runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Yildiz Akdogan (S), 2015-12-09:
Tak for det, formand.
Igen hørte jeg ikke rigtig ministerens visioner eller svar på, hvad det er, ministeren har tænkt sig at gøre på det her område.
Det er jo ikke noget, der skiller os ad.
Det samme gælder i forhold til mange af de andre store udfordringer.
Men der er bare det faktum, at vi faktisk har et samfund, hvor vi er forholdsvis ligestillet.
Vi bryster os meget af det og slår lande, som værdimæssigt ligger langt fra os, oven i hovedet med, at vi har ligestilling og anerkender kvindernes muligheder for forskellige rettigheder i samfundet.
Alligevel sakker vi bagud i forhold til deres mulighed for deltagelse i forhold til at være leder i bestyrelser osv., og jeg ser så, at selv World Economic Forum fremhæver, at Danmark er sakket bagud som et af de få lande sammen med Belgien.
Det bliver fremhævet specifikt i rapporten.
Det må da bekymre ligestillingsministeren, at der altså er noget at løfte her.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-09:
Jeg tror lige, at jeg vil korrigere en misforståelse.
Vi fjerner jo ikke fradraget.
Vi fjerner det, at man ved udlodning har et fradrag på 125 pct. af den udgift, man har, så man nu kun har et fradrag på 100 pct., altså hele den udgift, man har.
Til det er der bare at sige, at regeringen konkret har truffet den beslutning, at de såkaldte skatteudgifter – det er jo det, vi taler om, altså særlig lempelige skatteregler for brancher eller grupper af virksomheder – godt kan indskrænkes, hvis pengene går til at nedsætte andre erhvervsrettede skatter og afgifter.
Det gælder helt på linje med, at også den direkte erhvervsstøtte kan reduceres.
Man kan med andre ord godt målrette erhvervsstøtten.
Det ligger i fuld forlængelse af Venstres udmeldinger før valget, herunder f.eks. i forbindelse med Venstres erhvervsudspil fra 2014, hvoraf det fremgår, og jeg citerer: »Enhver reduktion af erhvervsstøtten skal krone-for-krone gå til at lempe skatter og afgifter for virksomhederne.«
Citat slut.
Ligeledes ligger det naturligvis fuldt ud inden for rammerne af skattestoppet.
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-09:
Men man kunne jo fristes til at spørge: Hvorfor så ikke bare skrive det ind i regeringsgrundlaget i det afsnit, der handler om skatte- og byrdestop, altså ganske enkelt skrive de undtagelser, der er, ind?
Det har man omfattet og beskrevet meget, meget klart og tydeligt i regeringsgrundlaget.
Man skriver intet sted om, at virksomheder, fonde og andre kan forvente, at der er elementer her, man går ind og rører ved.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-12-09:
Tak for det, formand, og tak for spørgsmålet.
Lovforslaget blev som bekendt behandlet her i salen i fredags, og skatteministeren lovede netop at se nærmere på de uhensigtsmæssige konsekvenser, som en række fonde og revisionshuse har påpeget.
Skatteministeren har helt naturligt forholdt sig til høringssvarene, og han har også allerede meldt klart ud i forbindelse med førstebehandlingen af lovforslaget i fredags, at en afskaffelse af transparensreglen udgår af lovforslaget.
Loven kommer således kun til at omhandle konsolideringsfradraget.
Samtidig blev det også klart meldt ud, at i aftalen om finansloven for 2016 er der forudsat et provenu på 200 mio. kr. årligt ved denne lovændring, og det holder vi fast ved.
Det er der også enighed om blandt partierne bag finansloven.
Nu skal der stilles et ændringsforslag til lovforslaget den 14. december, og jeg ved, at Skatteministeriet er i gang med at gennemgå beregningerne, så konsekvensen for fondene bliver kendt.
Med et provenu på 200 mio. kr. årligt vil det selvfølgelig have en konsekvens for de uddelinger, som fondene foretager, hvilket skatteministeren også oplyste i fredags.
Det være sig inden for uddannelse og forskning, kulturlivet, sociale formål osv.
