runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-12:
Mener ministeren, at det er muligt for kommunerne at komme ud over serviceloftet ved f.eks. at lade anden aktør udføre samtaler med ledige og syge i stedet for at ansætte personale i jobcentrene?
Mener ministeren, at det er muligt for kommunerne at opfylde deres forpligtelse til rettidighed ved samtaler med ledige og syge inden for de nuværende økonomiske rammer, herunder det serviceloft, der er lagt over de kommunale serviceudgifter?
Inger Støjberg (V), 2010-05-12:
Jeg mener, at de økonomiske rammer, herunder den aftalte ramme for de kommunale serviceudgifter, der ligger, giver kommunerne gode betingelser for at give de ledige deres samtaler til tiden.
Bl.a. blev servicerammen forhøjet med 870 mio. kr., i forbindelse med at kommunerne overtog ansvaret for beskæftigelsesindsatsen for forsikrede ledige.
Disse justeringer af kommunernes økonomi sker efter forhandling med Kommunernes Landsforening, og jeg ved, at det i den forbindelse altid bliver grundigt overvejet og drøftet, om de økonomiske rammer også matcher de opgaver, som kommunerne skal varetage.
Det gælder også i forhold til pligten til at afholde rettidige samtaler med de ledige og med de syge.
Hver gang vi ændrer reglerne, tager vi udgangspunkt i et fælles beregningsgrundlag, og der bliver så foretaget en drøftelse med kommunerne om de økonomiske konsekvenser.
Det er jo også sådan, at vi justerer de økonomiske rammer, herunder serviceloftet, i lyset af de aftaler, som vi indgår.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-12:
Tak for svaret.
En enkelt kommentar kan jo være, at nu har jeg selv været inden for den kommunale verden, og jeg har da oplevet, at det, ministeren kalder en forhandling mellem KL og regeringen, nogle gange godt kan opleves som en form for diktat, og at man har fået vredet armen lidt om.
Jeg kunne da godt forestille mig, at den situation også vil være den, der er til stede, når man diskuterer, hvad serviceloftet skal være.
Det overordnede serviceloft dækker jo alle kommuner, og det vil sige, at det bliver lagt ud i den enkelte kommune, hvor meget der er til rådighed.
Man kan jo også se, at en række kommuner, på trods af at det kniber gevaldigt med rettidigheden, f.eks. i forhold til de samtaler, alligevel ikke f.eks. ansætter mere personale, og det må der jo være en årsag til.
Tror ministeren ikke, at det f.eks. kunne være servicerammen, der er årsagen til det?
Inger Støjberg (V), 2010-05-12:
Nu var jeg ikke klar over, at hr. Lennart Damsbo-Andersen ligefrem har siddet med ved bordet ved de kommunale forhandlinger, der er, og det antager jeg faktisk heller ikke at ordføreren nogen sinde har, så det må være antagelser, hr. Lennart Damsbo-Andersen kommer med her.
Jeg må sige, at mit indtryk af kommuneforhandlingerne er, at det er forhandlinger, der foregår mellem ligeværdige parter, og det er jo klart, at i forhandlinger gælder det om at nå en fælles løsning.
Jeg har jo også kunnet konstatere, at mange af de kommuneforhandlinger, der har været her gennem de seneste år, er endt med, at man fra kommunernes side er gået ud og har sagt efterfølgende, at det her var en rigtig god kommuneforhandling, og at man har opnået et udmærket resultat, så jeg kan ganske enkelt ikke helt genkende det billede, hr. Lennart Damsbo-Andersen fremfører her.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-12:
Jeg må indrømme, at jeg ikke har siddet med ved bordet, men jeg har talt med personer, der direkte har siddet med ved bordet.
Men lad det nu være, for det er jo nok ikke det, vi skal diskutere, det er mere, hvordan vi får en situation, hvor kommunernes jobcentre er i stand til at løse den opgave, de skal løse, med de til rådighed værende midler.
Mit spørgsmål går grundlæggende på, hvorfor der ikke er mulighed for at stille flere midler til rådighed, både for at skabe rettidighed ved samtaler og alle mulige andre ting.
Men nu har jeg valgt lige netop denne del, for jeg vil da mene, det ville være naturligt for en kommune, når man kan se, at man ikke er rettidig med samtaler, og der er andre ting, man ikke lige har styr på, dels at sørge for at sige til sit personale, at de kan arbejde mere – det tror jeg nok man har gjort – dels at vælge at ansætte noget mere personale for at løse den her opgave, som er så vigtig.
Inger Støjberg (V), 2010-05-12:
Jeg kan bare sige, at jeg har et andet indtryk end det, hr. Lennart Damsbo-Andersen her fremfører.
Hvis man f.eks. kigger på, da vi lavede den enstrengede model, blev midlerne jo flyttet over, og det er også sådan, at der er blevet taget hensyn til, at vi lever i en tid med stigende ledighed, og derfor indgår det også i beregningerne.
Så må man også konstatere, at der jo er store forskelle.
Nogle kommuner er gode til det med rettidigheden, og andre kommuner er ikke gode til det med rettidigheden, så jeg tror også, man skal finde en del af svaret i selve den måde, man nu har valgt at angribe tingene på i den enkelte kommune.
Mit indtryk er, at man passer meget godt på de kommunale kroner og dermed også bruger dem på bedste vis, og vi kan også se, at en række kommuner er ganske gode, også når det gælder rettidighed.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-12:
Nu er der jo også forskel på, hvor meget man som kommune er presset i forhold til serviceloftet.
Men de kommuner, der er pressede, står jo i den situation, at hvis de har lyst til at øge indsatsen over for ledige eller syge, der skal have samtaler, og har lyst til at ansætte en person i jobcenteret, bliver de nødt til at afskedige en anden person – det kan så være i ældreplejen eller i den kommunale administration eller en skolelærer eller noget andet – for at de ikke skal ramme over serviceloftet. Vi kan jo se nu, at i forhold til den opgørelse, LO har lavet for nylig, er det i hvert fald sådan, at med de nye regler om, at der skal være samtaler hver måned med syge, vil der komme ca. 100.000 ekstra samtaler om året, og den opgave skal også løftes af jobcentrene.
Tror ministeren overhovedet, at det vil være muligt med den ordning, vi har nu?
Inger Støjberg (V), 2010-05-12:
Det tal på de 100.000 samtaler tror jeg altså godt vi kan blive enige om ikke holder.
Det er også sådan, at hvis vi f.eks. tager de delvis sygemeldte, kan man f.eks. følge op via e-mail og via telefonsamtaler, så hele det billede, som nu bliver malet om, at det skulle være frygtelig bureaukratisk og sådan noget, er jeg helt lodret uenig med hr. Lennart Damsbo-Andersen i.
Tværtimod handler det her faktisk om at kere sig om de mennesker, der simpelt hen har risiko for at falde ud af arbejdsmarkedet på grund af sygdom.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-12:
Hvad er årsagen til, at en 53-årig maskinarbejder fra Sulsted – jeg skal lige sige, at det ligger i Nordjylland – ikke kan få et relevant CNC-kursus, der kan forbedre hans kompetencer og øge muligheden for at få fast arbejde, men er blevet tilbudt et løntilskudsjob som salgskonsulent eller servicemedarbejder i stedet for?
Inger Støjberg (V), 2010-05-12:
Formålet med aktiveringen er at bringe den enkelte ledige hurtigt tilbage på arbejdsmarkedet.
Der er vide rammer for, hvilke tilbud der kan gives til den enkelte i den pågældende aldersgruppe; det kan være vejledning, og det kan også være opkvalificering, det kan være virksomhedspraktik og ansættelse med løntilskud.
Tilbuddet skal dog så vidt muligt være rettet mod områder, hvor der er behov for arbejdskraft.
Beslutningen om det konkrete tilbud træffes af jobcenteret ud fra den enkeltes ønsker og forudsætninger og på en måde, så den ledige hurtigst muligt kan få varig beskæftigelse helt eller delvis og dermed også være helt eller delvis selvforsørgende.
