runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Fatma Øktem (V), 2013-04-17:
Mange tak.
Vi havde jo også den her debat med ministeren i sidste uge i P1, hvor jeg syntes at jeg stillede spørgsmålene gentagne gange, men sådan set ikke fik et svar af ministeren.
Ikke nok med, at jeg ikke fik svar fra ministeren, jeg blev faktisk også angrebet på det groveste på en meget usmagelig måde af ministeren for et indlæg, jeg har skrevet, på baggrund af den her rapport.
Den her rapport bygger på Breiviks syn og Breiviksagen, og ministeren beskyldte mig for i mit indlæg at blande Breivik ind i sagen, hvilket for mig bare gør, at jeg må konkludere, at ministeren på daværende tidspunkt hverken havde læst rapporten eller mit indlæg.
Derfor glæder det mig, at ministeren har haft tid til at kigge på det og netop nævner de konkrete anbefalinger her.
Udover at jeg synes, ministeren skylder at give mig en undskyldning for de grimme beskyldninger, der var meget usmagelige, synes jeg, at ministeren ligesom svarede lidt på mit spørgsmål, men jeg kunne godt tænke mig at stille et meget konkret spørgsmål: Vil det sige, at de her anbefalinger ikke bliver noget, vi kommer til at se i den danske lovgivning, i ligestillingspolitikken, altså at ministeren tager afstand fra de ti anbefalinger, der ligger?
Ja eller nej, kan ministeren garantere, at vi ikke ser det her i dansk ligestillingspolitik?
Manu Sareen (RV), 2013-04-17:
Tak for det.
Jeg bliver spurgt om min holdning til den nordiske rapport om antifeminisme og højreekstremisme, som kom tidligere på året, og om, hvorvidt jeg vil arbejde for at implementere de anbefalinger, som opsummeres i rapporten.
Antifeminisme handler grundlæggende om, at man ikke anerkender kvinders ret til ligestilling, og at kvinder ses som objekter, der ikke har eller skal have lige muligheder eller selvbestemmelse.
Mennesker, der ytrer sig om kvinders rettigheder og ligestilling, risikerer at blive chikaneret på det groveste, i værste fald med mordtrusler, og noget tyder på, at det måske også er et stigende problem.
Derfor er det naturligvis noget, som vi skal være opmærksomme på, for chikane og trusler i forhold til de mange mennesker, der ytrer sig om såvel kvinders rettigheder og ligestilling som seksuel orientering, etnicitet og religion, er ikke acceptabelt på nogen som helst måde.
Det er derfor også vigtigt med en debat om fænomenet.
Den norske rapport og dens anbefalinger skal netop ses i lyset af de antifeministiske tendenser, som ses på tværs af Norden.
I forhold til de ti anbefalinger, som eksperterne har opstillet, så vil jeg gerne slå fast, at det ikke er andet end, ja, netop anbefalinger fra et ekspertgruppeseminar.
Det, at rapporten er finansieret af Nordisk Ministerråd, betyder altså ikke, at det er anbefalinger, som Nordisk Ministerråd eller de nordiske landes regeringer har forpligtet sig til at følge eller forholde sig til.
Jeg har heller ikke som minister tænkt mig at arbejde for at implementere rapportens anbefalinger som sådan, men bifalder, at der skabes opmærksomhed omkring problemstillingerne ved antifeminisme.
Lad mig også understrege igen, at for mig er det vigtigt med en åben debat og en fortsat dialog omkring ligestilling, hvor alle naturligvis skal kunne ytre sig frit uden at blive truet eller chikaneret.
Vi skal kunne tage de nødvendige ligestillingspolitiske debatter, det være sig for og imod f.eks. øremærket barsel eller for og imod kvoter, og det fordrer selvfølgelig, at den enkelte tør stå frem og være med til at skabe en levende offentlig debat.
Derfor skal vi også fortsat være opmærksom på antifeministiske tendenser, der netop i kraft af trusler og hadefuld retorik indskrænker den frie debat.
Fatma Øktem (V), 2013-04-17:
Hvad er ministerens holdningen til de ti anbefalinger i rapporten »Hvordan motarbeide antifeminisme og høyreekstremisme« finansieret af Nordisk Ministerråd, og agter ministeren at arbejde for at implementere rapportens anbefalinger i Danmark?
