runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2007-01-31:
Jeg bliver nødt til at sige til statsministeren, at Chris Hogan siger forskellige ting; det kan man se, hvis man går ind i den her sag.
Han siger ting, der kan tolkes i den retning, som statsministeren nu her giver udtryk for – specielt efter at han måske, det ved jeg ikke, er blevet irettesat af sine øverstbefalende i forhold til, hvordan man skal udtale sig om den sag.
Men han siger forskellige ting.
Så der er altså ikke klarhed over, hvad det rent faktisk er, der er foregået.
Jeg vil spørge statsministeren: Kan statsministeren afvise, at alle de rapporter, som vi har set fra FN, de rapporter, vi har set fra Amnesty International, de afhøringsrapporter, der er fra amerikanske forhørsledere, det udsagn, der er fra en dansk tolk, der har overværet de her forhandlinger, er rigtige?
Altså, mener statsministeren, at disse udsagn og rapporter er forkerte?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Nej, problemet i den her sag er hr. Mogens Jensens problem, nemlig en dyb skuffelse over, at den stærkt opreklamerede Frank Aaen-film ikke kan kaste mere af sig politisk, end den kan.
Regeringen har fremlagt en redegørelse den 13. december.
Der har vi svaret på alle de beskyldninger, der er fremsat mod regeringen, alle de påstande, der er kommet frem.
Vi fastslår klart, at der ikke er dokumentation for påstandene om, at der skulle være sket mishandlinger af tilbageholdte, der er overdraget til amerikanerne.
Det er længe blevet betvivlet af oppositionen, at det skulle forholde sig sådan – man har bl.a. henvist til filmen og et af kronvidnerne i filmen.
Nu udtaler den pågældende forhørsleder, Chris Hogan, sig så til medierne og siger: Nej, der fandt ikke mishandling sted.
Og der lader hr. Mogens Jensen og alle bare, som om det ikke er sagt, for det passer ikke ind i venstrefløjens kram.
Det er det, der er problemet for hr. Mogens Jensen.
Mogens Jensen (S), 2007-01-31:
Statsministeren har meget travlt med at forklare, hvor forfærdeligt det er for regeringen, at man sådan bliver angrebet og udsat for urigtige oplysninger, og statsministeren har også sagt, at der ikke er noget i den her sag – der er ikke noget at komme efter, som statsministeren jo så ofte siger – og henviser til redegørelsen om den her sag, som det faktisk handler om, fra december måned.
Jeg tror, at der er rigtig mange udeomkring i de små hjem, som ikke kan finde ud af, om der er noget at komme efter, eller om der ikke er noget at komme efter.
Derfor synes jeg, statsministeren skylder et svar til folk på, hvorfor han ikke vil sikre, at det her bliver uvildigt undersøgt, så vi kan se, om regeringen har ret i, at der ikke er noget at komme efter, eller om det er alle de instanser, som siger, at der er noget at komme efter, der har ret.
Chefen for Amnesty Internationals danske afdeling siger: Vi konstaterer nøgternt, at regeringen i dag ved, at der var en risiko for overgreb mod de tilbageholdte.
I det lys forstår vi ikke, at man ikke vil undersøge de 31 afghaneres situation.
Amnesty siger, at der var noget at komme efter, FN siger, at der var noget at komme efter, men regeringen vil ikke undersøge det.
Det er jo problemet i den her sag.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Først og fremmest vil jeg lige slå fast: Der er aldeles ikke tale om, at jeg nu siger noget nyt og anderledes, end jeg hele tiden har sagt.
Jeg har læst op af, hvad jeg rent faktisk har sagt til Berlingske Tidende, hvor jeg netop sagde, at man kunne opfordre til, at Danmarks Radio måske burde undersøge sig selv kritisk, altså en selvkritik.
Det er jo ikke en undersøgelse, regeringen vil iværksætte, eller noget, man kommer udefra og pådutter dem.
Det må Danmarks Radio virkelig selv finde ud af.
Regeringen har ikke et problem – jeg synes, Danmarks Radio har et problem ved at viderebringe ting på den her måde.
Så lyser det jo ud af alt det her, at hr. Steen Gade ikke har forstået forskellen på tegningesagen og så det her.
Tegningesagen handlede om, at nogle kræfter bl.a. udefra ville begrænse danske mediers ret til at bringe tegninger og måske også andre ting.
