runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-06-11:
Jeg ved ikke, hvad det er, der er tilfældet.
Jeg tror, jeg har redegjort meget godt for det.
Jeg må da så også bare konstatere, og det gjorde jeg da også rede for i min tale her, at der er masser af de ting, som vi bliver påtvunget i forhold til muslimer i det danske samfund, som vi absolut ikke bryder os om. Hele tørklædedebatten, kønsadskillelsen, kvindeundertrykkelsen og forsøget på ad omveje at få indført sharialovgivning - altså alle de ting, som jeg synes er fuldstændig groteske, og som ikke er noget, vi beskæftiger os med her i Danmark, eller som vi bryster os af, eller som vi kan lide.
Men vi må jo bare konstatere, at det kommer fra muslimsk side.
Men jeg synes, at hr. Simon Emil Ammitzbøll - og tidligere fru Margrethe Vestager - hele tiden forsøger at misbruge det her og egentlig er ærgerlige over, at hr. Kristian Thulesen Dahl bare ikke gad den debat, fordi den var håbløs.
Han kunne bare lige så godt strække hænderne i vejret og sige: Hovsa, mine udtalelser er blevet misbrugt; naturligvis mente jeg det ikke på den måde - længere er den ikke.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-06-11:
Jeg skal ikke blande mig i, om hr. Kristian Thulesen Dahl strækker armene i vejret, men jeg synes, at det vigtigt at holde fast i, at fru Pia Kjærsgaard før sagde til fru Margrethe Vestager: Vi har aldrig udtrykt foragt for den enkelte muslim.
Det er sikkert ganske rigtigt, men man har måske gjort det over for gruppen af muslimer i Danmark.
Det er vel der, det antimuslimske i virkeligheden ligger.
I hvert fald har man jo både et folketingsmedlem, en tidligere DFU-formand, byrådsmedlem osv., som er straffet efter straffelovens § 266 b.
Jeg husker ikke, om det var, fordi de var jøder eller sådan, at man var efter, men det er måske bare mig, der har husket forkert.
Og kan vi så ikke få svaret?
Altså, hvis det er til at række hænderne i vejret og vende det hvide ud af øjnene over, og hvad ved jeg, hvorfor kan man så ikke bare sige: Dansk Folkeparti er ikke et antimuslimsk parti?
Det burde være ligetil.
Jeg tror, at der overalt i Europa findes den slags partier, som Dansk Folkeparti også er, men det er lige før - de vil dog ikke erkende det
det er en indrømmelse fra fru Pia Kjærsgaards side, når man ikke vil tage ordet i sin mund og sige, at man ikke er antimuslim.
Så må man jo være det.
Eigil Andersen (SF), 2008-06-11:
I en overenskomstforhandling er der fagforbundene, som kommer med deres krav og tilbud, og der er arbejdsgiverne, som kommer med deres krav og tilbud.
Det ved enhver.
Og derfor er det ikke indblanding i overenskomstforhandlingerne at sige til den ene part, nemlig arbejdsgiversiden, hvad den burde gøre.
Derimod er det et indgreb, hvis der i morgen på tværs af begge parter bliver lavet et indgreb her i Folketinget.
Jeg vil gerne spørge fru Pia Kjærsgaard, om hun er enig med sig selv i forhold til et nyhedsbrev fra august 2007 - altså for knap et år siden hvor fru Pia Kjærsgaard skriver, at de offentlige lønninger i en menneskealder er sakket agterud i forhold til lønningerne i den private sektor.
Det skal der så gøres noget ved, for ellers er velfærden truet for syge og ældre.
Er fru Pia Kjærsgaard stadig væk enig med sig selv i, at de offentlige lønninger er sakket agterud i forhold til det private arbejdsmarked?
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-11:
Jeg skal gentage mit spørgsmål: Vil fru Pia Kjærsgaard gøre rede for, om Dansk Folkeparti er antimuslimsk på nogle stræk eller på ingen måde antimuslimsk?
Jeg synes, det er meget vigtigt at vide, hvad det er, partilederen mener i den sag her, og gør det fuldstændig lysende klart fra Folketingets talerstol, hvordan Dansk Folkeparti har det i forhold til at være antimuslimsk.
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-06-11:
I Dansk Folkeparti har vi aldrig nogen sinde udvist foragt for eller modvilje imod den enkelte muslim, og det var heller ikke det, hr. Kristian Thulesen Dahl sagde.
