Mette Bock (LA), 2013-04-02:
Tak for det.
Jeg synes i grunden, det er et mærkeligt tidspunkt, Dansk Folkeparti rejser den her debat på, fordi vi jo netop nu har et udvalg nedsat, som skal kigge på, hvad der skal ske fremover med forholdet mellem kirke og stat og folkekirkens ordning i det hele taget.
Men det er jo altid interessant at diskutere forholdet mellem kirke og stat, og jeg synes måske også, det er værd at besinde sig på, at den debat altid har fundet sted.
Vi ved, at Grundtvig ikke stemte for grundloven.
Han endte med at undlade at stemme, og en af hans bekymringer var bl.a., at vi ville få en statskirke og det, som han kaldte for en meget for talrig embedsstand, hvilket man jo sådan set godt kan forstå.
På den ene side hylder hr. Christian Langballe livet ude i sognene og siger, at det er der, kernen i folkekirken ligger.
Jeg deler fuldt og helt ordførerens synspunkt.
Jeg vil bare sige, at forholdene i folkekirken jo har ændret sig gentagne gange, lige siden grundloven blev vedtaget i 1849.
I 1903 fik vi lov om menighedsråd.
I begyndelsen af 1920'erne fik vi vores provstiudvalg.
I 2010 fik vi stiftsrådene, og jeg deler ganske bekymringen for, at vi oven på den her pyramide, hvor vi altså har sognene, provstierne, stifterne, lige skal få lagt en ekstra trekant oven i toppen i form af et kirkeråd eller en synode.
Det synes jeg bestemt heller ikke er ønskeligt, og dermed kan jeg tage hr. Christian Langballes spørgsmål på forskud.
Det synes jeg bestemt lyder som en stiv folkekirke med et utrolig spidst hierarki, og det ville jeg synes ville være en ulykke for vores folkekirke.
Omvendt synes jeg, hvis der om nogle år kommer et massivt folkekrav ude fra sognene om, at man ønsker et sådant råd eller en sådan synode, at det ville være lige så utidigt, at vi her fra Folketingets side skulle sige: Nej, fy, det må I simpelt hen ikke.
Jeg er meget glad for, at der er blevet nedsat det her udvalg, og jeg vil også sige, at jeg virkelig håber, at vi får en meget bred folkelig debat.
Jeg håber, at medlemmerne af folkekirken og folkekirkens medarbejdere, menighedsråd, provstiudvalg, stiftsråd osv. får rejst sig fra stolene og bruger det her åbne vindue til at fortælle os herinde i Folketinget, hvad det er for en folkekirke, de ønsker.
Der er i allerhøjeste grad behov for reformer, fordi folkekirkens struktur jo netop er et resultat af en knopskydning.
Det er blevet til et stivere og stivere hierarki.
Der er blevet mere og mere stat, der er blevet mere og mere regulering, og dermed suger vi livet ud af de sogne, som både hr. Christian Langballe og jeg synes er kernen i det, som vi kan kalde en folkekirke.
Der er heldigvis fortsat næsten 80 pct. af danskerne, som helt frivilligt er medlem af folkekirken, og dermed har vi pr. definition, synes jeg, en folkekirke i Danmark.
Jeg synes heller ikke, at den svenske stat er et forbillede, overhovedet.
Jeg synes, det er frygteligt at høre, at den svenske kirke har holdninger til, om skibe skal være dobbeltskrogede eller ej, men lad dem om det.
Det er svenskere, vi må gøre det på vores egen måde her i Danmark.
Jeg deler sådan set ikke hr. Christian Langballes bekymring for, at en synode ligger lige om hjørnet, overhovedet.
Så jeg deler ikke bekymringen, og som ministeren sagde i sin indledende tale, ligger det jo ikke i opdraget for det nedsatte udvalg, at der skal være et centralt beslutningsorgan, eller at der skal være et organ, som kan udtale sig på hele kirkens vegne.
Så lad nu udvalget arbejde, lad det komme med dets forskellige scenarier for, hvad der kan ske, og lad os så holde fast i, at vi skal have den brede debat, inden vi tager stilling til, hvad der skal ske fremadrettet.
Mit ønske vil være, at det først og fremmest er inspirationen fra den kommende folkelige debat, som vil være afgørende for, hvordan kirken skal struktureres fremover, og at det hverken bliver udvalgets præcise anvisninger eller et Folketing, som skal sidde herinde og beslutte, hvordan tingene skal være fremadrettet.
Så Liberal Alliance kan ikke tilslutte sig Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse, men tilslutter sig forslaget fremsat af Venstre, Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre, SF, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance.