runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-20:
Jeg takker for ministerens besvarelse.
Jeg synes nu mere, at det er anklager mod Venstre og søforklaringer i en sand, men ikke smuk kombination med hinanden.
Det ærgrer mig lidt, at justitsministeren ikke forholder sig til spørgsmålets substans.
Jeg kan lige sige med hensyn til, hvordan den pågældende sag om pigen Im fra Åbybro ville have set ud, hvis den var foregået under den tidligere regering, og minde justitsministeren om, at den pågældende familie fik familiesammenføring under VK-regeringens familiesammenføringsregler.
Den fik familiesammenføring under VK-regeringens familiesammenføringsregler.
Jeg vil godt sige til justitsministeren, at hvis det var sket under VK-regeringen, så havde ministeren dengang en mulighed for at udsætte udrejsefristen, mens man arbejdede på at se, om man kunne finde en løsning.
Den ret til at udsætte fristen for udrejse har justitsministeren afgivet og placeret i et Udlændingenævn.
Det er fuldstændig rigtigt, at Venstre var imod det lovforslag, bl.a. fordi vi syntes, at ministeren fralagde sig det politiske ansvar i forbindelse med udlændinge- og integrationspolitikken, så det er ikke en korrekt fremstilling, som justitsministeren kommer med.
Den sag ville have set anderledes ud, hvis den var kommet frem under en VK-regering.
Men det, jeg godt kunne tænke mig, er, at justitsministeren forholder sig til spørgsmålet.
Spørgsmålet handler om rimelighed i forbindelse med, hvem der bliver udvist af Danmark.
Familiesammenføringseksemplet med familien til pigen Im, som dog alligevel har fået lov til at blive, bl.a. som følge af pres fra en række partier, hvorefter det lykkedes at få justitsministeren til at komme til fornuft, er en sag, der er løst, men det andet handler også om udvisningsreglerne for kriminelle, hvor justitsministeren jo har gennemført et lovforslag, der gør det sværere at udvise.
Vil ministeren ikke forholde sig til balancen i de to eksempler?
Er det som sagt rimeligt?
Jeg tror, at det er et spørgsmål, som mange danskere stiller sig, når de sidder og læser deres avis og ser, at den ene dag bliver en familie sendt ud, en familie, der er selvforsørgende, Im-familien, og den samme uge er der nogen, der bliver dømt for æresrelateret kriminalitet, som beskrevet i spørgsmålet, som så får lov til at blive i landet.
Er det rimeligt?
Morten Bødskov (S), 2013-11-20:
Jeg synes, at der er nogle ting, som i hvert tilfælde er nødt til at blive sat på plads her.
Forhåbentlig har det ikke været sådan under den tidligere regering, at man har haft håndtag, man sådan ligesom har kunnet trække i ud fra medmenneskelige hensyn.
Forhåbentlig har man haft en praksis på udlændingeområdet, hvor der har været lighed for loven.
Det håber jeg.
For ellers kunne jeg forestille mig, der var nogle, der havde et problem.
Det næste er, at det billede, man forsøger at tegne af, at det er blevet vanskeligere for børn i familiesammenføringssager så at sige enten at komme til Danmark eller opholde sig i Danmark, jo er decideret forkert.
Hr. Karsten Lauritzen repræsenterer et parti, som har stemt imod de ændringer, som den her regering har foretaget på familiesammenføringsområdet.
Det er derudover den her regering, som har ændret børnefamiliesammenføringer og mulighederne for at blive familiesammenført med børn og har ændret de regler, som under den tidligere regering var årsag til, at hundredvis af børn blev sendt ud af landet.
Så er der udvisningsreglerne.
Der går vi til grænsen af, hvad vores internationale forpligtelser tilsiger.
Der er ingen ændringer, hverken før eller efter den ændring, som er lavet af udlændingeloven på det område.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-20:
Som sagt vil det bare være rart at få en meningstilkendegivelse fra justitsministeren af, om han synes, det er rimeligt, at de i det pågældende eksempel fra Odense ikke blev udvist, mens Im og hendes mor stod til udvisning.
Sagen om Im og hendes mor er så løst efter pres fra en lang række partier; justitsministeren var den sidste, der kom til fornuft, og det kan være, det ærgrer ministeren, men det er nu et faktum.
