runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-11-21:
Man kan jo sige, at det allerede er ulovligt i dag.
Man skal sådan set overholde de regler, der er, og noget af det, vi gør, er at sørge for, at der foretages en effektiv kontrol fra politiets side.
Altså at politiet for det første ikke kun er ude ved vejsiden og holder øje med lastbilerne, men at bagmandspolitiet sådan set også går ind og kigger på det netværk
nogle steder er der tale om organiseret ulovlig cabotagekørsel, og det er det, vi skal komme til livs.
Jeg er ikke i tvivl om, at der er meget kreativitet på det her område, og derfor skal vi hele tiden flytte vores fokus for at sørge for, at vi så lukker det næste hul.
Jeg er enig i, at det er svært og besværligt, men jeg mener sådan set – som jeg også hører ordføreren mener – at vi skal gøre den indsats.
Henning Hyllested (EL), 2013-11-21:
Det var lige til ministerens bemærkning om speditørerne, som jeg gjorde lidt ud af i min ordførertale.
I branchen, især hos mange af de gode vognmænd, der har orden i sagerne, er der jo langt hen ad vejen en opfattelse af, at det i høj grad er speditørerne, der sidder og disponerer over lastbiltransporten og derfor også faktisk systematisk medvirker til overtrædelse af bl.a. cabotagereglerne.
Det er derfor, vi sådan er lidt optaget af, at speditørerne i højere grad drages til ansvar.
Det er rigtigt, at der selvfølgelig i straffeloven er en bestemmelse om medvirkeansvar , og det er også den, ministeren henviser til.
Men i hvor stort et omfang bliver den i virkeligheden brugt?
Det kunne være tilbageholdelse af hele vogntoget, for så har både speditører og for den sags skyld godsejeren – forstå mig ret: Den, der har det gods, der bliver sendt med lastbilen – et problem, hvis sådan et vogntog pludselig bliver tilbageholdt, fordi man så skal ud at hente sin last og have den omflyttet til en anden sættevogn.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-11-21:
For det første har spørgeren jo helt ret i, at vi allerede i dag med straffelovens § 23 har muligheden for at benytte medvirkeansvaret.
Jeg har hørt, hvad både chauffører og vognmænd har sagt om, at det ofte også handler om speditøren.
Men det gør det jo ikke nemmere.
Nu synes jeg ikke, vi skal gengive, hvad der står i straffeloven, og skrive det ind i loven – altså at straffeloven jo også gælder for andre love – men det, man skal være opmærksom på, er, at det ligegyldigt hvad altid handler om bevisbyrden.
Og der har vi jo i samarbejde med Enhedslisten styrket politiets kapacitet på det her område, så vi får gjort noget ved bagmændenee, for det er i virkeligheden hele det netværk, vi skal i gang med at trævle op.
Så vil jeg sige i forhold til tilbageholdelse af hele vogntog, at jeg mener, at der også må være tale om proportionalitet.
Men jeg ved, at Enhedslisten er optaget af det, vi har også tidligere drøftet det, og det har også været en del af arbejdet med cabotagereglerne.
Men det er altså ikke uproblematisk, hvis det er helt uproportionalt i forhold til bødestraffen.
Mike Legarth (KF), 2013-11-21:
Jeg vil bare høre, om ministeren er enig med mig i, at vi selvfølgelig skal have et effektivt værn mod ulovlig cabotagekørsel, og om ministeren også er enig i, at det eneste effektive værn er, at man har en effektiv kontrol.
Og der vil jeg godt høre ministeren, om ministeren mener, at der er afsat passende ressourcer til politiet, til et kontrolsystem, sådan at vi kommer den ulovlige cabotagekørsel, som vores danske vognmænd er plaget af,
til livs.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-11-21:
Jeg er delvis enig med spørgeren i, at en væsentlig del af det at sikre sig mod ulovlig cabotage selvfølgelig er politiets kontrol.
Det er også at kigge på de regler, der bunder i ulovlig cabotage, og som vi diskuterer på europæisk niveau – om definitionerne er rigtige og sådan noget.
Det er også en del af det.
Men når vi kigger på kontrollen, kan vi se, at den her regering jo netop har fokus på politiindsatsen og øgede kontroller og sammen med Enhedslisten har sat øgede midler af til øget politiindsats.
