runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2011-12-20:
Jeg kan godt forstå, at hr. Frank Aaen er nødt til at skifte argumenterne ud undervejs, for det var en ret dårlig start på hr. Frank Aaens ordførertale.
Er der andre områder, hvor hr. Frank Aaen vil give borgerlige partier vetoret over for, hvordan hr. Frank Aaen og Enhedslisten vil opføre sig?
Kan vi få en liste over, hvad det er for ting, som hr. Frank Aaen kun vil støtte, hvis vi lover også at støtte det?
Kan vi lave en aftale om, at alle skatteforslag kun vil blive støttet fra Enhedslistens side, hvis f.eks. Venstre vil være med?
Det tror jeg vil være dejlig beroligende for mange danskere, der står over for julens udfordringer og de afgiftsbølger, der kommer omkring nytår.
De vil vide, at Enhedslisten i fremtiden kun vil støtte forslag, hvis Venstre også går med.
Det er da en fantastisk vetoret for de borgerlige partier at have, og jeg vil gerne høre, om den kunne blive mere specifik, sådan at det kun var Venstre, der kunne få den vetoret.
Vi vil meget gerne bruge den til at sikre danskerne mod flere af hr. Frank Aaens skadelige skatteforslag.
Frank Aaen (EL), 2011-12-20:
Jeg indrømmer, at det måske var en fortalelse at tale om ro – vi kan i stedet sige, at der i lovgivningsprocessen her vil være ro om tingene.
Der står også i den aftale, der er indgået, at det står parterne frit at lave den om, at jeg kan love, at det er en mulighed, som vi vil forfølge.
Mike Legarth (KF), 2011-12-20:
Jeg har den grundlæggende opfattelse, at de folk, der er valgt til Folketinget, er at betragte som mandfolk, mandfolk og kvinder, som man kan have tillid til, indtil det modsatte er bevist.
Jeg mener, at et ord er et ord, og når jeg lytter mig til, at en regering og en skatteminister helt kategorisk udtaler, at hvis ikke der er medvirken fra oppositionen, så fastholder man den aftale, der er lavet i finanslovforhandlingerne, og så må jeg tage det til troende.
Alt andet er i min verden teatertorden og spilfægteri og fifleri, og man kan tænke den ene og den anden vej om, hvad der var sket.
Vi var i dialog med dem, der var talsmænd for de familieejede virksomheder, med branchen for de familieejede virksomheder, og vi har i øvrigt selv som parti rødder langt ind i erhvervslivet, og vi fik en klar og tydelig tilkendegivelse af, at man ville være meget tilfreds, hvis vi ville redde – som de kaldte det – de familieejede virksomheder ved den her generationsbeskatning, og det gjorde vi så.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-12-20:
Det er en voldsom beskyldning, som De Konservative her sender i retning af deres alliancepartnere.
Den konservative ordfører siger, at selv om regeringen mente, at dens lovforslag ikke var godt, var for dårligt og kunne blive bedre, så ville regeringen have fastholdt dette dårlige forslag, hvis ikke De Konservative havde lagt deres helt overflødige stemmer til forslaget.
Det er jo ikke sådan, at De Konservative stemmer er nødvendige for regeringen for at lave om på det.
Det er en hård beskyldning mod regeringen, som De Konservative der kommer med.
Man kan undre sig over, at De Konservative overhovedet vil lave aftaler med folk, der er så skruppelløse med landets fremtid, at de er villige til at gennemføre noget dårligt, selv om de har mulighed for at gennemføre noget bedre.
Mike Legarth (KF), 2011-12-20:
Der var det at vi tog et ansvar med den begrundelse, som jeg her har afgivet fra talerstolen i mit forrige indlæg.
Så til det næste spørgsmål: Det er jo et faktum, og der kan jo ikke være tvivl om, hvem det er i det her Folketing, der har arbejdet på evige skattelettelser, evige bedre konkurrencevilkår for danske virksomheder?
Der er et parti, der udmærker sig bedre end nogen andre, og det er Det Konservative Folkeparti.
Det kan man ikke bare sådan lige lade som om ikke er sket.
Det er også det, man præcis fremadrettet vil se.
Det kan jeg give garanti for.
Den holdning vil Det Konservative Folkeparti have – og gerne i samarbejde.
