runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2008-02-26:
Jeg føler trang til at indlede med at bekende, at Det Radikale Venstre ikke har lovet at hæve fribeløbet under valgkampen, men jeg kan så til gengæld også afsløre, at vi har rigtig mange unge i Det Radikale Venstre, som har været frygtelig irriteret over, at de kunne komme i den situation at skulle betale penge tilbage, og det er især, når er færdige med en uddannelse og får et godt job, og derfor vil det her lovforslag vække betydelig tilfredshed i det radikale bagland.
Vi er jo kommet i en situation, hvor SKAT nu er i stand til at levere et elektronisk indkomstregister, og det betyder, at SU-styrelsen kan trække oplysninger ud om de månedlige indkomster.
Normalt er vi jo meget forbeholdne over for at bruge den slags registre, men her kan det altså bruges til noget godt, og så er vi mindre forbeholdne, jævnfør den diskussion, vi havde lidt tidligere i dag om et lovforslag under velfærdsministeren.
Det er det, der gør, at vi får mulighed for at lave en ændring i de her regler, og det vil Det Radikale Venstre støtte.
Det har vi jo siddet og diskuteret i SU-kredsen, så det er der ikke noget nyt i for ordførerne, der er til stede her, og heller ikke for ministeren.
Jeg synes, det er morsomt, at SU-styrelsen også vil gøre sig så meget umage, at man kan få hjemmel til at trække ekstra oplysninger ud af registeret, og det vil vi alle sammen også give dem lov til, fordi det går til at regne ud, hvad der bedst kan betale sig for den enkelte studerende, altså hvilket regelsæt det bedst kan betale sig at være under.
Det vil sige, at vi fastholder to regelsæt, men det, der bedst kan svare sig for den enkelte, kommer til at gælde for den enkelte, og det er jo sådan set en meget fin service.
vil Det Radikale Venstre støtte forslaget.
Nanna Westerby (SF), 2008-02-26:
Nu sidder vi jo netop og forhandler om det her, og vi vil ikke totalt afvise at hæve fribeløbet.
Men vi har også før meldt ud, at vi synes, der er mange andre steder, hvor der er brug for flere forbedringer, end der er i forbindelse med fribeløbet, og de midler, der skal til for at hæve fribeløbet, synes vi godt at man kunne bruge meget bedre, f.eks. til at forbedre vilkårene for studerende par med børn.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-02-26:
Den konservative gruppe ser dette lovforslag som en væsentlig forbedring af vores SU-system, eftersom det i mange år har været en mærkesag, at reguleringen af SU'en bør følge studieperioden og ikke som i dag følge kalenderåret.
Trods det ellers høje fribeløb har mange unge mennesker prøvet, at de, når de skulle begynde eller afslutte deres uddannelse, har måttet tilbagebetale en SU, hvis de i perioden før eller efter uddannelsen havde tjent mere end fribeløbet.
Dette er jo ikke befordrende, specielt ikke når man netop som nu har et arbejdsmarked, som har hårdt brug for dem.
Jeg kender i hvert fald til personer, som ikke har ønsket at starte en uddannelse, fordi det lå midt i et år, og jeg kender desværre også nogle, som har ventet med at få et job til et halvt år efter, at deres uddannelse var stoppet.
Det er bestemt ikke befordrende.
Så den konservative gruppe bakker varmt op om dette lovforslag.
Sophie Løhde (V), 2008-02-26:
Jeg vil blot gøre SF's ordfører, fru Nanna Westerby, opmærksom på, at de udtalelser er fremsat efter valgkampen.
Men lad nu det ligge.
Vi kan konstatere, at vi i hvert fald heller ikke kan regne med, hvad medlemmer af SF's gruppebestyrelse siger.
De udtrykker ikke nødvendigvis SF's politik på området.
Så forstår jeg måske ikke, at SF er en del af SU-forliget, når man ikke vil være med til at finansiere nogen initiativer inden for rammen.
For det er jo et faktum, at SF er en del af SU-forliget, og dermed har SF som en del af forligskredsen været med til at finansiere alle de initiativer, der har været tidligere.
Nanna Westerby (SF), 2008-02-26:
Jeg kan ikke sige, præcis hvor vi vil lægge snittet, men for os vil et par tusinde kroner være for meget.
Hun var faktisk ikke engang en del af SF's folketingsgruppe.