For vi ved, at både det, at vi har dem på rastepladserne, at de er ude og snakke med chaufførerne, at de kommer i virksomhederne, og at man også fra bagmandspolitiets side søger at kigge tilbage i leddene, er væsentligt i forhold til at komme ulovlig cabotage til livs.
Men det kan ikke gøre det alene, og en af de ting, vi også kigger på, er bødestørrelsen, og grunden til, at bødestørrelsen også betyder noget, er, at incitamentet bliver mindre, jo hårdere man kan blive straffet for det.
Vi tror på, de økonomiske incitamenter virker – det plejer De Konservative også at gøre.
Mike Legarth (KF), 2013-11-21:
Ja, og plejer eksisterer.
Det gør vi selvfølgelig meget ud af, og det er også derfor, jeg gerne vil være sikker på, at ministeren er overbevist om, at der er de ressourcer, der skal til for at foretage den kontrol, og at det kontrolsystem, der ligger bag ved, er velfungerende.
Er ministeren også enig i, at det, der kunne forenkle en kontrol, ville være, at man udstyrede lastbilerne med elektronisk fragtbrev, sådan at politiet fik nemmere ved at kontrollere de ting, der skal kontrolleres for at afdække, om der rent faktisk er nogen, der kører ulovligt?
Hvis hver lastbil havde et elektronisk fragtbrev, var der ikke så meget at spille om, og så kunne man kontrollere det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-11-21:
På europæisk plan vil det være sådan, at der fra 2017, hvor vi begynder at have elektroniske styresystemer i lastbilerne, vil være indført EU-regler, så man, på samme måde som når man går ind og kigger på skiven og ser, om de overholder køre-hvile-tids-bestemmelserne, også kan se, hvor lastbilen har opholdt sig.
Spørgeren må tilgive mig lidt, for det er ud fra hukommelsen, men jeg mener nu, det er 2017.
Man må sige, at når vi begynder at have de her redskaber, står vi langt stærkere i forhold til at se, hvor lang tid lastbilen har været i landet, hvad den har lavet i landet, hvor den har losset, og hvor den har læsset.
Det vil ubetinget gøre tingene meget lettere, men det er ting, der er på vej, og det tager selvfølgelig noget tid, for det er nødt til at være europæiske regler, fordi der er tale om internationale transporter.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-11-21:
Dette lovforslag fra regeringen har til formål at udmønte aftalen af den 26. juni 2013 mellem regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti om ændringer i vilkårene for opfyldelse af befordringspligten hos Post Danmark.
Der er jo over længere tid sket en markant nedgang af postmængden i Danmark og dermed en nedgang i indtægten for Post Danmark.
Dette betyder, at Post Danmarks udgiftspres også må reduceres, så vi undgår, at Post Danmark skal på finansloven og skatteyderne dermed skal betale.
Med ændringer i postservicen skal der således findes en balance mellem, at Post Danmark fortsat kan hvile i sig selv og hensynet til befordringspligten, så alle husstande i Danmark kan få samme postbesørgelse til samme pris, uanset hvor husstanden befinder sig.
Det er en rigtig god solidarisk ordning.
Der er også tale om, at ministeren med tilslutning fra aftalepartierne kan reducere antallet af omdelingsdage, ligesom der kan ske en justering af serviceniveauet for B-breve.
Der er en særlig udfordring ved betjening af mindre øer.
Egentlig burde der ikke laves negative særregler i forhold til andre husstande i landet, men det bedste, der kunne opnås i aftalen, var differentiering i forhold til, hvor mange husstande der er på en ø, og til de steder, der ikke tilbydes samme service som resten af landet, ydes der en økonomisk kompensation.
Men på sigt bør alle husstande, også uanset om det er en husstand på en lille ø, have samme postbesørgelse.
Med aftalen og de ændringer, der er heri, sikres, at Post Danmark i perioden 2014-2016 fortsat kan varetage den landsdækkende befordringspligt og altså uden offentlige tilskud.
Venstre kan således støtte lovforslaget.
Mike Legarth (KF), 2013-11-21:
Jamen det der er jo manipulation for åbent tæppe.