Det er også et faktum, at der har været nogle handlemuligheder inden for lighed for loven-rammerne, hvis man ikke havde lavet de lovændringer med Udlændingenævnet, som ministeren har lavet, og som ministeren også må stå på mål for.
Men jeg vil godt spørge igen: Finder ministeren, at det er rimeligt, at de to palæstinensere får lov til at blive, mens Im og hendes mor stod til udvisning?
Synes ministeren, der er balance?
Hvis ministeren siger, der ikke er balance, kan vi diskutere, hvordan vi så kan sikre balance, men det ville være rart at vide, om ministeren synes, det er rimeligt, eller om ministeren ikke synes, det er rimeligt.
Morten Bødskov (S), 2013-11-20:
Min opfattelse af mulighederne for at udvise kriminelle udlændinge af landet kender hr. Karsten Lauritzen ganske udmærket godt.
Jeg mener, at alle dem, der kan udvises, også skal udvises.
Det er sådan set meget enkelt, der er ikke ændret på mulighederne for det.
Bare for at slå det fast.
Og så er det jo igen pærer og bananer, der bliver sammenlignet her, og jeg synes bare, at hykleriet er udtalt, når man forsøger at tegne et billede af sig selv: Under den tidligere regering var man meget omsorgsfuld over for børn, der ønskede at blive familiesammenført med deres forældre, mens virkeligheden er den, at man havde regler, som forhindrede børn i at blive familiesammenført.
Og det er det, den her regering har ændret, og derfor burde man jo forklare, at hvis man lige pludselig har fået et nyt syn på det, hvad er det så for områder, man mener skal ændres yderligere, og hvor har man ikke tænkt sig at rulle det, som regeringen har lavet, tilbage?
Preben Bang Henriksen (V), 2013-11-20:
Meningen med spørgetiden er jo, at vi her kan afæske ministeren ministerens og regeringens holdning til forskellige problemer, og det er sådan set det, spørgeren har gjort ved at spørge, om ministeren synes, det er rimeligt, at det i det her tilfælde er sådan, at den ene bliver i Danmark og den anden må ud af Danmark.
Og ministeren svarer herpå, at spørgsmålet er noget hykleri, og at det har noget at gøre med, at det er Venstres skyld, og vi fik et langt foredrag om, hvad Venstre var skyld i, men desværre ikke om, hvad Venstre ikke var skyld i.
Men jeg er så nødt til at sige til ministeren, at hvis vi nu, bare som et tankeeksperiment, tænkte, at Venstre var skyld i alt det her – eller også glemte vi lige fortiden –
hvad er ministerens holdning så til det aktuelle, uanset hvem der er skyld i hvad for en lovgivning, at den ene, hvis far er død, ryger ud af landet, mens den anden, der gennemfører tortur af allerallerværste karakter, får lov til at blive i landet?
Det vil jeg gerne have ministerens holdning til, og så må man som sagt glemme, hvem der er skyld i hvad.
Morten Bødskov (S), 2013-11-20:
I forhold til den konkrete sag fra Nordjylland, som der er blevet spurgt om, har regeringen jo klart tilkendegivet, at vi synes, at den sag var urimelig, og at den havde nogle urimelige konsekvenser, og derfor ændrer vi nu lovgivningen på området.
Og så ved hr. Preben Bang Henriksen om nogen – håber jeg – med sin advokatgerning i baghovedet, at den her type af sager afgøres ved domstolene.
Det er os her i Folketinget, der fastsætter rammerne for, hvad det er for et grundlag, domstolene dømmer på.
Og der er der ét grundlag, når det handler om udvisning af kriminelle udlændinge, og der er et andet grundlag, når det handler om opholdsgrundlag som familiesammenført.
Det sidste ændrer regeringen nu af hensyn til den pågældende sag og andre lignende sager, hvor man altså har set en urimelig konsekvens – det kan der ikke være to synspunkter om – af en lovgivning.
Det ændrer vi nu.
I forhold til det første om udvisning af kriminelle udlændinge er der kun én ting at sige, og det er, at det kun er i de situationer, hvor det vil stride mod Danmarks internationale forpligtelser at vise folk ud, at de ikke skal vises ud.
Så enkelt er det, og det tror jeg sådan set også godt hr. Preben Bang Henriksen kan se.
