runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Preben Bang Henriksen (V), 2015-10-29:
Ja, selvfølgelig er der det.
Men at stå og udlede hvor grænsen helt specifikt går i samtlige tænkelige situationer er jeg desværre ikke i stand til.
Vi må, hver gang der kommer konkrete forslag om eksempelvis overvågning, som tilfældet er her, foretage en afvejning.
Og den afvejning skal selvfølgelig foretages i overensstemmelse med den situation og den tid, man lever i, og så må vi vurdere her, hvad der er behov for.
For spørgeren har selvfølgelig ret i, at tingene jo kan skride.
Men jeg vil altså sige, at jeg ikke ville have stået og holdt den samme tale i 2000, som jeg holdt i 2015 – jeg kunne ikke se frem i tiden dengang.
Vi er desværre nødt til at acceptere nogle ting, som nogle mennesker vil mene kunne gå til grænsen af deres retssikkerhed.
Jeg tror nok, at de fleste danskere vil overleve at få deres rejse skrevet op og noteret, havde jeg nær sagt, hvis PET og politiet, som vi i øvrigt gerne vil have skal arbejde så effektivt som overhovedet muligt, har behov for disse oplysninger.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-29:
Beklager, formand.
Jamen så vil jeg gerne følge op, for vi hører argumentet om, at hvis man bare tager på en eller anden weekendtur til London, hvad kan det så skade at blive overvåget?
Men det argument kan jo bruges på alle mulige områder.
Altså, hvis du ikke er terrorist, hvad kan det så skade, at du bliver overvåget af kameraer, og at dine mails og sms'er bliver overvåget?
Hvad kan det skade?
Jamen vi, der mener, at man har ret til et privatliv, også selv om man ikke er terrorist, synes selvfølgelig, der skal være grænser for det her.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvorfor skal der i det her forslag ikke være en konkret anledning, en konkret mistanke, før de her oplysninger kan udleveres?
Preben Bang Henriksen (V), 2015-10-29:
Det ville også være det normale, hvis vi behandlede et forslag, der gav domstolene adgang til at kunne afgive en kendelse.
Så skulle den jo netop vedrøre noget konkret, det står i § 804 i retsplejeloven.
Det er ikke tilfældet her.
Her giver vi en generel mulighed for at gå ind og forsøge at sætte puslespillet sammen.
For tit er det jo sådan, at tager man en brik i puslespillet, ser den ganske uskyldig ud, men når først PET-folkene begynder at kunne sammensætte forskellige menneskers rejsemønstre, så giver det måske et billede.
Dermed også sagt, at den konkrete brik, man tog fat i, sjældent er anledning nok.
Den ville næppe heller være anledning nok til at gå i byretten og få en kendelse på det, men den er alligevel med til at give det samlede billede.
Derfor mener jeg, at vi har brug for sådan en generel bestemmelse.
Tak for det.
Lovforslaget handler om at kriminalisere danske statsborgere eller herboende udlændinge, der tilslutter sig en fremmed væbnet styrke, som kæmper mod Danmark under væbnet konflikt.
Nogle vil mene, at bestemmelsen allerede i dag er at finde i straffelovens § 102, men der har altså åbenbart været så meget tvivl om, hvorvidt den er gældende, at man har fundet det fornuftigt at etablere en helt ny, isoleret bestemmelse, og det kan jeg kun hilse med tilfredshed.
I det lovforslag, vi står over for at skulle førstebehandle i dag, er der en bestemmelse om, at det må anses for forræderi mod Danmark, hvis en dansk statsborger eller herboende udlænding tilslutter sig en fjendtlig væbnet styrke, som kæmper mod den danske stat.
Det gælder også, når den fjendtlige væbnede styrke tilhører en ikkestatslig aktør, og det gælder også, når kampene foregår fjernt fra dansk territorium.
Den handling straffes med fængsel i 10 år og under skærpende omstændigheder med fængsel på livstid, specielt hvis de pågældende har deltaget i kamphandlinger.
Samtidig foreslås det særskilt kriminaliseret at hverve en dansk statsborger eller herboende udlænding til en sådan fjendtlig væbnet styrke eller offentligt at tilskynde en sådan person til at tilslutte sig en sådan styrke.
Og det er fængsel i 10 år og under skærpende omstændigheder i 16 år, vi taler om her.
