runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2008-11-27:
Jeg synes, det igen er meget fornuftige overvejelser og sympatisk tale fra Liberal Alliance, men jeg synes, det er uklart, hvad man så har tænkt sig at gøre.
Kommer der konkrete ændringsforslag fra Liberal Alliance om at lave nogle af de her ting om, eller vil Liberal Alliance være med på nogle af de ændringsforslag, som vi foreslår fra socialdemokratisk side, nemlig om simpelt hen at skrotte hele delen om udbudsstrategi og kvalitetskontrakter og kun holde fast i den her ombudsmandslignende funktion, som er den lille flig, som sådan set er rimelig positiv?
Det er jo helt konkret.
Flemming Bonne (SF), 2008-11-27:
Absolut ikke.
Hvis det var en foranstaltning, der kunne aftales imellem kommunerne, Kommunernes Landsforening og regeringen, og man kunne blive enig om, at det var en god idé, så ville det være helt fint med mig.
Men det, vi taler om nu, er en helt anden sag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-11-27:
Tak, hr. formand.
Jeg syntes jo, at det var en interessant ordførertale, og jeg vil egentlig gerne stille hr. Flemming Bonne et spørgsmål.
Nu nævnte ordføreren jo flere gange i sin ordførertale det her med frontalangreb på det kommunale selvstyre, og så kom jeg igen lidt i hu det, jeg var inde på tidligere, om et samråd, vi havde i Folketinget om, at der var en ophobning af sociale sager i kommunerne.
Der kan jeg jo sådan erindre, at Socialistisk Folkeparti bl.a. gjorde sig til talsmand for, at vi skulle oprette en form for rejsehold, som skulle rejse rundt til de kommuner, som ikke havde styr på de sociale sager, og så skulle man ad den vej styre kommunerne og sikre, at de sager ikke fik lov til at ophobe sig.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren, som nu har nævnt noget om et frontalangreb på selvstyret, om ikke også det kan anses som værende et frontalangreb på det kommunale selvstyre, at vi skal have rullende mobile enheder til at køre rundt fra ministerierne til kommunerne og slå forvaltningerne og politikerne oven i hovedet.
Flemming Bonne (SF), 2008-11-27:
Ja, nu kommer der så en fra rød stue.
Efter lovforslaget skal kommunalbestyrelsen pålægges at udarbejde en kvalitetskontrakt for udvikling af kvaliteten i den kommunale opgavevaretagelse.
I kvalitetskontrakten skal kommunalbestyrelsen opstille kvantificerbare mål for hvert serviceområde i kommunen.
Kvalitetskontrakten skal offentliggøres.
Kommunalbestyrelsen skal hvert år senest med vedtagelsen af årsbudgettet og de flerårige budgetoverslag redegøre for, hvordan kommunalbestyrelsen følger op på de opstillede mål.
Redegørelsen om opfølgning skal offentliggøres.
Kommunalbestyrelsen og regionsrådet pålægges inden funktionsperiodens første år at udarbejde en udbudsstrategi.
Udbudsstrategien skal indeholde en vurdering af, på hvilke områder kommunalbestyrelsen og regionsrådet påtænker at anvende udbud, og hvordan anvendelsen af udbud kan øges.
Udbudsstrategien skal offentliggøres.
Samtidig foreslås det, at kommunalbestyrelsen og regionsrådet inden udgangen af det år, hvori valg til kommunalbestyrelser og regionsrådet finder sted, skal følge op på udbudsstrategien.
Endelig indeholder lovforslaget en lovfæstelse af kommunernes adgang til at etablere en borgerrådgiverfunktion, der administreres af kommunalbestyrelsen.
Hvis ikke det her er statslig indblanding og statslig styring af kommunale forhold, ja, så ved jeg ikke, hvad det er.
Jeg skal så give SF's vurdering af forslaget.
Som vi læser det, må vi sige, at der er tale om et frontalangreb på det kommunale selvstyre, og det er helt uacceptabelt for os som parti.
Forslaget understøtter regeringens kontraktpolitik og vil, hvis det gennemføres, betyde, at al kommunal service skal gøres målbar og kontrollerbar, hvad angår både kvalitet og kvantitet.
Forslaget er unødvendigt og er urealistisk at gennemføre seriøst.
Der er for meget fokus på økonomi og frekvens frem for indhold og kvalitet.