Preben Bang Henriksen (V), 2011-12-20:
Jeg har forstået, at vi er i gang med at kickstarte Danmark i den her uge.
I perlerækken af erhvervsfjendske skatte- og afgiftsforslag er vi åbenbart nu nået til det, der vedrører de familieejede virksomheder.
Så vedtager vi glade og muntre en lov, der dræner de få likvide selskaber, hvis ejere er nødsaget til at trække likviditet ud af selskaberne for at betale ikke bare aktieavanceskatten, men også arve- og gaveafgifter.
Dem dræner vi for likviditet.
Jeg ved godt, at der er nogle her i Tinget, der synes, at det er vældig fint, at man øjensynligt lander på halvdelen under henvisning til de udtalelser, der er kommet fra direktøren i går.
Jeg vil sammenligne det lidt med en person, der stod til 6 års fængsel og slipper med 3 år.
Han er også parat til at falde dommeren og bødlen om halsen.
Der bliver sagt, at de bare kan investere i nogle produktionsaktiver.
Så undgår man jo den her situation.
Ja, hvis det bare var så enkelt.
Hvis der var åbenbare alternativer, hvis der var åbenbare produktionsaktiver, man kunne investere i, og som gav et fornuftigt afkast, tror jeg faktisk, at de dygtige erhvervsledere allerede havde gjort det.
Jeg er i hvert fald helt sikker på en ting, og det er, at vi her i Folketinget ikke ved mere om det end erhvervslederne.
Hvis vi vidste det, sad vi her nok ikke.
Et problem med det aktuelle lovforslag er, at det faktisk også rammer tilfældigt.
Eksempelvis rammer det firmaer, der udliciterer arbejde.
De har ikke så mange produktionsaktiver, og de bliver rask væk ramt af de her regler.
Det er en hæmsko.
Det påvirker deres driftsøkonomiske beslutninger, og derfor er det usundt.
Det samme gælder for så vidt også rådgivningsfirmaer.
Sandheden er, at forslaget dræner de likvide virksomheder for likviditet.
De illikvide kan ikke drænes mere end til nul.
Hvad værre er, er det faktisk ikke bare et spørgsmål om at dræne virksomhederne for likviditet.
Det er faktisk også et spørgsmål om at dræne dem for aktivitetslyst, og det er efter min opfattelse det, der sker med det her forslag.
Det er et ganske besynderligt bidrag til en kickstart af Danmark.
Frank Aaen (EL), 2011-12-20:
Jamen jeg er ikke sikker på, at hr. Thulesen Dahl har været i salen under hele andenbehandlingen.
Jeg har været oppe en gang at forklare, at vi har lyttet til regeringens ønske om at tage hensyn til nogle virksomheder, der mente, at de kom voldsomt i klemme.
Fordi vi altid har været meget konstruktive over for vores samarbejdspartnere, sagde vi til regeringen, at hvis den kan finde et godt grundlag for at hjælpe nogle af de virksomheder, der siger, de er kommet i klemme, skal det ikke komme an på os.
Så skal vi nok være villige til at justere på den aftale, vi havde med regeringen.
Sådan er det.
Hvis hr. Thulesen Dahl skulle være bange for, at jeg en anden gang ikke skulle finde en anledning til at komme efter f.eks. de meget rige, familieejede selskaber, kan jeg bare love, at det nok skal komme.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-12-20:
Jeg anerkendte sådan set bare den omstillingsparathed, der hermed viser sig hos Enhedslisten.
Altså, sagen er, at man i 10 år har kæmpet ret klart for en bestemt politik, som bliver en del af finanslovaftalen.
Det forslag, der har været ens politik i 10 år, og som man nu har fået igennem over for regeringen i en finanslovaftale, når ikke engang at træde i kraft, før man selv indser, at man bliver nødt til at stemme sådan i salen, så det ikke bliver så dramatisk hårdt, som man først havde lagt op til.
Det er da interessant.
Altså, det viser da noget om, at man godt lige pludselig kan se, at hov, den politik, man selv har argumenteret for, måske ikke er god for Danmark.
Det, der er spændende for os at iagttage, er, på hvor mange andre områder Enhedslisten i den kommende tid også finder ud af, at hvis man rent faktisk gennemførte den politik, Enhedslisten står for – vi skal jo ikke gå ret langt ind i principprogrammet for at se, at nedlæggelse af både politi og militær fremgår – ville det være dybt, dybt skadeligt for nationen Danmark.