Som det har været nævnt tidligere, medtager man nu også ordet landsforræderi i overskriften til straffelovens kapitel 12, og det har jeg også fuld forståelse for.
Venstre kan tilslutte sig lovforslaget.
Der kan ikke være tvivl om, at det er uacceptabelt, at personer med tilknytning til Danmark deltager i væbnet konflikt, i væbnet kamp mod den danske stat.
Så Venstre kan i det store hele tilslutte sig lovforslaget.
Jeppe Bruus (S), 2015-10-29:
Jamen jeg har også læst det beslutningsforslag, som den daværende opposition, herunder også Dansk Folkeparti, fremsatte.
Nu nævner ordføreren jo selv det her med en dommerkendelse.
Det har vi jo sådan set haft anledning til at diskutere med skatteministeren, og skatteministeren henviser til politiet.
Nu står Dansk Folkepartis ordfører og siger, at det skal SKAT have mulighed for, og at det skal være nemt at gøre.
Kan ordføreren ikke sådan forklare os, hvilke tanker Dansk Folkeparti gør sig om det realistiske i, at SKAT får mulighed for at indhente selvstændige dommerkendelser?
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-10-29:
Hvis SKAT har en begrundet mistanke om, at der foregår svindel på en grund, så ser jeg heller ikke noget problem i, at man får den tilladelse.
Der, hvor problemet kan være, er, at det til en vis grad også handler om tempoet, hvormed man kan få den.
Det er klart, at hvis man kommer og oplever, at der er nogle, der er ved at bygge en ulovlig carport, og man så først får tilladelsen et par dage efter, så er den jo lavet færdig, eller også er sjakket væk.
Så der er jo selvfølgelig en naturlig udfordring i, at hvis man skal have den her tilladelse, skal den også komme forholdsvis hurtigt, så man trods alt kan komme ind.
Men vi synes bare, at det vigtige og det principielle i den her sag er, at man selvfølgelig skal have en tilladelse.
Altså, den private ejendomsret er ukrænkelig ifølge grundloven, og vi synes bare ikke, at den balance mellem kontrolbeføjelser og folks ret til at have deres private grund i fred står mål med hinanden.
Og derfor synes vi, at det er vigtigt, at SKAT får den tilladelse, inden de går ind på grunden.
Jeppe Bruus (S), 2015-10-29:
Så svarede skatteministeren, at politiet kan få dommerkendelser, men at SKAT ikke kan få dommerkendelser; SKAT kan gå til politiet.
Med det in mente og med det, der er hele hovedargumentet for Dansk Folkepartis støtte til det her – forringelse af kontrollen med social dumping – kan Dansk Folkepartis ordfører så ikke endnu en gang lige prøve at forklare os, hvordan det er, at det her skal kunne ske?
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-10-29:
Tak for spørgsmålet, for det gør det egentlig muligt for mig at gentage det, jeg måske ikke har været i dybden med i min ordførertale.
For som jeg også sagde tidligere i mit svar, er tempoet jo altså også en del af den afgørende faktor.
Så jeg er sådan set med på, hvis vi i udvalgsarbejdet kan finde en model, som gør, at SKAT hurtigere få kan den her tilladelse, fordi det jo ikke er hensigtsmæssigt – jeg ved ikke, om det tager flere dage – hvis der går lang tid, for så er det sjak, som har arbejdet ulovligt på en grund, jo forsvundet, og så får man ikke fanget folk, som ikke betaler deres skat eller svindler eller laver sort arbejde.
Så hvis Socialdemokraterne vil være med til, at vi i udvalgsarbejdet kigger på, hvordan man kan sikre, at SKAT hurtigt kan få en tilladelse, så vil det jo sådan set kun være gavnligt, synes jeg, og så er vi i hvert fald med på den del.
Jesper Petersen (S), 2015-10-29:
Jeg synes jo, det er enormt ærgerligt, når man ved, at der hver dag er danske virksomheder, der bliver konkurreret ud af opgaver af nogle, der ikke overholder danske overenskomster og heller ikke betaler den skat, de skal, og når man ved, at det forekommer, at der er medarbejdere, der bliver presset på deres løn- og arbejdsvilkår, det, vi kalder social dumping, hver eneste dag, at Dansk Folkeparti så er med til nu at forringe SKATs muligheder for at gribe ind og standse det de steder, hvor der er brud på skattelovgivningen.
