runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2013-04-10:
Nu kan man jo have et forskelligt forhold til penge, og jeg accepterer fuldt ud, at justitsministeren siger: Herregud, 300.000 kr. –
når man tænker på, hvor mange penge vi bruger, så betyder det jo ikke noget.
Men for nogle mennesker er 300.000 kr. alligevel mange penge.
Og det beder jeg bare om at justitsministeren alligevel har i sin erindring, når han svarer her.
Jeg tror, at de fleste, der følger den debat, synes, at når det drejer sig om 53 mennesker og man kan købe en billet for 762 kr. – det vil altså sige, at det kunne gøres for ca. 50.000 kr. – kunne man spørge, sådan som jeg spurgte: Hvorfor så bruge 300.000 kr.?
Det er jo sådan, at der i Jyllands-Posten står: I går udviste Danmark 53 romaer til Serbien.
Om 1 måned er de tilbage igen, i hvert fald hvis man skal tro dem selv.
Så det er jo ikke sådan, at ministeren har en garanti for, at de ikke kommer igen.
De kan fint komme igen, og så kører hele showet en gang til.
Men vi behøver da ikke at give en overpris på 250.000 kr.
Det var såmænd bare det hele.
Og det håber jeg stadig væk ministeren kan være enig i.
Morten Bødskov (S), 2013-04-10:
Jeg har fuld tillid til, at dem, vi har sat til at varetage den her opgave, løser den så godt som overhovedet muligt.
Det, det her handler om, ud over at dem, der ikke har noget grundlag for at få asyl, skal ud, er at sende et meget klart og kraftigt signal om, at man lige så godt kan opgive at komme til Danmark og få asyl eller humanitært ophold, hvis ens sag er, som det hedder, åbenbart grundløs og man kommer fra Serbien.
Derfor håndteres det på den her måde, hvor vi sender ret store grupper ud, og det er den måde, vi gør det på.
Det skal i øvrigt også lige, synes jeg, bemærkes, at vi faktisk har et ret godt samarbejde med de serbiske myndigheder om at få folk tilbage igen.
Så det er den måde, man kan føre en konsekvent politik på på det her område.
Men hvis Venstre har en interesse i, at de skal blive her lidt længere, så må Venstre jo selv forklare det.
Det er ikke en interesse, regeringen har.
Vi mener, at de skal ud, når de ikke har noget grundlag for at opholde sig her.
Karen Hækkerup (S), 2013-04-10:
Resultatet af møderne var, at vi skal fortsætte samarbejdet om at styrke den indsats.
Det kan godt være, at hr. Eyvind Vesselbo mener, at det er fluffy, men det drejer sig faktisk om at sige til kommunerne: Vi har et fælles ansvar; vi har nogle borgere, som er utrygge.
Vi har en generelt faldende ungdomskriminalitet, men vi har i nogle områder – og især når det drejer sig om bandekriminaliteten – massive problemer, som skal håndteres.
Jeg vil gerne sige, at for mig at se er det utrolig vigtigt, at vi gør noget ved de her problemer.
De har været undervejs i rigtig mange år.
Vi har forskellige redskaber: Vi har forældrepålæg, vi har ungepålæg.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi får styrket forældrenes mulighed for at være forældre, så de rent faktisk ved, hvordan de skal håndtere deres børn.
Til det har jeg opfordret alle kommunerne, sidst ved KL's topmøde, til at bruge flere forældreprogrammer, for vi kan se, at det giver mening, og at det hjælper de forældre, som ikke kan håndtere deres børn, til at lære at kunne det.
Dermed hjælper de også børnene ud af kriminalitet.
Morten Bødskov (S), 2013-04-10:
Jeg forstod spørgsmålet sådan, at der var tale om en konkret sag, og det er ikke muligt for mig at bedømme en konkret sag her.
Jeg kan sige så meget, at regeringen – som hr. Flemming Damgaard Larsen rigtigt nok siger – har fremsat et lovforslag, som jo har taget højde for noget af den bekymring, der har været bl.a. i transporterhvervet, og det håber jeg da også.
Sådan fornemmede jeg det også på det samråd, vi havde på et tidspunkt om emnet, og det faktum, at partiet Venstre rent faktisk bakkede op om det fremsatte lovforslag.
Karsten Nonbo (V), 2013-04-10:
Jamen det er så der, vandene skiller.