Det er selvfølgelig ærgerligt, hvis det går ud over uddelingerne til forskning, men der har været behov for at finde finansiering af lempelserne i forhold til generationsskifte i virksomheder.
Jeg er dog sikker på, at fondene også fremadrettet vil bidrage med betragtelige uddelinger til gavn for det danske samfund.
Mette Reissmann (S), 2015-12-09:
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet op: Hvordan mener ministeren at ændringen af fondsloven vil have konsekvenser for dansk forskning, der i forvejen er udsat for milliardbesparelse som følge af finansloven?
Yildiz Akdogan (S), 2015-12-09:
Tak for det.
Jeg bed mærke i, at ministeren var meget ivrig for ligesom hele tiden at referere til, hvad den tidligere regering gjorde eller ikke gjorde.
Det er lige før, at det måske er den tidligere regerings skyld, at vi sakker så meget bagud.
Det er rigtigt, at tallene har svinget løbende, men aldrig har det stået så grelt til, som det gør nu.
Vi er gået ned på en 14.-plads.
Så kan man spørge, om indikatorer som uddannelse, økonomi, sundhed, politisk deltagelse er målbare nok til at diskutere ligestilling med.
Det kan man selvfølgelig diskutere.
Men faktum er, at det er en rapport, som World Economic Forum har lavet på ligestillingsområdet, som viser et meget klart billede af, at de fleste skandinaviske lande topper i topti, og Danmark er det eneste land, der ikke er med på den liste.
Man kan måske sætte sig ned og spørge, om der er nogle ting, man kan rykke ved, i stedet for hele tiden at referere til, hvad den tidligere regering gjorde eller ikke gjorde.
Med de argumenter vil jeg høre: Bekymrer det ikke ministeren bare en lille smule, når man ser på tallene, at vi har rykket os markant inden for både sundhed, økonomiske muligheder og ikke mindst politisk deltagelse?
De første fire lande på topti er vores nabolande Island, Finland, Norge og Sverige.
Selv Rwanda er på toptilisten.
Danmark er ikke engang at finde på den toptiliste.
Så jeg vil egentlig godt høre, hvad ministerens svar på det er, ud over at ministeren ønsker, at der skal være ligestilling.
Men når man ser på regeringsgrundlaget og søger på ordet ligestilling, så vil man se, at der er en eneste gang, hvor ordet ligestilling indgår, og det er i forbindelse med integration.
Ellers eksisterer ordet ligestilling ikke i den her regerings udspil.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-09:
Det mener jeg faktisk er forkert.
Men for lige starte med begyndelsen af spørgsmålet her, vil jeg sige, at for os er det jo afgørende, hvad vi har sagt før et valg, og hvad vi så gør efter et valg.
Det er jo ligesom det, der er humlen.
Så vil jeg for sidste gang her læse op: »Enhver reduktion af erhvervsstøtten skal krone-for-krone gå til at lempe skatter og afgifter for virksomhederne.«
Det er jo præcis, hvad vi gør.
Vi reducerer fradraget fra 125 pct. – altså man har fået fradrag for mere end ens udgift – til 100 pct., og de penge bruger vi så til at lempe erhvervslivets skatter og afgifter med.
Så med det, vi nu gør her efter valget, lever vi fuldstændig op til, hvad vi har sagt før valget.
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-09:
Jeg bliver nødt til at minde finansministeren om, at Venstre ikke var i regering i 2014, og derfor kan man heller ikke opfatte et dokument fra 2014 som en del af regeringsgrundlaget, og derfor er hr. Jesper Petersens spørgsmål jo fuldstændig relevant: Vil man lave et samlet notat, som man havde i den tidligere regerings tid, altså hr. Anders Fogh Rasmussens regeringstid, som beskriver, hvad der er inden for skattestoppet, og hvad der er uden for skattestoppet?
Det må selvfølgelig være op til regeringen at gøre noget sådant, men jeg synes, det ville være fint at stå ved det, man rent faktisk gør, nemlig reelt at gøre noget andet end det, som man havde sat erhvervslivet i udsigt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-09:
Men det har jeg jo redegjort for her.
