runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-01-26:
Der er da i hvert fald ikke meget, der tyder på, at Venstre og regeringens reklamekampagne var sådan, at man ville fremlægge det her i god tid før et valg, da man fremlagde det her i nytåret.
Jeg vil gerne åbent og ærligt sige, at jeg er medlem af en meget, meget stor forening, der hedder Danmark, og i Danmark vil jeg gerne betale kontingent.
Det betyder, at jeg med glæde betaler min skat, og at jeg også gerne vil være med til at sikre, at de mennesker, der gik direkte ud på arbejdsmarkedet efter en kortere skolegang og arbejdede, og som har været mange, mange år på arbejdsmarkedet, mens jeg selv og ministeren selv var så heldige at kunne studere og uddanne os og gøre os dygtige, kan få en alderdom med værdighed.
Det vil jeg gerne betale kontingent til, og det vil jeg også gerne være med til at sikre, bl.a. ved at de mennesker, som så godt kan blive på det danske arbejdsmarked lidt længere, så til gengæld måske kunne få en bedre seniorpolitik.
Hvorfor går man målrettet efter at hælde de mennesker ud af arbejdsmarkedet, som er omkring de 58 år, med henvisning til efterlønnen?
Hvorfor er man ikke villig til at lade mennesker gå ned i tid, når de er ved at blive nedslidte, hvorfor er man ikke villig til at diskutere, hvordan man kan gøre det lettere for folk at blive på arbejdsmarkedet, også ind i alderdommen?
Bertel Haarder (V), 2011-01-26:
Jeg kan jo bare konstatere, at Socialdemokratiet fører valgkamp.
Det ved vi godt, og det har de gjort meget længe.
Vi andre interesserer os for at løse landets problemer.
Danmark har verdens højeste skattetryk, og det synes vi ærlig talt er nok, men Socialdemokraterne mener altså, at det er alt for lavt, og at det skal sættes op.
Det synes jeg så vælgerne skal have klart at vide.
Jeg kan også forstå, at man i Socialdemokraternes oplæg kan se, at skatterne skal sættes op med 31 mia. kr., men det benægter Socialdemokraterne.
Men hvis det var så stor en forbrydelse, at skatterne blev dæmpet, især via skattestoppet i begyndelsen af dette årti, må det jo betyde, at Socialdemokraterne vil sætte skatterne endnu mere op – eller hvad?
Er det virkelig ikke nok, at vi har verdens højeste skattetryk, er det virkelig ikke nok for Socialdemokraterne?
Med hensyn til løftebrud vil jeg sige, at der jo ikke er tale om løftebrud, når man længe før et valg annoncerer, at man gerne vil gøre sådan og sådan og venligt indbyder partierne til en drøftelse af det.
Der er jo ingen fare for, at det kan træde i kraft, før vælgerne har haft mulighed for at smide os alle sammen på porten.
Det er jo ikke løftebrud.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-01-26:
Jamen så må man jo bare komme og sige klokkeklart, at det er et løftebrud til danskerne.
Man indgik i et forlig i 2006, der betyder, at man udskyder pensionsalderen, men samtidig sikrer man også stadig væk folk mulighed for, at de kan spare op til efterløn og gå på efterløn, hvis de mener, at de er nedslidte eller har behov for at gå på efterløn, fordi de selv har været med til at spare op til det.
En af årsagerne til, at vi nu overhovedet står og diskuterer det her, er, at man i 2007 gik ud og soldede det hele væk til skattelettelser.
Efter at man i 2006 havde sagt, at vi bliver nødt til at stramme op, danskerne lever længere, vi har brug for dem på arbejdsmarkedet, og vi har i øvrigt brug for at styrke dansk økonomi, gik man året efter ud og brugte det på skattelettelser.
Derfor toner det jo ret hult, når man fra konservativ side igen kommer og siger, man vil have flere skattelettelser, og når Liberal Alliance siger, de vil have flere skattelettelser.
De eneste, der ikke siger skattelettelser, er Venstre, men de gik med til skattelettelser, lige efter man sidst havde lavet et velfærdsforlig.
Jeg må bare konstatere, at der altså i regeringens optik er nogle, der skal arbejde, lige til de segner på arbejdsmarkedet, mens de, der er vellønnet og selv kan spare op, stadig væk vil kunne trække sig tilbage lige så hurtigt, som det passer dem.
Det er jo sådan, det bliver.
