runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2015-04-21:
Papkasse efter papkasse fyldt med papirer er uge efter uge blevet slæbt ind på bl.a. mit kontor.
Hvis de kan henvise til bl.a. PTSD eller en anden sygdom, kan der gives fritagelse, hvilket er op til Indfødsretsudvalget.
Det har et rødt flertal i dette udvalg benyttet sig overordentlig flittigt af, så der siden valget i 2011 er gået inflation i dispensationerne.
I 2011 blev der givet 214 dispensationer.
Prøv så at sammenligne med 2014, hvor et rødt flertal gav 1.682 dispensationer.
Vi ved endnu ikke, hvad tallet ender på i år, men i februar var det 574 dispensationer, og det vil, hvis regeringen fortsætter, ende med at blive skyhøjt.
Hvad betyder disse tal så?
De betyder, at flere og flere får dansk statsborgerskab uden at kunne det danske sprog.
Når almindelige mennesker, der ikke har fået korrumperet deres synspunkt af politisk korrekthed, dvs. almindelige mennesker med almindelig snusfornuft, hører om sådan noget, tager de sig til hovedet: Kan man virkelig få statsborgerskab uden at kunne det danske sprog?
Ja, i Danmark kan man.
Og under den nuværende regering får man det i stor stil.
Sproget er jo selve udgangspunktet for, at man overhovedet kan blive integreret i det danske samfund.
De personer, som man giver dispensation fra sprogkrav, vil, tror jeg, aldrig nogen sinde blive en del af det danske samfund.
Og hvorfor skal de så have statsborgerskab og valgret til Folketinget?
Vi kan bl.a. af den grund ikke stemme ja til det her lovforslag.
Selve formålet med sprogkrav og prøver er jo, at den enkelte lærer det danske sprog, sætter sig ind i danske forhold, i dansk historie, lærer landet at kende, lærer landets kultur og ånd at kende.
Meningen er, at man gennem et kendskab til det danske sprog og en viden om Danmark bliver integreret, og kronen på værket for vellykket integration er statsborgerskab, hvor den enkelte bliver dansker, bliver indlemmet i det danske folkefællesskab.
Regeringen har på så mange områder, der har med udlændingepolitikken at gøre,
lempet.
Det gælder også her, hvor man lemper på sprogkravene.
Vi vil gerne gå den modsatte vej.
Vi vil gerne styrke sprogkravene, så af den grund kan vi heller ikke stemme for.
Og så til sidst er der en person, der har fået automatisk statsborgerskab via statsløsekonventionen uden at opfylde de krav, som alle andre må opfylde med hensyn til danskkundskaber og statsborgerskabsprøve.
Det er altså ringe, at barren sættes så lavt, for der er faktisk folk, der bestræber sig, er flittige og gerne vil have det danske statsborgerskab og derfor opfylder betingelserne.
Vi kan ikke af de her nævnte grunde sige ja til den her lov.
Så DF siger nej.
Preben Bang Henriksen (V), 2015-04-21:
Igen i dag skal vi behandle et af de særlige lovforslag, som giver statsborgerskab til en lang række mennesker.
I dag er der tale om 3.314 voksne, og der er tale om 1.867 børn, som får indfødsret sammen med deres forældre.
For mig som Venstres ordfører er det glædeligt at kunne være med til at sikre, at en masse mennesker nu kan føje et dansk statsborgerskab til deres identitet.
De har med deres ansøgning allerede vist, at de vælger Danmark, og at de vil Danmark.
Det er glædeligt, for Danmarks døre er åbne for dem, der kan og vil og vil de danske værdier.
Vi har tidligere i den her folketingssamling behandlet forslag om dobbelt statsborgerskab her i salen.
De mennesker, der får statsborgerskab med det forslag, som vi behandler nu, vil også få mulighed for at opnå dobbelt statsborgerskab, hvis de ønsker det.
Det kan jo være, at de stadig væk også føler sig tæt knyttet til det oprindelige hjemland, og at de derfor ønsker at bevare deres statsborgerskab dertil.
Det er der bred politisk forståelse for her i Folketinget.
Venstre byder de nye statsborgere velkommen og støtter forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-04-21:
Det er vigtigt, det er relevant, og det er godt, at Dansk Folkeparti bringer temaet på banen.