Altså, vi går jo netop ind for, at der skal være en markant bødestraf, hvis man begår forseelser, hvor man bryder sikkerheden i trafikken.
Men her taler vi jo om at sætte et værn op mod, at der kommer udenlandske vognmænd og chauffører ind i Danmark og kører ulovlig cabotagekørsel.
Det er jo chaufførerne, der får straffen, det er ikke vognmændene, så den henvisning, der er fra hr. Rasmus Prehn, til, at vi nu forsøger vi at beskytte vognmændene, er fuldstændig forkert.
Det er chaufførerne, altså dem, der begår den ulovlige handling, der skal drages til ansvar.
Sådan må det være, og sådan er det også normalt, når der laves tiltag.
Men vi synes, at man i den her sammenhæng går for vidt, og at man straffer for nogle ting, det ikke havde været nødvendigt at straffe for.
Rasmus Prehn (S), 2013-11-21:
Nu er jeg pludselig mere med.
Altså: Lov og orden er fint nok, men hvis der er nogle virksomhedsejere, hvis der er nogle vognmænd, som kan risikere at få en bøde, så er det ikke så godt længere.
Så går man ikke så meget op i det længere.
Altså, her er der jo tale om sikkerhed på vejene.
Der er jo tale om, at der potentielt er mennesker, der kan komme til skade på vejene, hvis ikke de her regler bliver overholdt.
Er det ikke et mærkeligt sted, Det Konservative Folkeparti vælger at sige
: Lige præcis på det her punkt opgiver vi vores sædvanlige retspolitiske holdninger, her er vi ikke længere et lov og orden-parti?
Henning Hyllested (EL), 2013-11-21:
Så jeg vil sige rigtig mange tak til ministeren for den bemærkning.
Men det, jeg vil spørge om, er selvfølgelig lidt i forlængelse af den disput, vi har haft her i salen i dag.
Jeg vil bare spørge ministeren, om hun er parat til igen at åbne den aftale, som ligger til grund for det her lovforslag, og som udmønter aftalen.
For jeg kan jo forstå, at nogle af forligsparterne er ved at få kolde fødder i forhold til postbefordringen på de små øer og det serviceniveau, man har lagt sig fast på der.
René Christensen (DF), 2013-11-21:
Tak for ordet, formand.
Ja, det er utraditionelt, at man tager ordet ved andenbehandlingen af finanslovsforslaget, men det, vi har oplevet, er også en meget utraditionel tilgang til behandlingen af finansloven.
Finansloven er jo en lov som alle andre i Folketinget, og derfor havde vi i Finansudvalget og også i partierne regnet med, at lovforslaget var blevet behandlet, som alle andre lovforslag også bliver det.
Derfor kan det undre, at vi i dag kan stå her til andenbehandlingen, uden at vi har fået svar på vores spørgsmål.
Jeg husker tydeligt, at vi ved førstebehandlingen sagde, at nu så vi frem til andenbehandlingen af lovforslaget, men alligevel er der ikke blevet svaret på spørgsmålene.
Vi har også kunnet følge, hvordan det ser ud i pressen, og man må jo sige, at det virker, som om regeringen er låst fuldstændig fast i et jerngreb af – af alle – Enhedslisten.
Vi kunne tilfældigvis også læse i går efter kommunalvalget, at Enhedslistens krav var noget, de mente.
Kunne det være, at regeringen ikke kan få sin finanslov igennem på normal vis og på den måde, som man faktisk til valg på, nemlig at der skulle være en ordentlig lovbehandling?
Det, vi kan se, er jo, at udvalget ikke får svar på spørgsmålene.
Vi har stillet vores spørgsmål både ovre hos finansministeren og gennem udvalget, altså ad to omgange, og har ikke fået svar, og nu står vi i dag ved andenbehandlingen.
Det er ikke i orden.
I går kunne man så læse på Ritzau, at fru Johanne Schmidt-Nielsen var ude at sige: »Vores udgangspunkt har jo været, at vi mente ...«.
Hun sagde det altså i datid.
Det vil sige, at dagen efter kommunevalget viser det sig, at nu kommer der måske lidt mere ramasjang i forhandlingerne om finansloven.