Der er det selvfølgelig vigtigt at stå benhårdt fast på pressefriheden og sige, at inden for lovens rammer må medier selvfølgelig bringe, hvad de vil.
Den sag her drejer sig jo ikke om ytringsfrihed, den drejer sig jo ikke om, at Danmarks Radio ikke må bringe de ting, Danmarks Radio vil.
Den drejer sig om, at regeringen bliver kritiseret, anklaget, beskyldt for det værste, og at vi forsvarer os og siger, at de oplysninger, der kommer, skal være i orden.
Jeg synes, det hører med til et folkestyre, at man kan få lov at forsvare sig selv.
Steen Gade (SF), 2007-01-31:
Måske er det et tegn på, at statsministeren er klar over, at der gik han over stregen, og i stedet for snakker om selvkritik.
Det var jo faktisk ikke det, der stod i Berlingske Tidende, men jeg har lagt mærke til, at det er det, der har stået på papirerne i dag, og at det er det, statsministeren har sagt i dag.
Jeg vil så glæde mig over det, hvis det er det, det er et udtryk for, for jeg regner med, at statsministeren fortsat mener det, som han sagde under Muhammedkrisen, og jeg citerer: I vores samfund er medierne fuldstændig uafhængige.
Vi har en fri presse, og regeringen har ingen autoritet til at kontrollere pressen eller blande sig i, hvad den skriver.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Igen: Jeg tror, det lønner sig at holde fast i, hvad det her drejer sig om.
Der er rettet grove anklager mod regeringen.
Regeringen forsvarer sig.
Regeringen påpeger, at der bringes forkerte oplysninger.
Det, jeg så siger til Berlingske Tidende, er, at det ikke tilkommer mig som statsminister at blande mig i Danmarks Radios interne proces – det står direkte.
Og så siger jeg, at Danmarks Radio måske kritisk burde undersøge sig selv – altså en opfordring til noget selvkritik.
Jamen det synes jeg da ærlig talt er et meget beskedent ønske at have.
Vi bliver angrebet, vi bliver anklaget for det groveste, herunder at vi vildleder Folketinget, jeg bliver truet med en rigsretssag, og så siger vi bare: Jamen hør lige her, når man kommer med så grove anklager, skulle man så ikke lige sørge for, at de faktiske oplysninger er i orden?
Vi påpeger, at de ikke er i orden, og opfordrer så til selvkritik.
Det må man da sige må være noget af det mest grundlæggende, at man i en offentlig debat har ret til at forsvare sig selv.
Steen Gade (SF), 2007-01-31:
Med hensyn til den del, der handlede om statsministerens håndtering af Muhammedkrisen og et forsvar for Jyllands-Postens ret, var det jo helt forkert, hvad statsministeren sagde.
For SF har støttet, at Jyllands-Posten havde den ret, så det var altså en fejloplysning fra statsministeren her.
Men der er jo faktisk en del, skal vi sige villede misforståelser fra statsministerens side i den her debat.
Sagen er: Hvorfor vil statsministeren ikke påtage sig den rolle, han har som pressens minister, og være et værn for Danmarks Radio, et værn for Jyllands-Posten i den konkrete situation, men i stedet for gøre det modsatte?
Statsministeren sagde jo til Berlingske Tidende, at han syntes, der skulle laves en undersøgelse.
Det er jo det, der er det kritiske, kravet om en undersøgelse.
Det ville da være spændende at få at vide, om det er det, der sker.
Ellers må man jo sige, at hvis han vil have undersøgelsen, er det jo det samme, som at han vil sætte tommelskruerne på Danmarks Radio og ikke vil leve op til rollen som pressens minister.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Jamen lad os nu tage et konkret eksempel.
Danmarks Radio bragte i en nyhedsudsendelse den påstand, at forsvarsministeren først havde givet oplysninger til Folketinget om, at danske soldater havde overdraget tilbageholdte til amerikanerne, efter at filmen var blevet offentliggjort.
Det var faktuelt forkert.
De oplysninger var givet til Folketinget langt tidligere.
Det har Danmarks Radio også erkendt var en fejl.
Skulle regeringen så, eller skulle jeg for den sags skyld, være afskåret fra at påpege, at her er der en fejl?
Altså, hr. Steen Gade får det til at lyde, som om jeg som statsminister skal hæve mig op over den debat, og jeg må ikke have nogen mening om, hvorvidt der er videregivet en forkert oplysning.
Jamen det er jo en fuldstændig meningsløs holdning at have til indholdet i ytringsfriheden.
Nu nævner jeg den, for den har Danmarks Radio selv berigtiget.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg vil til enhver tid hårdnakket forsvare pressefriheden og ytringsfriheden.
Jeg har gjort det bl.a. under tegningesagen, hvor jeg jo i den grad savnede opbakning fra venstrefløjen, som tværtimod angreb mig og angreb regeringen.
Men det her handler jo ikke om ytringsfriheden.
Danmarks Radio har lov til ligesom andre medier at bringe de nyheder, de vil.
Men når regeringen bliver angrebet, hører det da med til rettighederne i et demokrati, at man så også har lov til at forsvare sig mod angrebene.
Det er det, regeringen gør ved at påpege, at en række af de oplysninger, der er ført til torvs, er forkerte.
Jeg synes, det er så ubegribeligt, at venstrefløjen vil afskære os fra at deltage i den offentlige debat og korrigere forkerte oplysninger, der bliver viderebragt.
Nu er det så oven i købet sådan, at nogle af de forkerte oplysninger, der er viderebragt, også er blevet rettet af Danmarks Radio selv.
Per Stig Møller (KF), 2007-02-01:
Jamen det er jo præcis de sager, der kører i Tyskland og i Sverige og Italien.
Det er der jo ikke tvivl om.
Vi er enige om, at der ser ud til i disse lande at være foregået noget, som ikke burde være sket.
De sager er ved at blive undersøgt, så derfor kan jeg ikke konkludere, en regering kan ikke konkludere på undersøgelser i andre lande, men der ser da ud til at være foregået ting, som ikke burde være sket, i disse lande.
Der er bare det ved det i forbindelse med forslaget her, at der jo ikke er nogen, der overhovedet har noget som helst bevis for – sådan som tilfældet er i Tyskland og i Italien og i Sverige – at noget tilsvarende skulle være sket i Danmark.
Jeg har heller ikke hørt, at hr. Morten Østergaard har sagt, at Danmark har placeret folk i en flyver og fløjet dem ud af landet.
Det har jeg ikke hørt hr. Morten Østergaard sige.
Morten Østergaard (RV), 2007-02-01:
Nu er det jo lidt underligt at forestille sig, at man først fører bevis for, at der er sket noget ulovligt, og derefter undersøger, om der er sket noget ulovligt.
Det var jo mere naturligt først at undersøge, om der var sket noget ulovligt, og så vurdere bevisets stilling efterfølgende.
Det er sådan lidt den omvendte rækkefølge.
Det, som i hvert fald gang på gang i den spørgerunde, der har været her, har overrasket ministeren, er jo, når de her sager er dukket op, og at sagen fra Sverige pludselig kom; det er jo ganske tæt på.
Det, man så har henvist til, er, at man har haft disse diplomatiske garantier fra den amerikanske regering om, at noget sådant ikke er foregået i Danmark.
Der vil jeg bare spørge udenrigsministeren, om ikke i det mindste vi kan få en anerkendelse af i dag, at det havde man også i forbindelse med Afghanistan, hvor der altså foregik overgreb i Kandaharfængslet.
Der var også diplomatiske garantier.
Og vi ved også, at svenskerne fik diplomatisk garanti for, at den afviste asylansøger, som de udleverede, ville få en human behandling – og det var så ikke tilfældet.
Bjarne Laustsen (S), 2007-02-01:
Måtte jeg forstå udenrigsministeren sådan, at man anerkender, at der er et problem, men at problemet ikke er alvorligt nok til, at man kan skride til en undersøgelseskommission?
Ministeren bruger den attitude at sige: Det har vi ikke kendskab til, og vi vil sådan set heller ikke vide noget om det.
Er det den måde, vi skal forstå udenrigsministerens tale på i dag?
Per Stig Møller (KF), 2007-02-01:
Nej, der må hr. Bjarne Laustsen jo respektere, at der er nogle internationale spilleregler.
Der er en Chicagokonvention, som f.eks. betyder, at man ikke bare kan forlange, at et fly lander i Danmark, fordi det flyver hen over Danmark.