Vi ved, at der foregår ufattelig meget snyd og humbug på området; vi ved, at det svært for SKAT og myndighederne at komme efter dem; og vi ved, at de mennesker, som sælger de her ting sort uden afgifter, også har forbindelse til forskellige kriminelle miljøer.
Så derfor er det relevant, at man intensiverer indsatsen.
Jeg synes, at man skal gå fra at snakke til at handle, og kan derfor godt tilslutte mig intentionerne i Dansk Folkepartis forslag her.
Det er vigtigt, at man får den rigtige proportion i forhold til bøderne.
Bøderne er jo ikke blevet, om jeg så må sige, indekseret og har ikke fulgt med tiden i forhold til afgifterne, der er steget, og i forhold til hvordan samfundet ellers har udviklet sig, så derfor er vi enige i, at man skal forhøje bøderne.
Vi synes også, at det er rimeligt, at man får flere kontrolbesøg; at man får kontrolleret, om man overholder loven eller ej, og det vil også virke præventivt.
Så er der elementer i det, som vi ikke helt kan overskue konsekvensen af, både de økonomiske og de juridiske konsekvenser, men grundlæggende set er Det Konservative Folkeparti positiv over for intentionen i Dansk Folkepartis forslag her.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-21:
Lov er selvfølgelig lov, og loven skal som udgangspunkt holdes.
Men vi kan ikke støtte det her beslutningsforslag – af to grunde.
Den ene grund er, at det lægger op til, at vi ved lov i Folketinget skal fastsætte, hvor mange kontrolbesøg SKAT skal foretage i butikker, der handler med punktafgiftspligtige varer.
Det mener jeg ikke at Folketinget skal fastsætte ved lov.
Det mener jeg er noget, SKAT skal finde ud af.
Selv om hr. Dennis Flydtkjær er en meget kyndig skattepolitiker, mener jeg ikke, han er kyndig nok til at kunne sige til SKAT, hvor mange kontrolbesøg de skal lave.
Og det er jeg heller ikke.
Den anden grund er, at bødestraffene skal fordobles.
Som skatteministeren så fint har redegjort for fra talerstolen, er bøderne allerede i dag ganske høje, hvis SKAT kan dokumentere snydets omfang.
Hvis SKAT ikke kan dokumentere snydets omfang, men alene kan konstatere en enkelt overtrædelse, så er der mulighed for at give en bøde på 5.000 kr. og op til 20.000 kr., hvis der er snyd i fire forskellige varegrupper.
At fordoble den bøde til op til 40.000 kr., uden at SKAT kan dokumentere snydets omfang, lyder for mig ikke proportionalt.
Det lyder for mig ikke retssikkerhedsmæssigt betryggende.
Så vi kan ikke støtte det her beslutningsforslag.
Vi må stemme nej til det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-21:
Fra SF's side forholder vi os moderat positivt over for lovforslaget, og jeg har også hørt, hvad ministeren har sagt på talerstolen i dag, og derfor synes jeg, vi skal afvente nogle svar med hensyn til det lidt mere konkrete videre arbejde, som der forventes at blive gjort fra ministeriets side.
Men vi hører jo, som det også er blevet sagt heroppefra i dag, af og til eksempler på omfattende svindel både med slik, men også med mange andre ting, og derfor har jeg også undret mig lidt over, at det specifikt er slik, det her lovforslag handler om.
Det kunne jo måske være givtigt at se på, om der også var problemer andre steder.
Jeg synes faktisk, det er rimeligt, at de omkostninger, der er i forbindelse med opfølgende kontrolbesøg, pålægges dem, hos hvem der er blevet konstateret snyd.
Det synes jeg er helt logisk.
Vi vil gerne kigge på, at udgifterne til opfølgningen hos grossister eller små virksomheder pålægges dem, der har snydt.
Så kort sagt er vi ikke klar til at sige enten klart ja eller nej endnu.
Vi synes, det er en god anledning til at diskutere det her, for det er jo både at snyde de ærlige og redelige forretningsdrivende, som ikke snyder, men det går også ud over alle os andre og statskassen, når der bliver snydt, og det kan jo også være et sundhedsmæssigt problem, at der ikke er kontrol med det, der bliver importeret til landet.
Så jeg synes, det er et fint lovforslag, som vi rigtig gerne vil diskutere noget mere og gå i dybden med.