Jeg har af gode grunde ikke kendskab til, hvorfor personen i den konkrete sag, som spørgsmålet omtaler, har fået afslag på et CNC-kursus og er blevet tilbudt et løntilskudsjob i stedet for, men jeg kan oplyse, at den omtalte person jo både har mulighed for at klage til Beskæftigelsesankenævnet over afslaget på CNC-kurset og også klage over tilbuddet om ansættelse med løntilskud, hvis han ikke synes, at tilbuddet er rimeligt.
Nu ved jeg ikke, om hr. Bjarne Laustsen sådan oversætter reglerne på samme måde, som han oversætter titlen på mit afbureaukratiseringsprojekt, for så kan jeg da godt forstå, at det er gået galt i oversættelsen et eller andet sted.
Mit afbureaukratiseringsprojekt hedder VækMedBøvletInger.dk.
Så vil jeg bare igen sige til hr. Bjarne Laustsen: Da jeg overtog reglerne pr. 1. august 2009, blev det direkte overført, der blev intet ændret, så jeg kan fuldstændig afvise hr. Bjarne Laustsens påstand.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-12:
En ting står fast: Der er i hvert fald meget at døje med Ingers bøvl.
Om det kan fjernes i et program, der hedder Væk med bøvlet, ved jeg ikke.
Jeg skal nok prøve at sende noget, men jeg har forstået, at det bliver afvist; hvis der kommer politiske ting ind på den der netflade, bliver de afvist, fordi man ikke vil behandle politiske forslag.
Så jeg er nødt til at bruge min ret som folketingsmedlem til at spørge.
Jeg ved eller hører, at man bruger hovedparten af tiden i jobcentrene på at administrere systemet her.
Og en af de ting, jeg hører derudefra, er: Hvorfor skal 6 ugers selvvalgt uddannelse godkendes?
Når det skal godkendes, er der jo nogen, der skal kigge på det, for ellers er det jo ikke en reel sagsbehandling, der foregår.
Var det ikke en idé at fjerne den der godkendelsesprocedure og så give folk det, de gerne vil have i forhold til relevant uddannelse?
Det kan selvfølgelig være, de skal vente en uge eller to på at få et kursus, fordi det ikke kører, men det er jo nogle praktiske ting.
Men var det ikke en mulighed, så Ingers bøvl kunne blive mindre i fremtiden?
Inger Støjberg (V), 2010-05-12:
Nå, nu kan jeg da godt høre, at hr. Bjarne Laustsen trækker gevaldigt i land, for nu gik det pludselig op for hr. Bjarne Laustsen, at det, han egentlig spurgte om, ikke var helt rigtigt, for reglerne er ikke blevet ændret.
Jeg modtog nogle regler fra Undervisningsministeriet, og dem lagde jeg over i mit system og ændrede intet.
Og jeg tror aldrig, jeg har set ordningen blive brugt så meget som nu – som jeg også redegjorde for tidligere.
Så er det fuldstændig korrekt, at jeg ikke beder om politiske forslag på VækMedBøvletInger.dk.
Det, jeg gør der, er at bede om forslag, der kan løse nogle af de problemer, vi har, lige nøjagtig med bøvl, for jeg tror rent faktisk godt, der kan fjernes noget bureaukrati, nogle skemaer, nogle kolonner, og at der er nogle ting, der kan gøre hverdagen nemmere på jobcentrene.
Derfor har jeg valgt at spørge alle, altså både dem, der arbejder på jobcentrene, de ledige, de sygemeldte, alle, ja selv hr. Bjarne Laustsen har jeg spurgt; og jeg glæder mig selvfølgelig meget til det, hr. Bjarne Laustsen vil sende ind.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-12:
Nej, nej, det går skam ikke, der skal være orden i sagerne.
Vi kan ikke lade noget, der kan ordnes, blæse i vinden.
Sagen er den, at tidligere var der, som det var skrevet, 6 ugers ret til selvvalgt uddannelse.
Hvis det skal give mening, så er det vel ikke meningen, at der skal sidde nogle og være smagsdommere for, om man skal have de 6 uger eller ej.