Preben Bang Henriksen (V), 2013-11-20:
Jeg kan følge ministeren – i hvert fald et stykke af vejen, for jeg synes ligesom, at ræsonnementet stoppede.
Så hvis der er noget galt, er der jo ikke noget galt i at bringe det op her i Folketinget.
Så er det jo os, der skal ændre loven.
Og så meget desto mere synes jeg det er rimeligt at spørge, som hr. Karsten Lauritzen gjorde: Finder ministeren, det er rimeligt, at den ene ryger ud og den anden bliver?
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-20:
Nej, måske er de ikke meget tilfredse, men de er i hvert fald mere tilfredse med Venstre, end de er med ministeren – det kan jeg forsikre om.
Der må man bare sige, at det er ærgerligt, at justitsministeren ikke vil gøre noget for at sikre, at der er mere national selvbestemmelse i forhold til udvisning.
Det er bare mærkeligt, og det undrer vi os over.
Vi undrer os også over, at regeringen tredobler strafferammen for dopingkriminalitet, men ikke vil hæve strafferammen for æresrelateret kriminalitet, grov vold osv.
Der er simpelt hen ikke sammenhæng i regeringens politik, og det synes vi er ærgerligt.
Morten Bødskov (S), 2013-11-20:
Jeg synes, det er særlig ærgerligt, for nu havde vi jo lige her en mulighed.
Jeg kunne se, at Dansk Folkepartis repræsentanter i salen sad og ventede på, at nu ville svaret fra Venstres spørger komme, i forhold til hvad det er, man vil.
Det er jo sådan helt grundlæggende spørgsmål.
Altså, et regeringsbærende parti, som Venstre har været igennem ganske mange år, må jo have svar på, hvis man står og fremfører den her form for synspunkter, hvad det så er for internationale konventioner, man mener man skal trække sig ud af, hvor man skal bøje fortolkningerne, og hvor man skal gå imod – må man forstå?
Altså, hvad er det, det handler om?
Det var der, jeg kunne se glæden kortvarigt være til stede i Dansk Folkepartis repræsentanters ansigter her i salen.
Men vi havner jo igen der, hvor vi havnede sidst, da vi havde diskussionen: Når det kommer til stykket, er vi nok enige, nemlig at Danmark selvfølgelig skal overholde vores internationale forpligtelser, og at dem, der kan udvises af landet, skal udvises af landet.
Det er der ikke to synspunkter om.
Det er jo forkert at tegne et billede af, at der ikke bliver holdt øje med folk, al den stund der både er opholds- og meldepligt som en del af tålt ophold.
Så det er jo et forkert billede, der bliver tegnet.
Der er opholds- og meldepligt, og der er i udgangspunktet altså en placering på Center Sandholm.
Det er det så at sige regime, som man er under, når man er på tålt ophold.
Og de regler er de samme nu, som de var under den tidligere regering.
Peter Skaarup (DF), 2013-11-20:
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er lidt som at slå i en dyne, når man stiller spørgsmål til justitsministeren.
Kunne vi da ikke få et konkret svar på, om der kommer til at ske noget?
For uanset de gode regler er der stadig væk muligheder i dag, siger ministeren.
Det synes vi jo er glimrende, vi har selv oprindelig været med til at indføre den mulighed.
Skulle man så ikke svare på, om man vil bruge den?
I dag er det sådan, at der skal nogle overtrædelser til, før det benyttes.
Ministeren kunne jo af egen drift fremsætte et forslag her i Folketinget om, hvad man gør i førstegangstilfælde af f.eks. narkohandel, eller hvis der laves indbrudskriminalitet.
TV 2 har bragt adskillige eksempler på, at personer på tålt ophold i Center Sandholm bliver ved med at lave kriminalitet.
Der kunne man jo godt sige, at vi i sådanne tilfælde ikke bruger vagter til 7 mio. kr. om året, men vi bruger elektronisk overvågning i form af fodlænke.
Morten Bødskov (S), 2013-11-20:
Nu håber jeg, at hr. Peter Skaarup trods alt er enig i, at der kan være helt konkrete situationer, som gør, at myndighederne på det her område er nødt til at træffe de foranstaltninger, der skal til.
Og det kan der være forskellige årsager til: Der kan være tale om andre personer, som de personer, der måtte have den her form for særlige foranstaltninger, færdes omkring.
