runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2013-03-13:
Jeg har ikke haft behov for i den her sag at skubbe ansvaret fra mig.
Når det er mit ansvar, at jeg i et interview i TV 2 og til Information får udtrykt mig på en måde, som er upræcis, så synes jeg, at jeg bliver nødt til at stå ved det og sige: Ja, det var det; det var en fejl.
Der er andre medier, bl.a. Berlingske, hvor jeg har brugt den formulering, at vi i overvejende grad brugte tolke uden for eget område.
Jeg havde ikke på daværende tidspunkt kendskab til konkrete eksempler på, at vi havde brugt lokale tolke; det ved vi så nu.
Nu er vi i gang med at udrede, præcis hvor mange der er tale om, hvilke ansættelsesperioder de har haft osv., herunder jo også, hvad briterne har gjort i forbindelse med de tolke osv. Så der er en lang række spørgsmål, som er af faktuel karakter, og som der er anledning til at få svaret på nu.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-03-13:
Ja, og det er jo så, fordi der desværre ikke bliver svaret på spørgsmålene, men jeg skal gøre det kort: Vil ministeren så over for Folketinget beklage, at han jo offentligt har givet udtryk for, at det kun er et britisk firma, hvorfra vi anvender tolke?
Nick Hækkerup (S), 2013-03-13:
Nu er det jo ikke Folketinget, jeg har givet oplysningerne til, men derimod den danske befolkning.
Og jeg vil gerne over for den danske befolkning beklage, at jeg var upræcis i den formulering.
Morten Bødskov (S), 2013-03-13:
Hr. Peter Skaarup spurgte, om jeg mente, der var sammenhæng mellem det, regeringen siger, og det, regeringen gør.
Det mener jeg!
Indsatsen er løftet til et nyt og historisk niveau, og samtidig ved vi, der er massiv kriminalitet i det her miljø, og ergo skal der være plads til dem i fængslerne.
Det var der, jeg savnede Dansk Folkepartis vilje til at betale den regning, men det kan vi så tage en anden gang, men man skal som sagt passe på med at kaste med sten, når man selv bor i glashus.
Hvad gør regeringen så?
Vi har lavet en ny stor politiaftale med hr. Peter Skaarup omkring bordet, som går målrettet efter de her miljøer, som sikrer, at politiet har ressourcerne til at lave den type aktioner, som vi så her i går, og som jo ud over at få fat i de her typer, som er vanvittige, og som opfører sig vanvittigt, har det formål at få dem væk, ud af miljøet, således at de ikke kan tro, at de kan te sig, som de vil.
Så har det også det formål at sende et kraftigt signal til dem, som måske kunne overveje at være på randen til at trække sig ind i miljøet: Lad være, for det går galt, og I får samme tur som dem, I så i går, hvis I begynder på det, som de også laver.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-03-13:
Jamen stadig væk er jeg meget glad for imødekommenheden, for jeg tror, at der er nogle muligheder på det her område.
Vi kan bare tage en fødevareproducent på Lolland, Knuthenlund, som laver nogle specielle oste, og som gennem den produktion virkelig har fået en eksport i gang.
Den eksport er noget, som vedkommende selv har stået for at udvikle.
Jeg ser bare, at der er mange andre steder, hvor der er produktion af produkter, som også er meget unikke.
Jeg vil gå tilbage til mine hjemmelsmænd og fortælle dem, hvad ministeren har været inde på her, for at vi kan få gang i det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-03-13:
Jeg ser det ikke som et enten-eller, jeg ser det som et både-og.
Vi skal både være til stede på nærmarkederne, og vi skal sådan set også være til stede i BRIKS-landene.
Hvis jeg skal være helt ærlig, synes jeg jo, at det indre marked i Europa har sejret i den grad, og det betyder, at danske virksomheder ikke på samme måde står med handelsbarrierer eller problemer i Europa.
Derfor er vi også nødt til at gøre en særlig indsats i BRIKS-landene.
Det er ikke det samme at være en dansk producent, der gerne vil sælge til Tyskland – man oplever jo ikke toldbarrierer, man oplever jo sådan set heller ikke problemer med toldpapirer eller tekniske handelsbarrierer i form af tidsforsinkelser og lignende – som at være en, der gerne vil sælge til vækstmarkederne.
Det er en helt anden indsats, der er tale om, fordi vi ikke har de samme spilleregler.
