runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-02-03:
Tak, hr. formand.
Først og fremmest vil jeg sige tak til Dansk Folkeparti for dette beslutningsforslag.
Jeg tror, alle partier her i Folketinget deler det synspunkt, at vi skal have stort fokus på problematikken omkring rocker- og indvandrerbander, som man jo nok må konstatere er en af de største politiopgaver i dagens Danmark.
Spørgsmålet om dummebøder er derfor også alvorligt, ingen tvivl om det, jeg tror blot ikke, at minimumsstraffe er løsningen på problemet.
Allerede i dag kan man få op til 1½ års fængsel for afpresning, og ved skærpende omstændigheder kan det faktisk give op til 6 års fængsel.
Selv hvis en reel gæld indfries med det, man kan kalde for rockermetoder, kan det faktisk også give fængsel i op til 2 år.
Og hvis en dummebøde inddrives ved øjeblikkelig vold, giver det op til 6 års fængsel og op til 10 år ved skærpende omstændigheder.
Det synes jeg man skylder at nævne for ligesom at opkvalificere debatten om det her beslutningsforslag.
Men jeg tror ikke, at problemets rod er et spørgsmål om strafferammen.
Det er et stort problem, og det mener jeg at vi fortsat skal have fokus på i Folketinget, og det tror jeg faktisk at vi, alle partierne imellem, kan være enige om.
Jeg tror, at et af de første skridt er at sørge for, at der er et politimæssigt fokus på bandekonflikten, og jeg er derfor glad for, at Radikale Venstre, Dansk Folkeparti og de øvrige partier, der står bag politiets økonomiaftale, fortsat har prioriteret løsning af bandekonflikten højt, og at vi også har udvidet vores prioritering med den nylig indgåede aftale.
Jeg håber, at det kan være med til at løse nogle af de problemer, som mange danske familier jo bliver ramt af, for jeg anerkender blankt, at det kan være en meget, meget svær situation at havne i som familie.
Så må jeg ærligt sige, at vi i Radikale Venstre er meget skeptiske over for brugen af minimumsstraffe.
Jeg synes, det er en uskik, og personligt ser jeg derfor meget frem til, at Straffelovrådet færdiggør deres arbejde omkring minimumsstraffe.
Min skepsis vedrørende denne form for lovgivning bunder i, at jeg meget gerne vil beholde den dømmende magt hos domstolene.
Vi respekterer i Radikale Venstre og værner utrolig meget om magtens tredeling og grundlovens § 3, og vi tror på, at det principielt set er domstolene, der er bedst til at afgøre i den konkrete sag, hvordan og hvorledes strafudmålingen skal være.
Derfor kan vi desværre ikke støtte forslaget.
Mette Reissmann (S), 2012-02-03:
Jeg vil gentage mig selv og sige, at alt efter de konkrete omstændigheder, der er knyttet til hver enkelt sag, hvor bl.a. en dummebøde bliver opkrævet, er der en mulighed fra domstolenes side for at give hårdere straffe.
Der er også faldet afgørelser, hvor det er givet.
Der sker en konkret afvejning og en konkret vurdering fra sag til sag.
Vi mener ikke, at man skal lave en skabelon for det her, og vi mener faktisk, at det mest effektive er at afsætte ressourcer, som det er sket, til at bekæmpe, at der overhovedet er en basis og en platform, hvorfra disse dummebøder kan uddeles.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-03:
Det er jeg helt med på, og Dansk Folkeparti har også i det forløb været med til at presse på for, at der kom flere ressourcer til det, og det er også lykkedes til en vis grad.
Men det, jeg hæfter mig ved, er den problemstilling, at man har meget lave straffe.
Justitsministeren sagde jo også, at i de mindre sager gives der normalt fra 4 til 6 måneders fængsel.
Der vil jeg spørge fru Mette Reissmann: Mener Socialdemokraterne, at det er afskrækkende?
Hvis man forestiller sig, at der uddeles dummebøder til mennesker, der er skræmt fra vid og sans i forbindelse med sådan nogle sager, er det så virkelig afskrækkende, at man kan sætte gerningsmanden i fængsel i 4 måneder, hvorefter vedkommende kan komme ud efter at have afsonet to tredjedele eller halvdelen af straffen?
Det er jo situationen med de forholdsvis lempelige regler, vi har omkring sådan nogle ting i Danmark.
