runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-06:
Hvis jeg skal være helt ærlig, synes jeg lidt, at det her er en storm i et glas vand.
Jeg tror faktisk godt, vi kan finde ud af det.
Vi havde faktisk for et par uger siden en videokonference mellem Grønlandsudvalget og det grønlandske erhvervsudvalg.
Så vidt jeg erindrer, var der ikke ret mange borgerlige politikere til stede – jeg tror, at Liberal Alliance havde en repræsentant med til mødet – men der var i hvert fald en mulighed for at dukke op og stille spørgsmål om det osv., og det var jo sådan set for at få en gensidig forståelse.
Sådan plejer vores forhold trods alt at være; vi vil gerne erfaringsudveksle.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-02-06:
Jeg kan i hvert fald garantere Dansk Folkepartis hr. Martin Henriksen om, at vi er hundrede procent enige i, at SF altid har stået vagt om demokratiske principper, og det er også derfor, vi i høj grad står vagt om den selvstyrelovgivning, som vi selv har vedtaget med et meget stort folketingsflertal i den her Folketingssal.
Det er derfor, vi ikke går efter omkampe.
Det er derfor, vi anerkender og respekterer den lovgivning, vi har lavet.
Men når nu hr. Martin Henriksen spørger om, hvordan folk kan få svar på spørgsmål, så synes jeg da, at det er rigtig relevant, at Enhedslistens ordfører, hr. Finn Sørensen, netop peger på, hvordan man har prøvet at imødekomme Venstres hr. Kim Andersens ønske om svar på spørgsmål i forhold til arbejdet i Grønlandsudvalget.
Men det er jo ikke det, Venstres hr. Kim Andersen er interesseret i.
Det er et politisk drilleri, som desværre er en boomerang, der vender tilbage til Venstre selv, fordi man nu kan se, at der i Venstres folketingsgruppe er enormt stor splittelse om, hvorvidt man skal bakke op om den selvstyrelovgivning, man selv har været med til at vedtage.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-02-06:
Altså, det her er jo et fuldstændig enkelt, principielt spørgsmål: Det her handler om, at det er Folketinget, altså Folketingets medlemmer, der alene er bundet af deres egen overbevisning i forhold til grundloven, der vurderer, hvad det er for nogle spørgsmål, man har en interesse i at få besvaret.
Så kan man ud fra det stille den til enhver tid siddende regering og dens ministre de spørgsmål – og jeg minder om, at ordet minister betyder tjener – og regeringen skal så gøre, hvad den kan, for at være behjælpelig med et svar.
Altså, er det for Det Radikale Venstre et fundamentalt princip i det danske folkestyre, at det er ansvarsfordelingen, og at det er sådan, vi har bygget det op i Danmark?
Så kan der være et enkelt spørgsmål efter forretningsordenen, hvor en minister kan sige, at det nægter man at svare på.
Men det nye her er, den nye praksis er, at man tager et helt område ud og siger, at inden for det område vil man fremover slet ikke besvare spørgsmål fra folketingsmedlemmer.
Det er skelsættende, det er en hel nyskabelse.
Er Det Radikale Venstre virkelig, med den historie, Det Radikale Venstre har i forhold til parlamentarismen i det her land, af den overbevisning, at det er o.k.?
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-06:
Når der ikke er fuldstændig selvstyre på Grønland, hænger det jo sammen med ønsket om, at Danmark stadig væk skal understøtte og være en, skal vi sige, hjælpende hånd i de bestræbelser, der gøres i selvstyret og rigsfællesskabet.
Og derfor er det naturligt, at de områder, som ikke på nuværende tidspunkt er overladt til Grønland fuldt og helt eller delvist, til enhver tid skal diskuteres her i Folketinget, som får ansvaret for de beslutninger, der måtte træffes.
Derfor er det et spørgsmål om, hvorvidt de ting, der bringes frem, kan få relevans for Danmark, og om et spørgsmål alligevel en dag kan ende her på Folketingets bord, og hvis det sker, skal spørgsmålet til enhver tid kunne besvares.
Sara Olsvig (IA), 2013-02-06:
Efter min mening har vi haft en ganske fornuftig dialog med ordførerens parti, og har også haft det i løbet af denne proces.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens og ordførerens partis holdning til selvbestemmelsesret.
Hvad forstår ordføreren og ordførerens parti ved hele den konstruktion, rigsfællesskabet hviler på i øjeblikket, med implementeringen af en selvstyrelov, som er vedtaget med et stort flertal i både Danmark og i Grønland?
Og hvad forstår ordføreren ved hele ideen om selvbestemmelsesret til et selvstyrende område?
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-06:
Der, hvor jeg kommer fra, taler man mand og mand imellem om – måske med et anerkendende glimt i øjet – at her i Folketinget stilles der spørgsmål om alt og fås svar på alt mellem himmel og jord.
Vi kan jo så konstatere nu, at vi må gå hjem og sige, at det ikke længere er tilfældet.
Hvis denne egen stil er, at det ikke længere er Folketinget, der definerer, hvilke spørgsmål man ønsker svar på, men derimod regeringen, der definerer, hvad der er relevant for Folketinget at få at vide, er det en ny stil.
Derfor er det her jo lynhurtigt blevet et principielt spørgsmål, og måske er det mere det end et spørgsmål, der går på den aktuelle sag.
Det er et principielt spørgsmål om folkestyret, og som hr. Kristian Thulesen Dahl indledte dagen med at pege på, er det en ny stil.
Derfor synes jeg, at man skal lægge mærke til, at det, der foreslås i dag, jo altså er, at statsministeren skal trække sit brev til Folketingets formand tilbage, så vi kan komme tilbage på sporet, tilbage til almindelig parlamentarisk virksomhed, så det er slået fuldstændig fast, at det er Folketingets medlemmer, der definerer, hvad man vil spørge om, og at det også er regeringens pligt at svare på det.
Når det her i særlig grad påkalder sig principiel opmærksomhed, er det, fordi denne regering i sit regeringsgrundlag har noteret, at man vil bestræbe sig på god regeringsførelse, endda i lyset af tidligere kritik af tidligere regeringer.
Hvad er god regeringsførelse så?
Det er respekt for Folketinget og folkestyret.
Jeg skal spare Folketinget for en oplæsning af statistikkerne om rettidig besvarelse af spørgsmål eller overholdelse af høringsfrister.
Når vi så dertil lægger statsministerens nye stil med, at der er spørgsmål, der ikke skal besvares her i Folketinget, må vi sige, at man er langt væk fra den intention, den signalgivning, man ønskede at sende med et regeringsgrundlag med passager, som vi sådan set meget nemt kunne bakke op om.
Derfor er det vigtigt, hvis vi her fra talerstolen af statsministeren kan få understreget, at statsministeren fuldstændig lever op til det, man kan forvente af en statsminister, nemlig at det er Folketinget, der definerer, hvilke spørgsmål man vil stille, og at det også er regeringens intention at svare på dem.
Med hensyn til det konkrete om storskalaloven må vurderingen jo gå på de ting, der kan spørges om.
Kan svarene føre frem til situationer, der kan få betydning for Folketinget, må der skulle svares på det.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-06:
Så ville jeg blive harm og sur, hvis det var noget, der havde at gøre med afklaringen af den ændring af udlændingeloven, som vi skal foretage.
Men jeg har slet ikke den bekymring, for vi har allerede stillet de spørgsmål.
Der bliver nok stillet flere, men det vil jo være i samme boldgade, hvis vi ikke er tilfredse med de svar, vi får i første omgang.
Vi har stillet en masse spørgsmål om det, og vi har ikke på noget tidspunkt fået at vide, at det mente regeringen ikke at der var en retlig interesse i.
Skulle vi nu ikke bare forholde os til det konkrete?
Det er gået op for mig, at det jo er det, som borgerlighedens ordførere har meget svært ved, fordi de jo må se i øjnene, at der ikke er fugls føde på de fem konkrete spørgsmål, vi snakker om her, og så er det jo rart at snakke om alt muligt andet.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-02-06:
Hr. Finn Sørensen har fuldstændig ret, for det, vi faktisk skulle diskutere i dag, er spørgsmålet om, hvad det er for nogle besparelser, hvad det er for nogle områder, vi kan få svar på, når vi stiller spørgsmål, og hvad det er, vi ikke kan få svar på.
