runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Sass Larsen (S), 2014-06-03:
Tak for ordet.
Jeg skal forsøge at komme igennem det.
Jeg vil formentlig komme nærmere ind på, hvad vi i fællesskab mener med crowdfunding.
Så må resten blive besvaret ved en anden lejlighed.
Men tak for ordet.
Beslutningsforslaget indebærer, at regeringen inden udgangen af 2014 skal identificere aktuelle lovmæssige hindringer for crowdfunding og fremsætte fornødne lovforslag til sikring af, at denne finansieringsform kan realiseres i Danmark.
Formålet med forslaget er at styrke finansieringsmulighederne for iværksættere samt små og mellemstore virksomheder.
Baggrunden er, at crowdfunding er en finansieringsform, der forbinder en gruppe bidragsydere, som ønsker at donere, udlåne eller investere penge sammen med projektejere, der søger midler til et specifikt projekt.
Øgede muligheder for crowdfunding kan derfor føre til, at nogle iværksættere og små og mellemstore virksomheder bliver mindre afhængige af traditionel bankfinansiering.
Skal crowdfunding have potentiale som finansieringskilde på lang sigt, er det nødvendigt reguleringsmæssigt at tilgodese hensynet til både virksomheder, typisk små og mellemstore virksomheder, og iværksættere og investorer, så det vil være interessant og begge sider vil have interesse for projektet.
Regeringen er enig i, at der er behov for at afdække, hvilke udfordringer der er for udviklingen af et marked for crowdfunding i Danmark.
Det er derfor, at vi med vækstudspillet har lagt op til, at der nedsættes en arbejdsgruppe, der skal undersøge mulighederne for at fremme crowdfunding i Danmark.
Analysen skal munde ud i eventuelle konkrete forslag til justeringer af den danske regulering på området, og det er en forudsætning, at der kan findes en hensigtsmæssig balance mellem hensynet til virksomhederne og hensynet til investorerne.
Vi vurderer, at det er mest hensigtsmæssigt at drøfte ønskerne til et arbejde med analyse af crowdfunding i de forhandlinger, vi skal have om vækstudspillet.
Regeringen støtter ønsket om at få belyst emnet bedre og sikre små og mellemstore virksomheder og iværksættere de bedste muligheder for at opnå finansiering, også gennem crowdfunding.
Givet at der ikke er uenighed om hensigten, synes vi heller ikke, det er nødvendigt at gennemføre en lov for at kunne gennemføre en analyse.
Det mest fornuftige vil være at bruge kræfterne på at få afdækket problemstillingen, og så kan der tages stilling til eventuel nødvendig opfølgende lovgivning på et oplyst grundlag.
Vi mener derfor ikke, det er nødvendigt med en lov for at gennemføre en analyse.
Det kan vi som sagt klare i forhandlingerne om vækstudspillet.
Sanne Bjørn (RV), 2014-06-03:
Tak for det.
Da Radikale Venstres ordfører ikke kunne være til stede i dag, skal jeg fremføre følgende på partiets vegne: Crowdfunding er en spændende ny måde at sikre finansieringen til iværksættere og små og mellemstore virksomheder på.
Initiativrige mennesker med gode ideer vil via crowdfunding kunne søge midler til deres projekter andre steder og dermed opnå andet end den traditionelle bankfinansiering.
I onsdags blev Dansk Crowdfunding Forening stiftet, så det ser ud til, at vi i Danmark er ved at udvikle et miljø for crowdfunding, så det også kan blive udbredt her hos os.
I vores skandinaviske søsterlande, Sverige og Norge, er crowdfunding også ved at blive udbredt, og vi skal selvfølgelig se nærmere på deres erfaringer også.
Radikale Venstre er meget positivt indstillet over for crowdfunding, og netop derfor spillede regeringen i vores vækstplan ud med, at vi ønsker at lave en analyse af crowdfunding og efterfølgende udforme konkrete forslag til justering af de danske regler.
Vi er derfor helt enige i intentionerne i dagens forslag fra V, DF, K og LA om at ville styrke finansieringsmulighederne for bl.a. iværksættere og små og mellemstore virksomheder via crowdfunding, ligesom vi er helt med på forslagsstillernes ønske om, at det skal ske ved at identificere de aktuelle lovmæssige hindringer herfor og fremsætte fornødne forslag til sikring af, at den nye finansieringsform kan realiseres i Danmark.