Og sådan nogle opfølgende besøg koster netop penge, og det er også derfor, jeg har slået ned på, om man kunne finde en anden måde at finansiere det på end at pålægge SKAT yderligere udgifter til det.
Så skulle jeg hilse fra Enhedslisten og sige, at de deler SF's synspunkt.
De er også positive over for det, men forholder sig afventende.
Nadeem Farooq (RV), 2015-04-21:
Man kan jo sige, at kontroladfærden, bødestørrelserne og sådan nogle parametre har hver deres historie, alt efter hvilken sektor man er i – om det er fødevaresektoren, eller om det er den her sektor.
Det vigtige er, at det hele sker på et analytisk grundlag, og at når man gør det, skal det være effektivt, og det skal give mening, og det skal have en præventiv tilgang.
Det synes jeg helt klart er oplagt at vi kigger på.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-04-21:
Når man har deltaget i statsborgerskabsdagen her i Folketinget, ser man virkelig, hvor festligt, folkeligt og fornøjeligt det er, når alle de nye statsborgere får mulighed for at komme ind på Christiansborg.
Det er en rigtig stor dag for dem at få deres statsborgerskab.
Det er dagen, hvor man er sluppet igennem nåleøjet med prøver, selvforsørgelse og alle de andre krav, vi stiller til nye danske statsborgere.
Det er noget ganske særligt, når man har fået sit statsborgerskab, og derfor vil jeg også sige tillykke til de mange, mange mennesker, som nu er blevet optaget på lovforslaget, og som forventeligt får et dansk statsborgerskab.
Så vil jeg sige, at der jo er rigtig mange af dem, der er blevet optaget på lovforslaget, som sikkert har ventet i rigtig lang tid på at få deres statsborgerskab, for vi har meget lange sagsbehandlingstider lige nu på Indfødsretskontoret.
Det var en fornøjelse, da udvalget var på besøg i Justitsministeriet og kunne konstatere, hvor grundigt man arbejder med de her sager.
Men vi vil også glæde os til, at vi snart får en løsning med digitalisering, som får Indfødsretskontoret ind i den digitale verden.
Og vi håber, at det vil nedbringe sagsbehandlingstiderne for de mange nye fremtidige ansøgere om statsborgerskab.
Så: Et tillykke med jeres nye pas og et velkommen her i Danmark.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-21:
Jeg skulle hilse fra vores integrations- og udlændingeordfører, Johanne Schmidt-Nielsen, som desværre ikke kan være her, og ønske alle på lovforslaget tillykke med statsborgerskabet.
Vi stemmer selvfølgelig for.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-04-21:
Det her er et forslag, som godt kan give anledning til både grublerier og filosofiske overvejelser.
Det giver i hvert fald et ekstra twist på »hvem vogter vogterne«, så at sige.
Altså, først er der overvågningskameraerne, så er der registeret, og hvem skal så sørge for, at registeret er i orden, og kan man så hacke sig ind hos dem og så videre?
Det er næsten uden ende.
Jeg synes, der i virkeligheden er for mange spørgsmål, til at man bare kan stemme for eller imod det her beslutningsforslag.
Jeg kan så sige, at hvis man bliver tvunget til det, bliver det så et nej, hvis ikke spørgsmålene kan besvares tilfredsstillende.
Er det her noget, der vil medføre mere overvågning?
Det medfører helt sikkert mere registrering og mere bureaukrati.
Har der været store problemer med, at det ikke er foregået på en ordentlig måde hidtil?
Er det noget, vi har hørt mange klager over og haft mange sager om?
Der er måske ikke så mange, som det her umiddelbart lægger op til.
Vil det koste noget, og i givet fald hvad?
Hvordan skal det finansieres?
Er det ikke noget med, at regeringen alligevel er i samme overvejelser, og vi venter jo alle i spænding på at få de forskellige redegørelser?
Er der noget, der gør, at man skal vedtage det her nu og ikke kan vente?
Det lyder som noget, jeg næsten kan høre SF og regeringspartierne sige til os andre i samme debat, måske bare med andre enkeltelementer.
Sådan er det hele så mærkeligt.
Liberal Alliance er jo i udgangspunktet ikke særlig begejstret for øget overvågning af almindelige mennesker.
