runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2008-05-23:
Det er fuldstændig rigtigt.
Jeg beklager, at jeg ikke selv tog det frem.
Derfor vil vi ikke sende det signal, at vi stemmer ja til selve beslutningsforslaget.
Men de tre øvrige punkter er vi meget enige med Socialdemokraterne i.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-23:
Vi har jo alle sammen i Folketinget været enige om, at den sag fra Hellebæk ved Helsingør har været fuldstændig urimelig, og at det er fuldstændig uholdbart.
Det vil jo også blive ændret, så det fremover kan lade sig gøre, sådan at det i sidste ende er skolelederen, der træffer den beslutning - medmindre Socialdemokraterne vil modsætte sig, at det bliver ændret, og det går jeg ikke ud fra man vil gøre.
Men det, Socialdemokraterne jo har foreslået i deres forslag, som vi nu skal stemme om om x antal minutter, er jo noget, der er gældende i dag.
Det kan jeg forstå, at ministeren agter at gøre, og det synes vi er alle tiders i Dansk Folkeparti.
Og dermed går vi jo sådan set videre end det, som Socialdemokraterne har foreslået, fordi hvis man foreslår noget, der er gældende, og vi strækker hånden frem og siger, vi kan gå skridtet videre, så tager vi ministerens tilbud.
Christine Antorini (S), 2008-05-23:
Jeg kan forstå på det, som hr. Martin Henriksen siger, at Dansk Folkeparti godt ved, at der skal ske ændringer i bekendtgørelsen for god ro og orden, og det er helt præcis et af de forslag, som der er i Socialdemokraternes beslutningsforslag.
Jeg har også noteret mig, at det er noget, som ministeren gerne vil kigge på.
Så er det jo ærgerligt, at vi ikke kunne blive enige om at lave en beretning i udvalget, der skitserede, i hvilken retning de ændringer, der skulle være, skulle gå, sådan at vi kan få hold på de problemer, der er omkring mobning, også i forhold til det lovgivningsmæssige.
Det betyder, at der ikke kommer til at ske noget før tidligst engang i efteråret.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-23:
Jeg understreger, at det sådan set ikke er en kritik af Socialdemokratiet, jeg kommer med her.
For det forslag, som Socialdemokraterne havde fremsat ved førstebehandlingen, og som Socialdemokratere mente var forbedringer i forhold til den gældende bekendtgørelse, var sådan set også efter vores opfattelse ved førstebehandlingen forbedringer i forhold til den gældende bekendtgørelse.
Men vi har bare fået klarlagt, at der ikke er tale om forbedringer.
Der er tale om præcis det samme, og så har ministeren jo sagt, at der derfor ingen grund er til at støtte det, når det er præcis det samme, som er gældende i dag.
Altså, det giver jo ikke nogen mening.
Så har ministeren sagt, at ministeren vil præcisere ordlyden i den gældende bekendtgørelse, sådan at der ikke er nogen tvivl om, at man rent faktisk kan det, som Socialdemokraterne synes, man skal kunne, og som Dansk Folkeparti synes, man skal kunne, og som andre partier i Folketinget også synes, man skal kunne. Derudover har ministeren jo også, forstår jeg, en indgangsvinkel til den sag fra Helsingør, der siger, at det i sådan nogle situationer er skolelederen, der kan træffe beslutningen - og det er jo meget godt.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-05-23:
SF har valgt at støtte det her forslag, fordi alt for mange børn i folkeskolen har en trist og trængselsfuld hverdag med mobning.
Vi har også tidligere haft undervisningsministeren i samråd om, hvad undervisningsministeren har tænkt sig at gøre ved det her.
Desværre er det jo ikke blevet til så meget.
I SF er vi ikke voldsomt begejstrede for kvalitetsrapporterne, som er en følge af folkeskoleforliget, men sagen er for vigtig og forslaget er for godt til, at vi vil undlade at stemme eller stemme imod.
Lov om undervisningsmiljø skal eksplicit have fokus på mobning.
Kampagner gør det altså ikke alene.
Det er meget, meget ærgerligt, at Dansk Folkeparti og regeringen har valgt at stille sig på bagbenene i forhold til det her forslag.
Der er rigtig mange gode takter i forslaget, og vi kunne sammen, partierne imellem, være nået til et kompromis om det her forslag.
Så det er rigtig, rigtig ærgerligt.
