runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2012-05-10:
Det er jo et nybrud i den borgerlige politik i Danmark, at man kun vil dele penge ud.
Det synes jeg da er meget interessant.
Men jeg vil gerne spørge om noget andet, som ordføreren sagde, nemlig at Venstre havde stillet et ændringsforslag til finansloven, der skulle sikre en nedrivningspulje på 100 mio. kr.
Kan fru Birgitte Josefsen bekræfte, at de 100 mio. kr. skulle tages fra Forebyggelsesfonden, fra syge mennesker, og at man altså tager penge fra nogle for at give til nogle andre?
Kan det blive bekræftet af ordføreren?
Jeg vil stille det andet spørgsmål igen: Er det korrekt, at Venstre stillede et ændringsforslag til finansloven, der hed, at man skulle tage 100 mio. kr. fra syge mennesker til at videreføre nedrivningspuljen?
Det er bare, så vi får aflyst det, at de her 100 mio. kr. kommer ned ovenfra, men at de altså bliver taget fra syge mennesker, og at det var en Venstreprioritering i finansloven.
Anni Matthiesen (V), 2012-05-10:
Jeg er godt klar over, den har vi jo hørt nogle gange, at det med fedtafgiften typisk kommer ind, når man stiller det her spørgsmål, men er ordføreren ikke bekendt med, at der faktisk allerede nu er rykket mange arbejdspladser ned syd for grænsen, og at der er små butikker i de små byer, som har været nødt til at dreje nøglen om, fordi det faktisk ikke kan betale sig for dem at drive forretning mere, fordi folk jo nu kører ned over grænsen for at handle ind?
Det er jo ikke udelukkende sodavand, der følger faktisk andre og flere varer med i kurven og dermed også fødevarer, hvilket påvirker forretningerne rundtomkring i store dele af landet.
Jeg kan sige helt konkret om mit område, at der er det typisk, at der hver eneste weekend er en valfart ned syd for grænsen for at få handlet ind.
Det er begrænset, hvor mange der handler ind ved den lokale købmand i byen; i stedet for kører man syd for grænsen og køber de her ting.
Annette Lind (S), 2012-05-10:
Nu skal vi jo lige huske, at det var den tidligere regering, der først og fremmest lagde en afgift på fedt, og det var noget, som vi lige måtte overtage, da vi kom til magten.
Det er sådan, at vi gerne vil et grønnere og et bedre Danmark, og derfor har vi bl.a. lagt til en afgift på sukker.
Det handler på mange måder om sundhed, og det handler på mange måder om at gøre tingene grønnere.
Anni Matthiesen (V), 2012-05-10:
Tak til ordføreren for en fin tale.
Der var rigtig mange flotte ord, og jeg må sige, at det også var det, jeg fandt i redegørelsen her, da jeg læste den – rigtig mange fine ord, men jo ikke nogen konkrete ting, som man ville gå i gang med.
Ordføreren nævnte også lige nogle eksempler på, hvad man har gjort på andre områder fra regeringens side, men ordføreren glemte måske at nævne nogle af de ting, som især kommer til at gå ud over yderområderne.
Der kan jeg sige, at bl.a. nogle af de afgifter og skatter, som man har indført inden for de seneste måneder, jo især rammer yderområderne, og der vil jeg egentlig gerne høre, om ordføreren ikke er enig med mig i, at det er et stort problem i forhold til de afgifter, som jo egentlig bare øger grænsehandelen og dermed flytter arbejdspladser ud af landet.
Annette Lind (S), 2012-05-10:
Nu er det jo faktisk lidt noget vrøvl, for det er jo sådan, at vi kickstarter dansk økonomi, vi laver arbejdspladser ude i hele landet, vi laver energiaftaler, der i hvert fald kommer landdistrikterne til gode, vi har en masse tiltag på LAG-midler, vi har en masse tiltag på landdistriktspuljen, vi har masser af gode tiltag med små og mellemstore virksomheder, som især kommer iværksætterne til gode ude i områderne, og vi får først og fremmest sat gang i debatten her.
Jeg har aldrig nogen sinde oplevet, at der er blevet snakket så meget landdistriktspolitik, som der er, siden vi har fået et nyt ministerium, og det synes jeg vi skal glæde os rigtig meget over.
Uanset hvad, er landdistriktspolitikken en del af al den politik, der bliver ført herinde på Christiansborg.
