runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Hav (S), 2012-04-13:
Det har jeg slet ikke fantasi til.
Det ville række rigtig, rigtig langt i vores samfund, hvis det var sådan, at vi som borgere individuelt kunne sige: Det her stykke af kagen ønsker vi, og det her stykke ønsker vi ikke, men til gengæld vil vi have goderne.
Det tror jeg faktisk ikke ville være særlig klogt i et fornuftigt og velreguleret samfund, som det danske samfund jo faktisk er.
Så skal jeg bare sige om juristernes betænkeligheder, at vi jo på det her område støtter os til det, de kommer med fra Justitsministeriet.
Det vil vi selvfølgelig lytte til.
Vi har selvfølgelig også noteret os, at der er andre jurister, der mener noget andet, og det er jo ikke en ualmindelig situation i det danske samfund og slet ikke i lovgivningsprocesser.
Mette Gjerskov (S), 2012-04-13:
Jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at der i dag ikke ligger noget endeligt kortmateriale, men det gjorde der heller ikke den sidste gang, da den her lov blev behandlet, og der kan vi jo desværre godt begynde at kigge lidt bagud og spørge: Hvorfor er der egentlig ikke den slags kortmateriale?
Ja, der er svaret jo nok, at det er, fordi vand- og naturplanerne aldrig nogen sinde er blevet færdigarbejdet under den tidligere regering, men det skal da ikke komme an på det.
Jeg påtager mig gerne ansvaret.
Hvis der ikke er noget tilstrækkeligt grundlag for det, kommer loven ikke til at træde i kraft, sådan er det selvfølgelig, lov og ret gælder da i det her land.
Så vil jeg i forhold til det med, at de kommunale parter åbenbart skulle have været helt oppe at ringe over det her lovforslag, bare sige, at det forstår jeg ikke.
Så vidt jeg kan læse ud af høringssvarene, synes KL, Kommunernes Landsforening, faktisk, at det er positivt, og de støtter det her lovforslag.
Så jeg ved slet ikke, hvor det der, man siger, kommer fra, det er grebet ud af luften.
René Christensen (DF), 2012-04-13:
Det, jeg egentlig gerne vil spørge om, er det samme, som jeg også skriftligt har sendt et spørgsmål til ministeren om.
Det kan jo være, at ministeren nu har haft lidt mere tid til at arbejde med lovforslaget.
Spørgsmålet går ud på, om ministeren har en opfattelse af og er indstillet på, at hvis vi får ny viden og finder ud af, at vi kan nå vores miljømål på en anden og mere klog måde, og at vi måske også kan få en mere samlet natur end de her striber af 10 m, at vi kan rulle de her arealer tilbage til landbrugsjord på det tidspunkt, hvor vi kan nå vores mål med andre virkemidler?
Mette Gjerskov (S), 2012-04-13:
Jeg kan naturligvis bekræfte, at man til enhver tid kan blive klogere på 117 ting.
Men hvad der kommer til at ske ud i fremtiden vil jeg sige at jeg ikke ved.
Det her er ikke en midlertidig lov.
Altså, det, jeg stiller som forslag i dag, er om offentlighedens adgang og etablering af energiafgrøder.
Det er de to ting, der ligger i mit lovforslag, i regeringens lovforslag.
Spørgsmålet om randzonerne blev behandlet sidste år, og der blev ikke nogen steder skrevet ind i den lov, at der var tale om en midlertidig lov.
Det er bare sådan en bonusoplysning, jeg kan give, fordi jeg har arbejdet rigtig meget med det her op til førstebehandlingen af det her lovforslag.
René Christensen (DF), 2012-04-13:
Jeg har et yderligere spørgsmål til ministeren.
Det er: Hvad er det egentlig, der betyder mest for ministeren her?
Er det miljømålene, eller er det den offentlige adgang?
For os er det vigtigste at nå miljømålene.
Det er derfor, at hele den her sag om randzoner er kommet op.
Det er jo, fordi der er lavet en aftale om »Grøn Vækst«.
Jeg er godt klar over, at ministerens parti og den tidligere opposition, som jo nu er regering, ønskede, at de her reduceringskrav skulle være langt, langt højere, men nu endte man jo på de her 19.000 t.
Det her er en del af det værktøj, der er til rådighed nu.
Så vil jeg bare spørge ministeren: Hvad er det vigtigste for ministeren, er det at nå vores miljømål med hensyn til mindre udledning af kvælstof, eller er det at give en åbning for, at befolkningen kan færdes i de her randzoner?