Jeg er selvfølgelig interesseret i at vide, hvordan hr. Finn Sørensen vil reagere, hvis nu hr. Finn Sørensen kom til at stille et spørgsmål, som berørte indholdet af storskalaloven, og så fik et svar fra statsministeren eller beskæftigelsesministeren, der lød: Det ønsker jeg ikke at svare på, fordi det retmæssigt ikke er i Danmarks interesse at svare på det, fordi det hører til under selvstyreloven og hører til i Grønland.
Hvordan vil hr. Finn Sørensen så reagere?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-02-06:
Jeg kan forsikre Venstres ordfører om, at SF i hvert fald ikke læser brevet, som en vis herre læser Bibelen, og som Venstres ordfører gør det.
Vi mener fortsat, som jeg efterhånden har sagt fire gange her fra talerstolen, at den grønlandske selvstyrelov er fuldstændig fundamentalt vigtig at respektere og anerkende, og at de spørgsmål, der ligger inden for den selvstyrelovs forvaltningsrammer, ikke er nogle, den danske regering skal svare på, det skal det grønlandske parlament og de grønlandske parlamentarikere.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-02-06:
Det kan godt være, at jeg tager fejl, men jeg mindes ikke, at hr. Finn Sørensen sad med ved det fulde samråd, der var i går i udvalget.
Ved det samråd i går fik vi en forståelse fra statsministeren om, at ændringerne af udlændingelovgivningen jo bare er nogle småparagraffer, der skal ændres.
Det er faktisk ikke særlig meget.
Det er faktisk sådan, at man bare sådan selv ret hurtigt ville kunne regne ud, hvad det var for nogle småændringer, der skulle laves, og derfor skulle det da være nemt for alle partier i Folketinget at sige, at selvfølgelig vil man støtte op om det, hvis man støtter op om, at arbejdsmarkedspolitikken føres på Grønland.
Jeg kan forstå på ordføreren fra Enhedslisten, at man har en lang række krav til, hvad det er for nogle ændringer, der skal være i udlændingeloven.
Der vil jeg gerne høre: Hvad er det, man så har diskuteret med regeringen?
Finn Sørensen (EL), 2013-02-06:
Ja, men det havde vi ikke behøvet den her forespørgselsdebat for at finde ud af, for faktum er jo, at regeringens ministre på de områder, hvor der skal besvares spørgsmål, der har relation til udlændingeloven, meget beredvilligt stiller op til et utal af samråd og meget beredvilligt svarer på spørgsmål, som vi og Venstre og andre har stillet om, hvad storskalalovens konsekvenser er for løn- og arbejdsvilkår og arbejderrettigheder osv.
Og jeg har ikke på noget tidspunkt hørt nogen repræsentant fra regeringen sige, at det var irrelevante spørgsmål, og at dem ville man ikke svare på, for man erkender, at på det punkt er det jo ikke grønlænderne, der bestemmer alene – udlændingeloven bestemmes i det danske Folketing.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-02-06:
Det er jeg utrolig glad for, for selv om det jo godt kan være, at vi ikke kan få flertal for det forslag til vedtagelse om, at statsministeren skal trække brevet tilbage – det er måske for skrap kost for regeringens parlamentariske støtteparti –
så bliver vi i hvert fald indholdsmæssigt nødt til at få en tilbundsgående diskussion om storskalaloven.
Det synes jeg er meget interessant, for der kan vi jo ikke undgå at komme ind på områder, der ellers er en del af det grønlandske selvstyre.
Så jeg synes, at det da altid er noget, at vi kan få det ud af debatten, at vi så må kunne få den indholdsmæssige debat om storskalaloven, og hvad den risikerer at føre til.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-06:
Jeg tror faktisk, jeg var det første medlem af det danske Folketing, der sagde, lige så snart det første udkast til storskalaloven forelå, at sådan som vi læser den lov, sker der en begrænsning af de grønlandske fagforeningers forhandlingsret, fordi de udenlandske overenskomster bliver beskyttet, og at det også vil være i strid med de internationale konventioner, som Danmark har tiltrådt, og som – og det er jeg glad for – regeringen har erkendt at Danmark har det folkeretlige ansvar for.
