runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2013-04-04:
Vi har ikke bedt om at få afklaret, hvor det her forslag skal finansieres.
Vi har ikke stillet krav om, på hvilken ramme udgiften skal føres.
Vi siger bare, at vi ikke har brug for at pålægge virksomhederne flere udgifter.
Det, at nogle virksomheder indgår i en fusion, kan være rigtig, rigtig fornuftigt også for værditilvæksten og jobskabelsen her i landet.
Dette, at man er med til at lave nogle nye strukturer inden for et forretningsområde, inden for et erhverv, kan være rigtig klogt og rigtig nyttigt.
Det kan være med til at få en branche og få nogle virksomheder til at overleve i en international konkurrence, ved at de får en størrelse, en større volumen, en større samlet kompetence, som gør, at de kan begå sig på eksportmarkederne.
Så der er rigtig meget fornuft i, at man kan gennemføre fusioner blandt virksomhederne, og det er ikke noget, vi skal belægge med gebyrer.
Hvordan regeringen så vil kontoføre en udgift som den her er altså et anliggende for en til enhver tid siddende regering.
Benny Engelbrecht (S), 2013-04-04:
Men jeg skal bare være sikker på det, sådan at vi alle sammen forstår det.
Dette er finanslovsstof, og som jeg forstår det, har Venstre ikke peget på alternativ finansiering i sit finanslovsforslag.
Jeg skal bare bede ordføreren bekræfte det.
Kim Andersen (V), 2013-04-04:
Altså, regeringen har sin finanslov og har lavet sin finanslovsaftale med sit parlamentariske grundlag, og regeringen finder ud af at disponere sine udgifter til at kunne gennemføre de myndighedsopgaver, som regeringen qua lovgivningen har pligt til at få gennemført, i det her tilfælde via Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, og så afholdes udgiften af den pågældende konto.
Og ellers må man jo omdisponere inden for de utallige rammer, man nu engang har at gøre med.
Vi skal ikke pålægge virksomhederne flere udgifter.
Vi skal ikke modarbejde, at der kan ske fusionsdannelser.
Det kan være ganske nyttigt i forbindelse med jobskabelse og for at få virksomheder til at overleve og udvikle sig.
Så det her er et skridt i den forkerte retning, og jeg ville sådan ønske, at regeringen ville forstå det.
Andreas Steenberg (RV), 2013-04-04:
Jeg forstår på Venstres ordfører, at Venstre ikke er imod fusionskontrol, for kontrollen går jo ud på at sikre, at en fusion mellem to virksomheder ikke mindsker konkurrencen og dermed får priserne til at stige til ugunst for forbrugerne og i øvrigt også for løndannelsen, for så kommer man til at kræve mere i løn i ens virksomhed, og det regner jeg ikke med at Venstre er interesseret i.
Så den her kontrol skal være der
, Det koster altså 11 mio. kr., som vi foreslår at hente ved gebyrer, mens Venstres ordfører siger, at dem må man finde på statens budget.
Det er et budget, som Venstre vil skære ned i, fordi Venstre vil have nulvækst.
Vi overtog også en besparelse på 2 mia. kr. – mener jeg at det var – på statens budgetter, som Venstre havde sagt skulle gennemføres, men man havde bare ikke gjort det.
Så hvordan hænger det sammen, at man lige skal finde 11 mio. kr. på statens budgetter, samtidig med at man vil spare på dem?
Hvordan vil Venstre finde 11 mio. kr. i et budget, som man mener skal være mindre?
Kim Andersen (V), 2013-04-04:
Jeg vil næsten håbe, at spørgeren selv kan høre det komiske i spørgsmålet.
Altså, vi snakker om en udgift på 11 mio. kr.
Jeg tror, at enhver regering vil kunne finde ud af at ommøblere, så man finder den finansiering.
Det er jo i øvrigt ikke et nulvækstbudget, vi snakker om.
Men, altså,
at snakke om finansieringen af 11 mio. kr. inden for Erhvervs- og Vækstministeriets ramme i forhold til en diskussion om nulvækst i de offentlige udgifter har simpelt hen ingen proportionalitet.
Andreas Steenberg (RV), 2013-04-04:
Det mener jeg selvfølgelig det er.
Ordføreren slipper for nemt om det ved at sige, at det ikke er virksomhederne, der skal betale for det her via et gebyr, men at pengene bare skal findes på statens budget.