Jeg plejer at sige, at jeg synes, at det indre marked har sejret sig næsten ihjel, men det har det ikke, det har sejret sig ud over alle grænser, for det er det, det i virkeligheden gør: Det leverer løsningen på det problem, som vi ellers står med rundtomkring i verden.
Hvis jeg skal svare på det med protektionisme, vil jeg sige, at vi må erkende, at der er en stigende protektionisme.
Den har sådan set været globalt stigende de sidste 10 år, og vi kan simpelt hen f.eks. se det i kravet til lokalproduktion.
Hvis man skal have en vindmøllefarm i et land, stilles der nu krav til, at dele skal være lokalt produceret, og det gøres der i stigende grad.
Det er noget af det, vi diskuterer både i WTO – og der må vi sige at vi er lidt udfordret af, at forhandlingerne er gået lidt i stå eller i hvert fald ikke bevæger sig fremad – og i vores bilaterale handelsaftaler, bl.a. når vi kommer til diskussionen om amerikanerne og sådan set også canadierne.
Norge vender jeg så tilbage til.
Kim Andersen (V), 2013-03-13:
Tak for svaret.
Jeg vil lige holde fast i det med Tyskland.
Der er så store muligheder for dansk økonomi i Tyskland, og der er et mega potentiale for danske virksomheder.
Jeg ville være så glad, hvis ministeren her i dag ville sige, at man vil gå hjem og lave en særlig strategi for danske virksomheder på det tyske marked, særlig det marked, der ligger syd for Hamborg.
Vi er simpelt hen for ringe repræsenteret der.
Jeg synes, det er en selvstændig opgave for Eksportrådet og for den danske udenrigstjeneste, der arbejder med eksport, at satse på det område her.
Med hensyn til Norge skal vi altså have brudt nordmændenes fastlåsthed i forhold til protektionisme op.
Og jeg vil gerne høre, hvad den danske regering vil gøre over for nordmændene.
Er man parat til at lave sanktioner i EØS-systemet, i forbindelse med at EØS-aftalen skal genforhandles?
Det, vi oplever fra norsk side på det her område, hvor man lader udenlandske virksomheder og brancher opdyrke et marked, hvorefter man i virkeligheden fortrænger dem for at begunstige nogle ganske få norske producenter, er simpelt hen urimeligt, og det er i modstrid med både ånd og bogstav i EØS-traktaten.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-03-13:
: Jeg kommer ikke til at lave en selvstændig strategi for Tyskland, fordi jeg sådan set mener, at vi har gang i rigtig mange elementer i forhold til Tyskland; vi er bredt repræsenteret i Tyskland.
Men jeg er enig med spørgeren i, at vi har en udfordring i forhold til det sydlige Tyskland, og da jeg var i München sidst, havde jeg en debat med vores folk, der sidder nede på innovationscenteret, om, hvad vi gør i forhold til at få bredt danske interesser ud.
Problemet er for små og mellemstore virksomheder, at de kigger i deres nærområder.
Det er ikke det samme, som at vores nærområder ikke er vigtige for mig, og at vi ikke laver en strategi for det.
Jeg synes, en strategi skal handle om, hvad vi kan gøre med hensyn til politisk regulering osv., og der er udfordringen sådan set ikke i forhold til Tyskland; det handler mere om, hvordan vi strategisk sætter ind i forhold til noget af det, det tyske marked efterspørger.
62 pct. af vores eksport går til vores nærmarkeder, så jeg er meget opmærksom på, at det er en udfordring, og at vi hele tiden skal fastholde den procent.
Men væksten i Europa er lav; væksten er til gengæld til stede i resten af verden.
90 pct. af verdens vækst foregår uden for EU, og det er vi også nødt til at erkende.
Så vil jeg sige med hensyn til Norge, at vi jo kæmper med nordmændene.
Jeg lagde mærke til, at det norske Storting havde en debat i går eller i forgårs, hvor et stort flertal bakkede op om den norske regerings linje, som jo har været en voldsom forøgelse af toldsatserne.
Vi har en konkret sag i forbindelse med hortensiaer, men vi har sådan set også problemet med ost, lam og oksekød, hvor vi snakker om trecifrede beløb i toldforøgelser.
Det er helt uacceptabelt, og det har vi også gjort nordmændene opmærksom på.
