som ønsker at bygge pleje- og ældreboliger.
Og det i sig selv ville jo gøre, at markedsprisen ville finde sit naturlige leje for den type af boligbyggeri og formentlig blive lavere, end den er i dag.
Er den Konservative ordfører ikke enig i, at konsekvensen af, at man afviser det her forslag, vil være, at man fortsat ikke kan bygge plejeboliger i hovedstadsområdet og andre steder, hvor der er ekstremt høje grundpriser?
Knud Kristensen (KF), 2008-01-17:
Der er ingen planer fra Det Konservative Folkepartis side om at gå ind og begynde at designe, hvor de forskellige boligtyper skal bygges.
Jeg synes, at i spørgsmålet om, at kommunen sælger parceller, sælger jord til boligbyggeri, må det være sådan, at der er fri bevægelighed.
Jeg synes, vi er kommet langt med, at man kan leje de arealer, hvor man netop bygger almennyttigt boligbyggeri.
Så hørte jeg også tidligere her i debatten, at man har udsultet det, der hedder almennyttige boliger.
Det, som vi kan se tilbage på som noget meget positivt, er netop, at der i de seneste 5 år er blevet opført så mange andelsboliger, at andelsboligerne faktisk i en periode netop har overtaget det marked, som mange lejere kunne leje sig ind i til samme pris som i en almennyttig bolig.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-01-17:
Jeg kan forstå i hvert fald på den tidligere ordfører fra Venstre, at man anser det her med, at man nu kan prøve på at få mere byggeri på lejet grund, for et instrument, der skulle være sådan alfa og omega, så man også kan bygge på steder, hvor der er høje grundpriser.
Lejede grunde kan jo også stige voldsomt i værdi hen ad vejen og gøre det dyrere for dem, der bor der, så derfor bliver jeg også nødt til at spørge den konservative ordfører, hvad man mener om at give kommunerne den fuldmagt, de beder om, så de kan gå ud og sige: Vi sælger den her grund med en klausul om, at der skal bygges plejeboliger og ældreboliger, således at markedsprisen kan tilpasse sig det marked, der nu engang må være for f.eks. pleje- og ældreboliger.
Knud Kristensen (KF), 2008-01-17:
Der er lagt en række gode elementer ind i dette lovforslag, L 44, bl.a. at vi gerne skulle opnå en plejeboliggaranti pr. 1. januar 2009.
Lovforslaget indebærer også, at man nedsætter den kommunale grundkapital fra 14 til 7 pct., og det gør jo, at det er lettere for kommunerne at få budgetteret med grundkapitalen.
Det er et planlægningsspørgsmål, og ud fra lovforslaget her ser jeg, at det bliver langt, langt smidigere at få behandlet ansøgninger, der kommer fra boligforeningerne.
Endvidere er der også mulighed for, at man efterfølgende - den mulighed er der også i dag - kan etablere plejeboliger på lejet grund, og det vil betyde, at byggeomkostningerne bliver reduceret, hvilket betyder, at man også får en tilsvarende billigere husleje i plejeboliger og almennyttige boliger, som bliver etableret på lejet grund.
Arbejdslønnen er steget, og materialepriserne er steget voldsomt.
I de boliger, der opføres som almennyttige boliger i tæt-lavt byggeri, hvor vi taler om 85 m², skal der som minimum være et bad og toilet, som så er forberedt til, at man netop kan bruge boligen som handicapvenlig bolig.
Det betyder, at der som minimum skal være en fri diameter på 1½ m i baderummet, så man kan få hjælperedskaber ind, hvis det er nødvendigt.
Derudover forhøjes kvote B for friplejeboliger til 550 boliger i 2008, og det synes jeg også er et godt element i dette lovforslag.
Der er selvfølgelig også nogle andre ting, som gør, at staten med forslaget her får en ekstraomkostning på ca. 290 mio. kr., og det betyder så også, at kommunerne får en tilsvarende reduktion fra 14 til 7 pct. Det Konservative Folkeparti går ind for forslaget og anbefaler det.
Nanna Westerby (SF), 2008-01-17:
Formålet med dette lovforslag er at sikre, at kommunerne kan leve op til regeringens plejeboliggaranti, og redskaberne, der anvendes i forslaget, er helt nødvendige at benytte, hvis der skal bygges flere plejeboliger.
