runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2015-12-09:
Jamen det er jo en prioritering.
Vi havde prioriteret pengene, som ministeren siger, til letbane, men den her regering vil ikke bruge dem, og vi har hørt i det forrige spørgsmål, at der jo er penge.
Der var jo 600 mio. kr., som var afsat.
Dem ønsker den nuværende regering ikke at bruge.
Og hvis ikke man havde gået og klattet pengene væk, ville de til gengæld kunne bruges som et plaster på såret til nordjyderne, så de trods alt kunne komme i gang med det, som man havde lovet dem tidligere.
Så kunne de måske også lægge nogle spor, der ville gøre, at man kunne få en ny tredje, vestlig forbindelse over Limfjorden.
Det er jo de ting, man har behov for at få ministeren til at sige noget om.
Når man vil bære de gyldne kæder, må man også tage ansvaret på sig og fortælle noget om, hvor det er, vi skal hen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-09:
Jeg kan forstå, at spørgeren henviser til en debat på P1 om indførelsen af det nye kontanthjælpsloft, som spørgeren, fru Pernille Rosenkrantz-Theil, og Venstres socialordfører, hr. Jan E. Jørgensen, deltog i.
Citat slut.
Herefter nævner han, at mange svenskere tager arbejde i Danmark, fordi vores lønninger er højere.
Jeg synes måske ikke helt, at det er det samme, som at Venstres socialordfører kan tages til indtægt for, at det ville være godt, hvis man i Danmark havde et lønniveau, der minder om det svenske, jævnfør fru Pernille Rosenkrantz-Theils spørgsmål.
Men én ting, jeg er helt sikker på, er, at de danske virksomheders konkurrenceevne bl.a. er afhængig af lønningerne og lønudviklingen i Danmark sammenlignet med udviklingen i udlandet.
Og det håber jeg selvfølgelig også at fru Pernille Rosenkrantz-Theil er enig i.
Dertil vil jeg så sige, at jeg er fuldstændig enig med hr. Jan E. Jørgensen i, at det vel ikke kan være nogen skade, at det danske arbejdsmarked løbende bliver mere konkurrencedygtigt.
Det vil den samlede danske samfundsøkonomi jo nyde godt af.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-12-09:
Jeg synes, at de, der udtaler sig om de her ting – her tænker jeg ikke på spørgeren – skal tænke over, hvad det er for ord, de bruger.
Når vi sammenligner en kontanthjælpsfamilie med en anden familie i samme situation, som arbejder til en overenskomstmæssig mindsteløn og betaler fagforeningskontingent og a-kassebidrag, så er det meget, meget marginalt, hvad der er af forskel imellem de to rådighedsbeløb, og der er ikke tale om fattigdom.
Arbejdsmarkedets parter i Danmark skaber ikke fattigdom, og det, at vi sikrer dette lille bånd imellem de to indkomsttyper, har intet med fattigdom at gøre.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-12-09:
Jeg anerkender fuldt ud, at vi skal få folk i arbejde, særlig mennesker på kontanthjælp.
Der, hvor uenigheden opstår, er jo, når det drejer sig om, hvilke redskaber vi skal bruge, og om vi er villige til at betale den pris, som bl.a. Arbejderbevægelsens Erhvervsråd peger på er forbundet med at indføre kontanthjælpsloftet.
Og når de bruger det begreb, henviser de helt præcis til den gruppe, som ender i fattigdom som en konsekvens af tiltagene.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-12-09:
Jo, der er faktisk en række forhold i vores forsørgelsessystem, som bekymrer mig.
Og det er bl.a., at det dynamiske arbejdsmarked, vi har udviklet i Danmark – og som også de korttidsledige har glæde af – har de langtidsledige og dem, der fryser fast i kontanthjælpssystemet, ikke glæde af.
Det er ikke i orden.
Vi skal gøre, hvad vi kan, for at dem, der har en arbejdsevne, kommer i arbejde, og dem, der er syge, skal hjælpes videre i systemet.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-12-09:
På baggrund af det svar bliver jeg nødt til at spørge ministeren om noget.
Der er en beskæftigelseseffekt af kontanthjælpsloftet, det har jeg også anerkendt, på 100 personer.
Så er der alle de andre mennesker, som bliver ramt af kontanthjælpsloftet, men som ikke kommer i arbejde som en konsekvens af kontanthjælpsloftet.