Bertel Haarder (V), 2011-01-26:
Jamen hvis man mener, at historien blev sat i stå i 2006, så har man jo lov til at mene det.
Dengang ønskede regeringen faktisk at gå videre, end man gjorde.
Vi indgik et kompromis, og i lyset af finanskrisen er det blevet meget klart, at det kompromis var utilstrækkeligt.
Derfor foreslår vi nu at fremrykke nogle ting i det kompromis, helt på linje med, hvad stort set alle økonomer anbefaler, dog minus Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, som er betalt for at mene noget andet, og en professor, der hedder Per H. Jensen, som man i stigende grad hører, fordi han åbenbart er en af de få økonomer, som afviger fra det kæmpestore flertal.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-01-26:
Det faktum, at vi lever længere, fordi vi er blevet bedre til, ja, måske nogle gange at passe på os selv, og at man derved skal arbejde længere, er jo en udvikling, som er taget med i det velfærdsforlig, som blev indgået i 2006, så regeringen kan jo ikke komme nu og sige, at fordi vi lever længere, skal efterlønnen afskaffes.
I 2006 vidste vi, at danskerne ville leve længere, og derfor indgik Socialdemokratiet en aftale med regeringen om, at tilbagetrækningsalderen også skulle være senere, at man skulle arbejde mere, før man kunne trække sig tilbage på enten efterløn, som man selv er med til at spare op til, eller folkepension.
Men nu vil regeringen alligevel afskaffe efterlønnen, og det giver jo bare ikke mening, når ministeren samtidig faktisk indrømmer, at der stadig væk er en meget, meget stor forskel på, hvor lang tid ufaglærte og faglærte – det er jo dem, som bruger efterlønnen mest – lever i forhold til de højtuddannede på arbejdsmarkedet.
Bertel Haarder (V), 2011-01-26:
Lad mig svare på den måde: Danskerne lever længere og længere.
Sundhedstilstanden er i de seneste 10 år blevet kraftigt forbedret, det gælder både dem, der tjener mest, og dem, der tjener mindst, så alt i alt er der tale om en positiv udvikling.
Det er godt, for så kan man også arbejde længere, og det får vi brug for, fordi ungdomsårgangene er så små, som de er.
Og det er jo altså en af grundene til, at vi fremlagde en tilbagetrækningsreform.
Alle skal jo bidrage til dette.
Efterlønsmodtageres helbredstilstand i forhold til erhvervsaktive i samme aldersgruppe har været genstand for mange analyser.
Selv om analyserne måler helbredstilstanden på forskellige måder, er der et ret klart billede af, at efterlønsmodtageres helbred er næsten på niveau med helbredet for erhvervsaktive i samme aldersgruppe.
F.eks. viste en FOA-undersøgelse fra 2004, at næsten syv ud af otte efterlønnere mente, at efterlønnen var et fuldstændig eller hovedsagelig frit tilvalg, og kun 4 pct. af FOA-medlemmerne betegnede deres helbred som dårligt eller meget dårligt.
Næsten tre ud af fire efterlønsmodtagere fra FOA mente, at de ville være i almindelig fuldtids- eller deltidsbeskæftigelse, hvis efterlønsordningen ikke eksisterede, hvilket jo også bekræftes af, at i Norge og Sverige, hvor man ikke har efterløn, bliver folk i gennemsnit 3 år længere på arbejdsmarkedet.
Når det er sagt, ved vi jo, at helbredstilstand og levetid bl.a. afhænger af, at vi spiser sundt, dyrker motion, ikke drikker for meget og undlader at ryge, og det skal vi selvfølgelig have fokus på.
Og jeg skal beklage, at der er blevet større forskel mellem befolkningsgrupperne med hensyn til livsstil.
Det synes jeg virkelig er et emne, vi bør drøfte, altså hvordan vi får den sidste ende af befolkningen med.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-01-26:
Det er vist en lidt anden boldgade.
Når en ny undersøgelse foretaget af Arbejderbevægelsens Erhvervsråd og Statens Institut for Folkesundhed viser, at lavtuddannede dør 10 år tidligere end højtuddannede, bl.a. på grund af deres arbejdsvilkår, mener ministeren så, at det er rimeligt at fjerne efterlønnen for den nedslidte murer, som kan se frem til en markant kortere alderdom end den højtuddannede direktør?
Benedikte Kiær (KF), 2011-01-26:
Nu ved jeg ikke, hvad det var for en person, som spørgeren henviste til.
Hvis det var en kommunalpolitiker i Esbjerg, er det o.k.
