runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-05-23:
Jeg må stadig væk fastholde det – og det kan godt være, at man er lidt forvirret ovre hos justitsministeren, for man slutter faktisk af med svaret på spørgsmål 1.005 ved at sige, at enhver, der opholder sig lovligt i landet, har ret til hjælp i henhold til denne lov, og det er altså med henvisning til servicelovens § 2.
Så på det tidspunkt har man åbenbart vurderet, at han var her lovligt, men vi må jo efterfølgende bore i, om han er her lovligt eller ulovligt eller et eller andet sted midtimellem.
Men jeg vil gerne høre den socialdemokratiske ordfører: Godt nok skal vi have gang i et udvalgsarbejde, men med hvilket udgangspunkt går man ind i det her udvalgsarbejde?
Vil man prøve på at gøre det lovligt, altså give en lovmæssig hjemmel til, at man altid skal give støtte til f.eks. benproteser og andre ting, eller vil man gå ind i det med det udgangspunkt, at man vil lave en lovhjemmel, der siger, at man skal få hjemlandet til at betale?
For det er jo trods alt det udgangspunkt, som jeg har.
Jeg synes jo, at det i det her tilfælde må være Belgien, der betaler det, i stedet for at det er danskerne, der skal betale for benprotesen.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-23:
Beslutningsforslaget udspringer af en konkret sag om den belgiske bombemand, Lors Doukaev, der under sit ophold i Horsens statsfængsel fik en benprotese til en pris af 65.000 danske kroner.
I den konkrete sag om Lors Doukaev, der sidder fængslet i Horsens, er det Horsens Kommune, der kan kræve pengene udbetalt af Belgien, da Lors Doukaev er belgisk statsborger.
Horsens Kommune oplyser, at kommunen generelt altid forsøger at hente pengene hjem fra den slags udlæg, i det omfang det er muligt.
Sådan er de gældende EU-regler.
Samtidig har vi indgået en aftale om en ny taskforce for hjemsendelse af kriminelle udlændinge, så de så vidt muligt skal afsone en dom i deres hjemland.
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-23:
Vi står her med et beslutningsforslag, der udspringer af en konkret sag om en terrorist, der, så vidt jeg ved, er kommet hjem til Belgien og ikke længere sidder i dansk fængsel, men altså en terrorist, der gerne ville slå en masse mennesker ihjel i Danmark, og som så havde brug for en benprotese.
På den baggrund har Dansk Folkeparti fremsat et beslutningsforslag om, at de ønsker, at det sådan set skal fremgå af serviceloven, at det ikke kan finde sted.
Jeg kan sådan set godt forstå intentionen i det her beslutningsforslag, og jeg tror, der er rigtig mange, der bliver godt harme, når de hører eller læser om, at den her terrorist, som havde det som et ønske og et mål at få slået en masse danskere ihjel, faktisk har fået en ny benprotese til rigtig, rigtig mange penge.
Og det virker jo også lidt mærkværdigt, at man har været meget hurtig med at give den her benprotese, før man egentlig har sørget for at få penge fra de belgiske myndigheder, så man egentlig kunne have fået betalt benprotesen ad den vej.
Så vi kan egentlig godt forstå intentionen i forslaget og kan på den baggrund godt principielt støtte ideen om det her med ikke at få betalt ydelser, ikke at få betalt hjælp via serviceloven, selv om man egentlig sidder i fængsel eller på anden vis er her, som det nu er beskrevet, på grund af, at man egentlig måske gerne ville slå rigtig mange mennesker ihjel ved en terrorhandling.
Hvor mange mennesker omfatter det her forslag egentlig ud over den enkelte person, som vi har hørt om, og som vi har kunnet læse om i det her forslag?
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-05-23:
Tak for det.
En terrorist tager hele vejen fra Belgien til Danmark alene for at producere en bombe og slå uskyldige mennesker ihjel, der efter terroristens egen mening fortjener at dø, fordi de går ind for ytringsfrihed.
Den samme mand påfører sig selv skader i forbindelse med sit terrorangreb og lider i forvejen af fysiske handicap.
Manden dømmes så til straf i Danmark efter terrorparagrafferne.
Og vupti, ja, så er han pludselig de danske skatteyderes problem.
Det mener vi simpelt hen ikke i Dansk Folkeparti er acceptabelt, altså at det er den danske servicelov, der skal dække udgifter for udenlandske kriminelle.
