runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-12:
Jeg sidder og tænker, at der bliver talt lidt ned til de danske virksomhedsejere i det her ordførerindlæg.
For der er jo mange, der faktisk er rigtig glade for de her skattelister.
Allerede før skattelisterne startede – hvor Enhedslisten jo så måtte publicere lignende skattelister efter bedste evne – blev jeg kontaktet af en erhvervsdrivende nede fra Strøget.
Jeg vil ikke nævne brandet, men det var et af de større udenlandske brands.
Jeg var dengang rådgiver for hr. Frank Aaen, og han ville gerne sponsorere et jakkesæt til hr. Frank Aaen, for han var simpelt hen så glad for det arbejde, som hr. Frank Aaen gjorde.
For han betalte selv med glæde sin selskabsskat og de andre skatter, der var, og han var træt af at opleve, at nogle af de rigtig store selskaber, som tjener rigtig mange penge, og som har en enorm omsætning i Danmark, betalte 0 kr. år efter år, fordi de med en hær af advokater og andet kunne lave det, man kalder kreativ skatteplanlægning, altså gennem transfer pricing flytte deres skattebetalinger til lande med lavere skat, og at de dermed slap for at bidrage til det samfund, som de jo lukrerer på.
Jeg synes, det er flot, at der er folk, der skaber virksomheder, men vi skal jo huske, at de gør det på ryggen af et samfund, hvor der en infrastruktur, hvor der er uddannelse og alt muligt andet, som skatterne er med til at betale.
Så er det her ikke lidt at gøre sig til talsperson for nogle virksomheder, hvoraf mange måske faktisk synes, at det her er en rigtig god idé?
René Gade (ALT), 2016-02-12:
Det var så den gode grund til, at jeg aldrig plejer at stille tingene så skarpt op, for så kommer vi ud i en debat, hvor vi netop prøver at male modparten op i et hjørne.
I mine øjne skræmmer det ikke nogen virksomheder.
Selvfølgelig kan man da vælge et land som Danmark, fordi man får en infrastruktur og de dygtige medarbejdere, der nu engang er, og som vores velfærdssamfund skaber.
Så hele min pointe er: Det kan godt være, at de her åbne skattelister skaber noget ravage i medierne og rent politisk, men de skaber også en debat og en åbenhed.
Jeg tror, at de virksomheder, som Danmark skal tiltrække, og som Alternativet også rigtig gerne vil tiltrække, da ikke er bange for en debat.
Rune Lund (EL), 2016-02-12:
Jeg og Enhedslisten er jo rigtig glade for de åbne skattelister, og jeg tror ikke, jeg overdriver ved at sige, at det er et af vores børn, og det er noget, vi er gået meget op i igennem årene.
Vi synes, det er meget vigtigt, at der kommer fokus på, at det jo er sådan og har været sådan, at store multinationale selskaber har kunnet betale ingenting eller næsten ingenting i skat, mens små og mellemstore danske virksomheder har skullet betale skat.
Men skatteministeren har jo ret i, at en oplysning om skattebetaling sådan set kun er en oplysning ud af mange.
Men så kunne man jo også gå den anden vej og sige: Skulle vi så udbygge det her, så der f.eks. kom flere oplysninger om, hvilke afgifter de her virksomheder bidrager med til det danske samfund?
Vi vil fra Enhedslistens side bestemt stille os positive over for, hvordan man kunne udvide det her.
Hvad er skatteministerens holdning til det?
Merete Riisager (LA), 2016-02-12:
Jeg tror, at jeg meget tydeligt sagde i min tale, at selskabsskattelisterne er et af mange tiltag, som gør det mindre attraktivt at være virksomhed i Danmark.
Vi kan være interesserede i at lave nogle ordentlige og gennemskuelige rammer for virksomhederne, som gør, at de kan overholde lovgivningen, og at de kan drive deres forretning til glæde og gavn for alle dem, der arbejder der.
De betaler deres skat, og så er der alle dem, der nyder godt af, at virksomhederne betaler skat i Danmark, ikke kun igennem selskabsskatten, men også igennem skatter og afgifter på alle mulige og umulige andre måder.
Malou Lunderød (S), 2016-02-12:
Jamen så vil jeg gerne følge op på noget af det, som ordføreren også sagde tidligere, nemlig det her med det erhvervsfjendtlige, altså at vi har nogle erhvervsfjendtlige rammevilkår for virksomhederne her i landet, og at det kan give os et mindre rigt land.