Men jeg tror altså ikke, selv om fru Margrethe Vestager forsøger alt, hvad man overhovedet kan, det kan uddybes mere.
Jeg mener faktisk, at den sag er fuldstændig på plads, og jeg skal erklære mig fuldstændig enig i det, hr. Thulesen Dahl udsendte en pressemeddelelse om.
Frank Aaen (EL), 2008-06-11:
Lige før debatten genstartede, var fru Pia Kjærsgaard og en lang række andre medlemmer af Folketinget henne at kigge ud ad vinduet, og det var jo et fantastisk farvestrålende syn at se strejkende sygeplejersker og andre sundhedsansatte og pædagoger begynde symbolsk at omringe Folketinget for at sige, at det er herinde, ansvaret for, at konflikten kan løses på en retfærdig måde, ligger.
Det fik mig selvfølgelig til at tænke på det løfte fra valgkampen, som hr. Villy Søvndal også lige nævnte, hvor fru Pia Kjærsgaard sagde, at der skulle være 5 mia. kr. til de lavestlønnede inden for velfærden; dem hørte vi så ikke meget til efterfølgende.
Men når man nu ser den konflikt, der udspiller sig, og har set det farvestrålende billede ude på Slotspladsen, kunne det så ikke få fru Pia Kjærsgaard på den tanke, at hvis der blev lagt nogle penge på bordet - kommunerne og regionerne har jo ikke flere penge - var det muligt at få sluttet konflikten hurtigt på en retfærdig og god måde?
Det havde nok været klogt af Socialdemokratiet, SF og Dansk Folkeparti at have haft mig med, så der havde været mulighed for at gennemskue det kneb, som finansministeren gennemførte.
Det viste sig jo, umiddelbart efter at det notat var offentliggjort, at det var snyd - rent snyd.
Der var ikke én eneste ny krone i den aftale, som de tre partier, der i valgkampen lovede 5 mia. kr., lige pludselig kunne sige var der.
Der var ikke én ny krone, det ved fru Pia Kjærsgaard også ganske udmærket, og det er jo også derfor, der er konflikt.
Havde der været 5 mia. kr., havde man jo løst problemerne med de lavtlønnede kvindefag, men det er jo lige præcis, fordi kommunerne og regionerne ikke har pengene, vi har konflikten, og derfor igen: Var det ikke en god idé at finde tilbage til løftet fra valgkampen, stå ved sine løfter fra valgkampen?
Det er jo dybt utroværdigt at sige noget i en valgkamp og så sige det modsatte, dagen efter at valget er overstået.
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-06-11:
Jo, men jeg tager det sådan set som en kollektiv balle fra Enhedslisten til vi tre partier, som trods alt er kommet noget længere, end Enhedslisten nogen sinde ville kunne komme.
Sådan er det jo.
Og så må jeg bare konstatere, at der jo altså er visse lavtlønnede kvindehverv, som er på plads, og hvor skal vi være glade for det.
Vi håber bare, at resten også kan komme det, og jeg mener, der stadig er håb om det.
Det er også derfor, jeg synes, det er yderst fornuftigt, at Folketinget ikke går dybere ind i denne konflikt, som stadig pågår, og det vil jeg stadig afholde mig fra at gøre.
Jamen det er jo slet, slet ikke det, det drejer sig om overhovedet, og så skal jeg sige, at det var hr. Frank Aaen ikke med i.
Det var kun Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og Socialistisk Folkeparti, der jo besluttede at acceptere regeringens indstilling om, at der over 3 år blev afsat 5,1 mia. kr. mere til løn end i det oprindelige udspil.
Det var det, der kunne gøres, og det var det, der var tilslutning til - ikke en aftale eller et forlig, men en tilslutning - og jeg synes egentlig, det var meget godt, at det var vi tre partier, som havde været ude med i valgkampen.
Javel, hr. Frank Aaen og Enhedslisten er jo aldrig nogen sinde med i den slags.
Det må vi så lære at leve med, og det har vi også gjort for længst.
Men det er jo det, der er sket, og det har hr. Frank Aaen ikke så megen viden om, fordi han ikke var med.
Morten Bødskov (S), 2008-06-11:
Jeg vil gerne spørge fru Pia Kjærsgaard om et emne, som vi drøftede i efteråret bl.a. under finanslovdebatten, hvor Dansk Folkeparti jo lagde stemmer til en skattepakke.
