runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Poll (ALT), 2016-04-26:
Tak for det.
Jeg er selvfølgelig lidt ærgerlig over at høre, at Dansk Folkeparti ikke vil være med på det her forslag.
Det, som jeg egentlig synes er rimeligt, er jo, at når vi taler om offentlige kroner – penge, som vi alle sammen har bidraget til igennem vores skattesystem – så går de penge til det, som er det bæredygtige, det, som skaber et erhverv, som agerer på en måde, som er bæredygtigt i forhold til standarden.
Er ordføreren ikke enig i, at det er rimeligt, når vi betaler vores skattekroner igennem skattesystemet til offentlige institutioner, som skal levere et måltid, at det så også sker på det mest bæredygtige grundlag?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-26:
Tak for spørgsmålet.
Man kan i hvert fald sige, at når man har drænet så meget jord, som man har i så mange områder, der engang var vådområder, så har man flyttet vandet på uhensigtsmæssige måder, og så får man oversvømmelser af områder, hvor man ikke ønsker at have oversvømmelser.
Så derfor skal tilgangen til det her jo være at se på, hvor vi fornuftigt kan anlægge vådområder, som også kan holde nedstrømsarealerne mere tørre.
Det er jo klart, at det er en samfundsmæssig prioritering, hvor man siger: Hvor skal vi genskabe vandets naturlige hydrologi, så vi kan tilgodese andre interesser?
Det er vi da fuldkommen enige i i Enhedslisten.
Vi tror bare, at der er for meget jord under plov, så man bliver nødt til at indgå i en dialog med landbruget om, hvordan man får klimasikret på en fornuftig måde.
Christian Poll (ALT), 2016-04-26:
Vandløbene er naturens blodårer – de små kapillærer og de større blodårer, som binder den sammen og skaber den lille natur, allestedsnærværende i vores landskab.
I Alternativet ser vi vandløbene som natur, og vi synes egentlig, at den balance, der er i lovgivningen i dag, grundlæggende set er fin, at man altså har de to hensyn at tage.
Og vi oplever det sådan, at med det forslag, der ligger her fra Liberal Alliance, vil man få forskubbet den balance i retning af at se vandløb som afdræning og i mindre grad som naturområder, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Vi vil se det som en trussel mod naturbeskyttelsen, hvis man f.eks. fjerner vandløbene fra § 3 i naturbeskyttelsesloven, og vi synes egentlig, at kommunerne overvejende, rigtig mange steder, håndterer den her balance rigtig fint.
Så vi kan ikke støtte forslaget.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Tak, og tak for ordførertalen.
Ordføreren siger, at Alternativet primært betragter vandløb som natur.
Christian Poll (ALT), 2016-04-26:
Jeg mener, jeg fremhævede, at der netop er den balance med de to yderpunkter vandafledning og natur, og at man faktisk mange steder i kommunerne i dag kan håndtere den balance rimelig godt.
Så jeg anerkender selvfølgelig, at de også har afledning som funktion, men vi synes altså, at der skal lægges større vægt på naturdelen af vandløbenes funktion.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Hører jeg så ordføreren for Alternativet sige, at vandløbsvedligeholdelse helt skal ophøre i kommunerne?
Christian Poll (ALT), 2016-04-26:
Jeg vil tro, det giver mening rigtig mange steder, men jeg tror også, at balancen har været skæv mange steder.
Og med det forslag, vi ser her fra Liberal Alliance i dag, frygter jeg at balancen vil blive skubbet alt for meget over i retning af, at vandløb alene vil blive afledningskanaler.
Andreas Steenberg (RV), 2016-04-26:
For nogle måneder siden var der nogle ganske store oversvømmelser i Holstebro, fordi Storåen gik over sine bredder, og for godt et år siden var der meget store oversvømmelser omkring Roskilde og andre sjællandske byer, der vender ud mod havet.
På samme tid var der meget store oversvømmelser i alle de byer, der ligger ned til Limfjorden, og alt sammen skyldes det jo, at der kommer mere vand.
Når man hører debatten i dag, er det, som om de partier, der støtter, at det eneste, et vandløb skal, er at få vandet væk, fuldstændig ignorerer det helt åbenlyse spørgsmål, nemlig hvor det så er, vandet kommer hen.