Så det er fuldstændig rigtigt forstået.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-02-06:
I forhold til det sidste, som hr. Finn Sørensen var inde på, er han da enig i det synspunkt, som LO har givet udtryk for – faktisk LO-forbundene i Norden – nemlig at den storskalalov, som den ser ud nu, ikke rummer de garantier, som hr. Finn Sørensen efterlyser?
LO har udtrykt en klar overbevisning om, at storskalaloven, som den er nu, vil give forringede vilkår og give mulighed for, at man faktisk kan fastsætte nogle helt urimelige løn- og arbejdsvilkår, og de bruger betegnelsen, at det er social dumping.
Og det er noget af det, som hr. Finn Sørensen i hvert fald i andre sammenhænge siger skal bekæmpes.
Så derfor vil jeg spørge: Er hr. Finn Sørensen og Enhedslisten enige i, at som storskalaloven ligger forelagt nu, er det rigtigt, som LO siger, at så må man udtrykke bekymring i forhold til de ting, som hr. Finn Sørensen rejser?
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-02-06:
Hvis der er noget, Venstre gør, er det lige præcis at respektere kompetencefordelingen, for vi blander os sådan set ikke i indholdet af storskalaloven.
Det er fuldstændig Grønlands selvstyres ansvar.
Men det, vi interesserer os for, er den lovgivning, som vi i henhold til selvstyreloven skal vedtage i Danmark.
Det er en ændring af udlændingelovgivningen, som der er bebudet, og når man ændrer en lovgivning, skal man også skrive, hvilke konsekvenser den har.
Og der er en lang række områder, og det er bl.a. havmiljøområdet, forsvarsområdet, search and rescue-beredskabet og Arbejdstilsynet, som er områder, der fortsat henhører under dansk jurisdiktion, og derfor er det sådan set også Danmark, altså regeringen, der skal kunne redegøre for konsekvenserne af en ændring af udlændingelovgivningen.
Det er sådan set det, vi efterspørger.
Så vil jeg stadig væk henvise til, at man i selvstyret åbenbart ikke har forstået, at der skal ske sådan en henvendelse, og at den skal ske via Grønlandsudvalget til landsstyret, så vi derved kan få svar.
De henviser til, at vi skal spørge statsministeren.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-06:
Grunden til, at vi skal gå den vej, jeg foreslog, er jo, at vi skal respektere kompetencefordelingen.
Det er jo det, den her diskussion drejer sig om.
Og skal det så opfattes sådan, at man med vilje har valgt at se bort fra den problematik, fordi det er mere, hvad skal jeg sige, underholdende i indenrigspolitisk forstand, at man nu kører en stor debat om, at den danske statsminister ikke vil svare på spørgsmål?
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-02-06:
Hvis vi skal tage det første spørgsmål først, vil jeg sige, at statsministeren rent faktisk svarede, at hvis det var sådan, at man skulle indhente oplysninger på Grønland, så var det ikke det, statsministeren havde til hensigt at gøre.
Til det må man bare sige, at justitsministeren rask væk henter oplysninger på Grønland om emner, som de åbenbart kun har viden om på Grønland.
Jeg er fuldstændig bekendt med det, som hr. Finn Sørensen har spurgt hr. Kim Andersen om.
Nu står jeg jo med det her svar fra Departementet for Sundhed, altså sundhedsministeriet i Grønland, og der siger man direkte: Spørgsmål fra danske folketingsmedlemmer vedrørende det grønlandske sundhedsvæsen og dets ansatte skal stilles til Statsministeriet eller Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse.
Det er statsministeren, som er den øverste ansvarlige for rigsfællesskabet, og derfor kan jeg ikke forstå, at vi skal gå nogle omveje via Grønlandsudvalget, der skal spørge de pågældende udvalg i Landstinget, for at få svar.
Jeg mener sådan set, at vi skal holde fast i, at det er statsministeren, der er den øverste ansvarlige, og at det derfor også er statsministeren, der skal kunne svare på spørgsmålet.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-06:
Er ordføreren villig til at tilmelde sig et lille kursus i selvstyreloven og kompetencefordelingen?
Sådan et kursus kan ikke tage så lang tid, men det vil jo hurtigt fremgå, at politimyndigheden i Grønland ikke er hjemtaget, så derfor er det vel ikke så irrelevant, at der er svaret på det spørgsmål.