Hvis vi begyndte på den juleleg, ville det jo betyde, at det danske luftrum ville blive tømt, for så ville ingen bruge tid på at flyve ind over dansk luftrum, og vi ville være med til at ødelægge hele den internationale lufttrafik, hvis vi på mistanke fTTM050.fm Page 3725 Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM fra hr. Laustsen skulle sige til flyene: Der er nok et eller andet galt, se at komme ned.
Og når vi så får det ned, så må justitsministeren faktisk ikke bryde ind i flyet.
Hvis det mellemlander i Danmark, må justitsministeren ikke bryde ind i flyet, uden at der er en mistanke, det vil sige, at den skal kunne holde i byretten, det vil sige, at det svarer til en dommerkendelse.
Prøv at tænke på, hvor mange fly der flyver i luften, og hvor ville vi egentlig være henne, hvis vi begyndte på mellem staterne at bryde Chicagokonventionen og begyndte at sige: Hov, det har jeg lidt mistanke til, og den er jeg ikke helt sikker på, og det der tror jeg der er noget galt med – og så forlange, at de landede.
Og så skulle justitsministeren og politiet have en dommerkendelse hver gang.
Det ville se meget pinligt ud, når man så kommer ind og ser, at det er bryllupsgæster, som det er sket i Sverige.
Så jeg tror faktisk, at hr. Bjarne Laustsen er på en gal galej ved at bygge på mistanker og ved at tro, at vi af den grund kan tillade os at herse med luftrummet.
Det kan vi faktisk ikke.
Det er derfor, man har disse konventioner.
Der skal mere kød på, om jeg så må sige, før man kan begynde at gøre den slags.
Der er jo heller ikke nogen af de lande, som har været på tale her fra hr. Morten Østergaards eller hr. Rune Lunds side, som er begyndt at lave de lovforslag, som oppositionen foreslår her.
Hverken i Sverige, Tyskland eller Italien foreligger der sådanne lovforslag.
Det kan godt være, der er et eller andet inferiørt parti, der har stillet det, men der er da ingen risiko for, at nogen af de lande ville gennemføre en sådan lov.
Prøv lige at tænk på det.
Morten Østergaard (RV), 2007-02-01:
Indledningsvis vil jeg takke ministeren for, at regeringen i den her sag anerkender, at der i hvert fald er påstande om ulovligheder, for der er jo andre sager, der verserer nu, hvor regeringen ikke engang har opdaget, at der var påstande, og der kan man sige, at det da i det mindste er godt, at det er kommet ind på radaren i den her sag.
Så kan vi ikke i det mindste få udenrigsministeren til at gøre os den tjeneste at erkende, at der er foregået ulovligheder i forbindelse med de her kidnapninger og flyvninger på europæisk grund, så vi har et fornuftigt udgangspunkt for debatten?
fTTM050.fm Page 3724 Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM
Bjarne Laustsen (S), 2007-02-01:
Men netop de eksempler, vi har set i andre lande, er ikke et bevis for, at der ikke er sket det samme her i Danmark.
Det ønsker ministeren så ikke at vide noget om, han ønsker heller ikke at nedsætte en kommission.
Hvis der nu ikke var noget at komme efter, så ville ministeren jo være renset.
Han ville være fri for mistanke og alle mulige forskellige ting, hvis det er, at man undersøger sagen.
Jeg synes, det virker, som om man er lidt godtroende.
Man siger: Vi er imod de her fangetransporter, vi er imod tortur osv., Det kan kun lade sig gøre, hvis man flyver folk et andet sted hen, hvor man har de her fængsler, og hvor man foretager den tortur, som også er kommet frem i eksemplerne.
Hvis der nu ikke har været noget at komme efter i Danmark, så vil ministeren jo være renset, men han vil altså hellere leve med mistanken frem for at nedsætte en kommission.
Det er sådan, vi må forstå det.
Per Stig Møller (KF), 2007-02-01:
Nej, det kan den ikke i sig selv, for diplomatiske garantier er ikke i sig selv nok; altså, vi kan ikke udlevere fanger til et land, der risikerer tortur, hvis det land, der risikerer at lave tortur, bare giver os en garanti for, at de ikke gør det.
Altså, hvis det er et land, vi ved laver tortur, udleverer vi ikke fanger dertil, bare fordi landet siger: Jamen det gør vi ikke.
Der skal flere garantier, om jeg så må sige, også større mulighed for, at Danmark så kan følge sagen og følge fangen i en sådan tænkt situation.