Der er møde i EU's markedsadgangskomité den 22. marts, og der tager Danmark endnu en gang spørgsmålet op over for Kommissionen for at gøre det klart, at det ikke er acceptabelt.
Og vi er ikke alene i EU-kredsen; der er mange lande, der står bag Danmark i forhold til at presse Norge.
Det er ikke med i forhandlingerne i øjeblikket, og vi skal have det med, hvis vi skal kunne presse Norge rent juridisk.
Jeg er enig i, at moralsk er det forkasteligt, men vi har ikke et juridisk håndtag i dag.
Mads Rørvig (V), 2013-03-13:
Tak for det.
Vi skal jo ud på vækstmarkederne, vi skal leve af vores eksport.
Men hvordan hænger det sammen med, at ministeren både på eksportfremmebevillingerne og på bevillingerne til den statslige investeringsfremmeindsats reducerer bevillingerne, altså gør det mindre attraktivt at investere i Danmark fra statens side og gør mindre ud af at understøtte de virksomheder, der vil ud på markederne, med en hjælpende hånd, for eksportfremmeindsatsen i 2013 falder fra 452 mio. kr. til 423 mio. kr., som ministeren oplyser i svaret til Erhvervsudvalget, spørgsmål 25?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-03-13:
Hvis man kigger på billedet, så har vi faktisk ikke ændret vores finansiering fra 2011 til 2012 og fra 2012 til 2013, på trods af at økonomien i Danmark er presset.
Det er sådan set korrekt, hvis man kigger bag tallene, at nogle af pengene bliver finansieret fra andre ministeriers side.
Det er f.eks. hele vores innovationsindsats, som tidligere har været finansieret via Udenrigsministeriets budgetter, nu er det Forskning- og Videnskabsministeriet, der finansierer den del, men bevillingen er sådan set den samme, det vil jeg gerne slå fast.
For det andet vil jeg sige, at i forbindelse med at vi snakker om, at vi skal ud i verden, er der ingen tvivl om, at hvis vi skal sikre Danmark i en tid med økonomisk krise, så skal vi både fastholde og også øge vores eksport; det er jeg sådan set helt enig med spørgeren om.
Vi har lige knækket kurven med hensyn til BRIK-landene.
For første gang i 10 år er det lykkedes os at erobre markedsandele.
Det mener jeg bl.a. skyldes, at virksomhederne i stigende grad bevæger sig længere væk fra Danmark, men også, at de har fået øjnene op for, at 90 pct. af væksten sådan set foregår uden for EU, og hvis man gerne som virksomhed vil vækste og i sidste ende skabe arbejdspladser i Danmark, så kræver det også, at man bevæger sig længere væk end det europæiske marked.
Mads Rørvig (V), 2013-03-13:
Jeg kan godt se, at nu krævede det lidt talgymnastik af ministeren at sno sig uden om, at ministeren skærer ned, både når det gælder eksportfremmeindsatsen, og når det gælder den statslige investeringsfremmeindsats.
Jeg synes, at det er lidt ærgerligt, at ministeren begynder på alle mulige udregninger med andre ministerier og alt muligt andet for at dække over, at ministeren skærer ned.
Ministeren kan jo også svare på: Hvor mange medarbejdere er der i Eksportrådet udeomkring?
Er der flere eller færre end under den tidligere regering
I Venstre har vi jo sagt, at vi vil opprioritere området med vores finanslovforslag, vi lagde frem.
Vi vil simpelt hen give det et ekstra boost, fordi vi synes, at det er en skam, at ministeren skærer ned på området, for
det er det, der skal tjene penge til Danmark fremadrettet.
Vi oplever jo positive tal for eksporten rundtomkring, bl.a. til USA, hvor der er kommet tal fra her den anden dag.
Jeg må sige, at det ikke er på grund af ministeren, men nærmere på trods af ministeren, når ministeren sådan skærer ned på området.
Så kan ministeren ikke bekræfte, at der er færre medarbejdere i Eksportrådet, der laver eksportfremmeindsats nu og i 2013, end der var i 2012?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-03-13:
Jeg tror, at det, der er vigtigt, er, at vi ikke laver talgymnastik hverken fra den enes eller den andens side.
Det, der er væsentligt, er, hvad der er af penge.