Dengang lykkedes det mig ikke rigtig at få svar fra fru Pia Kjærsgaard på, hvorfor det kunne være, at Dansk Folkeparti engagerede sig i den her skattepakke, når nu Ældre Sagen i deres høringssvar bl.a. skrev, at den her skattepakke er en meget dårlig aftale for pensionisterne.
Den overser de fleste pensionister inklusive de dårligst stillede af dem.
Ældre Sagen har senere udtrykt, at de er skuffede, og at de ikke synes, at regeringen og Dansk Folkeparti har fundet en fair fordeling.
Når man skal lette skatten på arbejde, ja, så stiller det pensionisterne i en meget, meget dårlig situation.
Hvorfor lægger Dansk Folkeparti stemmer til en skatteaftale, som forringer vilkårene for de dårligst stillede pensionister i vores land?
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-06-11:
Det forringer jo altså overhovedet ikke forholdene for de dårligst stillede pensionister - og jeg tror nok, at Ældre Sagen har trukket mere eller mindre i land i forbindelse med den udtalelse, som de kom med i første omgang.
Jeg tror nok, at vi har været igennem den debat så mange gange, at hr. Morten Bødskov udmærket godt ved, hvorfor vi gik med.
Vi fik en langt bedre aftale end den, regeringen havde fremlagt.
Vi kom jo med en helt anderledes skattepakke end den, der var lagt frem.
Og det er nu engang vores mission, det vedkender jeg mig, og det er jeg rigtig, rigtig glad for.
Vi kan gå ind og tage et ansvar, vi kan gå ind og få medindflydelse, når der er ting, der skal foregå, som er meget store, og som drejer sig om en bred del af den danske befolkning.
Det, vi så efterfølgende gjorde i forhold til pensionisterne, var at give dem et løfte.
Og det var det løfte, vi gav efter skattepakken, som så ikke gav fradrag til topskatteydere, som jeg kan forstå at Socialdemokraterne vil være indstillet på på et tidspunkt, men til skatteydere med bundskat og mellemskat.
Og det løfte, vi gav, var, at når der skulle forhandles finanslov, ville vi tilgodese folkepensionisterne.
Og det var præcis det, vi gjorde ved eksempelvis at hæve ældrechecken til 10.000 kr. fra den 1. januar.
Morten Bødskov (S), 2008-06-11:
Det kan altså godt være, at det var mig, der sådan ikke helt forstod det.
Men på bundlinjen står vel det, at Ældre Sagen har kritiseret den skattepakke, som Dansk Folkeparti altså valgte at lægge stemmer til, sønder og sammen.
De har sagt, at de dårligst stillede pensionister kommer ud med et minus; de taber altså på den her pakke.
Det er jo et udtryk for hulheden i Dansk Folkepartis politik.
Med den ene hånd er man klar til at gøre hvad som helst, og man siger, at man er klar til at styrke forholdene for pensionisterne, men med den anden hånd vedtager man altså en skattepakke, som forringer forholdene for de dårligst stillede pensionister ifølge Ældre Sagen.
Det var jo ikke nødvendigt, at Dansk Folkeparti stemte for den her skattepakke, men det valgte de.
Hvis Dansk Folkeparti havde ladet være med at stemme for den her skattepakke, ja, så havde pensionisterne ikke skullet opleve de forringelser, som Ældre Sagen mener kom ud af den.
Så kan fru Pia Kjærsgaard ikke prøve at svare på dette: Hvorfor valgte Dansk Folkeparti at sige ja til en skattepakke, som ifølge Ældre Sagen forringer vilkårene for de dårligst stillede pensionister?
Det tror jeg vi og mange andre mangler svar på.
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-06-11:
Fordi vi samtidig gav det løfte, at vi ville forbedre pensionisternes situation på anden vis, hvilket vi også har gjort, og som i øvrigt har udløst ros fra Ældre Sagen.
Det fik vi ros for, så altså, på den ene side og på den anden … Jeg synes da, at det fint, at forskellige organisationer byder ind og fortæller, hvad de mener om dit og dat.
Det synes jeg da er helt fint.
Man må bare konstatere, at de skatteomlægninger - for det var jo reelt det, der var tale om - faktisk også kom en stor del af den danske befolkning til gode, også dem med mellemindkomster og dem med bundindkomster, som også hr. Morten Bødskov skulle være interesseret i.