Jeg vil til gengæld for det første gerne sige, at det vigtige for os er, at man ikke kommer til at lave en omfordeling af SU-systemet, som regeringen ellers altid lægger op til, sådan at man tager penge fra nogle studerende for at give til nogle andre, men at man finder midler uden for rammen, når man skal foretage nogle omprioriteringer af SU-systemet.
Derfor så SF rigtig gerne, at vi hævede SU'en og dermed gav folk flere penge til rådighed.
Det ville da være dejligt, hvis der var flere partier i Folketinget, der havde den holdning.
Sophie Løhde (V), 2008-02-26:
Nu ved jeg ikke, om jeg erindrer rigtigt, men jeg mener da at kunne huske, at fru Ida Auken er en del af SF's gruppebestyrelse.
Det kan godt være, at det ikke er korrekt, men nu havde vi debatten før om, at man enten skulle være en del af ledelsen eller være ordfører på området, for at det kunne tages for pålydende, hvad man sagde.
Det kan jeg så forstå at vi alligevel ikke kan med hensyn til fru Ida Auken på det her område.
Regeringen har foreslået, at vi hæver loftet for, hvor meget man må tjene ved siden af SU'en, med 1.500 kr., og nu hører vi fra fru Ida Auken, at det kan dreje sig om et par tusinde kroner.
Kunne SF's ordfører komme lidt nærmere, hvor man kunne tænke sig at lægge det?
Er det midtimellem?
Nanna Westerby (SF), 2008-02-26:
SF's holdning til det her lægger vi frem i forhandlingerne.
Vi håber på at kunne få et godt resultat, men vi synes som sagt, at der er mange andre steder, hvor man kan forbedre, og vi synes i øvrigt, at det havde været mere hensigtsmæssigt, om man hævede SU'en, i stedet for at folk skal arbejde sig til penge og dermed tage tid fra deres studier til erhvervsarbejde.
Martin Henriksen (DF), 2008-02-26:
Jeg er helt enig i, at der er mange områder inden for SU'en, hvor man kan lave forbedringer.
Jeg vil bare høre, om snittet for, hvor meget man vil hæve fribeløbet, også er det, som fru Ida Auken giver udtryk for her, nemlig et par tusinde kroner om måneden.
Eller er det et lavere eller højere snit, eller hvordan er det?
Nanna Westerby (SF), 2008-02-26:
Men det synes jeg da er positivt.
Det viser da bare, at både Venstre og SF er partier, hvor der er plads til debat og forskellige holdninger.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at vi jo lige nu sidder i forhandlinger om bl.a. nogle midler, som kommer uden for rammen, nogle ekstra midler, som man har fundet, og jeg synes da, at det er positivt, at vi kan være med til at sørge for, at de midler bliver fordelt.
Det er rigtigt, at vi også én gang har været med til at omprioritere inden for rammen, men vi synes altså i udgangspunktet, at der er brug for, at der bliver tilført flere penge, at man holder op med at fodre hunden med sin egen hale.
Et eller andet sted må vi jo trække en linje for, hvornår man har gjort det nok.
Bertel Haarder (V), 2008-02-26:
Der er en meget bred accept i skoleverdenen af, at nu skal vi i fællesskab forsøge at afbureaukratisere der, hvor det muligt.
Tilsyneladende er der allerede opstået enighed omkring aftalesættet om forenklinger, og der sidder et udvalg med alle skolens parter, som skal finde på enklere måder at beskrive regelsættet på.
Her er alting i spil - selvfølgelig især inden for lovens rammer, men skulle der være en enkelt lovparagraf, som også bør justeres, har regeringen erklæret sig åben over for det.
Og jeg tror ikke, at der er bred accept af det, som SF har foreslået her.
Christian H. Hansen (DF), 2008-02-26:
Det er også til det, som fru Lise von Seelen var inde på, for når der i lovforslaget står »indhentelse af nødvendige økonomiske oplysninger om husstandsmedlemmer«, så ved vi jo godt, at man først tænker: Nå, ja, og så står der en rigtig god forklaring, når man kommer længere ned.
Når man så faktisk kommer længere ned, står der, at det kan omhandle ægtefæller, men også eventuelle samlevende eller andre husstandsmedlemmer.
Så fru Lise von Seelens og undertegnedes spørgsmål er altså relevant.
Det er meget vigtigt i hvert fald for Dansk Folkeparti, og jeg kan forstå, at det er det også for Socialdemokratiet, nemlig at det her bliver præciseret ordentligt.