Om de kommer fra Udenrigsministeriets bevillinger, sådan som det slavisk står også i det svar, som er blevet oversendt til hr. Mads Rørvig tidligere, eller om indsatsen bliver finansieret fra et andet ministerium, er sådan set ligegyldigt, bare vi har indsatsen, og den samlede indsats for Eksportrådet er 490 mio. kr., og det er det samme, som det var i 2011 og i 2012.
Men jeg vil da gerne gå 10 år tilbage, for hvis vi kigger på 2001-2010, hvor hr. Mads Rørvigs parti sad i regering, kan vi se, at man jo skar Eksportrådets indsats med 27 pct.
Det mener jeg er alvorligt, og derfor har vi jo også på trods af den økonomiske krise, på trods af at vi har skullet skære alle andre steder i centraladministrationen, fastholdt niveauet lige præcis for Eksportrådet, fordi vi synes, at det er vigtigt.
Men der er ingen tvivl om, at den finansielle krise jo også presser de offentlige finanser.
Der har jeg også lagt mærke til, at Venstre flere gange har foreslået, at man kan spare i de offentlige finanser.
Mads Rørvig (V), 2013-03-13:
Enten taler ministeren usandt fra sin plads, eller også giver ministeren usande oplysninger i det papir, jeg står med.
Almindelig del, spørgsmål 25: Hvad er den statslige eksportfremmeindsats – ikke fordelt på ministerier – i 2012?
Den er 452 mio. kr. Hvad er den i 2013?
Den er 423 mio. kr.
Det er en reduktion.
Og jeg synes jo, at det er ærgerligt, at ministeren skal omkring andre ministerier og se, hvad der skete i 2001, for at bortforklare det her.
Ministeren siger, at hun er presset på økonomien, og at den statslige økonomi er presset, og det er sikkert også rigtigt nok, men ministeren har jo også lige fremsat et forslag om at sænke skatten med 10 mia. kr., så det er der jo, kan man sige, penge til inden for den statslige ramme med vækstplanen.
Så vil ministeren ikke arbejde for, at når vi måske har vedtaget en vækstplan og i august-september måned skal til at kigge på en næste finanslov, at der kommer flere midler til det her område, præcis som Venstre foreslog, da vi fremlagde vores finanslovudspil i august 2012.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-03-13:
2001 til 2011
synes jeg sådan set er lidt væsentligt også at kigge på, for der er Eksportrådets bevillinger blevet skåret med 27 pct.
Den her regering har ikke skåret i Eksportrådets bevillinger, de er blot blev finansieret af forskellige kasser.
Det svar er korrekt, som hr. Mads Rørvig henviser til, for det handler sådan set om Udenrigsministeriets bevillinger.
Hvis han lægger mærke til det, er der også en note i det svar i forhold til det, Forskningsministeriet bidrager med.
Men lad det nu ligge.
Jeg er sådan set enig med spørgeren i, at det er vigtigt, at vi prioriterer den her indsats, at vi bliver ved med at bruge kræfter på vores eksportindsats rundt omkring i verden.
Derfor kigger vi jo også bl.a. på de samlede rammevilkår for danske virksomheder.
Og vi kigger på, at de har en god infrastruktur, at de har gode handelsbetingelser, når de skal handle med andre lande.
Men jeg er en lille smule overrasket over spørgeren, som siger, at de skattelettelser, der ligger i »Vækstplan DK« på 10 mia. kr., er Venstre ikke interesseret i.
Men til gengæld vil man gerne bruge de penge til eksportfremme.
Det har ikke været den melodi, jeg ellers har hørt fra Venstre, men det kan da godt være, at der er kommet nye toner.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-03-13:
Tak for det, formand.
Jeg vil godt spørge handels- og investeringsministeren til det forhold, at der ude i yderområderne i Danmark og også på de danske småøer findes mange lokale producenter, der ikke har det store volumen, den store produktion, men som alligevel har noget, som er unikt.
Det er lidt synd, at det ikke kommer ud over det lokale marked og ikke kommer ud over – hvad kan man sige? – det danske hjemmemarked.
Der er mange meget unikke produkter, og det er jo særlig inden for fødevareområdet, hvor vi har Småøernes Fødevarenetværk, der har samlet producenterne, men det er også inden for andre områder, det er inden for design, det er inden for arkitektur osv.
Der findes ude i yderområderne disse designvirksomheder, der har en produktion bag sig.
Jeg kunne forestille mig, at mange af disse meget unikke produkter skulle ud på de nære eksportmarkeder.