Mette Gjerskov (S), 2013-04-17:
Altså, randzonekortene er jo en konsekvens af randzoneloven og det, at vi siger, at der skal udlægges randzoner.
Vi justerer ikke kortet, afhængigt af hvad der sker i Tyskland, men man kan sige, at virkemidlet randzone jo bl.a. er en følge af EU's vandrammedirektiv, som handler om, at vi skal sørge for, at der bliver bedre vandkvalitet i vores fjorde og i vores vandmiljø.
Og det er så det virkemiddel, vi har valgt i Danmark, eller som den tidligere regering faktisk valgte, og som vi viderefører.
Man kan altid diskutere, om man synes, det ene eller det andet er rigtigt.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt at holde fast i, at randzonerne giver os noget på så mange parametre.
De giver ikke kun på kvælstof, men også på fosfor, på sprøjtegift, på sammenhængende natur, på adgangen til naturen for helt almindelige danskere.
Så jeg er faktisk rigtig glad for randzonerne.
Manu Sareen (RV), 2013-04-17:
Jeg vil som det første sige, at jeg stadig synes, det er et usmageligt indlæg, specielt fordi jeg bliver blandet ind i selve Breiviksagen; jeg skulle tage afstand fra det, og jeg nævnte også nogle gange, at det mere virker, som om det er ordføreren, der ikke har læst rapporten.
Men jeg skulle tage afstand fra det, så det ikke bliver implementeret i dansk lovgivning.
Men prøv nu at høre her:
Trusler og chikane på grund af køn er jo strafbart.
Det ville jo være fuldstændig mærkværdigt, at jeg skulle tage afstand fra det, for det er jo noget, som man ikke kan gøre, og det gælder også med hensyn til mere og bedre udveksling mellem faggrupper, der arbejder med ekstreme ideologier.
Det er jo noget, der sker.
Der er da mange, der arbejder med ekstreme ideologier.
Altså, der er jo et armslængdeprincip, og jeg skal da ikke ud og forholde mig til og tage afstand fra det på nogen som helst måde.
Det virker meget, meget mærkværdigt, det må jeg ærligt indrømme, for nogle af tingene er jo allerede noget, der sker.
Men hvis jeg kan berolige ordføreren med, at vi ikke vil tage de ti anbefalinger ord for ord, så vil jeg sige det.
Det har hverken jeg eller regeringen tænkt os at gøre udover det, der allerede sker, og som er i lovgivningen, fordi man må ikke chikanere.
Anni Matthiesen (V), 2013-04-17:
Til sidst kunne jeg godt tænke mig lige at høre ministerens holdning til måske, også i den her sammenhæng, at lave noget mere nabotjek.
Jeg tænker med hensyn til måske også at sikre mere lige vilkår for landmænd syd og nord for grænsen – jeg tænker på jord- og randzonerne i f.eks. Tyskland.
Er det noget, ministeren overvejer om man bør gøre noget mere af, altså tjekke op på, hvordan vore nabolande har gjort tingene, og dermed måske også ændre på randzonekortene?
Mette Gjerskov (S), 2013-04-17:
Det er jo helt fantastisk.
For at opnå det har vi simpelt hen lovet landmændene, at de bliver kompenseret for det tab, de har ved randzonerne, og de får naturligvis udbetalt deres erstatning eller kompensation.
Anni Matthiesen (V), 2013-04-17:
Det vil sige, at ministeren egentlig godt kan bekræfte, også her i dag, at EU jo har accepteret den danske randzonelov og dermed også, at landmændene af den grund kan være sikre på at få kompensation.
Mette Gjerskov (S), 2013-04-17:
Det er jo klart, at hvis landmændene oplever, at virkeligheden ikke stemmer overens med de kort, så skal de indgive en ændring.
Og det har de jo gjort i stor stil, og det er vældig positivt.
Så jeg går ud fra, at vi har fået rettet rigtig, rigtig mange af de fejl, der måtte være.
Men mit råd til den enkelte landmand er naturligvis, at han jo kun skal søge om kompensation for en randzone, som han rent faktisk udlægger.
Anni Matthiesen (V), 2013-04-17:
Tak til ministeren for svaret.
