runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Flyvholm (EL), 2015-10-23:
Det er jo en meget nødvendig og vigtig opgave at styrke vores net- og informationssikkerhed.
Vi er jo fuldstændig afhængige af it- og teleinfrastrukturen, og det er selvfølgelig også nødvendigt, at den kan genoprettes, hvis der har været enten hackerangreb eller der har været skader i forbindelse med oversvømmelse eller stormvejr.
Så det er en vigtig opgave.
Jeg vil også sige, at det er rigtig positivt, at ministeren og ministeriet i behandlingen af det her lovarbejde har taget bekymringer og kommentarer, som er kommet både fra IT-Politisk Forening og mange andre, alvorligt og strammet op, sådan at f.eks. den tilsynsadgang, der kommer til teleselskabernes infrastruktur, ikke betyder, at der også er adgang til kundernes kommunikation.
Det er rigtig vigtigt.
Jeg mener, at sikringen af vores net- og informationssikkerhed bør være en civil opgave.
Der er ikke nogen grund til, at det her skal ligge under en militær myndighed.
Det vil være langt mere logisk og rimeligt, at det blev varetaget af en civil myndighed, der også var underlagt de almindelige regler for offentlige myndigheder.
Vi rejste allerede den her bekymring, dengang Center for Cybersikkerhed blev oprettet, for Forsvarets Efterretningstjeneste er der bare utrolig lidt indsigt i og kontrol med hvad laver, og de har samtidig meget vide beføjelser til at undlade at overholde den almindelige lovgivning, som alle andre myndigheder skal.
Med oprettelsen af centeret blev det muligt for Forsvarets Efterretningstjeneste at behandle flere oplysninger om danskerne og også at kunne bruge de her oplysninger i deres øvrige arbejde og endda i et vist omfang at kunne udveksle de her oplysninger med samarbejdspartnere i udlandet.
Og det mener vi altså udsætter danske borgeres personfølsomme data for en risiko for misbrug, som vi meget gerne vil undgå.
Så i Enhedslisten er vi fuldstændig enige i, at der er et behov for at støtte net- og informationssikkerheden, og vi mener sådan set, at meget af det, der ligger i det indhold, der er i L 10, er meget fornuftigt, og at der er gjort rigtig meget for at imødekomme og sikre borgernes oplysninger bedre.
Men vi synes simpelt hen, at det er et kritisk problem, at strukturen er sådan, at det er Center for Cybersikkerhed, der er ansvarlig for den her opgave.
Derfor kan vi ikke støtte L 10.
Karina Adsbøl (DF), 2015-10-23:
Tak for det.
Baggrunden for det her lovforslag er, at der er gennemført en helhedsanalyse af det danske adoptionssystem med særlig fokus på internationale fremmedadoptioner.
Derudover har kammeradvokaten også gennemført en undersøgelse af tilsynet med de adoptionsformidlende organisationer, der indgik i helhedsanalysen.
Kammeradvokaten pegede derefter på en række tiltag, som efter hans opfattelse skulle overvejes i forhold til det her og i forhold til helhedsanalysen.
Der blev bl.a. peget på en præcisering af grundlaget for tilsynet, ligesom der blev peget på et behov for tydeliggørelse af indholdet af tilsynet, og hvem der fører tilsynet.
Lovforslaget udmønter en bred politisk aftale, hvor det overordnede formål er at fremtidssikre den internationale adoptionsformidling og at understøtte den nødvendige stabilitet i adoptionssystemet, samtidig med at sikkerheden i forhold til de adoptioner, der gennemføres, også øges.
Forslaget skal dermed også være med til at understøtte gode vilkår for de børn, der kommer til Danmark.
Lovforslaget præciserer betingelser for at få tilladelse til at yde international adoptionshjælp, og samtidig begrænser forslaget adgangen for en adoptionsformidlende organisation til at yde hjælpearbejde, sådan at der alene kan ydes hjælpearbejde med tilknytning til adoptionshjælp.
Det er en god aftale, vi har fået lavet.
Der har været en række, man kan sige udfordringer undervejs, for det er jo altid svært, når vi har med børn at gøre.
Derfor valgte Socialudvalget også at tage en rejse til Etiopien, hvor vi var i dialog med myndighedspersoner, politi, ambassader, og vi besøgte også flere børnehjem, både offentlige og private.
De etiopiske myndigheder var på daværende tidspunkt i gang med en proces for at forbedre deres adoptionsproces, og de var også i gang med at kigge på netværkets ressourcer, herunder anvendelse af plejefamilie, og det er også områder, som vi her i Danmark vægter meget højt.