Der vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren kunne se nogle muligheder for, hvor vi kunne gå ind og støtte op omkring det her, således at de producenter kunne komme ud på de mere nære eksportmarkeder.
Med de små mængder, vi her taler om, forestiller jeg mig ikke, at det er sådan noget med Kina og Japan og Sydamerika, men at det som sagt drejer sig om, at man kunne udvide til de nære eksportmarkeder med hensyn til afsætning.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-03-13:
Jamen det synes jeg er et rigtig godt spørgsmål, og det er faktisk noget af det, der ligger mig på sinde.
Jeg tænker lidt sådan: Hvordan kan det være, at franskmændene kan få lov til at markedsføre meget små specialiteter, når man tænker på, at vi også kan levere på det område i Danmark – altså, bare tag Vesterhavsosten?
Og jeg ved, at der er nogle kirsebærproducenter nede på Lolland, som laver en helt særlig kirsebærvin.
Altså, der er nogle af de her produkter, som udmærker sig, og som jo burde kunne spille i en international konkurrence.
Vi har haft en fødevarekaravane i Shanghai, hvor vi havde en masse små forskellige lokale producenter, der kom og lavede et udstillingsvindue for, hvad vi kan levere.
Vi har også i Canada prøvet at få nogle af de her små lokale producenter ind i detailleddet for netop at give dem en chance for at kunne eksportere en større mængde.
Vi prøver forskellige elementer.
Jeg er selv meget optaget af det på fødevareområdet.
For jeg tror, at vi også er nødt til at erkende, at der, hvor konkurrencen bliver rigtig svær, er der, hvor man laver standardprodukter.
Der, hvor vi kan udmærke os, er der, hvor vi kan få noget mere værditilvækst på fødevarerne.
Så det arbejder vi med.
Vi har rundbordssamtaler med virksomhederne.
For jeg tror sådan set ikke, at vi i Udenrigsministeriet har opfundet alle de gode ideer.
Vi har samtaler med erhvervslivet om, hvad det er, der skal til.
Skal vi tænke anderledes?
Kan vi få nogle af producenterne til at gå sammen og lave et udstillingsvindue?
For det tror jeg er af noget det der skal til, hvis vi skal bryde igennem.
Jeg tror ikke kun, at det drejer sig om nærmarkederne; jo, det kan være interessant med det tyske marked, det kan vi se på eksporten af økologiske varer og den stigning i eksporten af økologiske varer , der var sidste år, på 1 mia. kr.
De gik hovedsagelig til det tyske marked.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-03-13:
Tak for svaret.
Det er jeg meget glad for, for jeg tænker i samme boldgade.
Når man er ude at besøge yderområderne, herunder også øerne, også de helt små øer, de danske småøer, vil man se, at der er nogle nicheprodukter, en nicheproduktion, som er helt unik.
Det er synd, at den ikke kommer højere op på rangstigen, hvad angår eksport, men at de produkter kun er nogle, der bliver forhandlet lokalt eller måske i et mindre område i Danmark.
Nu nævner ministeren selv nogle specialiteter fra Frankrig.
Der er også andre lande, som har nogle specielle specialiteter.
Det har vi også her i Danmark, men det ikke så synligt, det er ikke så kendt, slet ikke i udlandet.
Det er der, jeg godt ville have, at ministeriet og ministeren var lidt mere aktive inde på banen og spurgte sig selv: Kunne man f.eks. byde Småøernes Fødevarenetværk ind til et møde og finde ud af, hvor der er barrierer, hvor der er nogle steder, hvor ministeriet kunne være med til at hjælpe dem videre frem ude i den store verden?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-03-13:
Jeg vil gerne invitere dem ind til en rundbordssamtale om, hvordan vi kan gøre det bedre.
Vi har løbende fødevareproducenter inde, det har jeg gjort meget ud af.
Selvfølgelig er det væsentligt at kigge på nogle af de store producenter.
De skal levere, og det betyder rigtig meget for Danmarks økonomi.
Men vi er også nødt til at kigge på de små, for det bliver måske fremtidens nye eksporteventyr.
Så det kigger vi på.
En af udfordringerne, jeg ved der er for dem, er finansiering og adgang til finansiering, for det kræver ofte mange penge i udlæg.
F.eks. ved jeg, at Aalbæk Specialiteter gerne vil sælge til det tyske marked.
De har haft en udfordring med, at der går lang tid, før de får pengene igen.
