Martin Henriksen (DF), 2009-11-19:
Dansk Folkeparti noterer sig med tilfredshed, at det fortsat er lovens hovedformål, at voksne udlændinge hurtigst muligt får tilegnet sig det danske sprog.
Forslaget har til formål som et supplement til de ordinære danskuddannelser at etablere et arbejdsmarkedsrettet danskundervisningstilbud til udlændinge, der tager ophold i Danmark, fordi de har fået arbejde og dermed bidrager økonomisk til samfundet.
Danskkurset skal tilrettelægges, så det passer ind i den arbejdssammenhæng, som den udenlandske arbejdstager indgår i, og naturligvis skal kurset tilpasses virksomhedens behov.
Forslaget betyder også, at udlændinge, der er arbejdstagere, ikke behøver at vente på at få danskundervisning, til de er blevet folkeregistreret, men kan begynde allerede, når de har lovligt ophold og ret til at arbejde.
Med andre ord illustrerer lovforslaget, hvordan indvandringen til Danmark har skiftet karakter.
Den indvandring, der fandt sted før 2001 under den socialdemokratisk-radikale regering, var en indvandring, der dengang belastede det danske samfund på forskellig vis og stadig væk belaster det i dag.
Selv om dette forslag ikke regulerer indvandringen, er det et bevis på, hvordan udlændingepolitikken, der reguleres andetsteds, påvirker landets love på en række områder.
Dansk Folkeparti noterer sig med tilfredshed, at sammensætningen af gruppen af danskuddannelseskursister har ændret sig, sådan at udenlandske studerende og arbejdstagere udgør en stadig større andel af kursisterne på danskuddannelserne, mens andelen af flygtninge og familiesammenførte er faldet – som sagt et vidnesbyrd om effekterne af den førte udlændingepolitik.
Der er i de senere år gennemført en række ændringer til danskuddannelsesloven, der sigter på at lære udlændinge, der arbejder i Danmark, dansk.
Sidste gang vi ændrede danskuddannelsesloven, medførte det bl.a., at Folketinget etablerede et gratis erhvervsrettet danskundervisningstilbud på internettet med henblik på at tilgodese højt kvalificeret arbejdskraft fra udlandet.
Formålet med forslaget var at give udlændinge og deres familie mulighed for at begynde at lære dansk allerede inden ankomsten til Danmark.
Der blev med lovforslaget også givet mulighed for, at såkaldte pendlere, altså udlændinge, der ikke bor i Danmark, men som arbejder i Danmark, får mulighed for at deltage i et danskkursus.
Baggrunden var bl.a., at der i Danmarks grænseområder er en tradition for at arbejde på tværs af landegrænserne.
Udviklingen viser altså, at Folketinget løbende ændrer lovgivningen, så den passer til nutidens indvandring, der naturligvis ikke hele vejen rundt er problemfri, slet ikke, men som trods alt i langt højere grad end tidligere bidrager frem for ikke at bidrage.
Dagens forslag bygger oven på tidligere initiativer.
Det er altafgørende at slå fast, at sproget er fundamentet for kulturen, og i Dansk Folkeparti ønsker vi, at udlændinge, der kommer til landet, så hurtigt som muligt lærer dansk, får indblik i dansk kultur og væremåde, tilegner sig samfundets grundlæggende normer og så vidt muligt indgår i en arbejdsrelateret sammenhæng, hvor den væsentligste forudsætning for en ordentlig integration må siges at være opfyldt, nemlig social omgang med de mennesker, hvis kultur indvandrerne skal tilegne sig og tilpasses.
Dette principielle synspunkt skal efter Dansk Folkepartis opfattelse være det bærende princip i integrationspolitikken.
Der er også en række andre elementer i lovforslaget, herunder bl.a. bedre mulighed for at planlægge det kommunale danskuddannelsestilbud og en opdeling af modultaksten i en start- og sluttakst.
Det foreslås også, at kommunalbestyrelsens tilbud om danskuddannelse til udlændinge med ophold som au pair begrænses i forhold til i dag.
Disse ændringer kan Dansk Folkeparti også støtte, og med disse bemærkninger kan Dansk Folkeparti stemme for lovforslaget.