Jeg tror, det var sådan, at ordføreren udtrykte det.
Så vil jeg bare gerne spørge helt klart: Er skattelisterne et sådant erhvervsfjendtligt tiltag, og vil åbne skattelister dermed gøre Danmark til et mindre rigt land?
Merete Riisager (LA), 2016-02-12:
Staten skal ikke lave overgreb på borgerne.
Staten skal ikke udstille virksomheder, når der ikke er belæg for det.
Det gør man med skattelisterne.
Man giver et forkert billede af, at der er nogle virksomheder, som bryder loven, når de ikke gør det.
Malou Lunderød (S), 2016-02-12:
Det, der egentlig lige fik mig op af stolen, var, at ordføreren gentog det her med, at man fik udstillet virksomhederne for noget, de ikke havde gjort.
Men her er der jo i virkeligheden bare tale om en fuldstændig åbenhed over for, hvordan det skal være.
Kunne ordføreren ikke forestille sig, at det faktisk er bedre, at man giver dét retvisende billede, frem for at man måske har nogle privatpersoner, der skal sidde og grave i nogle oplysninger, som ikke er helt præcise, og som derfor måske får fremstillet et ikkeretvisende billede af virksomhederne?
Kunne ordføreren ikke forestille sig, at det var sådan, det hang sammen?
Merete Riisager (LA), 2016-02-12:
Der er jo ikke nogen grund til at tillægge hinanden ting, man ikke har sagt.
Det synes jeg aldrig en debat bliver bedre af.
Vi synes, det er rigtig udmærket, at vi har offentligt tilgængelige regnskaber, selvfølgelig.
Når jeg er imod de her selskabsskattelister, er det, fordi selve formålet med dem er at udstille virksomheder for noget, de ikke har gjort.
Det er det, jeg synes er urimeligt og skaber et fjendtligt klima omkring virksomhederne.
Jeg synes, vi skal starte med at få dem fjernet og derefter tale om, hvordan vi kan skabe et mere positivt miljø omkring virksomheder og folk, der investerer i Danmark.
Jeppe Bruus (S), 2016-02-12:
Man skulle tro, at verden ville falde sammen, og at vi ikke ville få en eneste krone krævet ind.
Det var 66 mia. kr. sidste år.
Det er da en positiv fortælling.
Det er da godt.
Og de oplysninger ville være tilgængelige alligevel, medmindre Liberal Alliance også ønsker at afskaffe, at virksomhederne skal aflægge et regnskab.
Så det er da positivt, at de oplysninger selvfølgelig fremgår åbent og findes inde på en objektiv liste på Skatteministeriets hjemmeside, i stedet for at det er alle mulige private initiativer, der skal tilvejebringe meget relevante oplysninger.
Merete Riisager (LA), 2016-02-12:
Det er selvfølgelig et helt fair spørgsmål: Hvad er problemet overhovedet med selskabsskattelister?
Og der vil jeg sige, at selvfølgelig tager jeg udgangspunkt i de analyser, der har været bl.a. også fra Dansk Erhverv og Dansk Industri.
Det er jo dem, der taler med deres medlemmer, og dem, der har det store indblik.
Det er klart, at det da er det fundament, jeg står på, når jeg siger, at selskabsskattelisterne er et problem, og så er det selvfølgelig også med udgangspunkt i hele den retorik, der var omkring selskabsskattelisterne, da de blev lavet, og så nogle af de sager, der har været efterfølgende, hvor virksomheder er blevet lagt ud for at sige, at de ikke betaler selskabsskat, når der har været helt legitime og lovlige grunde til, at de ikke har gjort det.
Så selvfølgelig er der problemer med at have nogle selskabsskattelister, som hænger virksomhederne ud for noget, som de ikke har gjort, og de ikke har overtrådt loven.
Jeppe Bruus (S), 2016-02-12:
Jeg ved ikke, om ordføreren gør det bevidst eller ubevidst, men det virker jo helt vildt, at det, der ligesom er argumentet, er ordførerens egen erfaring med virksomheder.
Ordføreren har været rundt og spørge i virksomhederne, om de er bange for det her, og så siger de ja, og alle, der så sår tvivl om det, har ingen forståelse for, hvad virksomheder er, eller hvad omdømme er, eller hvad branding er.