Skulle man stå og mangle en ny protese, et nyt tandsæt eller på anden vis have brug for lægelig behandling, så kan man jo vælge at begå kriminalitet i Danmark, komme i fængsel, og vupti, ja, så er man berettiget til at kunne få fornyet de her ting.
Det synes vi simpelt hen ikke er rimeligt, altså at man på den måde gør Danmark til en slags velfærdsparadis, specielt når man tænker på, hvor gode forholdene er i fængslerne i forhold til i de lande, de kriminelle mange gange kommer fra, så er det jo noget, man kan begynde at spekulere i.
Det synes vi simpelt hen ikke er rimeligt, altså at man gør Danmark til sådan et tossegodt sted, hvor man kan slippe af sted med kriminelle aktiviteter, få meget lave straffe og samtidig blive belønnet med at få nye dyre benproteser, når man kommer i fængsel.
Vi synes ikke, det er en god måde at indrette et samfund på, at det næsten stort set kan betale sig at komme til et land, begå noget kriminalitet og så samtidig blive præmieret med en benprotese, som i det her tilfælde har kostet 65.000 kr.
Det synes vi simpelt hen er decideret usympatisk og en destruktiv måde at bruge de danske skatteyderes penge på.
Vi synes jo ikke, at Danmark skal ende som en slags tag selv-bord for de her udenlandske ekstremister og kriminelle.
Vi må ikke blive sådan et sted, hvor folk kan komme for at begå kriminelle gerninger og samtidig kan få store præmieringer ud af det.
Vi havde selvfølgelig håbet på, at der kunne komme støtte til det her forslag.
Det er så naturligt nok, kan jeg forstå, for der er kommet nogen tvivl om, om det nu er servicelovens § 2, der er tale om.
Det accepterer vi, men vi undrer os også samtidig meget, for vi havde jo egentlig startet med at stille et spørgsmål til justitsministeren, som fortalte, at det er med hjemmel i servicelovens § 2, at man har givet den her bevilling.
Vi fremsætter så naturligt et beslutningsforslag netop om, at man skal have den her del pillet ud af § 2, men diskussionen i dag er så, at det slet ikke er § 2.
Det er jo lidt ærgerligt, for havde vi nu fået det svar fra starten af, så ville der måske have været en anden ordlyd og en anden vinkel i det her beslutningsforslag.
Men jeg synes i hvert fald trods alt, at det er positivt, at vi nu tager debatten videre og får kigget på, hvordan man får defineret det her korrekt i forhold til lovgivningen, så vi fremadrettet kan få lavet det på en måde, så vi ikke sidder og præmierer terrorister, som kommer til Danmark alene med det formål at dræbe danskere.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-05-23:
Som tidligere ordførere og ministeren har redegjort for, handler det her beslutningsforslag om, at Dansk Folkeparti vil ændre servicelovens § 2, så udlændinge, der alene opholder sig i Danmark som indsatte i et fængsel eller på tålt ophold, ikke skal være omfattet af servicelovens § 2.
Det Radikale Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget, og det er af to grunde.
Den første og væsentligste grund er, at de her mennesker faktisk allerede i dag jo ikke er omfattet af servicelovens § 2, som tidligere ordførere og ministeren også har redegjort for.
Så derfor er der på en eller anden måde ikke rigtig så meget at lave om.
Når det så er sagt, og det er den anden grund, er Det Radikale Venstre altså heller ikke enig i, at man skal undlade at give mennesker nødvendig og akut hjælp.
Således er vi uenige med Dansk Folkeparti i, at selv de her mennesker blot må tåle deres ubehag, som jeg tror det er formuleret i Dansk Folkepartis beslutningsforslag, og det, selv om vi jo alle herinde i salen, tror jeg da i hvert fald nok, er enige om, at de her mennesker har begået uacceptable og for nogles vedkommende endda helt forfærdelige forbrydelser, enten her i Danmark eller i deres respektive hjemlande.
Men at lade mennesker lide mener Det Radikale Venstre sådan set er uacceptabelt ud fra et humant synspunkt, og vi mener sådan set også, at det er uacceptabelt ud fra et konventionssynspunkt.
Ja, det er faktisk, hvis man skal bruge Dansk Folkepartis retorik, en lillebitte smule udansk.