Så vil jeg da også opfordre til, når det er så simpelt, som ministeren egentlig gør det til nu, at ministeriet for at lette arbejdet for folketingsmedlemmerne også gjorde det simpelt i teksten; det ville jo være dejligt.
Karen Jespersen (V), 2008-02-26:
Jeg vil meget, meget gerne svare skriftligt på spørgsmål som det her for ikke at blive rodet ud i nogen former for misforståelser her.
Som sagt oplever jeg det her som en ren teknisk ændring, men det er jo helt tydeligt, at der vil være forskellige spørgsmål af den slags, som trænger til at blive afklaret.
Det var jo sagt totalt uden nogen former for ironi.
Jeg kan huske, da vi vedtog persondataloven og andre af de lovgivninger, og jeg ved godt, at man skal gå ekstremt højt op i, at der er den retssikkerhed, der skal være, og at man ikke begynder at blande også økonomiske ting ind i det.
Men jeg vil foreslå, at vi tager de der helt præcise afgrænsninger, og hvad der ligger i spørgsmålene, skriftligt i udvalget.
Lise von Seelen (S), 2008-02-26:
Nu vil jeg jo være sikker; hvis jeg har misforstået, hvad ministeriet har skrevet, vil jeg jo ikke gerne misforstå, hvad ministeren siger.
Mener ministeren, at det er klokkeklart, at hvis man har fælles bolig med en, man ikke har forsørgelsespligt over for, er det alene den økonomi, der vedrører boligen, der vil blive berørt af den her lov, og det vil sige, at andre af servicelovens ydelser lades ude af betragtning, når de skal vurderes, selv om man bor sammen med en, som man ikke har forsørgelsespligt over for?
Karen Jespersen (V), 2008-02-26:
Tak for den meget brede tilslutning til den del af forslaget, der handler om takst for det driftsorienterede tilsyn.
Med hensyn til de andre punkter må jeg sige, at det er en påmindelse til ministeriet om, at vi åbenbart ikke skriver tingene tydeligt nok.
Det er der jo flere ordførere, bl.a. fru Marianne Jelved og fru Line Barfod, der har rejst nogle spørgsmål om, som jeg gerne lige vil kommentere.
Det første spørgsmål, der er rejst, er hele spørgsmålet om afgrænsningen af personkredsen, for hvem det er relevant at indhente oplysninger.
Og det har altså ikke noget som helst med den her lov at gøre.
Det var bl.a. fru Lise von Seelen og hr. Christian H. Hansen, der rejste det.
Afgrænsning af personkredsen ligger jo i de andre love.
Den ligger jo i den lovgivning, der handler om, hvem der har ret til støtte.
Når man så skal finde ud af, om nogen har ret til boligstøtte, så er der i forskellig anden lovgivning, bl.a. i persondataloven, nogle regler for, hvordan man må indhente oplysninger.
Jeg vil sige til fru Line Barfod, at det allerede følger af persondataloven, og der står, at en myndighed uden samtykke kan indhente personoplysninger, som ikke er personfølsomme.
Der er nogle andre oplysninger, for hvilke man skal indhente samtykke; det kan f.eks. være, hvis det er en dement, det drejer sig om, eller hvis det er i en situation, hvor man skal finde ud af, hvad det er for en plejebolig, der f.eks. passer til den og den person.
Så jeg har oplevet det her som en ren teknisk lovgivning, der gør det muligt at bruge det nye register, der er kommet, som gør det nemmere og dermed - til hr. Christian H. Hansen - mere ubureaukratisk.
Jeg håber, det bliver så tydeligt under udvalgsbehandlingen, sådan at de bekymringer, der har været fremme her, og som jeg ville dele, hvis de var velbegrundede, kan blive vejret bort af de fakta, der er, som åbenbart ikke er tydelige nok, i loven, men som jeg så håber på bliver tydelige nok under udvalgsbehandlingen.
Marianne Jelved (RV), 2008-02-26:
Det Radikale Venstre kan også støtte den første tredjedel, hvis man kan kalde det det, af lovforslaget om, at udgifter til tilsyn skal prissættes af kommunalbestyrelsen eller regionsrådet og indgå som en udgift i tilbuddets pris, og det gælder, hvad enten det er offentligt eller privat tilbud.
Det synes vi er rimeligt og en udmærket måde at løse den problemstilling på, således at det ikke er det sted, hvor institutionen ligger, der skal stå med alle udgifterne.
