Villy Søvndal (SF), 2007-12-11:
Den nye traktat, Lissabontraktaten, indeholder en række ændringer, og jeg vil kort referere hovedpunkterne i dem.
Dels ligger der en række demokratiske ændringer i form af retten til øget indflydelse til de nationale parlamenter i landene og kontrol af nærhedsprincippet, det tidlige varslingssystem, der også har været nævnt tidligere i debatten, hvis nærhedsprincippet krænkes.
Endelig ligger der øgede beføjelser til Europa-Parlamentet, både på det lovgivningsmæssige og det budgetmæssige område, og sluttelig den nævnte mulighed for direkte borgerindflydelse.
En anden ændring er på miljø- og energiområdet, hvor det præciseres, at EU’s internationale samarbejde om miljøproblemer navnlig omfatter bekæmpelse af klimaforandringer, samt at energisamarbejdet har til formål at sikre energisikkerheden samt at fremme både effektivitet og energibesparelser og udvikling af nye og vedvarende energikilder.
Jeg nævner de her to indledende områder som områder, hvor vi jo i SF hele tiden har været enige om at det er vigtige ændringer.
Det tredje, jeg vil nævne, er EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik, hvor det for SF at se er helt afgørende, at EU kommer til at spille en mere afgørende rolle i verden.
Vi er bekymret over den situation, hvor USA har så stor international dominans, som tilfældet er.
Det er ikke godt at være så stærk, det er ikke godt at være så selvsikker, det er ikke godt at tro, at man er udstyret med en særlig ret til at køre rundt med sikkerhedspolitikken i verden.
Der er brug for et EU, der yder både et med- og et modspil over for USA, der i langt højere grad bygger på international ret og nedrustning, neddæmpning og løsning af konflikter osv. osv.
Det fjerde store område, der ligger i den nye traktat, er institutionelle ændringer.
Vi kan bekræfte fra SF's side, at når man rykker fra et sted omkring godt 10 til et sted omkring godt 20, så kan man både have behov for nye rammer og også nye regler for, hvordan man gebærder sig, for at det lykkes alt sammen.
I det her tilfælde er det mere praktiske ting som antallet af parlamentsmedlemmer, diskussionen om flertalsafgørelser osv. osv.
Det har været en ret central del af debatten indtil nu, hvordan man stiller sig til flertalsafgørelser.
Det er klart, at hvis man er ekstremt nationalt orienteret, så vil man synes, at det vigtigste i verden er at forsvare suveræniteten, den nationale suverænitet.
Det er jo ikke kun et dansk tilfælde, vi oplever jo f.eks. også, synes jeg, en ekstremt national amerikansk præsident forsvare sin ret til suverænitet, både hvad angår en Kyototraktat, og hvad angår bestemmelser om krig og fred som f.eks. i forbindelse med krigen i Irak osv., altså at man sætter sig uden for det internationale sæt af spilleregler.
Vi er tilhængere af, at landene finder fælles løsninger i nogle af de påtrængende spørgsmål, også de steder, hvor det indebærer afgivelse af suverænitet.
Jeg har svært ved at se det som en progressiv kamp at slås for landenes suveræne ret til ikke at indgå fælles aftaler, f.eks. på klimaområdet, hvor tingene presser dramatisk på.
Jeg har svært ved at se, at det er en progressiv kamp at slås imod retten til landenes suverænitet til at bestemme krig og fred eller konflikter.
Jeg synes, vi har en række interesser - og det er SF's position i den her situation i at finde fælles løsninger i verden, der desperat har brug for fælles løsninger på nogle af de her områder.
Så vil jeg sige, at vi efter SF's opfattelse har brug for at lave en ny aftale a la den, vi lavede i 2004, hvori vi bestemmer, hvordan en række af traktatens bestemmelser skal håndteres i en dansk sammenhæng.
Det, vi gør i aftalen fra 2004, er, at vi forpligter de partier, der står bag aftalen, til nogle ting omkring åbenhed, nærhed og demokrati.
Vi forpligter hinanden til at integrere EU-politikken langt mere systematisk i Folketingets arbejde, så man tidligt kommer ind og får indflydelse på EU-politikken som en anden væsentlig del af den aftale, vi lavede i 2004.
Endelig er vi optaget af jobskabelse i EU-sammenhæng i den aftale, vi laver.
Og så er vi optaget af, at man bruger EU til at fremme en både økonomisk og socialt bæredygtig udvikling.
Vi taler om at sikre rammerne for det europæiske velfærdssamfund i aftalen og sikre og styrke muligheden for, at vi også i den sammenhæng kan bevare og udvikle den danske velfærdsmodel.
Endelig bruger vi aftalen til at sige noget om at fremme en miljømæssigt bæredygtig udvikling.
Det vil vi gerne forny.
Det er jo sådan, at statsministeren er blevet en bekendende grøn mand i de sidste år.
Den her aftale er helt tilbage fra 2004.
Endelig har vi, synes vi selv, nogle ret gode formuleringer omkring det udenrigspolitiske sigte med, hvad det er, vi vil med EU’s fælles udenrigspolitik.
Vi taler i det her afsnit også om at styrke den civile krisestyringskapacitet i EU osv. Så vi er optaget af at indgå en fælles aftale, der siger noget om, hvordan vi håndterer traktaten på dansk jord.
Så til sidst lidt om folkeafstemningen.
Man kan være enig i de ændringer - det er SF i høj grad - eller man kan være uenig.
Det er for så vidt ikke det afgørende lige nu.
Det afgørende er, at den her traktat lægger op til store ændringer i virkelighedens verden i det samarbejde, der foregår.
Vi har en lang tradition for at stemme i forbindelse med afgørende ændringer i traktater.
Det er derfor, at vi er gået ud og har anbefalet en folkeafstemning.
Vi forstår ikke de partier, der har skiftet kurs, siden vi startede debatten om en forfatningstraktat, for det er jo rigtigt, at ganske store dele af den nuværende Lissabontraktat kan genlæses fuldstændig parallelt fra den oprindelige forfatningstraktat.
Vi forstår det ikke sammenholdt med en vurdering af væsentligheden at de ændringer, der lægges op til, og det er helt tydeligt, at befolkningen heller ikke forstår det.
Og hvis man er ambitiøs på EU-området og synes, vi har brug for et stærkt EU udenrigspolitisk, klimapolitisk og i forbindelse med den europæiske sociale model osv. osv., så er det en helt afgørende ting at sikre, at der er forbindelse mellem, hvad politikerne vedtager, og hvad befolkningerne inddrages i.
På den baggrund skal jeg fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer, at der nu foreligger et forslag til en ny EU-traktat, der indeholder en række væsentlige ændringer: Øget indflydelse til de nationale parlamenter og Europa-Parlamentet og en ny mulighed for direkte borgerindflydelse.
Bestemmelser om klimabeskyttelse og et nyt grundlag for energipolitik.
Styrkelse af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Folketinget konstaterer endvidere, at den nye traktat indebærer, at der er behov for, at der blandt Folketingets partier indgås en aftale om, bl.a. hvordan Danmark bør forholde sig til den nye EU-traktats muligheder for, at medlemslandene med enstemmighed senere kan beslutte, at man på visse områder overgår fra enstemmighed til kvalificeret flertal.
Folketinget konstaterer endelig, at den nye EU-traktat med få ændringer svarer til forfatningstraktaten, og opfordrer på denne baggrund regeringen til at udskrive en folkeafstemning om den nye traktat.«