Jeg har ikke hørt ordføreren komme med et eneste reelt argument for, hvad det negative er i det her, og jeg har ikke hørt ordføreren komme med et eneste reelt argument for, at det her sådan set skulle være et problem, eller at der ville være nogle virksomheder, der vælger Danmark fra på grund af åbne skattelister.
Det er da et fuldstændig reelt spørgsmål, som også Alternativet stiller til, hvad det er for en type virksomheder, der sådan set så kigger på Danmark og siger: Nej, der er åbne skattelister, der vælger vi så ikke at placere vores forretning.
Så det her bidrager til at skabe åbenhed og måske også aflive nogle af de myter, som jeg faktisk synes at ordføreren selv bidrager til.
Merete Riisager (LA), 2016-02-12:
Okay, men jeg er sådan set heller ikke så bange for, at vi maler hinanden op i et hjørne, for det tror jeg faktisk, at Alternativet og Liberal Alliance er meget, meget forskellige partier, når det kommer til mulighederne
både for iværksættere og virksomheder i det hele taget.
Jeg tror faktisk, det er meget vigtigt, at vi taler om de forskelle, der er, og at Alternativet også bliver klar over, hvad deres politik rent faktisk er, for det er jo også information til borgerne, når I selv forklarer, hvad det er, der er jeres politik, og derved fremstår forskellene jo altså også tydeligere.
For man er åbenbart ikke klar over, at et brand selvfølgelig er en forretning, at det jo er det, man sælger, man sælger jo sit brand og sit produkt, og hvis der er nogen, der uretmæssigt lægger det for had, så er det selvfølgelig en risiko for ens forretning.
Rune Lund (EL), 2016-02-12:
Jamen lovgivning er meget vigtigt her, og hvis Liberal Alliance og Enhedslisten kunne blive enige om et initiativ, hvor vi lukker en masse skattehuller og tager en masse initiativer, som forhindrer aggressiv skattetænkning, så vil jeg sige, at vi vil være meget åbne over for det.
Jeg tror umiddelbart, at Enhedslisten skal finde sine politiske alliancepartnere andre steder end hos Liberal Alliance, men vi er meget opmærksomme på, hvilken betydning lovgivningen har, og Enhedslistens døre vil altid stå åbne for alle, der ønsker en dialog med Enhedslisten om, hvordan vi kan mindske aggressiv skattetænkning, og hvordan vi kan lukke skattehuller.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-12:
Jeg tvivler stærkt på, at man i ret mange virksomheder sidder og tænker, at nu må vi hellere betale nogle milliarder i skat, som vi egentlig ikke er forpligtet til at betale, for så kommer vi på en liste, og så kan folk se, at vi er nogle gode skatteydere, og så får vi nok flere kunder i butikken.
Jeg tror altså ikke, det hænger sådan sammen, og som det er blevet sagt mange gange før, medvirker skattelisterne i hvert fald i den nuværende form til at skabe forvirring.
Lad os sige, at man f.eks. har investeret i maskiner og ny teknologi osv.
Så får man jo ikke det store overskud i det år, og det betyder også, at ens skattebetaling er begrænset, og den er måske endda ikkeeksisterende.
Men betyder det så, at det er en virksomhed, der ikke bidrager til samfundskassen?
Det mener jeg da ikke man kan sige.
Tværtimod.
Jeppe Bruus (S), 2016-02-12:
Men det svarede jeg også selv på på et spørgsmål fra fru Merete Riisager om, hvem det egentlig er, der står for kontrollen, og det er selvfølgelig staten.
Men vi kan jo se, at de åbne skattelister i hvert fald har været en del af den situation, vi nu står i, hvor flere selskaber betaler selskabsskat, og hvor mængden af penge, der bliver betalt, er voksende.
Altså, det er vel en god historie, og vi bør vel være stolte af og glade for, at selskaberne i Danmark har bidraget med 56 mia. kr. sidste år.
Er det ikke fint at få åbenhed om den historie og skabe den gode fortælling, som forhåbentlig også positivt kan motivere flere selskaber til at betale mere i selskabsskat?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-12:
Jo til det første, og nej til det sidste
Altså, der er jo nogle helt anderledes grundlæggende problemstillinger, som det er vigtigere at se på, frem for at lade det være op til den politiske forbruger at holde øje med de her skattelister og så købe ind – hvad enten det nu er benzin, burgere, eller hvad det er – de steder, hvor man mener at virksomheden betaler mest i skat.