Vi skrev i et oplæg i 2014: »Enhver reduktion af erhvervsstøtten skal krone-for-krone gå til at lempe skatter og afgifter for virksomhederne.«
Hvad er det, der er sket her?
Vi har reduceret fradraget for fonde fra 125 pct. til 100 pct., og det provenu bruger vi til at lempe en række skatter.
Jesper Petersen (S), 2015-12-09:
Tak for det.
Jeg har så gjort mig den ulejlighed også at finde nogle citater af Venstrefolk fra før valget frem.
Der er hr. Torsten Schack Pedersen, skatteordfører, der jo understreger, at man skal fortolke skattestoppet på samme måde som det skattestop, der eksisterede i Anders Fogh Rasmussens statsministertid.
Det sagde han til Danmarks Radio den 6. oktober sidste år.
Og sagen er jo den, at det gør man så ikke.
Altså, der er nogle fradrag her, som man griber ind over for, og dermed bryder man skattestoppet, og der vælger man så bare at sige, at det fradrag har man ikke lige, fordi det passer ind i regeringens kram lige nu.
Vil regeringen tage initiativ til at lave et egentligt notat som i sin tid, så alle ligesom kan være fuldstændig med på, hvad man egentlig mener med skattestoppet?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-09:
Det, der for os er helt afgørende, er jo, hvad vi lovede før valget, hvad vi sagde før valget, og at vi overholder det efter valget.
Her ligger det jo bare soleklart, at det, vi sagde før valget, er denne klare ting:
»Enhver reduktion af erhvervsstøtten skal krone-for-krone gå til at lempe skatter og afgifter for virksomhederne.« Det er jo bare opfyldt med det her forslag, vi har gennemført.
Jesper Petersen (S), 2015-12-09:
Tak for det.
Som man kan læse i dagens Børsen, er det åbenbart ikke åbenlyst for enhver.
Både CEPOS, der jo plejer at stå regeringen nær i sin tankegang, og nogle af de fonde, der er berørt, kan absolut ikke genkende, at der skulle være nogen fornemmelse for skattestop for dem.
Der er det jo, som hr. Benny Engelbrecht henviste til – og det var det også i det notat og den måde, som Svend Erik Hovmand dengang omtalte det på – sådan, at når man ændrede fradrag, ville det være et brud på skattestoppet.
Og det har jo med deres skatteforhold at gøre.
Jeg har fundet formuleringen fra regeringsgrundlaget frem, og der står: »Kun hvis der er tvingende grunde, f.eks. som følge af uoverensstemmelse med EU-regler, er der mulighed for at indføre eller forhøje en skat eller afgift.«
Er sagen ikke, at den eneste tvingende grund her var, at regeringen manglede nogle penge i sin finanslov?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-09:
Jeg vil bare sige, at hvis man følger lidt med, og for Venstres vedkommende er det jo afgørende, hvad vi sagde før valget, og hvad vi gør efter valget – det har vi altid lagt stor vægt på – er det åbenbart for enhver, at den forståelse, der er, af skattestoppet, er, at hvis man reducerer en erhvervsrettet begunstigelse som f.eks. det, at vi reducerer fradraget fra 125 pct. til 100 pct., så skal provenuet ved det krone til krone gå til lempelse af andre erhvervsskatter.
Og det har vi jo, som jeg sagde i mit indledende svar, tydeligt gjort – der er en række afgifter for erhvervslivet, der er blevet lempet.
Kasper Roug (S), 2015-12-09:
Men til allersidst her er jeg selvfølgelig også glad for at høre, at ministeren har en holdning – sagt med et glimt i øjet selvfølgelig.
Hvad er så ministerens holdning til det?
Hvad er ministerens holdning til, at man i det tilfælde her har været med til at udstille et helt lokalområde, altså begå et karaktermord på en hel by, en hel landsdel?
Bertel Haarder (V), 2015-12-09:
Det er da muligt, at man kan opfinde titler på programmer eller programmer med et indhold, som er så anstødeligt, at også jeg vil rynke brynene.