Mette Gjerskov (S), 2012-04-13:
Jeg synes, det er svært at sige, hvad man egentlig synes er vigtigst af to ting, som man er rigtig glad for.
Miljømål er ufattelig vigtigt.
Jeg vil hellere sætte det i en rækkefølge.
Det er, på grund af at der sker en forurening fra landbrugsjorden, at man lavede de her randzoner, så det vil sige, at det er jeg rigtig glad for.
Derfor har man lavet et dyrkningsfrit areal ned til vandløbene.
Det er step nr. 1.
Step nr. 2 har så været, at her kommer der nogle naturområder, og så hører de jo helt almindeligt ind under naturbeskyttelseslovens regler for offentlighedens adgang.
Det var noget, som VKO kom til at skrive ud af loven, men så fulgte det selvfølgelig, at vi fjerner den undtagelse, og så er vi tilbage ved almindelig normaltilstand.
Hvad er konklusionen på, hvad jeg så holder mest af?
Jeg tror, at konklusionen i hvert fald er, at man ikke kan gøre det i den anden rækkefølge.
Jeg kunne ikke drømme om at sige, at tværs over enhver pløjemark skal der være offentlig adgang.
Det jo ikke det, vi taler om.
Vi taler om udyrkede arealer, hvoraf den naturlige følge er, at der gives offentligheden adgang.
Henrik Høegh (V), 2012-04-13:
Det, der var i den anden lov, var, som det blev nævnt for lidt siden, nogle miljømål, der skulle nås, og det var det, der var i fokus der.
Jeg vil også gøre opmærksom på, at der blev svaret på et spørgsmål under behandlingen af det andet lovforslag, at hvis der var andre mål, som var billigere, mere omkostningslette end det her, var man parat til at revurdere randzonerne.
Jeg er glad for, at ministeren har svaret, at det er muligt, hvis der kommer bedre og smartere metoder, at man så skal lave om.
Det skal man altid være åben over for.
Mette Gjerskov (S), 2012-04-13:
Jeg vil gerne tage som udgangspunkt at sige, at man jo altid kan blive klogere.
Man skal aldrig fralægge sig muligheden for at lave om på ting, hvis det er, at man er blevet klogere.
Den lov, som hr. Henrik Høegh selv har fremsat for Folketinget, er ikke lavet midlertidig.
Men om den bliver midlertidig, ved jeg da ikke.
Hvordan skal man kunne sige det?
Det er jo det, der er vores job.
Når vi bliver klogere, laver vi en ny lov, som bliver bedre, forhåbentlig, eller også kommer der et nyt flertal, som kan gøre det bedre.
Så vil jeg bare lige have lov til at anholde en enkelt ting: allemandsretten.
Nu skal vi lige have tingene ind i proportioner.
Allemandsretten er noget, de har ovre i Sverige, hvor enhver kan campere og slå sig ned alverdens steder i hele landet og være der døgnet rundt.
Vi taler her om offentlighedens adgang i henhold til naturbeskyttelsesloven.
Det vil sige, at de må komme fra kl. 6.00 om morgenen og indtil det bliver mørkt.
Det vil sige, at der skal være offentlig adgang til det areal, som er udyrket.
Det vil sige, at borgerne ikke engang må være der, hvis der er hegnede arealer med græssende dyr.
Der er en lang, lang række begrænsninger, så allemandsretten har ikke noget med sagen at gøre.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-04-13:
Alligevel fremhæver ministeren lystfiskerne og ornitologerne som nogle af de største beskyttere, hvorimod ministeren ikke engang værdiger dem, som ministeren forulemper med sit lovforslag, en kommentar, nemlig landmændene.
Altså, det er jo rystende.
Lad mig spørge i forhold til det med tidsplanen, for her er det jo også dem, det går ud over, selv om ministeren godt nok dikterer ro på og siger, at det hele nok skal gå, og at ministeren tilmed med sindsro imødeser en retssag
: Vækker det ikke bekymring hos ministeren, at der er kommunale parter, folk i landbruget og en række andre, der ser med stor bekymring på den tidsplan, der er fremlagt, i forhold til at loven kan nå at blive implementeret?
Henrik Høegh (V), 2012-04-13:
Det beløb, der i den tidligere allokering af de samlede »Grøn Vækst«-midler var sat af til kompensation for randzoner, gav mulighed for at give 2.600 kr. på dyrkede arealer og 1.600 kr. på græsarealer.