Men eftersom det netop er det arbejde, regeringen selv har spillet ud med, ser vi ingen grund til at stemme for et beslutningsforslag, der pålægger regeringen netop det her i dag.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-06-03:
Tak til ministeren for hans pæne ord i forhold til intentionen i vores beslutningsforslag.
Jeg har et par enkelte spørgsmål til ministeren.
For mig og for Venstre er det naturligvis ikke afgørende, om vi vedtager en lov, men at den her finansieringsform får sin udbredelse i Danmark og kommer mange mennesker til gode, særlig de virksomheder, som i dag søger til udlandet, søger til Sverige, Tyskland, England og USA i stor stil for at finde de her penge – den her risikokapital, vi ikke kan levere herhjemme.
Derfor vil jeg spørge ministeren: Hvilke udfordringer ser ministeren i dag i forhold til at gennemføre crowdfunding, og mener ministeren, at de crowdfundingplatforme, der eventuelt kan etableres herhjemme, skal etableres på et markedsdrevet regi og ikke, som man skriver i sin vækstplan, at det først skal igennem en længere diskussion sammen med forskellige vækstfora af offentlige myndigheder og den slags?
Vi må være enige om, at crowdfunding er en finansieringsform, hvor private bidragsydere identificerer de projekter, de ønsker at støtte, og derfor er der jo ikke behov for en større offentlig indblanding – andet end at man ændrer de love og regulativer, der i dag betyder, at Danmark er et uland på crowdfundingområdet, mens det desværre blomstrer omkring os.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-06-03:
Jamen jeg er helt med på intentionen om, hvor man skal hen, og vi ønsker, at det bliver en succes med crowdfunding.
Det, vi bare lige skal passe på med, når vi så åbner op for det, er, at vi ikke lige smider, man kan sige al vores gode lovgivning ud med badevandet.
For der er jo en række steder i vores lovgivning, hvor vi beskytter eksempelvis investorer, når de begynder at skyde penge i virksomheder.
Det er derfor, vi gerne vil have undersøgt det hele.
Og vi er ikke interesserede i at lave mest mulig lovgivning eller mest mulig regulering af det.
Vi har tænkt os at gøre det så enkelt som muligt.
Så det er som at sparke en åben dør ind – vi er meget, meget klar og parate til at drøfte det og finde ud af, hvordan vi gør det mest hensigtsmæssigt.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-06-03:
Jeg har ikke kræfter til at sparke til særlig meget øjeblikket og slet ikke åbne døre, men er egentlig primært interesseret i at høre, om ministeren så ikke kan redegøre over for Folketinget, hvorfor det uproblematisk kan lade sig gøre i Sverige, Storbritannien, Tyskland og Spanien og en del af Europa, hvor man, så vidt jeg ved, både beskytter investorer, men også beskytter de kapitalinteresser, som helt almindelige mennesker har.
Hele ideen med forslaget er jo netop at sørge for, at der ender færre kroner på lukkede pensionskonti, og at de i stedet for er med til at skabe arbejdspladser og udvikling.
Jeg synes bare, det er ærgerligt, det går så langsomt på området.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-06-03:
Jeg skal ikke her kunne redegøre for, hvad der helt præcis er af lovgivning på området i alle de andre lande – der bliver jeg svar skyldig, det kommer jeg til at analysere.
Men for mig har det været en problemstilling, som hr. Benny Engelbrecht tog op for et par måneder eller tre siden over for mig, og som gjorde, at vi i hvert fald internt igangsatte et arbejde for at se, om vi kunne fremme det her spørgsmål.
Og da vi så kom med selve vækstudspillet, havde vi det med som initiativ her også.
Så det har været baggrunden for, at vi har taget fat i det.
Så det er sådan set ikke noget, som vi går og nøler med, eller som vi på nogen som helst måde har interesse i ikke skal ske; vi er sådan set meget interesserede i, at vi får fremmet det her område.
Karsten Lauritzen (V), 2014-06-03:
Venstre har sammen med resten af oppositionen bedt om denne forespørgselsdebat, som formanden jo lige har læst op, og ønsket skal ses på baggrund af den desværre lange række af sager om læk af personfølsomme data, vi har oplevet inden for den seneste tid.