Det virker, som om finansministeren har været låst af, at Enhedslisten har skullet føre sig frem i lokalvalgkampen og måske er kommet med usandheder, i forhold til hvad det er, der kommer igennem i en finanslov.
Men det bliver ret interessant, for nogle af de ting, som Enhedslisten er kommet med, er faktisk ret interessante.
Det er faktisk noget, som vil give nogle forbedringer på velfærdsområdet, og det bliver meget interessant, om de så også kommer igennem med det, eller om det har været et skuespil, hvor hele Folketinget og regeringen har været i Enhedslistens vold.
Jeg vil bare sige til finansministeren, at det her forløb forventer vi så sandelig ikke at se en gang til i forbindelse med at behandle det vigtigste lovforslag, som Folketinget skal arbejde med.
Det er altså finansloven, det er vores budget, som vi skal arbejde med fremover, og det er desværre kedeligt, at det er Enhedslisten, der styrer regeringen.
Tak for ordet.
Rasmus Prehn (S), 2013-11-21:
Fra socialdemokratisk side er vi rigtig glade for det her lovforslag, fordi det er med til at sikre mere ordentlighed, mere sikkerhed og bedre overholdelse af de regler, der gælder på vejene.
Venstres ordfører giver udtryk for, at det rammer uden for skiven – at det er ude af proportioner.
Vi mener fra socialdemokratisk side, at det netop rammer inden for skiven, og at der er proportionalitet i det her forslag.
Sagen er jo den, at dem, der skulle finde på at køre uden for reglerne, dem, der skulle finde på at snyde med køre-hvile-tids-bestemmelser og andet, skal have en straf.
Og da vi ændrede lovgivningen for et års tid siden, var det sådan, at reglerne ikke var blevet ændret siden 1980, tror jeg det var.
Det var et skridt i den rigtige retning, men det har vist sig, at der fortsat bliver begået mere eller mindre systematisk snyd.
Derfor har man altså fra regeringens side fundet anledning til at skærpe de her straffe, ved at sikre proportionalitet.
Den proportionalitet, som Venstres ordfører siger at der ikke er, er der jo netop, al den stund at man meget mere går ind og skelner imellem, hvad der er mindre alvorlige, hvad der er alvorlige, og hvad der er meget alvorlige sager, sådan at det bliver en mere rimelig bøde, afhængigt af hvad for en forseelse der er blevet lavet.
Netop cabotagespørgsmålet har der været meget stor diskussion om.
Det forhold, at der kommer underbetalte udenlandske chauffører ind og kører ulovlig cabotagekørsel, er medvirkende til, at danske chauffører mister arbejdet, og betyder, at det bliver umuligt for danske vognmænd at holde liv i deres forretning.
Der skal det være sådan, at de aftalte regler, der er om cabotage, i hvert fald bliver overholdt.
Der er vi selvfølgelig fra socialdemokratisk side rigtig glade for Venstres kvittering for, at vi har gjort noget i form af en øget politiindsats.
Ja, det er et skridt i den rigtige retning; det er noget, den her regering har sikret; det er godt.
Men der skal altså også være et ordentligt værktøj, som politiet kan bruge, nemlig nogle bøder, som folk har respekt for.
For situationen har været, at folk ikke har haft respekt for det bødeniveau, og det er det, vi tager alvorligt nu.
Så vi gør noget ved det her, og vi kommer altså alt i alt med et rigtig godt forslag, som sikrer større trafiksikkerhed på vejene, og som sikrer, at vi kommer ulovlig cabotagekørsel til livs.
Forslaget er inden for skiven, og der er proportioner i det, så fra socialdemokratisk side stemmer vi for det her forslag med meget stor glæde og begejstring.
Kim Christiansen (DF), 2013-11-21:
Der er ingen tvivl om, at Dansk Folkeparti støtter, at når der begås ulovligheder, skal der også være en straf.
Dels har det en præventiv effekt, dels skal bøderne have en karakter, så det ikke kan svare sig at snyde.
Dansk Folkeparti vil være med til at bekæmpe ulovlig cabotagekørsel, og vi vil modsat Venstre også gerne være med til at bekæmpe organiseret cabotagekørsel.
Det tager det her lovforslag slet ikke stilling til.
