runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-29:
Da vi diskuterede retsforbeholdet og den aftale, som vi fem partier lavede, var det meget vigtigt for SF, at der netop skulle stå »kan« og ikke »skal« i forhold til det europæiske PNR-system.
Det var noget, der blev understreget af min formand, fordi vi blev nødt til at tage stilling til det, når vi kendte den model, der forelå.
Derfor skulle der står »kan« i aftaleteksten og ikke »skal«.
Så det er jeg meget tilfreds med.
Jeg håber faktisk også, at Europa-Parlamentet får rykket ved noget af det, som ligger ved Kommissionen lige nu, altså at der skal være nogle beføjelser til, at man ved begrundet mistanke kan få oplysninger om flymønstre, men uden dommerkendelse.
Der er jo flere, der siger, at det her minder utrolig meget om dommen fra april 2014, hvor EU-Domstolen slog fast, at man ikke må masseopbevare personfølsomme oplysninger uden grund.
Derfor må vi tage stilling til det europæiske PNR-system, når det kommer, og se, om det er noget, vi kan tilslutte os.
Og det er også baggrunden for, at der i aftaleteksten står »kan« og ikke »skal«.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-10-29:
Jeg synes, der er forskel på PNR-oplysninger om flyrejser og så hele debatten om masselogning af oplysninger.
Det er mellem de ting, vi trækker en grænse.
Det er klart, at sådan noget altid er en rigtig svær afvejning.
Jeg er også bekymret for den generelle overvågning i vores samfund.
Det er vi i Radikale Venstre, og vi er ikke rede til at gå på kompromis med den helt generelt.
Vi mener, at det her ligger inden for, hvad vi synes er rimeligt at give PET mulighed for, i betragtning af hvad de ellers har af muligheder.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-29:
Nu gav fru Sofie Carsten Nielsen mig lige en idé til et spørgsmål, nemlig om det arbejde, der foregår i EU, om en europæisk PNR-model.
Hvad siger fru Sofie Carsten Nielsen til den stærke kritik, der har været i Europa-Parlamentet af de forslag, som Kommissionen er kommet med, og som går på, at det er meget vidtgående, og at der er et modsætningsforhold i forhold til den dom, der kom i april sidste år, om, at man ikke må masseopbevare personfølsomme oplysninger uden grund?
Josephine Fock (ALT), 2015-10-29:
Vi diskuterer, om PET skal have de beføjelser.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-29:
Tak for svaret.
Så vil jeg gerne følge op på, at ordføreren siger, at PET ikke skal have de oplysninger udleveret, som luftfartsselskaberne i forvejen har.
Det får de jo også kun i det omfang, de specifikt beder om det.
Det er ikke sådan, at man gør det, hvis der ikke er en mistanke.
Det handler om, at er der en mistanke til en person, så undersøger man nogle rejsemønstre og går man ind og ser på det.
Har ordføreren slet ingen forståelse for, at det her også handler om, at vi skal forsvare nationens sikkerhed, at det også er den, der er på spil her i et eller andet omfang?
Josephine Fock (ALT), 2015-10-29:
Tak for spørgsmålet.
Sådan som jeg ser det her lovforslag, handler det jo ikke om konkrete mistanker.
Man vil lige præcis sætte ind i systemet, hvad det er for nogle lufthavne, der er særlig interessante, og hvad det er for nogle særlige rejsemønstre, der er interessante, så man hele tiden får logget det og kan se, om det boner ud med nogle interessante personer.
Dermed bliver vi alle sammen overvåget, når vi tager en flyrejse.
Preben Bang Henriksen (V), 2015-10-29:
Tak for det.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren synes, det er rimeligt, at flyselskaberne ligger inde med flere og vigtigere oplysninger, end PET gør.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-29:
Nu er det sådan set ikke det, der er til diskussion her i dag.
er, om de oplysninger kan blive overført til PET, uden at PET har en særskilt og konkret mistanke.
Preben Bang Henriksen (V), 2015-10-29:
Er der ikke et eller andet, der undrer ordføreren i selve forholdet?
Skal det efter ordførerens opfattelse være sådan, at en medarbejder hos et flyselskab skal have adgang til vigtigere og mere fortrolige informationer, end PET skal have?