Og det er det, Dansk Folkeparti gør, når man hjælper regeringen med det her lovforslag.
Jeg synes, det er fint, at Dansk Folkeparti erkender, at det bliver sværere for SKAT at kontrollere, om der er social dumping.
Hvis det nu er sådan, at Dansk Folkeparti ikke kan komme igennem med det, hr. Dennis Flydtkjær siger her, altså at SKAT selv direkte skal kunne få en dommerkendelse, vil man så skifte mening og stemme imod lovforslaget?
Jesper Petersen (S), 2015-10-29:
Jeg synes bare, det er meningsløst af Dansk Folkeparti at slå sig på brystet over at få taget to af tre elementer i den her pakke ud, som alle ville svække indsatsen mod social dumping, når det så lige præcis er den her mulighed for at komme ind at kontrollere, når der er et professionelt byggeri, og kunne bruge det, at man må spørge efter f.eks. ID-kort.
Så synes jeg bare, der er noget, der er interessant, for hvis det nu virkelig var en krænkelse af folk, og hvis folk oplevede det derude som en krænkelse, altså at professionelt byggeri på deres grund blev kontrolleret af SKAT, ligesom Arbejdstilsynet må, kunne det jo være, at der var nogle danskere, der i de forløbne år, her, hvor muligheden har været der, ligesom ville have klaget over det og have syntes, at det var sgu ikke i orden.
Men kan hr. Dennis Flydtkjær ikke bekræfte, at der har været en til to klager over den her beføjelse til SKAT i al den tid, beføjelsen har eksisteret?
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-10-29:
Nu får man det jo til at lyde, som om SKAT slet ikke kan kontrollere det her, men det kan de sådan set godt på samme måde, som de kunne før.
Det var vist i 2012, man vedtog en lov, der gik ud på, at man skulle have en tilladelse til det?
Og har man en begrundet mistanke om, at der er noget galt, har jeg ikke nogen forestilling om, at det skulle være svært at få den tilladelse til at komme ind på grunden. Så er der jo også den mulighed, at man som ejer af huset frivilligt kan give SKAT tilladelsen til at gå ind at kontrollere, og vil man ikke give den tilladelse, kunne der måske også være en grund til, at SKAT kunne overveje, om der kunne være en grund til, at man ikke ville give tilladelsen til det.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-10-29:
Tak for det.
Først og fremmest bare lige for at rydde en – lyder det i hvert fald til – ret stor misforståelse af vejen: De beføjelser, som SKAT fik tildelt tilbage i 2012, da den daværende regering lavede de ændringer her, er ikke og har ikke på noget tidspunkt været i strid med grundlovens beføjelser.
Det, jeg til gengæld gerne vil spørge ordføreren om, er, at nu har vi jo i en lang valgkamp dag ud og dag ind hørt på, at Dansk Folkeparti stod last og brast med både fagbevægelsen og for den sags skyld også med Socialdemokratiet og alle mulige andre i kampen mod social dumping.
Og i de høringssvar, der er modtaget, er dommen over den her tilbagerulning sådan set rimelig hård – både fra fagbevægelsens side, fra BAT-kartellets side og sådan set også fra håndværksmestrenes og Dansk Byggeris side.
Dansk Byggeri skriver jo bl.a. i et af høringssvarene, som jeg gerne bede ordføreren om at forholde sig til: Endelig henviser Dansk Byggeri til, at retsfølelsen hos danske borgere og byggevirksomheder, der overholder reglerne og betaler skat og moms, fortjener respekt.
Dansk Byggeri finder ikke, at boligejere og håndværkere, der bøjer reglerne for egen vindings skyld, fortjener respekt i samme grad.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-10-29:
Jeg vil bare lige starte med at kommentere, at jeg altså ikke har sagt, at grundloven var overskredet, for da jeg læste paragraffen op, læste jeg også, at der faktisk godt kunne laves en særegen undtagelse ved lov.
Jeg synes bare ikke, det er ånden i grundloven, at man for et trods alt mindre vigtigt område, synes jeg, bøjer grundloven.
Så vil jeg sige, at det lyder flot, når man siger, at det her er et utrolig vigtigt redskab, men mig bekendt har man ikke i et eneste tilfælde her i 2015 afsløret sort arbejde eller social dumping via den her beføjelse.