Jeg vil gerne prøve at grave lidt mere ned i den situation, som rigtig mange landmænd er i lige her og nu, kan man sige, hvor de jo selvfølgelig også tænker på, hvad de egentlig kan få af kompensation.
Man kan med andre ord også spørge: Kan den enkelte landmand egentlig gå ud fra de kort, de har til rådighed, altså gå ud fra, at det også kommer til at udløse kompensation ud fra de her kort?
Mette Gjerskov (S), 2013-04-17:
Spørgsmålet går på, om jeg mener, at alle fejl er fjernet fra randzonekortene.
Det korte svar på det er nej.
Jeg forventer, at naturen er så dynamisk, at vi hele tiden vil komme til at skulle foretage rettelser.
Randzonekompensationskortet vil også løbende blive tilrettet.
Det sker, at vandløb ændrer slyngning; der bliver skabt nye søer; der bliver lavet naturgenopretningsprojekter – vi kommer til at foretage ændringer.
Men jeg kan fortælle, at NaturErhvervstyrelsen faktisk modtog 23.000 ændringsanmodninger fra ca. 4.900 landmænd.
Det svarer til 6 pct. af de samlede vandløbsstrækninger i Danmark.
Af disse ændringsanmodninger omhandlede ca. 15.400 i særlig grad f.eks. tørlagte og rørlagte vandløb, dybe plovfurer og læhegn, hvor der selvsagt ikke skal udlægges randzoner.
Så kortmaterialet afspejler ikke enhver detalje i naturen.
Men i takt med at vi får ændringerne fra landmændene, som jo kender deres marker, og som også ved, når der sker ændringer, justerer vi kortene.
Fatma Øktem (V), 2013-04-17:
Jeg synes, at ministeren hopper meget pænt hen over nogle af anbefalingerne, som er yderst skræmmende, synes jeg.
Altså, det er sådan noget med, at der skal være en central overvågning, ikke bare af vores handlinger, men ligefrem også af vores holdninger på nettet osv., uden at der er en klar definition af, hvad antifeminisme er, og hvor det er, grænsen går i forhold til det at være antifeminist.
Hvornår er man uenig?
Hvornår er man på den forkerte side?
Det er jo ikke sådan helt klart.
Der er også noget omkring ytringer.
Jeg synes faktisk, at ministeren tager meget, meget let på den her rapport, og det synes jeg i sig selv er meget bekymrende.
Så er der det med pressens ytringer, altså det med, at pressen skal tage ansvar for de ytringer, der er.
Her er der ikke nogen definition af, hvad det er.
Men det virker bare, som om der skal lægges en dyne af kontrol ned over alle former for antifeministiske holdninger.
Og stadig væk, når jeg siger det på den måde, så går det på, at der ikke er en klar linje i forhold til, hvad »antifeministisk« er.
Så jeg synes, ministeren tager meget, meget let på den her rapport, og det bekymrer mig, for en af anbefalingerne er jo også, at alle nordiske lande, der har været med til at støtte den her rapport, tager det her med.
Så vil jeg bare gerne være sikker på ...
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-04-17:
Jamen som jeg sagde, tror jeg, at både branchen og også vi andre er meget interesseret i, at der kommer synspunkter og ideer omkring det.
Men ministeren er jo stadig væk den udøvende magt og udfarende kraft i forhold til at tage initiativer, og det er derfor, jeg gerne vil have, at ministeren siger: Jeg går tilbage til mit system – for ministeren har et kæmpestort system bag sig, det har vi andre jo ikke – og spørger, hvad vi gør ved det her.
Det er bare det, jeg gerne vil bede ministeren om, nemlig at ministeren vil påtage sig det ansvar at gå tilbage til sit system og sige: Hvad kan vi gøre på det område her?
Vil ministeren det?
Det er klart, at dem, der har det mest inde på livet, er taxachaufførerne og taxavognmændene.
Og jeg kan da ikke forestille mig andet, end at man der har gjort sig nogle overvejelser om, hvordan man kan gøre noget ved det her.
Men det fritager jo ikke en minister.
For det er jo så store tal, at det ikke er noget, ministeren eller vi andre bare kan sidde overhørig.
Vi må interessere os for det, ud over at branchen selvfølgelig også gør det.
