runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2012-04-17:
Jeg tror, jeg vil bruge præcis samme svar, som Venstre brugte lige før, nemlig at vi faktisk går meget åbent ind i den her diskussion om servicetjekket.
Præcis, hvordan vi skal gøre, er netop det, vi skal forhandle i fællesskab i det her servicetjek, og den diskussion glæder jeg mig meget til at tage med bl.a. Venstre.
Det er hermed bekræftet.
Jeg husker ikke, at jeg sagde, at det var uansvarligt af Venstre, og i hvert fald har jeg da en meget stor forventning om, at Venstre vil indgå særdeles ansvarligt i forbindelse med servicetjekket.
Rosa Lund (EL), 2012-04-17:
Jeg vil også gerne sige tak for en god ordførertale.
Især er jeg glad for, at ordføreren kom ind på, at vi skal have en diskussion af begrebet faglighed.
Det er jeg meget glad for.
Ordføreren nævner selv, at AT er et godt redskab, hvis man skal videre på universitetet, men vi skal vel også forberede gymnasieelever på, at de kan tage en anden uddannelse end en universitetsuddannelse; altså en mellemlang videregående uddannelse på et erhvervsakademi eller en pædagoguddannelse eller en læreruddannelse.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren, om vi kan gøre AT mere praksisnært for netop at sikre, at vi ikke kun forbereder gymnasieelever til at starte på universitetet.
Lotte Rod (RV), 2012-04-17:
Hele diskussionen om AT er jo helt sikkert også noget af det, der vil komme op i servicetjekket.
Og det er jo meget slående, at de evalueringer, vi har fået af AT, meget åbent siger, at det har været en stor udfordring, som det så fint hedder, for både lærere og ledelse, men at man også allerede på nuværende tidspunkt har rykket sig rigtig langt på AT-området.
Samtidig er der jo også flere ting, der peger på, at noget af det, der vil mindske frafaldet på gymnasierne, især blandt drengene, netop vil være, at vi gør det noget mere praksisnært, og at de får brugt tingene noget mere i virkeligheden, skulle jeg til at sige.
Så den diskussion vil jeg meget gerne indgå i.
Præcis hvor snittet ender med at være, ved jeg selvfølgelig ikke endnu.
Rosa Lund (EL), 2012-04-17:
Det lyder jo, som om vi er på vej det samme sted hen.
Jeg vil bare gerne have bekræftet af fru Lotte Rod, at gymnasiet selvfølgelig åbner mange døre og ikke kun ind til universitetet.
Grunden til, at det er så vigtigt for mig, er, at vi i Enhedslisten har en frygt for en overakademisering af netop de gymnasiale uddannelser.
Det vil vi i Enhedslisten meget gerne undgå, og derfor vil jeg gerne bede fru Lotte Rod om at bekræfte, at almen studieforberedelse selvfølgelig ikke kun skal være forberedende til universiteterne, men også til de mellemlange videregående uddannelser.
Peter Juel Jensen (V), 2012-04-17:
Det var lige det svar, jeg stod og ventede på.
Tusind tak for det.
For da jeg brugte det svar, sagde ordføreren, at det var uansvarligt af Venstre at gå til opgaven på den måde.
Så stor ros til ordføreren for det meget konkrete og præcise svar.
Lotte Rod (RV), 2012-04-17:
Dermed lægger Dansk Folkeparti jo op til en meget, meget spændende diskussion om, hvad faglighed er.
For en ting er jo, at man har en stærk fagfaglighed, og det er helt afgørende for, at man kan læse videre.
Noget af at det, de peger på, som er allervigtigst, er, dels at man skal kunne overskue store mængder stof, dels at man skal kunne planlægge sin tid og arbejdsindsats, dels at man skal kunne holde fast i studiet ved at være vedholdende.
Og nu er jeg jo en af de heldige, der selv har gået og stadig går en lille smule på universitetet, og jeg kan bekræfte, at de her studiekompetencer ikke er nogle, man skal undervurdere.
Marie Krarup (DF), 2012-04-17:
Så vidt jeg forstår, deler ordføreren min bekymring over det med det faldende faglige niveau, som Dansk Industri gør opmærksom på, som EVA-rapporten gør opmærksom på, og som universitetslærerne gør opmærksom på.