Jeg kan sagtens forstå den landmand, der siger: Lad os nu få kørt nogle maskiner igennem det vandløb, der går lige ned til min mark, for så kommer vandet væk.
Udfordringen er jo bare, at vandet så kommer et andet sted hen.
For så kommer det måske hen til en anden landmands marker, ned i et sommerhusområde, ned i Holstebro by eller et andet sted hen, hvor det så oversvømmer noget andet.
Og derfor er der jo brug for, at man her i Folketinget laver en plan for at håndtere alt det her ekstra vand til gavn for vores samfund og ikke bare for nogle enkeltgrupper, som synes, det kunne være fint, at vores vandløbslov udelukkende fokuserer på, at et vandløb skal få vand væk lige præcis fra deres mark.
Så jeg synes simpelt hen, det er for simpelt at se det på den måde, som Liberal Alliance gør.
Det, vi bl.a. mener der skal til, er, at man får taget en diskussion om den store mængde af vores jord, som bliver brugt til landbrugserhvervet i dag, hvilket er cirka to tredjedele.
Man kunne f.eks. starte en diskussion om, om man kunne tage noget jord ud – og det kunne så være den jord, der faktisk er dårligst at dyrke, som er mindst rentabel, som økonomisk er mindst fordelagtig at dyrke – og så lade noget af vandet være der, og på de jorder, der så var tilbage, kunne landmændene få lov at gøde noget mere og producere noget mere.
Så kunne man løse den her udfordring, og så er det, at naturhensynet, miljøhensynet, klimahensynet, vandhensynet, samfundshensynet og hensynet til vækst i landbrugserhvervet går hånd i hånd, og det var faktisk også det, som Natur- og Landbrugskommissionen anbefalede.
Det, som vi nu ser med landbrugspakken og med det her beslutningsforslag, er, at man kun fokuserer på én ting, som bare vil ende med at være kortsigtet.
Så derfor kunne vi godt tænke os, at man egentlig prøvede at lave en samfundsplan for, hvordan man håndterer det her vand, i stedet for at man laver en lov, der så gør, at man får ødelagt naturen, ved at der kører maskiner igennem vandløbene, og man så i øvrigt bare flytter vandet fra den ene til den anden.
Så vi siger nej til det her beslutningsforslag og håber, at vi kan komme ind i nogle drøftelser om, hvordan man laver en samfundsplan for de her vandmasser.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Tak, og tak for ordførertalen.
Jeg fornemmer, at der er en lille forskel imellem, hvad Liberal Alliance og De Radikale vurderer som værende en balance, men jeg vil gerne kvittere for betragtningerne om en samlet plan, og dem er jeg for så vidt enig i.
Men jeg er ikke enig i, at forslaget her er udtryk for, at man vil køre maskiner igennem de danske vandløb.
Men ordføreren fremhæver også Natur- og Landbrugskommissionen, som jo måske rent faktisk i virkeligheden er dem, der har bragt hele den her diskussion om en ændring af vandløbsloven på banen, fordi det netop er fremhævet i Natur- og Landbrugskommissionens afrapportering, og KL har de samme betragtninger i forbindelse med de her ændringer, som er påkrævet.
Kan ordføreren måske ikke komme med nogle betragtninger om det og sige, om det netop er Natur- og Landbrugskommissionen og KL, der ønsker lovændringer på området?
Andreas Steenberg (RV), 2016-04-26:
Det gør de.
Men de har ikke noget ønske om, at man skriver naturhensynet helt ud af loven, så vidt jeg i hvert fald lige husker de indput, der er kommet de to steder fra.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Nej, og det er jo den forskel, der er i forhold til balancen, for som der jo rent faktisk også er skrevet i beslutningsforslaget, er der lagt op til en afvejning af flere hensyn i den her forbindelse.
Men jeg håber jo på, at vi måske kan fortsætte dialogen på et senere tidspunkt, eventuelt i udvalget, og at vi måske også kan få en lidt mere overordnet og samlet plan for området.
Andreas Steenberg (RV), 2016-04-26:
Der blev vi enige.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-04-26:
Jeg sagde vist heller ikke, at det skulle være sådan ved alle vandløb.