Derfor er vi ikke i stand til bare at tilslutte os det forslag, der ligger fra SF, på det foreliggende grundlag.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-21:
Jeg vil starte med at sige, at Enhedslisten er positivt stemt over for beslutningsforslaget.
Uanset om man mener, at der er for få eller for mange overvågningskameraer i det offentlige rum i Danmark, bør man kunne enes om, at der skal være et samlet register over dem.
For det første gør det det nemmere for politiet, når man skal bruge noget materiale hurtigt.
For det andet gør det det nemmere at føre kontrol med overholdelsen af reglerne for kameraerne og at sikre, at der ikke opstilles kameraer ulovligt, hvis man altså har en registreringspligt.
For det tredje giver det os politisk her i Folketinget og i samfundet generelt en bedre mulighed for at tage diskussionen om overvågningens omfang på et langt mere oplyst grundlag.
Jeg vil bemærke, at Enhedslisten ikke er tilhænger af, at der kommer mere overvågning i det offentlige rum.
Hvorfor vi ikke er det, kan vi diskutere en anden dag, men det er af flere årsager.
En af dem er selvfølgelig, at det også kan misbruges og gå galt, hvis man ikke har et ordentligt overblik over, hvad der foregår.
Datatilsynets besøg hos fem boligorganisationer viser, at der har været problemer med opbevaringstid; at der overvåges arealer, der ikke må overvåges; at der er skærme, der er opstillet forkert; og at der har været mangelfuld oplysning om overvågningen.
Det viser noget om, at kontrollen med kameraerne i det offentlige rum kunne være langt, langt bedre, og det kunne sådan et register her altså også bidrage til.
Enhedslisten ønsker som sagt ikke at udvide overvågningen i det offentlige rum, men vi ønsker en saglig og grundig evaluering af den eksisterende overvågning, f.eks. gennem et længere evalueringsarbejde i et uafhængigt udvalg, og det er som sagt også en af grundene til, at vi kan støtte SF's forslag.
Det er, fordi det giver os et bedre grundlag for en sober og saglig samfundsdebat om overvågning, samtidig med at det selvfølgelig også letter politiets praktiske muligheder for at tilgå eksisterende overvågning.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-04-21:
Tak for ordet, formand.
Vi Radikale er sådan set også positivt stemt over for dette forslag, og det skyldes jo, at det kan gøre arbejdet for politiet lidt lettere i pressede situationer, og at det frem for alt kan skabe større overblik og kontrol med overvågningen i Danmark.
Men jeg må anfægte et par ting.
For det første synes jeg, det er en smule forhastet, at man forsøger at konkludere, hvad der skal ske, inden politiet og øvrige myndigheder har færdiggjort deres endelige opsamling efter angrebet i København.
Lad os nu lige slå koldt vand i blodet.
Måske er der andre elementer, som opsamlingen viser vi hellere skulle prioritere.
Måske skal det ikke være f.eks. samtlige kameraer.
For det andet må jeg simpelt hen spørge fru Karina Lorentzen Dehnhardt, hvad man har tænkt sig angående finansieringen.
Man ønsker at registrere cirka en halv million kameraer.
Lad os nu sige, at det koster bare 100 kr. i sagsomkostninger pr. kamera for det offentlige.
Det tror jeg faktisk er lavt sat.
Tallet kunne snildt være meget højere, men lad os bare sige f.eks. 100 kr. Så er det en engangsudgift på 50 mio. kr., vi skal ud at finde finansiering til i det her forslag, og man nævner ikke noget om finansiering i forslaget overhovedet, og det er derfor, jeg nævner det.
Tallet kunne være endnu højere, og der er nok tilsvarende udgifter for de virksomheder og borgere, som bliver pålagt nyt bureaukrati.
Så selv om det er en god idé, og det er jeg for så vidt enig i at det godt kan være, bliver vi nok nødt til at være lidt realistiske, og det håber jeg fru Karina Lorentzen Dehnhardt vil give et par ord med på vejen i sin ordførertale.
Så for at opsummere vil jeg sige, at vi Radikale meget gerne vil arbejde videre med det her forslag.
Vi er som udgangspunkt positivt stemt over for det, men især finansieringsdelen skal arbejdes lidt mere igennem, og det håber jeg der vil være velvilje til at se på.
Susanne Eilersen (DF), 2015-04-21:
Tak for det, formand.