Der er selvfølgelig tale om sænkningen af den grundkapital, som kommunerne skal lægge til byggeri af almene boliger, samt et hævet maksimumsbeløb for, hvor meget det må koste at opføre almene boliger.
Med kommunernes aktuelle økonomiske situation og med den pris, både grund og byggeri har antaget, er det helt umuligt i øjeblikket at opføre det nødvendige antal plejeboliger.
Lige nu er der rigtig mange, der står på venteliste til en plejebolig, så der er et stort og akut behov for nybyggeri.
Derfor støtter SF i udgangspunktet det her forslag.
Så der er også et akut behov for renovering af plejeboligerne.
Men når vi nu alle sammen er enige om, at der skal ændrede vilkår til, hvis der skal bygges flere plejeboliger, så undrer det os, at ministeren og regeringen ikke er villige til også at hæve maksimumsbeløbet og sænke den kommunale grundkapital for andre almene boligtyper, f.eks. familieboliger eller ungdomsboliger.
Der kan ganske simpelt ikke opføres almene boliger inden for den ramme, der er afsat.
Nogle kommuner oplever, at de tilbud, de indhenter på byggeri af almene boliger, ligger 10 eller 20 pct. over maksimumsbeløbet.
Der er altså et reelt byggestop for almene boliger, og vi kan også se, at antallet af tilsagn i 2007 er faldet med 95 pct.
Det kan komme til at give rigtig store problemer i fremtiden, når vi kommer til at mangle moderne familieboliger og moderne ungdomsboliger til at dække behovet.
Derfor beklager vi, at maksimumsbeløb kun hæves for ældreboliger og friplejeboliger, hvor regeringen har udstedt en plejeboliggaranti.
Man kunne faktisk fristes til at få den idé, at der skal en garanti til, før regeringen gør noget ved boligproblemerne.
SF støtter kravet om, at flere almene familieboliger skal opføres med store toilet- og badefaciliteter, så de også kan være en valgmulighed for stærkt bevægelseshæmmede.
Men man skal jo starte et sted, og vi vil da gerne håbe på, at det her er første skridt i en indsats for at få bygget flere almene boliger, selv om der ikke er meget, der tyder på, at regeringen ønsker at sætte gang i det almene boligbyggeri, når der ikke er en garanti, der skal leves op til.
Vi vil dog i den kommende behandling af lovforslaget lægge vægt på de nævnte problematikker, bl.a. omkring boliger for bevægelseshæmmede.
Anita Knakkergaard (DF), 2008-01-17:
Vi finder, at den måde, det bliver finansieret på på nuværende tidspunkt, er fuldt tilfredsstillende.
Der er både beboerindskud og alt muligt andet, og de mennesker, der bor i plejehjemsboliger eller ældreboliger, flytter fra en anden bolig, som andre så kan flytte ind i.
Jeg kan slet ikke se, at finansieringen ikke er i orden, for når de her er betalt, så går en del af de penge tilbage til Landsbyggefonden.
Så jeg kan ikke se problemet i, hvordan de er finansieret.
Det er lejeboliger ligesom alle andre lejeboliger, vi bygger her, og derfor skal de selvfølgelig også køre efter den samme ordning.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-01-17:
Jo, men nu er det jo sådan, at alle borgere i Danmark, i hvert fald langt de fleste, på et tidspunkt bliver gamle, og det er uanset, om de bor i ejerbolig, har deres eget hus, eller om de bor i en andelsbolig, eller de bor til leje
De vil jo alle sammen have brug for en ældrebolig eller plejebolig, som så er bygget alene for lejernes penge.
Er det ikke meget skævt, giver det ikke en meget stor social skævvridning i Danmark, at vi gør det på den her måde?
Anita Knakkergaard (DF), 2008-01-17:
Jeg tror, at fru Sophie Hæstorp Andersen skal gå hjem og læse på lektien en gang til, for det er jo ikke korrekt.
Den mulighed har de, men den mulighed er der jo ikke for folk, der har boet i eget hus og har nogle penge på kistebunden.