Men reglen er jo altså ikke den, at man kan klage til mig, og så kan jeg give producenterne en røffel.
Sådan er det heldigvis ikke.
Og det er jeg ekstra glad for, fordi det, at jeg ikke kan blande mig, gør jo, at jeg også har mulighed for at have en mening, og det har jeg, og jeg tror da, jeg ville have valgt en anden overskrift, og det tror jeg også producenterne ville.
Men jeg kan heldigvis ikke blande mig.
Kasper Roug (S), 2015-12-09:
Men nu er ministeren jo, eller staten, kan man sige, medejer eller faktisk ejer af TV 2.
Betyder det så, at der ikke er nogen grænse for, hvor stigmatiserende for en landsdel eller et geografisk område et program egentlig kan være, før ejeren eller ministeren vil gribe ind?
Bertel Haarder (V), 2015-12-09:
Jeg er helt sikker på, at de ansvarlige både i Filminstituttet og på TV 2 har bemærket kritikken af den overskrift, som har provokeret mange, herunder sikkert også spørgeren.
Og det er jo den form for reaktion, som så kan føre til, at man tænker sig lidt bedre om næste gang.
Men der er en ting, der er helt sikker, og det er, at det ikke er en sag for ministeren.
Jeg er ikke skolemester i forhold til hverken Filminstituttet eller til TV 2.
Det ville være ulideligt, hvis jeg var, og det ville også være skidt for dansk filmproduktion.
Kasper Roug (S), 2015-12-09:
Ministeren har jo ved sin tiltrædelse tilkendegivet, at han vil gå i dialog med bl.a. DR og de politiske partier om klager fra private medier over DR's position på internettet.
Hvad er så egentlig ministerens holdning til at gå i dialog med TV2, som jo bringer programmet her, og med de politiske partier om klager fra bl.a. Nakskov eller Lolland Kommunes borgmester?
Er det ikke vigtigt nok?
Skal det være private firmaers klager, der skal komme først, eller skal det komme fra private firmaer, før ministeren kan indgå i en dialog?
Bertel Haarder (V), 2015-12-09:
Public Service Puljen blev etableret med medieaftalen, der gjaldt fra 2007 til 2010.
Der kan også ydes støtte til udvikling af programmer.
Og puljen er finansieret af licensmidler, som er afsat i medieaftalen.
Kriterierne for tildeling af støtte er fastsat efter drøftelse med partierne bag medieaftalerne.
De støttede programmer skal i væsentligt omfang leve op til en eller flere af de fastsatte public service-målsætninger for tildeling af støtte.
Disse kriterier er udtryk for en samlet vurdering og vil ikke alle kunne opfyldes fuldt ud i hvert enkelt projekt.
Der kan ikke gives støtte til Danmarks Radio, de regionale TV 2-virksomheder eller ikkekommercielle lokale tv-stationer.
Formålet er nemlig at understøtte, at der bliver vist public service-programmer på andre kanaler end DR og de regionale TV 2-virksomheder.
Der bliver nu spurgt til et bestemt program, som hedder »På røven i Nakskov«.
Det er sendt på TV 2, og Public Service Puljen har støttet det med 785.000 kr. i udviklingsstøtte og 3½ mio. kr. i produktionsstøtte.
Filminstituttet har oplyst, at baggrunden for at støtte programmet er at vise – i citationstegn – det Danmark, du ikke kender, ved at give en nuanceret indsigt i samfundsskabt fattigdom og de problemstillinger, der følger deraf.
Nakskov er valgt, da det er et af de områder i Danmark med flest fattige indbyggere.
Filminstituttet har desuden oplyst, at programmet udover at skabe debat faktisk vandt to væsentlige priser i 2015.
Kasper Roug (S), 2015-12-09:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at der bliver brugt 4,2 mio. kr. offentlige midler fra Public Service Puljen til at stigmatisere et lokalt område såsom Nakskov på baggrund af programmet »På røven i Nakskov«?
Hvad er ministerens holdning til, at der bliver brugt 4,2 mio. kr. offentlige midler fra Public Service Puljen til at stigmatisere et lokalt område såsom Nakskov på baggrund af programmet »På røven i Nakskov«?