Men SF har valgt at støtte forslaget, for vi er nødt til at gøre noget, og vi er nødt til at gøre det nu.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-05-23:
Af hensyn til hr. Martin Henriksen vil jeg starte med at fortælle, at Enhedslisten vil undlade at stemme til det her forslag.
Jeg vil så i øvrigt sige, at jeg er meget overrasket over de meldinger, der kom fra fru Charlotte Dyremose.
Jeg synes, at det var en meget speciel indstilling at have til en politisk debat, at den skal være forbeholdt forligskredsen.
Jeg tror, at det vil være usandsynligt usundt, hvis vi alene lod alt, hvad der handler om skolen, være op til forligskredsen.
Så vil jeg sige, at vi i Enhedslisten er positivt indstillet over for langt det meste af det, som Socialdemokraterne har lagt frem.
Under førstebehandlingen gjorde vi det også klart, at vi synes, at det på en lang række punkter er et gennemarbejdet og fornuftigt forslag, men at der også er nogle ting, som vi ikke bryder os om, og som har gjort, at vi har valgt at stemme blankt.
Jeg ser for det første ikke umiddelbart nogen grund til, at det skal være lettere at smide elever ud af skolerne, og for det andet kommer det nok ikke som et chok for nogen, at det ikke er Enhedslistens kop te med de her kvalitetsrapporter.
Vi er vældig positive over for en stor del af intentionerne i forslaget, og derfor har vi også været med til at afgive en betænkning, hvor vi gør det klart, at vi sammen med Socialdemokraterne gerne vil arbejde videre med det her spørgsmål til efteråret.
I den forbindelse kunne vi jo med fordel inddrage nogle af de anbefalinger, som Danske Skoleelever er kommet med.
Per Clausen (EL), 2008-05-23:
Jeg skal bare sige, at jeg er helt tilfreds med kulturministerens tilsagn.
Og så gør vi bare det, at vi efter anden behandling sender sagen tilbage i udvalget og klarer det på den måde; det er o.k. med mig.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-23:
Så vil jeg vende tilbage til debatten om de stillede ændringsforslag til det her lovforslag.
Det Radikale Venstre er jo på linje med alle Folketingets partier i virkeligheden begejstret for, at vi får denne fribyordning.
Det har regeringen fuldstændig afvist.
Og det undrer mig lidt, for hvis vi ser på, hvad der skete under førstebehandlingen, så hørte vi om alle de byer, der gerne ville være med i fribyordningen.
Nu kan vi så se efter førstebehandlingen, at der er sket lige præcis det, vi frygtede, nemlig at der ikke er nær så mange byer, der vil være med
der er i hvert fald ikke så mange, der har tilmeldt sig endnu - og det kunne jo godt give en frygt for, at hvis ikke der er en statslig medfinansiering, så bliver det her ikke til noget.
Så bliver det her endnu en skåltale om ytringsfrihed, uden at vi gør noget konkret for at forbedre ytringsfrihedens forhold, og det synes jeg ville være ærgerligt.
Det vil jeg godt bede kulturministeren om at forholde sig til.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-05-23:
Man kan sige, at vi jo også har haft den diskussion en del gange, og det, lovforslaget og -forslagene åbner mulighed for, er, at Danmark signalerer en åbenhed over for forfulgte forfattere, men at man selv fuldstændig suverænt i kommunerne må invitere de forfattere.
Det er jo ikke staten, der inviterer forfatterne.
Vi giver så en statslig medfinansiering på 1 mio. kr., som skal gå til forskellige kulturelle aktiviteter, det er jo en slags medfinansiering, men når det drejer sig om driften af ordningen, er det en klar forudsætning i lovforslaget, at udgifterne til forfatternes ophold forudsættes afholdt af de kommuner, der vælger at tilslutte sig ordningen.
Sådan er det for øvrigt også - og det er jo vigtigt at holde fast i, for det er en udenlandsk ordning, vi har taget ved lære af - i langt de fleste lande, som har byer, der er medlem af ICORN.
Byerne betaler selv.
Derfor kan regeringen ikke tilslutte sig det ændringsforslag, som er stillet, og som er påpeget af hr. Simon Emil Ammitzbøll heroppe fra talerstolen.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-23:
Det er jo rigtigt, når kulturministeren siger, at vi også diskuterede det her under førstebehandlingen.