Velfærdsministeren udstyres med kompetence til at bestemme regler for indhold, udformning og offentliggørelse af kvalitetskontrakten.
Det er vi klart imod.
Velfærdsministeren kan ligeledes bestemme regler om udbudsstrategiens indhold og udformning.
Når dette så sammenholdes med ministerens beføjelser vedrørende kontroltilbud af udbud, har ministeren sat sig tungt på kommunerne.
Lovforslaget er således et frontalangreb på det kommunale selvstyre.
Regeringens konkurrenceudsættelse trænger åbenbart til kunstigt åndedræt, når det er nødvendigt at lovgive om mere udbud.
Hvorfor ikke overlade det til kommunerne, hvor meget og hvor de vil konkurrenceudsætte?
Kommunalpolitikerne er stærkt motiverede for at være bedst og billigst.
Lovforslaget er, som vi ser det, ikke i overensstemmelse med effektiv offentlig ledelse.
Man kan ikke lede og udvikle kommuner ved central skemalægning i statslig planøkonomisk stil.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-11-27:
Generelt vil jeg sige, at det der med tro hører mere hjemme i en kirke end i et Folketing.
Men når jeg nu har fået et spørgsmål, vil jeg også prøve at svare på det.
Men jeg synes sådan set, at jeg også prøvede at svare på det samme spørgsmål i første runde, hvor jeg sagde, at de her ting er fleksible, og at kommunerne selv skal vælge, hvilke områder de vil arbejde meget, meget dybt med, og hvor de kigger på, hvad det er, de tilbyder, og hvad det er, de kan gøre bedre i forbindelse med de her kvalitetskontrakter.
Det samme gør sig gældende med hensyn til udbud.
Der skal kommunerne diskutere, hvad det er, de først vil have i udbud, og hvad de gerne vil vente med.
Så er det jo, at det klare sigte selvfølgelig er åbenhed i den offentlige sektor, og det får man da netop ved at sikre nogle minimumspligter, bl.a. at de her ting kommer til at ligge på kommunernes hjemmesider.
Og det er altså ikke noget, der kan få mig til at fare op i en spids, og jeg synes heller ikke, man kan kalde det for topstyring eller centralisme eller procesregulering eller nogle af alle de andre ord, der er kommet fra den røde stue her i dag.
Nej, det er faktisk ganske almindelig standard, som sikrer, at kommunens borgere får mulighed for at finde ud af, hvad det er for en kommune, de bor i, og hvad politikerne fokuserer mest på.
Flemming Bonne (SF), 2008-11-27:
Det var overraskende at høre, at vi nu lige pludselig diskuterer minimumsstandarder.
Det var ikke den opfattelse, jeg fik ved at gennemlæse lovforslaget.
Jeg vil gerne stille endnu et spørgsmål, og det er nok en gentagelse af det første.
Tror ordføreren ikke på, at kommunalbestyrelsen selv kan håndtere de emner, vi taler om her?
Tror ordføreren ikke på, at kommunalbestyrelsen sammen med deres organisation KL kan indgå de aftaler, der så måtte være nødvendige, hvis det er således, at der er noget, der skal spredes ud over det ganske land?
Ordføreren for Dansk Folkeparti indledte sin ordførertale med at sige, at det handler om bedre styring i kommunerne og ikke om bedre styring af kommunerne.
Og det synes jeg var en udtalelse, der var til at tage og føle på.
Hvorfor tør man ikke overlade det ansvar til kommunerne?
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-11-27:
Jo, men kommunerne bestemmer også selv, hvor det er, de vil have gennemført deres udbud.
Det er jo netop det, der bliver mulighed for.
Det står også klart specificeret i det her lovforslag, at den her udbudsstrategi skal indeholde en vurdering af, på hvilke områder byråd og regionsråd påtænker at anvende udbud, og hvordan anvendelsen af udbud kan øges.
Det er jo ikke det samme som at sige, at man nu fra Folketingets side vil bestemme, at kommunerne skal lave udbud på alt, hvad der hedder vej og park, og at de nu skal lave det på alt, hvad der hedder rengøring i alle institutioner osv.
Nej, det er op til kommuner og regioner selv at finde ud af, men derfor skal vi da som landspolitiske partier også være med til herinde fra Slotsholmen at sige, hvad det er for et samfund, vi gerne vil have.