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-09:
Jamen jeg står fuldt ud på mål for den finanslovsaftale, der er indgået.
Jeg forsøgte bare at nuancere det ved at sige, at spørgerens præmis om, at man kan sige, at vi finder nogle penge på et område i finansloven og giver dem til et andet område, ikke er rigtig.
Sådan er det jo ikke.
Der er mange penge til sundhedsområdet, hvilket også gavner i Syd- og Sønderjylland.
Der er penge til udflytning af statslige arbejdspladser, hvad der i den grad gavner i Syd- og Sønderjylland.
Så er der andre elementer, der gavner mere andre steder.
Men sådan er det jo med skattesystemet, at det rammer forskelligt, afhængigt af hvilken knap man vælger at skrue på.
Det er der ikke noget usædvanligt i.
Jesper Petersen (S), 2015-12-09:
Nu prøver skatteministeren så at tørre den af på nogle andre.
Altså, nu er det pludselig De Konservatives skyld.
Regeringen må da stå ved den finanslov, man har lavet, og ikke sige, at det er noget, der skal tillægges De Konservative.
Dem kan man jo ikke kalde ind her.
Det samme kunne gøre sig gældende for Vesthimmerland og Hjørring, som jeg ved at skatteministeren har personlig berøring med.
Og den regning, man er med til at betale, er altså en regning for noget, som bliver til gavn for boligejere i en helt anden ende af landet, hvor udviklingen i forvejen er gunstig.
Det er ikke De Konservatives ansvar, det er ministerens ansvar.
Bertel Haarder (V), 2015-12-09:
Jeg tror, de ansvarlige godt kan se, at selv om hensigten var at sætte fokus på et fattigdomsproblem, så kom de måske til at gøre ondt værre ved at give det den overskrift.
Det tror jeg godt de kan se, uden at de behøver min belæring.
Yildiz Akdogan (S), 2015-12-09:
Hvilke overvejelser giver det ministeren anledning til, at Danmark fra 2014 til 2015 er gledet ned fra en femteplads til en historisk lav 14.-plads i World Economic Forums ligestillingsindeks?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-12-09:
Som jeg startede med at sige, er det målet at få flere mennesker i beskæftigelse.
Det er det, der er baggrunden for de initiativer, regeringen har taget.
Og det at sikre, at flere mennesker bliver en del af arbejdsfællesskabet, vil jo også betyde, at de børn, der i dag vokser op i en familie, hvor forældrene eller den ene forælder står uden for arbejdsmarkedet, forhåbentlig vil vokse op i en familie, hvor forældrene er rollemodeller, fordi de er kommet ud på arbejdsmarkedet.
Det er intentionen bag det, og det er det, regeringen arbejder for.
Pernille Schnoor (S), 2015-12-09:
Anerkender ministeren, at den gruppe, man skal arbejde med, bliver større, og at den kan blive op mod 33.000 børn større end den gruppe, vi arbejder med nu?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-12-09:
De tiltag, som jeg nævnte før, er nogle tiltag, der vil have virkning fra og med lige om lidt.
Det er turboforløb i folkeskolen, praksiskonsulenter ude i dagtilbuddene, en indsats målrettet børn, der kommer fra socialt udsatte familier, og det er nogle indsatser, der bygger videre på nogle af de initiativer, som vi har taget i fællesskab. Så vi vil fra regeringens side arbejde målrettet på at undgå, at den negative sociale arv slår lige så hårdt igennem, som vi har set det i generationer.
Pernille Schnoor (S), 2015-12-09:
Men så kan jeg jo spørge: Hvorfor mener ministeren og regeringen, at det er nødvendigt at indføre det her kontanthjælpsloft, som risikerer at ramme børn, når de fleste kontanthjælpsægtepar med et eller to børn allerede nu har en gevinst på 2.000 kr. om måneden ved at arbejde, hvis risikoen er, at børnene klarer sig dårligere i skolen, fordi de tiltag, ministeren taler om, først vil have virkning senere?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-12-09:
Jeg ved, at spørgerens partifæller har stillet en række skriftlige spørgsmål til beskæftigelsesministeren.