Dertil kommer adskillige hackerangreb mod systemer med personfølsomme data hos myndigheder og private virksomheder.
Endvidere oplever vi, at en del af danskernes mest personlige oplysninger efterhånden lagres i udlandet.
Det sker enten som følge af outsourcing, eller fordi dataoperatørerne sælges til udenlandske investorer.
En afklaring heraf er efter vores opfattelse altafgørende for, at borgere såvel som virksomheder fortsat kan kommunikere digitalt i tillid til, at deres personlige data beskyttes forsvarligt.
Derfor ser vi med glæde frem til at høre, hvad justitsministeren og erhvervs- og vækstministeren kan sige om regeringens planer i den henseende, og til den forhåbentlig gode, konstruktive efterfølgende debat, som ministrenes indlæg måtte medføre.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-06-03:
Sagen er ødelæggende for tilliden til, at vores private og følsomme data bliver behandlet på en sikker og forsvarlig måde.
Som erhvervs- og vækstminister forholder jeg mig til reglerne på det finansielle område, og Nets er underlagt den gældende lovgivning for betalingsinstitutter og datacentraler.
Lovgivningen stiller bl.a. krav om, at en virksomhed som Nets har betryggende kontrol- og sikkerhedsforanstaltninger på it-området.
Det indebærer bl.a., at der skal udarbejdes en it-sikkerhedspolitik, og at direktionen skal sikre, at it-sikkerhedspolitikken efterleves og uddybes i procedurer.
Nets er også underlagt krav om, at der skal gennemføres ekstern og intern revision af de generelle it-kontroller, og det vil sige, at styringen af den grundlæggende it-sikkerhed er betryggende.
Finanstilsynet fører tilsyn med, at den finansielle lovgivning overholdes, også af Nets.
De uregelmæssigheder, der er kommet for dagen i forhold til Nets, rejser spørgsmålet, om reguleringen af og tilsynet med virksomheder som Nets er tilstrækkeligt.
Når undersøgelserne er afsluttet, vil jeg se på, om der er behov for at ændre i den finansielle lovgivning eller i tilsynet.
Allerede nu vil jeg tage initiativ til at revidere reglerne vedrørende finansielle virksomheders pligt til at offentliggøre Finanstilsynets vurderinger af den finansielle virksomhed i forbindelse med en inspektion.
Og jeg vil til efteråret fremsætte et lovforslag, der sikrer, at offentliggørelseskravet også omfatter fælles datacentraler.
Det er vigtigt for mig, at vi får genskabt trygheden om danskernes persondata.
Vi er fra myndighedernes side opmærksomme på de udfordringer og problemstillinger, der gælder i forhold til Nets og beskyttelsen af persondata, og sagen bliver grundigt undersøgt.
Jeg vil ikke på nuværende tidspunkt tage stilling til de mange konkrete forslag, der allerede har været fremført, men jeg vil tage initiativ til at sikre den nødvendige finansielle lovgivning og det nødvendige tilsyn, når vi er kommet til bunds i den her sag.
Jeg kan dog ikke garantere, at der ikke på noget tidspunkt er mennesker, som kan og vil begå sådanne formodede ulovligheder.
Det kan ingen selvsagt garantere.
René Christensen (DF), 2014-06-03:
Tak for det.
Det er ikke første gang, at vi har loven om randzoner i Folketingssalen.
Det er heller ikke første gang, den har været i udvalg.
Det er heller ikke første gang, at vi diskuterer randzonerne.
Det, der lægges op til her, er en halvering af randzonearealet.
Vi har været så heldige, at vi også fik mulighed for efter førstebehandlingen at få ministeren i åbent samråd her til morgen.
Det var et samråd, der var meget givtigt, synes jeg.
På samrådet var ministeren meget imødekommende i de svar, der blev givet.
Det, som Dansk Folkeparti har lagt meget mærke til i det, der ligger, er, at der i aftalen om vækstplanen for fødevarer jo er mange elementer.
Et af elementerne er bl.a. også en fremtidig målrettet, differentieret miljøregulering af landbruget.
Det er et initiativ, som Dansk Folkeparti hilser meget velkommen.