Er ministeren overhovedet ikke nervøs for deres levefod?
Er ministeren overhovedet ikke den mindste smule urolig for, at de ender i fattigdom, præcis som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd påpeger?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-12-09:
Er ministeren enig med Venstres ordfører Jan E. Jørgensen, der i radioen den 23. november indrømmer, at det er »godt« og forbedrer konkurrencekraften på arbejdsmarkedet i form af lavere lønninger, når de sociale ydelser sænkes?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-12-09:
Ja, vi mener naturligvis, at det er et fornuftigt forslag, vi fremsætter her.
Og gør vi, fordi vi sikrer, at der i indkomsten er et lille, men logisk bånd mellem, hvad man har, når man arbejder til overenskomstmæssige mindstelønninger, og hvad man får, når man bliver forsørget af det offentlige på kontanthjælp.
Det er ikke noget bredt bånd, men det er et bånd, som sikrer, at det kan betale sig at arbejde, og som sikrer, at man altid har en gevinst ved at tage et job, når man har en arbejdsevne.
Og med de rådighedsbeløb, der er tale om, vil jeg ikke anerkende, at vi skaber fattigdom.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-12-09:
Tak for det, og tak for den meget faktuelle gennemgang som svar på mit spørgsmål.
I forbindelse med at jeg stillede spørgsmålet, blev det fra ministeriets side anført, at man ønskede spørgsmålet stillet til socialministeren i stedet for.
Det afviste jeg, og det gjorde jeg, fordi de tiltag, vi her taler om, jo er iværksat af regeringen og beskæftigelsesministeren med henblik på at øge beskæftigelsen.
Det anerkender jeg.
Men jeg vil samtidig sige, at beregninger fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, Beskæftigelsesministeriet og Finansministeriet viser, at der er en meget lille beskæftigelseseffekt af eksempelvis kontanthjælpsloftet.
Og det er jo det, man må tage i betragtning, når man skal besvare mit spørgsmål om, hvorvidt man mener, at beskæftigelseseffekten af eksempelvis kontanthjælpsloftet, altså 100 personer, står mål med det antal af fattige, som i hvert fald Arbejderbevægelsens Erhvervsråd mener bliver konsekvensen af de her tiltag.
Synes ministeren, at det er fornuftigt at indføre kontanthjælpsloftet med den konsekvens, som det får med øget fattigdom for en lang række mennesker, når beskæftigelseseffekten begrænser sig til 100 personer?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-12-09:
Tak for spørgsmålet.
Siden 2011 er antallet af kontant- og uddannelseshjælpsmodtagere steget med 20 pct., og antallet af ægtepar på kontanthjælp er steget med 50 pct., og det er på trods af, at vi nu har oplevet 2 år med stigende beskæftigelse.
Det er denne udvikling, vi nu vil stoppe.
Det handler om, at flere danskere skal i job, og færre skal forsørges af det offentlige.
Derfor har regeringen sammen med resten af partierne i blå blok aftalt, at vi nu skal have et kontanthjælpssystem, hvor det kan betale sig at arbejde.
Vi har indført et nyt kontanthjælpsloft, en reel rådighedsregel med krav om 225 timers arbejde og en integrationsydelse.
Vi har sikret, at vi nu kan have et kontanthjælpssystem, hvor det kan betale sig at arbejde, og det har vi gjort på en måde, hvor vi har fundet en balance mellem på den ene side at sikre, at det altid kan betale sig at arbejde, og på den anden side at kontanthjælpen skal udgøre et midlertidigt forsørgelsesgrundlag.
Det betyder, at et typisk kontanthjælpsægtepar med tre børn fortsat har ca. 15.000 kr. hver måned, når skatten og huslejen er betalt, og det står vi gerne på mål for.
Det har efter min mening ikke noget med fattigdom at gøre.
Det handler derimod om, at hele Danmark skal have gavn af opsvinget, og at flere kontanthjælpsmodtagere skal i job.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-12-09:
Tak for det.
Er ministeren enig med Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, der den 29. november i rapporten »De glemte fattige« konkluderer, at regeringens »tiltag vil trække i retning af, at antallet af fattige vil stige i årene fremover«?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-12-09:
Hvad er ministerens kommentar til analysen i Politiken den 26. november af professor Michael Baggesen Klitgaard, der bl.a. siger om regeringens og Dansk Folkepartis kontanthjælpsloft, at »Uanset hvor moderne loftet end måtte være, er det et politisk tiltag, som alt andet lige skaber større økonomisk ulighed«?