Mette Frederiksen (S), 2008-06-12:
Det, der i virkeligheden kan undre i den her sag, er, at når vi står i en situation i Danmark, hvor vi i tiltagende grad mangler almene boliger - hvor der stort set er sat et stop for nybyggeri af de boliger, som mennesker med almindelige indkomster har råd til at betale, bl.a. i Storkøbenhavn og andre steder - har vi en velfærdsminister, der bruger al sin energi, altså den, der er tilbage i hvert fald, på at sælge de almene boliger, der er, i stedet for at gøre det, som ministeren da burde være optaget af, nemlig at få bygget det nødvendige antal nye boliger, få sikret sig, at der er familieboliger i vores byer, sikret sig, at der er ældreboliger til vores ældre mennesker, sikret sig, at der er handicapboliger til danskere med funktionsnedsættelser. Men nej, det bekymrer ikke velfærdsministeren.
Til gengæld skal de boliger, der allerede er bygget og opført, sælges, og der er ikke engang nogen, der har lyst til at købe dem.
Så derfor er det her bare en opfordring til ministeren om nu at få bygget de almene boliger, vi har behov for.
Karen Jespersen (V), 2008-06-12:
Jeg vil gerne sige, at det, der jo er værd at hæfte sig ved, er, at der var nogle positive toner i fru Sophie Hæstorp Andersens indlæg og i virkeligheden også i hr. Bjarne Laustsens.
Det er jo lige præcis det, der kunne være formålet med at forlænge forsøgsordningen, nemlig at vi, ud over at vi får mulighed for at lave en så grundig, gennemarbejdet permanent ordning som muligt, også får mulighed for at få et bredt flertal.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at forsøgsordningen ikke har været nogen succes, for der er ikke blevet solgt ret mange boliger.
Der ligger en evalueringsrapport, som blev brugt i det lovforberedende arbejde, og det var derfor, at det tog noget tid, inden den kom frem.
Jeg synes, det er en god evalueringsrapport - fuldstændig som fru Sophie Hæstorp Andersen og fru Nanna Westerby har sagt - men som jeg også har forklaret i samrådet, er nogle af de anbefalinger, der kommer i evalueringsrapporten, faktisk ikke så ligetil at omsætte.
Det gælder f.eks. muligheden for at tage en hel ejendom ud, en hel opgang ud, og så sælge den samlet.
Det kræver faktisk noget mere tid for at finde ud af, om det kan lade sig gøre. Så det, der er min hensigt, er at sige: Hvordan får vi den bedst mulige permanente ordning med det boligpolitiske formål både at styrke den enkeltes medejerskab til sin egen bolig og boligområde og at forebygge en ghettoisering?
Det, der jo er interessant ved evalueringsrapporten, er, at her står, at der er en ny og mere positiv holdning i boligselskaberne, og det var også det, jeg synes, jeg hørte i fru Sophie Hæstorp Andersens indlæg og jo i virkeligheden også hos hr. Bjarne Laustsen, når han fremhævede det meget positive for de ejendomme, der blev solgt i Københavns Kommune.
Min bemærkning om, at meget havde set anderledes ud, gik jo eksplicit på det spørgsmål om, hvorvidt kommunen havde færre boliger at placere folk i, men det er jo fuldstændig rigtigt, at samlet set er der en positiv vurdering af det forløb og konsekvenserne af salget.
Det ligger også i evalueringsrapporten, og jeg tror, at det er hr. Klaus Hansen, der også har givet udtryk for det, så jeg vil gerne vende det om og sige, at det, jeg ser, så er en holdning hos hr. Bjarne Laustsen, der udtrykker, at hvis det er gjort rigtigt, kan salg af boliger faktisk tjene et rigtig godt og fornuftigt formål.
Jeg håber på, at vi kan bruge den kommende periode til at få endevendt det her og se, om der skulle være grundlag for et bredt flertal om en permanent ordning.
Tina Petersen (DF), 2008-06-12:
Det er jo sådan en dag, hvor man er rigtig glad for at stå her på talerstolen og se, at Dansk Folkeparti endnu en gang får et af sine beslutningsforslag på handicapområdet, B 20, igennem.
Den del af L 154, der drejer sig om hjemmetræning af handicappede børn, skyldes jo et beslutningsforslag, som vi fik sat i gang for 2 år siden. Processen vil jeg sige
har været lidt af en oplevelse, for vi gjorde det for cirka et år siden, at vi satte os ned i Socialudvalget og gennemarbejdede det bredt - vi var der sådan set alle sammen på nær Enhedslisten - og fik lavet en beretning, som lovforslaget så skulle udarbejdes på baggrund af.