Kan man virkelig leve med, at den person, der har truet en, kommer ud efter så kort tid, nemlig 2-3 måneder efter at dommen er faldet?
Det er jo så kort tid, at man er nervøs for at kunne blive ramt af nye repressalier og derfor ikke vil anmelde det.
Mette Reissmann (S), 2012-02-03:
Socialdemokraterne har jo netop bl.a. sammen med Dansk Folkeparti afsat ressourcer til at optimere politiets indsats over for de her ting, sådan at det er politiet, der skal tage sig af de ting.
Strafferammen som sådan vil ikke komme til at skulle have nogen afgørende effekt på det.
Der er ingen tvivl om, som jeg også sagde i min ordførertale, at i det omfang en dummebøde opkræves, sker det ofte under omstændigheder, der lige præcis medfører, at andre regler i straffeloven bliver bragt i spil, og i den sammenhæng er der ikke andet end at sige, at det er dækkende for, hvad vi mener er passende.
Der er en betænkelighed ved at skulle indføre en minimumsstraf af den her karakter.
Det er bl.a. et element, som Straffelovrådet sidder og kigger på.
Derfor afventer vi klart det arbejde, som de engang må komme med.
Vi bakker fuldstændig op omkring politiets indsats, og derfor har vi også valgt at styrke dem med yderligere en taskforce, sådan at det bliver fra kyst til kyst, fra grænse til grænse, at politiets indsats faktisk bliver bakket op fra Socialdemokratiets side.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-03:
Jeg kan læse op, hvad Jean-Jacques Royal, der arbejder med de her ting, siger.
Vi har haft ham inde til høringer i Folketinget.
Er Socialdemokraternes svar virkelig kun, at det er fint, som det er nu, og derfor vil man ikke være med til Dansk Folkepartis forslag?
Eller hvad vil Socialdemokraterne så?
Jeg synes, der mangler svar.
Jeg synes, der er negativ afvisning i stedet for positiv stillingtagen til, hvad man så rent faktisk vil gøre ved det, når nu problemerne tårner sig op.
Det kan vi jo høre på eksperterne at de gør.
Mette Reissmann (S), 2012-02-03:
Dummebøder er en sanktionsform, som ligger uden for det danske retssystem, og som hverken skal eller må accepteres.
De skal overhovedet ikke anvendes.
Ikke desto mindre bliver der jo truet, og der bliver nogle gange slået, og der er også mennesker, som nogen holder fanget for at få dem til at udlevere penge.
Sådan et system er helt og aldeles uacceptabelt.
Det er også vores indtryk, at politiet faktisk selv er opmærksom på det, og der må ikke svækkes på den politimæssige indsats.
Politiet gør et godt stykke arbejde.
I Socialdemokratiet mener vi jo grundlæggende, at det er domstolenes opgave at vurdere hver sag for sig.
Politiet fanger banditterne, og domstolene dømmer dem.
Det mener vi faktisk er en udmærket fordeling af arbejdsopgaverne.
Og i et retssamfund som det danske bedømmes folk hver for sig og ikke efter en skabelon.
Det gælder anklagede såvel som dømte.
Vi skærer ikke alle over en kam.
Andre kan jo også godt udstede dummebøder.
Det har man jo et vist kendskab til alene inden for medierne.
Vi mener, at det mest effektive er det, der er aftalt i politiforliget, som Dansk Folkeparti jo selv er med i, nemlig aktivt at styrke kampen mod bande- og rockerkriminalitet, særlig ved hjælp af den nye Task Force Vest, hvor der, som ministeren også var inde på, lægges et massivt pres på miljøet.
Det mener vi faktisk er det mest effektive.
Samlet set er dummebøder og den meget ofte tilknyttede bande- og rockeraktivitet dækket af allerede eksisterende regler.
Og justitsministeren gennemgik jo ganske glimrende lige præcis de forskellige sanktionsformer, der allerede er indbygget i den strafferetlige ramme.
Det er jo sjældent, at vi ser en person pænt og nydeligt komme op og anmode om – i øvrigt under påberåbelse af, at vedkommende opkræver en dummebøde – at man skal være venlig at give ham pengene.
Jeg kender i hvert fald ikke til tilfældene.
Det sker jo tit og ofte sammen med en anden aktivitet, som f.eks. vold, trusler om vold, afpresning eller sågar frihedsberøvelse.