Jeg ved ikke, hvor mange forbrugere der vil lade sig påvirke af det.
Jeg tror, de fleste køber benzinen der, hvor den er billigst, og burgerne der, hvor de er bedst.
Jeppe Bruus (S), 2016-02-12:
Da vi senest arbejdede med de her åbne skattelister, var det jo i forbindelse med, at vi havde en større indsats imod skattely, og det er klart, at der er noget af det, der handler om åbenhed, og noget, der handler om oplysning, og i dag behandler man det også i Rådet med regeringens indstilling, hvor man forsøger at skabe mere åbenhed om store selskabers skattebetaling, ikke forstået som offentlig åbenhed, men åbenhed, så myndighederne også kan udveksle oplysninger.
Tendensen er jo, at det går imod større åbenhed, netop fordi vi kan se, at der er et problem.
Der er jo det problem, at folk i store selskaber flytter deres skattebetalinger rundt for at undgå at betale skat, og det vil sige, at vi fra politisk hold kan lave nogle regler, og at folk så forsøger at undgå dem.
Det er jo bl.a. også derfor, at det er en god idé at have åbenhed omkring det her.
Er det ikke Venstres indstilling, at det er gavnligt at styrke indsatsen mod skattely og dermed også øge indsatsen omkring åbenhed?
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-12:
Jeg mener, at det er et faktum, at den fokus, der har været på virksomhedernes skattebetaling, både den fokus, vi fra Enhedslistens side skabte ved at lave de her lister selv med det arbejde, det krævede, og den fokus, der er kommet siden, her været medvirkende til, at en række selskaber, der aldrig før har betalt skat i Danmark, er begyndt.
Vi ved jo godt, at publicity og pr betyder rigtig meget for virksomheder, CSR i forhold til miljø, men også i forhold til skattebetaling.
Det undrer mig, at regeringen er så ivrig – eller at Venstre er så ivrig – efter at få mørkelagt det her område.
Så siger ordføreren, at det skaber forvirring.
Jo, men hvis vi ikke har de her åbne skattelister, så er det, man kan gå til, jo at kigge på virksomhedernes årsregnskaber og skattebetalingen der.
Der kan man så se, at nogle af de her virksomheder betaler skat.
Problemet er bare, at man ikke kan se, hvor de betaler den skat, og det vil sige, at det kan fremstå, som om en stor dansk virksomhed betaler en masse i skat, skatten bliver bare lagt i Luxembourg eller et andet skattely i stedet for i Danmark.
Det kan borgerne ikke får adgang til at se.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-12:
Nu har hr. Jan E. Jørgensen ikke en bil, fordi han går op i miljø, CO2 og den slags modsat socialisterne på Enhedslistens fløj.
Så jeg tanker ikke benzin på egen bil, eftersom jeg ikke har en.
Så nej, den slags overvejelser gør jeg mig ikke.
Og det ville jeg nok heller ikke gøre alligevel.
Rune Lund (EL), 2016-02-12:
Jeg er jo med på, at man kan udbygge skattelisterne med flere informationer.
Det er jeg og Enhedslisten som sagt positivt indstillet over for.
Men jeg synes da, at når jeg kommer kørende i min bil, for jeg har også en bil, og skal tanke benzin, så prøver jeg faktisk at undgå de selskaber, som jeg kan se i årevis har betalt 0 kr. i skat.
Jeg vil da hellere køre ind og tanke benzin der, hvor jeg ved at der også bliver betalt skat, når jeg tanker benzin.
Har hr. Jan E. Jørgensen den slags overvejelser, når hr. Jan E. Jørgensen tanker benzin på sin bil?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-12:
Det er vel i virkeligheden først og fremmest en information til Folketinget og regeringen, som jo har de oplysninger alligevel.
De kan bruge det til at gå ind og se på, om vi har skruet vores system uhensigtsmæssigt sammen, når det kan lade sig gøre, at man kan operere i så mange år uden at betale skat.
Hr. Engelbrecht skal have tak for at have fjernet mig fra det dårlige selskab, jeg befandt mig i, så jeg kan holde min tale.
Se, den tidligere regering indførte jo de åbne skattelister.
Det, der sådan set er en helt grundlæggende hensigt, er at skabe åbenhed, sikre, at der er gennemskuelighed, bidrage til, at der er myter, der bliver aflivet, og i øvrigt give et positivt motiverende redskab til, at virksomheder betaler den skat, de skal.