Det er noget, vi har kæmpet for igennem længere tid, nemlig at vi skal opfatte landbruget som den industri, landbruget er blevet, og også behandle landbruget derefter.
Derfor har vi også været noget nervøse for, hvordan man vil udmønte aftalen om randzonerne.
Hvordan opfatter regeringen aftalen om at halvere arealet for randzoner fra 50.000 ha til 25.000 ha?
Det, jeg hørte ministeren sige, var egentlig, at det, regeringen arbejder for, hvilket vi er utrolig glade for, er, at vi skal have en differentieret miljøregulering fremadrettet.
Diskussionen har jo været om, hvad en randzone er.
Det blev lidt diffust med den aftale, som blev indgået her.
En randzone kan være et stykke jord, der støder op til et vandløb, og det kan have en bredde på op til 10 m. Som ministeren sagde i morges, vil det være sådan, at når man laver det her ens ud over hele landet, vil der være nogle steder, hvor en randzone har en stor miljøeffekt, og der vil være andre steder, hvor randzonen reelt ingen miljøeffekt har, og derfor er det her et midlertidigt redskab, som vi bruger nu, fordi der ikke er andet i værktøjskassen.
Jeg ser meget frem til, at vi på sigt får fundet de redskaber af hensyn til landbrugserhvervet, så landbrugserhvervet faktisk i samklang med natur og miljø kan udvikle sig og lave højkvalitetsprodukter i samarbejde med fødevaresektoren.
Det kan lade sig gøre.
Problemet er måske nok politikerne i øjeblikket.
Vi har ikke været tidsnok ude at få sat midler af til at få sat de projekter i gang, så vi i dag har en omregningsfaktor til at beregne, at så mange hektar våd eng, så mange hektar rodzone er lig med, at man kan udvikle sin kvælstofnorm i den og den retning.
Derfor kan Dansk Folkeparti selvfølgelig støtte det her tiltag med nu at halvere randzonearealet, men vi må også sige, at vi stadig står på mål for, at vi skal have et godt vandmiljø, vi står også på mål for, at vi skal have biodiversitet, vi står også på mål for, at vi skal have natur, men vi står ikke på mål for, at randzoner er et blivende redskab.
Vi står på mål for det, der også er i aftalen, nemlig at vi skal gøre det på den kloge måde i samklang med landbruget og natur og miljø, og det forventer vi faktisk også kan lade sig gøre.
Så Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-06-03:
Det er bare et ganske kort og simpelt spørgsmål.
Jeg kan forstå på fru Trine Bramsen, at hun synes, det her er en meget vigtig debat, og at det er godt, man får diskuteret de her emner, og så vil jeg bare høre, hvordan det kan være, at Socialdemokraterne ikke ønskede at være med til at rejse forespørgselsdebatten.
For det er jo lidt spøjst, hvis man står i dag og bryster sig af, at man meget gerne vil debatten, men egentlig ikke syntes, vi skulle have den her i Folketingssalen.
Så det håber jeg da lidt at den socialdemokratiske ordfører kan svare på.
Trine Bramsen (S), 2014-06-03:
Der er ingen tvivl om, at den her problemstilling er meget vigtig for os Socialdemokrater, og det er også derfor, at vi i de seneste 3 år har været det eneste parti i Folketinget, der har stået bag den databeskyttelsesdag, der har været afholdt.
Så det er bestemt ikke, fordi vi Socialdemokrater ikke finder det her område vigtigt.
Vi mener, det er meget afgørende.
Vi synes, det er fint, at vi har en forespørgselsdebat her i dag, men vi konstaterede, at der var igangsat et arbejde fra justitsministerens side, og det var baggrunden.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-06-03:
Jeg har jo et blødende hjerte for mennesker, der risikerer deres trygge tilværelse for at skabe nyt, og vil derfor tage imod hr. Benny Engelbrechts fremstrakte hånd om at være med til sætte yderligere fokus på det her.
Jeg synes sådan set, det kan være en fin ting at gøre i en periode, hvor de politiske uenigheder og politiske drillerier ofte fylder mere end den politiske enighed.
Så det vil jeg blot kvittere for.
Benny Engelbrecht (S), 2014-06-03:
Ordføreren indledte med at sige noget meget vigtigt, og det er præcis det, vi benævner crowdfunding eller flokfinansiering, eller hvad vi nu vil vælge at kalde det.