Og jeg ville ikke have stillet mig herop, hvis det ikke var, fordi der var sket noget nyt mellem første- og andenbehandlingen, nemlig at alle de kommuner, vi hørte om under førstebehandlingen, der ville tilslutte sig ordningen, ikke har tænkt sig at gøre det alligevel, for de har ikke økonomi til det.
Der er jo en sammenhæng, når man på den ene side presser kommunernes økonomi og på den anden side holder skåltaler herinde om, hvor meget vi kan gøre for ytringsfriheden.
Hvis der så ikke er mulighed for den statslige medfinansiering, som vi har foreslået, bliver det ikke til noget i virkeligheden.
Så har det her forslag ikke andet formål, end at vi kan få god samvittighed.
Men hvis det ikke bliver til noget, synes jeg da i hvert fald, at vi sammen må finde ud af at gøre noget.
Derfor vil jeg spørge kulturministeren: Hvis det nu i løbet af en årrække, et par år, eller hvad ved jeg, viser sig, at det ikke blive udnyttet i det omfang, vi har forestillet os, vil ministeren så på det tidspunkt være indstillet på, at vi kan gøre noget?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-05-23:
Da hele intentionen er, at ordningen bliver en succes, at vi får forfattere til landet, og signalerer, at vi har generøsiteten, viljen til at hjælpe forfulgte forfattere, handler det jo ikke om økonomi for os.
Årsagen til, at vi fra statens side har valgt at putte 1 mio. kr. i aktiviteter, er for at få synergi og dynamik ud af, at man er ude lokalt.
Det er jo egentlig også en kommunal opgave at finansiere.
Hvis det om 2-3 år viser sig, at ordningen ikke er blevet benyttet, er jeg villig til at se på, om staten skal være med til at finansiere nogle af de kommunale udgifter, men jeg har en tiltro til, at vi har så stærke, så velpolstrede kommuner i Danmark, at de selvfølgelig kan finansiere det.
Sagen er jo også den, at der er borgmestre og kulturfolk, som har været ude at sige, at selvfølgelig kan kommunen være med til at finansiere, at man inviterer en forfulgt forfatter til kommunen.
Så der er altså kommuner, som har sagt, at det vil de godt, og jeg er helt sikker på, at det nok skal lykkes.
Men lad os se på det om 2-3 år, når vi evaluerer det.
Nu har vi i hvert fald fra Danmarks side givet udtryk for, at vi respekterer kampen for ytringsfrihed og demokrati i hele verden, også i de egne af verden, hvor det ikke er en selvfølgelighed, men hvor man må kæmpe for ytringsfriheden.
Ole Sohn (SF), 2008-05-23:
Når jeg tager ordet, er det, fordi jeg er en smule forundret.
Jeg kender jo kulturministeren som en person, der lægger meget vægt på kulturen og menneskerettighederne.
Jeg blev faktisk for en gangs skyld meget stolt af landets kulturminister, da ministeren gik ud og sagde, at nu skulle forfulgte forfattere have et frirum i Danmark, og at Danmark ville gå forrest med at sikre frirum.
Jeg tænkte, at det nok var en fortalelse, at ministeren sagde forfattere.
Jeg gik ud fra, at det var kunstnere i almindelighed, for der er jo også teaterfolk og andre kunstnere, der er forfulgte, og som har brug for et frirum.
Nu forstår jeg så, at det kun er forfattere.
Men jeg går da ud fra, at man, når man inviterer forfulgte forfattere, så også betaler.
Jeg har da sjældent været ude for, at man inviterer gæster og siger: I skal ikke bare have kost, I skal også have logi, I skal da have lov at være her.
Og når de så kommer, siger man: Vi vil ikke betale for jer, I må finde nogle andre, der kan betale.
Sådan kan man da ikke være.
Så har jeg ikke misforstået det?
Hvad er så succeskriteriet?
Hvis det nu viser sig, at ingen kommer, fordi for få kommuner har råd til det, vil regeringen så om 2-3 år sige: O.k., så må vi gå ind og finansiere det?
Er det sådan, det skal forstås?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-05-23:
Nu misforstår hr. Ole Sohn jo sjældent noget som den dygtige politiker, han er, men her er der nogle misforståelser, for sagen er den, at vi ikke fra regeringens side inviterer nogen til Danmark.
Vi åbner mulighed for, at kommunerne kan invitere forfulgte forfattere.