Josephine Fock (ALT), 2015-10-29:
Skal vi nu til at stå og diskutere noget andet, altså et eller andet andet lovforslag om, om vi skal sørge for, at flyselskaberne ikke har adgang til de her oplysninger, som de registrerer, når man køber en billet hos et flyselskab?
Jeg må ærligt indrømme, jeg ikke har sat mig ind i, hvad det er for nogle oplysninger, som et flyselskab har adgang til.
Det, jeg gerne vil diskutere, er det, der ligger her i lovforslaget, altså hvilke oplysninger vi giver PET adgang til at modtage, og som de løbende overvåger.
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-10-29:
Jeg vil gerne følge lidt op på de to tidligere spørgeres spørgsmål og spørge: Når nu ordføreren problematiserer, at PET kan få adgang til allerede indsamlede informationer hos flyselskaberne, har ordføreren så dermed større tillid til de her flyselskaber, end ordføreren har til Politiets Efterretningstjeneste?
Josephine Fock (ALT), 2015-10-29:
Jamen jeg står ikke heroppe for at diskutere flyselskabernes adgang til personoplysninger.
Jeg har sådan set ikke sat mig ind i, hvad det er, flyselskaberne kan.
Det, jeg gerne vil diskutere her, er, hvad det er, vi giver PET adgang til at overvåge.
Og det, der ligger i det her forslag, er, at PET får adgang til at overvåge løbende, de har adgang til at sætte forskellige logs ind i det her system for at finde ud af, hvem der rejser hvornår, og hvordan de gør det.
Det kan PET også gøre, uden at der er konkrete personer involveret, og der synes jeg simpelt hen det er at gå på kompromis med den retssikkerhed, vi gerne vil have i et demokrati.
Jeg vil igen sige, at jeg ikke kan svare på, om jeg har tillid til flyselskaberne, for jeg har ikke en tilstrækkelig viden, i forhold til hvordan de opbevarer deres oplysninger.
Det, jeg synes er problematisk her, er i virkeligheden videregivelsen til PET helt ukritisk.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-10-29:
Tak for ordet, formand.
Det bliver ganske kort herfra.
Den her debat har jo fundet sted en gang før, men det er selvfølgelig altid relevant at tage den igen.
Vi Radikale bakker op om det her lovforslag.
Det er jo ikke som sådan et nybrud i dansk efterretningsarbejde.
Det har været en mulighed siden 2006, og som det også har været diskuteret frem og tilbage i salen i dag, blev der sået tvivl om det juridiske grundlag.
Derfor er det jo først med det lovforslag, som blev behandlet i december sidste år, L 95, og så nu med dette lovforslag, at man opfylder ønsket om et ordentligt lovgrundlag for den her praksis.
Fra Radikale Venstres side er vi også meget optaget af den balance, og jeg er enig med den tidligere ordfører i, at det sådan set er en svær afvejning; det har vi brugt meget tid og mange kræfter på.
Det er jo en række oplysninger, som allerede bruges i dag af danske toldere, som har adgang til dem, og det har dansk politi også.
Nu får PET så også adgang til de oplysninger, så de kan bruge dem i kampen mod potentielle terrortrusler.
Selvfølgelig vil vi fra Radikale Venstres side følge det her område meget, meget nøje.
Man skal altid være endda ekstremt opmærksom, når vi beder private firmaer om at udlevere oplysninger om borgerne.
Så vi kommer til at følge det nøje fremadrettet.
Vi vil selvfølgelig også have fokus på det forslag, som Europa-Parlamentet fortsat er i gang med at behandle.
For os i Radikale Venstre er det meget vigtigt, at vi er i tråd med EU-linjen på det her område, så vi ikke på nogen måde implementerer ud over det, som vil blive linjen der.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-29:
Det var, om PET havde ressourcer til og interesse i at følge det.
Det lyder, som om det er det, de har interesse i.
Det er jo ikke det, der er tilfældet.
Er jeg i gang med mit andet spørgsmål nu?
Det Konservative Folkeparti er positivt indstillet over for det forslag, vi behandler her i dag,
og kan støtte det.
Jeg tror, jeg har brug for at sige, inden der går for meget diskussion i den om, hvor meget masseovervågning der er, at man næsten får et indtryk af, at der sidder en masse folk i PET og overvåger – som jeg sagde tidligere i et svar på et spørgsmål – at Åse og Vagn tager på chartertur til Alanya.
