runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2014-06-03:
Det er jo det, der er faktum.
Så vil jeg gerne høre: Når nu det er tilladt, er det så også noget, der finder sted?
Er det sådan, at fordi der ikke er et forbud imod at udtale sig forhånende og nedværdigende over for grupper, der har en bestemt politisk overbevisning, så er det noget, vi oplever ske ude i samfundet hver eneste dag?
Eller er virkeligheden ikke, at på grund af at vi har en god debatkultur herhjemme, sker det faktisk ikke?
Man behøver ikke at have det værn.
Og der er vi vel tilbage ved udgangspunktet: Behøver vi overhovedet have de andre værn?
Debatten kører jo egentlig meget fint.
Trine Bramsen (S), 2014-06-03:
Nu vil hr. Tom Behnke jo vide, at jeg er af den klare opfattelse, at debatkulturen i Danmark, når det handler om den politiske debat, af og til også kører af sporet, og jeg mener, at vi som politikere har en stor del af ansvaret for at sikre en god tone i debatten og sikre, at vores demokrati leve videre.
Så jeg tager gerne en diskussion med hr. Tom Behnke og resten af Folketingets partier om, hvordan vi sikrer en god debatkultur, men jeg mener ikke, at det betyder, at vi skal ændre vores racismeparagraf.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-03:
Vi overvejer og diskuterer løbende samtlige politiske positioner, og vi har også i Det Radikale Venstre haft intense og langvarige debatter om racismeparagraffen.
Og vi er nået til den konklusion, at det er en vigtig og nødvendig paragraf at have, både i Danmark, hvor jeg måske godt tror man kunne finde andre måder at håndtere det på, men også internationalt.
Vi står ved de internationale forpligtelser og behovet for at dæmme op for racisme i den ganske verden, og derfor må vi også selv stå fast på en racismeparagraf i Danmark.
Vi har sagt klart, at bestemmelserne om blasfemi finder vi ikke er hensigtsmæssige eller tidssvarende, og derfor er vi glade for de drøftelser, der pågår om den del.
Den blasfemiparagraf, vi har haft, kan fint dækkes ind af racismeparagraffen, men netop derfor er det også vigtigt at stå fast på de bestemmelser, vi har i racismeparagraffen, og der har vi som sagt lyttet til eksperter og har haft intense diskussioner.
Tak for det.
Vi kan ikke i Det Radikale Venstre støtte beslutningsforslaget.
Vi er stærke tilhængere af ytringsfrihed, og vi har en fri debat i Danmark, ja, måske en af de frieste debatter, der findes i den ganske verden.
Men vi mener, at en racismeparagraf er et vigtigt værn at have – den racismeparagraf, der blev indført i dansk lov i 1939 som et værn mod det had mod jøder, der spredte sig fra syd, og det værn er senere er blevet udvidet som følge af internationale konventioner.
Vi lægger også vægt på, at der i internationale konventioner og i lovgivning i lande, både tæt på og ikke mindst fjernt fra Danmark, bliver dæmmet op for racistiske ytringer, der kan føre til had, der kan føre til undertrykkelse, og der kan føre til vold.
Derfor er det vigtigt, at vi også står fast på de internationale konventioner, og at vi dermed også dæmmer op for racisme i Danmark, og her vil en kortlægning ikke føre til noget nyt, og derfor kan vi Radikale ikke støtte forslaget.
Vi har, kan jeg med reference til Venstres ordfører sige, i denne sag allerede lyttet – punktum – til eksperter – punktum, og vi har på den baggrund indset, at vi vil bevare racismeparagraffen - punktum.
Tak for ordet.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-06-03:
Jeg vil netop spørge til Det Radikale Venstres holdning til eksperter, som jeg kan forstå man lytter til – om det så skal være komma eller punktum.
Ordføreren er formentlig klar over, at Straffelovrådet i forvejen sidder og arbejder med blasfemiparagraffen, og det ville næppe være den store udvidelse af Straffelovrådets arbejde, hvis kommissoriet blev udvidet til også at skulle omfatte racismeparagraffen.
Vil Det Radikale Venstre være villig til at gå tilbage, gå i tænkeboks og overveje, om man ikke kunne komme med en fremstrakt hånd til det samarbejdende folkestyre osv., som jeg også mener Det Radikale Venstre en gang imellem bryster sig af at støtte?