Så er der jo tale om et nyt indkomstregister, og det er den anden tredjedel af lovforslaget, kan man kalde det.
Der synes vi også, at det er i orden, at man, når man har sådan et udmærket register, selvfølgelig også skal kunne bruge det - i hvert fald i forhold til personer, hvis indkomst indgår ved beregningen af de sociale ydelser.
Der, hvor vi begynder at overveje, om der skal være en eller anden balance, er der, hvor man udvider måden at bruge registeret på.
Men jeg har forstået på de kommentarer, ministeriet er kommet med til høringssvarene, at der sådan set ikke er noget nyt i det, man vil gøre
nu tænker jeg på Datatilsynet - altså om man vil indhente samtykke hos den person, det drejer sig om, man gør det bare på en måde, som er nemmere end før.
Hvis det er situationen, er vi ikke så bekymrede, men vi vil altså bare lige henlede opmærksomheden på, at man finder den balance, der skal være i forbindelse med brugen af alle de utrolig mange registre, der er i Danmark.
Det gælder selvfølgelig også for det, jeg kalder den tredje tredjedel af lovforslaget, nemlig det om, at myndighederne skal kunne gå ind og hente oplysninger i det samme indkomstregister, når det drejer sig om kontrolforanstaltninger.
Så vi har fokus på de her problemstillinger og synes, det er relevant, at vi dyrker det i udvalgsarbejdet, men vi er generelt positive, med det her lille varsel om at være opmærksom på det med balancen.
Knud Kristensen (KF), 2008-02-26:
Lovforslag nr. L 72 gør jo det, at vi får nogle retningslinjer for såvel offentlige, institutionelle som private udlejningsboliger.
Det første element er, at der indføres en takst for det generelle driftstilsyn med den enkelte bolig i de forskellige kategorier; det andet element er, at der kan indhentes de nødvendige økonomiske oplysninger om husstandens medlemmer; og det tredje element er så, at man kan indhente oplysninger om de boligsøgende ved anvisninger til ledige almene boliger.
Når det lige før blev nævnt her fra talerstolen, at det var et spørgsmål om, hvad det var, man skulle undersøge, vil jeg sige, at jeg har opfattet det på den måde, at det rent faktisk handler om den enkelte lejligheds totale husstandsindkomst.
Forslaget medfører den størst mulige gennemskuelighed og sammenlignelighed mellem private og selvejende institutioner, og det er såvel regionale som kommunale tilbud efter serviceloven.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Christian H. Hansen (DF), 2008-02-26:
Jeg vil starte med at sige, at forslaget her kan Dansk Folkeparti støtte.
Et af de elementer, der er i det, er jo at skabe den her gennemskuelighed mellem private, kommunale og regionale tilbud efter serviceloven, som nogle af de tidligere ordførere har været inde på.
Det kan vi tilslutte os.
I dag er det jo sådan, at kommunerne og regionerne skal indregne udgifter til tilsyn i taksterne, og det kan godt gå hen og give et noget forkert billede og kan faktisk få den betydning, at man ikke træffer det helt rigtige faglige valg, men måske træffer valget ud fra et økonomisk hensyn i stedet for, og vi synes i Dansk Folkeparti, at det er rimeligt, at man skaber, skal vi kalde det et mere rent snit, lidt mere lighed mellem tingene.
Så er der det, som de tidligere ordførere også har været inde på, om de økonomiske oplysninger, der kan indhentes i forbindelse med boligsikring og boligydelse, altså nogle af de elementer, vi måske kender i forvejen i dag.
Nu kommer det bare også til at omhandle andre i husstanden, og der må jeg sige, at vi er helt på linje med det, som Socialdemokratiet sagde før.
For hvis man nu forestiller sig, at f.eks. to skilte mænd finder ud af, at det faktisk er en god idé at flytte sammen i en periode, indtil de kommer videre i deres liv - uden at der er noget forhold imellem dem, hverken seksuelt eller på andre måder, som man måske kunne tænke på i sådan en situation, men simpelt hen bare vælger at flytte sammen - synes vi, det er meget vigtigt, at man så også tager hensyn til, at de kun er to, der bor sammen i den bolig, men ikke har nogen økonomisk forbindelse, ud over at de faktisk deler udgifterne.
Nu nævnte jeg et andet eksempel end det, Socialdemokratiet kom med, men det kunne jo også være unge studerende, som rigtignok nævnt.