I dag har vi et system, som ministeren har kreeret, så det skal godkendes, om de kan få de 6 uger eller ej, og så er det jo ikke selvvalgt, så er det jo lige pludselig noget, man får bevilget i stedet for.
Derfor spørger jeg: Hvorfor er det kommet ind?
I tråd med det, som hedder Ingers bøvl, er det så ikke, når det drejer sig om selvvalgt uddannelse, virkelig en oplagt mulighed for at fjerne noget af Ingers bøvl?
Det er jo ikke mig, der har fundet på det, det er den titel, ministeren har givet sit eget projekt med at fjerne en hel masse bøvl og administration.
[Lydudfald]
... forslag her, og vi er slet ikke færdige med det endnu.
Ministeren skal nok komme til at dokumentere ændringer, unødvendige procedurer osv. osv.
Vi er med på den linje.
Det er jo en rettighed; der er ret og pligt i dagpengesystemet, og for hele den danske model er det jo utrolig vigtig, at folk har nogle pligter, de skal stå til rådighed, de skal gøre nogle ting, men i 6 uger af deres første ledighedsperiode kan de vælge uddannelse, der kan give dem muligheder.
Så kan man koble noget mere på, en handleplan osv. osv., og går de rigtig lang tid ledige, kan man, for at de ikke skal ryge ud i langtidsledighed, give dem noget mere.
Men det, som fagbevægelsen kommer og siger, er: Hvorfor skal det her godkendes?
Hvorfor er det ikke en ret?
Når man kalder det 6 ugers ret til selvvalgt uddannelse, hvorfor skal det så godkendes?
Inger Støjberg (V), 2010-05-12:
Jamen jeg kan bare i det hele henholde mig til, hvad jeg har svaret før: Der lå nogle regler før den 1. august sidste år, og dem overtog jeg.
Jeg har ikke rørt en finger ved dem, så det er i hvert fald ikke blevet mere bøvlet.
Det er fuldstændig, ligesom det altid har været, i hvert fald i den tid, jeg har haft det; der er ikke blevet ændret nogen ting dér.
Der tror jeg, vi er fuldstændig enige om, at sådan skal det være.
Og mit indtryk er altså, at ordningen fungerer rigtig godt.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-05-12:
Er ministeren enig med formanden for Arbejdsmarkedsudvalget, Helle Sjelle, i, at efterlønnen skal afskaffes?
Inger Støjberg (V), 2010-05-12:
For omkring 14 dage siden havde vi en debat her i Folketingssalen om præcis det samme, og jeg har ikke ændret holdning siden da.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-12:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at det at holde institutionen åben selvfølgelig skal give mening.
Næste fredag, som er den indeklemte fredag efter Kristi himmelfartsdag, er jo en af de dage, hvor man direkte har skrevet ind i teksten, at det f.eks. godt kan give mening at holde lukket, og det tror jeg alle er enige om.
Men problemet er jo, at der er et stigende antal lukkedage, og at der er kommuner, der ser sig nødsaget til at introducere hele lukkeuger, og det er den tendens, jeg tager op her.
Det, jeg synes er bekymrende, er, at man lovede vælgerne, at der var råd til både bedre velfærd og skattelettelser.
Nu introducerer man så nulvækst, og nu skal kommunerne så til at skære benhårdt på dette område, så der er forældre, der ikke kan få passet deres børn, når de gerne vil passe deres arbejde.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-12:
Jeg takker for svaret.
Men hvem er det, der rådgiver ministeren om, at det ikke er klogt at følge en 53-årig maskinarbejders ønske om at forbedre sine kompetencer?
Vi ved alle sammen, at der inden for alle fag sker en teknologisk udvikling, og den går stærkt rigtig mange steder, også derude.
I Nordjylland er det sådan, at det er det sted i landet,
Og det er jo derfor, det er interessant at spørge, hvorfor man vælger det.
Er det ud fra en økonomisk betragtning, eller hvad er det, der gør, at man træffer sådan en beslutning som den her?
Det gav lidt ekstra taletid, men så er formandskabet også på plads.