Kunne man i det mindste overveje, om man kunne revurdere sine synspunkter?
Christian Langballe (DF), 2014-06-03:
Yahya Hassan har prøvet det.
Firoozeh Bazrafkan har prøvet det.
Begge er blevet meldt til politiet efter § 266 b, den såkaldte racismeparagraf.
Firoozeh Bazrafkan er dømt efter paragraffen ved Vestre Landsret for at citere en politimand, der har udtalt sig på netavisen 180Grader, mens vi stadig væk har tilbage at se, hvad der kommer til at ske med Yahya Hassan.
Begge dele er groteske eksempler på, hvordan en i sit væsen undertrykkende paragraf kan bruges som lammende våben mod ytringsfriheden og dem, der vover at benytte sig af den.
Det gælder ikke blot i Danmark.
Nej, den trækker sine lange spor ned igennem den europæiske debat og viser sig som det, den er, en fjende af ytringsfriheden.
I 2003 blev en fransk borgmester dømt efter paragraffen, fordi han opfordrede til en boykot af Israel.
Jeg vil forsvare borgmesterens og andres ret til at gøre det.
Det er ytringsfriheden.
Hertil lægger sig en række anmeldelser og domfældelser, som også er opstået, fordi nogle har vovet at kritisere islam.
De første to, Yahya Hassan og Firoozeh Bazrafkan, er eksempler.
Der er altså en religion, der ikke kan kritiseres.
Der er noget, man ikke må.
Jeg vil sige, at vi inden for den kristne tradition, den kristne teologi, har en lang tradition for religionskritik og anser det for at være at givtigt.
Jeg tror, de fleste, der hører om paragraffen, racismeparagraffen, tænker, at den udelukkende skulle angå racisme – racisme, der hviler på en underlødig racetænkning og raceideologi, som man eksempelvis finder det i nazismen.
Men paragraffen angår jo ikke blot racisme i sin oprindelige og rette betydning, hvilket sagerne mod Yahya Hassan og Firoozeh Bazrafkan tydeligt indikerer.
Racismeparagraffen er snarere at forstå som en krænkelsesparagraf, som også kritik af religion kan bringes ind under.
Racismeparagraffen er i sin nuværende form blevet til som en del af den internationale konventionslovgivning i FN.
Det er rigtigt, at den går tilbage til 1939, men den kom op i en ny form i 1965, fordi Sovjetunionen af alle lande slog til lyd for at indføre den i menneskerettighedslovgivningen.
Sovjetunionen, hvabehar?
Dengang sagde mange lande nej, heriblandt Danmark, Storbritannien, USA og Sverige, velsagtens fordi de kunne se, at det kunne blive til et angreb på ytringsfriheden.
Da paragraffen blev debatteret i Folketinget i 1971, hvor den blev indført, var det SF'eren Poul Dam, der udtalte den mest markante og principielle modstand.
Han fandt, at forslaget – og for nu at citere ham selv – rammer usympatiske anskuelser og dermed sætter et skel mellem acceptable meninger og uacceptable meninger.
Usympatiske og forbryderiske meninger skulle bekæmpes på frihedens vilkår.
Og altså, det er jo simpelt hen det, vi taler om: at vi får revideret loven, når det nu viser sig, at den også bruges til at ramme folk, man er uenige med.
Så vi kan helt tilslutte os, at Straffelovrådet tager stilling til paragraffen.
Tom Behnke (KF), 2014-06-03:
Jeg hører, at fru Trine Bramsen siger, at Socialdemokratiet ikke ønsker at diskriminere.
Det er jeg sådan set helt enig i, og jeg er lidt overrasket over, at forslaget her om, at man kan undersøge, om man kunne justere paragraffen, bliver taget til indtægt for, at der så er nogle partier, der ønsker, at det skal være muligt at diskriminere i fremtiden.
I den nuværende paragraf er der jo et forbud imod at forhåne og nedværdige på grund af race, hudfarve, nationalitet, etnisk oprindelse, tro og seksuel orientering.
Trine Bramsen (S), 2014-06-03:
Det er jeg ganske enkelt ikke enig i.
Vi skal kunne tænke nyt, og det gør vi også på en lang række områder.