Det er derfor, det hedder fribyordning.
Det er altså, at det er kommunerne, der finansierer den udgift.
Vi har så gjort det ekstraordinære i Danmark, at vi har stillet en pulje til rådighed for kommunerne, for at de kan lave forskellige kulturelle aktiviteter.
Det er den ene del af det.
Hvorfor er der så ikke andre med?
Det er en sympatisk tanke, at man vil udvide fribyordningen, men det er altså allerede, inden den er kommet i gang.
Det, vi nu har, er en international ordning for forfattere og skribenter, som vi tilslutter os.
Den erfaring synes jeg så vi skal læne os op ad, inden vi overvejer at gå videre med andre grupper, men det vil jeg da godt diskutere, når vi har fået erfaring i Danmark i et par år.
Det er et godt system, som vi adopterer i Danmark, som fungerer i andre lande, og det er det, vi holder os til.
Ole Sohn (SF), 2008-05-23:
Jeg kan måske til nød have forståelse for, at man starter et sted, inden man udvider ordningen, at man siger, at nu tager man så forfattere og skribenter, men jeg har meget svært ved at se, at man kan lave en lov, hvor man giver forfulgte forfattere opholdstilladelse i Danmark, hvilket jeg selvfølgelig støtter, og så siger til de kommuner, som i den grad har svært ved at få økonomien til at hænge sammen, - en lang række kommuner har svært ved overhovedet at give ældre en ordentlig omsorg, der er skoler, der er nedslidte, og økonomien er fuldstændig i bund - at de oven i det også skal være med til, ikke bare være med til, men fuldt finansiere et ophold for en forfulgt forfatter.
Der mener jeg at staten må være så generøs at sige: Ja naturligvis, er der nogle, der er forfulgte, skal de være velkomne her, og så skal vi også bidrage til at sikre det økonomiske fundament for de kommuner, som åbner dørene for dem.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-05-23:
Den velkomst sikrer vi jo med en lovgivning på forskellige områder, som gør, at vi kan sørge for, at man kan komme her til landet, hvis man er en forfulgt forfatter eller skribent.
Det er der nu skabt et lovgivningsmæssigt grundlag for, når Folketinget forhåbentlig vedtager lovforslaget efter tredjebehandlingen.
Det, det sådan set handler om, er, at staten siger: Vi håber på, at I kommer her til landet.
Men det skal være efter invitation fra kommunerne, og for øvrigt har de fleste andre lande en ordning, som fungerer på samme måde.
Her kan jeg love hr. Ole Sohn for, at der er kommunerne ikke så velpolstrede og økonomisk stærke som de kommuner i Danmark, der får lov til at invitere.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-05-23:
Jeg må sige til kulturministeren, at vi har diskuteret det her rigtig mange gange.
Jeg tror såmænd ikke, at det lykkedes her fra talerstolen i dag at få overbevist kulturministeren om det, der er vores problem, når vi ser på den her ordning.
Det er jo fuldstændig korrekt, at vi bliver nødt til at kigge med nypudsede briller på, hvilken situation rent økonomisk kommunerne står i.
Intentionen med fribyordningen bakker alle jo op om, men vi må sige, at vi har fået en meget tydelig indikation på kommunernes problemer: Der var 11 kommuner, der forlods havde ytret, at de var interesseret i det, og når vi nu begynder at kigge nærmere på det, er der kun tre kommuner.
Vi diskuterede i udvalget, hvad succeskriteriet skulle være, og det er her, at vi, der står bag ændringsforslaget, meget hellere vil være med til at blæse den her ændring i gang ud fra en gunstig vinkel, hvor vi virkelig tror på, at det vil komme til at nytte.
Lad os nu få et svar på, om der overhovedet ikke er forståelse for kommunernes pressede situation.
Det kan meget vel være det, der er årsagen til, at der kun er tre kommuner, der nu har meldt sig.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-05-23:
Nu ved jeg jo, at spørgeren er kompetent på det kommunale område, fordi spørgeren har en baggrund fra det kommunale landskab - al respekt for det - så jeg tror roligt, at jeg kan sige, at det ikke er invitationen til en fribyforfatter, der vil vælte læsset i de forskellige kommuner.
Det kan jeg roligt sige.
Det vil udgøre en marginal del af de udgifter, som man har i kommunen.