Det vil vi meget gerne have afklaret under udvalgsbehandlingen og få en sikkerhed for, at her går skellet, for det synes vi i Dansk Folkeparti er utrolig vigtigt.
Så vil vi også gerne have en sikkerhed for, og det kan ministeren jo bare redegøre for i dag, at det her bliver en bureaukratisk fjer, det vil sige, at det er noget, som bliver rigtig let bureaukratisk, og ikke noget, der bliver tungt bureaukratisk.
Men det er jo bare, at ministeren går op om lidt og siger: Jamen der er slet ikke noget bureaukrati i det, det skal I slet ikke frygte.
Så ville vi være rigtig glade, når vi gik fra salen i dag.
Som det ligger nu, kan vi støtte det med de små bemærkninger, der er, og vi ser frem til en god og konstruktiv udvalgsbehandling.
Så vil jeg lige tilføje til sidst, at mange af de høringsberettigede faktisk har gjort opmærksom på, at de synes, de har haft en utrolig kort høringsfrist.
Det vil vi i Dansk Folkeparti bede ministeriet tænke lidt over i fremtiden.
Det er jo ikke anderledes for høringsparter, end det er for folketingsmedlemmer, når de får et eller andet kastet i hovedet i ellevte time og skal tage stilling til det.
Så hvis ministeriet kan være lidt mere fleksibel over for høringsparter fremover, ser vi gerne det i Dansk Folkeparti.
Lise von Seelen (S), 2008-02-26:
Lovforslaget her har tre dele, som indbyrdes egentlig ikke har så forfærdelig meget med hinanden at gøre.
For den del, der handler om fastsættelse af en tilsynstakst for driftsområdet, kan det forekomme naturligt, at vi kan tilskrive udgifter til et driftstilsyn til den kommune, som har visiteret til et bestemt tilbud.
Det betyder jo, at kommuner med mange tilbud ikke havner i en situation, hvor de får en forholdsmæssigt for stor udgift til deres tilsyn, og det synes vi sådan set er fornuftigt.
Og så har vi jo her en lejlighed, hvor ministeren har mulighed for at demonstrere i praksis, at man kan gøre den slags ting, uden at gøre det til nogle store og tunge bureaukratiske systemer.
Altså, vi tænker jo med frygt på frit valg-ordningen, da den blev indført, og hvor bureaukratisk tung den var, men vi har jo lagt mærke til, at ministeren har snakket om regelforenkling og om at gøre de her ting på en enkel måde, så vi forventer selvfølgelig, at ministeren nu viser os, at det faktisk også kan foregå i praksis, at vi får en enkel måde at administrere den her lov på.
Den del af lovforslaget, der drejer sig om at indhente nødvendige økonomiske oplysninger om husstandsmedlemmer, kan være en lettelse både for borgeren og for administrationen.
I dag kan myndigheden jo indhente oplysninger om ægtefæller, og her finder vi det helt naturligt, at man har det helt på samme måde med hensyn til samlevende.
Vi skal imidlertid spørge ministeren om, hvad der forstås ved relevante medlemmer af husstanden - hvordan det skal opfattes.
Vi kender jo eksempler på studerende, der bor i den samme lejlighed, men i øvrigt ikke har fælles økonomi om andet end de udgifter, der vedrører lejemålet.
Der har vi brug for at lave en afgrænsning ved at sige, at hvis man ikke har forsørgelsespligt over for hinanden, kan man vel ikke forestille sig - hvis man bor sammen og alene har den fælles udgift på boligen - at man så skulle lave fælles beregninger for f.eks. daginstitutionspladser.
Det er jo især studerende, tror jeg, der bor sammen på den måde, og der finder vi det naturligt, at man kigger på de udgifter, der reelt vedrører boligen, men vi synes, at vi for de øvrige sociale udgifter nok bør finde en eller anden model, så vi ikke kommer til at ramme skævt med sådan en regel.
Så vi vil gerne have, at ministeren prøver at afgrænse, hvad der forstås ved relevante medlemmer af husstanden, og hvordan man kan lave den afgrænsning, så man ikke får nogen uheldige virkninger her.
Den del, der ved anvisning af almene boliger vedrører myndighedernes ret til at indhente økonomiske oplysninger og personlige oplysninger kun med accept, finder vi kan være nyttig.