Og da der så ikke er tale om, at indsatte udlændinge og udlændinge på tålt ophold er omfattet af servicelovens § 2, ser vi altså ikke rigtig nogen grund til, at der foretages store og drastiske ændringer på det her område.
Så Det Radikale Venstre kan, som jeg også nævnte i indledningen, ikke støtte det her beslutningsforslag.
Og så skal jeg hilse fra SF's ordfører og Enhedslistens ordfører at sige, at de heller ikke støtter beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-23:
Jeg er fuldstændig enig i, at det, der foregår her, er fuldstændig uacceptabelt, og jeg er enig i, at det er en uhensigtsmæssig måde, den dobbeltbeskatningsaftale er lavet på.
Jeg er enig i, at den sociale dumping, der foretages, er fuldstændig uholdbar og uacceptabel, men når hr. Henning Hyllested siger, at det er sådan ligetil, vil jeg sige, at så er det jo ikke ligetil, fordi der er to parter.
Jeg vil da ikke tro, at hr. Henning Hyllested vil sætte flåden og flyvevåbnet ind i forhold til Irland, hvis de ikke vil rette sig efter vores anmodning.
Så der skal en forhandling til, så derfor er det ikke så ligetil endda.
Det er det, som jeg prøver at beskrive, altså at det ikke er så ligetil, som hr. Henning Hyllested siger, men det er da noget, som vi er optaget af, og vi er generelt optaget af at få håndteret de her problemer med social dumping.
Karen Hækkerup (S), 2013-05-23:
Der er ikke tale om, at man stiller et eller andet enormt apparat til rådighed, men hvis man har en akut situation, skal den håndteres.
Det, der er svært i forhold til de her mennesker, er, at de falder ned i en gråzone, fordi de formelt ikke har lovligt ophold, men de har heller ikke ulovligt ophold, ikke så lang tid at de ikke er udvist og datoen for, hvornår udvisningen skulle være der, ikke er overskredet.
Hvis nu man havde haft lovligt ophold, havde man kunnet bede den stat, som vedkommende kom fra, om at refundere de udgifter, man havde haft til hjælpemidler, men fordi der er tale om nogle mennesker, som teknisk set hverken har lovligt ophold eller opholder sig ulovligt, men som er her i vores varetægt, falder de ned i en gråzone.
Det er den gråzone, som jeg medgiver betyder, at lovgivningen godt kan være uklar.
Da Justitsministeriet har redegjort for, at benprotesen er hjemlet i serviceloven, har man ikke været inde at realitetsbehandle den oplysning fra Horsens Kommune.
Man har lagt det til grund, at det var korrekt.
Derfor går vi nu i gang med et analysearbejde for at finde ud af, præcis hvordan vi hjemler hjælp til de her mennesker i lovgivningen, men det har ikke noget med servicelovens § 2 at gøre, idet den kun giver hjælp til mennesker, som har lovligt ophold i Danmark.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-05-23:
Om ikke andet så i hvert fald tak for, at man sætter gang i et arbejde, så vi får klarlagt det og forhåbentlig finder en god løsning på at få ændret det fremadrettet.
Det er trods alt positivt og konstruktivt, så det vil jeg gerne kvittere for.
Men jeg kunne også godt tænke mig at høre, om man kunne forestille sig, at det blev en løsning, hvor man så simpelt hen sagde til den pågældende, at vedkommende så vidt muligt selv eller det land, vedkommende havde statsborgerskab i, skulle finansiere det.
Hvorfor skal det være danskerne, der skal lægge ud og måske kan få det refunderet.
Var det f.eks. en kriminel fra Somalia, tror jeg, at det var helt håbløst at få det, eller var det f.eks. en palæstinenser, er der jo stort set ikke nogen stat at få pengene fra.
Så jeg vil bare høre ministeren, om man kunne forestille sig, at det blev en løsning, at man simpelt hen fra starten sagde til hjemlandet, at de skulle finansiere det.
Karen Hækkerup (S), 2013-05-23:
Jeg kan godt forstå spørgsmålet, og jeg kan sagtens forstå, at man sidder og tænker, hvorfor pokker skal vi betale for det, men der er nogle regler, og der er også et humanitært hensyn.
Man falder ned i en gråzone, når man er her uden lovligt ophold, men heller ikke er her på ulovligt grundlag.