Det er jo altid en vurdering af de konkrete omstændigheder, der er afgørende for, om en dummebøde anses for at være det ene eller det andet.
Sidst, men ikke mindst,
skal jeg ligesom justitsministeren sige, at Socialdemokratiet også ønsker at afvente, at Straffelovrådet afleverer deres arbejde, så vi kan se, hvilke anbefalinger de kommer med.
Afslutningsvis: Socialdemokraterne kan med de her ord ikke støtte forslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-02-03:
På samme måde som røveri er langt værre end tyveri, er afpresning altså også værre end de andre former for økonomisk kriminalitet.
Derfor mener vi, at man, eftersom afpresning jo er blevet et større og større problem, godt kan gå ind og drøfte nærmere, om de straffe, der uddeles i dag, er af en tilstrækkelig længde, for jeg kan godt være enig i, at en straf på 4-6 måneder ikke er tilstrækkelig hård i nogle af den her type sager.
Ida Damborg (SF), 2012-02-03:
Vi ved vel i bund og grund ikke noget, vil jeg sige til hr. Tom Behnke, før folk er dømt, og det er jeg tryg ved.
Det er sådan
, at når man skal sætte grænser, kan man jo altid diskutere, om de er sat lige præcis det rigtige sted.
Hr. Tom Behnke har tidligere i dag henvist til færdselsloven, og der er nogle steder, hvor 52 km/t. måske havde været bedre for netop dette byområde, eller 49 km/t. i andre områder, men vi har jo lagt os på en grænse, som er 50 km/t.
I den her sag har vi også lagt os på den grænse, at man skal være dømt for en forbrydelse mod statens sikkerhed eller dømt for en forbrydelse, der giver 5 års fængsel eller derover.
Sådan er det med grænser, der kan være eksempler på, at grænserne er rimelige eller urimelige, men sådan er det altid, når man skal lave regler.
Lotte Rod (RV), 2012-02-03:
Vi kan gøre rigtig meget som formandsland.
Men omvendt lægger det jo også nogle begrænsninger på den måde, at man som formandsland skal være neutral.
Og for at tage det eksempel, der var før, vil jeg sige, at hvis hr. Mogens Lykketoft nu begyndte at diskutere med Enhedslisten i sin egenskab af formand, tror jeg også, at Enhedslisten ville blive lidt mugne over det.
Men der må argumentet jo også være, at det er lige meget, om det så er danskerne eller er franskmændene, der spiser foie gras, for det bliver det vel ikke bedre af?
Og jeg mener, det er et skridt i den rigtige retning, at vi har fået det forbudt at lave foie gras andre steder end de steder, hvor man gjorde det før den her rekommandation.
Tom Behnke (KF), 2012-02-03:
Det er kun et lille, kort spørgsmål i virkeligheden, for jeg kan forstå, at SF's ordfører synes, det er helt i orden, at hvis man er dømt for en forbrydelse, der er til fare for landets sikkerhed, så kan man afvises.
Men hvis man kun er mistænkt for det, hvis man kun er sigtet for det, hvis man måske oven i købet er tiltalt for det, hvis man måske oven i købet har været til de indledende retsmøder, men forsinkelser i retssystemet har gjort, at Folketingets sagsbehandling om statsborgerskab overhaler Byrettens behandling af den her sag, så er det helt o.k., at Folketinget giver statsborgerskab til en person, også selv om vi måske ved, at der er alle mulige beviser for, at vedkommende har begået den her forbrydelse, men at vedkommende bare ikke lige er blevet dømt endnu.
Skal jeg forstå det sådan?
Martin Henriksen (DF), 2012-02-03:
Men hvad mener Socialdemokratiet?
Men hvad mener Socialdemokratiet, hvad mener den socialdemokratiske ordfører?
Er det fornuftigt at holde på forældre, som ikke ønsker, at deres børn bliver til en del af det danske samfund?
Synes man politisk, at det er godt, at der i dag ikke er udvidede muligheder for at tage deres opholdstilladelse fra dem, som vi her lægger op til fra Dansk Folkepartis side?
Eller kan hr. Jacob Bjerregaard godt inderst inde se, at der måske er meget sund fornuft i, at når man iværksætter en lang række initiativer, forsøger at forebygge, forsøger at nå dem på forskellig vis i skoler osv. med informationskampagner og de alligevel ikke hører efter og det ender med, at de sender deres børn på en genopdragelsesrejse, så siger man fra det danske samfunds side: Hvis I gør det, har det altså også konsekvenser i forhold til jeres opholdstilladelse?