Inger Støjberg (V), 2010-05-12:
Sådan er det jo altid med hr. Bjarne Laustsen, at hvis han lige kan se sit snit til at få lidt ekstra taletid, så gør han det, og det kan man sådan set ikke fortænke hr. Bjarne Laustsen i, det havde jeg nok også selv gjort.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at det jo er sådan, som jeg også sagde i mit første indlæg, at det ikke er mig, der afgør de her ting, men netop jobcentrene, og det er klart, at den jobcentermedarbejder, som sidder med den pågældende ledige, også er den, der har de bedste muligheder for at vurdere, hvordan man får den ledige hjulpet hurtigst muligt tilbage i job igen.
Jeg kan sige til hr. Bjarne Laustsen, at der ikke er noget, der ærgrer mig mere, end hvis ledige synes, de bliver dårligt behandlet, eller at de bliver forkert behandlet.
Derfor er systemet jo også indrettet sådan, at der i vidt omfang er mulighed for at få uddannelse, og det er også sådan, at dem, der har mest behov for uddannelse, også er dem, der i første omgang får det, og det kunne være de ufaglærte og dem med en forældet uddannelse, men der er altså også gode muligheder for andre.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-12:
Jamen en maskinarbejder – det ved jeg tilfældigvis lidt om – er jo ikke en af dem, der har trukket mest på uddannelseskontoen i dette land, men derfor kan man vel godt være dygtig til at bestride sit arbejde, og der kan også godt være en udvikling inden for ens eget fag, der gør, at man ikke skal have en ny uddannelse, men at man bare skal have et supplement.
Det er sådan set det, man beder om her.
Men nej, det skal man alligevel ikke, for det er meget bedre med et løntilskudsjob.
Er det, fordi det er billigere end at give uddannelsen, eller hvad er den konkrete årsag til, at man afviser det?
Inger Støjberg (V), 2010-05-12:
Jeg kan oplyse, at jeg ikke har frataget ledige ret til 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Ordningen om forsikrede lediges ret til 6 ugers selvvalgt uddannelse blev overført til Beskæftigelsesministeriet fra Undervisningsministeriet pr. 1. august 2009, uden at der blev ændret ved de lediges rettigheder, og reglerne har været uændrede lige siden.
Faktisk kan jeg oplyse, at ordningen bliver brugt som aldrig før.
Ifølge de foreløbige opgørelser er brugen af ordningen og uddannelsesudgifterne hertil næsten tredoblet i forhold til det forventede for 2009.
Så jeg mener ganske enkelt ikke, at der er noget som helst belæg for hr. Bjarne Laustsens påstand om, at de ledige har fået frataget deres ret til 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Den påstand synes jeg faktisk bare vi må lade blæse i vinden, og jeg må sige, at jeg er fuldstændig uforstående over for det.
Hr. Bjarne Laustsen beder om den konkrete årsag til, at man afviser den pågældende her, men den kan jeg jo af gode grunde ikke give hr. Bjarne Laustsen.
Men det, jeg kan sige, er, at der er gode muligheder for at få uddannelse, og det er jo bl.a. sådan, at har man et job på hånden, men mangler nogle kvalifikationer for at få det job, så er det relativt nemt at få de kurser, for lige præcis det, at man har et job på hånden, gør så, at man kan få det kursus, som gør, at man får den rest af kvalifikationer, som man skal have.
Det er jo netop en mulighed, der er skabt, fordi det er afgørende, at vi kan få folk så hurtigt i arbejde igen som overhovedet muligt.
Men det er også fair nok, at der så også skal være et job i den anden ende.
Nu går Socialdemokraterne jo meget op i fair løsninger for øjeblikket, og jeg vil sige, at jeg synes, det her er en fair løsning.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-12:
Spørgsmålet er så, om det er en fair løsning.
Her har vi en god maskinarbejder, der har klaret sig, helt frem til han er 53 år.
Men der sker en udvikling, og han har behov for det her.
Han er arbejdsløs i en periode, og han er et af de mennesker, der endda gerne vil uddanne sig på dagpengene, og det er jo klogt.