Derfor bliver vi nødt til at kigge på, hvordan vi hjemler den hjælp, som vi tilbyder folk.
Men som jeg nævnte, har vi også en handicapkonvention, som Danmark har skrevet under på, hvor der bl.a. står, at deltagerstaterne skal sikre, at personer med handicap ved en eventuel frihedsberøvelse i forbindelse med en proces på lige fod med andre har krav på garantier i overensstemmelse med de internationale menneskerettigheder og skal behandles under overholdelse af denne konventions målsætninger og principper, herunder ved en rimelig tilpasning.
Hvad er så en rimelig tilpasning?
Hvad er det for en hjemmel, vi bruger?
Vi går i gang med at kigge på det, for jeg synes også som spørgeren, at det vil være helt naturligt, at vi kan være mere præcise med det.
Hvor langt skal vi udstrække den hjælp, vi giver?
Der er, som jeg sagde, ikke tale om, at man får adgang til alle serviceydelser i serviceloven, men eksempelvis får man altså tilbudt en blindestok eller en benprotese, hvis man har brug for det.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-23:
Tak, og tak for ministerens afvisning af forslaget.
Jeg skal bare lige spørge til, med hvilken holdning ministeren vil gå til det her arbejde med at skabe klare regler.
Ministeren siger, at der er en gråzone, og at der er uklare regler, og jeg er da helt enig i, at hvis der er nogle uklare regler, skal de gøres klare, så det er godt, at vi kan blive enige i det her tilfælde i hvert fald.
Men hvad er det for en holdning, ministeren har til det?
Handler det om at stramme reglerne, sådan at man går helt op til kanten af, hvad vi skal i forhold til konventionen, altså en strammere fortolkning end den, vi har nu?
Er det dét, som er ministerens holdning til det arbejde, som ministeren fortæller skal sættes i gang?
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-05-23:
Dansk Folkeparti har jo tidligere spurgt ind til den her sag, og det var til justitsministeren, og han svarede tilbage, at man havde bevilget de her penge netop med henvisning til servicelovens § 2.
Derfor kan det selvfølgelig undre lidt, at ministeren i dag siger det stik modsatte af, hvad justitsministeren skrev i et skriftligt svar.
Men hvis vi nu går ud fra, at der ikke er nogen lovhjemmel i dag, må det vel også betyde, at man godt kunne have ladet være med at bevilge en ny benprotese til 65.000 kr. til en terrorist, som kun er her for at slå danskere ihjel.
Hvis man godt kunne lade være, hvad er Venstres holdning så?
Hvis man havde valget, synes Venstre så, at en terrorist skal præmieres med en ny benprotese, når han i forvejen havde en, der fungerede så fint, at han faktisk godt kunne bruge den til at løbe rundt i en park i Danmark, være inde på et hotel, hvor bomben heldigvis sprang foran ham selv?
Og når der så åbenbart ikke er nogen lovhjemmel og man kunne vælge at lade være, hvad er Venstres holdning så?
Synes man, at man skulle bruge 65.000 skattekroner på en terrorist, eller skulle man bruge dem på noget andet?
Eyvind Vesselbo (V), 2013-05-23:
Jeg vil sige, at i første omgang må justitsministeren og social- og integrationsministeren klare det, hvis der er en uenighed her.
Det kan jeg simpelt hen ikke tage stilling til.
Jeg bruger de oplysninger, jeg har fået af ministeriet, og i øvrigt de ting, jeg selv har undersøgt i sagen.
Med hensyn til hvad der skal kunne gives af muligheder til de her folk, har jeg jo sagt, at jeg vil bede social- og integrationsministeren om at få det her analyseret igennem, for som ministeren jo også selv sagde, er det her lidt uklart.
Det vil være vores holdning i den her sag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-05-23:
Så vil jeg spørge til det sådan helt principielle: Mener Venstre, at grundloven, serviceloven osv. er til for danske statsborgere, eller er de til for at hjælpe og beskytte udenlandske statsborgere, som kommer hertil for at begå terrorangreb?
Det er det, der er spørgsmålet her.
Vi mener jo i Dansk Folkeparti, at den er til for at hjælpe danske borgere, altså at det er derfor, vi har en servicelov.
Her har vi så en udenlandsk statsborger, der alene er her for at dræbe danskere, hvorfor skal en servicelov gælde for sådan en?