Kan hr. Jacob Bjerregaard ikke godt se, at det kan der være en vis logik i?
Jacob Bjerregaard (S), 2012-02-03:
Nu har Dansk Folkeparti jo domineret dansk udlændingepolitik i 10 år og bestemt det meste, så i og med at der ikke er sket noget de sidste 10 år med det her forslag, må der være nogle ting ved forslaget, som er behæftet med så store betænkeligheder, at selv Dansk Folkeparti måske har haft svært ved at få det igennem med den tidligere regeringskonstellation herinde.
Det er klart, at når der er ting, der strider imod internationale forpligtelser, og når det er behæftet med så store betænkeligheder, som vi får at vide det er, er det selvfølgelig ikke noget, vi kan støtte.
Martin Henriksen (DF), 2012-02-03:
Jeg kan ikke sige så mange tak for indlægget, og jeg synes, det er ærgerligt, at Socialdemokratiet ikke lægger op til at gøre mere på det her område.
Altså, den aftale, som der ligger, og som justitsministeren også var inde på, har Dansk Folkeparti også været med i, og det er jo nogle initiativer, som rækker tilbage i tiden.
Kan hr. Jacob Bjerregaard slet ikke forestille sig, at Socialdemokratiet kunne ende med at støtte det her beslutningsforslag?
For hvad er egentlig argumentet for, at man skal holde hånden over nogle forældre, som sender deres børn på en genopdragelsesrejse?
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvad argumentationen er for ikke at gribe ind over for de forældre.
Jeg er helt med på, at der er forskellige sanktionsmuligheder i dag, det kan gå ud over de sociale ydelser osv., men er der egentlig noget godt argument for, at Danmark skal holde på mennesker, som ønsker, at deres børn ikke skal blive til en del af det danske samfund, og tilmed ønsker det så brændende, at de ønsker at sende deres børn hen et sted, hvor de måske kan gå på koranskole, eller hvad ved jeg, for at sikre, at de ikke bliver til en del af vores samfund?
Hvad er egentlig argumentet for at holde hånden over dem?
Jacob Bjerregaard (S), 2012-02-03:
Socialdemokraterne arbejder for en god integration i Danmark.
Børn skal uddannes, vokse op og være en aktiv del af vores danske samfund.
Derfor skal de her børn også være en hel og fast del af Danmark.
Vi ønsker at fastholde de bestemmelser i udlændingelovgivningen, der værner børn mod at blive udsat for genopdragelsesrejser, bestemmelser, som vi selv har været med til at indføre i 2004.
Det er uacceptabelt og til skade for børnene og deres fremtid.
Som sagt ligger vores fokus på at styrke integrationen og give børn mulighed for et godt liv og en aktiv deltagelse i Danmark.
Hvis man som forældre vælger, at ens børn skal vokse op i et fremmed land, så har man et stort ansvar for, at ens børn bliver velintegrerede.
Derfor ønsker vi fortsat at sende et klart signal om, at det har konsekvenser, hvis man aktivt modvirker integration og svigter sine børn.
Den nuværende lovgivning betyder, at der er alvorlige konsekvenser for både barnet og forældrene, hvis et barn sendes på genopdragelse.
Det fremsatte forslag finder vi ikke er en brugbar løsning på det problem.
Regeringen har i regeringsgrundlaget varslet en revidering af reglerne om familiesammenføring, da der er mange eksempler på, at børn kommer i klemme.
Den revidering pågår lige nu.
Det fremsatte forslag kan Socialdemokratiet ikke støtte.
Morten Bødskov (S), 2012-02-03:
Først er det værd at understrege, at vi skal gøre, hvad vi kan for at forhindre genopdragelsesrejser, som er helt uacceptable, og vi skal jo stadig væk sikre, at vi forebygger genopdragelsesrejser – der er allerede i dag alvorlige sanktioner i forbindelse med genopdragelsesrejser.
Og så er strategien jo nu glædeligvis blevet suppleret med en meget stor aftale i regi af satspuljekredsen, hvor man vil forsøge at forstærke indsatsen, og det synes jeg er fint; det er den måde, man skal gøre det på.
Jeg tror måske, det er en tilsnigelse at sige, at regeringen har en række betænkeligheder.