Vi skal sørge for, at vi også giver plads til, at der kan være vækst i den private sektor i Danmark, ellers er det simpelt hen umuligt at sørge for, at vi får penge til at kunne drive børnehaverne, kunne drive vores ældresektor og kunne drive folkeskolerne.
Men jeg kan forstå, at spørgeren bare gerne vil have, at den offentlige sektor vokser og vokser.
Vi har indgået en aftale med Kommunernes Landsforening, en gensidighedsaftale, hvor vi er inde at se på, hvordan vi kan effektivisere, hvordan vi kan sørge for, at den offentlige sektor bliver endnu bedre til at få mere ud af sine penge.
Det betyder, at jeg som minister også er inde at kigge på mine områder og mine regler for at se, om der er nogle, jeg kan fjerne, sådan at vi kan lette nogle af de administrative byrder fra kommunernes skuldre.
Jeg har fået fjernet, hvad der svarer til 170 mio. kr., på dagtilbudsområdet, og jeg synes, at det er rigtig, rigtig ærgerligt, at svaret er, at man laver flere lukkedage.
Jeg kan i forhold til dagtilbuddene godt se, at budgetterne ikke stiger, som de har gjort førhen, men jeg bliver da også nødt til at forholde mig til, at der bliver født færre børn, end der gjorde førhen, og så bliver man da nødt til at justere budgetterne, men det kan være, at spørgeren synes noget andet.
Yildiz Akdogan (S), 2011-01-26:
En lille korrektion: Jeg nævnte heller ikke, at Michael Ziegler var minister, jeg sagde, at han var en konservativ borgmester i ministerens egen valgkreds.
Vi kan også tage en anden borgerlig borgmester, og det er Johnny Søtrup fra Esbjerg, der siger, at når man ikke får flere penge, betyder det altså også servicereduktioner, og jeg vil egentlig bare have et meget kort svar fra ministeren: Mener ministeren, at der er en vis sammenhæng mellem serviceniveau og økonomi, ja eller nej?
Inger Støjberg (V), 2011-01-26:
Jeg må sige til hr. Leif Lahn Jensen, at nu tror jeg nok lige, at vi skal have sat nogle ting på plads.
For det, hr. Leif Lahn Jensen siger nu, er, at der vil være et stort hul i statskassen qua den demografiske udfordring, at vi ikke vil have råd til varig velfærd, hvis ikke det bliver lukket, og at det er en udfordring, som regeringen vil tage op.
Det kan jeg i hvert fald med lige så stor ret slutte, som hr. Leif Lahn Jensen kan slutte, at regeringen skulle løbe fra løfter, for det har nemlig ingenting på sig.
Så hr. Leif Lahn Jensen står, sådan som jeg ser det, og skyder sig selv i foden lige nu.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-01-26:
Jeg lagde mærke til, at ministeren slet ikke svarede på, om man kunne stole på regeringen angående dagpengene og efterlønnen.
Så må jeg jo konkludere, at det kan man ikke.
Det svar takker jeg meget for.
Hvad vil regeringen gøre, hvis man ikke kan få Dansk Folkeparti med til den her forhøjelse af pensionsalderen og forringelse af efterlønnen, for det siger de jo at de ikke vil være med til?
Satser regeringen så på, at alle under 57 år heller ikke kan stole på Dansk Folkeparti?
Det er der mange andre eksempler på.
Men kan vi sige til alle under 57 år, at hvis det her går igennem, er det, fordi de igen ikke kan stole på Dansk Folkeparti?
Inger Støjberg (V), 2011-01-26:
Jeg tror ærlig talt, at det, danskerne forventer af en regering, er, at der er styr på økonomien; at regeringen gør alt, hvad den overhovedet kan, for at sejle det store skib uden om de isbjerge, som den internationale finanskrise har efterladt os; at regeringen gør alt, hvad den overhovedet kan, for at sikre varig velfærd.
Det er det, den her regering gør, og det er det, vi også har gjort tidligere via genopretningsplanen.
Hr. Leif Lahn Jensen må jo erkende, at den internationale finanskrise har påvirket såvel Danmark som alle andre verdens lande i negativ retning.
Vi danskere er så kommet bedre igennem krisen, og det er vi, fordi vi har udvist rettidig omhu.
Vi har taget en række tiltag, som har gjort, at dansk økonomi fungerer efter det store angreb, som man jo kan sige den internationale finanskrise var.