Det ses jo også i lyset af, at hr. Peter Skaarup den 6. marts i år stillede et næsten identisk spørgsmål til justitsministeren, som lød: »Hvad er ministerens holdning til at lave et samlet register hos politiet, der viser, hvor i Danmark der er opsat videoovervågning?«.
Dengang var justitsministeren positivt indstillet over for forslaget, hvilket jeg også kan høre at justitsministeren er i dag.
Hun vil så bare afvente den her evaluering af rapporten.
Men et sådant register skal være med til at forhindre terror eller til at få forbrydelser opklaret så hurtigt som muligt, og vi er jo helt klar over, at det ikke kan stå alene, og at et register kun er et af mange værktøjer.
Vi har jo nok også alle sammen læst den artikel i Jyllands-Posten i søndags om de gode erfaringer, de har haft i Aalborg med en døgnbemandet overvågningscentral.
Man opnår positive resultater, og disse erfaringer mener vi at man skal arbejde videre med, sådan at andre byer også kan få de samme muligheder.
Men lad os starte med at få et register over de kameraer, der allerede er etableret, så vi ikke kommer i en lignende situation som den 14. februar, hvor betjente skulle bruge tid på at lokalisere kameraerne og måske ud til varmemestre og andre i et beboelsesområde, og vi ved jo, at tid nogle gange kan koste liv.
En af de ting, jeg hæfter mig ved, er, at kameraer kan afsløre dem, der er skyldige.
Det kan f.eks. være den, der stryger tændstikken ved en ildspåsættelse, eller den, der fører kniven i et overfald.
Det er en stor hjælp ved gruppeforbrydelser, som vi desværre ofte ser.
Det er svært at bevise, hvem den hovedansvarlige er, og nogle gange kan det også være sådan, at de skyldige faktisk går fri.
Lige nu ser vi jo en sag med en gruppe unge mennesker, der har gennembanket et ungt kærestepar her ved juletid, og der kunne kameraovervågning helt sikkert også have været en stor hjælp.
Set i lyset af at politistyrken er reduceret med ca. 500 mand de seneste år, ser vi i Dansk Folkeparti, at kameraovervågning er en ekstra elektronisk politibetjent, som vi skal tage imod med kyshånd.
Så vi støtter forslaget.
Trine Bramsen (S), 2015-04-21:
Tak for det.
Jeg skal starte med at slå fast, at vi Socialdemokrater er positive over for en registrering af kameraer, og det er også baggrunden for, at vi tidligere har drøftet denne tanke i Folketinget, og at såvel statsministeren som justitsministeren på bagkant af den frygtelige terrorhandling i februar har udtrykt sig positivt over for registreringen af kameraer.
Jeg tror godt, at jeg tør konstatere, at kameraovervågning er kommet for at blive.
Faktisk bliver metoden stadig mere udbredt til såvel forebyggelse som opklaring af kriminalitet, så spørgsmålet her i dag er ikke, om vi skal have overvågning med kameraer, men om de mange kameraer skal registreres, så de kan anvendes i forebyggelses- og opklaringsøjemed.
En registrering kræver dog, at man får udviklet en model, der tager højde for en række forhold.
Der skal dels være et administrativt system bag registreringen, dels skal det overvejes, hvilke krav man i så fald stiller til eksempelvis udlevering af optagelser og eventuelt kvaliteten af optagelserne, og det er klart, at en registrering af kameraer vil skulle udformes, så politiet finder det anvendeligt.
Det er også baggrunden for, at netop politiet er blevet bedt om at komme med deres overvejelser omkring denne form for registrering.
Anbefalingerne er ventet inden for kort tid, og derfor mener jeg også, at vi skal afvente det arbejde, før vi igangsætter og iværksætter omfattende modeller for registrering.
Vi skylder selvfølgelig at lytte til de betjente, der i praksis skal anvende det system, vi nu diskuterer.
Så for at gentage er vi Socialdemokrater positive over for en model, der skal sikre registreringen af kameraopsætning, og det er også baggrunden for, at vi støtter forslaget her i dag, men med det forbehold, at vi skal afvente politiets arbejde og anbefalinger.
Preben Bang Henriksen (V), 2015-04-21:
Tak for det.