Er det beløb stadig væk til rådighed i ubeskåret størrelse til en kompensation?
Camilla Hersom (RV), 2012-04-13:
Der er ikke nogen usikkerhed omkring det, som man vil anfægte – heller ikke i det videre arbejde med lovforslaget.
Det er slet ikke noget problem.
Det eneste, der er et problem, er altså det med dyrkning af energiafgrøder og offentlighedens adgang.
Der er ikke nogen diskussion længere om, hvorvidt man har et tilstrækkeligt grundlag for at etablere randzonerne.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Lene Espersen (KF), 2012-04-13:
Nej, altså som jeg har brugt ret meget af min taletid på at sige, er det jo et kæmpestort problem, at man ikke har et ordentligt kortmateriale på nuværende tidspunkt.
Det skulle have været klart, men det er ikke klart.
Når man spørger det ene sted, får man det ene svar, og når man spørger det andet sted, så får man et andet svar.
Jeg noterede mig, at fødevareministeren selv har sagt til TV2/NORD, at der allerede var sendt nogle kort ud, og dem kunne man bare ligesom bruge som en slags høring.
Natur og Erhverv har sagt, at der sandelig ikke er sendt noget i høring endnu, og at man overhovedet ikke kan fortælle noget om, hvordan det her lovforslag skal orienteres – heller ikke i forhold til 5-procents-grænsen.
Så jeg vil sige til fru Camilla Hersom, at det er fuldstændig uklart, hvad konsekvenserne er af det her lovforslag, og det skal naturligvis fremstå fuldstændig klart, før loven kan træde i kraft.
Bjarne Laustsen (S), 2012-04-13:
Det er jo ikke en fru hvem som helst, vi har med at gøre; det var jo netop fru Lene Espersen fra Det Konservative Folkeparti, som på den daværende regerings vegne forhandlede det her spørgsmål.
Trepartiregeringen, dvs. to partier og et støtteparti, Dansk Folkeparti – sådan var det helt konkret – gennemførte det her alene, og randzoner var også en del af det.
Hvad er det så, der lige pludselig nu gør, at hele lovforslaget er et problemsæt, og at det skal puttes hen i en natur- og landbrugskommission?
For Det Konservative Folkeparti har jo hele tiden ment, at bræmmerne og randzonerne var en god ting.
Hvad er det, der har gjort, at man har slået den kolbøtte, så man ikke vil gennemføre det, som man selv har lavet?
Er det, fordi fru Lene Espersen ikke ville oplyse om det og ikke sørgede for at lave det her, inden valget kom den 15. september?
Hvorfor ville man ikke møde vælgerne med en færdig aftale?
For den daværende regering smølede jo med det her i rigtig lang tid.
Var det bare simpelt hen derfor, altså fordi man ikke turde se vælgerne i øjnene og bare ville lade det her ligge til en anden regering?
Lene Espersen (KF), 2012-04-13:
Jeg har allerede over for fru Camilla Hersom redegjort for de problemer, jeg synes der er i at komme rendende med lovgivning og ændringer af lovgivning på et grundlag, der er helt og aldeles fuldstændig ubelyst.
Med der er to ting her, der for os er dybt bekymrende.
Det er indskrænkningen i den private ejendomsret, hvor vi jo i dag har hørt både SF og Enhedslisten give udtryk for, at det vel nok er vidunderligt, at det ikke har så stor vægt mere i den nuværende regering.
Og det andet er hensynet til floraen og faunaen.
Jeg er dybt bekymret for den, man kan sige negative balance, der bliver over mod benyttelse frem for beskyttelse af naturen.
Jeg synes, det havde tjent regeringen at få det undersøgt til bunds, før man gik i Tinget med et lovforslag.
Jeg fatter simpelt hen ikke, hvad hastværket skyldes.
Der har ikke været en eneste demonstration mig bekendt på Christiansborg Slotsplads for, at det her virkelig var en ændring, man skulle komme igennem med.
Faktisk er langt de fleste danskere udmærket tilfreds med den adgang til naturen, som de har i dag, så at skubbe befolkningen foran sig er simpelt hen uvederhæftigt.
Jeg forstår ikke, hvad baggrunden er, og det vil klæde regeringen at leve op til det, der står i regeringsgrundlaget om lovkvalitet, og den bør udskyde det her.