Samtidig turnerer Venstre rundt og siger, at statens budget skal beskæres.
Det giver jo ikke mening, at hr. Kim Andersen står her i Folketingssalen og siger, at vi bare lige må finde de her 11 mio. kr. på statens budget, når man samtidig vil skære dramatisk i de offentlige budgetter.
Det hænger jo ikke sammen.
Jeg vil gerne høre, hvor i Erhvervs- og Vækstministeriets rammebudget hr. Kim Andersen og Venstre vil finde 11 mio. kr. Hvor kunne Venstre forestille sig at tage dem henne?
Er det fra landbrugsstøtten?
Hvor vil Venstre tage 11 mio. kr. henne?
Kim Andersen (V), 2013-04-04:
Hvis ordføreren for Det Radikale Venstre synes, at jeg kommer for let om det ved at sige, at vi ikke skal pålægge virksomhederne flere gebyrer og omkostninger og ved at henvise til, at Erhvervs- og Vækstministeriet selv har en opgave i at finde 11 mio. kr. til at finansiere den her opgaves løsning i Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, så tror jeg, at ordføreren bliver nødt til at være en lille smule skarpere.
I øvrigt kan jeg forsikre ordføreren om, at når vi igen på et tidspunkt kommer til regeringsmagten, vil vi med lethed påtage os den opgave at finde 11 mio. kr. til finansiering af den her opgave.
Det har simpelt hen ingen proportionalitet at snakke om de statslige balanceproblemer i forhold til en langsigtet samfundsudvikling og så det at finansiere en myndighedsopgave til 11 mio. kr. om året.
Men vi kan bare ikke blive ved med at definere en hel masse opgaver, som vi gerne vil have kontrolleret, indrapporteret og gjort ved i forhold til virksomhederne, og så udskrive regningen til dem for det, vi beder om få gjort.
Det er nemlig alt sammen, selv om det er små beløb, med til at forringe konkurrenceevnen, og det koster altså arbejdspladser, og det burde den radikale ordfører også erkende.
Frank Aaen (EL), 2013-04-04:
Hr. Kim Andersens argumentation mod det her lovforslag var jo ret principiel, nemlig at der ikke skulle være brugerbetaling, at det skulle finansieres over skatten.
Så er mit spørgsmål, om den der fundamentale modstand mod brugerbetaling for Venstres vedkommende også gælder vedrørende velfærdsydelser, eller om det kun er vedrørende erhvervslivet, at man har så stor omsorg og modstand mod brugerbetaling.
Kim Andersen (V), 2013-04-04:
Min argumentation i afvisningen af det her lovforslag fra erhvervsministeren går på, at vi ikke skal have virksomhederne belastet med udgifter, i en tid hvor de i forvejen har vanskeligheder ved at være konkurrencedygtige i forhold til landene omkring os, hvilket medfører, at vi mister arbejdspladser, at vi mister værdiskabelse og indtægter til Danmark, og der skal vi ikke påføre virksomhederne unødige udgifter.
Det var det principielle.
Jeg vil også sige, at i det hele taget det der med at tro og mene, at vi kan gå og definere alle mulige krav og så bede virksomhederne om selv at betale for kontrollen af indrapporteringer og myndighedskontrolfunktioner, altså er et skråplan.
Det er skruen uden ende, og man må jo altså stille det – erkendt – lidt retoriske spørgsmål: Hvad skal skattekronerne efterhånden gå til, hvis folk og virksomheder selv skal betale for de enkelte ydelser, når de præsenteres for dem?
Frank Aaen (EL), 2013-04-04:
Det var jo en relativt lang tale, der understregede Venstres modstand mod brugerbetaling for erhvervslivet.
Jeg synes, at det blev lidt sværere at forstå, hvad Venstre mener, når vi taler om brugerbetaling vedrørende velfærdsydelser.
Lad os f.eks. tage sådan noget, som rammer rigtig mange mennesker rigtig hårdt, nemlig at der er en meget høj brugerbetaling til tandlægebesøg, som gør, at mange, der ikke har ret mange penge, ikke har råd til at gå til tandlægen.
Vil Venstre være med til, at vi finder en måde at skattefinansiere tandlægebesøg på, så vi på den måde kan fjerne brugerbetaling på det område?
Eller er omsorgen kun for erhvervslivets brugerbetaling?