Det tager ikke stilling til, om man skal ændre cabotageforordningen, hvad der måske kunne være noget, der virkelig kunne bruges som redskab til at undgå, at vi havde så mange udenlandske lastbiler til at ligge og køre organiseret cabotagekørsel i Danmark.
Vi vil gerne være med til at diskutere, om der ikke skal være en bagatelgrænse i det her lovforslag.
Hvis en dansk vognmand f.eks. har glemt sin tilladelse, skal det så koste den vognmand 5.000 kr.?
Det mener vi ikke at det skal, og der er en række situationer, hvor man måske kunne sige, at 5.000 kr. rammer uden for skiven, som jeg tror det var Venstres ordfører der gav udtryk for.
Men der, hvor der så virkelig er tale om ulovligheder, som er konkurrenceforvridende, og som måske skaber en økonomisk gevinst for den enkelte, som snyder, er vi helt på det rene med, at vi skærper sanktionsniveauet i form af nogle meget høje bøder.
Men det er noget, som vi forhåbentlig kan diskutere under udvalgsarbejdet.
Med hensyn til busvognmændene, som også er taget med i det her, og som andre ordførere også har været inde på, mener Dansk Folkeparti, at det måske er en lille smule ude af proportioner, i og med at cabotagekørsel for busser vel er ikkeeksisterende.
Lov om buskørsel er jo reguleret i en anden EU-forordning, og det er noget af det, vi også gerne være med til at kigge på under det fortsatte udvalgsarbejde, altså om det egentlig er rimeligt, at vi overhovedet har busserne med i den del af lovforslaget.
Det er vi helt enige i at man skal.
Vi mener måske ikke, at det her lovforslag helt løser problemet.
Det løser problemet i forhold til at give nogle meget høje bøder til dem, der snyder – det er vi med på – men jeg håber også, at ministeren under udvalgsarbejdet vil være med til, at vi kigger lidt på bagatelgrænserne i forhold til danske vognmænd.
Det er jo ikke dem, vi ønsker at straffe med det her lovforslag.
Villum Christensen (LA), 2013-11-21:
Det er ikke mere end 20 måneder siden, at der sidst blev skruet opad på bødeknapperne på bus- og godskørselsområdet.
Alligevel finder regeringen det med dette lovforslag nødvendigt at give den et hak mere, så bøderammen kommer til at strække sig fra 5.000 kr. til 35.000 kr., som man kan læse.
Det har vi i Liberal Alliance svært ved at se nødvendigheden af – i hvert fald på det generelle plan.
Det er muligt, at der skal slås hårdt ned på nogen, men det skal ikke være på alle, sådan som det fremgår af det her.
Vi deler således DTL's opfattelse af, at der ikke siden marts 2012 har været hændelser, såsom et øget antal overtrædelser eller en stigning i grovheden af overtrædelserne, der kan begrunde nye bødeforhøjelser.
Desuden noterer vi os, at man i høringssvarene oplyser, at de fleste bøder for ulovlig cabotagekørsel ifølge politiet gives for mindre alvorlige overtrædelser, hvor der er tale om administrative fejl, altså hvis der er en chauffør, der har glemt et stykke papir – noget i den retning.
Jeg synes, der bør være meget stor forskel på, om vi er i det felt, hvor det handler om sjusk, eller om vi omvendt er i det felt, hvor det handler om, at man bryder reglerne for at berige sig selv.
Så det er min hovedanke i forhold til lovforslaget.
Jeg synes som sagt, at man bruger for stor en fluesmækker på det her område, og vi kan ikke støtte lovforslaget i den foreliggende udformning.
Mike Legarth (KF), 2013-11-21:
Tak, hr. formand.
Lad os kalde en skovl for en skovl: Det her lovforslag kommer på banen, fordi der har været en debat om cabotagekørsel, altså hvad vi kan gøre for at gøre vilkårene så gode som muligt for de danske vognmænd i den konkurrence, de er udsat for, i forbindelse med at udenlandske transportører kommer hertil med lavt betalte chauffører og tager noget af markedet.
Der gælder der nogle EU-regler, og det lidt tvivlsomt, om de regler nu også bliver opfyldt.