Jeg tror, det er bedst, at de myndigheder, der så at sige har fingeren på pulsen, og som sidder og følger de her personer og de sager, har øje på det.
Det har de, og det er dem, som træffer afgørelserne.
Regeringens signal er altså meget, meget klart, at udlændinge, der er på tålt ophold i Danmark, er på tålt ophold, fordi de grundlæggende er uønskede i landet.
Og det er derfor, at de skal rejse ud, så snart det måtte blive muligt.
Martin Henriksen (DF), 2013-11-20:
Jo, men tilsyneladende er der ikke grundlag for det, og det er en vurdering, som vi så er uenige i fra Dansk Folkepartis side.
Og jeg kan ikke helt forstå det, for hvis justitsministeren er enig med Dansk Folkeparti i, at de her mennesker er uønskede i Danmark og sådan set skal rejse ud af Danmark, så er det vel også rimeligt nok, at vi holder øje med dem.
Det er vel et rimeligt synspunkt.
Så jeg kan simpelt hen ikke forstå den uvilje mod at udvide den eksisterende ordning.
Det kunne være, ministeren kunne uddybe det.
Vi har nogle mennesker, som vi dybest set ikke vil have i vores samfund, vi har faktisk udvist dem.
Hvad er så problemet i at sige: Vi vil faktisk gerne holde øje med, hvad I render rundt og foretager jer?
Hvad er egentlig problemet i det?
Peter Skaarup (DF), 2013-11-20:
Ja, altså spørgsmålet er oprindelig stillet til beskæftigelsesminister Mette Frederiksen.
Vi har spurgt, om ministeren kunne fortælle, hvad regeringens holdning var til det her forslag fra SF.
Det er derfor, vi her i Folketinget har forsøgt at gå videre med sagen, for det har været umuligt at lede ud af det svar, vi har fået fra beskæftigelsesministeren, hvad regeringens holdning egentlig er.
Det er jo dybt relevant set med vores øjne, om regeringen arbejder på at gøre det mere omkostningsfuldt at være medlem af banderne og blive rekrutteret til banderne, eller om man i virkeligheden vil belønne den situation, at nogle er medlemmer af banderne eller er på vej til at komme ind i banderne.
Sundhedsborgmesteren i København valgte jo så at komme med den melding, at man ville belønne kriminelle, fordi de skulle foran i jobkøen.
I og med at SF er medlem af regeringen, er det jo ret relevant at høre, hvad den siddende justitsminister så mener om det.
Er det også regeringens politik?
Jeg forstår det sådan – jeg synes i hvert fald, at jeg kan høre det mellem linjerne i det, ministeren siger – at regeringen faktisk ikke deler den holdning, at man skal forrest i jobkøen, hvis man er kriminel.
Jeg kunne bare godt tænke mig at få det skåret fuldstændig ud i pap: Er ministeren uenig med holdningen hos SF i København til det her om, at man skal belønne kriminelle, og er ministeren dermed også uenig med beskæftigelsesministeren, der i det svar, vi har fået, jo egentlig ved ikke at svare reelt på spørgsmålet bakker SF i København op?
Morten Bødskov (S), 2013-11-20:
Det var utrolig mange hvis'er og en enormt stor konspirationsteori om, hvad det er, regeringen i grunden mener.
Jeg håber, selv om der er en tre-fire meter over til pulten med hr. Peter Skaarup, at han fandt ud af, at regeringen ikke deler den holdning.
Betyder det så, at vi så at sige skal sætte arbejde i gang med at få unge, der er på vej ind i banderne, ud af banderne ved at styrke indsatsen for, at de kan få en praktikplads eller komme i uddannelse, at give personer, der er i udslusning i Kriminalforsorgen, muligheder for at holde sig fri af kriminalitet ved at styrke deres muligheder for at få fodfæste på arbejdsmarkedet eksempelvis med en praktikplads eller et job eller uddannelse?
Nej, selvfølgelig gør det ikke det.
Vi kan klare tingene hver for sig og jo altså i et samlet hele, hvor det handler om, at vi som sagt skal sikre, at vi har en indsats mod kriminalitet og forebyggelse af kriminalitet, som betyder, at vi får færre gengangere i vores fængsler og hermed også, om man vil, altså får færre ofre for kriminalitet.