Så hvis man spørger mig om, hvad jeg tror danskerne forventer, vil jeg svare, at det er en regering, der har styr på økonomien.
Det, man som dansker kan forvente sig af Socialdemokratiet, er jo ikke, at de finder en vej ud af den økonomiske krise; det er, at de finder vej lige lukt hen til LO-huset, for i fremtiden skal det være LO, der bestemmer politikken i Danmark.
Det er dog mærkværdigt.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-01-26:
Jeg forventer bare at høre, om man kan stole på regeringen.
Det er faktisk det, jeg forventer at høre.
Det er det, spørgsmålet går ud på.
Ude på arbejdsmarkedet, ude i stuerne, ude hos den almindelige dansker er et ord et ord, og her holder man, hvad man lover.
Ellers vil man være utroværdig, og ingen vil tro på en.
Sådan er det.
Hvis jeg, da jeg var tillidsmand, brugte samme metode, som regeringen bruger, så ville jeg stå ufattelig svagt over for min chef og over for mine kollegaer, for hvad søren skulle de tro på, hvis jeg sagde et og gjorde noget andet?
Hvis man ikke kan stole på regeringen, jævnfør angrebet på dagpengene og angrebet på efterløn og pension,
hvad kan man så egentlig stole på?
Det var et spørgsmål.
Rasmus Prehn (S), 2011-01-26:
Hvordan forsvarer regeringen, at der ifølge Danmarks Statistik er blevet sparet 0,5 mia. kr. på folkeskolens normalområde i forhold til budgetterne for 2010, når regeringen selv gentagne gange har adresseret behovet for at hæve uddannelsesniveauet i Danmark, en målsætning, der også er blevet fremhævet af regeringens eget Vækstforum?
Inger Støjberg (V), 2011-01-26:
Når hr. Leif Lahn Jensen nu påstår, at der er så mange ufaglærte, der forventer at kunne gå på efterløn, så er det jo ikke sandt.
Hvis man kigger på andelen af unge ufaglærte, der betaler ind til efterlønsordningen, kan man se, at den er på 38 pct. Der er 38 pct. af de 30-39-årige ufaglærte, der betaler ind til efterlønsordningen.
Det kan man jo ikke sige er en massiv tilslutning.
Når man ikke betaler ind til efterlønsordningen, når man ikke betaler ind via sin a-kasse, så har man heller ikke mulighed for at få efterløn.
Det her lyder for mig mere, som om hr. Leif Lahn Jensen forsøger at bevare a-kassernes mulighed for at bevare den her efterlønsordning og det gode selskab for dem, der fik betalt ind i tide, og så må resten sejle deres egen sø.
Det er jo i virkeligheden det, der vil være konsekvensen af hr. Leif Lahn Jensens politik, og det er da noget af det mest usolidariske, jeg har hørt om længe.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-01-26:
Statsministeren har lovet ikke at røre ved efterlønnen og har flere gange sagt, at aftalen fra 2006 er fornuftig – og dermed også pensionsalderen.
Nu glemmer regeringen så alt det, man har sagt.
O.k., man har ikke givet en garanti.
Det passer man jo på med.
Men man har sagt: Efterlønnen bliver ikke afskaffet – efterlønnen bliver ikke afskaffet.
Hvis ikke det er en garanti, hvad er det så?
Hvis ministeren virkelig mener, at alt, hvad den regering siger, ikke er en garanti, så er det vel også det samme som at sige, at alt det, regeringen siger, er der ingen garanti for at den vil holde.
Det kunne vi jo se eksempler på med angreb på dagpengene, så jeg kunne egentlig bare tænke mig at spørge: Hvad er egentlig forskellen på noget, man lover, og så en garanti?
For mig er det stort set det samme.
Inger Støjberg (V), 2011-01-26:
Den internationale finanskrise har betydet, at Danmark står over for ganske alvorlige udfordringer i de kommende år.
Konsekvensen er, at de tidligere tiltag i forbindelse med velfærdsreformen, som hr. Leif Lahn Jensens eget parti var med til at indgå, ikke er tilstrækkelige.
Kombineret med den demografiske udvikling er situationen for Danmark den, at vi om ganske få år står med to betydelige udfordringer, nemlig at den offentlige økonomi ikke længere hænger sammen, og at der kommer til at mangle hænder på det danske arbejdsmarked.
Hvis vi ikke tager ordentligt fat om udfordringen, vil det føre til lavere vækst i samfundet og en ringere velfærd.