Men jeg forstod ikke, hvor det var, at ordføreren mente, at det fald i fagligheden kom af.
Var det noget, der kom af, at det nu er 75 pct. af en årgang, der går i gymnasiet, eller mener ordføreren, det er noget, der kommer
af, at lærernes uddannelse, altså deres efteruddannelse i forhold til at blive lærer, dvs. pædagogikumuddannelsen, er for dårlig
Hvad var ordførerens bud på det?
Rosa Lund (EL), 2012-04-17:
Det, jeg jo fisker lidt efter, er, at man i regeringsgrundlaget kan læse, at det er afgørende, at vores unge mennesker og elever bliver uddannet til at være demokratiske borgere.
I Enhedslisten mener vi, at den bedste måde, vi kan uddanne elever til at være demokratiske borgere på, er ved at give dem indflydelse, altså ved at lade dem udøve demokrati.
Så skal jeg forstå det, ministeren siger, som at vi i efteråret kan diskutere elevdemokrati, eller bliver det i den her omgang, altså på den her side af sommerferien, at vi diskuterer elevdemokrati?
I Enhedslisten mener vi, at det er en meget vigtig, afgørende diskussion, også for at styrke fagligheden.
Christine Antorini (S), 2012-04-17:
Jeg gjorde som noget af det første, da jeg tiltrådte som børne- og undervisningsminister, at jeg havde et møde med alle elevorganisationerne netop for at høre deres bud, også med hensyn til hvordan man kan styrke elevdemokratiet.
Så det regner jeg med vi vil tage fat i.
Om det er nødvendigt, at det ligefrem skal være en del af udviklingsprogrammet, er jeg såmænd ikke sikker på.
Jeg tror, at vi kan kigge på nogle af de ting allerede nu.
Men vi er opmærksomme på det.
Marie Krarup (DF), 2012-04-17:
Når det drejer sig om evalueringen af gymnasiet og evalueringen af fagligheden, synes jeg, at der er nogle uklarheder.
Jeg synes, at man er nødt til at se på de her evalueringsrapporter og bruge faglighedsbegrebet på den måde, som de gør.
De deler det op i noget, de kalder kernefaglighed og studiekompetencer.
Det er et politisk valg, hvad man lægger mest vægt på.
I gymnasiereformen lægger man mest vægt på studiekompetencerne.
Det, vi ser i dag, er, at den faglige viden er blevet mindre, og det siger evalueringsrapporterne jo også.
Det er det, man kan se fra Dansk Industris og fra universitetslærernes side.
Det er der, de siger, der er et problem.
Det kan godt være, at eleverne er blevet bedre til at samarbejde og bedre til at finde viden på internettet, men de ved ikke nok til, at de kan læse en basal matematikbog på DTU.
Christine Antorini (S), 2012-04-17:
Jamen jeg deler ikke ordførerens opfattelse af, at det er et enten-eller.
Der har nemlig været mange synspunkter i den her debat.
Det betyder faktisk rigtig meget for deres indgang til også at kunne gennemføre et studium, fordi de hurtigere kan sætte sig ind i det stof, de så skal lære.
Jeg synes, at det, der er vigtigt, er, at vi selvfølgelig også skal have et fagligt stærkt gymnasium.
Derfor noterer jeg mig, at det, der går igen i de evalueringer, der er, er at i en række fag har man styrket kompetencerne.
Det var derfor, jeg brugte eksemplet inde fra naturvidenskaber.
Men det er også korrekt, at en af evalueringerne peger på, at studievejlederne siger, at de oplever, at i nogle af fagene er kernefagligheden faldet lidt.
Når man siger lidt mindre kernefaglighed i nogle fag holdt op imod, at man er blevet langt dygtigere til at kunne sætte sig ind i at arbejde med fag, også når man sætter dem i spil i forhold til hinanden, og så målet med, at det skal være nogle rigtig kompetente unge mennesker, der kommer i gang og gennemfører en videregående uddannelse, kan man jo ikke lave sådan et facit på det.
Det er i sidste ende et politisk spørgsmål.