I dag er det sådan, at der kan opsættes offentlig videoovervågning ved banker og butikscentre; og det kan ske ved boligorganisationers område, og det kan også ske på områder, hvor kommunen mener der er behov for det af hensyn til borgernes sikkerhed.
Vi må sige, at der i vidt omfang er mulighed for opsætning af videokameraer i Danmark.
Jeg tror også, at det er i bemærkningerne til lovforslaget, at det angives, at der faktisk er over 500.000 overvågningskameraer i Danmark.
Det var et, jeg var lige ved at sige rystende stort tal for i hvert fald mig at høre.
Det er et stort tal.
Men jeg anerkender forslagsstillernes baggrund for at fremsætte forslaget, og den har jo velsagtens sit udspring i de tanker, der kom frem efter terrorangrebet, hvor politiet måske har brugt lang tid på at finde ud af, hvilke kameraer der kunne have opfanget det her eller ej.
Så der er ingen grund til, at vi her i Folketinget lægger hindringer i vejen for politiets efterforskningsmuligheder og efterforskningshastighed.
Så dybest set
er jeg positiv over for forslaget.
Når Venstre alligevel ikke for nærværende vil tilkendegive sin støtte til forslaget, er det udelukkende, fordi ministeren jo her i Folketinget på et spørgsmål fra Dansk Folkeparti den 11. marts 2015 har tilkendegivet, at der er en redegørelse undervejs.
Og jeg synes måske ikke, at vi skal foregribe begivenhedernes gang ved her i Folketinget at beslutte noget om noget, som en redegørelse fra dem, der virkelig har fingeren på pulsen, kan give et tydeligere svar på.
Så på den baggrund kan jeg sige, at Venstre forbeholder sig sin stilling.
Vi vil gerne se redegørelsen,
og hvis den er negativ i relation til det her forslag, vil vi meget gerne genoptage debatten.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-21:
Jeg vil så utrolig gerne – og jeg har jo sagt det i andre sammenhænge også – afvente evalueringerne, før jeg tager endelig stilling til, hvordan det kommende arbejde på det her område skal foregå.
Jeg synes umiddelbart, at et register over videoovervågning er en god idé, men må jeg ikke, når nu der er denne gode tone mellem i hvert fald et af Folketingets partier og regeringen i den her sag, opfordre til, at vi ser evalueringen igennem, når den foreligger, og så kan drøfte den videre proces derfra.
Men som sagt er det en positiv tilkendegivelse fra min side.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-04-21:
Okay, men mener ministeren, at ideen er så god, at det er en idé, man, selv om anbefalingerne viser sig ikke at indeholde en anbefaling om et register for kameraer, skal arbejde videre med?
Der er jo også et hensyn at tage til Datatilsynet, som rent faktisk mangler et register i dag for at kunne kontrollere kameraer.
Så det kunne egentlig både hjælpe Datatilsynet og politiet.
Jeg vil bare lige høre ministeren, om ministeren forventer, at redegørelserne vil vise, om der er behov for registeret, eller om det er noget, der har en længere tidshorisont.
Det er bare for at forstå det korrekt.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-21:
Det kan jeg gøre kort, for jeg synes, der er meget godt i det beslutningsforslag her, der er fremsat fra SF's side.
Det siger sig selv, at det er nødvendigt og vigtigt, at politiet har de nødvendige redskaber for at kunne foretage efterforskning, når vi har med kriminalitet at gøre, og der kan registrering af tv-overvågningskameraer være et nødvendigt redskab.
Som SF er helt bekendt med, pågår der lige nu en evaluering af den samlede politimæssige indsats i forbindelse med terroranslaget mod København.
Myndighederne vil i den forbindelse samle op på de erfaringer, man gjorde sig, og komme med eventuelle anbefalinger til os politikere.
Som vi har sagt i forbindelse med fremlæggelsen af vores terrorforslag fra regeringens side, vil vi på baggrund af den samlede evaluering vende tilbage til Folketinget og offentligheden i det hele taget med de nye initiativer, som erfaringen måtte vise at der er behov for.
Vi vil gerne afvente den samlede evaluering, før vi tager endelig stilling til, hvordan de enkelte initiativer skal se ud.
Men som jeg sagde det før, er jeg positiv over for ideen om at registrere overvågningskameraer, og derfor er der også umiddelbart en positiv tilkendegivelse fra regeringens side i den her sag.