At bryde med traditionen for fortrolighed om virksomhedernes skattebetaling, ja, det er en meget ny vinkel på tingene.
Der må jeg erklære mig helt enig med den tidligere skatteminister.
Men så er jeg heller ikke enig i så frygtelig meget mere.
I Venstre vil vi sådan set godt være med til at aflive myter, også meget gerne om virksomhedernes skattebetaling.
Problemet er bare, at de åbne skattelettelser netop bidrager til fejlslutninger og myter om virksomheder, som snylter på det danske samfund.
Listerne viser nemlig kun en lillebitte bid af virkeligheden.
Hvis en virksomhed har haft underskud, ja, så vil den naturligt nok have en lavere skattebetaling end den virksomhed, der tjener mange penge.
Man kan altså ikke sige så frygtelig meget om en virksomheds samfundsbidrag alene ud fra dens skattebetaling.
Venstres holdning kan ikke komme bag på nogen.
Allerede i forbindelse med behandlingen af lovforslaget om de åbne skattelister varslede daværende skatteordfører Torsten Schack Pedersen – hr. Torsten Schack Pedersen – at de kunne være fortid efter valget, hvis vi skulle stå med et borgerligt flertal.
Og så kunne man måske stille sig selv det spørgsmål: Hvorfor har skatteministeren så ikke straks taget tyren ved hornene og foreslået, at vi fik listerne afskaffet, frem for at det nu er Liberal Alliance, der står her og stiller et beslutningsforslag om samme sag?
Svaret er det enkle, at der altså desværre ikke er flertal for en afskaffelse, for som vi netop har hørt fra Dansk Folkeparti, bakker partiet ikke op, og derfor er der altså ikke et flertal bag at nedlægge de åbne skattelister.
Det beklager jeg, om end jeg naturligvis har forståelse for hr. Dennis Flydtkjærs tilslutning til en aftale, man har indgået, selv om jeg egentlig tror, at den tale, jeg har fundet på hr. Dennis Flydtkjær hjemmeside med overskriften »De åbne skattelister er noget ideologisk makværk«, og hvor hr. Holger K. Nielsen bliver omtalt som en gammel marxist, var den, som hr. Dennis Flydtkjær hellere ville have holdt i dag end den tale, han holdt – men lad nu det ligge.
Så på vegne af Venstre skal jeg meddele, at vi altså stemmer for forslaget om at afskaffe de åbne skattelister, og jeg skal hilse fra Det Konservative Folkeparti, som ikke har mulighed for at være til stede i dag, og sige, at Det Konservative Folkeparti også støtter beslutningsforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-02-12:
Der var ikke så meget spørgsmål i det.
Malou Lunderød (S), 2016-02-12:
Jeg hører det i hvert fald som, at ordføreren bekræfter, at vi ikke skal gå væk fra, at der fortsat er åbenhed.
Merete Riisager (LA), 2016-02-12:
Jamen det kan godt være slidsomt at være småbørnsfar.
Det er lidt det samme som at være småbørnsmor
; der er utrolig mange ting, der skal gøres, og der er mange ting, der skal tages hensyn til – og man skal også lige have lavet analyser af virksomhedernes etiske profiler, mens man kører rundt dér og handler ind og tanker benzin.
Så der er nok at gøre.
Kunne man overveje den situation, at det måske var myndighederne, sådan som ordføreren fra Socialdemokratiet også var enig med mig i, der havde ansvaret for, at virksomhederne overholder loven, altså at det simpelt hen ikke er hr. Rune Lund, når han kører rundt og har så meget andet at tænke på, der skal sørge for, at virksomhederne betaler den skat, de skal?
Rune Lund (EL), 2016-02-12:
Jeg vil undlade at kalde fru Merete Riisager liberalist, hvis hun ikke føler, at hun er liberalist, men liberal.
Jeg må så sige, at jeg faktisk også selv føler mig som liberal, men af en anden kaliber end spørgeren fra Liberal Alliance.
Jeg vil sige, at i Enhedslisten har vi aldrig haft nogen illusioner om, at den politiske forbruger kunne, hvad skal man sige, ordne det hele.
Men vi har den holdning, at hvis man kan skabe forbrugeroplysning, hvis man kan give mennesker mulighed for at foretage et oplyst valg, så synes vi, det er en rigtig god idé.
Og forbrugere på linje med politikere, interesseorganisationer og ngo'er kan jo netop gøre brug af de her skattelister.
