runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liv Holm Andersen (RV), 2011-11-24:
Vi har her at gøre med en situation, hvor nogle borgere har betalt for meget i skat.
Man kan jo mene meget om, hvad for meget eller for lidt er i skat, men når folk har betalt for meget ifølge gældende regler, skal de selvfølgelig have deres penge tilbage.
Derfor er det også en alvorlig og naturligvis dybt beklagelig sag, vi her står med.
Det skyldes det grundskatteloft, der blev indført i 2003, som var uheldigt udformet og derfor affødte et skattehul.
For så at modvirke det lavede SKAT i 2005 en ændring i det kommunale it-system, som beregner skatten, sådan at skattehullet blev lukket.
Men den ændring var i strid med lovens ordlyd, og fordi ændringen netop var i strid med lovens ordlyd, er der så blevet opkrævet for meget grundskyld hos visse borgere.
Den ændring lovliggjorde man så sidste år i december, sådan at skattehullet nu er definitivt lukket.
Ved samme lejlighed lavede man også en ændring i forældelsesfristen i forhold til tilbagebetaling i forbindelse med de sager, som der støttes i lovens § 1, stk. 5, de såkaldte stk. 5-sager.
På den måde vil forældelsesfristen blive udskudt, sådan at sagerne tidligst er forældet 1. januar 2014.
Siden da har det imidlertid vist sig, at der også er blevet opkrævet for meget grundskyld ved sager, der støttes af lovens § 1, stk. 4, og at der også er tvivl om sagerne i forbindelse med lovens § 1, stk. 6.
Således skal der også her ske en tilbagebetaling, og for så at ligestille borgerne, uanset hvilken paragraf de er blevet opkrævet grundskyld efter, foreslås den samme ændring i forældelsesfristen for stk. 4-sager og eventuelle stk. 6-sager, som det er vedtaget for stk. 5-sagerne.
Det her forslag bakker Det Radikale Venstre naturligvis op om, da det netop handler om at ligestille borgerne, uanset hvilken paragraf der er tale om.
Morten Marinus (DF), 2011-11-24:
Det lovforslag, vi behandler i dag, er i høj grad af teknisk karakter, da det i sin substans handler om en forlængelse af forældelsesfristen, der gælder for at anmelde krav i henhold til for meget betalt grundskyld.
Lovændringen er forhåbentlig den sidste i rækken af lovændringer, som en forkert formuleret angivelse af afskrivningsmulighederne for grundejernes forbedringsudgifter eller ændringer af eksisterende fradrag i det oprindelige lovforslag har medført.
Advokatfirmaet Rafn var de første, der gjorde os opmærksomme på, at den omregningsmetode, der blev anvendt, medførte, at grundskatteloftet blev lavere end antaget.
Der var derfor en brist i kommunikationen mellem kommunerne og SKAT, og det har resulteret i, at nogle grundejere efter lovens bogstav var berettigede til et større fradrag i skat, end de modtog.
På baggrund af henvendelser er loven blevet ændret i flere omgange.
Først og fremmest er loven blevet præciseret, så der nu er overensstemmelse mellem lovens intention og dens bogstav.
Det har imidlertid altid ligget Dansk Folkeparti stærkt på sinde, at folk betaler den skat, de er forpligtet til, hverken mere eller mindre.
Den eneste rimelige konsekvens heraf er, at borgere og virksomheder naturligvis skal have for meget indbetalt skat retur.
Det er tidligere i år blevet adresseret ved økonomiforhandlingerne med kommunerne for 2012, hvor der blev opnået enighed om, at pengene tilbagebetales og staten i den forbindelse holder kommunerne økonomisk skadefri.
Det finder Dansk Folkeparti er en afbalanceret og fornuftig løsning på sagen, og vi har derfor valgt at støtte den hele vejen igennem.
Løsningen har imidlertid vist sig at være vanskeligere at føre ud i livet end først antaget, da den praktiske gennemførelse er besværliggjort af, at kommunernes it-system ikke umiddelbart kan udtrække en liste over, hvem der skal have penge tilbage.
Det har samtidig vist sig, at der også kan rejses krav efter lovens stk. 4 og stk. 6 og dermed ikke kun efter lovens stk. 5, som først antaget.