Jeg har det sådan, at når man opdager en fejl, når man opdager, at vandet fosser ud eller ind, så skal man da se at få stoppet hullet, hvis ikke vandet skal fosse.
Her har vi altså noget, hvor svaret jo egentlig er ret enkelt.
Ånden i 1977 var, at spritbilisten skulle betale for sagens omkostninger, så nu skal vi passe på, at vi ikke laver den samme fejl en gang til, ved at vi bare forhøjer gebyrerne, så det er i overensstemmelse med, hvad der sker nu, og at vi lægger sagen væk i endnu 36 år.
Jeg synes egentlig, det er ret nemt bare at sige, som intentionerne var: Lad være med at sætte takster på, men lad det stige, i forhold til at lægerne lader deres takster stige, og så lader vi spritbilisten betale.
Derfor behøver man altså ikke at nedsætte nogen kommissioner, der skal arbejde med det i lang tid.
Morten Bødskov (S), 2013-04-10:
Jeg er glad for, at jeg kan opleve en spørger fra partiet Venstre, som ikke skyder regeringen alle problemer i skoene, så det er sådan set rigtig godt.
Så vil jeg også sige, at hvis vi nu er indstillet på, at det er noget, som det er godt at der bliver set på, kan vi lige så godt vente, til arbejdsgruppen er færdig.
Så har vi rig lejlighed til at diskutere det her spørgsmål, og så sker det også på et veloplyst grundlag og ikke mindst på et velovervejet grundlag.
Så tager vi en diskussion af det, når arbejdsgruppen har gjort sine overvejelser færdige.
Karsten Nonbo (V), 2013-04-10:
Jeg vil i forhold til den her sag, som jeg griber fat i, som jeg har grebet fat i før, og som justitsministeren har svaret på engang, for at formilde justitsministerens hjerte sige, at det ikke er justitsministeren her, der har været sløset.
Der er så mange justitsministre før ham, der har været det, og så vil jeg jo gerne hjælpe den siddende justitsminister med ikke at fortsætte dette sløseri.
Det drejer sig om, at man helt tilbage i 1977 tog en fornuftig beslutning, idet man sagde, at alle spritbilister skulle betale for sagens omkostninger: Når man kører spritkørsel, må man betale for sagens omkostninger; når man kører galt, må man betale for ulykkerne, men man må så sandelig også betale for den læge, som kommer og skal tage blodprøven.
Derfor blev det besluttet i 1977, at spritbilister skulle betale 125 kr., hvis de fik taget blodprøven på skadestuen, og at de skulle betale 300 kr., hvis lægevagten skulle komme ud på politistationen, og sådan har det været lige siden.
Men lægens regning til politiet er altså vokset gevaldigt siden.
Det er faktisk sådan i dag, at lægen kræver 697 kr., hvis det er på hverdage mellem kl. 8 og 16, at lægen kræver 1.045 kr., hvis det er om aftenen,
og at lægen, hvis det er om natten i weekenderne, kræver 1.394 kr. Da vi ikke har justeret de her tal, får sådan en spritbilist, kan man sige, altså indirekte 1.000 kr. i statsstøtte for at køre spritkørsel.
Det synes jeg vi skal have stoppet.
Jeg synes egentlig, det burde være så nemt.
Altså, man besluttede i 1977, at spritbilisten skulle betale for sagens omkostninger.
Jamen så skal regningen jo sådan set bare sendes videre fra lægen til spritbilisten, uden at politiet skal betale penge.
Mit spørgsmål til justitsministeren skal kort og godt være: Skal vi ikke se at få gjort noget ved det her?
Morten Bødskov (S), 2013-04-10:
Der er jo ingen tvivl om, at i andre lande, herunder muslimskprægede lande, kan der for nogle, der vælger at konvertere, være alvorlige problemer, som spørgeren rigtigt nok redegør for.
Det er der ingen, der kan være uenige i.
Det, der er virkeligheden i vores asylcentersystem som sådan, er, at der er opmærksomhed på det.
Det bekræftede vi hinanden i, da spørgeren havde mig i samråd om selv samme emne.
Jeg er glad for, at man trods alt opfattede initiativerne positivt, for det skal vi ikke finde os i.
Derfor er både Udlændingestyrelsen og de enkelte centeroperatører opmærksomme på det.
Hvis der generelt finder chikanerier sted i gruppen af asylansøgere, skal der gribes ind over for det.
Og det skal der også, hvis chikanerierne bunder i forskellige religiøse opfattelser eller tilhørsforhold.