Og hvis man f.eks. har en del børn, kan det være en god idé at have en bil, og når man kører rundt i den bil, er det da også meget rart at vide, hvem det er af benzinselskaberne, der betaler skat, og hvem det er, der ikke betaler skat.
Det er klart, at hvis tanken er ved at gå helt tom, må man tage det, man kan få, men hvis man har muligheden for at vælge, kan man køre derhen, hvor man ved der bliver betalt skat til fællesskabet, sådan at der er penge til velfærd.
Merete Riisager (LA), 2016-02-12:
Først har jeg lige en kommentar.
Hr. Rune Lund kalder mig liberalist.
Det siger han at han ved jeg er.
Så kan jeg bare konstatere, at ordføreren ikke ved ret meget om mig – jeg er nemlig liberal.
Jeg kunne også sige om hr. Rune Lund, at jeg ved, han er kommunist.
Det er jo så min oplevelse af tingene, men det er ikke sikkert, han selv identificerer sig på den måde.
Men lad nu det ligge.
Det, vi diskuterer i dag, er selskabsskattelister.
Skal vi eller skal vi ikke have dem?
Vi mener ikke i Liberal Alliance, at de tjener noget som helst formål.
I Enhedslisten har man den holdning, at selskabsskattelisterne skal man bruge, fordi man som politisk forbruger skal kunne forholde sig til dem.
Det synes jeg egentlig er en meget klar måde at gå til det på.
Det blev lidt mere plumret, da Socialdemokraterne skulle forklare, hvad det var, listerne skulle bruges til.
Men hvordan gør man egentlig?
Altså, hvordan agerer man som den perfekte politiske forbruger?
Hr. Rune Lund kom selv ind på, at han har en bil, og når han kører rundt og skal tanke benzin, overvejer han lige: Betaler den her virksomhed selskabsskat eller ej?
Men der må da også være andre ting, man skal overveje, når man kører rundt dér som politisk forbruger.
Skal man overhovedet køre i bil?
Burde man måske som andre Enhedslistemedlemmer køre i et offentlige transportmiddel?
Er der andre ting?
Er der børnearbejde i forbindelse med et produkt?
Hvordan er man den perfekte oplyste forbruger, der på den måde ved sine egne valg redder verden?
Hvordan gør man?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-12:
Jeg håbede ellers, at der ville komme endnu en bekendelse fra Enhedslisten om ukorrekt politisk forbrug, men det blev ikke i denne omgang.
Enhedslisten mener, at noget er et faktum.
Jeg har ikke set undersøgelser, der dokumenterer, at åbne skattelister i sig selv fører til øget skattebetaling.
Men jeg kan altså konstatere, at der ikke er flertal i Folketingssalen for at afskaffe skattelisterne, og så synes jeg da, at vi skal prøve, om vi så, i konsekvens af at vi ikke kan få dem afskaffet, kan indlede forhandlinger om at få dem gjort bedre, sådan at vi kan få et mere retvisende billede.
Jamen debat er jo altid fint, og så skal jeg lige minde ordføreren om, at der kan være en dag efter denne, hvor man ikke længere sidder i Folketinget, men skal tilbage til den gamle branche.
Så det kunne godt være, at man skulle prøve at beholde nogle af sine klienter til den tid.
René Gade (ALT), 2016-02-12:
Jeg vil bare lige opsummere, at jeg er enig i, at vi ikke kan gå ud og forvente, at forbrugerne ved præcis, hvad det er, de går ind og køber og har et fuldstændig oplyst grundlag at gøre det ud fra.
Det er heller ikke hensigten.
Og så er jeg meget uenig i, at man ikke kan fortsætte med at sælge et meget, meget dårligt produkt, hvis man ellers er god nok til at markedsføre det.
Jeg har i hvert fald set mange gange i reklamebranchen, at det i den grad er muligt, og derfor kunne jeg faktisk godt tænke mig, at man netop sagde, at lad os prøve at se, om ikke vi kan undgå det, og om vi så ikke kan give borgerne de bedste muligheder for netop at foretage fornuftige valg, der passer til det, de nu engang gerne vil have.
Når vi ser virksomheder, der betaler 0 kr. i skat, kan det være, fordi der sker investeringer fra deres moderselskabs side, eller fordi der bliver betalt en anden pris end den, der måske er den reelle.
Det kan være godt nok.
Jeg synes bare, det er fint at få åbenhed om det.