Hele dette lidt mudrede forløb har så ledt frem til i dag, hvor vi her har et lovforslag, der forlænger forældelsesfristen for de krav, der kan støttes på den oprindelige lovgivning.
Altså, det er, som jeg sagde i min indledning, en rent teknisk tilretning af loven, som kan sikre, at ingen lider retstab som følge af denne sag.
Det er en løsning, som Dansk Folkeparti ubetinget kan støtte, og jeg skal derfor meddele, at vi støtter forslaget.
Simon Kollerup (S), 2011-11-24:
Vi står her med et alvorligt lovforslag, der drejer sig om at rydde op i det syndige rod med ulovlige skatteopkrævninger, som den tidligere regering har efterladt.
Under den tidligere regering blev der gennem flere år opkrævet højere skatter, end der var hjemmel til i loven, og sagen drejer sig helt præcis om ejendomsskattelovens § 1, stk. 5.
Det må ikke alene siges at være i strid med den tidligere regerings ellers så højt besungne skattestop, men det er faktisk også i strid med grundloven, hvor det jo fremgår, at ingen skat må opkræves uden hjemmel i loven.
Vi bistod i sin tid den daværende regering med at rette op på lovgivningen, så der kom overensstemmelse mellem hensigt, lov og praksis, men samtidig viste der sig nye problemer med administrationen af endnu en paragraf i ejendomsskatteloven.
Det er så derfor, vi står her i dag.
Det gør vi nemlig for at sikre, at de borgere, der har fået opkrævet for meget i skat på grund af den ulovlige administration af ejendomsskatteloven, ikke risikerer, at deres krav om tilbagebetaling falder for forældelsesfristen i lovgivningen.
Derfor forlænges forældelsesfristen, ikke bare i forhold til § 1, stk 5, men nu også for de sager, der vedrører § 1, stk. 4 og stk. 6, i ejendomsskatteloven.
I dag står vi så i den fremtid, og jeg ved ikke, om han har lyst til at gentage sine ord i dag.
Hvis man ser på Rigsrevisionens beretning om sagen, er der i hvert fald både kritik af forarbejdet med loven i Indenrigs- og Sundhedsministeriet og Skatteministeriet, kritik af samarbejdet mellem de to ministerier, kritik af SKAT for at have foretaget en ændring af den administrative praksis, uden at det var i overensstemmelse med loven, og kritik af den alt for sene indgriben, efter man blev bekendt med, at man opkrævede skatter ulovligt.
Det er med andre ord en meget hård kritik, og ulovligt opkrævede skatter er da også en alvorlig sag, en sag, som jeg håber vi nu sætter punktum for ved at forlænge forældelsesfristen, så borgerne kan få deres penge tilbage.
Således skal jeg meddele, at Socialdemokraterne støtter lovforslaget.
Jacob Jensen (V), 2011-11-24:
Det at man skal høre en socialdemokrat stå og sige, om det nu også er sådan, at VK-regeringens skattestop blev efterlevet, synes jeg er en meget paradoksal diskussion at tage, det er da klart.
Jeg synes også, hr. Thomas Jensen måske skal tænke lidt over magtens tredeling, altså dem, der indfører lovene, og dem, som efterlever lovene, altså myndighedernes opgave.
Det er jo det, der er pointen her.
Pointen er jo netop, at man ikke kan opkræve skatter, hvis det er i strid med lovgivningen, og det er det, der så blev gjort opmærksom på, og det er det, der blev rettet op på.
Det har jo intet at gøre med, hvorvidt man så politisk beslutter, at der skal være et skattestop, som vi synes, har syntes og stadig væk synes er det rigtige i stedet for som Socialdemokraterne, der sår tvivl om, hvordan boligejernes skatteforhold skal være.
Det vil vi ikke være med til, men det har sådan set intet som helst med det her forslag at gøre, og det er derfor, at jeg stadig væk på trods af spørgsmålene er positiv over for forslaget.
Thomas Jensen (S), 2011-11-24:
Tak til ordføreren.
Ja, selvfølgelig skal alle de folk, der uretmæssigt er blevet opkrævet ejendomsskat, have deres penge tilbage.
Sådan er det, og det er jo godt, at den nye regering med det her lovforslag vil sikre det.