Jeg er sådan set bare glad for, at der selv inde i Enhedslistens rækker nu viser sig en forståelse for, at den politik, man selv har argumenteret for, faktisk er skadelig for Danmark.
Frank Aaen (EL), 2011-12-20:
Jeg sagde ikke, at Enhedslistens politik er skadelig for Danmark.
Jeg sagde, at vi lytter til, hvad regeringen siger.
Det har vi gjort, og det synes jeg man skal glæde sig over, for det betyder samtidig, at den politik, som hr. Kristian Thulesen Dahl har stået for i den her sag, bliver gennemført.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-12-20:
Nej, selvfølgelig siger hr. Frank Aaen ikke, at Enhedslistens politik er skadelig for Danmark.
Men vi kan jo bare se, at konsekvensen af den måde, som Enhedslisten agerer på, er, at det har man erkendt.
Det skal hr. Frank Aaen da ikke stå hernede på talerstolen og sige til citat, men det kan man jo bare se, for hvorfor skulle man ellers så kort tid efter, at man har fået sin politik fra de sidste 10 år igennem, fravige sin politik for at give regeringen mulighed for at lave noget andet, når det her alene kommer igennem, fordi Enhedslisten stemmer, som Enhedslisten gør.
Enhedslisten kunne jo have valgt at få den politik igennem, som man har stået for i 10 år.
Jeg er da utrolig glad for, at vi her i dag kan konstatere – det må være konklusionen på den her udvikling – at Enhedslisten åbenbart har accepteret, at den del af Enhedslistens politik, der her ville være kommet igennem, er så skadelig for Danmark, at man af egen drift har valgt at sikre, at den ikke kommer igennem, for hvis Enhedslisten havde sagt til regeringen, at de bare står ved deres aftale i finanslovaftalen, ville der ikke være blevet ændret på aftalen.
Så ville man have gennemført det, man har kæmpet for i 10 år.
Frank Aaen (EL), 2011-12-20:
Enhedslisten har et ganske udmærket samarbejde med regeringen, og vi ville sådan set gerne have, at det på nogle punkter gik endnu videre og blev endnu mere offensivt, end det har været hidtil, og det arbejder vi hårdt på.
Det er der slet ikke noget overraskende i – det er længe siden, at vi har givet den melding.
Her kommer regeringen med et ønske om at ændre et lovforslag under indtryk af virksomheder, der har henvendt sig.
Jeg har selv den opfattelse, at mange af de henvendelser, man har fået, er det rene hysteri i, men det kan ikke udelukkes, at nogle af dem også er seriøse.
I hvert fald har regeringen vurderet, at de er seriøse, og har derfor ønsket at lave loven om.
Men man har også sagt, at der skulle være en vis form for ro om den her lovgivning, ved at man fik den borgerlige opposition med på det, og jeg sagde: Det er i orden.
Det har noget at gøre med at have respekt for vores samarbejdspartnere, og det har også noget at gøre med at have respekt for, at hvis det er et vigtigt argument for borgerligheden her i salen, så skal man naturligvis også lytte til det.
Det har vi så gjort, og det er det, der er ved at udmønte sig i dag.
Det raseri, vi har set i løbet af debatten, kommer ikke af, at Enhedslisten skulle have svigtet sin socialistiske politik – det ville jo også være lidt mærkeligt, hvis borgerskabet skulle blive rasende over det; det raseri, vil se her i salen, skyldes udelukkende et raseri over for De Konservative, fordi man synes, at det er forkert, at Det Konservative Folkeparti har forfulgt sin egen politik og har indgået en aftale med regeringen.
O.k., det er da helt i orden, men så synes jeg da bare, det er underligt, at man ikke kaster sig over den konservative ordfører.
Kristian Jensen (V), 2011-12-20:
Har hr. Frank Aaen overhovedet læst betænkningsbidraget, hvori Det Konservative Folkeparti siger, at lige så snart vi igen får et borgerlig-liberalt flertal i Danmark, skal grænsen hæves til de 75 pct., som det har været Venstres politik at gøre?
Dermed er Det Konservative Folkeparti faktisk mere enige med Venstre end med hr. Frank Aaen.
Når hr. Frank Aaen taler om ro på området, henviser han så til, at der altså er givet løfte om, at det borgerlig-liberale flertal efter et valg vil udbedre de skader, hr. Frank Aaen påfører danske virksomheder?