Hvad er ministerens kommentar til analysen i Politiken den 26. november 2015 af professor Michael Baggesen Klitgaard, der bl.a. siger om regeringens og Dansk Folkepartis kontanthjælpsloft, at »Uanset hvor moderne loftet end måtte være, er det et politisk tiltag, som alt andet lige skaber større økonomisk ulighed«?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-12-09:
Vil ministeren uddybe sin ordførers holdning – det var i det her tilfælde socialordføreren, skal jeg sige, og det skulle måske have stået mere præcist – om, at det ville være godt, hvis Danmark havde et lønniveau, der minder om det svenske?
Vil ministeren uddybe sin ordførers holdning om, at det ville være godt, hvis man i Danmark havde et lønniveau, der minder om det svenske?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til P1 debat den 23. november 2015.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-12-09:
Nej, jeg tror på, at vi samlet set får en langt bedre økonomi også for disse familier, når de har en klar motivation til at drage nytte af den arbejdsevne, de har.
Og igen: Hvis det viser sig, at de ikke har nogen arbejdsevne, så skal de ikke være på kontanthjælp.
Så skal de videre og have behandling for deres sygdomme eller over på andre ydelser.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-12-09:
Alle de ting ville jeg jo sådan set være enig med ministeren i, hvis tilfældet var, at folk gik direkte ud og fik et job.
Men det er ministerens eget ministerium jo enig i ikke kommer til at ske, og det, vi så tilbage i 00'erne, da man havde lignende fattigdomsydelser, var, at det fordoblede antallet af fattige børn.
Så jeg spørge bare en allersidste gang: Tror ministeren virkelig – og nu er det bare os to, der snakker – at de her tiltag med kontanthjælpsloftet ikke vil komme til at øge den økonomiske ulighed for de mennesker, der ikke går ud og finder et job?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-12-09:
Jeg tror ikke på, at dette økonomisk og matematisk set vil øge uligheden.
I det omfang at mennesker arbejder mere, i det omfang at de har en arbejdsevne og på den måde kommer tættere på arbejdsmarkedet, så vil det med alle de forventninger, man har, bidrage til, at de både selv bliver en del af det arbejdende fællesskab, og at deres børn tilsvarende får langt større muligheder for at bryde den sociale arv og også modtage uddannelse og blive en del af det arbejdende fællesskab.
Og de rådighedsbeløb, vi arbejder med her, har intet med fattigdom at gøre.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-12-09:
Men vi er jo enige om, at det er en ganske lille beskæftigelseseffekt, der kommer ud af at indføre et kontanthjælpsloft, og dermed vil det også gør folk fattigere.
For det mindsker jo simpelt hen folks rådighedsbeløb.
De har færre penge til fornøjelser, de har færre penge til at sende deres børn på udflugter, de har færre penge til at få hverdagen til at hænge sammen.
Så langt er vi enige.
At betragte det som noget sundt, når beskæftigelseseffekten alligevel er så lille, er jeg for det første ikke enig i.
For det andet: Tror ministeren, at det økonomisk og matematisk set vil øge uligheden, eller vil det ikke?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-12-09:
Min vurdering er, at det her vil bidrage til den øgede økonomiske sundhed til glæde for alle mennesker og til glæde for deres børn.
Det her er sådan set også en videreførelse af den tidligere regerings spor med henblik på at sikre en højere grad af nærhed imellem de mennesker, der er under offentlig forsørgelse, og arbejdsmarkedet, altså for den del af deres arbejdsevne, som de er i stand til at nyttiggøre og få en almindelig indkomst ud af.
Det er det bedste for dem selv, det er det bedste for deres børn, det er det bedste for Danmarks økonomi, og vi kan ikke gøre noget bedre for at hindre økonomisk ulighed, end at børnene får en god chance.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-12-09:
Altså, ministeren tager jo fejl.
For der er rent faktisk, når man ser på det, ikke et stort problem med, at det ikke kan betale sig at arbejde i Danmark.
Men når man hører ministeren, kan man jo få det indtryk, at det er en stor fordel for alle de her mennesker på kontanthjælp, at man nu går ind og sætter et loft over deres ydelser og skærer i deres ydelser.
Men det er jeg ikke sikker på at de selv og deres familier nødvendigvis vil føle.