Så jeg forstår slet ikke den bemærkning.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-01-17:
Jeg vil bare spørge ordføreren fra Dansk Folkeparti, om Dansk Folkeparti fortsat finder det tilfredsstillende, at det primært er Landsbyggefonden, der bliver brugt til at finansiere plejeboliger i det her land, altså plejeboliger, som skal bygges i hele det ganske land, men som bliver bygget for midler, som lejerne betaler, ikke ejere eller andelshavere eller andre.
Det er lejerne, der via Landsbyggefonden betaler for de manglende plejeboliger, som findes i Danmark.
Finder Dansk Folkeparti fortsat det tilfredsstillende?
Rasmus Prehn (S), 2008-01-17:
Jeg er ked af at sige det, men jeg tror, det er Dansk Folkepartis ordfører, der skal læse lidt på lektien, for fru Sophie Hæstorp Andersen har jo fuldstændig ret i, at der er tale om, at den gruppe, som bor til leje hele deres liv og betaler penge ind til Landsbyggefonden, jo altså betaler en større del til at finansiere ældreboliger end folk, der bor i en privat bolig hele deres liv.
Sagen er jo den, at et ældre ægtepar, som f.eks. bor i Hasseris i Aalborgområdet, hvor ordføreren selv er opstillet og valgt, kan bo et helt liv i parcelhus.
Når de så gerne vil i en almen bolig, er det først, når de går i gang med at betale husleje, at de i virkeligheden er med til at bidrage, mens den person, der har boet få hundrede meter væk i Skelagergården i Aalborg og har betalt ind til Landsbyggefonden, betaler en meget stor del af kagen.
Så er der sådan set tale om, at Dansk Folkeparti med den her finansieringsmåde rent faktisk har pålagt de mennesker, der bor til leje, en særskat.
De skal betale en større del end dem, der bor i privat bolig, for at vi har ældreboliger i Danmark.
Anita Knakkergaard (DF), 2008-01-17:
Her må jeg så genkorrigere.
For det første bor jeg ikke i Hasseris, jeg bor i Nørre Sundby, men jeg kommer fra Aalborg ligesom hr. Rasmus Prehn.
Det er jo sådan, at de folk, som har penge på kistebunden efter at have solgt deres hus, forhåbentlig med en fortjeneste, jo ikke får boligydelse på samme måde.
De betaler den fulde husleje, og drejer det sig om nye boliger, så er det ret mange penge, vi taler om.
Så de betaler faktisk ekstra.
Sådan ser verden jo bare ud.
De får jo ikke det tilskud, som de andre får via boligydelsen.
De betaler betydelig mere.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-17:
Det her handler jo ikke om boligydelse eller ej.
Ordføreren kan da have ret i, at der kan være den forskel.
Er det ikke korrekt, at der også kan være lejere, som har en opsparing, og som dermed ikke får de her tilskud, lejere, som også betaler fuld husleje, og som så både har betalt særskat hele deres liv, fordi de har boet til leje og dermed har betalt penge ind til Landsbyggefonden, og som, når de senere hen bor til leje i en ældrebolig, så også betaler den fulde husleje?
De bliver altså bonet to gange.
Er det ikke korrekt, at man kan opleve sådan nogle situationer?
Anita Knakkergaard (DF), 2008-01-17:
Det vil man kunne, men jeg kan sådan set ikke se, at der er noget problem i det.
Vi har jo alle sammen et frit valg, især hvis man har pengene på kistebunden, til at kunne købe en ejerbolig i stedet for.
Det står en frit for.
Men der er jo altså nogle borgere, der ikke har den valgmulighed og så ikke har de muligheder, og for dem er det væsentligt med en boligydelse, så de på deres ældre dage også kan bo rimeligt.
Men man har selv et valg, heldigvis.
Anders Samuelsen (NY), 2008-01-17:
Jeg vil egentlig meget gerne give en række af de ordførere ret, som har peget på, at det virker lidt rodet, at vi skal behandle det her forslag uden at kende kompensationsordningen, men jeg vælger at forstå det sådan, at man laver en ligestilling for at få rettet op på den ulige stilling, der er på nuværende tidspunkt omkring lønsumsafgiften, og så bliver der lavet en kompensation over bloktilskuddet, eller hvad man nu gør, for den offentlige sektor generelt, og dermed løser man så problemet.