Og jeg anerkender, at vådområder er et af de virkemidler, vi kan gribe til, vel at mærke hvis lodsejerne får fuld kompensation for det og man ikke bare tager jorden fra dem.
Men når ordføreren nævner det med, at engene er en svamp, der kan suge, anerkender ordføreren så ikke, at svampen er våd, fordi vandstanden til daglig er så høj i rigtig mange vandløb, at der ikke er nogen kapacitet tilbage i den svamp til at suge noget?
Så den funktion, som engene ganske rigtigt havde i gamle dage, er der ikke mere, for nu står vandet vedvarende så højt, at der ikke er en svampeeffekt i mange af vores enge.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Og tak for en faktisk humoristisk ordførertale.
Jeg er glad for, at ordføreren også kunne bringe Monrad & Rislund på banen.
Det er jo dejligt her, hvor klokken nærmer sig 19 i Folketingssalen.
Jeg synes, at ordføreren måske fokuserer lidt for meget på de steder, hvor SF og Liberal Alliance er uenige.
Jeg vil egentlig meget gerne fokusere på de steder, hvor vi er enige.
Det har jo vist sig for kort tid siden, at der faktisk er noget, vi er enige om, nemlig skovbrug i Danmark og den slags ting.
Jeg synes måske, at jeg hørte et lille pip, vil jeg sige, fra fru Lisbeth Bech Poulsen, i forhold til at ændringer i klimaet og ændringer i nedbøren i fremtiden også på en eller anden måde skal give sig udslag i en ændring i lovgivningen.
Er det ikke korrekt forstået?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-04-26:
Men jeg synes ikke, vi skal begynde at sige, at det er på grund af misligholdte dræn, at der er oversvømmelser.
Det, der er faktum, og det ved vi bl.a. fra den landsdel, hvor jeg selv er valgt, nemlig i Midtjylland, hvor der er en lang række vandløb, hvor vandkvoten beviseligt er langt højere, end den var for bare 10 og 15 år siden, og så skal der jo ske problemer, er, at så er det, der opstår en svamp.
Derfor er vi nødt til at finde nogle veje til at få kvoten ned, samtidig med at vi laver nogle rigtig gode løsninger sammen med sportsfiskere og andre, så vi får vandet til at strømme bedre til gavn for fiskene.
Fiskene kan godt lide, når vandet flyder bedre.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-26:
Hvis ikke vi kan blive enige om fakta i forhold til, hvorfor nogle af de her problemer er fremkommet, så er det jo svært at tage diskussionen.
Jeg kan bare henvise til landbrugets egne tal, hvor man vurderer, at knap en halv million hektar af drænene er stoppet, brudt sammen eller har bagfald på grund af sætninger, så vandet ikke kan løbe ud i åen.
Et andet problem – det er fra Effektivt Landbrug – er traktose, altså at jorden bliver klemt sammen. Så hvis man bliver ved med at gøre mere af det samme, forværrer vi jo et problem, og hvis man ikke vil anerkende, at vi manipulerer, som fru Maria Reumert Gjerding også var inde på, med jorden, så vi bliver ved med at forværre problemerne.
Så hvis ikke vi kan være enige om de grundfakta, som alle mulige andre, inklusive landbruget selv, er enige om, så er det jo svært at finde fælles fodslag i forhold til at løse nogle af de her problemer, som vi jo alle sammen kan se der er.
Simon Kollerup (S), 2016-04-26:
Tak for det.
Jeg kvitterede sådan set over for ministeren for en balanceret tilgang i ministertalen om hensynet til vandafledning og miljøhensyn.
Jeg mangler lidt den samme balance i Venstres ordførers tilgang til det, og jeg er faktisk blevet lidt i tvivl om, hvad Venstres politik er på det her felt.
Hvad har den højeste prioritering i det her spørgsmål om vandløbsloven?
Jeg fandt et læserbrev i FavrskovPosten den 15. januar, det var godt nok sidste år, hvor ordføreren, der står på talerstolen nu, skriver sådan her i læserbrevet: »Men det primære formål med vandløb er og bliver at lede vandet ud i havet.