Vi er positive over for lovforslaget, men vi har altså brug for den her afgrænsning af de der særlig relevante medlemmer af en husstand.
Det efterlyser vi.
Erling Bonnesen (V), 2008-02-26:
Lovforslaget her har tre dele.
Det første element giver hjemmel til, at kommunalbestyrelser og regionsråd kan kræve betaling for det institutionelle tilsyn hos private tilbud.
Formålet med det er, at kommunalbestyrelser og regionsråd skal sætte en takst for deres tilsyn og skabe størst mulig gennemskuelighed og sammenlignelighed mellem de private, herunder selvejende institutioner og regionale og kommunale tilbud.
Ligestillingen med hensyn til takstberegning forbedrer den sociale service for borgerne, da den faglige beslutning om valg af tilbud ikke bliver skævvredet.
Kommuner med mange private tilbud, som bruges af andre kommuner, vil derfor ikke have grund til at gøre modstand mod at have mange private tilbud.
Det glæder Venstre, at forslaget giver borgeren flere muligheder og et bedre belæg for at vælge mellem disse muligheder.
Det andet element består i, at den eksisterende adgang til uden samtykke at indhente nødvendige økonomiske oplysninger fra indkomstregisteret om en ansøger og dennes ægtefælle, udvides til også at omfatte nødvendige oplysninger om en ansøgers eventuelle samlever og andre relevante husstandsmedlemmer.
Forslaget indebærer en mere effektiv kontrol af, hvorvidt betingelserne for at yde hjælp er opfyldt, og af den efterfølgende udbetalte støtte.
Adgangen til at indhente oplysninger uden samtykke gælder alene økonomiske og ikke personfølsomme oplysninger, og lovforslaget vedrører udelukkende oplysninger i ansøgningssager.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Nanna Westerby (SF), 2008-02-26:
På vegne af SF's ordfører skal jeg bl.a. sige, at vi mener, at det her lovforslag er en sammenblanding af nogle områder, som ikke hænger sammen.
Vi støtter den første del om, at kommuner og regioner kan fastsætte en takst for tilsyn, der skal ligestille private og offentlige tilbud, og at det er den anvisende kommune, der skal stå for betalingen af tilsynet.
Men vi er stærkt betænkelige over for den anden del af forslaget.
Det er vigtigt for SF, at man beskytter individets retssikkerhed, og det er derfor også vigtigt for os, at der skal indhentes samtykke.
Så vi vil arbejde for at få det her lovforslag delt op, for vi vil selvfølgelig gerne kunne stemme for det, som vi er for.
Ellers må vi desværre sige, at vi er negative over for forslaget.
Sophie Løhde (V), 2008-02-26:
Så skal jeg høre ordføreren, om han dermed afviser Socialdemokratiets bekymring over eller forslag om, at man skulle lave en ens omregning for alle, idet det jo vil betyde, at der vil være en stor gruppe af studerende, som rent faktisk vil tabe noget på, at vi laver det her forslag, hvis det er, vi følger Socialdemokratiet.
Karen Jespersen (V), 2008-02-26:
Jamen det er jeg helt med på.
Som sagt har den slags forslag som det, der ligger her, altid været noget, som har affødt en masse spørgsmål.
Så jeg vil sige, at jeg da kun er glad for, at Folketingets medlemmer går højt op i det, og det er jeg helt enig i.
Jeg håber på, at vi kan få det hundrede procent afklaret i udvalgsarbejdet.
Martin Henriksen (DF), 2008-02-26:
Det kan jeg bekræfte.
Den gruppe af studerende, som får gavn af den nye beregningsmetode, er jo en forholdsvis lille gruppe studerende.
Der er også en forholdsvis stor gruppe studerende, som faktisk nyder godt af den måde, man regner det ud på i dag.
Det, vi sådan set lægger op til, er, at den gruppe studerende, som ikke nyder godt af den nuværende ordning, får en ny ordning, og at den gruppe studerende, der nyder godt af den nuværende ordning, får lov til at fortsætte under den nuværende ordning.
Så det kan jeg bekræfte.
Sophie Løhde (V), 2008-02-26:
Jeg vil blot høre ordføreren, om ikke det er korrekt, at den bemærkning i lovforslaget om, at omregningen kun lægges til grund for indkomstkontrollen, hvis det er en fordel for den uddannelsessøgende, betyder, at ingen studerende stilles ringere med det her forslag, men at en gruppe stilles bedre.