Det, det handler om, er den identitet, som det også vil give kommunen at invitere en fribyforfatter, og at man også lokalt engagerer sig i kampen for ytringsfriheden, og at man sender et signal om, at kampen for ytringsfriheden er universel, at vi ikke bare skal lægge os ned og vente på, at andre overtager vores ret til at ytre os, vores demokrati.
Den kamp foregår på nationalt plan og på kommunalt plan, og det er altså også vigtigt, at kommunerne involverer sig i den kamp.
Det betyder, at når man inviterer, betaler man selvfølgelig også for gildet.
Vi har så fra statens side sagt, at vi også godt vil være med til at betale for nogle af de aktiviteter, der ligger ved siden af.
Det gør vi helt ekstraordinært, fordi vi synes, det er vigtigt, at der kommer noget dynamik ud af det.
Så jeg tror på, at det bliver en succes, og hvis det viser sig, at der ikke er ret mange kommuner, der vil benytte sig af ordningen, må vi selvfølgelig se på det igen, for intentionen er, at vi bliver et fristed for forfulgte forfattere.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-23:
Jeg tror, at forskellen på synspunkterne hos regeringen og Dansk Folkeparti og oppositionspartierne efterhånden står rimelig klart.
Det, jeg vil sige noget om, er kulturministerens løfte om, at vi efter et par år kunne se på ordningen, og så tror jeg, at kulturministeren fik sagt, at det kunne vi, hvis den ikke blev brugt, eller noget i den stil.
Det er jo sådan lige nemt nok at sige det, for vi ved jo allerede, at der er tre kommuner, der har sagt, at de gerne vil være med, så det er jo et løfte, der ikke rigtig giver nogen mening.
Jeg håber derfor, at kulturministeren vil gå op på Folketingets talerstol og give en klar målsætning for, hvor mange det egentlig er vi regner med at kunne hjælpe med den her ordning.
Hvad er det egentlig, der er regeringens mål, når vi nu ved, at vi har en regering, for hvem ytringsfriheden betyder utrolig meget og er en af dens væsentligste mærkesager?
Man vil godt nok ikke bruge penge på det, men det kunne dog være, at regeringen, når den nu taler så meget om ytringsfrihed, ville have et mål for, hvor godt det skal gå, så det ikke bare bliver varm luft.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-05-23:
Ytringsfriheden kan for regeringen ikke måles i penge.
Det er derfor, at vi skaber en mulighed for et frirum og et fristed i Danmark for forfulgte forfattere.
Vi har ikke, som jeg tidligere i debatten sagde i et svar på et spørgsmål, en øvre grænse, ligesom vi ikke har en nedre grænse for, hvad der er en succes.
Vi giver mulighed for det, og for at det skal blive en succes, skal kommunerne involvere sig og aktivere sig i ordningen.
Succesen er afhængig af, om der kommer nogen til landet, så vi får ordningen til at fungere.
Det tror jeg nu nok ud fra de tilkendegivelser, der er kommet, at der gør.
Men lad os se på det, og jeg er som sagt villig til at evaluere det efter 2-3 år for at se på, om vi har fundet den rigtige konstruktion.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-05-23:
For Socialdemokraterne er det helt i orden, at vi tager det samråd mellem anden og tredje behandling.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-05-23:
Der er intet nyt sket i den her sag, og tingene har været diskuteret stolpe op og stolpe ned.
Jeg vil selvfølgelig meget gerne stille mig til rådighed for et samråd mellem anden- og tredjebehandlingen.
Så jeg vil foreslå, at vi kører processen videre, og så står jeg selvfølgelig til rådighed for et samråd mellem anden og tredje behandling.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-23:
Jeg er ked af at skuffe ministeren, der skal noget - formentlig meget vigtigt - men jeg skal gøre det ganske kort.
Jeg skal bare sige - det er sikkert noget teknik - at der er stillet et ændringsforslag af Dansk Folkeparti, som vi skal stemme om lige om lidt, og det stemmer vi selvfølgelig for, og så er der stillet nogle ændringsforslag af undervisningsministeren, og det fremgår af betænkningen, at Dansk Folkeparti ikke støtter dem.
Men selv om de ikke kommer til afstemning, vil jeg bare sige, at vi selvfølgelig støtter undervisningsministerens ændringsforslag.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-05-23:
Tak for det.
Vi har her med en vigtig sag, en god gerning, at gøre - en god gerning, som er helt i tråd med dansk mentalitet og holdning.