Som jeg selv hørte det, jeg læste op, drejer det sig om mere grundlæggende og principielle betænkeligheder, vi har ved forslaget, men lad det nu ligge.
Det er ikke et forslag, regeringen hverken kan eller vil støtte.
Martin Henriksen (DF), 2012-02-03:
Jamen det er fint og dejligt, at det arbejde foregår, og den aftale er Dansk Folkeparti også med i.
Vi synes, det er en udmærket aftale, fordi der er nogle ting i det, som peger i den rigtige retning.
Men vi ved jo også, at det finder sted, og der er jo nogle, som er uden for pædagogisk rækkevidde, og hvor der skal mere til, for at de kan forstå, at det her er uacceptabelt set med Folketingets øjne.
Derfor synes jeg, det er ærgerligt, at justitsministeren ikke vil gå skridtet videre.
Med hensyn til det her med, at man har nogle betænkeligheder i forhold til de internationale konventioner, vil jeg sige, at vi jo også så, at den tidligere regering en gang imellem havde nogle betænkeligheder i forhold til de internationale konventioner, og de betænkeligheder kunne den altså godt komme ud over og arbejde sig igennem og få vedtaget nogle fornuftige stramninger, også med hensyn til genopdragelsesrejser.
Hvis den nuværende regering havde den samme vilje til at sætte hårdt ind på det her område, kunne man selvfølgelig også finde en vej, så man enten kunne støtte det her beslutningsforslag eller selv komme med nogle initiativer, der sikrede, at man, hvis forældrene sender deres barn på en genopdragelsesrejse, kan inddrage deres opholdstilladelse, for så er det nok ensbetydende med, at de heller ikke ønsker at være i det danske samfund.
Jacob Bjerregaard (S), 2012-02-03:
Det her er et meget komplekst område, og der kan ses logik i mange ting.
Det er sådan i dag, at der er en række ret skrappe sanktioner mod familier, der vælger den her løsning, og det er nogle sanktioner, som vi støtter og har været med til at støtte.
Men der er jo nok en årsag til, at man ikke har lavet den løsning, som Dansk Folkeparti foreslår nu, f.eks. at mange forældre er danske statsborgere, og der kan man slet ikke gøre det.
I det hele taget er der meget, der peger på, at det strider mod internationale forpligtelser, og det betyder også, at så langt vil vi ikke gå.
Det er så nogle gange lidt uvist, hvor langt Dansk Folkeparti vil gå i det spørgsmål, men det er vi i hvert fald overhovedet ikke klar til.
Og på den baggrund må jeg bare sige, at vi mener, der er nogle ret skrappe konsekvenser.
De skal selvfølgelig hele tiden revideres og kigges på, men det, som der lægges op til her fra Dansk Folkepartis side, mener vi ikke er en farbar vej at gå.
Morten Bødskov (S), 2012-02-03:
Som det er fremgået af min tale, har regeringen jo allerede nu og i øvrigt med støtte fra satspuljepartierne iværksat en hel række initiativer, som skal være med til at forebygge æresrelaterede konflikter, herunder også genopdragelsesrejser.
Der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at det ligger regeringen meget på sinde at gøre, hvad vi kan for også at forebygge, så genopdragelsesrejser ikke finder sted.
Men det her forslag er som sagt behæftet med så mange betænkeligheder fra regeringens side, ikke mindst i forhold til helt grundlæggende og principielle spørgsmål, og det er det, der er årsagen til, at regeringen selvfølgelig ikke kan støtte forslaget.
Strategien er under udarbejdelse, og det arbejde foregår under social- og integrationsministeren.
Martin Henriksen (DF), 2012-02-03:
Jeg er selvfølgelig glad for, at justitsministeren godt kan se logikken bag beslutningsforslaget og vel derfor et eller andet sted også kan følge den tankegang, som ligger i det.
Men jeg synes selvfølgelig, det er ærgerligt, at regeringen ikke kan bakke op om beslutningsforslaget.
Jeg kan forstå, at regeringen har en række betænkeligheder, og det er jo rimeligt nok, at man har en række betænkeligheder ved et beslutningsforslag, men er det her noget, som justitsministeren vil arbejde videre med, nu hvor justitsministeren godt kan forstå logikken bag det?
Altså, vil justitsministeren kigge på, om der så er andre måder, man kan indrette det på, sådan at forældrenes opholdstilladelse bortfalder, hvis de sender deres barn på en genopdragelsesrejse?