Og vi har også en forpligtelse til at sikre, at det hele ikke bliver konkurrenceudsat, men vi har så sandelig også en interesse i, at noget af det bliver det netop for at sikre, at vi får den rette opgave til den rette pris.
Det gør man altså ikke ved at lade være.
Jeg synes egentlig også, at hr. Rasmus Prehn selv gav lidt af svaret, da han sagde, at der faktisk er mange socialdemokratiske borgmestre, som er utrolig glade for at gøre det på den her måde.
Jeg synes jo også, at det taler lidt imod de argumenter, som vi har hørt fra hr. Rasmus Prehn tidligere her i dag.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-27:
Dansk Folkepartis ordfører er selv inde på det.
Det er jo, fordi vi er meget optaget af at gøre en god forretning for vores borgere.
Så i de tilfælde, hvor det kan betale sig, vil vi gerne være med til det.
Men i tilfælde, hvor man kan se, at det er en dårlig idé, har vi lidt svært at se, at det er noget, man skal tvinge kommunerne til.
Og det er lidt svært at forstå, hvad det er, Dansk Folkepartis ordfører mener, når han siger, at vi har en udvikling, den går i den her retning, og den går i den rigtige retning, men alligevel vil tvinge det igennem.
Hvorfor er den her lovgivning nødvendig, hvis man har en positiv udvikling i forvejen?
Skulle man ikke lade det være op til kommunerne selv at træffe afgørelse om, hvornår det giver mening, og hvornår det ikke giver mening.
Skulle man ikke lade det være op til kommunalbestyrelsens egen sunde fornuft at bestemme det her?
Flemming Bonne (SF), 2008-11-27:
Det er nok, fordi hr. Hans Kristian Skibby ikke rigtig hører efter eller forstår, hvad det er, jeg siger til ham.
Det, jeg siger, er, at der ingen - absolut ingen - grund er til at lovgive om de ting her.
Det kunne lige så vel være noget, der var aftalt imellem KL og kommunerne, hvis der måtte være behov for det.
Men rent faktisk mener jeg, at den enkelte kommune selv sammen med sine borgere er i stand til at tilrettelægge, hvordan kvaliteten skal være i de forskellige opgaver.
Det er ikke noget, der skal standardiseres og styres herindefra.
Villum Christensen (LA), 2008-11-27:
Nu er der jo temmelig mange bemyndigelser til ministeren om, hvordan det her skal rulles ud.
Som jeg sagde før, vil kommunerne gøre mange af de her ting i forvejen, men det er hele tænkningen bag, jeg synes er forkert.
Jeg startede også med at sige, at vi har smidt noget andet væk, nemlig de gamle servicekontrakter, servicestrategier hed de vistnok.
De er jo også totalt ligegyldige, der er jo ingen, hverken politikere eller embedsmænd eller borgere, der formentlig vil bemærke, at de ikke er der længere - borgerne vil i hvert fald slet ikke.
Det er også en gang bureaukrati.
Jeg synes, at vi skal starte med at diskutere, hvilken nytte det her giver.
Giver det mening for de mennesker, der har med det at gøre?
Og så lad os køre en gang mere rundt om træet...
Rasmus Prehn (S), 2008-11-27:
Jeg vil da gerne benytte lejligheden til at kvittere for en, synes jeg, meget fin og præcis tale.
Det er nemlig meget træls med al den nidkære regelstyring, som der bliver lagt op til fra Christiansborg, og som ordføreren også er inde på, kan tal og tabeller ikke løse det hele.
Så jeg håber meget, at også velfærdsministeren lytter til sin liberale åndsfælle på talerstolen og skriver sig bag øret, at der rent faktisk er nogle pointer her at lytte til.
Er det ikke lidt et problem for Liberal Alliance efterhånden, at man siger tingene meget skarpt, men når det så kommer til det konkrete, hvor man skal stemme for eller imod, så er man lidt mere flakkende.
Kan vi ikke få et konkret svar: Stemmer man ja, eller stemmer man nej?
Villum Christensen (LA), 2008-11-27:
Det er uden tvivl en papirtiger, der endnu en gang ruller ud over kommunerne.
Man kan så sige, at vi ruller noget andet væk, og hvad er så nettovirkningen af det?
Men den tænkning, der ligger bag, nemlig at vi hele tiden skal producere nogle formkrav herindefra, som om man ikke selv kan tænke ude i kommunerne, er vi faktisk rigtig meget imod.