Det er bestemt ikke for os Socialdemokrater det samme som løftebrud.
Men på det her område handler det altså om ideologi, og det handler om politik.
Vores holdning er klar: Man skal have respekt for andre mennesker; man skal ikke diskriminere dem, og det er den her lov et godt værn imod at man ikke gør.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-06-03:
Jeg er med på, at man i Det Radikale Venstre ofte kan have det synspunkt, at det er underligt, at andre kan mene noget andet end Det Radikale Venstre, men det er jo altså sådan nogle gange, at vi er nogle, der kan være uenige med Det Radikale Venstre.
Og når nu hr. Christian Friis Bach ikke er i stand til at overbevise hr. Simon Emil Ammitzbøll og hr. Christian Langballe og mig selv om, at det er vigtigt, at vi bevarer racismeparagraffen præcis i dens nuværende form, så kunne man jo spørge Straffelovrådet, og så kunne man jo få nogle uvildige eksperter, som måske kunne overbevise os om, at vi tager fejl, og at hr. Christian Friis Bach har ret.
Kunne det ikke tænkes at være et muligt udfald af Straffelovrådets arbejde?
Trine Bramsen (S), 2014-06-03:
Undskyld mig, men hr. Simon Emil Ammitzbøll kommer med et spørgsmål og derefter en kommentar, og så tillader jeg mig at svare på spørgsmålet – det synes jeg må være meget rimeligt.
Vi Socialdemokrater har en klar holdning: Vi ønsker ikke at ændre den her paragraf, hvad justitsministeren også så udmærket gjorde rede for.
Det handler om politik, det handler om ideologi, og det handler om menneskesyn.
Vi ønsker ikke at ændre den her paragraf, og derfor ser vi heller ikke noget formål med at igangsætte en dyr undersøgelse.
Christian Langballe (DF), 2014-06-03:
Man kunne tage sagen med Yahya Hassan, som jo efterhånden er blevet nævnt nogle gange.
Jeg mener, det er meget foruroligende, at vi her i Danmark har en paragraf, som kriminaliserer, at man kan fremkomme med digte og også med den kritik, som Yahya Hassan er kommet med.
Der er da en hel del.
Der er også nogle usympatiske udsagn, men de usympatiske udsagn, som man måtte finde, tager man debatmæssigt.
Man kriminaliserer da ikke folk, der har en anden holdning, gennem straffeloven.
Trine Bramsen (S), 2014-06-03:
Jeg forstår, at hr. Christian Langballe er utilfreds med, at vi Socialdemokrater ikke ønsker at undersøge en lov, som vi er godt tilfredse med.
Det må stå hr. Christian Langballe frit for at have den holdning, men det vil jo svare til, at man, selv om man havde fundet en rigtig god opskrift på frikadeller, valgte at igangsætte en undersøgelse af sin egen opskrift på frikadeller, fordi der bare skulle igangsættes en undersøgelse, selv om man var godt tilfreds.
Det mener vi Socialdemokrater altså ikke der er nogen grund til.
Vi er godt tilfredse med både frikadeller og med den lovgivning, vi har på det her område.
Christian Langballe (DF), 2014-06-03:
Det er utroligt, hvilke malende billede der kan blive brugt i den sammenhæng.
For nu at gøre det let for ordføreren vil jeg godt bruge eksemplet og sige, at det da kan godt være, at ordføreren mener, at vedkommendes egen frikadelleopskrift er fantastisk, men hvis det viser sig, at dem, det går ud over, eller gæsterne, der er til middag hos ordføreren, ikke synes, at frikadellerne smager ret godt, så kan det da godt være, at man skal revidere sin opskrift.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-06-03:
Jeg var så ikke klar over, at Folketinget har vedtaget en lov om, hvordan man skal lave frikadeller, men det har vi åbenbart.
Jeg kan ikke lade være med at trække lidt på smilebåndet, når jeg hører Socialdemokraterne fortælle, at man har en klar holdning, og at der derfor ikke er nogen grund til at spørge Straffelovrådet.
Man har jo en klar holdning, og der skal meget, må vi forstå, til at få Socialdemokraterne til at skifte holdning på noget som helst område.