Bjarne Laustsen (S), 2012-04-13:
Jeg står her med tre ministres taler ved præsentationen af »Grøn Vækst« i 2009.
Man kunne simpelt hen ikke blive grøn nok.
Man havde behov for i den daværende regering sammen med Dansk Folkeparti at fortælle, hvor grøn man var.
De Konservative gik endda enegang på nogle punkter for at fortælle om, hvor grøn man var.
Nu står man her med gennemførelsen.
Men hvorfor var det lige, at man ikke selv gennemførte det, mens man havde regeringsmagten?
Det ville alt andet lige have gjort det sværere for en ny regering at begynde at tage en sag op, der var handlet færdigt.
Det her med vandplanerne og natur og miljø var jo noget, man havde fået pålæg om man skulle have lavet for lang tid siden.
Hvorfor havde man den sendrægtighed?
Jeg kan jo ikke blive fri af den tanke, at det var, fordi man ikke ville lave det her færdig og gå ud og fortælle landmændene i Nordjylland, at sådan kommer det her til at se ud – i stedet for bare at skyde det til hjørne og dele de 19.000 t, og hvad ved jeg.
Vær dog ærlige.
Fortæl dog sandheden.
Lene Espersen (KF), 2012-04-13:
Jeg har simpelt hen sjældent oplevet
noget så patetisk.
Jeg ved ikke, om der sker det, når man kommer i regering, at så mister man hørelsen, når man er i Folketingssalen, fordi man ikke ønsker at påtage sig det ansvar, det er at være et regeringsbærende parti.
Vi står helt og fuldt ved de ting, vi har været med til at vedtage.
Jeg startede min ordførertale med at sige, at jeg står ved gældende lovgivning, men jeg vil ikke være med til lovsjusk, og jeg vil ikke være med til i et land, der bryster sig af at være et retssamfund, og hvor borgerne ved, hvad der er rigtigt, og hvad der er forkert, og hvad der er lovligt og ulovligt, at presse lovgivning igennem og indskrænke den private ejendomsret og ødelægge naturen i blinde, uden at det er undersøgt ordentligt.
Jeg synes, det ville klæde regeringen, hvis al den snak, der er om, at rettigheder og pligter følges ad, rent faktisk også var det, man interesserede sig for, eller at det ikke kun er yderne i samfundet, der skal betale til alle nyderne.
For sagen er jo den, også hvis man ser på høringssvarene, at alle dem, det går ud over, er modstandere af det her lovforslag, og alle dem, der får en gratis adgang, er glade for det.
Surprise!
Men det ville altså klæde regeringen, hvis man lod al den snak, vi hører fra socialministeren og beskæftigelsesministeren om rettigheder og pligter, der skal følges ad, gælde også på det her område, frem for endnu en gang at lade landbruget være det erhverv, der bliver prügelknabe for regeringen, og som nu skal betale med den private ejendomsret.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-04-13:
Tak for det.
Altså, ministerens magtfuldkommenhed og arrogance er jo simpelt hen så enorm, at man næsten ikke forstår det.
Ministeren værfer kritikken af ved at sige, at der skal være ro på, at man jo tager det hele, som det kommer, og man taler om, at der har været et kæmpe forarbejde med ministeriet, men trods det kan Advokatrådet udtrykke bekymring.
Ministeren taler om, hvordan retten til kompensation er afhængig af, at man får støtte.
Jeg tror, det må skyldes ministerens magtfuldkommenhed og arrogance, når hun ikke selv kan høre, hvor ufuldkommen en argumentation det er.
Danskerne skal forstå hvorfor.
Men hvad med landmændene?
Hvad med dem, hvis jord det her går ud over?
Det er danskerne, ministeren er optaget af, det er ikke den almindelige jordejer eller landmand, som ministeren er optaget af.
Så siger ministeren, at nogle af de største beskyttere er ornitologerne og lystfiskerne.
Hvad er det for noget vrøvl!
De har ingen andel i ejerskabet af den natur, som de beskytter, men det har landmændene og jordejerne, og derfor skal jeg også spørge ministeren: Hvem er det egentlig, der udøver naturbeskyttelse i Danmark?
Er det lystfiskerne og ornitologerne, eller er det ejerne af den landbrugsjord, som mange landmænd har?
Mette Gjerskov (S), 2012-04-13:
Jeg synes, det er vigtigt at få sagt fuldstændig klart, at jeg ikke mener, der er nogen som helst befolkningsgruppe i det her land, der har patent på Danmark eller på den danske natur.