Jeg har et andet spørgsmål: Er ordføreren bekendt med, at jeg har foreslået ordførerens partifælle hr. Kim Andersen, som har stillet de fem omtalte spørgsmål, at vi fandt en formelt set mere rigtig måde at få svar på de spørgsmål på?
Det kunne ske ved, at vi tog det op i det danske Grønlandsudvalg, og at Grønlandsudvalget her i København rettede en henvendelse til det grønlandske erhvervsudvalg for at høre, om de måske kunne hjælpe os med at få opklaret de spørgsmål, ved at de eventuelt i det grønlandske Landsting stillede et spørgsmål til den relevante kompetencemyndighed på de områder.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-02-06:
Ja, vi synes, det er godt, at man på Grønland tager ansvar.
Vi hylder princippet om, at man på Grønland har råderetten i forhold til en mængde områder.
Vi var ikke tilhængere af selvstyreloven i 2009 af de årsager, som er klart beskrevet i vores betænkningsbidrag.
Vi var det parti, der leverede en fem-seks siders fyldig forklaring på, hvorfor vi sagde nej til selvstyreloven.
Så må vi også bede om, at man fra grønlandsk side respekterer det danske parlament, og at Danmark altså har et Folketing, som jo også skal tage stilling.
Vi skal faktisk vedtage en særlov her i Folketinget, for at storskalaloven kan blive til noget.
Sara Olsvig (IA), 2013-02-06:
Ja, det har jeg forstået er et af de problemer, som ordføreren synes der er i den her problematik.
Men så er jeg bare nødt til at spørge ordføreren: Respekterer ordføreren og hans parti demokratiets principper?
Respekterer ordføreren, at der er et demokratisk system i Grønland med et parlament, som har bestemmelsesretten over de her ting?
Og hvad forstår ordføreren og ordførerens parti egentlig ved selvbestemmelsesret?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-02-06:
Altså, storskalaloven går jo ud på, at man kan få i tusindvis af arbejdere til at lave de her meget store projekter, og at man kan aflønne dem på nogle specielle vilkår.
Det fremgår også – og det er jo noget af den bekymring, som LO-forbundene i Norden har udtrykt – at man kan aflønne dem på vilkår, der er så diametralt forskellige fra det, vi ellers oplever i Norden og i Grønland, at social dumping reelt er det ord, man bedst kan definere det med.
Det er klart, at det da indebærer en mulighed for på en helt anderledes måde at have en påvirkning af det grønlandske samfund – altså simpelt hen på grund af antallet af de mennesker, der kommer dertil, og på grund af de anderledes vilkår – men jo også en påvirkning, der kan smitte af på de steder, hvor Danmark har kompetencen.
Og det er jo derfor, vi gerne vil have en indholdsmæssig debat, hvor der ikke er de der mærkelige grænser, som statsministeren forsøger at trække, men hvor man reelt kan diskutere, hvad der foregår, ud fra en sund interesse og i håbet om, at det grønlandske samfund kan blive udviklet positivt i årene fremover.
Sara Olsvig (IA), 2013-02-06:
Jeg har en hel række spørgsmål til ordføreren, men jeg vil prøve at gøre det kort.
Jeg har stillet nogle af dem før uden at få svar.
Først kunne jeg godt tænke mig at få nogle opklarende svar i forhold til ordføreren og ordførerens partis holdning til det her med de udefra kommende arbejdere og udenlandske statsborgere, som ad forskellige veje kommer ind i Grønland.
Det er det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvordan forholder ordføreren sig så til den industri og det erhverv, vi har haft i årevis nu, med krydstogtskibe, hvor vi også har tusinder af udefra kommende besøgende, statsborgere fra andre lande ind og ud af Grønland hver eneste sommer?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-02-06:
Jeg er jo udmærket godt klar over, hvad det er for fem spørgsmål, der er udgangspunktet for statsministerens brev i sidste uge.
Jeg forstår ikke, hvis Enhedslisten er kommet derud – jeg tror ikke, det var sket før regeringsskiftet i 2011 – at man i virkeligheden på den måde er med til at afskære Folketingets medlemmer muligheden for at stille spørgsmål på områder, hvor Folketingets medlemmer synes, det er vigtigt.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-06:
Jeg har prøvet at læse brevet og også alle spørgsmålene, og det sidste spørgsmål, som ordføreren refererer til, handler om lønsomheden i projektet og er derfor i samme kategori som den, statsministeren har brugt som begrundelse for ikke at svare.