Det gælder jo også for alle vores mange institutioner: Vi stiller form- og proceskrav, men kan i virkeligheden ikke forholde os til indholdet, for det kan man jo kun derude, hvor mennesker møder mennesker, og det er jo ikke altid noget, der lader sig registrere i tabeller og kolonner og frekvenser.
Jeg tror, at man i kommunerne er rimelig træt af at få at vide, hvad man skal gøre i alle mulige tilfælde.
Og som det også blev sagt af den radikale ordfører, vil det næppe gøre den store forskel, for selvfølgelig vil kommunerne jo have interesse i at formulere nogle målsætninger inden for de forskellige politikområder.
Men det forhold, at vi lægger standarder ud over kommunerne herindefra, og den tænkning, der ligger bag, er vi faktisk rigtig meget imod.
Jeg har ikke kunnet lade være med at hæfte mig ved de undersøgelser, der bliver lavet om, at rigtig mange offentligt ansatte får stress - der er jo ikke noget, der bliver talt meget mere om end det.
I Københavns Kommune har man faktisk fået undersøgt, at en af de væsentligste faktorer, når folk går ned med stress, er, at folk bliver sat til at lave noget, som de ikke er uddannet til.
Eksempelvis kan man blive sat til at udfylde skemaer, når man er pædagog, og i jobcentrene bruger man 80 pct. af sin tid på at lave kontroller og kun 20 pct. på at snakke med ledige og virksomheder - og sådan kunne vi jo blive ved i en uendelighed.
Det synes jeg at vi skulle tænke meget mere over, når vi producerer nye regler herindefra: Hvordan virker det på de mennesker?
Det eneste, der jo dybest set kan sikre kvaliteten, er, når mennesker møder mennesker, og hvad der kommer ud af det.
Tal og tabeller vil aldrig nogen sinde give kvalitet i sig selv.
Tager vi uddannelsesområdet, hvor 95 pct. skal have en ungdomsuddannelse og 50 pct. en videregående uddannelse, kan vi se, at det jo går lige den modsatte vej.
Det hjælper jo ikke noget bare at sætte tabeller op og så flytte rundt på nogle strukturer, for hvis de mennesker, der skal udføre opgaverne ude i det yderste led, er misfornøjede og ikke er engagerede, fordi vi belaster dem med alverdens bureaukrati herindefra, så får vi altså den modsatte effekt.
Jeg synes, vi har set det så utrolig mange gange, at vi er nødt til at være lidt skeptiske også over for det her.
Jeg vil ikke afvise det på forhånd, men vil følge det nøje under udvalgsarbejdet.
Line Barfod (EL), 2008-11-27:
Regeringen lancerede jo for noget tid siden - i mediebevidstheden efterhånden for lang tid siden - sin store kvalitetsreform, og den skulle være svaret på alle problemer.
Der skulle virkelig ske noget i forhold til at sikre kvaliteten i den offentlige sektor.
Det har vi ikke set meget til siden.
Man skal til at lave kvalitetskontrakter, så man kan måle og veje endnu mere i kommunerne.
Jeg tror, at en meget stor del af dem, der er i kontakt med det offentlige - både dem, der arbejder der, de borgere, der er afhængige af hjælp fra det offentlige, og mange andre, der på forskellig måde samarbejder med det offentlige - efterhånden er klar over, at den måde at styre på bare ikke duer.
Det duer ikke, det her med kun at fokusere på, at tingene skal måles og vejes.
Politiet - og jeg ved godt, at de ikke hører under velfærdsministerens område, det er en af de meget få opgaver i dette land, der ikke hører under velfærdsministerens område - lærte mig, dengang vi diskuterede politireform, en meget vigtig sætning, som jeg har holdt meget hårdt fast i siden, både når jeg diskuterer politiet, og i høj grad også når jeg diskuterer ledelsesformer på resten af det offentlige område.
Det, politiet siger, er, at når det vigtige ikke er målbart, bliver det målbare vigtigt.
Alt det, der ikke kan måles og vejes, er som regel det, der er vigtigt, når vi snakker om det offentlige.
Derfor skal vi finde nogle helt andre styringsværktøjer end dem, der bliver brugt i dag.