Christian Langballe (DF), 2013-04-10:
Jeg vil så sige, at jeg i den pågældende sag synes man har reageret alt, alt for sent.
Jeg synes, at ledelsen i det her asylcenter ikke har været sin opgave voksen.
Det er jo sådan, at der er tre af de her kristne asylansøger, der har boet i præstegården hos den lokale præst, fordi de mente, de ikke kunne bo på centrene.
Det har de altså gjort i mange, mange måneder.
Jeg synes måske også – når det nu er sådan, at man er så sløv i optrækket og så i øvrigt har gjort det rigtige nu – at det vidner om, at man ikke anerkender, at det her faktisk er et mere alvorligt problem, end man lige selv går og regner med.
Jeg vil i hvert fald godt minde om, at det er sådan, at det at konvertere til kristendommen i nogle af de her islamiske lande altså er med livet som indsats, fordi de simpelt hen kan blive slået ihjel på grund af det, henrettet for det.
Morten Bødskov (S), 2013-04-10:
Tak for det, formand.
Som sagt er det noget, Udlændingestyrelsen og centeroperatørerne selvfølgelig er opmærksomme på.
Det skal de selvfølgelig også være.
Som sagt har jeg så sent som den 18. marts fået et brev fra Udlændingestyrelsen, hvor de altså bekræfter, at chikane af kristne asylansøgere på vores asylcentre udgør et meget begrænset problem.
Det er jo ikke ensbetydende med, at der ikke kan være problemer enkelte steder, og det er jo også det, man siger.
Og der er man selvfølgelig opmærksom på det.
Det skal man selvfølgelig også være, for det er ikke acceptabelt.
Mens deres sag behandles i vores asylcentersystem, skal der selvfølgelig være ordnede forhold for dem.
Det betyder også, at der selvfølgelig skal sættes ind, hvis der finder chikane sted, både mellem asylansøgere som gruppe, og hvis det eksempelvis bunder i forskellige religiøse tilhørsforhold.
Christian Langballe (DF), 2013-04-10:
Altså, jeg ved, at der for nylig blev holdt en konference om det her spørgsmål, nemlig om forfølgelse af de kristne konvertitter.
Her deltog bl.a. Massoud Fouroozandeh, en iransk præst, der er konverteret fra islam til kristendommen.
Hans beskrivelse af det her er altså anderledes.
Han mener, at det er et alvorligt problem.
Jeg har i øvrigt selv kendskab til personer, som ikke tør sige, at de er konverteret til kristendommen – det er ikke engang på asylcentrene, det er faktisk uden for centrene – af frygt for reaktionen fra deres omgangskreds.
Jeg synes jo nok, at vi bør se på det her med stor alvor, for hvis ikke man tør sige noget om det, kan man jo så at sige heller ikke gøre opmærksom på, at der er et problem.
Så jeg mener, at der kunne gøres noget mere for at undersøge sagen og beskytte de her kristne konvertitter, end der gøres i forvejen.
Morten Bødskov (S), 2013-04-10:
Tak for det, formand.
Må jeg ikke starte med at slå fast, at regeringen selvfølgelig ser med meget stor alvor på enhver form for chikane, både indbyrdes mellem asylansøgerne og chikane, som eksempelvis bunder i religiøse eller andre forhold.
Det skal der ikke være nogen som helst tvivl om.
Det bekræftede spørgeren og jeg også hinanden i, da vi var i samråd om selv samme emne.
Det er jo, som spørgeren også godt ved, Udlændingestyrelsen og centeroperatørerne, der driver asylcentrene, og deres vurdering er, altså her fra starten af september 2012, at der kun i meget begrænset omfang finder chikane sted af kristne asylansøgere.
Centeroperatørerne, som altså er dem, der har ansvaret for de enkelte lokale centre, har kun kendskab til enkelte tilfælde inden for de seneste år, hvor der kan siges at have fundet chikane sted af kristne asylansøgere.
Men det er klart, at vi selvfølgelig ikke skal finde os i det, det er selvfølgelig uacceptabelt, og derfor bliver der også set på det med stor alvor.
Så har jeg, som jeg måske også kan sige, så sent som den 18. marts i år fra Udlændingestyrelsen modtaget et brev, der bekræfter, at chikane af kristne asylansøgerne på asylcentrene udgør et meget begrænset problem.
Så det er det, der er Udlændingestyrelsens og jo altså også centeroperatørernes vurdering af det.