Og så er vi jo tilbage ved det principielle: Skal man virkelig ind og gradbøje grundloven for at give en beføjelse, som ikke har ført til, man har afsløret noget som helst?
Nogle gange skal man vel også evaluere de ting, man har sat i gang.
Og den særegne undtagelse er nok ikke – i hvert fald efter min mening – opfyldt med det her.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-10-29:
Igen må jeg bare sige: Der er ingen, der har gradbøjet grundloven.
Grundloven er sådan set fulgt helt og holdent.
Men kan jeg få ordføreren til at bekræfte over for alle os her i salen og for den sags skyld også alle de borgere, der sidder derude og ser med på tv-skærmene, at han ikke synes, at indsatsen mod social dumping, at indsatsen med at begrænse organiseret løndumping, organiserede forringelser af arbejdsvilkår er vigtig nok til at give SKAT de beføjelser, som er nødvendige?
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-10-29:
Men over det står grundloven bare, og det er det, der er det principielle for os, og vi synes, at den her beføjelse er på kant med det og overskrider den beføjelse.
Og der er det bare, jeg appellerer til, at man så måske i udvalgsarbejdet kan finde en model, hvorved man får den her tilladelse hurtigere.
Det er klart, som jeg også sagde til den foregående spørger, at det er vigtigt, at det sker forholdsvis hurtigt, og jeg går også ud fra, at det er derfor, man fra Socialdemokratiets side har sagt, at man slet ikke skulle have tilladelsen, for at man kunne rykke ret hurtigt ind.
Og der vil jeg bare appellere til, at vi måske sammen kunne finde en model for, at man, samtidig med at grundlovens bestemmelser respekteres, kunne give SKAT nogle kontrolbeføjelser. Så vil jeg sige, at grunden til, at det her lovforslag trods alt er ret smalt, og at det er en retssikkerhedspakke med kun ét tiltag, jo bl.a. er, at vi i Dansk Folkeparti har sørget for, at de andre ting er kommet ud, netop fordi vi har meget fokus på social dumping og sort arbejde.
Men bare den ene bestemmelse her er så principiel, at den beføjelse synes vi ikke vi skal give SKAT.
Jeppe Bruus (S), 2015-10-29:
Jamen der er en meget tæt sammenhæng her.
De virksomheder, som ikke har styr på deres skatteforhold, som ikke har styr på ordentlig registrering, som ikke har styr på deres arbejdsmiljø, har derfor heller ikke styr på de løn- og arbejdsvilkår, som medarbejderne arbejder under.
Det er jo for så vidt sådan i Danmark med den danske model, at kampen for overenskomster ligger hos arbejdsmarkedets parter.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Men grunden til, at vi har lavet den fælles myndighedsindsats mellem politi og SKAT og Arbejdstilsynet, er jo netop for at bekæmpe nogle af de virksomheder, som udkonkurrerer andre ved at have dårligere vilkår.
Jamen jeg er helt med på det argument, som hr. Joachim B. Olsen nu fremfører, hvor han netop meget tydeligt siger: Jamen det er jo ikke ulovligt, og derfor er der ingen grund til at kontrollere det.
Og der er vi bare grundlæggende uenige.
Louise Schack Elholm (V), 2015-10-29:
Man kunne godt tro, at ordføreren mener, at den private ejendomsret kun gælder i huse og ikke i haver.
For ordføreren siger, at man jo ikke kigger ind ad vinduerne, så på den måde burde der ikke være noget problem i forhold til den private ejendomsret.
Så jeg vil sådan set gerne have afklaret, om Socialdemokraterne mener, at den private ejendomsret også gælder i folks haver.
Jeppe Bruus (S), 2015-10-29:
Det tror jeg egentlig ikke vi har nogen grund til at være uenige om.
Altså, i den lov, der er nu, som gælder, og som man ønsker at afskaffe, handler det jo netop om SKATs muligheder for at gå ind på privat grund.
Og i den forstand, at det er privat grund, så gælder ejendomsretten vel også dér.
Louise Schack Elholm (V), 2015-10-29:
Det er rart at få klarlagt, for så passer det meget godt overens med den bekymring, som jeg har, nemlig at Socialdemokraterne ikke har særlig stor respekt for den private ejendomsret.