Hvorfor skal vi præmiere de her typer for at komme til Danmark for alene at begå kriminalitet?
Det mener vi i Dansk Folkeparti bestemt ikke at man skal.
Karen Hækkerup (S), 2013-05-23:
Jeg synes, at det her indtil videre er blevet løst meget pragmatisk, både i forhold til mennesker på tålt ophold, til asylansøgere og til indsatte i vores fængsler.
Der har været den holdning, at når der var et akut behov, skulle det løses.
Der er så ikke tale om, at man medtager sine hjælpemidler, hvis man eksempelvis forlader landet, men det giver ikke meget mening at bede folk om at aflevere benproteser eller lignende kropsbårne hjælpemidler, som er individuelt tilpassede, for de kan ikke bruges til andre og har derfor ingen værdi.
Når jeg gerne vil have det her klarlagt, er det, fordi jeg synes, at vi selvfølgelig bliver nødt til at kunne fortælle, hvor i lovgivningen hjælpen er at finde, når vi tilbyder mennesker hjælp.
Vi kan jo ikke have, at der er blinde mennesker, der må gå rundt og famle uden en blindestok, fordi vi ikke vil tilbyde dem den.
Bent Bøgsted (DF), 2013-05-23:
Jeg kan godt sige det for tredje gang, og så er der måske en chance for, at det bliver opfattet rigtigt af Enhedslisten
: Det, Dansk Folkeparti hele tiden har sagt, er, at vi på grund af krisen godt kan se, at der er nogle problemer, og at det er en for hurtig indfasning.
Derfor er vi villige til at suspendere genoptjeningskravet og sætte det ned fra 52 uger til 26 uger i op til 2 år.
Når den 2-årige periode er gået, skal kravet tilbage på 52 uger.
Det synes jeg er ret klart tale, jeg er kommet med.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-05-23:
Tak for hr. Eigil Andersens ordførertale, som jeg er enig i indholdet af.
Men spørgsmålet er, hvad der menes med en langtidsholdbar løsning, for dagpengesystemet har jo eksisteret i årtier.
Hvad er det, man skal kigge på i en kommission?
Jeg synes jo, hr. Eigil Andersen meget klart sagde, at spørgsmålet om genoptjeningskravet er en del af dagpengediskussionen i dag.
Så derfor vil jeg prøve at spørge hr. Eigil Andersen, om han synes – bare sådan personligt – at 1 års genoptjening af dagpengeretten er passende, eller om det ville være bedre, hvis vi satte arbejdskravet ned til bare ½ år, som det var før valget.
Eigil Andersen (SF), 2013-05-23:
Jeg mener, at der er skitseret en del gennem det, at vi i sin tid har stemt imod, at kravet blev fordoblet.
Men med hensyn til det aktuelle og fremadrettede må vi jo sige, som jeg har prøvet at gøre, også under de foregående punkter, at når man skal se på dagpengesystemet, er der en lang række faktorer, 10-12-15 stykker – måske flere – som man må se på for at kunne skrue tingene sammen på en fornuftig måde.
Jeg har også tidligere været inde på, at det jo ikke er sikkert, at man kan fremskaffe penge til at opfylde alle de ønsker, der er.
Og så kan der jo blive tale om en prioritering.
Derfor mener jeg, det er klogt, at det bliver analyseret i den her dagpengekommission.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-05-23:
Jeg tror, jeg skal rette hr. Eigil Andersen; det er ikke 10 eller 15 punkter – jeg tror, det er 100 punkter.
Men som udgangspunkt vil jeg sige, at det her jo er sådan et konkret eksempel på en del af dagpengesystemet, og det er en central del af dagpengesystemet for tusindvis af mennesker, der i dag er på arbejdsmarkedet.
Og mange af dem er arbejdsløse.
Derfor vil jeg prøve at spørge, om ikke hr. Eigil Andersen kan give mig ret i, at 1 år for at genoptjene dagpengeretten er for lang tid for rigtig mange mennesker.
Hvis kravet derimod kom ned på bare ½ år, ville der være flere mennesker, som kunne genoptjene, og det vil sige, at de kunne blive i dagpengesystemet.
For man skal huske på – og sådan er det også i dag – at selv om vi har lavet den her underlige lappeløsning, ryger folk jo ud af dagpengesystemet, og hvis de ikke bliver i dagpengesystemet, ryger de ud af a-kasserne, og så går de på kontanthjælp eller på de nye ydelser.