Loven skal være så klar og præcis, at man aldrig kan være i tvivl om denne afgørende prioritering i forbindelse med den kommunale forvaltning af vandløbene«.
Men ministeren sagde jo lige før, at der skulle være en ligeværdig balance.
Så hvad er Venstres politik i grunden vedrørende det her?
Jeg kender heldigvis mange, der stemmer socialdemokratisk.
Det er også dejligt.
Men sagen er jo i det her spørgsmål, at der ikke er nogen, der foreslår, at åerne skal laves til søer med stillestående vand.
Selvfølgelig er der bevægelse i vandløb, det skal der også være.
Nej, spørgsmålet i den her debat – vi debatterer jo vandløbsloven – er, hvor prioriteringen skal ligge henne.
Ministeren siger, der skal være en balanceret prioritering mellem miljø og afvanding, ordføreren siger i TV/Midt-Vest og FavrskovPosten og alle mulige andre steder, at Venstres politik er, at prioritet nr. 1 er afvanding.
Det er bare der, jeg er i tvivl om, hvad Venstres holdning egentlig er, og om ordføreren overhovedet føler sig sikker på, at ordførerens eget ønske om at få afvanding som prioritet nr. 1 – det, man har lovet borgerne i Favrskov og hele Midt- og Vestjylland – rent faktisk også er det, der bliver til noget med den minister, man har nu.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-04-26:
Jeg føler mig overbevist om, at vi, når vi lander den her sag og ser tilbage, har fået en situation, hvor vandet bliver ledt meget mere effektivt til havet.
Det er jeg sikker på vi nok skal nå sammen, og så må vi se, hvor mange der vil være med til det.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Mange tak til Enhedslistens ordfører for en fin ordførertale.
Jeg fornemmer måske også, at der et eller andet sted er en erkendelse af, at der faktisk er brug for nogle ændringer.
At vi måske ikke er helt enige om, hvilket redskab der skal til, er jo så noget andet.
Et af de redskaber, som fru Maria Reumert Gjerding omtaler, er genetablering af enge, vådområder og sådan noget.
Ønsker Enhedslisten i den forbindelse at anvende ekspropriation af landbrugsarealer til de formål?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-26:
Det er ikke noget nyt fænomen i Danmark.
Så det er det, vi gerne vil gøre mere brug af.
Der foregår jordfordeling, og rigtig mange af de her lavtliggende landbrugsjorder er ikke særlig værdifulde, fordi udbyttet ikke er særlig højt.
Det er ikke en særlig god jord at dyrke afgrøder på, så der vil formentlig være landmænd, som er interesseret i at indgå i nogle jordfordelingsaftaler, hvorved de kommer hen på andre arealer og kan give de her områder tilbage til naturen – også af hensyn til dem, der bor nedstrøms.
Og vi er jo enige: Der er et problem.
Enhedslistens analyse af problemet og løsningerne er bare noget anderledes end Liberal Alliances.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Sådan tror jeg tit det er med Liberal Alliances og Enhedslistens analyser af tingene.
Jeg vil så bare godt lige her til sidst bede ordføreren om en reaktion på den omstændighed, at KL jo rent faktisk mener, at der bør gennemføres en lovændring, så man bedre kan implementere nye løsninger på vandløbsvedligeholdelsesområdet.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-26:
Altså, vi mener jo, at man skal grødeskære mindre, end man gør i dag.
Og som jeg nævnte i et tidligere spørgsmål til miljøministeren, er der jo bl.a. også undersøgelser, der viser, at man ved hele tiden at fjerne vandplanterne fra vandløbene gavner nogle meget hurtigtvoksende planter, hvorimod man, hvis man ikke grødeskærer længere, kan opnå en form for balance.
Det er jo ikke sådan, at vandløb går fuldkommen i stå, og at der slet ikke er noget vand, der flyder igennem dem.
Så jeg tror, at hvis vi kigger hen imod et langt mindre omfang af grødeskæring, vil vi også få vandløb i langt bedre balance i forhold til den sammensætning af vandplanter, der er.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-04-26:
Naturen er vigtig for os alle, sagde ordføreren, og det er jeg fuldkommen enig i.