Det ønsker vi fra regeringens side ikke.
Øget skat, som er den vej, Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti anviser, er ikke en løsning.
Det vil måske få flere penge i de offentlige kasser, men det vil gøre det mindre attraktivt at arbejde og at investere i danske arbejdspladser og dermed reducere den økonomiske vækst i Danmark.
Danmark vil med andre ord blive fattigere.
Efter regeringens opfattelse vil en afskaffelse af efterlønsordningen bidrage til at løse begge udfordringer for Danmark på en gang.
Med forslaget om at afskaffe efterlønsordningen udviser regeringen således rettidig omhu i forhold til Danmarks fremtid, og der findes efter min bedste overbevisning ikke bedre alternativer.
Regeringens bud på en løsning lægges åbent frem nu, så får danskerne mulighed for at tage stilling til indholdet.
En afskaffelse af efterlønnen vil således først kunne blive gennemført efter et valg.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-01-26:
Har ministeren forståelse for, at mange ufaglærte og kortuddannede, der jo hovedsagelig er de mennesker, der bruger efterlønsordningen, ikke føler, de kan stole på regeringen, idet regeringen flere gange har lovet ikke at røre ved efterlønnen og nu fremlægger forslag om at afskaffe ordningen?
Inger Støjberg (V), 2011-01-26:
Jeg ved ikke, om hr. Leif Lahn Jensen mener det, men det må han jo da i hvert fald have gjort i 2006, i og med at hr. Leif Lahn Jensen dengang selv var med til at aftale det.
Så det kan jo da ikke sådan rigtig komme bag på hr. Leif Lahn Jensen.
Det er egentlig en lidt spøjs oplevelse: Hr. Leif Lahn Jensen står og spørger ind til nogle pensionsaldre, som han selv har været med til at aftale, og dernæst spørger han: Kan det virkelig passe?
Ja, det kan det, for hr. Leif Lahn Jensen har jo selv været med til at aftale det i sin tid.
Derudover kan man jo egentlig også undre sig: Hvad er det, der har ændret sig så meget siden 2006?
Det tror jeg faktisk nok at hr. Leif Lahn Jensen skylder os et svar på.
Jeg er i hvert fald meget undrende over for, hvorfor hr. Leif Lahn Jensen pludselig sætter spørgsmålstegn ved en aftale, som man selv har været med til at indgå.
Det er jo i og for sig sådan lidt underligt, at det pludselig er i dag, man sætter spørgsmålstegn ved det, og ikke i 2006, da man selv var med til at stemme for det.
Rasmus Prehn (S), 2011-01-26:
Altså, det er jo virkelig finansministeren, der er på glatis her.
Sagen er jo den, at man har turneret land og rige rundt og sagt til danskerne, at det er viden, vi skal leve af, at det er uddannelsesniveauet, vi skal leve af, og så har man i regeringen en videnskabsminister, som går ud og foreslår en lightudgave af en universitetsuddannelse.
Sagen er den, at man siger: Alle er klar over, at vi skal leve af viden, og vi skal leve af et højt uddannelsesniveau, skal vi så ikke lige foreslå at sætte uddannelsesniveauet ned?
Jo, det må være en god idé.
Det er jo det, der er logikken hos regeringen.
I en tid, hvor alle er enige om, at vi skal have det højest mulige uddannelsesniveau, er regeringens svar: Sæt uddannelsesniveauet ned.
Det er jo det, der er lagt frem, og det er også det, der står på Ritzau.
Det er det, vi kan se at regeringen har fremlagt fra Vækstforums side, og det er det, som også rektorernes formand, hr. Jens Oddershede fra Syddansk Universitet, er ude at kommentere, hvor han siger: Jamen prøv at høre, hvis jeg er arbejdsgiver og skal vælge mellem, hvem jeg skal ansætte, vil jeg da ikke tage en, der har en lightudgave; så vil jeg da altid tage den, der har det højeste niveau.
Ministeren, som hele tiden sidder og følger med i arbejdsløshedstallene, burde jo vide, at en af de største udfordringer, der er i Danmark i øjeblikket, er, at vi har en alt for høj ungdomsarbejdsløshed, bl.a. også blandt dem, der har en lang videregående uddannelse, og blandt dem, der kun har en bachelor eller en ikke fuldendt kandidatuddannelse, er ledigheden endnu større.