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Jeg skal sige til fru Zenia Stampe, at der ikke er nogen, der bliver smidt ud af Danmark.
Der er tale om mennesker, der har et lovligt opholdsgrundlag, men som ikke får mulighed for at få statsborgerskab.
Det, vi ønsker i Venstre, er, at man skal leve op til de almindelige krav.
Jeg har svært ved at forsvare, hvorfor vi stiller nogle krav til over 1.700 mennesker, som er på lovforslaget, og som dag og nat kæmper for at indfri dem, for at lære dansk, for at få et arbejde, for at blive selvforsørgende.
Jeg har svært ved at forsvare det, og jeg har svært ved at forsvare over for det store flertal, som opfører sig ordentligt, at bare fordi man er statsløs, er det tilsyneladende en fribillet til at begå meget, meget alvorlig kriminalitet i Danmark og stadig væk få statsborgerskab.
Så i Venstre ser vi gerne, at man får lavet en konvention, i hvilken man siger, at de statsløse skal leve op til de samme krav som alle andre, der ønsker at få statsborgerskab i Danmark.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-12-20:
Jeg vil spørge hr. Karsten Lauritzen: Hvis Venstre ønsker, at man skal ændre konventionen, så statsløse skal leve op til præcis de samme krav som ikkestatsløse, hvad er så meningen med at have en konvention?
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Nu følger der jo en række ting af konventionen, men sådan kunne vi godt optimalt tænke os, det var.
Men i første omgang kunne jeg jo spørge fru Johanne Schmidt-Nielsen, om hun har det fint med konventionen, og om hun ønsker at lave noget om.
Det kan være, fru Johanne Schmidt-Nielsen egentlig synes, at hvis man nu er dømt for noget, der giver mere end 5 år – det kan f.eks. være mord – så skal man også have statsborgerskab.
Det mener vi ikke i Venstre.
Det kan være, man mener det i Det Radikale Venstre eller i Enhedslisten og fred være med det.
Man har jo lov til at have sine holdninger.
Men vi ønsker at ændre konventionen, og jeg har lige redegjort for, hvordan man f.eks. kunne gøre det.
Men at tro, at det ender der, når regeringen og justitsministeren er bedøvende ligeglade, tror jeg desværre er svært at forestille sig.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-12-20:
Det er jo en politisk beslutning truffet i Folketinget, at Danmark har tiltrådt den her konvention.
Og hvis jeg forstår hr. Karsten Lauritzen korrekt, nemlig at der ikke skal være nogen særregler for statsløse – de skal leve op til præcis de samme krav som alle andre – hvorfor stemte Venstre så ikke for Dansk Folkepartis forslag om, at Danmark skulle udtræde af konventionen?
Så kunne man lige så godt udtræde.
Er det Venstres holdning, at statsløse ikke skal have særlige rettigheder?
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Den debat, der var i Folketingssalen dengang, har justitsministeren faktisk også refereret til i et åbent samråd, hvor han anklagede Venstre for hykleri og dobbeltmoral og en lang række andre ting.
Det kan være, at ministeren gør det igen, hvis ministeren vil tage ordet her i dag.
Det er sådan, at det er nyt for mig, og det er nyt for Venstre, at der er personer, som er statsløse og dømt for så alvorlig kriminalitet som mordforsøg.
Det har jeg ikke været vidende om tidligere, og jeg må sige, at det for mig og for Venstre sætter sagen i et helt andet lys.
Jeg synes helt ærligt også, vil jeg sige til fru Johanne Schmidt-Nielsen, at det burde sætte den i et andet lys for Enhedslisten og for et flertal af partierne i Folketinget.
Jeg forstår ikke, at man ikke ser noget problem i, at man har en konvention, som giver hårdkogte kriminelle statsborgerskab.
Jeg forstår simpelt hen kort sagt ikke, at man ikke kan se ufornuften i det.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-12-20:
Nu blev der lidt tidligere i salen i dag rejst spørgsmålet om, hvorvidt man kunne nævne udvalgte personer på et indfødsretslovforslag ved navn.
Jeg vil sådan set bare bede Venstres ordfører om at bekræfte, at da vi havde anden behandling i Folketinget af L 11, var der to ændringsforslag fra justitsministeren om, at der var tre personer, der skulle udgå.