Mai Henriksen (KF), 2012-05-10:
O.k., så er vi i hvert fald kommet det stykke videre, for jeg har jo i rigtig, rigtig mange måneder undret mig over, hvad i alverden ministeren for by, bolig og landdistrikters strategi går ud på.
Skal jeg forstå det sådan, at strategien kommer til at gå ud på noget med sommerhuse og helårsboliger, eller kommer der mere på et tidspunkt?
Jeg mener, at da det jo er fru Annette Linds partifælle, må hun være rigtig godt inde i, hvornår den her strategi kommer.
Annette Lind (S), 2012-05-10:
Jamen nu er det sådan, at det her ministerium indgår i en masse ressortområder, og det ved vi alle sammen.
Rigtig, rigtig mange ressortområders problematikker vedrører landdistrikterne.
Der er sat gang i rigtig, rigtig mange tiltag, og vi laver masser af arbejdspladser ude i landdistrikterne.
Men en af de ting, som vi kunne sige muligvis er på vej, er, at vi vil gøre helårsboliger til sommerhuse.
Det ville være et godt og nyttigt initiativ.
Mai Henriksen (KF), 2012-05-10:
Jeg vil starte med at sige tak til fru Annette Lind for en, synes jeg, rigtig, rigtig fin og god tale, så det er egentlig bare nogle meget enkle og korte spørgsmål, jeg vil stille.
Hvilke nye initiativer, altså helt nye initiativer, har ministeren for landdistrikterne selv taget?
Jeg spørger ikke om videreførelse af eksisterende ordninger, det, man overtog fra VK, og jeg spørger ikke om tiltag, der er sat i gang af andre ministerier.
Jeg spørger om, hvilke initiativer ministeren for by, bolig og landdistrikter selv har sat i gang.
Birgitte Josefsen (V), 2012-05-10:
Det behøver ikke nødvendigvis at være via en boligkommission.
Lars Dohn (EL), 2012-05-10:
Så det vil sige, at jeg kan tolke det derhen, at Venstres omsorg for landdistrikterne altså ikke går på, at man vil være med til at sikre, at der er en boligkommission i samtlige 98 kommuner i Danmark.
Birgitte Josefsen (V), 2012-05-10:
Nu er der jo mange værktøjer, man kan tage i kassen for at få nedlagt en bolig og få den revet ned.
Bl.a. har kommunen mulighed for at tage embedslægeinstitutionen med ud at kigge på en bolig og så kondemnere den, hvis den ikke er egnet til menneskebolig, så det behøver man altså ikke at have en boligkommission for at gøre.
Lars Dohn (EL), 2012-05-10:
Ja, det er jo sådan, at boligkommissionerne – hvis man har sådan en i en kommune – er dem, der kan være udfarende i det at lukke Låsbygule huse ned.
Er det en fornuftig tilstand, og vil Venstre være med til sammen med Enhedslisten at sikre, at der kommer boligkommissioner i samtlige kommuner?
Birgitte Josefsen (V), 2012-05-10:
Jamen det kan jeg bekræfte, og det var sådan set også det, jeg forsøgte at sige: Det hjælper jo ikke at løse et problem et sted ved at skabe et et andet sted.
Mai Henriksen (KF), 2012-05-10:
Nu har vi jo hørt hele fodfolket ovre fra regeringspartierne, og så kunne det måske være rart at få sådan lidt fakta på banen.
Der blev talt sådan lidt i øst og i vest både i overført betydning og sørme også i bogstavelig forstand, så jeg skal bare spørge helt enkelt: Kan ordføreren bekræfte, at de, som taber på den her udligning, er Fanø, Varde, Ringkøbing-Skjern, Mors og Thisted, som ikke er at betragte som bykommuner, men som netop er landkommuner, og at de, som til gengæld vil modtage noget efter det her forslag, er socialdemokratiske kommuner i hovedstadsområdet såsom Ballerup, Brøndby, Ishøj og Herlev og herudover også bykommuner som Vejle, Fredericia, Randers og Silkeborg?
Det er bare lige for at få lidt fakta på.
Birgitte Josefsen (V), 2012-05-10:
Vi prioriterer i Venstre både de syge og de raske, så derfor har vi stillet et ændringsforslag til den finanslov, som er gældende, hvor vi har sat fokus på den problemstilling, at man har taget penge fra nedrivningspuljen.
Og det giver altså nogle kæmpe, kæmpe problemstillinger ude i en lang række af landets kommuner.
Jeg vil gerne have, at hr. Andreas Steenberg lytter til det, der bliver sagt, for jeg har ikke udtalt mig om, at man ikke vil tage penge fra nogle kommuner for at få lavet en ordentlig udligningsreform.