Kim Andersen (V), 2013-04-04:
Jeg forstår, at Enhedslisten går ind for, at vi skal have mere brugerbetaling på tandlægeområdet.
Det er da et interessant synspunkt, som hr. Frank Aaen her fremfører, og det er da en interessant melding fra Enhedslisten.
Det vil vi da bestemt notere os, og det kan da også godt være, at vi ved lejlighed vil spørge lidt mere ind til substansen i det forslag, som hr. Frank Aaen her markedsfører.
Det drejer sig om, at ministeren er ude på at påføre virksomhederne en ekstra udgift for en fusionskontrol, som i øvrigt er en myndighedsopgave.
Det er jo noget ganske andet, og vi er modstander af at vælte nye byrder over på virksomhederne, og derfor kan vi ikke støtte det her forslag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-04-04:
Jeg må konstatere, at det her bare er endnu et af de områder, hvor regeringen er nødt til at rydde op efter Venstre.
Venstre var selv med til at indføre fusionskontrollen, og jeg må gå ud fra, at man dermed er enig i, at den skal eksistere.
Men man har valgt at finansiere det med en midlertidig pulje, og nu er der ikke flere penge, nu skal det finansieres på en eller anden måde.
Venstre vil ikke ud med, hvordan det skal ske.
Det er virkelig det besynderligste i verden.
Det her forslag skal sikre, at vi stadig væk kan finansiere den fusionskontrol, der blev oprettet i 2010.
Det blev tidligere taget fra globaliseringsmidlerne, men de eksisterer ikke længere, så derfor er vi nødt til at finde på en ny måde at gøre det på.
Forslaget gælder altså de virksomheder, som har over 900 mio. kr. i omsætning tilsammen.
Samtidig med det her forslag indfører vi også en klageadgang til Konkurrenceankenævnet som noget nyt.
Det øger retssikkerheden for virksomhederne, og det synes vi da i SF er en rigtig god ting.
Så vi kan på den baggrund støtte det her forslag.
Frank Aaen (EL), 2013-04-04:
Lad mig starte med en helt – skal vi sige det venligt? – rundtosset udtalelse, der kom fra hr. Kim Andersen, som mente, at Enhedslisten skulle gå ind for større brugerbetaling til tandlægebesøg.
Jeg sagde faktisk det stik modsatte.
Jeg spurgte hr. Kim Andersen, om Venstre går ind for også at støtte mindre eller ingen brugerbetaling hos tandlægen, eller om Venstres modstand mod brugerbetaling kun gælder erhvervslivet.
Det var sådan set det enkle spørgsmål, jeg stillede i to omgange, som jeg ikke fik noget svar på, og derfor tolker jeg det sådan, at det kun er, når det vedrører erhvervslivet, at Venstre er så meget imod brugerbetaling, selv når det er meget, meget små beløb.
Ikke mere om det.
Det var bare for at få sat det på plads, hvis nogen skulle tro, at Enhedslisten havde så forkert et synspunkt, som hr. Kim Andersen gengav.
Så vil jeg bare sige, at Enhedslisten går ind for fusionskontrol – gerne skrappere end den, der er.
Men vi støtter, og det gjorde vi også tidligere, den fusionskontrol, der er i dag, og vi synes, det er helt fint, at virksomheder, der ønsker en fusion, selv betaler for kontrollen.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-04-04:
Ideen om fusionskontrol blev skabt, udtænkt under VK-regeringen og blev implementeret, da jeg selv var økonomi- og erhvervsminister.
Så det bakker vi selvfølgelig op om, men finansieringen kan vi ikke bakke op om.
Vi skabte netop en situation helt tilbage i 2010, hvor vi fandt en løsning, så erhvervslivet ikke skulle betale for fusionskontrollen, ved at vi brugte nogle andre midler til det.
Det var godt nok midlertidige midler, men det var i en situation, hvor vi ikke ville belaste erhvervslivet yderligere med nye afgifter, med nye skatter, nye omkostninger.
Lige her og nu diskuterer vi vækstforhandlinger.
Vi diskuterer, hvordan vi kan skabe arbejdspladser i Danmark, hvordan vi kan få vækst i det hele taget i det danske samfund.
Den eneste måde, man ikke får vækst og arbejdspladser på i det danske samfund, så sikkert som amen i kirken, er at komme med nye skatter og afgifter og nye omkostninger, uanset hvor små de er.