Lad mig derfor minde om, at Socialdemokraterne, så vidt jeg husker, også havde en klar holdning til, at man skulle forbyde prostitution.
Så spurgte man Straffelovrådet om, hvad de mente om det, og så vendte de tilbage og sagde, at de synes, at det er en rigtig, rigtig dårlig idé.
Og så skete miraklet, nemlig at Socialdemokraterne lyttede til sagkundskaben, og så sagde den forhenværende justitsminister: Det må vi nok hellere lytte til; vi har ladet os overbevise af de gode argumenter, og vi lader være med at forbyde prostitution.
Trine Bramsen (S), 2014-06-03:
Det er der ingen angst for hos Socialdemokraterne, og som jeg sagde før, er vi heller ikke bange for at tænke nyt.
Men i den her sag handler det altså om respekt for andre mennesker, respekt for hinanden.
Der mener vi Socialdemokrater, at vores racismeparagraf er et klart værn mod, at man tilsviner andre mennesker og ikke respekterer dem.
Derfor holder vi fast i den.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-06-03:
Jeg er fuldstændig overbevist om, at vælgerne er enige med fru Trine Bramsen i, at Socialdemokraterne er et parti, der ikke er bange for at tænke nyt.
Det kan man jo også kalde
løftebrud.
Men fair nok.
Det, jeg spurgte til, var spørgsmålet om viden.
Hvorfor ønsker Socialdemokraterne ikke en debat om denne sag, som vi har diskuteret i over 20 år, på et oplyst, sagligt og grundigt grundlag?
Trine Bramsen (S), 2014-06-03:
Det er meget interessant, at vi her i Folketingssalen er vidner til, at Dansk Folkeparti foreslår alternative opskrifter på frikadeller.
Vi er meget tilfredse med den lovgivning, der er på det her område.
Vi mener ikke, at man skal kunne diskriminere andre, og derfor er vi også godt tilfredse med racismeparagraffen og ønsker hverken at igangsætte en undersøgelse eller afskaffe den.
Pernille Skipper (EL), 2014-06-03:
Det bedrøver mig, hver gang jeg må skuffe hr. Simon Emil Ammitzbøll – helt ind i hjertet.
Det gør så ondt, at jeg næsten ikke kan sove om natten.
Jeg tror desværre, jeg bliver nødt til at forklare hr. Simon Emil Ammitzbøll, hvad Straffelovrådet er for en størrelse: Straffelovrådet kan ikke komme med politiske anbefalinger eller nye politiske overvejelser i en debat.
De kan komme med juridisk tekniske vurderinger af, hvordan man kan gøre dette og hint.
Og det er bl.a. derfor, jeg synes, det var så hamrende hul i hovedet, at regeringen valgte at sende et spørgsmål af social relevans som spørgsmålet om prostitution til Straffelovrådet.
Det hører simpelt hen ikke hjemme der.
Så vil man gerne have en lang politisk diskussion om, at vi har behov for ændringer, skal vi tage den her og alle mulige andre steder.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-03:
Bare et par ting.
Man snakker om, at vi har en racismeparagraf, der er inspireret af noget uha tilbage fra anden verdenskrig osv., men jeg vil sige, at den vel mere er inspireret af, dengang vi havde Sovjetunionen – i den nuværende form i hvert fald.
Men det var sådan set ikke det, der var pointen.
Pointen er, at jeg faktisk er i tvivl om en ting, så helt åbent spørger jeg: Har Enhedslisten egentlig altid været imod racismeparagraffen?
For det er jeg faktisk lidt i tvivl om.
Pernille Skipper (EL), 2014-06-03:
Undskyld, jeg hørte ikke det første, hr. Simon Emil Ammitzbøll sagde, men det var sikkert et eller andet sådan, ja, mystisk stikpilleagtigt.
Der har været diskussioner i Enhedslisten om racismeparagraffen, ligesom der har været det i formentlig mange andre partier.
Så vidt jeg husker, har Enhedslisten på et tidspunkt haft en anden holdning.
Og vi har nu den her holdning, men det er meget, meget lange diskussioner, der også har ført til den holdning, vi har i dag.
Jeg kan bestemt godt forstå det.