Men når nu beskæftigelseseffekten kun er på 100 personer – hvad den tidligere spørger også fik bekræftet – hvordan hænger det så sammen med, at ministeren får det til at lyde, som om alle de her mennesker, der i dag befinder sig på kontanthjælp, vil vælte ud og finde job alle mulige steder, samtidig med at ministeren heller ikke for alvor svarede på mit spørgsmål, nemlig om man regner med, at det her kommer til at øge den økonomiske ulighed, eller det ikke gør?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-12-09:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen har sammen med resten af partierne i blå blok aftalt, at vi nu skal have et kontanthjælpsloft, hvor det kan betale sig at arbejde.
Det nye kontanthjælpsloft vil sikre, at alle kontanthjælpsmodtagere vil opleve en indkomstfremgang ved at tage et fuldtidsjob til en løn i den lavere ende af lønskalaen, og de allerfleste familietyper vil opnå en mærkbart større gevinst end i dag.
Med det nye loft sætter vi nu en overligger for de ydelser, som en kontanthjælpsmodtager kan modtage.
Det betyder ikke, at vi sænker selve kontanthjælpen eller de børnerelaterede ydelser.
Det vil jeg gerne understrege.
Derimod vil loftet have betydning for boligstøtten og den særlige støtte, som kontanthjælpsmodtagere kan modtage.
Med aftalen om et kontanthjælpsloft vil en kontanthjælpsfamilie efter de standardiserede familietypeberegninger, vi anvender, have mellem 70 og 90 pct. af indkomsten efter skat set i forhold til et job til en overenskomstmæssig mindsteløn.
Gevinsten for et ægtepar med tre børn stiger f.eks. fra i dag 1.400 kr. efter skat til ca. 3.700 kr. efter skat om måneden.
Med loftet vil et kontanthjælpsægtepar med tre børn efter de familietypeberegninger, der bliver anvendt, have ca. 15.000 kr. hver måned, når skat og husleje er betalt, og det mener vi er fair.
Siden 2011 er antallet af kontanthjælps- og uddannelseshjælpsmodtagere steget med de her 20 pct., og det er for ægtepar steget med ca. 50 pct.
Det er sket, på trods af at vi har oplevet flere år med stigende beskæftigelse, og det er den udvikling, vi vil stoppe.
Det handler om, at flere danskere skal i job og færre skal forsørges af det offentlige.
Et af de største problemer i forhold til at sikre bedre økonomiske muligheder for udsatte, mindre ulighed samt mere velstand og velfærd er jo lige præcis, at for mange mennesker hænger fast i offentlig forsørgelse.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-12-09:
Jamen først og fremmest er det jo ikke nogen hemmelighed, at vi i Socialdemokratiet er uenige med regeringen i præmissen om, at det ikke kan betale sig at arbejde.
Virkeligheden er jo, at for den lillebitte gruppe, hvor man matematisk kan opstille et regnestykke om, at det ikke kan betale sig at arbejde, er der rent faktisk 93 pct. af dem, der arbejder alligevel, fordi arbejdet tilfører en masse anden værdi osv.
Det var en sidebemærkning.
Det andet, jeg så gerne vil spørge om, handler om, at vi jo op igennem 00'erne, da man havde de daværende fattigdomsydelser, så, at udsættelsen af lejere steg og steg, indtil det toppede i 2011, hvorefter det så fra 2011 til 2014 faldt igen, da den daværende S-R-SF-regering afskaffede fattigdomsydelserne.
Anerkender ministeren overhovedet, at der er en sammenhæng mellem lavere sociale ydelser og flere udsættelser af lejere?
Inger Støjberg (V), 2015-12-09:
Lad mig indledningsvis gøre det klart, hvad der er baggrunden for, at regeringen ønsker ydelserne sat ned.
Og det er faktisk helt enkelt, nemlig at kontanthjælpen er så høj, at det for mange i målgruppen ikke kan betale sig at arbejde.
Det er derudover et faktum, at ydelsen er høj sammenlignet med andre lande.
Rockwool Fondens nylig offentliggjorte undersøgelse fra september her i år om kontanthjælpen igennem 25 år sammenligner fem OECD-landes kontanthjælpsniveau.
Analysen viser, at kontanthjælpsydelserne i Danmark ligger blandt de højeste, mens det svenske niveau ligger blandt de laveste, der er på linje med Tyskland.