Altså, det her handler jo om, at PET inden for PET-loven og det tilsyn, der er med PET, får nogle muligheder for at kunne følge nogle bestemte rejsemønstre, kunne følge nogle mistænkte personer i deres gøren og laden – alt sammen af hensyn til borgernes og Danmarks tryghed.
Det synes jeg er helt afgørende i forhold til det her forslag.
Man kan lave lister, hvor man kigger på, hvad det er for nogle rejsemønstre, folk har, hvad det er for nogle omveje, folk tager, og folk, der har et bestemt rejsemønster, kunne det måske være en idé lige at holde øje med.
Altså, jeg tror, det er vigtigt, at vi måske vågner lidt op af vores tornerosesøvn i Danmark, hvor vi tænker: Det sker ikke, nu skal vi ikke være så bange, og vi skal ikke have alle de her regler.
For os er det faktisk vigtigt, at danskerne kan føle sig trygge.
Når det så er sagt, er jeg helt med på, at der er overvejelser i den her sag.
Jeg er fuldstændig med på, at den her sag selvfølgelig gør, at man står med vægtskålen i hånden og siger: Skal der efterfølgende indhentes en dommerkendelse, eller ser vi ikke det som nødvendigt i den her sammenhæng?
Det kan man selvfølgelig se forskelligt på.
Jeg mener ikke, at det her forslag er udtryk for en glidebane eller for, at PET nu bare kan gøre, hvad de har lyst til.
Jeg synes faktisk, det er sund fornuft, at de oplysninger, et luftfartsselskab allerede har, kan PET i en situation, hvor der er mistænkte, få adgang til.
Det er jo nogle meget troværdige oplysninger, de har.
Man er nødt til at skrive sit rigtige navn, sit rigtige pasnummer osv.
Så det giver god mening; det er et effektivt redskab at bruge på den facon.
At overvågning af rejsemønstre kan være vigtigt, og at de måske ikke kan hænges op på én bestemt person, men kan føre til, at man bliver opmærksom på, at der er nogle, der ikke har rent mel i posen, synes jeg egentlig giver god mening.
Det kan også være folk, man lige pludselig finder ud af er kendt for tidligere kriminalitet, og som man så kan følge her.
Så det handler i vores optik ikke om masseovervågning af danske borgere, det handler om at bruge sin sunde fornuft og i den sammenhæng kunne følge nogle rejsemønstre eller kunne tage fat i særlig mistænkelige personer eller mistænkte personer og finde ud af, hvorvidt de har gang i noget, de ikke skal have gang i.
Og derfor støtter vi – efter overvejelser – forslaget her.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-29:
Tak for det.
Jeg bider mærke i, at hr. Søren Pape Poulsen er meget optaget af, hvor naturligt det her er, altså at det jo for filan ikke gør noget, at PET har gjort det ulovligt i et par år, og at det ikke er andet end naturligt, at man indhenter sådan nogle oplysninger her.
Og så bliver jeg lidt trist.
For da vi havde den første fremsættelse af det her lovforslag før valget og også havde debatten i pressen efter valget, hørte jeg Konservative sige, at det var fint, at man kunne få adgang til de oplysninger, men at der skulle en dommerkendelse til, så retssikkerheden var i orden.
Hvad har ændret sig for Konservative?
Pernille Skipper (EL), 2015-10-29:
Tak for det.
Som ministeren også bemærker, har vi jo behandlet det her lovforslag før valget i foråret, og der var hr. Karsten Lauritzen ordfører for Venstre.
Han sagde til pressen efterfølgende: »Det kan være et effektivt værn mod terror, så det bakker vi op om.
Men det skal sikres, at oplysningerne rent faktisk kan bruges i kampen mod terror, så det ikke bliver almindelig masseovervågning af danskerne.«
Det synes jeg er en vigtig pointe, også for de mennesker, som støtter op om indhentning af den her form for oplysninger.
Så det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ministeren om, hvilket jeg også gjorde i min ordførertale, er: Har ministeren eksempler på sager, hvor PET har anvendt den her form for oplysninger?