Der er benyttere, og der er beskyttere.
Der er masser af mennesker, der, uanset om de er ornitologer eller de er landmænd, er ufattelig interesserede i det her land, men der er ikke nogen, der har patent på det.
Det ville være fuldstændig urimeligt af mig at stå her og love landmændene præcis, hvad det er, de skal få, når det ikke er afgjort endnu, og når det ikke er godkendt af Kommissionen.
Så jeg lover ikke noget.
Men det eneste, jeg kan sige, er, at lige så snart jeg har fået beslutningen igennem, vil jeg også oplyse om det i Folketinget, til udvalget og til landmændene.
René Christensen (DF), 2012-04-13:
Dansk Folkeparti kan også støtte forslaget.
Der er også et par småting, der lige skal spørges ind til i forbindelse med udvalgsarbejdet, men det har Venstres ordfører så tydeligt gjort opmærksom på.
Så vil jeg i forhold til ministerbemyndigelse sige, at vi i den her sag i hvert fald synes, at det er ganske udmærket i forhold til, at man hurtigt kan følge udviklingen, så vi ikke hele tiden kommer bagefter.
Så Dansk Folkeparti kan støtte indstillingen, og så håber vi, at vi får løst den her lille ting i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Camilla Hersom (RV), 2012-04-13:
Der er allerede blevet redegjort for de forskellige elementer i det her lovforslag, som jo på mange måder har karakter af rettidig omhu.
Så kan man jo fristes til at spørge, om ændringerne er et udtryk for stor ståhej for ingenting, men sagen er jo, at vi i en kompleks, globaliseret verden har et helt fundamentalt behov for at kunne spore og registrere forhold, der kan udgøre en risiko for menneskers eller dyrs sundhed i bred forstand, for fødevaresikkerheden og for Danmarks eksportmuligheder.
Det første forslag om godkendelse af mærker til dyr har den særlige finesse, at fordi man har sat markedet for dyremærker frit, bliver det nødvendigt at ændre loven, så myndighederne kan kræve godkendelse af mærkerne, ellers ville det nemlig være den enkelte besætningsejer, der stod med ansvaret for at tilse, at de mærker, han eller hun satte i sine dyr, levede op til samtlige krav i lovgivningen.
Forslaget udgør dermed en lettelse for ejeren.
Det giver god mening, at der kan gøres noget i uventede situationer, og det giver rigtig god mening, at man indrapporterer, hvad man finder.
Det medvirker til at give et godt grundlag for fremtidig kontrol og kampagner og for at følge udviklingen i sygdomsmønsteret hos dyrebesætninger.
Indførelsen af en hjemmel til at straffe den besætningsejer, der bruger for meget antibiotika, og som ikke efterkommer et påbud, finder vi ikke bare rimelig, men også nødvendig, for udviklingen af antibiotikaresistens hos både dyr og mennesker som følge af for højt antibiotikaforbrug er en stor, alvorlig, voksende og international udfordring, som vi må sætte alle sejl til for at løse.
Det sidste forslag om en ændret kategorisering af kvæg ser vi som en nyttig og praktisk foranstaltning, og vi kan støtte forslaget i sin helhed.
Ida Damborg (SF), 2012-04-13:
Hold af dyr i dagens Danmark er jo ikke så ligetil.
De skal mærkes, de skal undersøges, de skal kontrolleres, og sådan er verden jo blevet mere kompliceret og kompleks, også på det område.
Naturligvis kan tonen i ny og næ blive lidt skarp, og det skal den også blive, vi er jo netop ikke enige om alting, men det er et samarbejde, som vi i SF er rigtig glade for.
Med dette lovforslag bemyndiger vi ministeren til at fastsætte de nærmere regler for godkendelse af mærkning af forskellige dyr.
Helt ærligt er det lidt lettere, end hvis vi i dette Ting skulle tage stilling til hver enkelt mærkning.
Det er netop et udtryk for, at det frie marked er sat ind også på dette område.
Desuden beslutter vi også i dag, at alle vil have pligt til at indberette nye laboratoriefund for sygdomme, så vi i tide kan sætte ind.
Uanset om det er en naturelsker – måske en, der har været ude at nyde naturen i de kommende randzoner – en jæger eller en dyrlæge, der finder noget mistænkeligt, så det skal undersøges, skal resultatet meldes ind, så vi kan tage vores forholdsregler.