Der synes jeg det er vigtigt at understrege, at de mål, der var med gymnasiereformen, ser ud til at være opfyldt.
I første omgang har vi valgt at fokusere på nogle ændringer, vi kan gå i gang med her og nu, uden at det kræver lovændringer.
Det er de overskrifter, som jeg nævnte.
Men det bliver i to faser med udviklingsprogrammet, for vi tager en ny runde i efteråret, hvor vi så har god tid til at drøfte, hvad vi ellers bør kigge på for at komme helt i mål med at få en rigtig god gymnasieuddannelse.
Så der bliver rig mulighed for indspil i forhold til den næste proces.
Vi har simpelt hen valgt at dele det i to, sådan at der er nogle ting, som vi mener der skal sættes i værk allerede nu i forbindelse med det nye skoleår, der starter her allerede i august 2012.
Jeg vil bare allerførst igen slå fast, at det faktisk er sådan, at der ikke er sket et fald i antallet af elever, der har to højniveaufag.
Til gengæld er der kommet væsentlig flere, som har tre naturvidenskabelige fag i en kombination, så det giver adgang til en videregående uddannelse inden for naturfagene.
Så det er faktisk samlet set blevet styrket.
Det ændrer ikke ved, at man selvfølgelig altid skal have en diskussion om studieretningerne.
Noget af det, som evalueringerne viser, er jo, at studieretningerne faktisk har givet et stærkere fagligt fokus.
Det blev i øvrigt generelt rost, at man gik væk fra lidt mere frit valg, til at der kom de her studieretninger.
Men i forhold til om ...
nu tabte jeg tråden, i forhold til hvad bekymringen gik på vedrørende studieretninger, undskyld, må jeg ...
Marie Krarup (DF), 2012-04-17:
Det var det med, at vi har mellem 300 og 400 forskellige studieretninger i Danmark.
Christine Antorini (S), 2012-04-17:
Jeg vil stadig gøre det inden for min tid.
Der skete jo faktisk også ret hurtigt en opstramning, efter at gymnasiereformen trådte i kraft, for der var der et helt væld af studieretninger.
Der blev strammet op, så der var to højniveaufag, sådan som jeg husker det.
Så man har jo haft fokus på det, og jeg mener, at det fungerer godt nu.
For det giver også en mulighed for forskellige profiler til de forskellige gymnasier, som også er rettet mod, at der er et ret stort udbud af videregående uddannelser, som de unge har en eller anden interesse for, og som vi også har en interesse i at de søger efterfølgende.
Marie Krarup (DF), 2012-04-17:
Det er rigtigt, at det er et politisk spørgsmål, hvilken faglighed man vægter højest, men jeg mener, at de her evalueringer viser, at man har vægtet studiekompetence for meget.
Derudover viser evalueringerne så også, at det godt kan være, at de har studiekompetence, altså kan samarbejde, har evnen til at finde ting på internettet, tværfaglighed osv., når de starter på universiteterne, men de har ikke den faglige viden, og de mangler vedholdenhed.
Det er en studiekompetence, og det er jo et meget, meget stort problem, når man begynder på en ny uddannelse, hvis man ikke har faglig viden og man samtidig mangler vedholdenhed i forbindelse med at gå i gang med noget nyt.
Men det, jeg lige vil spørge om til sidst, vedrører faktisk det her med naturfag.
Jeg mener, at naturfag ikke er blevet styrket generelt.
Det er blevet smurt tyndere ud, så man har fået flere, der har naturfag, men de har det på et lavere niveau.
Det kombineret med, at vi nu har nogle nye naturfaglige studieretninger, er måske o.k., men er det ikke et problem, at vi har 300-400 studieretninger i Danmark?
Altså, så kan det godt være, at der er nogle af dem, der er stærke med hensyn til det naturfaglige, men er børnene i stand til at gennemskue det som 15-årige, når de sidder sammen med deres forældre og skal finde ud af, hvilken studieretning de skal gå på?
Det ser jeg på med meget stor bekymring, og det vil jeg godt høre ministerens holdning til her til sidst.
Mette Bock (LA), 2012-04-17:
Det er en kombination af begge ting.