Det er sådan set, fordi de ikke længere lever op til de retningslinjer, der er i cirkulærebeskrivelse nr. 61 af 22. september 2008 om naturalisation.
Og den måde, det fremgår på, er, at der står tre numre.
Det er de numre, som de, der skal have indfødsret, har i lovforslaget.
Så kan Venstres ordfører ikke bekræfte, at det rent faktisk godt kan lade sig gøre at nævne nogle personer ved navn, og som tages af lovforslaget?
For det var sådan set det, der skete, da vi havde anden behandling af lovforslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Jo, det kan jeg i den grad bekræfte, og derfor er det jo mærkeligt, at justitsministeren afviser at give teknisk bistand til Dansk Folkeparti – man har i øvrigt tidligere ydet teknisk bistand til at tage personer af forslaget – så det er fuldstændig rigtigt.
Man kan selvfølgelig snakke om en betydelig proportionalitetsforskel mellem at pege på forskellige personer, der har gjort forskellige ting, men det sker faktisk hver gang, vi har et lovforslag om indfødsret, der bliver behandlet, for der er altid nogle, som på det tidspunkt, hvor de kommer på lovforslaget, lever op til kravene, men så fordi de måske har begået kriminalitet, måske har fået gæld til det offentlige eller andre ting, kan de blive taget af.
Og den eneste måde, man kan tage dem af på, er ved at udpege dem.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-12-20:
Men er det ikke også korrekt, vil jeg spørge hr. Karsten Lauritzen, at justitsministeren tidligere har givet teknisk bistand til Dansk Folkeparti i forhold til at få taget personer af lovforslaget, fordi Dansk Folkeparti tidligere har været uenig, også nogle gange i de kriterier, der ellers har ligget i den beskrivelse, der handler om naturalisation?
Det vil sige, at det med, at man ikke ønsker at give teknisk bistand den her gang til at kunne få pillet eventuelt statsløse af lovforslaget, er noget, vi i hvert fald ikke kender til i Indfødsretsudvalget fra tidligere tider, fordi justitsministeren normalt altid yder teknisk bistand, hvis der er et parti, der ønsker teknisk bistand til at lave ændringsforslag til et lovforslag.
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Det er fuldstændig rigtigt, og man må bare undre sig over den linje, som justitsministeren lægger i den her sag.
Det er mærkværdigt.
Og når man stiller spørgsmål som folketingsmedlem, skriftlige spørgsmål og også spørgsmål, vi har stillet her mellem anden og tredje behandling, så får man ingen fornuftige svar, som giver svar på de spørgsmål, som er rejst af en række udvalgsmedlemmer.
Det er meget mærkværdigt, og det er ud over at være ganske udemokratisk også meget problematisk for den behandling, der er af det her, jævnfør grundlovens § 44.
Anne Baastrup (SF), 2011-12-20:
Jeg vil bare lige have helt klarhed over Venstres og Venstres folketingsgruppes indstilling til Venstres ordførers teen sig her fra talerstolen.
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Det må blive et nej.
Jeg kan sige til fru Anne Baastrup, at det her ikke har noget med den sag at gøre.
Det er en politisk holdning.
Det er en politisk holdning, at vi i Venstre føler, at det er et problem, at der er en konvention, der tvinger os til at give statsborgerskab til f.eks. tre, der er dømt for mordforsøg.
Det er altså noget, vi betragter som et politisk problem.
Det synes vi ikke er rart.
Det er noget, som fru Birthe Rønn Hornbech sagde.
Det er noget, hr. Søren Pind sagde i sin tid som integrationsminister, og det er noget, jeg som Venstres ordfører her fra Folketingets talerstol står og siger.
Vi stemmer for lovforslaget, men vi synes da, at det er et problem.
Jeg synes da, det er ærgerligt – det er virkelig ærgerligt – at vi ikke kan få et svar fra hverken justitsministeren eller Socialistisk Folkeparti på, om de ikke også synes, det er et problem, at hårdkogte kriminelle får statsborgerskab.
Anne Baastrup (SF), 2011-12-20:
Jeg må sige, at det var en søforklaring.
Det, vi må konstatere her, er, at Venstres folketingsgruppe hiver gulvtæppet væk under Venstres formand, den tidligere statsminister, i den beslutning, der blev truffet om nedsættelse af en undersøgelseskommission.