Hele vejen igennem udvalgsarbejdet har Socialistisk Folkeparti, Det Radikale Venstre, Enhedslisten og Socialdemokraterne fundet det fuldstændig uforståeligt, at regeringen ekskluderer en hel række kunstnere, som dagligt risikerer liv og frihed ved at insistere på ytringsfriheden.
Lovforslaget indeholder ikke nogen udstrakt hånd til musikere, filmskabere eller billedkunstnere.
I lovforslaget hedder det, at målgruppen er personer, som formidler det skrevne ord og andres ytringer, og hvordan kan regeringen i den her sammenhæng med sin egen definition definere en målgruppe, som direkte går uden om den formulering?
Er eksempelvis instruktører og skuespillere ikke også formidlere af det skrevne ord?
Rigtig mange af høringssvarene giver nøjagtig den samme kritik.
Vi er i den samme gruppe også meget skeptiske over for den finansiering, der ligger af fribyordningen.
Det er nemlig sådan, at de kommuner, som vælger at indgå i ordningen, helt og holdent skal afholde alle udgifter, som er forbundet med at tage kunstnere til deres kommune.
Kommunerne har på forhånd vist stor interesse for det her område, 11 kommuner havde forud sagt, at de var interesserede, men det viser sig, nu hvor vi er nået længere hen, at kun 3 ud af de 11 kommuner føler sig klar til det.
Hermed er der sendt et meget tydeligt signal om, at den økonomiske ordning ikke er i orden på det her område.
Derfor er der god grund til at overveje de forslag, som også er blevet afgivet i høringssvarene.
Bl.a. foreslår Danmarks Biblioteksforening, at udgifterne deles ligeligt mellem stat og kommune.
På den baggrund har SF, De Radikale, Enhedslisten og Socialdemokraterne stillet et ændringsforslag om, at den danske fribyordning kommer til at omfatte forfulgte kunstnere generelt, og at der etableres en statslig støtteordning med medfinansiering af kommunernes udgifter til fribyordningen, således at staten pålægges at refundere 50 pct. af de enkelte kommuners direkte udgifter til kunstnerne og deres familier.
Det var mine ord.
Per Clausen (EL), 2008-05-23:
Nu er det jo sådan, at Venstre og Konservative har begået et bidrag til betænkningen, som indeholder mange smukke formuleringer, og som taler meget om, hvor vigtigt det er, at kommunerne påtager sig et medansvar.
Det er jo altid interessant, når man gør meget ud af, at andre skal påtage sig et medansvar.
Jeg synes jo, at vi måske har forklaringen på, at regeringen er så afvisende over for det ændringsforslag, der er stillet, om, at staten skal have et økonomisk medansvar.
Det kunne hænge sammen med, hvad det parlamentariske grundlag for regeringen mener.
Hvis man læser Dansk Folkepartis bidrag til betænkningen, så er det jo vældig interessant, at det vigtigste for Dansk Folkeparti er, at man sørger for, at der kun kommer forfattere til Danmark på den her ordning, som er kritiske over for islam og muslimer, og at det ikke bliver for mange.
Man understreger udtrykkeligt i sit betænkningsbidrag, at det forhåbentlig kun bliver en eller to ligesom i nogle andre lande.
Jeg vil gerne spørge kulturministeren, om han er enig i, at det er sådan, at det er vigtigt, at vi i Danmark kun får ligesom i Sverige to forfattere, Tyskland to og England en.
Jeg vil også benytte lejligheden til at spørge kulturministeren, om han også er enig i, at det er vigtigt, at de forfattere, der kommer til Danmark, indtager en ydmyg og respektfuld holdning til Danmark og danskerne.
I al stilfærdighed vil jeg sige, at hvis jeg boede i et andet land og blev forfulgt af magthaverne der og søgte hertil, så ville det nok ikke være muligt for mig at leve op til kravet om, at man indtager en ydmyg og respektfuld holdning til Danmark og danskerne.
Respektfuld: O.k., men ydmyg!?
Mener kulturministeren, at det er vigtigt at afvise, at staten har et økonomisk medansvar, fordi vi skal sikre, at der ikke kommer for mange?
Og er han også enig med Dansk Folkeparti i, at det er vigtigt, at de forfattere, der kommer til Danmark under den her ordning, indtager en ydmyg holdning over for danskerne?