Det er klart, at gymnasieskolen i sin konstruktion, altså også med de forskellige retninger, der er, i en tid, hvor der er så mange, der gennemfører en gymnasial ungdomsuddannelse, er fuldstændig anderledes i forhold til, hvad den var for 25, 30, 40 år siden, hvor det kun var en lillebitte del af ungdommen, der gennemgik en sådan ungdomsuddannelse.
Så det er klart, at det stiller os over for nogle nye udfordringer.
Det er ikke noget, vi ønsker skal føre til, at det faglige niveau falder, og hvis vi skal løse den udfordring, bliver vi selvfølgelig nødt til ikke kun at se på fagfagligheden, men også se på, hvad det er for et uddannelsesforløb, der fører til, at de mennesker, som bliver ansat i gymnasieskolen, kommer til at undervise der.
Jeg har ingen færdige løsninger på det, jeg rejser det bare som en problemstilling, som jeg synes man skal kigge på.
For pædagogik og didaktik er noget, der fylder relativt lidt i de uddannelser, som typisk fører til, at man i dag bliver lærer i gymnasieskolen.
Marie Krarup (DF), 2012-04-17:
Så tror jeg, jeg er enig i det, der står i analysen, og så tror jeg, jeg hørte rigtigt, for selvfølgelig er det jo et problem, at der er flere og flere, der kommer i gymnasiet, samtidig med at man altså har lavet en gymnasiereform, som stiller nogle akademiske krav, der bliver større og større, og hvor strukturen bliver mere og mere løs.
Al forskning viser jo, at man, hvis man kommer fra et hjem med en ikkeboglig baggrund, så har brug for nogle fastere og tryggere rammer, og der er netop de løse rammer og den overdrevne akademisering noget, der er et meget stort problem.
Så det er en cocktail, der må give problemer.
Men jeg tror så, jeg forstod ordføreren rigtigt, og jeg deler det synspunkt, der her kom frem.
Mette Bock (LA), 2012-04-17:
Jeg har lige en enkelt kommentar til det; jeg har aldrig helt kunnet forstå det der med, at man taler om en overakademisering.
Jeg synes sådan set, at akademia er fornuftigt og godt, og at det er noget, der tilfører de fleste mennesker et videre udsyn og en dybere indsigt, som man kan bruge i alle mulige sammenhænge, også hvis man bagefter tager en erhvervsfaglig uddannelse osv.
Så jeg ser ikke det med en akademisering som noget dårligt.
Dertil kommer, at den store udfordring, som jeg altså heller ikke har nogen klare svar på hvordan vi får løst, er, hvordan vi, samtidig med at vi sikrer, at det faglige niveau ikke daler, så støtter op om, at der faktisk er mange, der skal have en ungdomsuddannelse.
For det er jo nemt nok at skovle en hel masse mennesker igennem en gymnasial ungdomsuddannelse, hvis man bare slækker på de faglige krav.
Så det er en opgave, der er rigtig svær, vi står over for, og derfor vil jeg også håbe, at Liberal Alliance, som af indlysende grunde ikke er med i den nuværende forligskreds, eventuelt bliver inviteret til drøftelserne.
Lotte Rod (RV), 2012-04-17:
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om Liberal Alliance gerne vil være med til at kigge på taxametersystemet.
Rosa Lund (EL), 2012-04-17:
Jeg har et enkelt spørgsmål til ministeren, som er noget, vi ikke har været inde på endnu.
Det er, at man jo i regeringsgrundlaget kan læse, at den nuværende regering ser uddannelse som en afgørende forberedelse til at deltage både som kritisk og som aktiv borger i et levende demokrati i en globaliseret verden, og så vil jeg bare spørge ministeren, om det er noget, som kommer til at skinne igennem i et serviceeftersyn.
Mette Bock (LA), 2012-04-17:
Det, at man får så mange som muligt igennem og dermed også får hjulpet unge, som ikke nødvendigvis har en boglig stærk baggrund derhjemme, igennem, er ikke nødvendigvis kun et spørgsmål om økonomi.
Det kan også være et spørgsmål om det, som jeg nævnte tidligere, nemlig det, at vi får lærere, som er fagligt og didaktisk rustede til at tage imod en bredere kreds af unge.