Men det er altså vores holdning, at det er en restriktiv paragraf; den bliver brugt meget, meget lidt, men den er der med et formål, og det er at forhindre det meget generaliserende, det helt hadefulde; den er den her yderste stopklods, og det er netop den yderste stopklods, der faktisk gør det relevant at tale om anden verdenskrig.
Det er det, der er baggrunden for, at vi har sådan en bestemmelse, som vi har i dag.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-03:
Det vil altså sige, at Enhedslisten muligvis har skiftet synspunkt efter nogle meget lange diskussioner; sådan forstod jeg svaret.
Det er jo lidt mærkeligt.
Hvis man kan skifte fra det ene til det andet og folk kan ændre holdning på kryds og tværs, er det jo fint, men så er det vel svært at forestille sig, at nu har man så for altid, i al evighed, fundet det korrekte.
Derfor er det jo faktisk, at vi fremsætter et helt uskyldigt forslag, der handler om, at vi siger: Lad os dog få noget faglighed og saglighed ind i den her debat, som jo tit har været præget af mange andre ting.
Jeg synes jo, det er en håndsrækning til at få en debat på et bedre grundlag fremadrettet.
Og der havde jeg bare ikke troet at fru Pernille Skipper – mange andre, men ikke fru Pernille Skipper – skulle være den der afviste mig.
Karsten Hønge (SF), 2014-06-03:
Jeg skal sige, at da vores sædvanlige ordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, ikke havde mulighed for at være til stede på grund af et andet politisk møde i Jylland, har jeg fået fornøjelsen af at holde SF's tale.
Jeg vil starte med at slå fast, at vi i SF ikke ønsker at ændre eller afskaffe racismeparagraffen, ligesom vi heller ikke gjorde det sidste gang eller sidste gang igen, da den var til debat i Folketingssalen.
Vi ved jo godt, at det er det bagvedliggende motiv for beslutningsforslaget, og derfor er vi heller ikke til sinds at støtte en undersøgelse af fordele og ulemper ved paragraffen.
Det er der efter SF's mening ikke behov for.
Racismeparagraffen kriminaliserer jo alene ytringer, som fremsættes offentligt – det er et krav – og som er forhånende for et mindretal.
Det kan være etniske persongrupper eller seksuelle mindretal.
Man kan kort sagt sige alle de grimme ord, man vil, indendøre, men ikke i det offentlige rum.
Man har et vist ansvar for ikke at anvende forhånende bemærkninger.
Det holder hånden under debatten og betyder sådan set ikke, at vi ikke kan debattere f.eks. vanskelige integrationsproblemer.
Jeg har meget svært ved at se, hvad forhånende udtalelser yderligere kan bidrage med i en debat.
Det er ikke umuligt at fremkomme med sine synspunkter.
Masser af anmeldelser eller sager bliver afvist, og det viser, at racismeparagraffen bruges varsomt og med omtanke.
Til gengæld ved vi, at hadforbrydelser er et reelt problem, at tolerancen i det danske samfund er i fald.
Verden over sker der lige nu en udvikling på området for homoseksuelles rettigheder – desværre til det værre.
Vi har også talrige eksempler på krige, hvor race eller tro har været en del af problemstillingen.
Jeg ved godt, at racismeparagraffen alene ikke stopper hadforbrydelser motiveret i seksuel orientering, race eller etnicitet, men straffen har en signalværdi og viser, hvilke værdier vores samfund bygger på.
Det vil vi i SF gerne holde fast i.
Vi skal også huske den tid, racismeparagraffen blev udformet i.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Christian Langballe (DF), 2014-06-03:
Nu har jeg jo så i min ordførertale nævnt to eksempler på folk, der begge er blevet anmeldt efter den såkaldte racismeparagraf, og en er faktisk blevet dømt.
Vil ordføreren medgive mig, at Firoozeh Bazrafkan ikke er racist?
Jeg nævnte også et andet eksempel med en fransk borgmester, som også er blevet dømt, fordi han gik ind for boykot af Israel.
Det gør jeg ikke selv.
Men han skal da have lov til det.
Er det fuldstændig uproblematisk for ordføreren, når man nævner eksempler i de europæiske lande, som faktisk viser, at racismeparagraffen er med til at undertrykke ytringsfriheden?
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-03:
Nu er det min opfattelse, at vi i dag diskuterer den danske racismeparagraf og den danske retspraksis.