Så jeg vil spørge ministeren meget konkret, om ministeren vil gå tilbage til sit ministerium og de folk, der arbejder med det i ministeriet, og foreslå dem, at man kommer med et forslag til, hvad man kan gøre.
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-04-17:
Ja, det skal ikke tage lang tid at bekræfte.
Siden jeg fik det her spørgsmål, har jeg så tænkt på, om det var en forkert minister, det var stillet til.
Det kunne også være justitsministeren i forhold til politiets indsats, men som sagt tror jeg, at politiet gør en god indsats, når situationen opstår.
Derfor spørger jeg sådan – jeg ved godt, det er spørgetid til ministeren – lidt ud i lokalet.
Jeg nævnede en række tiltag, som ligger i lovgivningen i dag, jeg nævnede dem indledningsvis, og jeg har svært ved at se, hvad der kan gøres mere end tv-overvågning og de andre ting.
Derfor kan jeg sige: Er der nogen, der kan komme med gode forslag til, hvordan vi kan bekæmpe vold imod nogen, der udfører deres erhverv, som i det her tilfælde taxachauffører, så lytter jeg da gerne til det.
Men det er jo ikke sådan, at der ikke er sket noget.
Tv-overvågning er jo et forholdsvis nyt fænomen, som bl.a. er taget i brug i forbindelse med vold mod taxachauffører.
Men er der nogen, der har gode ideer til andre ting, så er jeg meget lydhør over for det.
Jeg kan ikke lige på stående fod selv komme i tanker om noget, så jeg tager den undersøgelse, som jeg så ikke kendte i forvejen, alvorligt.
Jeg tager enhver situation, hvor taxachauffører bliver truet, i forbindelse med at de udfører deres erhverv, alvorligt.
Det er jo ikke ordentligt og rimeligt.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-04-17:
Tak for svaret.
Det er en undersøgelse, der er foretaget af Dansk Taxi Råd, hvor man har spurgt 154 taxachauffører, og det er jo store tal, det handler om.
Altså, 40 pct. af de adspurgte har følt sig truet inden for det sidste år, og 31 pct. svarer, at de direkte har været udsat for vold eller overfald.
Og selv om der skulle være en usikkerhed i disse tal, er det så markante procentsatser, vi her har med at gøre, på taxachauffører, der enten har følt sig truet eller direkte har været udsat for vold, at det er noget, som vi og også ministeren bør interessere sig alvorligt for.
Ministeren har jo tidligere udtalt følgende: Det ligger mig og regeringen meget på sinde, at vi fra statens side er særlig opmærksomme på arbejdsmiljøreglerne og sørger for, at de overholdes på de arbejdspladser, som vi er ansvarlige for.
Det må jeg forstå således, at transportministeren bekymrer sig om arbejdsforholdene på statslige arbejdspladser, og der må transportministeren også efter min opfattelse bekymre sig, når det gælder private arbejdspladser inden for ministerens ressortområde.
Er det noget, ministeren kan bekræfte?
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-04-17:
Først må jeg sige, at jeg ikke kender de tal, der danner grundlag for spørgsmålet.
Mere generelt kan jeg sige, at det selvfølgelig ikke er tilfredsstillende, hvis taxachauffører eller for den sags skyld en hvilken som helst anden faggruppe ikke kan udføre deres arbejde i fred og ro.
Vold og trusler om vold hører ingen steder hjemme, det er ikke ordentligt og rimeligt.
Jeg kan også rent faktuelt oplyse, at taxachauffører allerede i dag skal gennemføre sådan et obligatorisk kursusforløb, hvor man bl.a. undervises i, hvordan man undgår og forebygger konflikter, ligesom en taxa skal have indvendig tv-overvågning med tydelig skiltning om, at her er der altså tv-overvågning.
Det er forhåbentlig også med til at neddæmpe risikoen for vold.
Jeg har også på fornemmelsen, at vognmænd og bestillingskontorer yder en stor indsats for at sikre chaufførerne med kommunikationsudstyr, som gør det muligt at hjælpe chaufføren meget hurtigt, hvis situationen skulle opstå.