Jeg har tilkendegivet herfra, at der er nogle uhensigtsmæssigheder i forhold til det udspil, der ligger, og det synes jeg at man skal forholde sig til.
Lars Dohn (EL), 2012-05-10:
Jamen jeg siger tak.
Så er det jo op til ministeren at levere varen, for man må nok sige, at regeringsgrundlaget var fyldigt på nogle områder, ganske udmærket på nogle områder, og lidt tyndt på andre områder.
Det er så noget af det, man kan arbejde med og finde ud af hen ad vejen.
Jeg sagde jo også, at jeg anerkender, at ministeren faktisk er på vej med nogle konkrete tiltag.
Mai Henriksen (KF), 2012-05-10:
Jamen det er jo rigtig interessant, for her er vi faktisk også meget enige, vil jeg sige til fru Annette Vilhelmsen.
Og man må bare sige, at hvis ikke vi havde iværksat alle de her initiativer i den tidligere regering, havde man da fået et skævvredet land.
Altså, det, som er hele udgangspunktet for den redegørelse, vi står og debatterer i aften, er et Danmark i balance.
Og hvis ikke VK-regeringen havde taget alle de initiativer – alle de pragtfulde initiativer, som blev sat i verden – kunne man jo godt have talt om et Danmark i ubalance.
Det gør vi heldigvis ikke, for det har man heldigvis fået afbødet.
Hvis jeg skal nævne bare ét område, hvor jeg mener at man burde sætte ind, og som jeg mener at ministeren burde have med, hvis han på et tidspunkt har tænkt sig at formulere en strategi for landdistrikterne, så skal det være at skabe bedre lånemuligheder.
Både ordføreren og jeg har jo været på Ærø, vi har begge to været på Søby Værft og ved, at en af de helt store hurdler, en af de helt store udfordringer med hensyn til at skabe udvikling i landdistrikterne er jo det, at man ikke kan låne, for så kan man ikke udvide sin forretning, og så er det svært at skabe vækst, og så er det svært at skabe arbejdspladser.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-05-10:
Problemet er bare, at det ikke har virket.
Vi kan jo se i den her redegørelse, at der ikke er flere, der har bosat sig der – undtagen på Ærø og få andre steder.
Så man kan sige, at til trods for så mange initiativer, der er taget, er det alligevel gået den skæve vej.
Så det synes jeg er en stor udfordring.
Så er der også en stor udfordring, som vi faktisk ikke har berørt så meget her i aften; det har jeg heller ikke selv gjort.
Noget af det, jeg også synes er interessant, er – og det vil jeg gerne høre ordførerens bemærkninger til – hvordan vi sikrer os med hensyn til de folk, der rent faktisk bor i landdistrikterne, at vi anerkender, at de har valgt det, at de er initiativrige, at de kan selv.
F.eks. har vi set på Langeland, at de gerne vil have sådan et hus, hvor de kan lave motion, og så bygger de et.
Så jeg tænker, at vi hele tiden har en balance med hensyn til at gøre det til, at landdistrikter er sådan nogle, der har det svært og skal hjælpes med alt.
Det synes jeg bestemt ikke det er.
Jeg vil gerne høre ordførerens bemærkninger til, hvordan vi laver en sund balance, så landdistrikterne også oplever den anerkendelse, der faktisk skal være, for de gør jo et kanongodt stykke arbejde.
Mai Henriksen (KF), 2012-05-10:
Det er jeg fantastisk glad for at fru Annette Vilhelmsen spørger om, for vi er jo helt enige om, at der er masser af ting, man kan lære af den tidligere VK-regering.
Nu skal jeg bare remse lidt op: Man kan tage de seks regionale vækstfora med 1 mia. kr. om året til regionale erhvervsudviklingsaktiviteter; man kan tage erhvervspakken med bedre finansieringsmuligheder for små og mellemstore virksomheder i hele landet; man kan tage Fornyelsesfonden; man kan tage »Grøn Vækst«-aftalen; man kan tage det forhøjede befordringsfradrag i yderkommunerne; man kan tage det særlige udkantstilskud for erhvervsskoler og gymnasier i yderområderne; og sidst, men ikke mindst, kan man også lige inden for de sidste 20 sekunders taletid tage vækstkautionsordningen, eksportlåneordningen, kom i gang-låneordningen.
Og vil man have flere ordninger, kan vi bare mødes bagefter og tage en snak.