Jeg tænker bare de der 8-9 år tilbage, dengang indenrigs- og sundhedsministeren hed hr. Lars Løkke Rasmussen, og han stod her i Folketingssalen på Folketingets talerstol og sagde: Med den her indførelse af skattestoppet på ejendomsskatteområdet får vi en meget enkel lov, vi får en meget fantastisk lov, som vil være enkel og let at administrere og virkelig vil være til gavn for borgerne.
I tilbageblik kan vi bare desværre se, at det er gået stik modsat.
Andelsboligforeninger, almene boligforeninger, private husejere, grundejere og virksomheder er blevet opkrævet alt, alt for meget i ejendomsskat.
Mit spørgsmål er: Synes ordføreren, at Venstres skattestop på ejendomsskatteområdet har været en succes, når det ikke har virket efter loven, men at folk er blevet opkrævet alt, alt for meget i boligskat?
Jacob Jensen (V), 2011-11-24:
Jeg synes, at det er en lidt underlig formulering at sige, at man har indført noget, så man opkræver noget ulovligt.
Vi indfører jo ligesom reglerne her i Folketinget, og det vil sige, at de regler, som bliver indført, selvfølgelig også skal efterleves af de myndigheder, herunder skattemyndigheder, og det er derfor, at jeg selvfølgelig er tilfreds med, at man går ind og kigger på, om der er sket noget, som er i strid med den lovhjemmel, som har været givet, for det er rigtigt, som spørgeren siger, at vi jo ikke kan opkræve skatter, medmindre der er lovhjemmel.
Det står i grundloven, og sådan skal det også være.
Derfor kan man med det forslag, der ligger her, også forlænge den forældelsesfrist i forhold til at få rettet op på den udfordring, der har været.
Jeg spørger så bare, om man også er sikker på, at alle så får lov til at komme med, det vil altså sige, om de er gjort opmærksom på, at der er et potentielt krav.
Thomas Jensen (S), 2011-11-24:
Jeg kan bekræfte, at jeg har trykket på knappen hernede, og at jeg meget gerne vil komme med en kort bemærkning.
Tak til ordføreren for talen.
Jeg vil godt prøve at skrue tiden 8, 9, 10 år tilbage.
Der var det jo sådan, at Anders Fogh Rasmussen kom på banen med sit skattestop, og på ejendomsskatteområdet var det helt store mantra jo, at med indførelsen af § 1, stk. 4-6, var regeringens skattestop på plads på ejendomsskatteområdet.
Nu kan vi jo se i et tilbageblik, at man med Venstre i spidsen har opkrævet ejendomsskatter uden at have lovhjemmel, med andre ord har man overtrådt grundloven.
Det har man gjort på samtlige punkter, man har tilføjet ejendomsskatteloven.
Så er mit spørgsmål til ordføreren i dag: Hvordan synes ordføreren som Venstremand, at det er gået for den tidligere regering med at indføre ejendomsskattestoppet?
Er ordføreren tilfreds med, at man har indført det på en måde, sådan at man ulovligt har opkrævet ejendomsskatter?
Jacob Jensen (V), 2011-11-24:
Tak for det.
Når myndigheder opkræver for meget i skat uden nødvendig lovhjemmel, er det jo i sig selv en alvorlig sag.
Det er et problem.
Man kan vel sige, at det også langt hen ad vejen er et problem, at vi kræver for meget op i skat med lovhjemmel, ikke mindst efter at den nye finanslov bliver gennemført med ekstra skatter og afgifter.
Men hvis der ikke er lovhjemmel, skal vi selvfølgelig gøre noget ved det, og det er det, som lovforslaget her lægger op til.
Det vedrører ejendomsskatteloven, som blev ændret i 2010, og ændringen vedrørte beregningen af det såkaldte grundskatteloft, der indebærer, at der er et loft over den årlige stigning i den afgiftspligtige grundværdi for de enkelte grundejeres grundskyld, hverken mere eller mindre.
Der blev i den forbindelse indført en forlængelse af forældelsesfristen for krav på tilbagebetaling af grundskylden, sådan at forældelsen af tilbagebetaling af grundskylden, uanset den ellers 3-årige forældelsesfrist i forældelsesloven, altså først vil indtræde den 1. januar 2014.