Jeg vil så sige, at processen efterfølgende, da lovforslag nr. L 154 blev fremsat, har været lidt af en spøjs oplevelse.
Ikke mindst har jeg i den sidste del af processen været meget i tvivl om, hvor man havde Socialdemokraterne, SF og specielt Det Radikale Venstre, og om de var lige så glade for, at vi nu var nået så langt, at vi kunne få vedtaget det her.
Til sidst vil jeg så sige, at jeg så sandelig håber, at hele Folketinget er villig til at stemme for det her forslag, så de her forældre til handicappede børn nu får den her mulighed, de har ventet på i rigtig mange år - sådan ca. 15-20 år herhjemme - for at koncentrere sig om de børn, som betyder så umådelig meget for dem, og at de kan få lov til at være en del af deres børns hverdag og hjælpe dem på bedste vis.
Så mit håb er, at vi i dag kan afslutte den her 2 år lange proces med et positivt udfald.
Karen Jespersen (V), 2008-06-12:
Jeg arbejder jo netop nu i samarbejde med både kommunerne og boligselskaberne med at finde en ny model, der kan erstatte det rammebeløb, som jo på mange måder ikke fungerer særlig godt, med en mekanisme, der skal sikre mere byggeri.
Altså, man taler om at hæve rammebeløbet.
Så der kommer nogle forslag til, hvordan man kan forbedre de instrumenter, der kan sikre både flere boliger og billigere boliger.
Hvor mange boliger man kan bygge, skal jo hele tiden ses i forhold til den konjunkturpolitiske situation, sådan at man ikke begår 1980'ernes fejl igen, hvor man satte for meget blus under kedlerne og fik så høje lønstigninger i byggesektoren på grund af mangelen på arbejdskraft, at det blev en boomerang, der skabte øget arbejdsløshed.
Men vi får en debat om de rammer, der er, for at sikre både billigt og øget boligbyggeri.
Det kan jeg godt love her.
Jeg vil så igen gerne lige sige, at det er rigtigt, at vi er uenige om, hvorvidt den her forsøgsordning skal forlænges, men det helt afgørende er jo, om vi får skabt en solid permanent ordning, der ikke kun handler om de såkaldte ghettoområder, belastede områder, men gælder for hele sektoren.
Det er der, at vi kan sige - forsøgsordning eller ikke forsøgsordning at vi nu har 1½ år, hvor vi kan diskutere, hvordan det kan gøres.
For den permanente ordning, vi har i de belastede boligområder, fungerer jo heller ikke godt nok.
Det er lige præcis også det, evalueringsrapporten nævner for os.
Ja, der er nogle ting, vi er uenige om, men det kunne være utrolig godt, hvis vi kunne bruge den tid, vi har foran os, til at nå til enighed om en permanent ordning, som var til gavn for beboerne, borgerne, og som både kommuner og boligselskaber kunne støtte op om.
Mette Frederiksen (S), 2008-06-12:
Jeg synes, det er nødvendigt at anholde den præmis, som ministeren nu lægger til grund for diskussionen: at der af hensyn til en eventuel overophedning af dansk økonomi ikke kan bygges almene boliger.
Man har jo truffet et valg.
Hvis man nu havde ladet være med at poste penge ud i skattelettelser, havde vi slet ikke stået i den økonomiske situation, vi står i i dag.
Det kan da aldrig nogen sinde blive hverken kløgtigt, klogt eller fremadrettet at lade være med at bygge det antal boliger, som danskerne har behov for at der bliver bygget.
Vi ved jo i dag, at vi har ældre mennesker i Danmark, der bor i utidssvarende ældreboliger, hvor deres velfærd og deres hverdag ikke er god nok.
Vi ved, at vi har unge handicappede, der bor på plejehjem ikke af lyst, men af nød, fordi der ikke er tidssvarende handicapboliger.
Og vi ved, at flere og flere mennesker, børnefamilier og andre, bliver skubbet væk fra vores store byer, fordi man ikke har råd til at erhverve sig en bolig.
Så skal man jo ikke i dag dukke op og sige, at det er af hensyn til en overophedning af økonomien, at der ikke bliver bygget det nødvendige antal boliger.
Boligerne bliver ikke opført, fordi vi har en regering, der ikke prioriterer at bygge det nødvendige antal boliger i Danmark.
Var det ikke bedre, at politikerne her på Christiansborg i stedet koncentrerede sig om at bygge det nødvendige antal boliger?