Derfor kan vi ikke være med til at pålægge erhvervslivet nye udgifter til fusionskontrol i forhold til, hvad de er i dag.
Det er nemt at finde pengene.
Vi foreslår konkret, at man har en nulvækst i den offentlige sektor.
Vi har verdens største offentlige sektor.
Hvis vi blot har det samme niveau i dag, i morgen og i overmorgen, så findes der rigeligt af penge, f.eks. 11 mio. kr., til at finansiere fusionskontrol.
Mette Bock (LA), 2013-04-04:
Med forslaget om ændringer af konkurrenceloven vil man finansiere udvidelsen af fusionskontrollen, som blev besluttet i 2010, og den har som bekendt hidtil været finansieret af globaliseringsreserven.
I Liberal Alliance forstår vi simpelt hen ikke, hvorfor man igen og igen pålægger erhvervslivet nye byrder.
Mange, faktisk de fleste, af høringssvarene giver udtryk for, at fokus burde være på at lette byrderne for virksomhederne.
Det har vi faktisk også hørt flere ministre sige gentagne gange, men alligevel kommer der her endnu en byrde.
Det er rigtigt, at det – i gåseøjne – kun drejer sig om 11 mio. kr., men 11 mio. kr. hist, 50 mio. kr. pist, 100 mio. kr. et sted og 300 mio. kr.
et andet sted er dryp på dryp, og det hele betyder, at dansk konkurrenceevne generelt svækkes.
Vi mener også, at de indvendinger, som f.eks. Dansk Byggeri rejser i deres høringssvar, mod modellen, hvor gebyret for almindelige anmeldelser alene fastsættes ud fra omsætningen, skal tages til efterretning.
Optimalt set synes vi at gebyret burde fastsættes efter, hvor mange ressourcer man bruger på at behandle anmeldelsen, og her er omsætningen altså ikke nødvendigvis den bedste målestok.
Ministeriet skriver jo selv i høringsnotatet, og jeg citerer: »Der behøver ikke nødvendigvis i den enkelte fusionssag at være sammenhæng mellem virksomhedernes omsætning og omfanget af de undersøgelser, der skal foretages«.
Vi finder det også problematisk, at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har mulighed for at kræve almindelig anmeldelse i tilfælde, hvor der benyttes forenklet anvendelse, når man samtidig i bemærkningerne til forslaget lægger vægt på, at virksomhedernes skal kende prisen, inden de foretager anmeldelsen.
For at komme eventuelle spørgsmål i møde vil jeg sige, at vi mener, at det burde være enkelt at finde de 11 mio. kr. til finansieringen.
Vi har tidligere foreslået, at man sparede 1 mia. kr. på anmeldelsen af konsulenter i staten.
Vi går ind for, at vi ikke skal have den vækst i den offentlige sektor, som regeringen lægger op til, så der er mange, mange steder, man kunne hente de 11 mio. kr.
De skal ikke hentes ved igen, igen at pålægge erhvervslivet nye afgifter.
Så Liberal Alliance kan ikke støtte forslaget.
Trine Bramsen (S), 2013-04-04:
Lovforslaget er, som det også tidligere blev nævnt, et led i regeringens målsætning om, at 80 pct. af al skriftlig kommunikation mellem borgere og virksomheder og det offentlige skal foregå digitalt inden udgangen af 2015.
Siden 2005 er Statstidende kun udkommet elektronisk, hvorfor obligatorisk digital indrykning vil betyde, at Statstidende bliver fuldt ud digitaliseret.
Man behøver ikke at have været på noget stort forkromet leankursus for at kunne regne ud, at obligatorisk digital indrykning af meddelelser vil effektivisere driften af Statstidende med både administrative og økonomiske fordele til følge.
Priserne for indrykning kan således nedsættes, og det bliver billigere og nemmere for virksomheder og borgere og offentlige institutioner at indrykke meddelelser i Statstidende.
I praksis skal indtastningen ske via onlineindtastning eller via system til system-løsninger.
Informationsleverandørerne til Statstidende er hovedsagelig domstole, advokater og offentlige institutioner, der altså allerede formodes at være digitale brugere i forvejen.
Når man dertil lægger, at Statstidende som nævnt siden 2005 kun er udkommet digitalt, må det forventes, at brugerne af Statstidende allerede har adgang til digitale løsninger.