For at ligestille alle borgere, som har fået opkrævet grundskyld uden lovhjemmel, ensretter forslaget her forældelsesfristen for alle de situationer i den sammenhæng, og det er vi i Venstre naturligvis positive over for, og vi vil gerne diskutere det yderligere.
Vi har et par enkelte spørgsmål, som vi kan drøfte med ministeren, bl.a. hvordan man så kan være opmærksom på det som borger, og hvordan vi kan hjælpe til med, at alle borgere, som potentielt har et krav, også bliver gjort opmærksom på det.
En ting er, at vi ligesom laver en forlænget forældelsesfrist.
Det er jo i sig selv fint nok, men hvis ikke borgerne derude egentlig bliver gjort opmærksom på det, hjælper det ikke så meget i den konkrete sag.
Det er det ene.
Det andet er, hvordan man så sikrer, at procedurerne fremadrettet bliver strammet op, så vi undgår, at der sker noget tilsvarende.
Men det er selvfølgelig nogle spørgsmål, som vi kan få afklaret.
Som sagt er Venstre positiv over for forslaget.
Mai Henriksen (KF), 2011-11-24:
Jeg skal også gøre det ganske kort.
Venstres ordfører har jo på fremragende vis redegjort rigtig detaljeret og godt for indholdet i det her lovforslag.
Aftalen vedrørende tjenestemandspension er jo en del af den velfærdsaftale, som De Konservative indgik i 2006; den er med til at sikre fremtidens velstand og velfærd, og derfor kan vi naturligvis støtte lovforslaget.
Peter Juel Jensen (V), 2011-11-24:
Lovforslaget, vi behandler her i dag, er en videreførelse af en aftale indgået mellem de daværende regeringspartier, Venstre og Det Konservative Folkeparti, på den ene side, og Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre på den anden side.
Forslaget blev enstemmigt vedtaget her i salen på møde nr. 7 den 26. oktober 2010.
Venstre glæder sig meget over, at den nye regering har valgt at videreføre ordningen til gavn for unge, der ikke lige kan finde en praktikplads.
Vi har i mine øjne fået en fin aftale på plads, der gerne skulle fjerne nogle af de enorme bivirkninger, der altid vil være under en økonomisk krise.
Aftalen bevirker, at der fortsat vil være en præmie, løntilskud og bonusordninger, for arbejdsgivere, der indgår en uddannelsesaftale med erhvervsuddannelseselever og praktikaftaler med elever på erhvervsskolernes grunduddannelser.
Herudover videreføres den midlertidige udbydelse af adgangen til skolepraktik.
Derved videreføres muligheden for, at elever, der uforskyldt mister en uddannelsesaftale inden for en uddannelse, der ikke kan udbydes med skolepraktik, kan optages til skoleundervisning uden at have indgået en ny uddannelsesaftale.
Venstre har tilsluttet sig aftalen, men vi er også opmærksomme på de kritiske høringssvar, hvor kritikken primært handler om, at der kan ske en økonomisk skævvridning forstået på den måde, at de videntunge erhverv, der ikke i samme grad som andre erhverv opretter praktikpladser, kan komme i klemme.
Det vil sige, at nogle erhverv er med til at betale en regning, men ikke på samme måde har mulighed for at benytte sig af ordningen.
For det hører jo også med til aftalen, at økonomien bag disse initiativer kommer fra arbejdsgivernes elevrefusion, dvs. at alle danske virksomheder med ansatte tilsammen betaler de første 2,3 mia. kr. til denne ordning.
Derfor skal der lyde en stor tak til erhvervslivet, fordi man forholdsvis positivt stiller sig bag denne aftale og er med til at løse et stort problem for det danske samfund.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2011-11-24:
I år er der mere end 8.000 elever på vores erhvervsskoler, som står og mangler en praktikplads, som skal sikre, at eleverne kan få lov til at gøre deres uddannelse færdig og komme ud og få et arbejde.
Mangelen på praktikpladser fører til, at tusindvis af elever fra erhvervsskolerne ender med at måtte springe fra deres uddannelse og skulle starte helt forfra.
Det er til skade for eleverne og elevernes selvtillid, og det er til stor skade for samfundsøkonomien og vores konkurrenceevne.
Danmark har nemlig brug for veluddannet arbejdskraft, og eleverne har brug for at vide, at de kan få lov at afslutte deres uddannelse.