Dansk Folkeparti er en del af den her aftale, og vi støtter også forslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2015-10-23:
Mange tak.
Vi skal selvfølgelig gøre vores bedste for at bekæmpe terrorisme og forsvare demokratiet, men det er afgørende, at vi i kampen mod terror ikke undergraver det demokrati, vi samtidig ønsker at forsvare.
Vi har tidligere set, hvordan terrorangrebene i USA den 11. september 2001 førte til massiv overvågning, og hvordan det også har krænket grundlæggende demokratiske rettigheder.
Så også her i Danmark er det vigtigt, at vi tænker os om, før vi lovgiver.
Selvfølgelig ønsker vi alle sammen at handle imod terrorisme, men vi skal også gøre det på en måde, der fungerer og virker efter hensigten.
Lovforslaget, som det ligger nu, er, som flere andre også har peget på, mindre problematisk end det første udspil, hvor Forsvarets Efterretningstjeneste kunne overvåge helt uden at have en dommerkendelse.
Det er rigtig godt, at der er blevet rettet op på det, men vi er stadig væk bekymret over en lang række ting i det her forslag.
Selv om vi også gerne så, at der var en bedre kontrol med Politiets Efterretningstjeneste, er der trods alt meget mere demokratisk kontrol med dem, end der er med Forsvarets Efterretningstjeneste, som er den mest lukkede efterretningstjeneste, vi har i Danmark.
Der er også en lang række høringssvar i forhold til det her lovforslag, som udtrykker bekymring for retssikkerheden, og det synes jeg vi skal tage meget seriøst.
Det er bl.a. IT-Politisk Forening, der er bekymret for, om der er for løse formuleringer i forslaget, der gør det muligt at lave overvågning uden dommerkendelser.
Det er også Advokatrådet, der har peget på en lang række problemer, og Institut for Menneskerettigheder og Retspolitisk Forening.
Og det synes jeg virkelig der er grund til at tage alvorligt, for
når vi lovgiver for at bekæmpe terrorisme, skal vi gøre det inden for demokratiets grænser.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-10-23:
Tak for det.
Ligesom ved det lovforslag, vi lige behandlede, er det her lovforslag også en genfremsættelse.
Det var et lovforslag, der nåede at blive første- og andenbehandlet her i Tinget, men så bortfaldt det på grund af udskrivelse af folketingsvalg, og i dag genfremsætter vi det derfor, og jeg genfremsætter også Venstres holdning, som ikke har ændret sig siden sidste behandling, og det har vores standpunkter heller ikke:
Venstre ser stadig på dette lovforslag med positive øjne.
Først og fremmest fordi det nye adoptionssystem sikrer, at adoptioner for fremtiden kan foregå på en måde, der er til børnenes bedste, og det er netop vores fokus, altså børnenes ve og vel.
Det er Venstres grundlæggende holdning, at adoptionsprocessen skal handle om at have fokus på det barn, der står og skal adopteres, altså få nye forældre, og derfor skal førsteprioriteten i adoptionssystemet være børnenes trivsel, hvormed adoptivforældrenes ønsker og behov altså lidt må komme i anden række.
Adoptionsprocessen er i det hele taget et kompliceret forløb, da der jo altså er mange følelser og forventninger indblandet, og desværre kan det munde ud i nogle ulykkelige forløb, hvor børn, biologiske forældre og adoptivforældre risikerer at komme i klemme.
Ændringerne vil øge sikkerheden i adoptionerne, dels fordi kravene til de adoptionsformidlende organisationer skærpes, og dels fordi der i højere grad vil blive ført tilsyn fra myndighedernes side.
Det er desuden positivt, at Ankestyrelsen fremover skal godkende matchingsforslag, samt at adoptivforældrene med forslaget bliver sikret den nødvendige støtte både før og efter hjemtagelsen af et barn.
Afslutningsvis vil jeg gerne sige, at vi i Venstre er overbevist om, at det er lykkedes at sikre det fremtidige adoptionsforløb til gavn for alle parter, men med størst fokus på børnene, og Venstre støtter derfor endnu en gang lovforslaget.
Mette Abildgaard (KF), 2015-10-23:
Jeg har ikke som ordfører været med til at forhandle den her aftale, da den i sin tid blev forhandlet.
Men det, jeg kan sige nu, er, at hovedformålet med adoption altid må være, at man hjælper børn, som står i en situation, hvor der ikke er nogen voksne, der kan tage sig af dem.
Det kan være, fordi forældrene er afgået ved døden, eller det kan være, fordi der er andre forhold, der gør sig gældende, og som betyder, at forældrene ikke kan tage sig af børnene; det kan selvfølgelig også være tilfældet.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-23:
Jamen så kan jeg afsløre, at langt størstedelen af de børn, der bliver adopteret til Danmark, ikke er reelt forældreløse.