For det her er jo ikke det eneste sted, hvor man undergravede den private ejendomsret under den tidligere regering.
Det gjorde man også, da man reviderede planloven for at bygge almene boliger.
Og det er jo bare et tegn på, at det er en rettighed, man ikke tager særlig alvorligt hos Socialdemokraterne.
Man udvander den, først for det ene og så for det andet, og så siger man, at man ikke kigger ind ad vinduerne, så det betyder ikke noget.
Så er det, fordi man generelt ikke er særlig interesseret i den private ejendomsret, at man gentagne gange ønsker at udvande den?
Jeppe Bruus (S), 2015-10-29:
Hvis vi nu forholder os til, hvad sagen her handler om, så er argumentet fra skatteministerens side for at afskaffe det her, at der skal være en passende og proportionel balance imellem de redskaber, som SKAT har, og det formål, de tjener.
Og hvis man læser Dansk Byggeris høringssvar, kan man se, at de netop skriver, at der er en passende balance mellem problemerne med sort arbejde og illegalt arbejde på villavejene og de redskaber, SKAT siden 2012 har haft til rådighed til at gennemføre kontrol.
Og det er jeg sådan set helt enig med Dansk Byggeri i.
Merete Riisager (LA), 2015-10-29:
Social dumping er sådan et gummibegreb, som man kan putte alt muligt ind i.
Det er i hvert fald tilfældet for den tidligere regering, kan man sige, at det gør man.
Jeppe Bruus (S), 2015-10-29:
Det vil jeg da meget gerne.
Det er det, at en lille håndværksmester bliver udkonkurreret af en konkurrent, som har arbejdere gående rundt, som får en dårligere løn på dårligere arbejdsvilkår end det, der egentlig tilskrives i den overenskomst, som er gældende for byggeriet.
Merete Riisager (LA), 2015-10-29:
Det var meget præcist.
Løn- og arbejdsvilkår.
Vil ordføreren ikke forklare mig, hvordan det kan være SKATs, altså skattemyndighedernes opgave at bekæmpe forhold, som har med løn- og arbejdsvilkår at gøre?
Jeppe Bruus (S), 2015-10-29:
Jo, det vil jeg da meget gerne.
Det handler jo om, om de virksomheder, som udfører arbejdet, har styr på medarbejdernes tilhørsforhold, og om de har den relevante registrering i Danmark.
Vi kan jo se på den kontrol, SKAT har gennemført, at for de udenlandske virksomheder, der er tilsluttet RUT-registret, lavede de en kontrol tilbage i 2012 af 75 virksomheder.
Over halvdelen af de virksomheder havde udfordringer i forhold til deres egen registrering, og en del af dem var ikke engang momsregistreret i hjemlandet.
Så selvfølgelig er der en sammenhæng.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-10-29:
Det, der bringer mig til at stille et spørgsmål, er hr. Jeppe Bruus' svar på hr. Joachim B. Olsens spørgsmål tidligere.
Hr. Joachim B. Olsen sagde, hvilket er faktuelt helt, helt korrekt, det kan ikke diskuteres, at det ikke er ulovligt i Danmark at arbejde uden en overenskomst med LO-fagbevægelsen.
Og det er ikke ulovligt.
Alligevel svarede hr. Jeppe Bruus, at det var der nok to meninger om, og at det var hr. Jeppe Bruus uenig i, hvorefter hr. Jeppe Bruus sagde, at det var en del af den danske model, at politi og myndigheder var med til at håndhæve det forhold, som han altså var uenig med hr. Joachim B. Olsen om.
Men kan vi ikke lige få hr. Jeppe Bruus til nu en gang for alle at sige det, som er korrekt, nemlig at det ikke er ulovligt i Danmark at arbejde uden en LO-overenskomst?
Jeppe Bruus (S), 2015-10-29:
Det var dog en meget lang udlægning af, hvad jeg har stået og sagt og ikke sagt eller ment og ikke ment.
Jeg har selv arbejdet med den danske model i praksis, og hele grundlaget i den danske model er netop, at vi f.eks. ikke har en lovbestemt mindsteløn, men at det er arbejdsmarkedets parter, der afgør det spørgsmål i forhandlinger og gennem overenskomster.