For nok skal loven overholdes – ingen tvivl om det – og bryder man loven, skal man også have en straf, der skal være en konsekvens, der skal være en bøde.
Men det, som der med det her lovforslag lægges op til, er for vidtgående. Andre har været inde på, at man så sent som i 2012 rent faktisk regulerede bødestørrelserne, og de bødestørrelser, der nu lægges op til, som er på mange tusind kroner, vil ikke alene komme til at gælde ved virkelig bevidste forseelser, men også i forhold til nogle administrative ting, hvor vi godt kan synes at man i nogle af tilfældene kunne nøjes med en bagatelgrænse.
Jeg er fortaler for, at man havde et advarselssystem i de tilfælde, hvor det ikke har nogen egentlig betydning for selve det trafikale og selve cabotagekørselsdelen.
Så der er en manglende kant i forhold til, hvornår noget er en bagatel, og hvornår det er en egentlig lovforseelse, der skal straffes med en høj bøde.
Man kunne som nævnt indføre advarsler, og det vil være noget, vi vil bringe med ind i forhandlingerne i udvalget.
Så sidestiller man i det her lovforslag i øvrigt vognmænd og busvognmænd.
Det synes vi heller ikke umiddelbart der er noget formål i.
Jeg kan forstå på det underliggende materiale, at det er, fordi man ikke mener, at man kan forskelsbehandle.
Men når det gælder den problemstilling, der har været, og som er løst, har det jo i hvert fald ikke først og fremmest været på busområdet.
Så jeg synes samlet set, at det her lovforslag er for vidtgående; det vil være en for markant ændring over for vognmændene, en for hård straf; det rammer uden for skiven – og selv om der også findes køre-hvile-tids-skiver inden for transportbranchen, så er det ikke den skive, jeg henviser til.
Jeg synes, det er for vidtgående, og derfor kan vi ikke støtte det i den udformning, det har.
Rasmus Prehn (S), 2013-11-21:
Nu har der ikke sådan været den store debat om det her spørgsmål, men man sidder og vågner lidt op nede på sin plads, når man hører ordføreren for Det Konservative Folkeparti.
Jeg havde jo det indtryk, at ordføreren var en sand vogter af lov og orden.
Derfor undrer det mig lidt, at man tilsyneladende stiger ned fra den position.
Når det handler om sikkerhed på vejene, når det handler om at sikre, at der er ordentlige køre-hvile-tids-bestemmelser, at der ikke bliver snydt med cabotagereglerne, så er det pludselig bare bagateller.
Så er det ikke noget, man skal tage alvorligt.
Er Det Konservative Folkeparti og Det Konservative Folkepartis ordfører på vej væk fra det standpunkt, at vi skal have et lov og orden-samfund?
Mike Legarth (KF), 2013-11-21:
Nu ved jeg ikke, hvor ordføreren var, da jeg startede min tale.
Jeg præciserede jo ganske tydeligt og klart, at loven skal overholdes, og bryder man loven, skal det have det have nogle konsekvenser.
Så skal der være en straf, ofte i form af en bøde.
Så vi er et retssikkerhedsparti.
Det har hr. Rasmus Prehn fuldstændig ret i.
Den position er uændret, det vil vi gerne bakke op om.
Det, jeg talte om, var jo det at indføre en ny og meget markant hævelse af bødestraffen – og det er efter 2012.
Altså, hvis jeg havde syntes, og hvis Det Konservative Folkeparti havde syntes, at bøderne skulle stige,
så var de blevet sat op i løbet af de 10 år, vi sad i regering.
Der tilpassede vi dem løbende, og det har vi så senest gjort i 2012.
Nu skriver vi 2013.
Er der så behov for en ny stigning?
, det synes vi ikke der er.
Og så henviste jeg til, at det drejede sig om administrative ting, der ikke påvirkede den egentlige trafikale sikkerhed.
Der synes jeg godt der kunne være en bagatelgrænse, et advarselssystem.
Henning Hyllested (EL), 2013-11-21:
Så må jeg opfordre til, at man åbner den politiske aftale, man har lavet, igen, og så tager vi en ny forhandling om det.
Det må være det mest rimelige, at vi er med i de der forhandlinger, og så tager vi den snak der.
Så det er op til de forligspartier, som har udmøntet den her aftale.