Det er meget klogt sagt, og det tror jeg alle her i Folketinget kan skrive under på.
Men problemet er jo, at det ved.
f.eks. Gudenåen er håbløst at komme ned at gå langs vandløbet langs store strækninger af åen.
Så ved mange vandløb kan man ikke komme ned og nyde naturen.
Derfor vil jeg spørge ordføreren: Når ordføreren nu siger, at den rekreative betydning er vigtig, hvad jeg er enig i, er det så ikke også en god idé, at man kan gå nogenlunde tørskoet ret tæt ved vandløbene?
Eller skal det bare være sump det hele?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-26:
Nej, det hele skal ikke være sump.
Men der er jo, kan man sige, en grundlæggende egenskab ved den naturtype, der hedder våde enge, eller den naturtype, der hedder en ådal, at det altså ikke er et drænet stykke jord og så et lille rislende vandløb.
Det er et vådområde, og når der kommer nedbør, bliver det oversvømmet.
Det er det, et vådområde kan, og så frigives vandet langsomt til omgivelserne igen.
Det er simpelt hen grundlæggende i modstrid med den natur, vi har her.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-26:
Det er korrekt forstået.
Men jeg tror ikke, det er korrekt forstået på den måde, at ordføreren bliver glad for det, jeg prøver at sige.
Vi mener, at åerne skal have klimatilpasning som et formål, men jeg tror ikke, at det er noget, ordføreren vil sætte pris på.
For det betyder jo også, at åerne naturligt skal kunne opsamle noget af det vand, vi ønsker.
Vi siger ikke, at det er nok, for vi bliver også nødt til at have genetableret mange flere vådområder, enge osv. osv.
Men ordføreren spørger, om der er noget, vi er enige om.
Så vil jeg lige tage nogle af de hovedpunkter, som forslaget går ud på.
Det læser jeg lidt, ligesom de andre ordførere også har læst det, altså at det er det primære formål.
Og det er det ikke for os.
Vi synes, at bevisbyrden skal være på den modsatte side.
Og der vil jeg gerne henvise til, at der årligt er tre sager, hvor en klager får medhold i, at det er kommunen, der har misligholdt vandløbene.
Det er ikke mange sager.
Simon Kollerup (S), 2016-04-26:
Jeg tænker måske lige så meget på, hvordan man vil garantere det.
Altså, »miljømæssig værdi« kan jo i virkeligheden være elastik i metermål
, fordi det er sådan lidt en udefinerbar størrelse.
Hvor går grænsen for Det Konservative Folkeparti for, hvad man kan give køb på, når vi taler om vores vandløbsstrækninger?
I det her tilfælde er det jo 10.000 km vandløb, der skal genbesøges, og der skal bruges 50 mio. kr. på det.
Det virker som en indsats, man sætter i gang i forligskredsen med et formål, og det er vel næppe bare at konstatere, at de skal blive liggende, som de er.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Nej, men det er jo, fordi der har været et meget stort ønske fra landbruget.
Der er mange landmænd, der er kommet til os med klager; de mener, at der er vandløb, der er fejlkategoriseret.
Så var oplægget, da vi havde forhandlingerne – hvad hr. Simon Kollerup jo ved, fordi han sad med hele vejen og kender forløbet fuldstændig og egentlig ikke behøver at spørge, men for dem, der hører med, vil jeg nævne det – at vi skulle tage nogle vandløb ud af vandplanerne.
Der endte vi jo så i stedet med at sige, at det skal vi ikke, men til gengæld skal vi kigge på, om det er rigtigt, at der er nogle vandløb, der er fejlklassificeret.
Og hvis der er nogle af de her – sådan nogle rent gravede grøfter, fuldstændig lige, som er kunstige, og som kun er lavet med det formål at kunne afvande marker – som er omfattet af noget miljøbeskyttelse, selv om de ikke har nogen miljømæssig værdi, så er det fair nok med os, at vi så ikke har dem med i vandplanerne.
Vi må se, om det er rigtigt.
Jeg tror ikke selv, problemet er helt så stort, som det er blevet fremført, men nu får vi se.
Jeg er da enig i, at det er mange penge at bruge på det, men det er bedre end at tage vandløb direkte ud af vandplanerne uden at få en vurdering af deres miljømæssige værdi.