Søren Pind (V), 2015-10-29:
Jeg synes, det er vigtigt at sige i den her sammenhæng, at PET kun vil kunne få oplysninger, som kan have betydning for varetagelsen af PET's opgave vedrørende forebyggelse og efterforskning af netop overtrædelser af straffelovens kapitel 12 og 13.
Det er jo altså bl.a. terror; det er snart landsforræderi og andre af den form for bestemmelser.
Det, PET kan, er altså at anvende den foreslåede adgang til brug for tjenestens opgaver med at forebygge og efterforske handlinger og foretagender, der udgør eller vil kunne udgøre en fare for bevarelsen af Danmark som et frit, demokratisk og sikkert samfund.
Det er en ramme omkring PET's arbejde, som jeg anser for at være tilstrækkelig i forhold til de bekymringer, som fru Pernille Skipper har.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-29:
Det er heller ikke et svar på mit spørgsmål.
Det, jeg spurgte til, var ikke, om hr. Karsten Lauritzen og ministeren er uenige om, hvad der er masseovervågning, og hvad der ikke er.
Det, jeg spurgte til, var, om ministeren har eksempler på, at PET rent faktisk har brugt de her oplysninger til noget.
Søren Pind (V), 2015-10-29:
Fru Pernille Skipper spørger, om der er konkrete eksempler på, om det her har været anvendt.
Til det vil jeg sige, at det vil jeg sådan set meget nødig give konkrete eksempler på.
Det synes jeg ikke ville være i overensstemmelse med den måde, som jeg mener jeg skal håndtere mit embede på over for Folketinget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-29:
Det er jo altid diskussionen, når vi har den her type lovforslag i salen, at vi på den ene side bliver bedt om som demokratisk valgte repræsentanter for befolkningen at tage stilling til nogle ting, som er meget vidtgående, og at vi på den anden side, når vi så spørger ind til, om det er et konkret redskab, eller om det alene er et udtryk for masseovervågning, får at vide, at det kan man ikke gå i detaljer med.
På en lang række andre områder får vi at vide af regeringen, at Danmark ikke skal gå foran i forhold til andre EU-lande, men lige i det her tilfælde vil man ikke vente på en europæisk PNR-lovgivning.
Kommissionen har et forslag lige nu, der bliver diskuteret.
Store dele af Europa-Parlamentet er meget kritiske over for det.
Så det, jeg nu vil spørge ministeren om, er: Hvorfor er det, at vi skal haste et dansk PNR igennem i stedet for at vente på en europæisk model?
Søren Pind (V), 2015-10-29:
Det er der jo en række tungtvejende grunde til, og de grunde er sådan set skitseret i lovforslaget.
Det er, fordi man vurderer, at det her er et meget, meget vigtigt instrument for efterretningstjenesten.
Og når fru Lisbeth Bech Poulsen siger, at jeg skal nævne konkrete eksempler, og at man altid får det svar, at det kan man ikke, vil jeg dog sige – også til fru Pernille Skipper – at der faktisk er et eksempel, jeg kan nævne, og det vil jeg gerne gøre.
Jeg synes ikke, det er noget, vi bør bruge mange kræfter på, men den såkaldte Glasvejsag var en sag, hvor man faktisk brugte det her, og hvor det var en klar hjælp, i forhold til hvordan den sag endte.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-29:
Så ministeren mener ikke, at grundlaget for et retssamfund, hvor man sætter borgerlige, liberale frihedsrettigheder rigtig, rigtig højt, skal være, at vores efterretningstjenester, som har ret vide beføjelser, skal have en eller en form for mistanke for at kunne få udleveret borgernes personoplysninger?
Søren Pind (V), 2015-10-29:
Jo, sådan vil det være under mange omstændigheder.
Men det giver jo ikke rigtig mening, når hele lovforslaget handler om at afdække rejsemønstre, som eventuelt kan være en trussel mod Danmark, så at bede om, at man på forhånd skal vide, hvem det er, der fremprovokerer de pågældende trusler.
Hele meningen er jo den modsatte.
Og derfor er den her diskussion i den forstand vendt på hovedet.
Altså, hvordan kan man bede om en dommerkendelse rettet mod nogen, man ikke ved hvem er?
Det har jeg endnu ikke set nogen der var i stand til.