Det er jo det, der er hele humlen i det.
Jeg ved ikke, om Dansk Folkeparti er uenig, det håber jeg da bestemt ikke at man er.
Peter Skaarup (DF), 2013-11-20:
Ministeren skal roses, når han skal roses, og her synes jeg faktisk der var et nogenlunde klart svar om, at regeringen ikke er enig i holdningen om, at man skal belønne kriminelle med job foran ikkekriminelle.
Det er godt.
Det, der selvfølgelig så ikke er så godt, er, at man i København altså har en sundhedsborgmester i dag og frem til den 1. januar – nu må vi se, hvordan forskellige konstitueringer ender – der arbejder på, at man skal belønne kriminelle med job foran ikkekriminelle.
Det er jo så situationen i kommunerne, eller i Københavns Kommune i hvert fald.
Og i og med at en meget stor del af det bandeproblem, vi har, og som regeringen arbejder på at bekæmpe, jo findes præcis i Københavns Kommune, og at der i øvrigt også er problemer med integrationen i den forbindelse, så kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om det er særlig betryggende, at dem, der sidder og arbejder med de her problemstillinger i det daglige, altså har en helt anden tilgang til tingene, end regeringen har.
Morten Bødskov (S), 2013-11-20:
Nu tror jeg godt, at hr. Peter Skaarup ved, at beskæftigelsespolitik ikke er en del af mit ministerområde.
En af spørgerne – nu er der medspørger på i dag – har jo også for ganske nylig stillet et stort set identisk spørgsmål til min kollega, beskæftigelsesministeren, og har også fået svar herpå.
Jeg er således meget enig i, at det er vigtigt, at vi bryder fødekæden til banderne, og at beskæftigelse bestemt kan være en hjælp hertil.
Så bringer spørgeren jo så spørgsmålet om bandepakken på banen.
I den forbindelse kan jeg oplyse, at det ikke er et element i regeringens i øvrigt omfattende og ambitiøse bandepakke, at unge, der er på vej ud i en kriminel løbebane, skal forrest i jobkøen.
Grundlæggende er det jo sådan, at jo færre gengangere der er i vores fængsler, jo færre ofre for ny kriminalitet vil der også være.
Man kan sige, at vi skal styrke mulighederne for både uddannelse og beskæftigelse i vores fængsler.
Der sker med den nye flerårsaftale, som regeringen har lavet med en hel del partier, men altså ikke med Dansk Folkeparti.
Man kan altså styrke de her muligheder for uddannelse og beskæftigelse, uden at personer, der enten er på vej ud af kriminalitet eller ind i kriminalitet, eksempelvis sættes forrest i en jobkø, om man vil.
Peter Skaarup (DF), 2013-11-20:
Tak for det.
Preben Bang Henriksen (V), 2013-11-20:
Det er jo, som om rollerne bliver byttet helt rundt her i Folketinget.
Jeg håber, at rollerne engang bliver byttet om, men det er så noget helt andet.
Lige p.t. går det ud på at analysere, hvad Venstre har gjort, og hvad der er Venstres holdning til alt muligt, og så går det ud på at koncentrere sig om, hvad Dansk Folkeparti siger, og hvordan de ser ud, om de ryster på hovedet osv.
Jeg kan til ministerens orientering sige, at jeg sad lige ved siden af, og jeg kunne ikke høre noget, så jeg tror ikke det var tilfældet.
Jeg er nødt til afslutningsvis at spørge ministeren: Hvad vil ministeren – foranlediget af den her dom – gøre?
Synes ministeren – og jeg skal have ministerens holdning – det er rimeligt, at der bare ikke kan gøres mere, at disse udlændinge ikke kan blive udvist, og at de får en straf af den længde, som jeg nævnte før, og 10.000 kr. i tortgodtgørelse for at skære øret af en og forsøge at kratte øjet ud?
Morten Bødskov (S), 2013-11-20:
Godt nok er personer på tålt ophold uønskede i Danmark, men jeg håber, vi trods alt kan blive enige om, at det jo altså ikke er alle på tålt ophold, som begår kriminalitet.
Det håber jeg trods alt vi kan blive enige om.
Der er muligheder for at benytte sig af elektronisk fodlænke for personer, som er på tålt ophold, og de, man kan sige muligheder, vedrører de personer, som gentagne gange er straffet for overtrædelse af opholdspligten.