Man får jo tit et billede af, at det mest fantastiske for et barn ville være at komme til Danmark og få nogle rige forældre.
Men det, der jo oftest sker, er, at forældrene bliver presset, ikke har råd til at have deres egne børn og simpelt hen er nødt til at afgive børnene til børnehjem.
Derfor får jeg lyst til at spørge, om det er Konservatives opfattelse, uagtet om man har forhandlet eller ej, at international adoption skal være absolut sidste udvej for et barn, og at det er bedre for børnene at kunne blive i det land, de kommer fra, hvis det er muligt.
Mette Abildgaard (KF), 2015-10-23:
Naturligvis skal børn ikke adopteres til et land langt borte med anden kultur, hvis ikke det er absolut nødvendigt.
Man gør jo det i dag, at man afsøger, hvilke muligheder der ellers kan være for barnet.
Det er jo ikke, fordi man som det første skrider til handling og bortadopterer børn.
Når jeg understreger, at vi skal følge nogle etiske retningslinjer i forhold til det her, går det jo netop ud på, at man ikke bare pr. automatik bortadopterer børn; selvfølgelig afsøger man, om der er ressourcer i familien, som kan hjælpe, og om der er ressourcer i nærområdet.
Men det er vigtigt, at børn, hvor der ikke er et civilsamfund eller en familie, der kan tage over, får mulighed for at få en tryg opvækst.
Jeg synes trods alt, det er bedre, at de får det hos danske forældre, og så er jeg sådan set fuldstændig ligeglad med, om de er rige eller ej; det må stå for ordførerens egen regning.
Men at de får en tryg opvækst, ligger os meget på sinde.
Karen Ellemann (V), 2015-10-23:
Tak til ordførerne for bemærkningerne, og særlig tak til Alternativet, som her tilkendegiver, at man gerne vil støtte det her lovforslag, uagtet man ikke har været med i de lange forhandlinger, vi har haft.
Og ja, de har været lange.
Det er faktisk over et år siden, at vi indgik den politiske aftale, og det gjorde vi, hvad alle bekræfter, på baggrund af en meget, meget langstrakt forhandling, som kom efter en grundig helhedsanalyse, og på baggrund af en ualmindelig lærerig studietur, hvor hele Socialudvalget rejste til Etiopien og havde indgående drøftelser med alle parter inden for adoptionsområdet.
Lad mig med det samme slå fast, at min holdning også er, at adoption ikke er en nødhjælpsordning.
Det er ikke en menneskeret at få et barn.
Faktisk mener jeg derimod, at det er en menneskeret for et barn at vokse op i trygge omgivelser, og det har været min afgørende tilgang til hele den forhandling, vi har været igennem.
Jeg havde ønsket, at vi havde nået tredjebehandlingen, inden vi skulle til folketingsvalg, for jeg ved, at der er rigtig mange mennesker, der er påvirket af de langstrakte forhandlinger, vi har haft af hele den her revision af adoptionssystemet, som helt sikkert var nødvendig at få.
Nu står vi her så igen til førstebehandlingen, og jeg mener, det er vigtigt, at vi nu kommer videre, og det kan jeg også høre på de fleste af ordførerne at man er enig med mig i.
Det siger sig selv, at den betydning, det har for et barn at blive bortadopteret internationalt, stiller nogle enormt store krav til systemet og hele behandlingen af sagerne.
Og det er ikke kun det danske system; det er også systemerne i de afgiverlande, som formidlerne samarbejder med.
Vores tilgang til hele det her område skal være båret af respekt for området, og ikke mindst af respekt for de involverede børn og deres liv.
Der må ikke være tvivl om, at hensynet til børnene er det afgørende.
International adoption er til for at hjælpe de børn, der ikke har bedre mulighed for hjælp i deres hjemland.
Lovforslaget her udmønter den meget brede politiske aftale fra efteråret om, at vi med forslaget tror på, at vi kommer frem til, at vi kan fremtidssikre adoptionssystemet ved bl.a. virkelig at få skærpet kravene til adoptionsformidlingen og få skærpet kravene til tilsynet på hele det her område, så vi bedst muligt tilgodeser det enkelte barns behov.
Jeg vil gerne takke for debatten og ser selvfølgelig frem til den fortsatte behandling i udvalget, og det er klart, at jeg stiller mig til rådighed for de spørgsmål og bemærkninger, der måtte falde der.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-23:
Tak, og tak for talen fra ministeren.