Der er masser, man kan lære af den tidligere regering.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-05-10:
Ja, jeg vil også sige tak til ordføreren for en rigtig fin tale.
Som ordføreren også sagde, har vi i hvert fald en sådan rimelig fælles referenceramme i forhold til nogle af de ting, vi nævner her, bl.a. Ærø.
Det, jeg lige kunne tænke mig at vide noget om og gerne vil have ordføreren til at uddybe lidt, er, hvad det er, der gør, at det har været svært for Venstre og Konservative i den tidligere regering at få gennemført det her, så vi måske kunne lære af de erfaringer, og så vi ikke behøver at gå ud og gøre det samme.
For det har jo været svært, og i hvert fald kan vi se, at der har været en markant tilbagegang gennem de sidste 10 år.
Det hele skyldes nok ikke regeringen, så vi kan lige så godt høre om de erfaringer, der er.
Så vil ordføreren sige fra det sted, hvor Konservative står, hvad det er, der har været den største hindring for, at den her vækst og fremgang ikke har kunnet lade sig gøre i 10 år?
Mai Henriksen (KF), 2012-05-10:
Det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i.
Problemet er bare, at sådan er det ikke.
Altså, fordi eksempelvis Ærø får flere penge til deres service, betyder det jo ikke, at de i højere grad kan tiltrække virksomheder.
De vil stadig væk have problemerne med at låne, de vil stadig væk havde problemerne med at tiltrække folk til deres ø, til at bosætte sig på Ærø for at kunne arbejde og få en dagligdag.
Det vil stadig væk være en udfordring, uanset hvor mange offentlige kroner man så skovler ud i yderområderne.
Birgitte Josefsen (V), 2012-05-10:
Jeg er meget glad for, at Venstre og Konservative ser ens på, hvad der er bykommuner, og hvad der er landdistriktskommuner.
Jeg står her med en fin avisartikel fra et af de store dagblade i dag, nemlig Jyllands-Posten, der jo har vist det meget flot med røde og grønne kommuner, hvor det er de røde kommuner, der mister, og de grønne kommuner, der får.
Og det er jo underligt, at de røde ligger ude i yderkanten.
Det at flytte det fra rige kommuner til fattige kommuner betragter jeg sådan set, som at man skubber et problem fra et sted til et andet.
Mai Henriksen (KF), 2012-05-10:
Der må jeg jo nok sige, at for mig forekommer Læsø at være en landkommune, og det er også derfor, at det virker så urimeligt at lave det politiske spin, som nogle socialdemokrater laver.
De vil gerne tegne et billede af, at man flytter penge fra by og til land.
Samtidig kan man sige, at både Vejle og Fredericia er ret store bykommuner, som står til at modtage penge.
Så jeg har svært ved at se retfærdigheden i den udligningsmodel, som der er blevet lagt op til, og det er derfor, vi har sagt nej tak.
Birgitte Josefsen (V), 2012-05-10:
Ude midt i vandet mellem Frederikshavn og Sverige ligger Læsø, og det er en af de kommuner, som vil miste på den udligningsreform, som regeringen har lagt op til at ville gennemføre.
Er ordføreren af den opfattelse, at Læsø er en stor bykommune, eller er det en landkommune?
Mai Henriksen (KF), 2012-05-10:
Jeg ville også kunne finde nogle eksempler på, at der var borgmestre fra socialdemokratiske kommuner, som havde sagt nøjagtig det samme, som altså havde sagt, at det ikke var godt nok, fordi det netop var deres kommune, der stod til at miste penge.
Det er jo klart, at en borgmester altid vil hytte sine egne, det er noget, der er helt naturligt, og der er det da selvfølgelig helt åbenbart, at man så vil kæmpe for at få flere penge.
Jeg er fra Odense.
Odense er en by, der med det her forslag til en udligning stod til at skulle aflevere rigtig, rigtig mange millioner kroner.
Der er det helt naturligt, at Anker Boye så kommer på banen og siger, at det her er en fantastisk dårlig idé, og at det er noget, man skal lave om inde på Christiansborg.
Det var jo selvfølgelig nogle ord, som jeg tog til mig, og jeg gik så ind og sagde: Det er også en dårlig idé.
Men det, som vi bliver nødt til at gøre, er, at vi får en diskussion af, hvad der er brug for.
For vi kan jo ikke lave det her omfordelingscirkus, hvor vi bare tror, at alt er godt, og at de i kommunerne fremover alle vil kunne være glade.
For det er ikke det, der skal til.