Derfor har jeg ikke nogen grund til at sige, at det har de ikke gjort, og jeg har heller ikke hørt nogen komme frem med noget som helst omkring Danmark, som antyder, at det ikke er blevet respekteret.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at man ikke må foretage flyvninger af den art, som jeg netop talte om før, hvor man overfører fanger til tortur.
Man må godt overføre fanger, hvis det er en aftale mellem stater.
Ellers kunne internationale arrestordrer jo ikke komme til at virke.
Så det er i sig selv ikke galt.
Men det er galt, hvis det sker til et andet land, hvor man så kan risikere tortur.
Det er jo det, der er pointen.
Og det, at der har været et fly, der har fløjet med nogle fanger, som nævnes af hr. Rune Lund, betyder jo ikke, at flyet altid flyver med fanger.
Det vil jo ikke være muligt at lave en undersøgelse med tilbagevirkende kraft.
Hvordan ville hr. Rune Lund lave den undersøgelse?
Altså, hvordan kan vi fra dansk side tilkalde alle de flykaptajner – som altså er fra internationale fly – og forlange, at de stiller i Københavns Byret og forklarer, hvad der var i flyveren, med tilbagevirkende kraft?
Altså, det er jo en rent teoretisk øvelse, hr. Rune Lund er ude i.
Høgni Hoydal (T), 2007-02-01:
Jeg vil bare bede ministeren bekræfte, at i 1992 blev 200 mio. kr. sat i en af de færøske banker fra den her investeringsfond og senere afskrevet, at det ikke blev forelagt Folketinget, og at man dengang fra dansk side sagde: Nej, nej, det er et færøsk ansvar, det er jeres fond.
Er det rigtigt?
Jeg hører jo sådan en mistillid til, at der er indgået en aftale mellem Danmark og Færøerne i den her sag.
Set fra min stol handler det her om, at på Færøerne kan man også godt lide at spille fodbold, men hr. Høgni Hoydal har valgt at stå ude på sidelinjen og råbe op, mens der er andre, der går på banen for at score et mål.
Per Stig Møller (KF), 2007-02-01:
Jamen det er da alvorligt.
Altså, hr. Rune Lunds påstande er da alvorlige.
Det er da alvorligt, hvis der foregår ulovlige udleveringer af fanger til tortur.
Det er da alvorligt.
Vi har da også givet meget klart udtryk for over for amerikanerne, at vi går ud fra, at de respekterer reglerne for det danske luftrum, hvad vi har fået bekræftet at de gør.
Til det med, at vi skulle være kommet for sent: Altså, vi har jo haft kontakt med de forskellige organisationer.
Danmark er bestemt ikke kommet for sent, så det er ikke forklaringen på, at Danmark ikke nævnes.
Når Danmark ikke nævnes, er det, fordi der ikke er noget at påtale i forhold til Danmark.
Det er jo heller ikke i Danmark, der er nogen diskussion om, hvorvidt der har været personer – som det er tilfældet i Tyskland, og som det er tilfældet i Canada – som er blevet udleveret, uden at de skulle have været udleveret.
Italien har også en sag.
Men der er jo ikke nogen sag i Danmark.
Jeg kan ikke rigtig hjælpe med at skabe en sag i Danmark, når der ikke er nogen.
Rune Lund (EL), 2007-02-01:
Nu er der jo en grund til, at Danmark ikke er nævnt i den rapport, der er blevet lavet i Europarådet, og som blev lavet i juni sidste år.
Det skyldes jo, at udenrigsministeren var for langsom med at sende de danske flyoplysninger af sted.
Siden dengang er der også kommet en rapport fra EU-Parlamentet i januar i år.
Der er der heller ikke nogen oplysninger, men det er, fordi man i EU-Parlamentets rapport har glemt at medtage f.eks. alle de flyvninger og alle de landinger, der har været på Grønland.
Så der er nogle forklaringer på, hvorfor Danmark ikke har været nævnt.
Det, som jeg synes er det vigtige, og det er det, jeg synes udenrigsministeren bør forholde sig til, er jo, at der også har været nogle flyvninger, som har krydset dansk luftrum, hvor vi ved, at de samme fly tidligere har været brugt til fangetransporter, og det er for mig vigtigt nok og alvorligt nok til at lave sådan en undersøgelse.
Det er jo også derfor, at f.eks. Europarådet anbefaler, at man laver en undersøgelse.
fTTM050.fm Page 3723 Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM
Så hvornår er det alvorligt nok til, at der skal laves en undersøgelse?