Den slags sammenligninger er selvfølgelig vanskelige at foretage, men Rockwool Fonden har korrigeret for både boligudgifter og købekraft, og det er altså en af de mere nøjagtige sammenligninger, vi har med at gøre her.
Regeringen finder det uholdbart, at det danske kontanthjælpsniveau er førende og da især i forhold til lande som Sverige og Tyskland.
Jeg vil for min del svare vedrørende den del af udsættelserne af lejere, der angår integrationsydelsen og flygtninge og indvandrere, og jeg må starte med at sige, at jeg simpelt hen ikke mener, at man kan stille det op på den måde, som spørgeren gør.
Jeg anerkender ganske enkelt ikke præmissen.
At blive udsat fra sit lejemål er selvfølgelig en forfærdelig situation at komme i, især hvis man har børn.
Men lad mig en gang for alle slå fast, at målet med de lavere ydelser er, at flere skal være selvforsørgende.
Man skal ud på arbejdsmarkedet, så man kan betale sin egen husleje.
Derudover er det jo væsentligt at huske på, at der som oftest ikke er tale om en enkelt forklaring på, at lejeren bliver sat ud af sin bolig.
Der er typisk tale om et sammenfald af uheldige faktorer, som f.eks. at man har dårligt styr på sin privatøkonomi, psykiske lidelser eller skilsmisse.
Så jeg mener faktisk ikke, at man kan stille det op på den måde, spørgeren gør.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-12-09:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at regeringens forslag om lavere sociale ydelser i form af eksempelvis kontanthjælpsloft og integrationsydelse vil betyde flere udsættelser af lejere?
Mener ministeren, at det er rimeligt, at regeringens forslag om lavere sociale ydelser i form af eksempelvis kontanthjælpsloft og integrationsydelse vil betyde flere udsættelser af lejere?
Inger Støjberg (V), 2015-12-09:
Det gør jeg reelt ikke, for jeg mener, at der er flere faktorer, der spiller ind.
Lad mig helt stilfærdigt sige, at nu er det jo ikke regeringen, der ønsker barakbyer.
Det er Socialdemokratiet.
Pernille Schnoor (S), 2015-12-09:
Så vil jeg gerne stille det spørgsmål, jeg ville have stillet før: Anerkender ministeren, at det er vanskeligt at blive integreret, hvis man får anvist en midlertidig bolig, f.eks. i en barakby eller en pavillon eller en skole, som der er lavet lidt om på?
Anerkender ministeren, at det kan besværliggøre integrationen – nu hedder det jo integrationsydelse?
Så er det noget, ministeren anerkender?
Inger Støjberg (V), 2015-12-09:
Det, der er sagen, er, at vi jo ikke kommer i en situation, hvor der står så mange boliger ledige, at man bare kan anvise direkte til en permanent bolig.
Det tror jeg heller ikke at spørgeren selv tror på.
Det ville være fuldstændig vanvittigt at tænke på, hvor mange boliger der så skulle stå tomme, for at man som flygtning kunne komme direkte til en permanent bolig.
Så det, jeg siger, er, at vi ikke kommer uden om en situation, hvor kommunerne kommer til at anvise til midlertidige boliger først, og så finder man så en permanent bolig.
I øvrigt har vi lige smidiggjort reglerne om midlertidige boliger – eller vi er jo i gang med det, i øvrigt sammen med Socialdemokraterne – så der kan bo flere på samme værelse, hvis de er af samme køn, og også i længere tid.
Pernille Schnoor (S), 2015-12-09:
Så tanken er ikke, at man fra kommunens side skal anvise en permanent bolig til flygtninge.
Skal jeg forstå det sådan, at ministeren mener, at man slet ikke skal anvise permanente boliger til flygtninge?
Ministeren talte meget om den symbolværdi, der er i det, og som gør, at der ikke kommer flere til Danmark.
Nej, jeg var ikke lige færdig.
Når man bliver anvist en midlertidig bolig, som ministeren siger at kommunerne skal, for de skal åbenbart ikke anvise permanente boliger...
Inger Støjberg (V), 2015-12-09:
Nej, det gør jeg faktisk ikke.
Jeg tror ikke, vi kommer i den situation, at kommunerne bare kan anvise direkte til en permanent bolig, så jeg anerkender faktisk ikke præmissen.
Pernille Schnoor (S), 2015-12-09:
Tak for svaret.