Der, hvor jeg jo så er ked af det – og det ved ministeren også udmærket godt – er, at vi ikke er gået langt nok i at sikre det her system, og en af de ting, som vi har skubbet på for fra Enhedslistens side, og som vi også hørte, da vi sammen var i Etiopien, som et ønske derfra, var adskillelsen af donationer og adoptioner, og at vi i stedet hjalp mere til at opbygge et egentligt børnevelfærdssystem i Etiopien adskilt fra adoptionerne, så der ikke kommer et indirekte økonomisk incitament.
Kunne ministeren ikke forklare, hvorfor vi ikke har gjort det med det her lovforslag?
Karen Ellemann (V), 2015-10-23:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne bekræfte, at Enhedslistens ordfører jo har medvirket aktivt i forhandlingerne og også har konstateret til sidst, at hele systemet ikke blev, som Enhedslisten ønskede, og derfor må det så ende med, at man formentlig – og det vil ærgre mig – ender med at stemme nej til det her lovforslag.
Vi har taget livtag med den her diskussion om økonomien, og det er rigtigt, at vi ikke fuldstændig har afkoblet det.
Jeg synes, at SF's ordfører meget fint formidlede her, at donationer stadig væk vil være der, men at de formidlende organisationers adgang til at yde hjælpearbejde jo bliver begrænset, så det alene handler om adoptionshjælpen.
Så det her med at køre projekter og alt muligt ved siden af bliver jo i høj grad begrænset, så jeg synes, at vi er gået et stykke vej, men jeg anerkender, at vi ikke er gået hele den vej, som Enhedslisten havde ønsket sig.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-23:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget, og det er måske nærmest faktuelt, for ordføreren indleder med at sige, at det her handler om forældreløse børn.
Og jeg tror, at der er rigtig, rigtig mange, der faktisk har den forestilling, at de børn, der bliver adopteret til Danmark, er forældreløse, lever på gaden.
Er det ordførernes opfattelse, at hovedparten af dem, der bliver taget til Danmark, er forældreløse, altså reelt forældreløse?
Laura Lindahl (LA), 2015-10-23:
Lovforslaget her vil gøre det nemmere for partier, der allerede er indvalgt i kommunalbestyrelser, byråd, at genopstille.
De behøver ikke indsamle stillerlister igen.
Det vil også gøre det muligt at stå som stiller for et parti, uden at det bliver offentligt kendt, at man gør det, sådan at det ligesom valghandlingen kan foregå anonymt.
Og så vil forslaget udvide åbningstiden i stemmelokalerne til at starte allerede kl. 8.00, så flere kan nå at stemme, inden de skal møde på arbejde.
Vi støtter, at der bliver mindre papirarbejde omkring at genopstille til kommunalbestyrelser, og at det bliver nemmere for vælgere at stemme, og derfor støtter Liberal Alliance det her forslag.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-23:
Det er fuldstændig korrekt, og derfor har vi jo så også stadig væk den her bekymring.
Donationerne er jo en af de måder, hvor man kunne have løst nogle af de problemer, der er i afgiverlandene.
Jeg kunne godt tænke mig, om ministeren ville bekræfte, at vi i høj grad med det her lovforslag går ind og justerer på nogle af de problemer, der er her i modtagerlandet, men for så vidt angår problemerne i afgiverlandene, har vi f.eks. stadig væk ikke fået et større tilsyn, som man f.eks. har i USA, hvor man faktisk kan tjekke nogle af de enkelte sager i samarbejde med lokale myndigheder, og dermed er risikoen jo altså i høj grad ikke mindsket for, at vi får børn hertil, som ikke burde have været her, og hvor det havde været bedst for dem med noget andet.
Karen Ellemann (V), 2015-10-23:
Men det er jeg ganske enkelt ikke enig med ordføreren i, for jeg mener faktisk, at vi qua det, at vi skærper tilsynet og også har sat fingeren på økonomien og deraf, hvordan donationer håndteres, og at det også afkobles fra at være decideret hjælpearbejde, har fået det præciseret på en måde, som gør, at vi kan føre et bedre tilsyn, end vi kan gøre det med den gamle lovgivning.
Så jeg mener, at vi er gået et godt stykke vej, og jeg håber, at Enhedslisten vil ende med at støtte det her store kompleks alligevel.
Magnus Heunicke (S), 2015-10-23:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag er jo en genfremsættelse, debatten har fundet sted her før valgets udskrivelse, men på grund af valget bortfaldt det, og det skal genfremsættes.