Meget interessant!
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Men det er jo ikke rigtigt, vil jeg sige til fru Anne Baastrup.
Der er ikke noget, der forhindrer en i at have nogle politiske holdninger, fordi noget bliver undersøgt.
Derfor må jeg sige, at jeg egentlig synes, det er meget mærkværdigt, når fru Anne Baastrup inddrager hr. Lars Løkke Rasmussen og en undersøgelseskommission, som pågår i forhold til noget helt andet, i den her debat.
Det er et politisk spørgsmål: Har vi en konvention, som vi er glade for, eller har vi en konvention, som vi respekterer, men ønsker at ændre?
Der siger vi bare i Venstre, at vi synes dæleme, det er et problem at give statsborgerskab til folk, som er hårdkogte kriminelle.
Det er da en fair, legitim politisk holdning at have, og jeg synes da, det er dybt, dybt beklageligt og skuffende, at der tilsyneladende er et bredt flertal i Folketinget, som ingen holdning har til den her sag.
Justitsministeren har ingen holdning og har ikke sagt, at han synes, det er et problem.
Zenia Stampe (RV), 2011-12-20:
Jamen jeg er i så fald bare nysgerrig efter at vide, hvor hr. Karsten Lauritzen og Venstre så agter at lægge grænsen.
Ønsker man at lave en eller anden form for bagatelgrænse, eller er det alle overskridelser, som man synes er relevante?
Så vil jeg også godt spørge om noget andet.
Statsborgerskab handler jo om at give mennesker rettigheder, men det handler sådan set også om at tage et ansvar.
Jeg må bare spørge: Hvem skal tage ansvaret for de mennesker, som man ikke er villig til at tage et ansvar for, og som er statsløse, hvis det ikke er det land, hvor de er opvokset og har levet hele deres liv?
Hvem vil man så tørre ansvaret af på?
Martin Henriksen (DF), 2011-12-20:
I Dansk Folkeparti undrer det os, at regeringspartierne og de partier, der bakker op om regeringen, ønsker, at de her personer skal være på det pågældende lovforslag, og at man ønsker at stemme det igennem.
Men det undrer os også, at Venstre, som jo har sagt mange fornuftige ting i løbet af den debat, der har været, også ender med at stemme for lovforslaget og dermed give de pågældende personer, som man problematiserer, indfødsret.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig et rigtig godt svar på, hvorfor Venstre ender med at stemme for.
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Vi har jo sagt hele tiden, og det har også kunnet læses i dagspressen, at vi vil gøre alt for at få taget den person, som vurderes til at være til fare for rigets sikkerhed, af.
Men det har ikke været tilfældet, og derfor står man tilbage med et svært valg, nemlig om man skal tage de mange mennesker, som er velintegrerede, som gidsler i den her kamp.
Det kan jeg ikke forsvare, og det kan vi i Venstre ikke forsvare.
Det her er jo en diskussion, vi får igen, for der er endnu en statsløs, som af PET er blevet vurderet til at være til fare for rigets sikkerhed, og som er på et af de kommende lovforslag, så derfor er det her ikke en debat, der er slut.
Og jeg forstår ikke, at der ikke er nogen i regeringen og i flertallet her i Folketinget, der kan se problemet i den situation, vi står i her i dag.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-20:
Jeg synes stadig væk ikke, det er et særlig godt svar.
Jeg synes stadig væk, at Venstre og hr. Karsten Lauritzen skylder os at svare på, hvorfor man giver regeringen rygdækning i den her sag.
Jeg vil opfordre Venstre til at stemme imod lovforslaget sammen med Dansk Folkepartis medlemmer.
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Vi er i Venstre altid glade for opfordringer – både fra venner og fjender.
Det er dog ikke altid, uanset om det er venner eller fjender, der kommer med anbefalingerne, at vi vælger at følge dem.
Vi har haft en grundig diskussion i Venstres folketingsgruppe, og vi er blevet enige om, at vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at få ændret konventionen.
Vi vil arbejde for, at folk, der er til fare for rigets sikkerhed, bliver pillet af lovforslaget.
Det håber vi virkelig at der er nogle der kan se.
Men vi ønsker ikke at tage de 1.700, som er på lovforslaget, som gidsler i den her politiske diskussion.
De skal have deres statsborgerskab, for det har de fortjent.