Er det så ensbetydende med, at vi ikke skal gøre noget ved det?
Nej, og det er man selvfølgelig helt opmærksom på.
Det er jo også det initiativ, som hr. Christian Langballe roser, netop at man er opmærksom på det i centersystemet, og det skal man selvfølgelig blive ved med at være.
Christian Langballe (DF), 2013-04-10:
Jeg har et spørgsmål, som vedrører den her sag med tre kristne asylansøgere, som nu er blevet anbragt på et sted for sig selv.
Årsagen har været, at de blev forfulgt og chikaneret af de muslimer, som bor på de her asylcentre.
Det er jo faktisk sådan, og det ved vi, at i mange muslimske lande er der dødsstraf for at konvertere til kristendommen, og det er jo så den trusselskultur, der er kommet herop.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide, hvad regeringen har tænkt sig gøre i forhold til at beskytte de her mennesker.
Jeg synes, at det initiativ, der er taget der, er godt, men jeg synes faktisk, at man bør gøre noget mere, for det er et meget, meget alvorligt problem, som jeg ikke synes man kan se hen over.
Det er noget, der kræver handling, så jeg vil godt høre ministerens kommentarer til det her spørgsmål.
Morten Bødskov (S), 2013-04-10:
Jeg synes, at det regelgrundlag, der er, fungerer efter hensigten.
Det her skal tages alvorligt.
Som sagt, og som hr. Flemming Damgaard Larsen også sagde, er det jo noget, vi har diskuteret i et samråd for nylig.
Det, jeg tror der er vigtigt at få sagt, er, at de regler, der er indført, jo er regler, som blev indført, fordi der var behov for, at der blev strammet op.
Derfor er man helt generelt selvfølgelig nødt til at sikre, at der både er, kan man sige, en effektiv kontrol, og der gør færdselspolitiet et rigtig godt stykke arbejde, og at vi har et effektivt og klart regelgrundlag på området, det er der behov for.
Så det er det, der er regeringens holdning til det.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-04-10:
Jeg er på vegne af de mange danske lastvognschauffører og danske lastvognmænd og i og for sig også busvognmænd og buschauffører ked af og skuffet over, at ministeren ikke forstår alvoren af det her.
Det handler jo ikke om at sætte færdselssikkerheden over styr, overhovedet ikke, det handler om, at nogle ganske få sekunder eller måske minutter kan betyde forskellen på at få en bøde på 1.500 kr. og så på at miste sit kørekort og dermed ikke kunne udøve sit erhverv.
Det, jeg gerne vil have ministeren til at forstå, og det, jeg vil tale for, er en større proportionalitet imellem selve lovovertrædelsen og så sanktionen.
Og så vil jeg godt spørge ministeren helt konkret, for nu er det jo ministeren, der er minister, og ikke den tidligere regerings minister, om ministeren vil tage initiativ til, at vi får en større proportionalitet mellem lovovertrædelse og sanktion.
Morten Bødskov (S), 2013-04-10:
De skærpelser af indsatsen, der har været – eksempelvis over for overtrædelse af køre-hvile-tids-bestemmelserne – er jo skærpelser, som er blevet gennemført under den tidligere regering.
Jeg tror, at hele Folketinget rent faktisk stod bag, hvis jeg ikke husker galt, og det gjorde partierne, fordi der var tale om, at der jo her var et problem.
Derfor mener regeringen jo på den ene side, at der selvfølgelig skal sættes ind over for brud på køre-hvile-tids-bestemmelserne.
Det er klart.
Det udgør en risiko, hvis de ikke bliver overholdt.
Det er også derfor, at sanktionerne for overtrædelse af dem selvfølgelig skal være skarpe.
De skal være hårde, for det er personer, som transporterer eksempelvis meget tungt gods, og hvis vi har en situation, hvor der ikke er skarp justits med overholdelse af køre-hvile-tids-bestemmelserne, så forringer vi jo færdselssikkerheden og kan så at sige komme i en situation, hvor der vil ske flere ulykker og flere færdselsuheld, og det kan ingen have en interesse i.
Så derfor står regeringen selvfølgelig fast på det, men hvis hr. Flemming Damgaard Larsen har et mere specifikt spørgsmål til hjørner af det her område, så vil jeg opfordre til, at han stiller et skriftligt spørgsmål.