Trine Bramsen (S), 2015-10-29:
Det er fuldstændig uacceptabelt, når herboende tilslutter sig ekstremistiske bevægelser og deltager i ulovlige krigshandlinger.
I Socialdemokratiet kan vi ikke advare nok imod at drage i krig på egen hånd, og vi tager på det kraftigste afstand fra dem, der med religionen som dække dræber og ødelægger.
I starten af det nye år strammede vi lovgivningen, så myndighederne nu kan inddrage passet fra dem, der måtte have planer om at drage i ulovlig krig.
Det har vist sig at være et godt redskab.
Samtidig bad vi Straffelovrådet om at behandle mulighederne for stramninger vedrørende deltagelse i og hvervning til væbnede konflikter i udlandet, som den danske stat er part i.
Straffelovrådets udtalelser kom i juni måned og er baggrunden for disse yderligere stramninger, som vi behandler i dag.
Lad mig derfor indledningsvis rose regeringen for at fortsætte dette utrolig vigtige arbejde.
Lovforslaget, som vi behandler her, betyder, at der indsættes en ny bestemmelse i straffelovens kapitel 12 om forbrydelser mod statens selvstændighed og sikkerhed.
Med forslaget bliver det særskilt kriminaliseret, når en dansk statsborger eller herboende udlænding er tilsluttet en fjendtlig væbnet styrke, som kæmper mod den danske stat.
Samtidig sikrer forslaget, at der fremover er lovgrundlag for at straffe hvervning af danske statsborgere eller herboende udlændinge til en sådan fjendtlig væbnet styrke.
Også offentlige opfordringer til at tilslutte sig ulovlige krigshandlinger straffes, og det vil betyde, at når en imam direkte opfordrer til at tilslutte sig ekstremistiske organisationers kamptropper, kan det straffes.
Straffelovrådet blev samtidig bedt om at vurdere en ændring af straffelovens kapitel 12, så det markeres tydeligt, at de alvorligste forbrydelser i kapitlet er udtryk for landsforræderi.
Dette fandt eksperterne at der er juridisk grundlag for, hvorfor det også ændres med dette lovforslag.
Det er godt, for set med socialdemokratiske briller er man landsforræder, og det skal også straffes som sådan.
Socialdemokratiet ønsker at sætte hårdt mod hårdt i kampen mod ekstremisme og ikke mindst i forhold til de danskere og herboende udlændinge, der tilslutter sig ulovlig krig.
Vi er glade for, at regeringen har valgt at videreføre de initiativer, som vi lagde op til, og med de ord skal jeg meddele, at vi tilslutter os lovforslaget her.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2015-10-29:
I Dansk Folkeparti finder vi det positivt, at der med det her lovforslag nu bliver trukket en streg i sandet over for de danske statsborgere eller udlændinge bosiddende i Danmark, der igennem deltagelse i en fjendtlig væbnet styrke i alle tilfælde udøver en forbrydelse mod Danmark.
Det er glædeligt, at man nu klart og tydeligt her siger fra over for det.
For det kan naturligvis aldrig være i orden, at man som statsborger eller gæst i vores dejlige land aktivt tager parti for lande eller bevægelser, der aktivt søger at bekæmpe Danmark.
Vi må kunne kræve en vis form for loyalitet af folk, der er her i landet, for Danmark skal selvfølgelig ikke være en passiv varmestue for hellige krigere, der bekæmper Danmark og danske interesser.
Dermed er der jo ingen grund til at gøre indlægget langt, og med de ord kan jeg på det varmeste anbefale forslaget, som vi er meget godt tilfredse med.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-29:
Jeg synes, det er noget uheldigt, hvis man har en enkeltsag som den, spørgeren nævner her, og at den så skal danne rammen for hele diskussionen om rammen for, hvad lovgivning vi så kan have.
Det her er da en dybt beklagelig sag, der sikkert er sket, jeg kender ikke sagen.
Det er da en dybt beklagelig sag, der er sket, og der er sket en fejl.
Og ja, der kan ske fejl.
Det er jeg helt enig i.
Men at gøre det til, at nu risikerer helt almindelige danskere at ende på PET's terrorliste, mener jeg er mere teori, end det handler om virkeligheden.