Det er jo sådan set en del af styrken ved den danske model, noget af det, vi gerne skal bevare og forsvare, og noget af det, som Liberal Alliance har mindre travlt med at bevare og forsvare.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-10-29:
Hvad er så årsagen til, at hr. Jeppe Bruus og Socialdemokraterne så hårdnakket kæmper for, at SKAT som myndighed skal have mulighed for at træde ind i folks haver for at kontrollere, herunder bl.a. om der foregår, hvad hr. Jeppe Bruus kalder social dumping, herunder om folk har en overenskomst, når hr. Jeppe Bruus lige har anerkendt, at det ikke er ulovligt at have et arbejde uden en overenskomst, og at det så selvfølgelig heller ikke er noget, som myndighederne skal kontrollere om man gør?
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-10-29:
Jeg kan bekræfte, at jeg synes, at de ting er utrolig vigtige for Dansk Folkeparti, men som jeg også sagde i min ordførertale, skal kontrolbeføjelser jo stå mål med de redskaber, man bruger i forhold til det resultat, man kan få af det.
Og her har vi altså en beføjelse, som ikke har ført til noget som helst i hele 2015.
Og så er det bare, vi vender tilbage til det principielle, i forhold til om det her er en beføjelse, man har behov for, samtidig med det er en ret krænkende handling i forhold til de boligejere, som kan se, SKAT kan gå ind på deres grund, og der synes jeg bare ganske enkelt ikke, at de to ting står mål med hinanden.
Men betyder det så, at man ikke synes, kampen mod social dumping er vigtig?
Nej, det betyder det naturligvis ikke, men hvis man har en beføjelse, der er ret vidtgående, og som ikke fører til noget som helst, så skylder vi da også som Folketing befolkningen og de husejere derude, at man så genovervejer, om der overhovedet er behov for det.
Og der vurderer vi i Dansk Folkeparti bare, at der altså ikke er behov for den her beføjelse.
Men jo, kampen mod social dumping og sort arbejde er da utrolig vigtig – bare med andre redskaber end det her.
Merete Riisager (LA), 2015-10-29:
Hr. Dennis Flydtkjær siger på talerstolen, at når der kun er ét punkt tilbage i Retssikkerhedspakke 1, er det Dansk Folkepartis fortjeneste, og det er jo også fuldstændig korrekt.
Jeppe Bruus (S), 2015-10-29:
Men da jeg spørger skatteministeren – og nu gentager jeg spørgsmålet, jeg tidligere har stillet her, så det burde ikke være nogen overraskelse – om, hvordan det kommer til at fungere i praksis i forhold til dommerkendelser, så siger skatteministeren: Politiet kan få dommerkendelser, men det kan SKAT ikke; SKAT må gå til politiet, og der skal være tungtvejende årsager til, at man kan få en dommerkendelse.
Så er Dansk Folkepartis ønske i virkeligheden ikke et slag i luften, fordi Venstre ikke har mulighed for at imødekomme det?
Louise Schack Elholm (V), 2015-10-29:
Nu forstår jeg Socialdemokraternes ordførers indlæg på den måde, at fordi der er en dommerkendelse, fordi man faktisk skal have politiet ind over, fordi vi er et retssamfund i Danmark, og fordi vi gerne vil fastholde Danmark som et retssamfund, så kan man ikke gøre det hurtigt.
Er det sådan, jeg skal forstå spørgsmålet?
Jeg fik i øvrigt ikke svar på det spørgsmål, jeg selv sendte retur, hvilket jeg heller ikke behøver at få, for man er ikke tvunget til at svare.
Men jeg vil sige, at jeg ikke forstår, hvordan de ting ikke hænger sammen.
Jesper Petersen (S), 2015-10-29:
Lovforslaget her er jo en klokkeklar forringelse af indsatsen mod social dumping og mod det pres, som lønmodtagerne er udsat for.
En af metoderne til så at gøre det bare en smule bedre ville så være det, Dansk Folkeparti siger, om, at SKAT kunne få en dommerkendelse direkte, hvad de ikke kan i dag, fordi princippet jo er, at politiet skal gå til dommeren.
Jeg ville egentlig gå ud fra, at Venstre afviste det, men vil bare følge op og få et klart svar fra fru Louise Schack Elholm, altså om det er noget, Venstre vil være med til at lave om på, så SKAT kan gå direkte til en dommer og ikke skal igennem politiet.
Louise Schack Elholm (V), 2015-10-29:
Det mener Venstre.