Til det andet vil jeg sige, at jeg er enig i, at der skal være et tilbud om at få en gymnasial ungdomsuddannelse overalt i landet.
Det er jeg et hundrede procent enig i, men jeg tror på, at løsningerne kalder på, at vi også kigger på andre veje.
Det kan f.eks. være at lægge de gymnasiale ungdomsuddannelser sammen på campusser, som gør, at det også bliver lettere at skifte studieretning osv.
Man kan dele lærere, på tværs af hvad det er for en gymnasial ungdomsuddannelse, der er tale om.
Det ved jeg har fundet sted med stor succes flere steder i såkaldte udkantsområder i Danmark.
Så jeg tror, at man skal tænke utraditionelt og ikke kun i at tilføre flere midler, når vi taler om at løfte og løse de her problemer.
Mette Bock (LA), 2012-04-17:
Det vil vi rigtig gerne, for vi mener, at taxametersystemet, sådan som vi kender det i dag, var godt tænkt, da det blev indført, men at tiden nu har udviklet sig.
Vi ved jo, at den slags systemer er adfærdsregulerende, og det vil sige, at man retter indsatsen mod at få så meget taxameter som overhovedet muligt.
Så vi er helt åbne over for at se på en reform.
Der, hvor vi er kritiske, er, når vi begynder at tale om sociale taxametre eller udkantstaxametre.
Vi vil hellere se en reform, hvor der i højere grad tages afsæt i, at man på de gymnasiale ungdomsuddannelser også bliver belønnet, i forhold til hvor de unge bevæger sig hen, når de har færdiggjort deres gymnasiale ungdomsuddannelse.
For i dag ser man kun frem mod, at huen er på hovedet – farvel og tak – og så er det ligegyldigt, hvad der videre sker.
Vi vil gerne se en taxameterreform, som også kigger på, hvordan det lykkes at få de unge bragt videre, uanset om det så er på en kort, mellemlang eller lang videregående uddannelse, altså at man rækker ud over bøgehækken på de gymnasiale uddannelser.
Marie Krarup (DF), 2012-04-17:
Jeg vil gerne spørge ordføreren om, hvordan ordføreren forholder sig til Dansk Industris udtalelser i gymnasielærerbladet Gymnasieskolen den 7. april 2012 om, at de nye studenters faglige niveau ikke er højt nok, og at de ikke er godt nok rustet til at læse videre.
Jeg vil godt høre, hvad ordføreren mener, man kan gøre ved det, for jeg synes næsten, det lød, som om ordføreren mente, at det var lærernes dårlige eller måske mindre effektive undervisning, der var problemet.
Jeg kunne godt tænke mig få uddybet, om det er det, der er tilfældet.
Hvad kan der ligge bag, at studenter i dag ikke er gode nok, til at de kan modtage undervisning på det niveau, de bør, på universiteterne?
Mai Henriksen (KF), 2012-04-17:
På vegne af vores trafikordfører, hr. Lars Barfoed, skal jeg oplæse følgende: Det Konservative Folkeparti har det klare mål snarest at få igangsat arbejdet med en havnetunnel i København.
Det har været en konservativ målsætning i en lang årrække, men det er naturligvis nødvendigt først at få afklaret, hvilken linjeføring der er den bedste, og finde en løsning på finansieringen.
En havnetunnel øst om vores hovedstad vil aflaste den indre by for tung gennemkørende trafik, begrænse forureningen og øge mobiliteten omkring København.
Under VK-regeringen satte vi et udredningsarbejde i gang for at få det fornødne beslutningsgrundlag for at træffe de nødvendige beslutninger om etablering af en havnetunnel.
Det arbejde er snart afsluttet, og så skal der naturligvis rykkes videre i sagen.
Det er en proces, der er aftalt mellem de partier, der står bag den store aftale om investeringer i infrastrukturen, som vi aftalte i 2009.
Det Konservative Folkeparti vil naturligvis respektere den indbyrdes aftale.
Det beslutningsforslag, vi drøfter nu, lægger op til at privatfinansiere en havnetunnel.
Kan det ske som en rent privat finansieret løsning, er det naturligvis ideelt.