Det er jo egentlig et meget godt eksempel på det, som jeg i hvert fald oplever, når jeg støder på mennesker, som jeg ønsker at forklare om crowdfunding, nemlig at de allerede står af, når man siger ordet.
Og det understreger måske i virkeligheden meget godt det, at ét er, at vi kan blive enige om, hvordan vi kommer til at gøre det i praksis, men noget andet er, at der består en ret stor opgave i så at forklare, hvad det går ud på.
Så det her er ikke så meget et spørgsmål, som det er en fremstrakt hånd fra min side, og det handler om, at vi, hvis hr. Jakob Engel-Schmidt vil være med til det, også bruger noget tid på, om jeg så må sige, at få masseret det her bredt ind, sådan at der også vil være en oplevelse i befolkningen af, at det at være med til at understøtte nystartede virksomheder faktisk er en samfundsgavnlig indsats.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-06-03:
Jeg vil sige tak for de pæne ord og den også meget høflige afvisning af at støtte vores forslag.
Jeg hæftede mig særlig ved en af de udtalelser, hr. Steen Gade kom med.
Hr. Steen Gade betonede meget vigtigheden af, at investorer, der kunne finde på at bruge deres sparepenge på forskellige projekter, selvfølgelig skulle beskyttes.
Det er vi enige om.
Men man må også forstå, at i det danske venture- og opstartsmiljø er det jo forbundet med en vis risiko at gå ind i nye virksomheder og projekter, og derfor tror jeg altså aldrig, at vi kommer i en situation, hvor vi kan sikre investorerne deres sparepenge.
Kan vi være enige om det?
Steen Gade (SF), 2014-06-03:
Ja, det kan vi være fuldstændig enige om.
Jeg tror, at vores samfund måske mangler den der kultur, at man også godt vil vove noget.
Folk vil måske ikke vove så mange penge, men de vil vove nogle penge.
Der er måske i virkeligheden – det tror jeg selv – et vist behov for at få en rimelig åbenhed og en rimelig sikkerhed, kan man sige, måske skulle jeg ikke bruge ordet sikkerhed, men hvor man kan se sin risiko rimelig simpelt og være med til at hjælpe gode ideer og gode iværksættere i gang.
Så jeg er enig med spørgeren.
Stine Brix (EL), 2014-06-03:
Vi synes fra Enhedslistens side også, at det er et meget sympatisk forslag, som Venstre og Dansk Folkeparti og Liberal Alliance og Konservative har stillet her.
Vi er helt enige i, at der er behov for at kigge mere på, hvordan vi sikrer, at crowdfunding bliver en realitet i det danske samfund.
Det er jo også helt rigtigt, som forslagsstillerne skriver, at en af de store forhindringer, mange iværksættere oplever, er muligheden for at få finansiering hos de store pengeinstitutter, banker og etablerede kreditbureauer.
Der tror vi, det er rigtig fornuftigt at understøtte, at der kan komme nogle alternativer til det.
Det er ikke givet, at vi vil være fuldstændig enige om, hvad det er for nogle initiativer, der så skal til, eller hvad der skal følges op med.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi får diskuteret, hvad det er, og hvordan man konkret gør det.
Derfor er jeg sådan set
meget godt tilfreds med, at det her er en del af de vækstforhandlinger, vi har for øjeblikket, i regi af Erhvervsministeriet, hvor vi også har udtrykt, at vi er positive over for det her område.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-06-03:
Tak for det.
Endnu en gang vil jeg takke ordføreren for de pæne ord, men den pæne afvisning overrasker mig faktisk en smule, særligt når den kommer fra Enhedslisten.
Hvis jeg var medlem af Enhedslisten, og det er jeg naturligvis ikke, så ville jeg betragte det her som vejen til demokratisk vækst, jeg ville betragte det som en ny andelsbevægelse, og jeg ville betragte det som en direkte udfordring af den jernring, storkapitalen, hvis man kan lide at bruge det udtryk, har lagt omkring vækstmulighederne i Danmark, og derfor som en alternativ måde at skabe de fornødne arbejdspladser på, som vores samfund har så meget brug for.