Det, vi diskuterer – det vil jeg gerne have ordføreren forholder sig til – er, hvad den danske regering skal svare i respekt for den kompetencefordeling, der er mellem Danmark og Grønland.
Det handler jo ikke om, hvordan det danske Folketings udvalg kan indhente oplysninger – det kunne vi nok finde nogle andre måder at gøre på.
Så jeg vil gerne have, at ordføreren bekræfter, at det drejer sig om fem konkrete spørgsmål, der alle vedrører Grønlands enekompetence, og om ordføreren derfor ikke også mener, at det er rimeligt, at den danske regering og den danske statsminister på den danske regerings vegne undlader at svare på de spørgsmål.
Sara Olsvig (IA), 2013-02-06:
Så vil jeg bare høre, om ordføreren kan bekræfte, at forvaltningen af råstofferne og af eventuel storindustri i Grønland er et område, som er fuldt og helt hjemtaget af det grønlandske selvstyre.
Magnus Heunicke (S), 2013-02-06:
Tak for det.
Altså, det kommer noget bag på mig.
Men at vi skal høre det her fra Venstre, kommer ærlig talt bag på mig.
Jeg har læst dagens aviser, og det har måske noget at gøre med, at der har været et ret omtalt skift på ordførerposten hos Venstre.
For Venstres hidtidige grønlandsordfører, fru Birthe Rønn Hornbech, er jo tydeligvis belastet af viden og historik efter at have været med, og hun er også belastet af samvittighed i forhold til at stå på mål for de beslutninger, man selv har taget.
Jeg citerer nu Venstres tidligere ordfører, som har udtalt sig til en af dagens aviser: »Det er aldeles urigtigt, når nogen påstår, at minedrift m.v. og udenlandsk arbejdskraft ikke var en del af diskussionerne.
Hun taler her om Selvstyrekommissionen.
Har man ikke styr på biksen i Venstre?
Eller lad mig spørge på en anden måde: Er det virkelig kun en jagt på at få nogle små point i strategi og spin frem for dog at stå på mål for det, man selv har besluttet?
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-02-06:
Åh, jeg er simpelt hen så glad for hr. Magnus Heunicke, for han stiller sådan nogle søde spørgsmål.
Hvis hr. Magnus Heunicke havde læst selvstyreloven, ville han have opdaget, at det meget klart fremgår, at der er områder, som kan hjemtages, og at der er områder, som ikke kan hjemtages.
Der er også områder, der er hjemtaget, og så er der områder, som ikke er hjemtaget endnu.
Det, som den danske regering har bebudet, er en ændring af udlændingelovgivningen, således at det bliver muligt at få udenlandsk arbejdskraft nemmere til Grønland.
I Venstre har vi ikke fået forelagt noget som helst om, lige præcis hvilke ændringer man forestiller sig i udlændingelovgivningen.
Vi har forstået på justitsministeren, at det er vanskeligt at finde ud af, hvad konsekvenserne for Danmark er, og jeg synes jo nok, at hvis man respekterer selvstyreloven – hvad jeg gør – så kan man også godt tillade sig at stille spørgsmål om de områder, som ikke er hjemtaget til Danmark endnu.
Og det er sådan set det, jeg gør som grønlandsordfører.
Magnus Heunicke (S), 2013-02-06:
Nu har Venstre sagt fra talerstolen, at man respekterer selvstyreloven.
Det manglede da også bare, for den blev jo indført i Venstres tid som regeringsparti.
Man siger altså fra Venstres side, at man respekterer den, men der må jeg bare sige, at det ikke er noget, de har opdaget på Grønland.
Jeg står her med en anden af dagens aviser, og her har man gjort sig den umage at spørge på Grønland: Hvad synes I om Venstres ageren?
Og jeg kan ikke få øje på en eneste grønlandsk politiker, som roser Venstre, eller som har opdaget den der såkaldte respekt fra partiet Venstres side – tværtimod.
Venstres egne søsterpartier på Grønland kritiserer Venstre og siger, at man blander sig og har sådan en storebrorattitude.
Er det dem, der har misforstået noget, eller er det mon ikke Venstre, der har misforstået noget?