Jeg mener, at ministeren forholdt sig til den første del af spørgsmålet, nemlig den her økonomiske udfordring, det er for kommunerne, og også den praktiske udfordring, det er at finde boliger til flygtninge.
Den anden del af spørgsmålet handler om, at man sætter flygtninge ind i midlertidige boliger.
Det er jo også af praktiske årsager, fordi man ikke kan finde nok boliger, der kan betales inden for integrationsydelsen.
Jeg har tjekket nu her i dag i boligforeningerne i Helsingør.
Der er f.eks. et boligbyggeri, der hedder Vapnagaard, og den billigste bolig, der er der, koster 2.600 kr. pr. måned, 3.500 kr. inklusive forbrug, og den er på 30 m².
Dem er der selvfølgelig ikke særlig mange af.
Anerkender ministeren, at kommunerne bruger de her midlertidige løsninger, fordi de ikke har permanente boliger nok, og fordi der ikke er penge inden for integrationsydelsen til at betale de huslejer, der er på de permanente boliger?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-09:
Vi tager jo ansvaret på os hver dag, men jeg er bare nødt til endnu en gang at sige til hr. Bjarne Laustsen: Husk nu, at man kan beslutte sig for, at man vil bruge penge, men det har først rigtig vægt den dag, man også har dem i kassen.
Og det var det, der var problemet for den forrige regering.
De besluttede for meget, de havde bare ikke lige pengene – de var brugt på noget andet.
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-09:
Jeg kan bekræfte, at når man laver ændringer i skattesystemet, f.eks. fastfryser grundskylden eller ændrer på et fradrag, så rammer det forskelligt, afhængigt af hvem der bor hvor, og hvad de tjener.
Det er jo ikke rigtigt, at der deles penge ud til nogle kommuner, og at regningen så samles op af alle.
Sådan kan man ikke gøre finansloven op.
Finansloven er også udtryk for besparelser på f.eks. udviklingsbistanden.
Det kunne også være det, der var med til at finansiere den her lempelse af grundskylden.
Så jeg køber ikke helt spørgerens præmis for spørgsmålet.
Jesper Petersen (S), 2015-12-09:
Skatteministeren forsøger sig med sådan en sådan er det jo-argumentation.
Det, jeg er ude efter, er at få diskuteret den her sag, hvor man laver noget, som både er socialt skævt – i og med at det jo er de kommuner, hvor der har været den mest gunstige udvikling økonomisk og i priserne på ejendomme, som får broderparten af den her gevinst – og som også viser sig at være geografisk skævt.
Jeg fik i forgårs skatteministerens egne tal for, hvad det betyder for de her kommuner.
I Tønder og Aabenraa f.eks. er det 30 kr., en boligejer næste år vil kunne mærke det med, mens det på Frederiksberg er over 3.000 kr.
Og det helt grelle kommer, når man ser på, hvad der også følger med det her, nemlig at det jo skal betales.
Der er over ½ mia. kr., som ikke kommer i statskassen, fordi man laver den her fastfrysning af grundskylden næste år.
Og den regning samler regeringen op bl.a. ved at skære ned på kommunernes bevillinger i de kommende år, ligesom uddannelse, forskning, kontanthjælpsmodtagere og alle mulige andre holder for i den finanslov, hvor det her element indgår.
De kommuner, jeg har nævnt her – og faktisk otte kommuner ud af de nederste 25 på den her liste – er beliggende i Syd- og Sønderjylland, som ministeren har ret i at jeg kommer fra.
Så otte af de nederste 25 er beliggende i Syd- og Sønderjylland, og der får man altså nogle meget, meget små lettelser. Men borgerne i de samme kommuner er jo med til at samle regningen op, i form af at der vil blive færre penge til at drive deres kommunale velfærd for, og også uddannelsesstederne i deres kommuner bliver presset på deres økonomi i de kommende år som følge af regeringens finanslovsforslag. I stedet for sådan er det jo-argumentationen kunne jeg godt tænke mig, at skatteministeren forholdt sig til det.
Altså, er det ikke rigtigt, at det rent økonomisk øger den geografiske skævvridning i landet, når man laver sådan en fastfrysning, der især kommer nogle områder til gavn, hvor udviklingen i forvejen er gunstig, mens regningen skal samles op af alle, også de områder, hvor udviklingen er mindre gunstig rent økonomisk?