Men det er klart, at det er med det forbehold, Ny Alliance støtter forslaget.
Vi vil se, hvordan det går under behandlingen i udvalget, og se, om vi kan komme tættere på en klargørelse af, hvordan kompensationsordningen kommer til at se ud.
For hvis det er sådan, at vi er helt derude, at man vil påstå, at man først kompenserer på institutionsniveau, så skal man i hvert fald have meget lidt tiltro til, at der findes - uden at det er ulovligt kreative bogførere i den offentlige sektor, som forstår at kompensere for, at de mister noget med den ene hånd, men at de til gengæld får noget med den anden hånd.
Det er med de forbehold in mente, at Ny Alliance kan give en principiel tilslutning til forslaget.
Sigtet er sådan set godt nok, men vi bliver nødt til at have et lidt bedre samlet billede, før vi kan sige endeligt ja.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-01-17:
Jeg vil godt kvittere for den positive indstilling til at samle så bredt et flertal i Folketinget som overhovedet muligt.
Men jeg vil også godt sige, at så har vi måske et stykke vej at gå endnu.
Men vi deltager gerne i arbejdet, og der er to ting, jeg skal have præciseret.
Det ene er: Som jeg hørte skatteministeren, var holdningen i virkeligheden, at før vi har den her kompensationsmodel på plads, så bliver det her forslag ikke sendt til afstemning her i salen.
Det andet punkt, jeg godt vil have en kommentar til, er: Der er sendt et høringssvar fra Landsforeningen af opholdssteder, hvor de gør opmærksom på, at de har nogle specielle forhold.
Jeg ved ikke, om skatteministeren er klar med en kommentar til det og kan nævne lidt om her, hvad den kommentar i givet fald vil gå ud på.
Frank Aaen (EL), 2008-01-17:
Ja, der var en anden fejl, der skulle have været rettet: Arla producerer ikke pølser, de producerer mælk.
Det havde måske været på sin plads at have korrekset mig i det.
Vi går ikke ind for at nationalisere alt.
Vi mener, at det er fint nok, at landbrug - altså, økologen - er selvejende.
Det fremmer vi i modsætning til de enorme aktieselskaber, der er opbygget inden for landbrugets område, hvilket vi synes er forkert.
Vi mener ikke, at alle virksomheder skal være nationaliserede.
Tværtimod.
En mangfoldighed af ejerformer synes vi er meget bedre og meget mere demokratisk, end at vi i dag har en monopolisering, som det er tilfældet på en lang række områder.
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-01-17:
Jeg må jo igen rose hr. Frank Aaen for at tone rent flag.
Nu kan jeg se, at Dansk Landbrug altså skal nationaliseres, og det må vi jo så afvente et forslag fra enhedslisten om.
Ikke fordi jeg skal være den, der skal rette så mange af hr. Frank Aaens fejltagelser som muligt, men altså, Arla er da stadig væk et andelsselskab.
Jeg må bare sige, at Enhedslisten altså er fuldstændig ligeglad med ethvert hensyn til skatteborgernes penge.
Alt foregår bedst offentligt, og det er derfor, Enhedslisten er imod det her forslag.
Det vil jeg bare anerkende, og jeg vil kvittere for en så klokkeklar udmelding, at privat er dårligt og offentligt er godt, og så må det være sådan.
Tak for det.
Frank Aaen (EL), 2008-01-17:
Jamen jeg arbejder da så sandelig for, at vi i højere grad får nogle kooperativt ejede virksomheder - ejet af fagforeningen eller af de ansatte eller i fællesskab - som producerer sunde, økologiske fødevarer til os.
Det synes jeg er en rigtig god idé.
Jeg ved ikke rigtig, hvor mange der ville have lyst til at sætte tænderne i de pølser, hvis de vidste, hvad der er i dem.
Så jeg mener: Der er jo mange gode grunde til at have en bedre kollektiv fødevareproduktion end det, vi har.
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-01-17:
Meget kan man beskylde hr. Frank Aaen for, men for at levere uklar tale er i hvert fald ikke en af tingene i dag.