Det er de muligheder, der er, og dem benytter myndighederne sig selvfølgelig af, hvis der ses at være grundlag for det.
Dem, der kan udvises, skal udvises af Danmark.
Der er ikke ændret på det overhovedet, og det tror jeg er vigtigt at få sagt meget, meget klart.
Det er så domstolene, der i de konkrete sager afgør de her forhold, og det ved hr. Preben Bang Henriksen udmærket godt, og hr. Preben Bang Henriksen ved også ganske udmærket, at den eneste stopklods, der er, er vores internationale forpligtelser.
Med hensyn til udmøntningen af dem, når det eksempelvis handler om den europæiske menneskerettighedskonvention og her domstolen, formes den praksis af domstolen som sådan.
Det er bare det, jeg tillader mig at gøre højlydt, for det synes jeg faktisk der igen her var en ganske god begrundelse for, nemlig at man stadig ikke vil forklare, hvad det er for en konvention, man vil træde ud af.
Det synes jeg man skylder vælgerne at få et svar på.
Lad mig først starte med at slå helt fast, at udlændinge på tålt ophold er udlændinge, som grundlæggende er uønskede her i landet, som følge af de forhold, der har ført til, at de rent faktisk er på et tålt ophold, som det hedder, og derfor skal de rejse ud af landet, så snart det måtte blive muligt for dem.
Udlændinge henvises til tålt ophold, enten fordi de er udelukket fra asyl efter flygtningekonventionen, eller fordi de udvises som værende til fare for statens sikkerhed, eller også på grund af domme for alvorlig kriminalitet, men hvor Flygtningenævnet altså samtidig vurderer, at det vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser at udsende de pågældende tvangsmæssigt.
Men der er ingen tvivl om, at de skal udrejse af Danmark, og at de skal udsendes af landet, så snart dette måtte blive muligt.
Derfor vurderer Udlændingestyrelsen hvert halve år og i hver enkelt sag, om der er grundlag for at opretholde forbuddet mod tvangsmæssig udsendelse af den enkelte udlænding.
Hertil kommer, at udlændinge på tålt ophold som udgangspunkt har opholdspligt i Center Sandholm og også har daglig meldepligt.
Overholdes opholds- og meldepligten ikke, ja, så straffes de pågældende med bøde eller fængsel i op til 1 år.
Der er – og det relaterer sig jo direkte til spørgsmålet – allerede i dag efter udlændingeloven mulighed for at anvende fodlænke over for udlændinge på tålt ophold, der gentagne gange er straffet for overtrædelse af opholdspligten.
Peter Skaarup (DF), 2013-11-20:
Tak for det.
Der skal ikke herske tvivl om, at hvis det stod til Dansk Folkeparti, så hjemsendte man personer på tålt ophold.
For det ligger jo nærmest i selve betegnelsen, altså tålt ophold, at de kun er her, fordi de sådan lige akkurat bliver tålt, og det bør være regeringens opgave at sørge for, at de lande, hvorfra de borgere, der altså opholder sig i Danmark på tålt ophold, kommer, tager imod de pågældende borgere, og at disse også medvirker til at udrejse til de lande – som jo ofte er mellemøstlige lande – hvor det er vigtigt at lægge et pres på dem, for at de tager deres egne statsborgere tilbage.
Det er den bedste løsning, og det er den, vi arbejder for.
Der har vi nogle konkrete eksempler på, at nogle af de udviste på tålt ophold begår ny kriminalitet i Danmark; det er noget, som TV 2 og også dagbladet BT har beskæftiget sig en hel del med.
Der omtales der bl.a. en konkret person i Center Sandholm, som hedder Danny Abdalla, som i døgndrift mandsopdækkes af to vagter fra et sikkerhedsselskab til en pris af 19.000 kr. i døgnet, svarende til små 7 mio. kr. om året.
Vil ministeren her i Folketinget ikke godt give et tilsagn om, at man gør sit yderste, for at en person, som der bruges så mange skattekroner på, samtidig med at vedkommende laver kriminalitet, hjemsendes?
Og vil ministeren ikke godt genoverveje, om elektronisk fodlænke i et tilfælde som det her, med den her person, der udgiver sig for at være bandeleder, ikke også var en brugbar idé at benytte sig af?