Jeg har de seneste uger været rundt at besøge nogle af vores erhvervsskoleelever.
Jeg har mødt elever, der var pavestolte over at være kommet i praktik som klejnsmede hos en god virksomhed, en virksomhed, der tager ansvar for unge i lokalområdet og sikrer, at unge får sig en god uddannelse, en virksomhed, der udmærket ved, at hvis der skal være dygtige klejnsmede i fremtiden, skal den også selv give en hånd med.
Men jeg har også mødt frustrerede elever, som på trods af en ihærdig indsats og utallige ansøgninger ikke har været i stand til at finde en praktikplads, ganske enkelt fordi at alt for mange virksomheder ikke opretter praktikpladser.
Det er den problemstilling, som det her lovforslag forholder sig til.
Med forslaget vil der blive oprettet 3.000 skolepraktikpladser, altså praktikpladser, som skal sikre, at mange flere elever kan få lov at færdiggøre deres uddannelse på skolen.
Desuden vil der med forslaget blive oprettet praktikpladscentre rundt om i landet.
Centrene skal sikre, at det bliver lettere og mere fleksibelt for virksomheder at oprette praktikpladser.
Der er nemlig mange situationer, hvor en virksomhed måske ikke lige kan overskue at tage hele ansvaret for en lærling, men hvis ansvaret deles med andre virksomheder og centeret står for koordineringen, så bliver opgaven pludselig mere overskuelig og fleksibel.
Sidst, men ikke mindst, er det glædeligt, at der i forslaget lægges op til øget brug af sociale klausuler.
Der er nemlig al mulig grund til, at vi får flere virksomheder til at tage ansvaret for, at vi også i fremtiden har god og faglært arbejdskraft i Danmark, ikke mindst for virksomhedernes egen skyld.
Det er ikke nogen ny problemstilling, at vi mangler praktikpladser i Danmark, men det er en problemstilling, vores nye regering har sat sig for at løse.
Dette lovforslag er et flot og vigtigt skridt på vejen til at løse problemet, så derfor bakker Socialdemokraterne helhjertet op.
Alex Ahrendtsen (DF), 2011-11-24:
Det er jo meget let at forstå.
En byrde er, når man pålægger ekstraudgifter, og det er refusionsordningen jo et eksempel på.
Vi øger med 305 kr. om året, og Dansk Folkeparti er med på den opgave, for det er vigtigt.
Jeg synes bare, at vi skal honorere erhvervslivet for, at de deltager, og at vi pålægger dem ekstra byrder.
Det synes jeg godt at venstrefløjen kunne gøre lidt mere ud af.
Rejs jer op i dag og sig til erhvervslivet: I hjælper os, I er med til at løfte byrden.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-24:
Jeg forstod ordføreren sådan, at ordføreren er enig i, at det er et stort problem, at der mangler praktikpladser, og at vi i det hele taget har et stort samfundsproblem, i og med så mange unge mennesker ikke får gennemført en uddannelse.
Det bliver der nikket til.
Så er spørgsmålet: Hvordan kan det så opleves som en byrde, at erhvervslivet også skal bidrage til, at vi får løftet det her område, så vi får sikret nogle praktikpladser til de unge mennesker?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Alex Ahrendtsen (DF), 2011-11-24:
Jeg forstod ikke helt spørgsmålet.
Efterlønnen har ikke noget med denne sag at gøre.
Virksomhederne bærer deres byrde, de betaler 2,3 mia. kr., de tager imod rigtig mange elever i deres virksomheder, de løfter i flok.
Vi hjælper dem så på vej, og vi hjælper de unge på vej ved hjælp af aftalen om skolepraktikpladser for de elever, som ikke kan få en plads i en virksomhed.
Så på den måde er erhvervslivet jo imødekommende, de betaler størstedelen af gildet, og det synes jeg vi skal honorere dem for, især i en tid som denne.
Det er en krise, og vi har brug for erhvervslivet.
Vi har ikke brug for det offentlige, i samme omfang som vi har brug for erhvervslivets hjælp.
Og så skal man bare være opmærksom på, at elevrefusionen jo ikke kun er for private arbejdsgivere, den er også for offentlige arbejdsgivere, som får gavn af dette.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-11-24:
Så ordføreren mener ikke, at det ville have nogen konsekvenser for erhvervslivet, hvis vi ikke fik uddannet nok unge til fremtiden?