Taxalovgivningen omfatter således bestemmelser, som bidrager til at sikre chaufføren tryghed i arbejdet, og så er jeg selvfølgelig også overbevist om, at politiet yder et særdeles væsentligt bidrag.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-04-17:
Er det efter ministerens holdning tilfredsstillende, at 40 pct. af taxichaufførerne har følt sig truet inden for det seneste år, og at 31 pct. af taxichaufførerne har været udsat for vold eller overfald inden for det seneste år, og hvilke initiativer vil ministeren tage for at nedbringe det antal?
Manu Sareen (RV), 2013-04-17:
Der er rent faktisk noget om det, der er defineret i rapporten.
Det er rigtigt, at der ikke er sådan en fast definition, men når man er antifeminist, synes jeg det er, når man kæmper imod kvinders økonomiske, sociale og politiske ligestilling og ikke vil anerkende ligestilling mellem mænd og kvinder.
Det, som rapporten også siger, er jo, at det er tæt forbundet med yderliggående ideologier, som der også er skrevet rigtig meget om, så det er ikke sådan en bestemt ting – det er fuldstændig rigtigt.
Der har jo ikke været tale om det.
Vi har ikke engang været i nærheden af det.
Jeg har ikke snakket om det; jeg har ikke engang tænkt over det.
Det eneste sted, hvor man tror det skulle implementeres, er jo rent faktisk oppe i ordførerens hoved.
Og der kan jeg bare sige: Tag det nu roligt.
Det er en konference, som man havde i Oslo, der er kommet med nogle anbefalinger, og de var måske henvendt til de norske politikere også – altså, det har jo ikke noget med os at gøre.
Men jeg synes til gengæld, at selve problemstillingen, som ordføreren rejser, er rigtig interessant, og det håber jeg selvfølgelig også vi kommer til at snakke om senere, for jeg synes ikke, at man i den her debat skal kalde hinanden for alt muligt; heller ikke, som ordføreren gjorde i den her kronik, hvor jeg synes at bare det at kalde Kvinfo for yderliggående er rigtig, rigtig problematisk.
Jeg synes, at vi mellem hinanden skal bruge en ordentlig omgangstone.
Fatma Øktem (V), 2013-04-17:
Det glæder mig.
Så kan jeg forstå, at ministeren ikke vil implementere nogen af de her anbefalinger.
Vi har allerede en lovgivning imod diskrimination, og den holder vi fast ved.
Det vil sige, at vi ikke overtager nogen af de her nærmest ytringsfrihedsbegrænsende anbefalinger, som jeg synes nogle af dem er.
Men ministeren var inde på det med antifeminisme.
Kan ministeren ikke fortælle mig, hvornår man er en antifeminist?
Manu Sareen (RV), 2013-04-17:
Altså, nu er det jo ikke sådan, at Nordisk Råd og ministerrådet arbejder på den måde – og det kan jeg rolig sige, for jeg er også minister for nordiske anliggender – at fordi der er en konference, hvor man kommer med nogle anbefalinger, så skal det også implementeres.
Men det er nogle anbefalinger, som man kan bruge, som man vil.
Jeg vil, som jeg også sagde før i mit svar, sige, at jeg ikke har tænkt mig at implementere nogen af dem.
Så vil jeg også med hensyn til det første om trusler og chikane på grund af køn sige, at det må man ikke – og det har ikke noget at gøre med de anbefalinger.
Så nej, vi skal ikke tage de anbefalinger med.
Det skal jo ikke være sådan, at hver gang man i forbindelse med det nordiske arbejde, hver gang man i Nordisk Ministerråd laver konferencer rundtomkring, så skal vi nødvendigvis også implementere det i dansk lovgivning.
Anni Matthiesen (V), 2013-04-17:
Forventer ministeren nu, at alle fejl er fjernet fra randzonekortene, efter at NaturErhvervstyrelsen nu har valgt at sløjfe mere end 15.000 randzoner fra kortene?
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-04-17:
Det er rent faktisk sådan, at vi har et udvalg siddende, som kigger på hele branchen her, og skulle der være nogen i forbindelse med det udvalgsarbejde – det er selvfølgelig ikke det, udvalget er nedsat for – der har gode ideer, så hører jeg meget gerne om det.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-17:
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-04-17:
Det ville også være relevant, om ministeren igen ville forholde sig til det, som finansministeren gik til valg på.
For dengang var meldingen fra finansministeren og finansministerens parti, at man allerede i år to ville begynde at afdrage på statens gæld, hvis man gennemførte den politik.