Den sidste del af dette lovforslag omhandler en ændring af kategorisering af ungkvæg, igen en sag af teknisk karakter, men en sag, hvor vi mindsker reglerne for vores landbrug.
Mette Bock (LA), 2012-04-13:
L 146 er en samling af forskellige forslag, hvoraf de fleste af dem er fornuftige og et enkelt måske kalder på en skepsis.
I Liberal Alliance synes vi, det er fornuftigt, at resultater af diagnostiske laboratorieforsøg i forbindelse med undersøgelse af sygdomme hos husdyr skal indberettes, så der kan etableres et samlet overblik, naturligvis i overensstemmelse med bestemmelserne i persondataloven.
Vores skepsis retter sig i retning af forslaget om, at fødevareministeren skal bemyndiges til at fastsætte regler om betingelser for markedsføring, herunder godkendelse af mærker til dyret, for at mindske risikoen for, at ejeren af en besætning anvender mærker og chip m.v., der ikke lever op til de krav, Fødevareministeriet stiller til mærkning af dyret.
Det er muligt, at det er en lettelse, og det er muligt, at det kan opklares i det efterfølgende udvalgsarbejde, men generelt synes vi i Liberal Alliance, at det er en uskik at give en minister sådanne bemyndigelser.
Generelt er vi positive, men inden vi tager endelig stilling til det samlede forslag, vil vi afvente udvalgsbehandlingen.
Lene Espersen (KF), 2012-04-13:
På trods af at det er fredag eftermiddag, er der faktisk flere ordførere, der har gjort sig ganske umage med at gennemgå alle lovforslagets mange forskellige elementer.
Det vil jeg ikke trætte Folketinget med at gøre, men sige, at Det Konservative Folkeparti er positivt indstillet over for alle de delelementer, som lovforslaget indeholder.
Vi synes faktisk, de ser ganske fornuftige ud.
Der er et par enkelte punkter, hvor jeg synes at høringssvarene giver anledning til, at vi skal stille nogle spørgsmål.
Men alt i alt kan Det Konservative Folkeparti støtte lovforslaget.
Mette Gjerskov (S), 2012-04-13:
Jeg vil gerne sige tak til ordførerne for den positive modtagelse af det her lovforslag.
Nu er det fredag eftermiddag, og så kan man måske godt være lidt mere løssluppen, end man plejer at være, og sige, at det jo er sådan lidt et alt godt fra havet-lovforslag, som er en opsamling af en række ting, og derfor vil jeg naturligvis under udvalgsbehandlingen være indstillet på at besvare de forskellige spørgsmål, der måtte være af teknisk karakter, for meget af det her er jo noget teknisk.
Spørgsmålet om øremærker er jo et spørgsmål om, at landmændene ikke bliver snydt ved at købe de forkerte mærker, som ikke bliver godkendt.
I forhold til antibiotikaforbruget har det jo været ufattelig vigtigt for os, at det falder, fordi der er 25.000 europæere, der hvert år dør af, at de ikke kan blive behandlet på grund af resistens mod antibiotika, og der vil jeg gerne tillade mig at rose den tidligere regering for indførelse af gult kort-ordningen.
Men jeg kan sige, at der heldigvis er så positive erfaringer, at jeg ikke forventer at skulle bruge det røde kort ret meget, for allerede med det gule kort har man fået reduceret antibiotikaforbruget med 25 pct.; det er jo så flot.
Men tak for de positive bemærkninger.
Jeg svarer naturligvis også gerne på de tekniske spørgsmål, der måtte komme under udvalgsbehandlingen.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-04-13:
Jeg understregede netop, at det var problemet med dyrkningsretten, og jeg understregede netop, at det var problemet med adgangen til arealerne, som gør, at Venstre absolut ikke kan bakke op om det her forslag.
Venstre har jo netop sikret, at der skulle ske en form for kompensation i forbindelse med bræmmerne, og så er det selvfølgelig enkelt at stå og tage et citat af den tidligere fødevareminister ud af en sammenhæng, så det hverken fremgår, hvad den tidligere minister har sagt forud for eller efter.
Alle er klar over, at bræmmerne fra Venstres side har været foreslået som en midlertidig foranstaltning, indtil forskning eventuelt måtte vise bedre resultater i forhold til det her område.
Vi har aldrig været optaget af, at offentligheden skulle have adgang, eller at landmændenes dyrkningsret skulle begrænses i den henseende, som regeringen lægger op til