Men det er jo også et lovforslag, som er en udmøntning af en meget, meget bred aftale her i Folketinget – så vidt jeg kunne læse mig frem til, var det alle de partier, som var valgt ind i Folketinget på daværende tidspunkt, der var med i det – og som også er fremkommet efter forhandlinger, men også grundige evalueringer af valghandlingen i Danmark.
Derfor vil jeg blot ganske kort sige, at selvfølgelig står vi Socialdemokrater ved den aftale og bakker op om det her lovforslag.
Der er tre ting, jeg lige vil fremhæve.
Den ene er, at vi med lovforslaget her sikrer travle mennesker bedre muligheder for at bidrage til valghandlingen, fordi valgstederne vil åbne 1 time før.
Og det kan altså betyde noget, hvis man skal nå på arbejde og nå at gå ind og sætte sit kryds først.
Så det er noget, der er efterspurgt, og det synes jeg er fornuftigt – jo flere, der stemmer i et demokrati, jo bedre.
Den anden er den vækst, der er i brevstemmerne – der er flere og flere danskere, der brevstemmer, og der har indtil nu været et uløst problem.
Afhængigt af hvornår man brevstemte, kunne der være et problem med at finde ud af, hvem man kunne brevstemme på, altså hvem der egentlig var stillet op til valget.
Nu harmoniserer man de regler, således at kandidatlisten foreligger, når man brevstemmer, og det vil sige, at man så kan se, hvem det er, man kan stemme på.
Den sidste ting, hvor man i lovgivningsarbejdet siden førstebehandlingen også har lyttet og sådan set har justeret, er i dialogen med de danske mindre øer, som med rette rejste problemstillingen om den her kl. 8-åbning, hvor de siger, at der, afhængigt af hvordan transporten til øen er, faktisk kan være meget store besværligheder.
Nu venter jeg lige og hører, hvordan øerne så reagerer på det – men jeg har ikke hørt noget fra dem, og det vil sige, at det virker, som om man har fundet den rigtig gode løsning også her.
Så vi synes, det er et godt forslag, der moderniserer valgloven og gør det lidt nemmere at at komme ned og få sat sit kryds.
Jeg skal for en god ordens skyld også hilse fra Det Radikale Venstres ordfører, hr. Andreas Steenberg, og tilkendegive, at De Radikale også støtter det her lovforslag.
Det ville også være underligt andet, al den stund at aftalen blevet lavet på den radikale partileders ministerkontor, da han sad der.
Karina Adsbøl (DF), 2015-10-23:
Tak for det, formand.
Dansk Folkeparti mener, at det er en modernisering af valgloven, og det giver god mening.
Der er mange initiativer i lovforslaget, og disse initiativer vil både lette administrationen af valghandlingen, samtidig med at der tages hensyn til de enkelte vælgere og stillere i forberedelsen og afholdelsen af valghandlingen.
Dansk Folkeparti har tidligere efterspurgt, om stillerlister kunne være offentligt tilgængelige, da en beskyttelse af den enkelte borgers politiske overbevisning er en privatsag, men vi har desværre set tilfælde med personer, der er blevet hængt offentligt ud, og derfor er vi glade for den her modernisering.
Dansk Folkeparti har også været fortaler for, at de partier, der allerede er repræsenteret i byråd eller i et regionsråd, fritages for at indsamle underskrifter til nye stillerlister.
Det vil lette administrationen, både hvad angår de politiske organer og de administrative systemer.
En anden af de uhensigtsmæssigheder, der også har været klaget over ved de sidste valghandlinger, er, at stillerlisterne ikke har været tilgængelige, når der åbnes for brevafstemning.
Derved har borgerne ikke kunnet få oplyst navnene på de opstillede kandidater, og de var derfor tvunget til kun at stemme på partiet, hvis ikke man kendte kandidaterne i forvejen, og da antallet af brevstemmer stiger ved hvert valg, er det vigtigt med den justering af indberetningstider, sådan at stillerlisten er tilgængelig, samtidig med at der åbnes for brevafstemningen.
Den voksende mængde af brevstemmer har medført, at fristen for at brevstemme rykker en dag frem, og der bliver så på den sidste dag også mulighed for at brevstemme, hvor der holdes åbent fra kl. 9 til kl. 16.
Dette vil også lette det administrative pres og sikre, at alle brevstemmer kommer frem og bliver registreret på valgdagen.
Så Dansk Folkeparti synes, det er en rigtig god aftale, vi har fået her, for vi har fået mange af de små udfordringer op til fornyet behandling og fået præciseret nogle uhensigtsmæssigheder i den gældende valglov.
Samlet set er det her til gavn for det danske folkestyre, så Dansk Folkeparti kan selvfølgelig støtte det her lovforslag.