Det er jo heller ikke sådan, at vi skal tage fat i kraven på Låsby-Svendsen og sørge for, at der er flere helårsboliger, der kan bruges til sommerhuse.
Det er noget helt andet, der skal til.
Vi skal ned at have kigget på nogle af de rammevilkår, som der er derude lokalt, altså sådan at virksomhederne kan låne, så man kan sikre beskæftigelsen, og så man får folk til at flytte dertil.
Annette Lind (S), 2012-05-10:
Vil ordføreren da ikke anerkende, at der med reformen bliver flyttet masser af penge til Lolland-Falster og Bornholm og mange af de andre steder, som virkelig er forarmede?
Men der var egentlig noget andet, som jeg her til sidst ville spørge om.
Nu er det sådan, at jeg hver morgen, når jeg er stået op, læser nyhederne, det gør ordføreren sikkert også selv, og her har jeg bl.a. i Altinget læst, at den konservative borgmester i Viborg, Søren Pape, har udtalt, at sammenbruddet i forhandlingerne skuffer ham, og jeg citerer, hvad han sagde: Det er simpelt hen ikke godt nok.
De må sætte sig til forhandlingsbordet og finde en løsning.
Ærgrer det ikke ordføreren her, at man i sit bagland har en borgmester, som ikke er tilfreds med sit parti?
Mai Henriksen (KF), 2012-05-10:
Det er helt korrekt, at vi er gået fra de forhandlinger om en reform, for vi mener jo ikke, at det er en reform, som vil betyde, at man flytter noget fra by til land.
Altså, hvis jeg bare skal nævne det, mener jeg jo ikke, at betegnelsen bykommuner indbefatter Fanø, Varde, Ringkøbing-Skjern, Mors, Thisted eller Læsø, som alle er steder, der står til at skulle aflevere penge.
Omvendt vil jeg, hvad angår dem, der vil kunne få nogle penge, ikke nødvendigvis sige, at det er landdistrikter, vi taler om, når vi taler om Vejle, Fredericia, Randers, Silkeborg, og så kan vi også lige tage alle omegnskommunerne, der ligger ved København, med.
Det, vi her taler om, er altså nogle store byer, og der er derfor tale om, at det er en fejl, og at det er spin, og at det bare er retorik, når man siger, at det handler om, at der flyttes noget fra by til land.
Annette Lind (S), 2012-05-10:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om hun ikke anerkender, at den udligningsreform, der nu er på bordet, vil være en reform, som vil kunne flytte i hundredvis af millioner kroner fra by til land, men hvor det jo drejer sig om, at det er nogle forhandlinger, man er gået fra.
Mai Henriksen (KF), 2012-05-10:
Tak, formand.
Vi står med en landdistriktsredegørelse, og det, som er ganske interessant i den her redegørelse, er, at den indeholder en række faktuelle data.
Men det, som egentlig er mere skræmmende, er de løsningsforslag, der bliver lagt op til.
Det gælder eksempelvis for gartnerierhvervet på Fyn, hvor to tredjedele af alle job var truet.
Og 80 pct. af hele gartnerierhvervet er altså beliggende på Fyn.
Det er ret skræmmende.
Det får man ikke mange nye job af, tværtimod.
Der er også blevet diskuteret udligning rigtig meget oppe fra den her talerstol i aften, til trods for at det slet ikke er en udligningsdebat.
Det kan undre mange, og det kan undre, at ordførerne ikke har haft mere fokus på det, det egentlig handler om, nemlig landdistrikterne og den her redegørelse.
Noget, der ikke er blevet talt så meget om, men som er en af løsningerne, er sådan noget som bredbåndsaftalen, der også kom i hus.
Og den synes jeg faktisk er værd at rose.
Men det er jo også en aftale, som er forhandlet på plads ovre i Erhvervs- og Vækstministeriet.
I den her redegørelse er der oplistet en lang række af initiativer, nemlig fire stykker – det kan man så kalde en lang række eller ej – som intet har med by- bolig- og landdistriktsministeren at gøre.
Og det er jo alt andet lige interessant.
Og når der er et så stort og udtalt ønske om at få en vision og få en strategi, er det jo interessant, at vi så stadig mangler at se den her strategi.
Så til trods for den manglende strategi er den her redegørelse fyldt med gode tal, og det er jo en, man kan have med sig rundt; den er meget faktuel og meget talbaseret; det hele er meget kvantitativt, og der er også nogle gode eksempler.