Så vil jeg sagtens kunne redegøre nærmere for forholdet i de lidt mere specifikke regler, som hr. Flemming Damgaard Larsen her spørger til.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-04-10:
Jamen nu er det slet ikke det lovforslag, jeg vil tale om, for det vedrører noget helt andet.
Det vedrører betjening af kontrolapparatet, så det er én side af sagen.
Den anden side af sagen er der, hvor en chauffør kan se, at han kan nå frem til en rasteplads eller lignende, hvor han kan få foretaget sit hvil, men på grund af kødannelser på motorvejen eller andre steder når han ikke frem, og dermed får han ikke holdt det hvil, som han skal i henhold til reglerne.
Der er reglerne så rigide, og sanktionerne også så store over for den pågældende chauffør, at det kan ske, at vedkommende bliver fradømt sit kørekort – altså uden videre bliver fradømt sit kørekort – og dermed også muligheden for at være i sit erhverv og tjene til sit udkomme ved det til både sig selv og sin familie.
Det er det, jeg prøver at få ministeren til at forstå: Det er ikke en holdning til en konkret sag, men kan ministeren ikke se, at det ligger langt ud over sund fornuft, at en ganske almindelig chauffør, der prøver på at passe sit job, bliver straffet utrolig hårdt på den måde her?
Altså, der er ikke nogen proportionalitet mellem lovovertrædelsen og sanktionen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-10:
Jeg synes, der er lidt ærgerligt, at ministeren ikke er klarere i dag.
Jeg synes, at det er særlig relevant i forhold til fremtiden, altså at vi sikrer, at der hverken nu eller fremover er nogen, der lades i stikken.
Så jeg håber, at ministeren kan lokkes til at komme med sin holdning.
Det skader aldrig at have en holdning til ting, der er så afgørende, og som handler om liv og død.
Ligeledes savner jeg et svar fra ministeren om de aftaler, der er blevet indgået med briterne og amerikanerne, om ministeren virkelig synes, at de i tilstrækkelig grad har taget højde for tolkenes sikkerhed.
Så må jeg sige, at jeg synes, det er fint, at ministeren har en dialog med briterne, men kan ministeren ikke bekræfte, at det er en dansk afgørelse og ikke en britisk afgørelse, der skal træffes, når vi forhåbentlig skal sikre, at der ikke er nogen, som har hjulpet de danske styrker, der lades i stikken?
Nick Hækkerup (S), 2013-04-10:
Med hensyn til spørgsmålet om håndtering af tolkene og tolkenes sikkerhed tror jeg man bliver nødt til at sondre mellem de situationer, hvor tolkene er på arbejde i tilknytning til tolkefunktionen, og så de situationer, hvor de er ude over arbejdsperioden, altså hvor de ikke længere er i funktion.
Jeg synes, som der også er redegjort for, at der har været gjort meget for at sikre, at når tolkene var på patrulje med danske enheder, har deres risiko ikke været større, men sammenlignelig med den risiko, som i øvrigt gjaldt for dem, som deltog i kamphandlinger.
Derudover er der jo i redegørelsen også beskrevet ret udførligt, hvordan briterne som bl.a. en sikkerhedsforanstaltning transporterer tolkene til Kabul i forbindelse med leave osv.
Jeg siger ikke, at værket så er fuldbragt, men jeg siger, at det er elementer, som man bør have med, og jeg synes i hvert fald, at man bør sondre.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-04-10:
Jamen nu gik spørgsmålet jo slet ikke på, om de skulle blive her, og jeg forstår også, at det ikke ville være konsekvensen.
Man behøver vel ikke at leje fly til 300.000 kr. for at sikre, at nogen forlader landet.
Ministeren skriver selv i sit svar: »Hvis udlændingen ikke udrejser frivilligt – hvad man jo altså faktisk skal – drager politiet omsorg for udrejsen.
« Vi kan vel godt forestille os, at politiet drager omsorg for udrejsen ved at sørge for, at folk kommer med det fly, som man i øvrigt kan gå ind og finde på hjemmesiden, hvis man har lyst.
Det er afgangen kl. 17.10, der flyves hele tiden, og det foregår med serbernes eget flyselskab, Jat, så det er bare at være ude i lufthavnen og så tage med det flyselskab, som hører det land til, som de skal hen til.
Så jeg vil bare sige til ministeren: Kunne vi ikke godt komme til det resultat, at man da i hvert fald ikke behøver at bruge 300.000 kr. på det?
Man kunne da bare bruge 762 kr. pr. passager og så sørge for, at de forlod udlandet, som de i øvrigt – det er jeg helt enig i – skulle gøre frivilligt.