Socialdemokraterne finder derfor det her forslag positivt og mener, at det udelukkende bidrager til en forbedring af den offentlige administration.
Derfor støtter vi forslaget.
Morten Marinus (DF), 2013-04-04:
Tak for det.
Det forslag, vi behandler her i dag, skal sikre en fuld digitalisering af Statstidende, så man ikke længere skal indlevere et fysisk manuskript, der efterfølgende skal indtastes manuelt af de ansatte.
Det giver god mening, da det allerede er blevet besluttet, at Statstidende kun skal udkomme elektronisk og derfor ikke udkommer på tryk længere.
Derfor er det også naturligt, at indberetningerne også kun kan indleveres digitalt fremover.
Da kun et fåtal af de indberetninger, der foretages til Statstidende.dk, kommer fra private brugere, er det stadig væk meget fornuftigt.
Dansk Folkeparti har dog lagt sig på sinde, at hvis der skulle være nogle af de her private, der har behov for at få hjælp til at indberette digitalt, fordi de ikke selv er i stand til det, så skal de kunne henvende sig til Statstidende og få hjælp til det.
Det står der også i loven, og det er vi rigtig glade for.
Med de her bemærkninger kan Dansk Folkeparti altså tilslutte sig forslaget.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-04-04:
Regeringen har en målsætning om, at digital selvbetjening skal blive den primære kommunikationsform mellem borgerne og det offentlige, og det er en målsætning, som vi i Radikale Venstre på det varmeste støtter op om.
I dag bliver der nemlig bundet en hel del ressourcer i, at medarbejderne skal sidde og taste borgernes indrykninger manuelt, og disse ressourcer kan jo så frigives til andre formål, hvis borgerens indtastning i første omgang sker digitalt.
Karen Touborg (SF), 2013-04-04:
Da SF's kommunalordfører ikke kunne være her, fremlægger jeg talen på SF's vegne.
Lovforslaget har, som det fremgår af bemærkningerne, til formål at gøre det muligt for finansministeren at fastsætte regler om obligatorisk digital levering af meddelelser til optagelse i Statstidende.
Det formål flugter fuldstændig med regeringsgrundlaget og den aftalte digitaliseringsstrategi mellem KL, Danske Regioner og regeringen om, at al kommunikation mellem borgere, virksomheder og det offentlige inden udgangen af 2015 skal foregå digitalt.
Endelig vil det fortsat være sådan, at de relativt få borgere, der stadig har brug for hjælp til indtastning i Statstidende, fortsat vil kunne få den hjælp fra Statstidendes brugerservice.
Defor støtter SF forslaget.
Stine Brix (EL), 2013-04-04:
Som flere har været inde på før mig, er lovforslaget en del digitaliseringsstrategien, hvor kommunikationen mellem myndigheder og borgere og myndigheder og virksomheder som udgangspunkt skal foregå digitalt.
Vi har fra Enhedslistens side altid være kritiske over for grundtanken i strategien, hvor redskabet er at gøre det obligatorisk for borgerne eller at tvinge borgerne til at kommunikere digitalt i stedet for at fokusere på frivillighed.
Generelt set mener jeg, at personlig kontakt nogle gange kan være den bedste løsning for borgerne, selv om jeg selvfølgelig også anerkender, at i mange tilfælde og måske også i de fleste tilfælde vil de digitale selvbetjeningsløsninger være de bedste.
Men det mener jeg som udgangspunkt at borgeren selv er den bedste til at vurdere.
Jeg vil dog gerne sige, at jeg synes, at det er positivt, at det her lovforslag understreger, at det skal være muligt for de borgere, som skal indrykke meddelelser i Statstidende, fortsat at få vejledning fra Statstidendes brugerservice, ligesom vi synes, at det er positivt, at besparelserne omsættes i lavere priser for borgere og virksomheder.
Men inden vi tager endelig stilling til det her lovforslag, vil vi gerne have belyst nærmere, hvor mange borgere der benytter sig af det, hvor mange indrykninger borgerne står bag, og også hvordan mulighederne for vejledning, rådgivning og personlig betjening ændrer sig på det her område.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-04-04:
Tak for det.
Noget tyder på, at finansministeren her har fået fat i et lovforslag, der har bred opbakning i Folketinget.
Der kunne finansministeren måske til efterfølgende brug notere sig, at man skal vælge sine lovforslag med omhu.