De borgerlige partier, som ordføreren nævner at han tilhører, siger jo ofte, at vi skal have afskaffet efterlønnen osv. for at have et stort nok arbejdsudbud til fremtidens udfordringer.
Alex Ahrendtsen (DF), 2011-11-24:
Nogle virksomheder får selvfølgelig refusion, andre gør ikke.
2,3 mia. kr. betaler erhvervslivet til denne ordning, så det er selvfølgelig erhvervslivet, der bliver berørt af det.
Vi hæver det samtidig med 390 kr. om året, så vi når op på de 2.600-2.700 kr. Så det er selvfølgelig erhvervslivet, der bærer byrderne.
Og det er også fornuftigt nok, fordi det er virksomhederne, der skal sørge for, at vi har flere praktikpladser i erhvervslivet.
Vi går så samtidig ind og hjælper de elever, der ikke kan finde en praktikplads, ved at oprette skolepraktikpladser.
Så jo, det er erhvervslivet, der bærer en stor byrde.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-11-24:
Ordføreren nævnte i sin tale, at det er erhvervslivet, der kommer til at bære den økonomiske byrde, men vil ordføreren bekræfte, at da der er tale om en refusionsordning, handler det om det ansvar, man tager som virksomhed, og at hvis man tager lærlinge ind og har praktikpladser, bliver man jo ikke økonomisk berørt på den her måde?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2011-11-24:
Jeg ser lovforslaget som en samlet pakke, som udspringer af den aftale, vi har indgået.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-24:
Nej, det anerkender jeg ikke, for det, vi skal i gang med, er selvfølgelig en grundig undersøgelse af, hvordan de sociale klausuler skal tages i anvendelse.
Og der må man selvfølgelig også kigge på, hvis der skulle være nogle enkelte situationer, hvor man ikke kan møde med et helt firkantet krav, f.eks. i forhold til oprettelse af praktikpladser.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2011-11-24:
Det kan jeg ikke bekræfte, for der er bestemt taget stilling til skolepraktikpladser.
Og det er jo rigtigt, at det er en videreførelse af en aftale.
Vi forlænger en aftale med 1.500 skolepraktikpladser, og derudover lægger vi 1.500 yderligere til.
Peter Juel Jensen (V), 2011-11-24:
Jeg vil gerne bede ordføreren bekræfte, at der med det, vi behandler her i dag, er tale om en videreførelse af en tidligere aftale.
Og så vil jeg også gerne bede ordføreren bekræfte, at der i det lovforslag, vi behandler her i salen i dag, ikke er taget stilling til skolepraktikpladser.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2011-11-24:
Jeg er overbevist om, at når flere virksomheder får øjnene op for, hvor stor gevinst der kan være for virksomhederne ved at have en lærling, så vil det også smitte af på eleverne og elevernes selvtillid.
Så jeg mener, det er en stor gevinst for eleverne at arbejde under sociale klausuler.
Merete Riisager (LA), 2011-11-24:
Men det er jo ikke elevernes skyld, at den foregående regering og den nuværende regering har forsømt at skabe vækst, så der er arbejdspladser og der er virksomheder, som har mulighed for at oprette praktikpladser.
Så jeg må spørge ordføreren igen: Hvordan vil det påvirke den enkelte elev at være i en praktikplads, hvis virksomheden ikke har ønsket praktikpladser og derfor ikke er indstillet på at være et uddannelsessted?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2011-11-24:
Jeg tror, det vil være til stor gavn for eleverne og elevernes selvtillid og elevernes fremadrettede muligheder for at få sig et arbejde, hvis de får lov til at færdiggøre deres uddannelse, og det kræver, at flere virksomheder tager et ansvar.
Merete Riisager (LA), 2011-11-24:
Ordføreren nævner de sociale klausuler som et positivt tiltag.
Peter Juel Jensen (V), 2011-11-24:
Men jeg håber da, ordføreren kan bekræfte, at med det her lovforslag tager vi kun stilling til, hvordan vi ændrer arbejdsgivernes elevrefusion, og at der ikke indgår skolepraktik i det lovforslag, vi behandler her i salen i dag.