Desværre går regeringen videre ad den vej, som man har set ikke virker - den vej, som man har set føre til, at der bliver ringere og ringere offentlig service, og at borgerne bliver utilfredse med, at de ikke får det, der er vigtigt.
De er fuldstændig ligeglade med, om det, der kan måles og vejes, ser ud, som om det er en fremgang, og at det udløser nogle resultatkontraktbonusser osv., hvis det, der er vigtigt for borgerne, til gengæld udsultes.
Derfor er der altså behov for, at vi overordnet begynder at se på hele den måde at styre det offentlige på med langt mere demokrati og langt mere indflydelse for borgerne og de ansatte på, hvordan opgaverne skal løses - og det skal være langt tættere på borgere og ansatte, så de får mulighed for at få indflydelse på, hvordan tingene skal styres - altså langt mere demokrati end det, som regeringen lægger op til her, hvor det er meget mere bureaukrati, hvor det er meget mere måle og veje, langt mere af den slags, som er ved at få en lang række offentligt ansatte til simpelt hen at give op og forlade den offentlige sektor og søge over i det private i stedet for.
Det ikke den vej, vi skal.
Så vi er klart imod det forslag, der ligger her.
Johs. Poulsen (RV), 2008-11-27:
Når vi behandler det lovforslag, som ligger foran os i dag, synes vi i Det Radikale Venstre måske i virkeligheden godt, at man kunne foretage sig det lille eksperiment at spørge sig selv, hvad det ville betyde, hvis man lod være med at vedtage lovforslaget, som det ligger.
Hvad ville det betyde for det danske samfund?
Hvad ville det betyde for de danske kommuner?
Ja, et kvalificeret gæt ville være, at det overhovedet ikke ville betyde noget negativt.
Det er ikke nødvendigvis noget, der efterspørges, eller noget, der er behov for, for i alle kommuner er det jo sådan, at man naturligvis arbejder med servicemål og med forskellige måder at synliggøre, hvad man inden for de forskellige politikområder har af målsætninger, og også naturligvis hvordan man følger op på det.
Det er der jo ingen kommuner som ikke gør.
Derfor kan man sige, at det her måske i virkeligheden for størstedelen af lovforslagets vedkommende er endnu et lovforslag i rækken af formkrav, som giver anledning til, at man nu skal forholde sig til en problemstilling - i det her tilfælde at lave servicemål - på en helt bestemt måde, og i det her tilfælde på en sådan måde, at man opstiller kvantificerbare servicemål.
Vi tror godt, at man kunne undvære den her lov.
Vi tror sådan set ikke, der er specielt meget behov for det.
Vi har selvfølgelig bemærket, at Kommunernes Landsforening indfører, at lovforslaget imødekommer KL's synspunkter om, at krav, mål og kvalitetsudvikling formuleres som en generel forpligtelse for kommunerne og ikke gennem en detailstyring af de enkelte sektorområder.
Det tror jeg de siger, fordi de godt ved, at hvis de ikke sagde det, men i stedet sagde, at man ikke behøvede at lave det her lovforslag, så ville der alligevel komme noget.
For det næste, kommunernes talerør jo siger, er, at man i virkeligheden er stærkt kritisk over for kravet om kvantificerbare mål, og anfører, at det ikke bør være et selvstændigt mål, men at det afgørende hensyn må være, at kommunalbestyrelsen fastsætter politiske mål, som er synlige for borgerne.
Det er jo i virkeligheden det, der i høj grad foregår i forvejen.
Jeg synes også, at man skal mærke sig, at f.eks. LO finder, at kravet om kvantificerbare mål betyder en stor risiko for en ensidig fokus på økonomi og frekvens frem for indhold og kvalitet.
Så det vigtige er jo, at kommunalbestyrelserne opstiller politiske mål for, hvor man vil hen på de enkelte områder, og i virkeligheden tager den diskussion med deres borgere.
Det er dog sådan, at der i lovforslaget også ligger en lovfæstelse af kommunernes adgang til at etablere en borgerrådgivningsfunktion, som andre også har været inde på.
Det er naturligvis udmærket.
Det kunne man så eventuelt isoleret set forholde sig til.
Vi mener sådan set, at vi med hensyn til den resterende del godt kunne aflaste velfærdsministeren, som jo har rigtig meget se til, og i det her tilfælde vil vi så gerne hjælpe ministeren med aflastning.