Der har vi prøvet at kigge på, om vi kan lave en bedre rådgivning af de små og mellemstore virksomheder, sådan at de ved, hvad der er af finansieringsmuligheder derude.
For der er forskellige elementer såsom EKF eller IFU, eller hvad det nu måtte være.
Vi prøver at bakke op om det.
Og hvis spørgeren kender nogle af dem, og tænker, hvorfor de mon ikke eksporterer, eller hvilke barrierer det mon er, de oplever, er spørgeren meget velkommen til at gøre opmærksom på Eksportrådets hotline.
Kim Andersen (V), 2013-03-13:
Jeg synes, der er en ting, som bliver overset i den her diskussion.
Jeg er i og for sig helt indforstået med, at vi skal lave en satsning på BRIKS-landene, men det er ikke godt, hvis det er på bekostning af nærmarkederne, som vi jo ved pr. tradition er den første station for de små og mellemstore virksomheders eksportindsats.
Og der er jo kæmpe muligheder her.
, hvis vi bare går til Tyskland, som jo er vores største eksportland, og som aftager, så vidt jeg husker, 17 pct. af den samlede eksport, og kommer vi bare 100 eller 150 km syd for Hamborg, så er danske virksomheders gøren og laden syd for den grænse meget, meget beskeden, og det er vel et af de mest velstående områder i hele Europa.
Det måtte være åbenlyst, at der her var mulighed for en bedre og stærkere dansk indsats.
Det vil jeg gerne have at ministeren sætter fokus på, så vi nu ikke trækker ressourcer ud af de muligheder for at tilgodese en BRIKS-strategi, men så vi går på to ben og fastholder en både-og-strategi både derude og her omkring os.
Det håber jeg ministeren er enig i og vil følge op på.
Mette Frederiksen (S), 2013-03-13:
Vi går nu til et par spørgsmål, der handler om integrationsdelen af kontanthjælpsreformen.
Det er et helt relevant emne, for vi har mange borgere med minoritetsbaggrund i kontanthjælpssystemet, og vi har også grupper, der er overrepræsenteret.
Når vi foreslår at lave forsøg med integrationspålæg – det sidder vi også og diskuterer med spørgerens partikammerater netop nu – er det, fordi vi gerne vil forsøge at samle indsatsen omkring vores minoritetsgrupper.
Det kan være en indsats, der kan indeholde forskellige elementer, men det er klart, at danskundervisning vil være en central del af den.
Det er helt korrekt, at man også i dag kan tilbyde danskundervisning, men nu ønsker vi altså at understøtte den her indsats og også at understrege vigtigheden af, at der tænkes i integration i arbejdet på kontanthjælpsområdet.
Inger Støjberg (V), 2013-03-13:
Jamen jeg takker for svaret, og jeg takker da især for, at ministeren nu langt om længe vedgår, at der netop ikke er noget nyt i det her, men at det er noget, man allerede kan i dag.
Det synes jeg er en væsentlig afklaring at få.
Det var ellers noget af det, både beskæftigelsesministeren og integrationsministeren slog stort op som noget helt nyt, det var et dyr i åbenbaringen, måtte man ligesom forstå.
Nu var alle sager løst med det her.
Men jeg vil blot lige takke for, at ministeren nu endelig langt om længe vedgår, at der intet nyt er under solen.
Mette Frederiksen (S), 2013-03-13:
Jeg ved altså ikke helt, hvad begrebet langt om længe dækker over.
Vores tanker om et integrationspålæg har været diskuteret i ganske kort tid.
Det er stadig væk både noget, vi sidder og idéudvikler på, og noget, vi diskuterer med dem, der nu repræsenterer Venstre i diskussionen om en kontanthjælpsreform.
Jeg tror, at vi kan få et godt stykke arbejde ud af det.
Der har ikke været arbejdet på den her måde i kontanthjælpssystemet med integrationspålæg før.
Det er en ny tanke.
Det er jo ikke sådan, at man behøver at opfinde alle nye redskaber, for f.eks. det at lære dansk er nu en god idé, ligegyldigt i hvilken form det tilbydes mennesker, der kommer udefra.
Tanken om at arbejde med et integrationspålæg og at samle indsatsen omkring den enkelte borger er noget, vi gerne vil se på kontanthjælpsområdet.
Og mon det ikke også får opbakning fra de øvrige partier?
Det tror jeg.