Jeg synes i øvrigt også, det er værd at bemærke, at hvis forældrene kan sende deres barn tilbage til deres hjemland på en genopdragelsesrejse, så må man jo også antage, at forældrene er i stand til at vende tilbage til det land, selv om de på et eller andet tidspunkt har fået asyl hos de danske myndigheder.
Tom Behnke (KF), 2012-02-03:
Da vores ordfører, fru Lene Espersen, desværre ikke kan være til stede, har jeg lovet at sige på partiets vegne, at Det Konservative Folkeparti ligesom alle andre partier er imod tvangsfodring af dyr, og det er jo også det, der har ført til, at vi rent faktisk har et forbud i Danmark imod tvangsfodring, og det ønsker vi selvfølgelig at holde fast i.
Vi har, mens vi sad i regering arbejdet på, at man på EU-niveau arbejdede for et forbud, altså et decideret forbud, mod tvangsfodring.
Vi mener, at den nye regering skal fortsætte det arbejde, fortsætte den linje og sørge for, at man arbejder i retning af at få et decideret forbud.
Jeg kan også forstå, at ministeren bekræfter, at det er det, regeringen har tænkt sig at gøre.
Vi har også noteret os, og det synes vi sådan set er meget godt, at produktionslandene selv har taget initiativ til og er indstillet på at finde alternative metoder.
Så er vi da nået så langt.
Vi vil gerne fortsætte i den retning, og derfor er fremgangsmåden også således, at vi skal holde presset på produktionslandene.
Vi skal holde presset i forhold til, at man får fundet nogle alternative produktionsmetoder, og også at vi med tiden får et decideret forbud.
Mette Bock (LA), 2012-02-03:
Tak for det.
Vi er i Liberal Alliance kommet i den helt særlige situation, at vi er stødt på et forbud, som vi faktisk synes godt om, nemlig det danske forbud imod tvangsfodring, og når vi synes godt om det, er det, fordi sagkundskaben jo faktisk klart siger, at det ikke er i orden dyrevelfærdsmæssigt.
Vi er også helt opmærksomme på, at det er konklusionen i en sammenfatning, som EU har foretaget af den videnskabelige litteratur.
Her hedder det faktisk ligeud, at tvangsfodring, sådan som den bliver praktiseret, er skadelig for fuglenes velfærd.
Når vi så alligevel ikke er begejstret for det fremsatte forslag, skyldes det, at vi mener, at det må være et nationalt anliggende.
Vi er faktisk meget enige med Dansk Folkeparti, når Dansk Folkeparti mange gange påpeger, at EU-systemet netop ikke skal bruges til at overtrumfe danske regler og dansk lovgivning.
Derfor må det også gælde den modsatte vej, så vi overlader det til franske politikere at tage stilling til franske forhold.
EU skal ikke bruges som et instrument til overnationalt at detailregulere.
EU skal primært bruges til at løse grænseoverskridende problemer.
Det kan siges om rigtig mange produkter, herunder selvfølgelig foie gras, at de er skabt under etisk meget tvivlsomme forhold, men som liberal synes jeg også, at det handler om at have tillid til, at forbrugerne godt selv kan tage stilling.
Der er i dag ikke nogen, som bør være i tvivl om, hvordan foie gras er produceret, og forbrugeren har altså her selv et ansvar for at træffe beslutninger om, hvilke produkter man vil købe og dermed også, hvilke former for produktion man vil støtte.
Ida Damborg (SF), 2012-02-03:
Det er svært at sige, hvornår det oplagte tidspunkt for det her er.
Hvis man kan opnå rigtig store landvindinger på dyrevelfærden inden for nogle specifikke områder, er det så værd at tage kampen for de her dyr, hvis man kan nå rigtig langt for rigtig mange dyr?
Det handler også om at vælge sine kampe med omhu.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-02-03:
Det er meget klogt at vælge sine kampe med omhu, men man skal også tage dem op der, hvor man har den bedste mulighed for at gøre noget ved det, og nu har vi netop muligheden for at være i offensiven, når vi har formandskabet for EU.
Hvilket tidspunkt kunne man forestille sig var bedre?
Er det, når Rumænien er formand for EU, eller er det, når Frankrig er det?
Hvornår er det det oplagte tidspunkt at tage sådan noget her op, hvis det ikke er, når man selv kan sætte dagsordenen?