Jeg har fuld tillid til domstolene, som jeg endda mener har forvaltet bestemmelsen forholdsvis konservativt og stået vagt om ytringsfriheden, ganske som vi gør det.
Men som sagt: Både på grund af internationale konventioner og på grund af et ønske om også i Danmark at stå vagt om, at der ikke skal være racistiske ytringer, som kan føre til undertrykkelse, marginalisering og isolation af bestemte grupper i samfundet, og at vi også vil stå op imod det samme internationalt, står vi vagt om den racismeparagraf, som den er, og mener ikke, der er behov for yderligere undersøgelser eller analyser foretaget af Retsplejerådet i den anledning.
Christian Langballe (DF), 2014-06-03:
Det, jeg spurgte om, var faktisk også dansk retspraksis.
Jeg sagde så bare, at den her lovgivning jo er et fælles fænomen i Europa, men jeg nævnte Firoozeh Bazrafkan, og jeg nævnte Yahya Hassan som danske eksempler, hvor den ene faktisk er blevet dømt ved Vestre Landsret.
Det, jeg så bare spørger om, er: Når nu ordføreren slår sig op som den noble ridder og forsvarer af den gode tone, så synes jeg, der mangler en stillingtagen til, at de her mennesker faktisk er blevet dømt for noget, som efter mine bedste begreber under ingen omstændigheder har noget som helst med racisme at gøre.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-03:
Ja, nu må jeg jo så korrigere ordføreren.
Yahya Hassan er ikke blevet dømt.
Og jeg har tillid til, at domstolene kan forvalte den racismeparagraf.
Det mener jeg de har bevist fornuftigt.
Så jeg synes, at retspraksis er fornuftig.
Jeg synes netop, at paragraffen bliver anvendt forsigtigt, men rigtigt, af vores retssystem, og det er jo også det, der er baggrunden for, at vi bakker op om paragraffen, som den er, for der har udviklet sig en fornuftig og konservativ retspraksis på baggrund af den her paragraf.
Jeg respekterer fuldt, at hr. Jan E. Jørgensen og Venstre har en anden holdning.
Så fuld respekt for det.
Og vi lytter også gerne til de argumenter, der bliver fremført, men vi har på baggrund af lange diskussioner, intense debatter og de erfaringer, den inspiration og den viden, som er tilgået os fra striben af eksperter, der har forholdt sig til dette spørgsmål, formet vores holdning, og det er jo den, jeg står her på talerstolen og fortæller om.
Vi ønsker at bevare den racismeparagraf, som den er.
Mit svar til hr. Jan E. Jørgensen var, at vi både står vagt om den racismeparagraf og om den praksis, som vi har i Danmark, for også i Danmark er der behov for at dæmme op for hadefulde ytringer, forhåninger og nedværdigelse af bestemte grupper på grund af deres race, hudfarve, oprindelse, tro eller seksuelle orientering.
Det mener vi der også er behov for i Danmark.
Men min pointe til hr. Jan E. Jørgensen var jo, at internationalt er det behov endnu større, og at vi derfor også bakker op om, at man i internationale konventioner og lovgivning i lande langt fra Danmark står vagt om, at der ikke skal ske racistiske ytringer, som kan opildne til undertrykkelse og had og i sidste ende til vold.
Derfor giver det også mening at bevare og stå vagt om den danske racismeparagraf.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-03:
Jeg er sådan set
Det lægger op til, at vi skal have et mere sagligt grundlag at diskutere ud fra fremadrettet.
Det ville da klæde Det Radikale Venstre at vælge saglighedens vej i denne sag.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-03:
Nu kan man sige, at der både har været saglighed og faglighed og debat om racismeparagraffen i Danmark i årtier siden 1939, da den blev indført.
Det, vi tager stilling til i dag, er, hvorvidt vi politisk mener, at der er grundlag for at lave yderligere undersøgelser med henblik på eventuelt at ændre racismeparagraffen.
Vi har på baggrund af de utallige udtalelser fra eksperter, debatter, indlæg, viden, der har været undervejs i debatten om racismeparagraffen, formet vores holdning og står vagt om den racismeparagraf, som den er.
Vi mener, den bruges konservativt, forsigtigt og rigtigt i vores retssystem.