Så som udgangspunkt vil jeg prøve at spørge hr. Eigil Andersen: Er det ikke rigtigt, at det bedste ville være, hvis vi satte arbejdskravet ned til f.eks. ½ år for at genoptjene dagpengeretten?
Eigil Andersen (SF), 2013-05-23:
Jeg mener, at der er grund til at være meget opmærksom på, at virkningen af den redningspakke, der er vedtaget nu, jo er, at der er en hel del arbejdsløse, for hvem den periode, hvor de får en ydelse i forbindelse med deres a-kassemedlemskab ikke er 2 år, men f.eks. 3 år og for nogle endda 4 år.
Det er virkningen af det her.
Det betyder jo, at der forløber en vis tid, hvor forholdene er mildere end de 2 års dagpenge.
Det kan godt være, at det rigtige er, at der er 100 punkter, der skal tages stilling til i forbindelse med dagpengesystemet.
Det kan godt være, men det gør ikke opgaven nemmere.
Men jeg tror, at det er klogere, at man får kigget alle elementerne igennem, frem for at man tager et punkt hist og et punkt pist.
Og sådan kunne man jo fortsætte, måske med hensyn til mange punkter.
Der skal ske en samlet afvejning af, hvordan man så kan gøre.
Og som jeg har nævnt tidligere, skal der også findes en finansiering.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-23:
Ordføreren bruger igen det her argument om, at folk må gå fra hus og hjem, på trods af at både beskæftigelsesministeren og andre i regeringen har udtalt, at det altså ikke er det, der er tilfældet, fordi folk ryger ud af dagpengesystemet.
Nu stiller jeg ordføreren et spørgsmål: Der har jo altid været mennesker, som er røget ud af dagpengesystemet, og hvor mange af de mennesker har måttet gå fra hus og hjem?
Eigil Andersen (SF), 2013-05-23:
Først vil jeg sige, at jeg mener, at hr. Joachim B. Olsen refererer beskæftigelsesministeren forkert.
Ministeren har sagt, at der er nogle, som kan blive boende i deres hus, men det er lige så rigtigt, at der bestemt også er nogle, som ikke kan.
Så det er jo et sammensat billede.
Jeg kan godt gentage det, som jeg har nævnt et par gange her i eftermiddag, nemlig at HK's undersøgelse blandt de arbejdsløse medlemmer viser, at 40 pct. af dem, der har et halvt år tilbage af deres dagpengeperiode, ikke regner med at kunne blive boende i deres hus, hvis de mister dagpengeretten.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-23:
Det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte om, hvilken viden ordføreren ligger inde med i forhold til tidligere erfaringer med mennesker, der ryger ud af dagpengesystemet, altså hvor mange af dem der måtte gå fra hus og hjem.
Der er jo altid mennesker, der er røget ud af dagpengesystemet; det var der i 1990'erne, det var der i 00'erne, det er der i dag, der er altid mennesker, der er røget ud af dagpengesystemet.
Hvor mange af dem, der måtte gå fra hus og hjem, kan underbygge ordførerens påstand om, at mange mennesker må gå fra hus og hjem, når de ryger ud af dagpengesystemet?
Hvilken viden har ordføreren om det?
Eigil Andersen (SF), 2013-05-23:
For det første vil jeg sige, at når det er sådan, at man, da man lavede den 2-årige dagpengeperiode, regnede med, at 2.000-4.000 ville ryge ud af systemet, og vi nu har et tal på 30.000, så skal man jo måske passe lidt på med, hvad det er for nogle tal, man bruger og bygger på.
Det er det første, jeg vil sige.
Det andet, jeg vil sige, er, at den viden, som jeg har, er den undersøgelse, som jeg har henvist til, og som HK har lavet.
Liberal Alliances ordfører har jo ved flere andre lejligheder lagt meget vægt på, at tingene skal være undersøgt, og det er altså det, der er sket her med det, som HK har spurgt de arbejdsløse medlemmer om.
Jeg har ikke nogen statistik for, hvad der er sket med dem, der tidligere er faldet ud af systemet, men jeg ved fra mine samtaler med almindelige lønmodtagere, at der er en stor risiko for mange.
Men jeg er klar over, at Liberal Alliance lægger større vægt på statistikker end på mennesker.