Det synes vi er en overvejelse værd.
Henriette Kjær (KF), 2008-11-27:
I Det Konservative Folkepartis synes vi, at det her lovforslag er en forbedring for borgerne.
Vi støtter ideen om, at det skal være synligt for borgerne, hvilke servicemål man har i kommunen, så man ved, hvad man kan forvente sig, hvis man har brug for en offentlig ydelse.
Vi tror, at det vil få kommunalbestyrelserne til i endnu højere grad end i dag at gøre både medarbejderne og dem selv klart, hvilke servicemål man opererer med i kommunen.
Derudover indeholder lovforslaget en pligt for kommunerne til at udarbejde en udbudsstrategi, så de får gennemgået de kommunale opgaver og får vurderet, om nogle af opgaverne kan sendes i udbud.
Vi Konservative mener, at udlicitering af kommunale opgaver kan give store gevinster, og det er der mange eksempler på.
I de kommuner, som vælger at gennemføre udlicitering, følger der ikke mindst økonomiske gevinster, men bestemt også kvalitetsforbedringer med.
På de bløde områder har bl.a. Gribskov Kommune nydt godt af udlicitering.
Ud over at man har sparet 5 mio. kr. om året på udlicitering af tre omsorgscentre, har man også oplevet kvalitetsforbedringer, fordi udbuddet har ført til præciseringer af opgaver og ydelser, som har skabt større fokus på kerneområderne.
Når en kommune udarbejder udbudsmateriale, betyder det nemlig, at kommunen gør sig klart, hvad den forventer på området, hvilket mange kommuner ikke har gjort tidligere.
Derved giver udliciteringsproceduren klarhed og skaber efterfølgende bedre service.
Lovforslaget indeholder også forslag om, at kommunerne - hvis de vil kan oprette en borgerrådgivningsfunktion.
Det ser vi som en form for miniombudsmand i kommunerne, der kan påtale lange sagsbehandlingstider eller anden form for dårlig forvaltning af de kommunale opgaver.
Det er nu en mulighed for kommunerne, og vi mener bestemt, det vil styrke retssikkerheden for borgerne.
Så vi Konservative kan altså støtte forslaget.
Flemming Bonne (SF), 2008-11-27:
Jeg har heller ikke på nuværende tidspunkt set nogen skemaer, men jeg har set, at velfærdsministeren bliver udstyret med nogle ret vidtgående beføjelser til at fastsætte rammerne for, hvordan den her lov skal udmøntes.
Hvis man vedtager lovforslaget med de beføjelser og de bemyndigelser, så vedtager man faktisk en del af lovgivningen i blinde.
Det bliver jeg nødt til at sige.
Det er ikke godt nok.
Erling Bonnesen (V), 2008-11-27:
Men altså, at SF's ordfører er blevet udstyret med hjælpepapirer fra sine politiske venner i baglandet, kan jo ikke overraske nogen.
Og det er da så også helt i orden, at man blot læser det op.
Så meget desto større grund var der måske også til, at SF selv lige læste bare de første afsnit i det her lovforslag.
Jeg har det i hvert fald som Venstremand fantastisk godt med at stå og argumentere for, at der jo her lige præcis er tale om, at vi får - om jeg så må sige - styrket det lokale selvstyre, fordi den enkelte kommune, den enkelte kommunalbestyrelse, selv kan sætte fokus på de her ting.
Prøv lige at kigge på det allerførste.
For så vidt angår det med skemaer, vil jeg spørge: Hvor er det lige, de skemaer er henne?
Det må jeg da spørge SF's ordfører om i den her konkrete sag.
Jeg har ikke set nogen skemaer i den her konkrete sag.
Der er stadig væk tale om, at man lægger beslutningerne ud til kommunerne.
Flemming Bonne (SF), 2008-11-27:
Jeg tror nok, at jeg i min ordførertale fik sagt, at det er både urealistisk og useriøst at tro, at man herinde på Christiansborg kan styre kommunernes kvalitet via nogle standardskemaer.
Og det mener jeg dybt alvorligt.
I den forbindelse vil jeg da godt henvise til en række af de høringssvar, der er kommet ind, som jo advarer både mod topstyring og mod øget bureaukrati.
LO er faktisk ret klar i mælet og skyder stort set hele lovforslaget ned, så det er jo ikke noget, jeg har grebet ud af den blå luft.