Så derfor kunne jeg måske godt tænke mig, at Enhedslisten var lidt mere ivrige for at slå til, når nu muligheden byder sig, ovenikøbet i samarbejde med nogle lidt utraditionelle samarbejdspartnere her i Folketinget.
Steen Gade (SF), 2014-06-03:
I SF er vi også positive over for crowdfunding og synes, at det er både spændende og vigtigt at få sådan en finansieringsform til især, tror jeg, iværksættere og måske også det, der står i forslaget, nemlig små og mellemstore virksomheder.
Men især i forbindelse med iværksættere tror jeg faktisk det kan være interessant.
Det er også rigtigt, som forslagsstillerne skriver, at vi jo kender noget, der minder om crowdfunding, altså inden for en række sociale områder og initiativer.
Men det med at få en platform op at stå og dermed et solidt sted, sådan at man også er rimelig sikker på at gå ind på det her og ofre sine sparepenge på en god idé og en god iværksætter, er jo den opgave, der skal løses.
Så vi er tilfreds med, at det indgår i forhandlingerne om vækstplanen, og vi er altså positive.
Man kan vel sige til forslagsstillerne og lidt den diskussion, der har været før, at den der med hønen og ægget er jeg sådan set ligeglad med, altså hvem der kom først og sådan noget.
Sagen er jo, at forslagsstillerne jo også kan stille sig op her nu om lidt og sige: Juhu, det her forslag har vi haft en første behandling af, men det indgår i vækstforhandlingerne, og så er vi alle glade.
Jeg håber i virkeligheden, det kunne ende sådan her i Folketinget, for det fortjener det jo sådan set.
Jeg ved også, at hovedforslagsstilleren har været meget aktiv på det her område.
Så grundlæggende er vi positive, men der er jo ikke nogen grund til at stemme om et forslag, som vi i forvejen forhandler om, så vi afviser at stemme for forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-06-03:
Den kultur skal vi føre videre ind i det 21. århundrede, og her kan aktiecrowdfunding blive fremtidens andelsbevægelse.
Med aktiecrowdfunding bliver ideer til virksomheder, og virksomheder bliver til arbejdspladser, og arbejdspladser skaber velstand, vækst og velfærd.
Potentialet er enormt, men kan kun udløses, hvis vi her på Christiansborg reviderer den lovgivning, som i praksis forhindrer aktiecrowdfunding i Danmark i dag.
En del iværksættere får i dag den kolde skulder fra bankerne, når de ønsker risikovillig kapital til at gennemføre deres drømme.
Det hæmmer ikke blot iværksætterne, men også samfundsøkonomien og alle de borgere, som er afhængige af alle de arbejdspladser, vi kan skabe.
Der er heldigvis godt nyt for iværksættere og dansk økonomi.
Erfaringer fra udlandet viser, at aktiecrowdfunding kan give et løft i markedet for risikovillig kapital.
I stedet for at statslige organisationer som Vækstfonden skal beslutte, hvilke projekter der skal have penge, er det med aktiecrowdfunding almindelige danskere, der træffer valget.
I stedet for bankmænd, erhvervsfolk og rigmænd kan enhver nu give iværksættere en ekstra chance.
I 2012 blev der verden over rejst 16 mia. kr. til iværksættere gennem aktiecrowdfunding, det var en stigning på 81 pct. fra året før, og tallet er også steget siden.
I Danmark blev der rejst 0 kr.!
Så kommer vi til de konkrete forslag.
Først og fremmest skal det forbud mod offentligt udbud af anparter fjernes eller i hvert fald mindskes.
Det er den tungeste klods om benet på de iværksættere, som ønsker at skaffe midler gennem aktiecrowdfunding.
Dernæst handler det om at lempe kravene til at opnå tilladelse som værdipapirhandler.
En aktiecrowdfunding kræver tilladelse til handel med værdipapirer, de krav, som bunder i gode intentioner om at beskytte investorerne, er utrolig dyre, og omkostningerne opvejer bestemt ikke fordelene ved dem, så de bør revideres.
I Sverige og Holland stilles der ikke samme skrappe krav.
Er man interesseret i, at iværksættere skal blive i Danmark frem for at søge til Holland og Sverige og England, og at det danske civilsamfund tager del i at løfte iværksættere til nye højder, er en liberalisering på området nødvendig.