Derfor vil jeg gerne understrege, at vi støtter forslaget.
Men jeg synes, at det er værd at bemærke her, at vi jævnligt er udsat for, at regeringen puljer forslagene, og derfor peger vi tit på det uheldige i, at så mange elementer er presset sammen, hvor vi ved en adskillelse kunne stemme for det, vi nu synes vi er enige i, og stemme imod noget andet.
Derfor undrer det os meget, at det her ikke er en del af hele det næste lovkompleks, hvor en række ting går på det samme.
Mon det er, fordi finansministeren sådan har et ekstra lovforslag eller andet.
Det ved jeg ikke, men det kan være, at der er noget, jeg ikke er klar over, der gør, at det slet ikke kunne høre hjemme i den næste pulje, som set med mine øjne til forveksling ligner det her.
Men her har man så adskilt det.
Ellers kunne vi faktisk har fået 21 af slagsen nu her efterfølgende, hvis det var, man fulgte den strategi.
Der har ikke været en linje i det, vil jeg sige til finansministeren, men uanset at det er lidt usikkert og sløret, så går vi ind for forslaget.
Mike Legarth (KF), 2013-04-04:
Forslaget her handler om, at man gør det obligatorisk at indberette digitalt til Statstidende.
Det støtter Det Konservative Folkeparti.
Det forekommer relativt logisk, eftersom Statstidende allerede er en elektronisk avis og vi jo har en hensigtserklæring om, at det skal blive nemmere og billigere at indberette og anvende de forskellige ressourcer, der nu anvendes på det.
Bjarne Corydon (S), 2013-04-04:
Mange tak til ordførerne for, synes jeg, gode indlæg, og bestemt også en særlig tak til Liberal Alliances ordfører for et velment råd om at vælge ens forslag med omhu.
Det skal jeg prøve at lægge mig på sinde.
Det er sådan, at regeringen har en målsætning om, at vi udfaser papirblanketter og -formularer, og at digital selvbetjening bliver den primære måde at kommunikere med det offentlige på.
Det her lovforslag er, som mange ordførere har gjort opmærksom på, jo endnu et led i realiseringen af regeringens mål om, at 80 pct. af al skriftlig kommunikation mellem borgere og virksomheder og det offentlige foregår digitalt inden udgangen af 2015.
Det er jo simpelt hen sådan, at det ved digital indrykning bliver lettere for private firmaer og offentlige institutioner og borgere at indrykke meddelelser i Statstidende.
Samtidig opnås der en besparelse på driften af Statstidende, og det fører til lavere priser på indrykninger, og det øger kvaliteten af data i Statstidende.
Obligatorisk digital indrykning betyder dermed, at Statstidende bliver fuldt digitaliseret.
Ligesom i dag vil der være mulighed for at hente hjælp til indrykning hos Statstidendes brugerservice. Så tak for tilslutningen til det forslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-04-04:
Det, der fik mig til at stille et spørgsmål, var det sidste, der blev sagt, for jeg er meget enig i, at vi er nødt til at sikre, at alle borgere kan komme på internettet.
Ellers giver det jo ikke mening, at man kræver, at de skal kommunikere med det offentlige digitalt.
Men hvad er det, Venstre vil gøre for at sikre alle borgerne?
For jeg har jo egentlig efterlyst gennem længere tid, at man så også kommer med nogle konkrete forslag, og der har jeg altså ikke set nogen endnu.
Det er jo nemt at stå og sige nogle pæne ord om, at man gerne vil gøre noget, men hvad er det, Venstre vil gøre for at lukke de mobile huller derude og sørge for, at der kommer hurtigere bredbåndsforbindelse osv.? Hvad er de konkrete forslag?
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-04-04:
Allerførst skal jeg lige fortælle, at jeg godt forstår den antagelse hos vores kære venner i Dansk Folkeparti, for det er jo drømmetænkning, at vi allerede sidder i regering.
Jeg har jo bemærket, at ministeren for by, bolig og landdistrikter vil komme med et konkret forslag – på fredag tror jeg det er – til, hvordan og hvorledes regeringen vil nå 100 pct. internetdækning.
Det ser vi meget frem til.
Vi var jo selv med til under den markedsbaserede ordning i VK-regeringens tid at sørge for, at tallet kom over 99 komma et eller andet, så vi er tæt på mål.