Der er jo godt nok meldt soleklart ud om, hvordan Enhedslisten ser på privat virksomhed.
Jeg sad egentlig bare sådan og funderede lidt over i mit stille sind, om hr. Frank Aaen så er villig til at tage konsekvensen af sin meget bastante modstand mod alt, der er privat.
Hvordan kan hr. Frank Aaens modstand være forenelig med, at der er private virksomheder, der producerer noget så vigtigt for alle os mennesker som vores mad - eller er der måske noget, jeg har misforstået?
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-01-17:
Jeg er glad for den klare indrømmelse, der kommer fra Det Radikale Venstre, nemlig at det godt kan være, at reglerne ikke er de samme, og at der derfor bliver forskellige vilkår.
Men det tager man så afslappet og siger, at sådan har det været historisk set.
Jeg må sige, at det overrasker mig meget, at Det Radikale Venstre ikke er optaget af, at det skal være den leverandør, uanset om det er en offentlig eller privat leverandør, der leverer den bedste vare til den bedste pris, der bliver tildelt opgaven, når der er et udbud, og at det ikke skal være den afgiftsmæssige situation, som den pågældende organisation eller virksomhed måtte stå i, der skal afgøre det.
Jeg havde den opfattelse, at Det Radikale Venstre mere end bare ved højtidelige lejligheder vil anerkende, at det må være en fri og lige konkurrence, der afgør, hvem der skal tildeles opgaven, når vi bruger udbud i den offentlige sektor.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-01-17:
Vi og danske erhverv har jo levet med denne forskel på afgiftssiden i en del år.
Det er ikke noget godt forslag, og det er faktisk nødvendigt, at Folketinget i hvert fald ikke gennemfører dette forslag, før vi har dannet os et overblik over, hvordan kompensationsordningen ser ud.
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-01-17:
I hr. Niels Helveg Petersens opremsning her til sidst kommer der måske en svag antydning af - og det vil jeg gerne spørge lidt ind til og have uddybet lidt - at Det Radikale Venstre ikke anerkender det, som også Globaliseringsrådet kom frem til, nemlig at der er et problem med de regler, der gælder i dag, når det er en leverandørs ejerforhold, der skal være afgørende for, om der skal afregnes lønsumsafgift eller ej.
Mener hr. Niels Helveg Petersen ikke, at når vi sender opgaver i udbud, må det være den, der leverer det bedste produkt til den bedste pris, der skal vinde, og at det ikke skal afgøres af, hvilke afgiftsmæssige forhold der gør sig gældende?
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-01-17:
Jeg skal ikke vente længe med at sige, at dette lovforslag efter min mening er et lovforslag, hvor noget misforstået ideologi har vundet over almindelig sund fornuft.
Det Radikale Venstre er imod det her forslag allerede af den grund, at vi ikke kender kompensationsordningen.
Man vil lave en lønsumsafgift på visse typer af offentlig virksomhed og siger, at så skal de offentlige virksomheder kompenseres, men den kompensationsordning har vi ikke set, og det er da dårlig lovgivning kun at gennemføre den ene halvdel af et princip og ikke den anden halvdel.
Vi mangler helt den anden halvdel, og det er ikke muligt at danne sig et fornuftigt overblik over, hvad denne lovgivning betyder, før vi har set, hvordan Finansministeriet i sin visdom finder ud af at en kompensationsordning skal indrettes.
Det ville være at købe katten i sækken, og det er ikke noget godt købsprincip.
Dernæst skaber det store administrative vanskeligheder som påpeget af Kommunernes Landsforening og som påpeget af Danske Regioner.
Det skaber også store vanskeligheder for DSB, og Transportministeriet har da også anført en række syrlige bemærkninger til lovforslaget.
Det er ret usædvanligt at se høringssvar, der er så kritiske over for et lovforslag som det, vi ser i dette tilfælde, hvor det jo, uden at det siges direkte, er ganske klart, at både Transportministeriet og DSB finder, at dette lovforslag er ved siden af.
Det rejser altså også et spørgsmål til de medlemmer fra Venstre, som er kommet med korte bemærkninger her.