Det er jo beskæftigelsesministerens område.
Det, jeg kan forholde mig til, er grundskolen, og der er ikke nogen direkte sammenhæng mellem de initiativer, vi har taget, og så det der.
Det er både ved økonomisk at motivere forældrene til at komme i arbejde, men også ved at tage en række vækstinitiativer, der vil sikre flere arbejdspladser, så det er muligt for flere at blive en del af arbejdsfællesskabet.
Derudover skal vi jo på uddannelsesområdet arbejde målrettet på at bryde den negative sociale arv, og det vil den her regering arbejde med, lige som vi også arbejdede med det, sidste gang vi sad i regering.
Pernille Schnoor (S), 2015-12-09:
Faktum er jo bare, at det kun er 70 pct. af socialt udsatte børn, der lige nu får en niende klasses afgangseksamen, og at de børn, der får en eksamen, ligger to karakterpoint lavere end andre børn.
Det er jo den situation, vi står i nu.
Det, ministeren taler om, er en langsigtet opgave, som skal løses, men lige nu står vi i den situation, at der er 33.000 flere børn, som vil være i den situation at være i en familie, der bliver dårligere økonomisk stillet.
Anerkender ministeren, at op mod 33.000 børn vil blive ramt af kontanthjælpsloftet og risikerer at klare sig dårligere i skolen?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-12-09:
Regeringen ønsker, at flere skal i arbejde og færre skal forsørges af det offentlige.
Derfor vil regeringen både med det initiativ, der henvises til, vækstplanen, initiativer på finansloven og med en række andre tiltag skabe flere arbejdspladser til mange af dem, som i dag ikke har et job og ikke er en del af arbejdsfællesskabet.
Det skal kunne betale sig at arbejde frem for at modtage offentlige ydelser.
Det er forudsætningen for vores fælles velfærd og også for vores børns fremtid.
Vi har i Danmark i en lang årrække været for dårlige til at bryde den negative sociale arv.
Den faglige fordybelse og lektiehjælp og folkeskolereformens fokus på anvendelses- og praksisorienteret undervisning skal netop give børn fra uddannelsesfremmede hjem en bedre mulighed for at få fodfæste i uddannelsessystemet.
Vi ved, at børn klarer sig bedre i skolen, hvis forældrene taler med deres børn fra de er helt små.
Det handler bl.a. om at læse sammen med sine børn, lære dem sange og rim og lege med bogstaver.
Det har vi også igennem flere programmer arbejdet med ved at understøtte forældre og dermed børn i udsatte hjem.
Vi har fra den her regerings side også igangsat en række initiativer, der skal bidrage til at reducere betydningen af negativ social arv.
Det drejer sig bl.a. om praksiskonsulenter i dagtilbud, turboforløb målrettet fagligt svage, projekter om en styrket faglighed blandt udsatte børn i folkeskolen og en række andre initiativer.
Som jeg indledningsvis nævnte, er det bedste, vi kan gøre, for at undgå at børn og forældre kommer til at stå i en udsat situation, at hjælpe forældrene til at få et arbejde, og det gør regeringen præcis ved at skabe bedre rammer for dansk erhvervsliv og større incitamenter til at tage et arbejde.
Så jeg mener på ingen måde, at man kan konkludere, at regeringens initiativer vil betyde, at børn vil klare sig dårligere i folkeskolen, snarere tværtimod, for vi har taget en lang række initiativer, som vil sikre, at børn forhåbentlig kommer til at klare sig bedre i folkeskolen uanset deres faglige og sociale baggrund.
Pernille Schnoor (S), 2015-12-09:
Anerkender ministeren, at regeringens og Dansk Folkepartis kontanthjælpsloft risikerer at medføre, at op mod 33.000 børn vil klare sig markant dårligere i grundskolen?
Anerkender ministeren, at regeringens og Dansk Folkepartis kontanthjælpsloft risikerer at medføre, at op mod 33.000 børn vil klare sig markant dårligere i grundskolen?