Så regeringens forslag er altså, at i en tid, hvor vi siger, at vi skal have et højt uddannelsesniveau, må vi hellere sørge for, at de får lidt mindre, og så vil man altså pumpe unge mennesker fra det danske samfund lige lukt ud i arbejdsløshed.
Det er jo det, der er forslaget, og der må ministeren stille sig op og forklare, hvordan det kan være, at man taler om, at vi skal leve af viden, og regeringens mål så er at sænke uddannelsesniveauet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-01-26:
Også her er hr. Rasmus Prehn på glatis, fordi det er regeringens mål at sikre, at danske virksomheder bruger så højt uddannet arbejdskraft som overhovedet muligt.
Regeringens Vækstforum har peget på det problem, at vi i de danske almindelige virksomheder bruger for få højtuddannede personer.
Det er da et problem, vi gerne skulle se på i det her samfund.
Hvis det ikke skal være færdige kandidater, kunne det jo være bachelorer, og det ville også i sig selv være et løft af uddannelsesniveauet i virksomhederne.
Rasmus Prehn (S), 2011-01-26:
Det er jo altid et godt træk at stille spørgsmål den modsatte vej, når det er, at der ikke er mulighed for at svare på det.
Men jeg skal stille det næste spørgsmål, så kan det være, at vi får lejlighed til at tale om det her også: Hvordan forklarer ministeren, at regeringens eget Vækstforum har foreslået at gøre det til et selvstændigt politisk mål at sænke det danske uddannelsesniveau, når regeringen i mange andre sammenhænge har slået til lyd for, at Danmark skal satse på uddannelse og hæve danskernes uddannelsesniveau for at klare sig i konkurrencen?
Hvordan forklarer ministeren, at regeringens eget Vækstforum har foreslået at gøre det til et selvstændigt politisk mål at sænke det danske uddannelsesniveau, når regeringen i mange andre sammenhænge har slået til lyd for, at Danmark skal satse på uddannelse og hæve danskernes uddannelsesniveau for at klare sig i konkurrencen?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-01-26:
Jeg vil bede hr. Rasmus Prehn om at nævne ét eksempel, bare ét eksempel, på, at regeringen har truffet en beslutning, der gør, at kommunerne skal spare – bare én beslutning.
Hvis hr. Rasmus Prehns argumentation var rigtig, burde han jo kunne nævne en lov, en beslutning eller et eller andet, der gør, at kommunerne skal spare.
Det kan hr. Rasmus Prehn ikke.
Han kan muligvis fra vores udspil om genopretningspakken, hvor vi i lyset af den solidaritet, der skulle være kommuner, regioner og stat imellem, nævne, at vi fremsatte et forslag om, at kommunerne også skulle bidrage med besparelser, men det frafaldt vi – vi frafaldt det.
Så hr. Rasmus Prehn kan ikke nævne en eneste beslutning.
Det, hr. Rasmus Prehn kan nævne, er jo ligesom, hvad han kan lære fra sin egen hjemkommune, Aalborg Kommune, nemlig at hvis man ikke overholder sine budgetter og bare bruger flere penge, end man har, så indhentes man jo af den sande virkelighed på et tidspunkt.
Vi har garanteret kommunerne de økonomiske midler til de budgetter, som kommunerne selv har lagt, og derfor kan hr. Rasmus Prehn ikke nævne bare én beslutning, der medfører en besparelse i en kommune.
Rasmus Prehn (S), 2011-01-26:
Naturligvis skal man overholde de budgetter, man selv lægger, men sagen er jo altså den – og det burde ministeren vide bedre end nogen anden – at udgangspunktet for kommunerne er, at regeringen har bedt dem om at lægge en sparekurs, har bedt dem om at køre nulvækst, fordi regeringen har soldet pengene op på skattelettelser til de rigeste.
Det er jo det, der er virkeligheden.
Man har bedt dem om at spare, og fordi der så er et dårligt udgangspunkt, er man havnet i den her situation.
Der er jo ingen i kommunerne, der bare vil blæse på økonomien, som finansministeren lidt nedladende giver udtryk for.
Sagen er den, og det oplever jeg nærmest, at finansministeren indrømmer, at der altså er færre penge til normalundervisning i folkeskolen.
Selv om vi har en statsminister her i landet, som har gjort det til sin mærkesag, at vi skal have en folkeskole i verdensklasse, er han stadig væk ansvarlig for en økonomisk politik, som skærer ned på folkeskolen, hvor der bliver færre timer.
Undskyld finansminister, undskyld regering, er det ikke en lille bitte smule hyklerisk?