Den frygt har jeg simpelt hen ikke omkring PET.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-29:
Mit spørgsmål går bare på, at det her jo drejer sig om mønstre, og at det kommer an på, hvad man kan læse ind i almindelige menneskers rejsemønstre.
Og med al respekt også for ordføreren må man jo sige, at dansk terrorlovgivning er rimelig inspireret af også amerikansk terrorlovgivning.
Så der spørger jeg bare hypotetisk set, om ordføreren ikke synes, det er et problem, at almindelige mennesker kan blive nægtet adgang til at flyve, fordi de lander på en terrorliste, alene fordi de har haft en kortere ferierejse til f.eks. Istanbul.
I forlængelse af det spurgte ordføreren jo før om, hvad problemet er, når flyselskaber også har adgang til det her.
Men flyselskaber er jo netop underlagt persondataloven, som bliver tilsidesat med det her lovforslag.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-29:
Spørgeren skal ikke se det sådan, at jeg tager let på det.
Jeg synes faktisk, at det her er rigtig alvorligt, og at man altid skal tage borgernes retssikkerhed alvorligt.
Det er også derfor, vi faktisk har brugt en del tid på at diskutere, om der skulle dommerkendelse til eller ej.
Nu har vi haft længere tid til at diskutere lovforslaget, og vi har også haft mulighed for at høre mere om sagen hos justitsministeren.
Det gør, at når vi kigger på den samlede pakke og de muligheder, PET får her, så har vi tillid til, at det vil blive brugt rigtigt, og vi synes også, det er af et omfang, hvor vi godt kan stå inde for, at PET får de her muligheder.
Men jeg prøver ikke at skjule, at vi ikke har haft overvejelser om, om det skulle være i den ene eller den anden retning, for det her er en sag, hvor vi balancerer, og det vil jeg godt sige helt åbent og ærligt.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-29:
Det synes jeg er rigtig rart at hr. Søren Pape Poulsen siger.
For det her er jo et af mange tiltag for tiden, hvor flere og flere oplysninger bliver tilgængelige for PET og politiet uden dommerkendelse – ting, som ville kræve dommerkendelse tidligere.
Det gælder både PNR-oplysningerne, altså flypassageroplysningerne, i dag, og det gælder også nummerpladescannere, altså hvor vores biler har kørt henne hvornår, sammenholdt med vores telefonoplysninger osv. Hr. Søren Pape Poulsen
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, om der er en eller anden samlet masse af overvågning, som på et tidspunkt kan blive så voldsom – ikke konkret, men samlet – at vi så må sige, at nu holder vi.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-29:
Ja, naturligvis er der det; naturligvis er der en grænse for, hvad overvågning vi skal have i vores samfund – naturligvis.
Det handler selvfølgelig om at vurdere, hvornår vi går for tæt på, hvornår vi går for langt i forhold til borgernes retssikkerhed.
For det skal heller ikke være sådan, at man som borger ved at gå på gader og stræder herhjemme føler sig sat i fængsel, altså at vi bliver så bange, at vi sætter os selv i fængsel til overvågning dag og nat.
Det er heller ikke det, det her handler om.
Steen Holm Iversen (LA), 2015-10-29:
Tak for det, tak for ordførertalen.
Jeg hæftede mig ved, at hr. Søren Pape Poulsen i sin tale fandt det naturligt, at man i de situationer – og jeg forsøger nu at citere, korriger mig endelig, hvis jeg tager fejl – hvor der er konkret mistanke, registrerer de oplysninger.
Det undrer mig lidt, for i virkeligheden er det måske sådan, at det, der bliver sagt, er, at vi i udgangspunktet alle sammen er mistænkte.
Når vi nu giver PET lov til at sætte sig ned og analysere rejsemønstre, er vi som udgangspunkt alle sammen inde i den boks, der hedder, at vi nok i virkeligheden er en lille smule mistænkte.
Så kigger vi på rejsemønstre og rejsedestinationer og ikke mindst på, hvor man kommer fra.
Så det, jeg faktisk ønsker et svar på, er netop det her med, hvordan Konservative og ordføreren lige præcis ser den her balance.
For jeg hører et og hører så noget andet, og jeg synes ikke, at det fremgår klart og tydeligt, hvad Konservative egentlig ønsker og mener her.