Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-11:
Tak for det.
Vi mener, at forslaget er på kanten af grundloven, vi mener, at forslaget er diskriminerende, vi mener, at forslaget på helt urimelig vis vil forringe skoleundervisningen for flygtningebørn, vi mener, det vil skade integrationen, og vi mener, det vil skabe generelle problemer for mange andre børn, både i vores folkeskoler og i de frie skoler, hvis en gruppe af børn skal integreres der efter i en periode på helt op til 2 år at have befundet sig i et skoletilbud af væsentlig ringere kvalitet.
Som flere andre har været inde på, oplever jeg, at vi dér er på linje med en lang række af de organisationer og foreninger, der i deres høringssvar advarer imod konsekvenserne af regeringens forslag, men man kan vel konstatere, at det åbenbart er vigtigere at skabe muligheder for fleksibilitet, som det så smukt hedder, mens det i virkeligheden handler om, at billiggørelse af skoletilbuddet til flygtningebørn vejer langt tungere end børnenes tarv og kvaliteten af undervisningen.
Det er trist, og jeg tænker også, at – hvis man kan tillade sig at sige det – det er dumt.
Når man på den måde, også ud fra en økonomisk vinkel, anlægger en meget snæver betragtning, kan det godt være, at man kortsigtet kan spare nogle udgifter ude i kommunerne – det er i hvert fald det, der fremgår af lovforslagets bemærkninger – men vi har fra Danmarks Lærerforening fået en ganske nylig udkommet rapport, som den norske kundskabsminister har fået udarbejdet, som viser, at jo, det er ganske rigtigt dyrt, hvis man vil sikre en ordentlig undervisning for flygtningebørn, men til gengæld er det ekstremt dyrt, hvis man ikke sikrer en undervisning af børnene, der gør, at de får gode muligheder for deres videre uddannelse og får et godt afsæt til efterfølgende at komme ud på arbejdsmarkedet.
Som jeg nævnte indledningsvis, er det vores opfattelse, at forslaget her er på kant med grundloven.
Som det allerede er nævnt af flere af spørgerne, fremgår det af grundlovens § 76, at alle børn i den undervisningspligtige alder har ret til fri undervisning i folkeskolen.
Det er altså en basal demokratisk rettighed, som det efter Enhedslistens opfattelse ikke er muligt at fratage børn, uden at man kommer på kant med grundloven.
I grundloven fremgår det af teksten, at forældrene har en frihed til at vælge.
Der er jo som bekendt ingen folkeskoletvang her i landet og bør heller ikke være det, for der er en frihed for forældrene til at vælge et andet skoletilbud – en fri skole, en privat skole, der er en frihed til at undervise børnene hjemme.
Men det, der er det helt centrale, er, at der i grundlovsteksten står, at børnene har en ret til et folkeskoletilbud, og derfor kan det simpelt hen ikke være rigtigt, at man i lovforslaget formulerer, at kommunalbestyrelsen kan henvise tosprogede børn og unge i den undervisningspligtige alder til et særligt tilbud om grundskoleundervisning.
Vi mener i Enhedslisten, at det er i strid med den ret, der er til fri undervisning i folkeskolen, og jeg har iagttaget den særlige mærkværdighed i den debat, vi har haft op til lovforslagets fremsættelse, at der ligefrem fra ministerielt hold er blevet givet udtryk for, at det, at tilbuddet ikke er omfattet af folkeskoleloven, ikke behøver at betyde, at det ikke er et folkeskoletilbud.
Vi måtte sågar i et samråd høre, at der godt kan være to folkeskoler – en, der omfatter folkeskolelovgivningen, og en, der ikke er omfattet af den.
Jeg tænker, at det måske, selv om det ikke siges så tydeligt i lovbemærkningerne, også er derfor, man har valgt at understrege »det almindelige« i udtrykket »det almindelige folkeskoletilbud« for at understrege, at vi altså kan have to typer folkeskoler her i landet – en, der er omfattet af folkeskolelovgivningen, og en, der ikke er.
Jeg mener simpelt hen ikke, det holder nogen som helst steder.
Tilsvarende mener vi heller ikke, at forslaget lever op til bestemmelserne i flygtningekonventionens artikel 22.
Her fastslås det, at staterne med hensyn til elementær undervisning skal give flygtninge samme behandling som den, der tilkommer deres egne statsborgere.
Men med det her forslag sikrer man lige præcis ikke samme behandling af flygtningebørn, fordi det udtrykkeligt af lovforslagets bemærkninger fremgår, at det særlige kommunale skoletilbud ikke skal være omfattet af f.eks. bestemmelser om klassestørrelser og kvalifikationskravene til lærerne.
For at give kommunerne mulighed for at spare på skoletilbuddet til flygtningebørn giver man altså mulighed for at give et skoletilbud af ringere kvalitet og åbner derfor op for, som der står i konventionens bestemmelse, at man med hensyn til elementær undervisning ikke behøver at give flygtningebørn den samme behandling som andre børn.
Det er diskriminerende, og det er efter Enhedslistens opfattelse i strid med konventionen.
Endelig, når det er sagt om alt det juridiske, er det efter min opfattelse helt uforståeligt, at man fremlægger et forslag, som så åbenlyst vil modarbejde integrationen af de børn, der bliver omfattet af det særlige skoletilbud.
Vi ved, det i høj grad vil være børn, der har et særligt behov for støtte til at komme godt i gang med deres skolegang her i landet, vi ved, det er mange, som igennem længere tid ikke har haft mulighed for skolegang overhovedet, vi ved, at der i høj grad kan være tale om stærkt traumatiserede børn, men alligevel vil man både rent administrativt, er det vel, gennemføre forringelser af modtageklasserne, sådan at der fremover skal kunne være op til 18 børn i en modtageklasse spændende over fem klassetrin mod i dag 12 børn spændende over tre klassetrin, og derudover vil man så for at føje spot til skade ud over at forringe vilkårene i modtageklasserne åbne for det her særlige skoletilbud, som vil give en ringere kvalitet end de tilbud, der er til rådighed i dag.
Det er uanstændigt over for børnene, det er skidt for integrationen, og det er samfundsøkonomisk uhyggelig kortsigtet.
Enhedslisten kan ikke anbefale forslaget.