Karen Jespersen (V), 2008-06-12:
Hvis man ser på det antal boliger, der er blevet bygget - ikke bare dem, der er givet tilsagn til, men dem, der også er blevet bygget - vil man se, at der har været et klart højt niveau her gennem de sidste 6-7 år.
Men vi kan se, at maksimumbeløbet som styringsmekanisme er løbet ind i nogle vanskeligheder, nøjagtig ligesom rammebeløbet gjorde det i 1990'erne.
Derfor er der brug for også at se på nogle andre styringsmekanismer.
Samtidig har vi så det her problem med, at vi ikke skal løbe ind i en overophedning.
Men det at undgå en overophedning betragter jeg altså som ganske almindelig økonomisk snusfornuft, som jeg faktisk tror Socialdemokratiet også deler inderst inde.
Men igen, tak for tilsagnet om at ville være med til at drøfte det her meget vigtige område.
Mette Frederiksen (S), 2008-06-12:
Men det er bare ikke nok.
Det er ikke tilstrækkeligt at slutte debatten i dag af med at sige alle de rigtige ord.
Der bliver ikke bygget flere almene boliger i Danmark, hvis ikke regeringen vil prioritere at opføre nye almene boliger, for det kommer ikke af sig selv.
Det, vi har oplevet igennem de seneste år, er jo en regering, der ikke har prioriteret den boligsociale indsats, en regering, der ikke har prioriteret ghettobekæmpelsen, en regering, der ikke har villet prioritere den del af boligområdet, som ganske almindelige mennesker bor i.
Derfor siger vi ja tak til politiske drøftelser, men hvis det er politiske drøftelser, der kun har fin form og flotte ord, men intet reelt indhold, kan vi ganske enkelt ikke være det bekendt over for de ældre, over for de handicappede, over for de børnefamilier og alle de andre, der har behov for en stærk almen boligsektor i Danmark.
Karen Jespersen (V), 2008-06-12:
Desuden vil der også blive mulighed for drøftelse af nogle nye og forhåbentlig klart bedre vilkår for den almene sektor.
Så det ser jeg meget frem til.
Og det er et formål, jeg håber vi kan samles om meget bredt.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-12:
Jeg betragtede Venstres ordførers indlæg som et ordførerindlæg; og selv om det er den sidste dag i samlingen, kan man altså simpelt hen ikke lægge øre til så meget sludder.
Der blev sagt, at der var blevet givet mange flere tilsagn nu her end under den tidligere SR-regering.
Jeg vil gerne have, at Venstres ordfører kommer herop og bekræfter, at der er forskel på tilsagn, og fortæller, hvor mange byggerier der rent faktisk er opført.
Jeg vil gerne høre tallene for 2006 og 2007: Hvor mange boliger er der egentlig blevet bygget i den periode?
Og når regeringen har smykket sig med lånte fjer, vil jeg sige, at det jo er på baggrund af de resultater, den tidligere SR-regering opnåede, at der blev bygget nogle boliger i den første del af den her regerings levetid.
Men så er det jo faktisk gået totalt i stå, og det er kun nogle ganske få hundrede, der rent faktisk er blevet bygget.
For det, der er problemet her, er, at selv om byggeriet er gået i stå, sidder Venstre på hænderne; de har intet foretaget sig overhovedet for at diskutere og finde muligheder for, at der kan komme gang i det almene boligbyggeri igen.
Nanna Westerby (SF), 2008-06-12:
Jeg må jo indrømme, at jeg bliver lidt forundret nu, når jeg hører Venstres ordfører sige, at regeringen gør utrolig meget for det almene boligbyggeri.
For det er ved gud ikke den oplevelse, hverken jeg eller de, som beskæftiger sig med den almene boligsektor, har.
Vi oplever, at antallet af tilsagn er faldet drastisk til et historisk lavt niveau, det har regeringen i øvrigt også erkendt.
Vi oplever en velfærdsminister, der siger, at der er brug for en pause i det almene boligbyggeri, på trods at vi kan se, at vi kommer til at mangle almene boliger i fremtiden.
Det kalder jeg ikke at gøre særlig meget for det almene boligbyggeri.
Vi har i SF foreslået, at man sænker den kommunale grundkapital for alle almene boliger, at man giver kommunerne mulighed for at sælge til under markedspris, at man hæver rammebeløbet, at man laver nye lånevilkår for den almene boligsektor.
Jeg må sige, at jeg er meget forundret over, at Venstre påstår, at regeringen gør noget for det almene boligbyggeri.