Fru Gitte Lillelund Bech var så optaget af, hvad man brugte skatteydernes penge til, men er det ikke et problem, at vi her belaster skatteydernes penge med øget administration i kommuner og regioner, uden at det er klart, hvilket positivt mål man i virkeligheden kan nå?
Det synes jeg, det synes vi i Det Radikale Venstre.
Det er sådan lidt intellektuelt vanskeligt at sætte sig ind i, men det spørgsmål synes jeg også man har lov til at stille i anledning af dette lovforslag.
Der er jo det særlige ved offentlig virksomhed, at hvis den pålægges afgift, betaler det offentlige afgift til sig selv, og det gør, at der er områder af offentlig virksomhed, som man ikke sådan uden videre kan sidestille med privat virksomhed.
Hvis DSB et år har overskud, beskatter man jo f.eks. ikke DSB's overskud.
Nu drejer det her sig om afgiftsmæssig ligestilling, men det, som står tilbage ved Det Radikale Venstres vurdering af dette forslag, er altså, at vi er bekymrede over de administrative udgifter, at vi tror, at fordelene ved dette forslag om ligestilling står i ringe forhold til ulemperne, og under ingen omstændigheder medvirker vi til at gennemføre et forslag, før vi også kender kompensationsordningen.
Lars Barfoed (KF), 2008-01-17:
Det her lovforslag drejer sig i virkeligheden om et vigtigt tema.
I den forbindelse interesserede man sig for lønsumsafgiften.
Det synes vi i Det Konservative Folkeparti er en rigtig og fornuftig ting, for så får vi i den sidste ende en stærkere konkurrencekraft i Danmark, og markedsmekanismerne kommer til at virke bedre.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Der er i øvrigt også den betragtning i det, at der er nogle EU-retlige problemstillinger knyttet til lønsumsafgiften, som den er i dag med den forskelsbehandling, der er mellem offentlige og private virksomheder, hvilket også spiller ind i begrundelserne for, at vi skal gennemføre det her lovforslag.
Det Konservative Folkeparti vil selvfølgelig deltage aktivt og grundigt i udvalgsarbejdet.
Det her lovforslag er jo ikke uden kompleksitet, det har debatten her jo også vist, og vi må se, om der kommer ting frem, som vi skal have analyseret nærmere, eller som vi skal tage højde for.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-01-17:
Tak for svaret.
Jeg kan se, at vi i Socialdemokratiet har fuldstændig den samme indstilling, nemlig at det, der sker, er, at der ikke bliver ændret på den indbyrdes konkurrencesituation, men der bliver flere administrative byrder og mere administrativt bøvl, og det er ærlig talt ikke særlig hensigtsmæssigt på det her område.
Jeg glad for, at SF er nået til den samme konklusion, som vi er nået til, nemlig at det her altså er noget makværk.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-01-17:
Hvis de administrative omkostninger for kommuner og regioner f.eks. langt overstiger fordelene, hvad har det danske samfund så vundet ved det?
Derfor synes jeg ikke, at det er et overbevisende forslag.
Jeg synes, det er tyndt tænkt, det er dårligt formuleret, og den ene halvdel af lovgivningen mangler aldeles.
Kristian Jensen (V), 2008-01-17:
Først vil jeg sige, at jeg håber og sådan set også forventer, at det vil være muligt at have en kompensationsordning klar og kunne præsentere den, før vi vedtager forslaget.
Men nu skal vi jo ikke gøre det mere besværligt eller mere ekstraordinært, end det er, at man vedtager et lovforslag uden at have en præcis model på plads for, hvorledes ting skal kompenseres.
Derfor afhænger det også af, i hvilken rytme og takt de forhandlinger falder på plads.
Det, der er vigtigt at sige, er, at det ikke er meningen, at statskassen skal være vinder.
Meningen er, at den ekstra byrde, som der bliver lagt på kommuner og regioner her, bliver ført tilbage via en kompensationsordning.
Vedrørende spørgsmålet om Landsforeningen af opholdssteder forholder det sig sådan, at landsforeningen også har kontaktet Skatteministeriet og rejst en problemstilling, som vi ikke er blevet præsenteret for før, og vi er derfor nu i dialog med landsforeningen for at få en nærmere forståelse, også om en mulig løsning på lige præcis det problem.