Simon Kollerup (S), 2016-04-26:
Stakkels minister, der både skal klappes på maven og trykkes på skulderen, og hvad det ellers var.
Det, jeg vil spørge ordføreren om, er jo den balance, vi har været så meget inde på her.
Og i virkeligheden vil jeg måske bare starte helt banalt med at spørge: Hvor stort et svigt mener ordføreren regeringen udsætter dansk landbrug for ved ikke bare at stemme for ordførerens beslutningsforslag?
Ministeren sagde jo, at man ikke skulle læse bogens afslutning først, men først skulle igennem alle kapitlerne.
Altså, hvor stort et svigt er det for dansk landbrug, at regeringen ikke sammen med LA trykker på den grønne knap og stemmer ja til det her forslag i dag?
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Jeg ved ikke, om jeg vil betragte det som et svigt.
Men jeg vil, som jeg jo allerede har gjort, kvittere for de tiltag, som er foretaget.
Jeg tror bare, at det er et udtryk for en forskellig tilgang og en forskellig grad af tålmodighed hos et regeringsbærende parti og så et parti som Liberal Alliance.
Simon Kollerup (S), 2016-04-26:
Det forvirrer mig bare lidt, for jeg synes jo, at ordføreren i forhold til alle de blå kolleger gjorde noget ud af at betone, hvor skuffet han var over, at man ikke gik i gang nu, og at ordføreren selv gerne ville læse afslutningen på bogen før alle kapitlerne var læst, så man kunne komme ud over stepperne.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om noget, der måske handler lidt mere om indholdet.
Hvordan vil ordføreren sikre, at der er den rigtige balance mellem natur- og miljøhensyn i forhold til afvandingen?
For jeg synes jo, at angående det beslutningsforslag, der er fremsat her, hvor der vistnok står ordet miljø i den sidste linje, som det blev påpeget over for mig fra talerstolen, så er de hensyn ikke noget, der gennemsyrer forslaget.
Så jeg er interesseret i, hvordan Liberal Alliance vil finde den balance.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Nu anvendte hr. Simon Kollerup ordet svigt lige før, og det er for mig at se et meget stort ord, som måske hører bedre til i socialpolitiske sammenhænge.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-26:
Ordføreren sagde, at vi bliver nødt til at gøre noget helt anderledes, og det er jeg faktisk enig i.
Men jeg tror simpelt hen ikke på, at det er Liberal Alliances intention at have en politik, der betyder, at rigtig mange boligejere, rigtig mange bysamfund og kystsamfund vil blive oversvømmet i endnu højere grad, end vi hidtil har set det.
Og det vil det her betyde, for vandet skal ledes et sted hen, så selv hvis man kan aflede det hurtigere fra landmændenes marker, flytter det sig bare et andet sted hen.
Jeg tror simpelt hen ikke på, at det er Liberal Alliances politik.
Derfor vil jeg bare gerne have Liberal Alliance til at overveje, om det, man kunne gøre i stedet for – også for landmændenes egen skyld, fordi de vil blive ved med at opleve, at deres marker bliver oversvømmet på grund af alle de ting, vi har talt om, altså sænkningen, presset osv. – var at sige, at vi bliver nødt til at tage nogle jorde ud til at fungere som svamp, til at fungere som naturlige vådområder.
Ellers vil vi blive ved med at se oversvømmelser.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Med hensyn til intentioner, så har jeg som relativt nyvalgt folketingspolitiker for Liberal Alliance oplevet, at der er mange, der mener, at de kender Liberal Alliances intentioner på natur- og miljøområdet, og at der også er mange fordomme, når man er liberal politiker og miljøordfører.
Den diskussion kan vi måske tage på et senere tidspunkt.
Men det er jo sådan, at der rent faktisk allerede er blevet udlagt en lang række områder til netop vådområder, og det er en udvikling, som vil blive eskaleret i de kommende år gennem allerede trufne folketingsbeslutninger.
Så jeg mener faktisk, at der allerede er tiltag på vej, som kan imødekomme de her svampeeffekter, som er blevet nævnt flere gange i forbindelse med debatten i dag.