Så kan jeg da ikke forstå, at finansministeren, som bryster sig af at være økonomisk ansvarlig og af, at tingene skal hænge sammen, har lagt et forslag til side, som ville have betydet, at vi skulle have haft overskud på statens budgetter i år, og i stedet vælger en anden politik, som betyder, at der er store underskud.
Altså, det er da besynderligt, og det er jo det, der er humlen i det hele.
Finansministeren vil ikke vedstå, at det her ikke drejer sig om, hvordan Folketinget er sat sammen, men om, at det valggrundlag, som finansministeren var pennefører for, var underfinansieret med et sted mellem 22 og 39 mia. kr.
Det er jo sandheden om, hvorfor regeringen også i sit regeringsgrundlag ikke kunne bruge det udspil.
Men så ville det da være på sin plads, at finansministeren indrømmede, at tingene ikke hang sammen, og at man var nødt til at skrive et regeringsgrundlag, der lå langt væk fra det, man gik til valg på.
Det ville da være helt legitimt, at finansministeren sagde det og samtidig understregede, at det jo ikke bare skyldtes den parlamentariske situation, men at det, man gik til valg på, ikke hang sammen, at det var underfinansieret, som finansministeren selv har bekræftet, med et sted mellem 22 og 39 mio. kr.
Bjarne Corydon (S), 2013-04-17:
Som jeg læser det spørgsmål, minder det til forveksling om det forrige.
Derfor bliver svaret også det samme – alt andet ville jo være inkonsistent – nemlig at folketingsvalget ikke fik det udfald, at S og SF fik flertal.
Vi fik mulighed for at danne en mindretalsregering sammen med Det Radikale Venstre.
Vi fører en, synes jeg, bundfornuftig økonomisk politik på baggrund af det regeringsgrundlag, vi har indgået.
Og det er det, der er relevant at diskutere i den øjeblikkelige situation.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-04-17:
Hvis regeringen havde gennemført »Fair Løsning«, da regeringen trådte til, mener ministeren så, at dansk økonomi i dag ville være bedre eller dårligere stillet end ellers?
Bjarne Corydon (S), 2013-04-17:
Mange tak for det.
Nej, sandheden er, at det er godt have en politisk diskussion om den økonomiske politik.
Sandheden er, at spørgerens parti gjorde gældende før valget, at nu var der to streger under facit, og at vi havde lagt krisen bag os.
Det var ikke korrekt.
Heldigvis – fordi vi stadig væk står i en dyb krise – har vi så ikke mindst på foranledning af mit parti og det forslag, der omtales, investeret massivt i vores fremtid og i at holde arbejdsløsheden under kontrol.
Og vi har gennemført en konkret økonomisk politik, der fra mange sider vurderes at være mere erhvervsvenlig og mere ansvarlig end det, der gjorde sig gældende i den periode, hvor spørgerens parti havde ansvaret.
Det er måske det, der nager, og det, der gør, at stemmen hæves, når vi tager de her diskussioner.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-04-17:
Det centrale er jo det politiske, og det centrale er, at finansministeren var hovedforfatter til et udspil, som finansministerens parti gik til valg på, som indebar en stigning i selskabsskatten, og som indebar stigninger i skatter og afgifter – jeg tror, at det var på 17 mia. kr.
Og nu vil finansministeren så ikke politisk forholde sig til det, fordi nu ser parlamentet ud, som det nu engang gør.
Men det vil finansministeren ikke svare på, og det forstår jeg godt, for svaret er, at det jo ikke er et spørgsmål om den parlamentariske sammensætning.
Bjarne Corydon (S), 2013-04-17:
Det er jo sådan med regeringens økonomiske politik, at den er fuldstændig velbeskrevet og velkendt på alle leder og kanter.
Det har jo ført til, som spørgeren nok er bekendt med, at man fra mange forskellige sider har vurderet, at den økonomiske politik, der føres nu under den her regering, opfattes som betydelig mere ansvarlig, og i øvrigt også erhvervsvenlig, end det, der var tilfældet under den tidligere regering, hvor spørgerens parti havde hovedansvaret og i øvrigt ikke var klar til at dele det med andre end deres parlamentariske grundlag.
Det er vel det, der er situationen.