Frank Aaen (EL), 2013-04-10:
Det centrale er, at der i det danske forsvar var den konklusion, at de mennesker, der arbejder for Danmark som tolke, er i en særlig usikker situation.
Så laver man en aftale med briter og amerikanere – vi kan jo så diskutere særskilt, om det var klogt – hvor vi i hvert fald kan se, at man ikke har gjort noget for at sørge for de tolkes sikkerhed.
Altså, det er jo derfor, vi har problemet i dag, nemlig at man hverken i ansættelsesvilkårene hos dem, man lejede tolkene af, eller på anden vis har taget højde for, at der skulle være sikkerhed for tolkene, så de ikke havnede i den situation, som mange af dem nu er havnet i.
Hvad var forsvarets motiv til ikke at tage højde for problemstillingen?
Det synes jeg er meget vigtigt at få svar på.
Og hvordan synes ministeren det er gået?
Hvordan synes ministeren egentlig det er gået med den klare hensigt om, at man skulle tage højde for tolkenes vanskelige situation?
Nick Hækkerup (S), 2013-04-10:
Svaret på spørgsmålet om, hvad forsvarets motiver har været, kan vel bedst findes i den redegørelse, som forsvarschefen, Peter Bartram, har lavet, hvor han på side 3 i andet afsnit om baggrund skriver: »Sammenlignet med sine nærmeste samarbejdspartnere i Afghanistan har dansk forsvars behov for tolkekapacitet været forholdsvis minimalt. Der blev følgelig på bilateral basis truffet aftale om, at danske enheder fik mulighed for at trække på britisk eller amerikansk tolkekapacitet ud fra et størstebruger-princip og en dansk beslutning om ikke at opbygge en national kapacitet på området.«
Frank Aaen (EL), 2013-04-10:
Jamen jeg er da glad for, at ministeren så klart anerkender, at vi har et ansvar for de tolke, vi har brugt under krigsførelsen i Afghanistan.
Jeg behøver ikke at spørge om, hvad VKO så mener i virkeligheden.
Hvad synes ministeren om forsvarets motiver?
Hvorfor har forsvaret valgt den model, der hedder, at de tolke, vi havde brug for, blev ansat af andre lande eller af et privat firma?
Det må forsvaret da have et motiv til, og det må en minister jo kunne redegøre for, altså hvad forsvarets motiv var til tage det valg.
Og hvordan synes ministeren det er gået?
Altså, vi vidste, vi havde et ansvar.
Når vi vidste, at folks sikkerhed kom i stor fare, når de skulle arbejde for danske soldater, hvordan er det så gået med at beskytte de tolke, som kom i stor fare?
Nick Hækkerup (S), 2013-04-10:
Man kan i hvert fald sige, at her, hvor vi står nu, er vi i en situation, hvor vi fremadrettet, som jeg også nævnte før, jo kommer til at intensivere vores dialog med ikke mindst briterne, fordi vi har anvendt og fortsat anvender tolke, som har været ansat eller er ansat af det britiske firma.
Det er også derfor, at noget af det, som kommer til at ske i tiden, der kommer, er, at jeg vil intensivere dialogen med briterne.
Mit indtryk er, at briterne endnu ikke har besluttet sig for, hvordan de vil forholde sig til tolkene, men udtrykkeligt har bedt Danmark om, at de tiltag, der bliver taget, bliver taget koordineret.
Det synes jeg er et fornuftigt ønske, for så er vi sikre på, at der sker en rimelig og fornuftig håndtering af de tolke, som vi har lånt af briterne, og som jo også har været anvendt af briterne.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-10:
Nu er det jo ikke forbudt have en holdning til, hvad andre partier træffer af beslutninger, og derfor kunne jeg også godt tænke mig at høre ministerens holdning til og ikke motivgranskning i den beslutning, som i 2007 blev truffet af VKO, og hvor man lod det være op til britiske og amerikanske myndigheder og private firmaer at ansætte tolkene i stedet for selv at ansætte dem og dermed stå for deres sikkerhed.
En anden ting, som jeg godt kunne tænke mig at høre ministerens svar på, er, om ministeren mener, at de aftaler, som er blevet indgået med briterne og amerikanerne, i tilstrækkelig grad har taget højde for tolkenes sikkerhed, altså så Danmark sikrede sig, at tolkene ikke blev udsat for fare, men var beskyttede.