Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-11:
Tak, hr. formand.
Det er blevet foreslået at pålægge regeringen at fremsætte de nødvendige lovforslag og foretage de nødvendige ændringer af administrative forskrifter, der sikrer, at varebiler under 3,5 t, der udfører godskørsel for fremmed regning, omfattes af principperne i godskørselsloven og af en ordning efter svensk forbillede, der regulerer hviletidsreglerne.
Det foreslås, at der også for varebiler kræves en tilladelse til godskørsel, og at det skal ske i form af en tilpasset udgave af de krav, der gælder for lastbiler.
Og herudover foreslås et transportkøberansvar, f.eks. for korrekt angivelse af godsets vægt.
Så forslaget her går altså længere end de krav, man stiller til lastbiler.
Endelig foreslås der hviletidsregler efter svensk model.
Ifølge forslaget skal chaufføren for hver løbende 24 timer dokumentere at have hvilet i 11 timer.
Og det bemærkes, at der er tale om hviletidsregler i modsætning til de mere omfattende køre-hvile-tids-regler.
Spørgsmålet om tilladelse til varebiler er tidligere rejst, og jeg kan oplyse, at retstilstanden i dag er sådan, at tilladelseskravet i godskørselslovgivningen kun omfatter lastbiler, altså biler på over 3,5 t tilladt totalvægt.
Det betyder så, at vognmandsvirksomheder skal opfylde et krav om vandel, faglige kvalifikationer og egenkapital.
Og indehaveren af en tilladelse skal også følge de bestemmelser om løn- og arbejdsvilkår for chauffører, der findes i de kollektive overenskomster.
Spørgsmålet er rejst tidligere, og derfor har Transportministeriet allerede i april 2013 fået udarbejdet en konsulentrapport om netop det spørgsmål.
Men det er altså en rapport, der er udarbejdet af Transportministeriet om netop det spørgsmål.
Konklusionerne i rapporten var bl.a., at kun 2,9 pct. af det samlede antal varebiler bruges til kørsel for fremmed regning.
Så det, vi taler om her, er altså et problem, der udgøres af 2,9 pct., ca. 12.400 varebiler ud af i alt 426.688 varebiler pr. 1. januar 2012.
Der er generelt kun en lille konkurrenceflade mellem lastbiler og varebiler, fordi de i vid udstrækning betjener forskellige delmarkeder.
Endelig viste undersøgelsen, at et tilladelseskrav vil medføre en øget administrativ byrde både for erhvervet og for myndighederne.
Set fra min stol er der især to hensyn, vi skal varetage, når vi beslutter, om vi skal indføre tilladelseskrav m.v. for varebiler.
For det første skal virksomhederne ifølge forslaget pålægges yderligere byrder.
Regeringen arbejder hårdt for at lette byrder for erhvervslivet, og på vejgodstransportområdet har Vejtransportrådet en arbejdsgruppe, der løbende arbejder med regelforenkling for at forbedre rammevilkårene for erhvervslivet.
Så mit svar er, at der i udgangspunktet er lagt byrder nok på erhvervslivet, og at det ikke er noget mål i sig selv at pålægge flere, tværtimod.
For det andet må man spørge, om en regulering reelt vil løse de problemer, som forslaget peger på, nemlig sort arbejde, socialt bedrageri og beskæftigelse af illegal arbejdskraft i transporterhvervet.
Det har jeg ærlig talt svært ved at se.
De forhold indgår ikke i det sædvanlige administrative tilsyn i forbindelse med udstedelse af tilladelse til godskørsel.
I forbindelse med udstedelse af tilladelse kontrolleres hovedsagelig forhold som egenkapital, vandel og gæld til offentlige, og kontrollen følger EU-regler herom.
Det undersøges derimod ikke, om der snydes i skat, om der sker socialt bedrageri, eller om arbejdskraft beskæftiges illegalt.
Denne kontrol sker derimod ved stikprøver og ved vejkontroller i et fælles myndighedssamarbejde med bl.a. politi, SKAT og Trafik- og Byggestyrelsen.
Med hensyn til beslutningsforslagets forslag om hviletid er det vanskeligt at se den trafiksikkerhedsmæssige effekt heraf, fordi der i forvejen gælder en 11-timersregel i Danmark for alle medarbejdere over 18 år.
Skærpelsen synes derfor, så vidt jeg kan se, nærmest kun at bestå i, at det skal dokumenteres, at reglen overholdes.
En sådan dokumentationsforpligtelse for afholdelse af hvil ønsker jeg ikke at indføre, hverken for vores erhvervsliv eller for vores myndigheder, der vil skulle bruge ressourcer på at kontrollere forholdene.
Jeg er meget enig med forslagsstillerne i, at social dumping og skattesnyd skal bekæmpes, ikke kun i transporterhvervet, men inden for alle erhverv.
Jeg mener dog ikke, at vi skal ordinere en for mig at se virkningsløs og byrdefuld kur, som det sker med det her forslag.
Så set i lyset af de forhold mener jeg, forslaget skal afvises.