Høgni Hoydal (T), 2007-02-01:
Jeg takker for det sædvanlige karaktermord – det er jo det eneste mord, man kan foretage flere gange på samme person.
fTTM050.fm Page 3721
Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM
ning, at investeringsfonden for Færøerne samtidig med den her aftale bare overgik til Færøerne
Så kunne Færøerne selv bestemme, hvordan man vil bruge fonden til at udbygge eksempelvis lufthavnen, men også til andre formål, som fonden jo har finansieret før i tiden.
Nu bliver kapitalen vel bundet og halveret, så den resterende kapital er bundet i projekter, der foregår nu.
Det vil sige, at vi ikke har mulighed for at bruge fonden til andre vigtige investeringer fremover, f.eks. til udbygning af vores energiforsyning med bølgekraft, eller det kunne være vindkraft og andet.
Kan ministeren bekræfte, at fonden nu beskæres, så den ikke kan bruges til sine oprindelige formål?
Og så må jeg endnu en gang sige, at investeringsfonden jo altså i første række har til formål at yde lån til investeringer, og det er altså danske statspenge, der er kommet i den her fond.
Det er en tvistighed, som jeg er glad for er overstået.
Det er rigtigt, at der også kan ydes lån til private virksomheder eller organisationer til løsning af store opgaver, som kan fremme forholdene for det færøske erhvervsliv som helhed.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Høgni Hoydal (T), 2007-02-01:
Jeg spørger også mig selv, hvorfor det her overhovedet skal være en sag i Folketinget.
Det er jeg fuldstændig enig med hr. Søren Espersen i.
Problemet er jo, som jeg siger, at der foregår sådan nogle underlige embedsmandsforhandlinger.
Altså, statsministeren og lagmanden har ikke forhandlet om det her, det ved vi jo.
Det har været en stående diskussion, om den ikke burde have været opdateret, der er et stort behov for det.
Danmark slipper nu for den regning, ved at vi overtager ansvaret.
Det er så o.k., men så burde vi vel samtidig også kunne administrere og træffe afgørelser om den her fond og ikke både få regningen og så stadig væk være bundet af en fiks og færdig løsning, som ikke har været debatteret af andre færøske politikere.
Jeg synes, at det danske Folketing har en vis pligt til at opretholde en vis anstændighed og et vist demokrati i forholdet mellem de to lande.
Per Stig Møller (KF), 2007-02-01:
Nej, som jeg sagde i et tidligere svar – hvordan vil hr. Bjarne Laustsen lave sådan en undersøgelse?
Vi skal så pludselig have alle de flykaptajner, som står på hr. Rune Lunds liste, til at møde i byretten eller hos dansk politi for at fortælle, hvad de fløj med hvornår.
Er det særlig sandsynligt, at alle disse internationale flykaptajner vil dukke op på politigården og fortælle, hvornår de fløj der, og hvordan de gjorde det?
Undersøgelsen vil blive utrolig tilfældig.
Det er velmenende, og det er godt, og hr. Bjarne Laustsen er et velmenende og godt menneske.
Det er jeg også, men jeg skal også være et praktisk menneske.
Det vil ikke være praktisk muligt.
Rune Lund (EL), 2007-02-01:
Jeg må sige, at jeg synes, den holdning, som udenrigsministeren har her i dag, er et meget godt udtryk for, hvilken – hvad skal man sige – tilbagelænet eller ligefrem bagstræberisk holdning, man har haft fra regeringens side hele vejen igennem.
Altså, regeringen har jo ikke været villig til at lave nogen oversigt.
Det er noget, man har måttet lave i oppositionen.
Jeg har f.eks. et oversigtspapir her, som viser, at det fly, som i december 2003 netop blev brugt til bortførelsen af tyskeren Khaled Al-Masri, også har overfløjet Danmark adskillige gange i 2001, 2002, 2003 osv.
Vi har også andre eksempler.
De to svenskere, som blev bortført i december 2001, blev bortført i et fly, som også har overfløjet dansk luftrum adskillige gange.
Vi har andre sager, hvor vi ved, at der har overfløjet fly, som tidligere har været brugt til fangetransporter.
Igen bliver jeg nødt til at stille spørgsmålet: Hvornår er det alvorligt nok for udenrigsministeren til, at man bør lave en undersøgelse?