Altså, hvis man skal tage et eksempel frem, kunne man jo nævne den bosætningspolitik, man har lavet på Ærø.
Det er et rigtig godt eksempel på, hvordan man kan trække nye befolkningsgrupper til Ærø.
At Ærø så står i en anden situation, hvor øen rent faktisk er ved at få problemer med en arbejdsplads, som ikke kan udvide, fordi arbejdspladsen – som i det her tilfælde er Søby Værft – ikke kan låne penge til at udvide sin forretning, er jo et andet problem, som så ikke bliver taget med i den her redegørelse.
Så jeg vil egentlig godt kvittere for, at det er en fin og en pæn og en nydelig redegørelse, og den ser flot ud på glittet papir, men jeg kunne godt have tænkt mig, at der også havde været noget mere ramasjang i form af en strategi.
Så vi er helt på linje med Enhedslisten, som efterlyser en strategi på det her område.
Birgitte Josefsen (V), 2012-05-10:
Det er jo rigtigt, at regeringen er et kollektiv, men et kollektiv fungerer jo ikke, hvis ikke alle led i kæden er stærke.
Og skal vi blive i den terminologi, er det jo så også sådan, at en minister er en tjener.
Så det vil sige, at ministeren skal levere varen over for Folketinget.
Derfor vil jeg meget gerne spørge landdistriktsministeren, hvor den handleplan og de konkrete initiativer fra ministerens eget ministerium bliver af.
Ministeren har lovet dem indtil flere gange.
Carsten Hansen (S), 2012-05-10:
Jeg tror, at hr. Esben Lunde Larsen sådan set ikke så gerne vil høre, han kører bare frem med sin egen retorik, og det skal han være fuldkommen velkommen til.
Men det er faktisk sådan, også ifølge redegørelsen, at de steder, hvor man har en mellemstor by, hvor man har et center for vækst, har man også fået landdistrikterne med, og det kører bedre der end der, hvor man ikke har en tilsvarende mellemstor by, som ligesom kan generere noget vækst og nogle arbejdspladser.
Det var sådan set det, jeg sagde stille og roligt, og det kan man dokumentere.
Og der er hr. Esben Lunde Larsen velkommen til at kigge i redegørelsen, at se i den igen.
Han er også velkommen til at stille et skriftligt spørgsmål.
Men det er det, vi kan se ud af redegørelsen.
De steder, hvor man har en mellemstor by, hvor man kan generere vækst, smitter det også af på landdistrikterne, når man så samtidig har en god landdistriktspolitik, hvor det er koblet op på kommunerne.
Det behøver jeg ikke være polemisk om, for det er det, der fremgår af redegørelsen.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-05-10:
Er det flere tilflyttere, er det et øget skattegrundlag?
Hvad er det?
Er det for at understøtte strategien om, at disse vækstcentre skal skabe vækst i landdistrikterne?
Men jeg vil bare gå tilbage til det oprindelige spørgsmål, jeg spørger helt konkret: Hvad er det, ministeren bruger som målestok for at sige, at der er kommet vækst i Holstebro?
Carsten Hansen (S), 2012-05-10:
Nu sagde jeg, at det er tankevækkende, når man kigger på redegørelsen, at de områder, hvor man har sådan en lidt større by eller en mellemstor by, faktisk er nogle af de områder, hvor man har et vækstcenter og er med til også at skabe vækst i vores landdistrikter.
Det kan man se i Holstebro, og man kan se det i Næstved og andre steder i nogle af vores mellemstore kommuner.
Det var måske tankevækkende i forbindelse med en del af den landdistriktspolitik, man skal tænke over.
Det synes jeg i hvert fald.
Det andet er, at jeg sådan synes, at det er lidt underligt, at man ikke anerkender, at den her regering faktisk har lavet en lang række forskellige forlig.
Vi forbedrer forholdene for etablering af bredbånd i vores landdistrikter, vi sætter fokus på vækst med 18 mia. kr., og jeg har så sent som i dag indgået en aftale på boligområdet med 4,1 mia. kr., som skaber tryghed for en masse håndværkere.
Vi skaber renovering af rigtig mange almene boliger, også i vores landdistrikter.
Vi flytter en masse penge ud.
Vi har faktisk skabt 33.000 flere arbejdspladser fra sidste år til i år for håndværkerne i Danmark, det er opgjort af Dansk Byggeri.
Det er da bedre end at give dem understøttelse eller bede dem finde ud af, hvilken fugl de er, eller skrive fire ansøgninger om ugen, som de skulle under den tidligere regering.