Det er imidlertid tvivlsomt, om der er private investorer, der vil stå for hele finansieringen og i den forbindelse også tage den finansielle risiko, hvis projektet viser sig ikke at kunne hænge sammen økonomisk, fordi bilisterne søger andre veje rundt om eller gennem byen for at undgå brugerbetaling.
Det Konservative Folkeparti ser derfor positivt på indholdet af beslutningsforslaget, men det må afhænge af de analyser, der er i gang, hvordan vi bedst og hurtigst sikrer etableringen af en havnetunnel.
Henning Hyllested (EL), 2012-04-17:
Jeg synes, at det er lidt mærkeligt, at vi skal have analyser på bordet, have svar fra regeringen osv. osv. Er det ikke i virkeligheden det, man har sat i værk, og som der kommer svar på i forholdsvis nær fremtid, altså i 2013?
Så længe er der jo heller ikke til.
Anne Baastrup (SF), 2012-04-17:
O.k., nu har jeg forstået det.
Jeg vil så stille et modspørgsmål til hr. Kim Christiansen: Mener hr. Kim Christiansen, at vi kan finansiere med et beløb, der er ret meget mindre end et sted mellem 100 og 150 kr. pr. bil?
Det er jo de beregninger, vi har fra Frederikssund.
Tror hr. Kim Christiansen rent faktisk, at man kan finansiere et sted mellem 25 og 40 mia. kr. med en afgift på 10-15 kr. pr. bil?
Nej, det er urealistisk.
Det er derfor, min konklusion er, at dette er et urealistisk forslag.
Og hvis jeg havde 25 mia. kr. stående på en eller anden konto, ville jeg bruge dem på noget andet.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-04-17:
Nu mener vi sagtens, at det kan forceres, det er faktisk derfor, vi pålægger regeringen med det apparat, den har, at komme med de her analyser, så man kan få gang i diskussionen om, hvordan man løser det.
Vi gør det sådan set udelukkende ud fra den side af salens egne argumenter om, at det var på høje tid, og at trængselsproblemet skulle løses her og nu.
Der kom endda forslag, der blev aftalt oppe i et tårn her i København – måske uden de store analyser.
Men hvis man har ændret mening hos Enhedslisten, så man nu ikke har nogen hast at løse trængselsproblemerne, noterer vi os det.
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-17:
Det passer jo ikke, når hr. Leif Mikkelsen siger, at man gerne vil have regeringen til at foretage undersøgelser, for de er jo i gang.
Og de undersøgelser, der er foretaget, viser, at det her ikke kan brugerfinansieres fuldt ud.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Leif Mikkelsen: Hvorfor stiller man forslag om noget, som man selv har været med til at få undersøgt, og hvor undersøgelserne viser, at det ikke kan lade sig gøre?
Leif Mikkelsen (LA), 2012-04-17:
Det er sådan set det, forslaget går på, det er ikke et spørgsmål om, præcis hvad for en løsning det skal være.
Vi lytter sådan set meget til, om regeringen med sit apparat kan komme frem med vurderinger eller beregninger eller kan finde ud af, om det kan lade sig gøre at få private investorer osv. Når der bliver sendt signaler om, at problemet er stort, og når interessen er til stede fra eventuelle investorer – hvis man læser dagspressen, kan man se, at der er en række af de ledende, potentielle investorer, der har været ude og pege på, at de er positive – synes jeg, at vi skal sammenholde det, og det kan regeringen jo tage initiativ til at afdække.
Så enkelt er det.
Derfor er det regeringen, der skal komme med et forslag.
Jo, og hr. Henning Hyllested har været med til at nedsætte en trængselskommission, som så også kunne afvente analysearbejdet, så det er jo ikke forbudt at gøre tiltag i mellemtiden, går jeg ud fra, når nu man tror på, det er godt.
Så skulle man jo afvente alting i forhold til det analysearbejde; det har hr. Henning Hyllested jo heller ikke gjort, og det gjorde regeringen i øvrigt heller ikke ved sit forslag om betalingsringen, når vi taler om det her fra 2009 og fremadrettet.
Så det er der vist ingen der venter på.
Om det lige skulle tilkomme Liberal Alliance, er så et spørgsmål.