Men så har ministeren altså et system, der siger, at det skal man ikke, det skal man lade være med, så er det bedre at give et løntilskudsforvridende job og fortrænge nogle, som er konsulenter, eller som er servicemedarbejdere, selv om der er rigtig mange indikatorer for, at han vil kunne klare sig på fremtidens arbejdsmarked som smed og maskinarbejder, hvis han fik det her kursus.
Inger Støjberg (V), 2010-05-12:
Jeg ville gerne tro, at hr. Bjarne Laustsen fremfører de her ting, fordi hr. Bjarne Laustsen er oprigtig bekymret og oprigtig nysgerrig, med hensyn til hvordan systemet er indrettet.
Men sådan er det jo nok desværre ikke, for hr. Bjarne Laustsen ved godt, at der bliver forvrænget og forvredet et billede lige nu.
Det er selvfølgelig helt umuligt at tage stilling til en 53-årig maskinarbejder fra Sulsteds møde med jobcenteret, det kan jeg jo ikke.
Jeg ved ikke, hvad der er sket, jeg kender hverken hans fortid, eller hvad det er, han gerne vil arbejde med længere ud i fremtiden.
Men det, jeg kan garantere for, er, at jeg gør alt, hvad jeg overhovedet kan, for, at vi har så godt et system som overhovedet muligt, som netop bringer folk videre.
En af mulighederne for at bringe folk videre på arbejdsmarkedet er bl.a. løntilskud.
Jeg ved godt, at hr. Bjarne Laustsen ikke er særlig begejstret for det, men hvis hr. Bjarne Laustsen ville gøre sig umage og slå op i de statistikker, vi har, og bruge den erfaring, vi har, så ville hr. Bjarne Laustsen også vide, at lige nøjagtig løntilskudsjob er noget af det, der rent faktisk bringer folk hurtigt tilbage på arbejdsmarkedet igen.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-12:
Hvorfor agerer ministeren smagsdommer, når hun har frataget ledige deres ret til 6 ugers selvvalgt uddannelse, som ellers kunne forbedre deres jobmuligheder?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-12:
Men når nu det så er tilfældet, mener ministeren så ikke, at det lidt er en forkert vej at gå ud ad, at man sætter nogle andre til at føre de samtaler, man lige så godt selv kunne have ført?
Hvis det, ministeren siger er rigtigt, og det tror jeg da på, nemlig at der ikke er noget økonomisk incitament, hvorfor skulle en kommune så vælge at lade nogle folk fra et andet firma eller en anden aktør gå ud og gennemføre de her samtaler, når man lige så godt selv kunne have gjort det?
Tina Nedergaard (V), 2010-05-12:
Jeg vil bestemt følge op, og jeg kan sige, at mit indtryk er, at også Kommunernes Landsforening faktisk er meget optaget af netop at få fulgt op på lovgivningen på de forskellige uddannelsesområder.
Jeg havde møde med KL’s formand mandag, hvor der var fokus på folkeskolen, fordi det var det, der var emnet for dagen, men det ændrer ikke på, at jeg i hvert fald oplever, at man i stigende grad, ikke bare i KL, men også i kommunerne og i det hele taget i samfundet, ligesom bliver mere opmærksom på, at det altså ikke er en vejledning, vi vedtager herinde.
Det er en lovgivning, og den skal følges, for der ligger et stort arbejde bag det, der bliver vedtaget herinde med henblik på at sikre nogle borgere nogle rettigheder.
Jeg kan desværre ikke komme det så meget tættere i svaret nu, simpelt hen fordi jeg mangler nogle af de planer, som vi fremlægger senere i år, også for Uddannelsesudvalget.
Tina Petersen (DF), 2010-05-12:
Det glæder mig først og fremmest, at vi nu kan sætte os ned og holde et møde, hvor jeg kan fremvise de her ting for ministeren.
Og så håber jeg selvfølgelig, at det medfører, at vi får styr på ungdomsuddannelsen og de unge får opfyldt det, vi har lovet dem, nemlig deres retskrav og deres handlingsplaner.
Tina Nedergaard (V), 2010-05-12:
Så har vi en aftale.
Tina Petersen (DF), 2010-05-12:
Jeg læser lige spørgsmålet op: