runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Adelskov (S), 2008-06-10:
Jeg skal starte med at sige, at det her jo har været et lovforslag, der har været igennem en meget lang proces, hvor oppositionen i første omgang forsøgte at få regeringen til at lave en lovgivning imod de hemmelige jobklausuler.
Det nægtede regeringen.
Regeringen fremsatte så sit eget forslag, som langtfra var tilstrækkeligt, og nu er vi så endelig her i år efter flere års forhandlinger endt med et lovforslag, som jeg med glæde kan tilkendegive at Socialdemokraterne kan støtte.
Det har været forhandlinger, som jeg synes at hr. Eigil Andersen redegjorde udmærket for her før.
Jeg skal også bare sige, at Socialdemokraterne sådan set har meget sympati for de ændringsforslag, der kommer fra SF, men når vi ikke stemmer for de ændringsforslag, når vi stemmer imod dem, er det, fordi vi gennem de meget lange forhandlinger er nået frem til et lovforslag, der forbedrer lønmodtagernes vilkår.
Det kan jeg også forstå at SF anerkender og derfor har tænkt sig at stemme for ved tredjebehandlingen.
Faren ved, at vi havde gjort ligesom SF og bare stillet vores egne ændringsforslag, havde været, at hele konstruktionen så var faldet på gulvet, og at der ikke havde været et bredt politisk flertal.
Derfor ærgrer det mig også, at SF, på trods af at de stemmer for ved tredjebehandlingen, vælger at stå uden for aftalen.
Det betyder jo så, at SF ikke kan være med til at udmønte f.eks. eventuelle regelændringer i forhold til ansættelsesbevisloven eller andre love.
Jeg har ikke nogen problemer med SF's forslag.
Jeg synes sådan set, de er meget fornuftige, men når hele konstruktionen samlet set forbedrer lønmodtagernes vilkår, når vi nu får slået fast, at jobklausuler lavet hen over hovedet på lønmodtagerne er noget, som skal være aftalt, og at de ellers ville være ulovlige i forhold til ansættelsesbevisloven, og når vi nu får sikret, at virksomhederne ikke længere bare kan rende og lave den slags aftaler hen over hovedet på medarbejderne, og når vi får sikret, at gamle aftaler, der er indgået, er væk om 1 år, ja, så synes jeg faktisk, at vi står med et rigtig godt lovforslag.
Derfor støtter Socialdemokraterne det her lovforslag.
Line Barfod (EL), 2008-06-10:
Hr. Eigil Andersen har redegjort glimrende for forhandlingerne og også for baggrunden for, at SF og vi har stillet et par ændringsforslag, så det skal jeg ikke bruge tid på her.
Jeg skal bare anmode om, at forslaget kommer tilbage til udvalget mellem anden og tredje behandling.
Begrundelsen for det er, at der er stillet et supplerende spørgsmål til ministeren, og jeg synes, det er væsentligt, at det svar, der kommer, og som jeg håber vil være en bekræftelse fra ministeren på, at hver eneste lønmodtager, der er omfattet af en jobklausul, skal have en individuel aftale i sit ansættelsesbevis, og at hvis man ikke har det, har man krav på godtgørelse.
Jeg mener, det er vigtigt, at det svar fra ministeren, der forhåbentlig er bekræftende, kan optrykkes i en tillægsbetænkning, og derfor vil jeg gerne have forslaget tilbage til udvalget mellem anden og tredje behandling.
Eigil Andersen (SF), 2008-06-10:
Der bliver spurgt om, hvad vi har fået for at stemme for det her lovforslag.
Der kan jeg så sige, at der ikke er gået noget ind på min konto i den forbindelse.
SF har ikke fået noget for det her, men vi har bare vurderet, at i den fordeling, der er af udgifterne i det danske samfund, er det rimeligt, at arbejdsgiverne skal betale for de tre første ledighedsdage.
Det tror vi på, ligesom LO tror på det.
Så det er årsagen til, at vi stemmer for det.
Med hensyn til spørgsmålet om, hvor man skal få pengene fra, vil jeg sige, at vi jo er rørende enige om, at det er en urimelighed, at den arbejdsløse skal bokse med arbejdsgiveren for at få pengene ud af ham.
Det er ikke rimeligt.
Jeg ved også, at det medfører, at der er nogle arbejdsløse, som simpelt hen ikke tør spørge arbejdsgiveren om pengene, fordi den enkelte så frygter for, at den pågældende arbejdsgiver ikke vil bruge vedkommende en anden gang.
Det er jo heller ikke rimeligt.
Det vil vi så gerne fremsætte et forslag om til efteråret - gerne i samarbejde med andre, f.eks. Socialdemokraterne.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-10:
Jo, men når man hejser flaget og siger, at man er bekymret for det her, så havde man jo ikke behøvet at støtte det og stemme for det. Så kunne man udmærket have ventet.
Man ved endda, der er et lovforslag i høring, der går ind og reparerer på det her.
Vi kan jo så se af høringssvarene, når de kommer ind, om de tilfredsstiller de ønsker, vi har, om at sikre, at byrden reelt falder det rigtige sted, når man vælter den over på en anden.
Jeg er fuldstændig enig med SF's ordfører i, at der er en lang række arbejdsgivere, der, hvis man kræver sin ret som lønmodtager, vil sige, at man ikke skal komme igen.
Det er jo uheldigt, at vi herindefra skaber sådan en situation, hvor folk har været berettiget til dagpenge, men hvor vi så af forskellige årsager bare siger, at det så er arbejdsgiverne, der skal betale.
Så får det altså den konsekvens derude.
Jeg synes, det er urimeligt, at vi laver den ændrede byrdefordeling, og derfor kan jeg ikke forstå, når SF ikke har fået noget for det, at de så stemmer for det.
Jeg skal nok lade være med at træde mere i det, men man skulle tænke over det til en anden god gang.
Astrid Krag (SF), 2008-06-10:
Jeg vil også takke ministeren for de ting, der trods alt er blevet gjort klare under behandlingen af det her lovforslag, f.eks. at vi har fået en fast andel på, hvor mange det så maksimalt kan være, at man ansætter uden dansk arbejdstilladelse, og det er så 20 pct.
Det synes jeg er for mange, men nu har vi fået en grænse.
Vi har også fået afklaret, at danske fly gælder som dansk territorium og den logik, som bl.a. integrationsministeren selv havde i førstebehandlingen, nemlig at fordi man er på dansk grund så få minutter, burde man ikke skulle have en dansk arbejdstilladelse.
Men jeg har stadig ikke under vores udvalgsbehandling fået svar på det her argument, som ministeren fremførte, og som SAS fremfører, nemlig at det her handler om sprog og kultur.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan kravet om en dansk arbejdstilladelse står i vejen, når det handler om at ansætte nogen, som har det ønskede sprog og har den ønskede kultur, om det så er indisk, portugisisk, brasiliansk, eller hvad det nu er for et sprog.
Jeg synes sådan set, at ministerens sidste svar også får mig til at stå tilbage med endnu flere spørgsmål.
Vil det sige, at vi kan have 20 pct. kabinepersonale med en indisk dialekt og 20 pct. med en anden indisk dialekt, hvis det er sproget, der er det afgørende?
Jeg blev lidt mere forvirret af ministerens svar, end jeg var før, så jeg håber, at ministeren kan komme op og klargøre, hvad det er, der står i vejen for, at SAS kan ansætte kabinepersonale med det ønskede sprog, med den ønskede kulturelle baggrund, men bare gøre det med en dansk arbejdstilladelse og på danske vilkår.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-06-10:
Fru Astrid Krag har jo et andet politisk udgangspunkt.
Jeg skal gerne gentage det, som også blev sagt under førstebehandlingen både af adskillige ordførere og af mig selv: Vi mener, at vi tjener danske interesser bedst med dette forslag.
Og det er det, det drejer sig om.
Det er rigtigt forstået, som fru Astrid Krag sagde, og som andre kunne have forsikret sig om ved at læse betænkningen og svarene, nemlig at undervejs i flyet er arbejdsforholdene ens for alle blandt personalet.
Så der er ikke noget at komme efter dér, det er de konkurrenceforhold, som vi synes er urimelige, hvis man er så kort tid i dansk territorium.
Og Socialdemokraterne og SF har jo pudsigt nok aldrig gjort indsigelse mod skibsreglerne.
Så jeg mener altså stadig væk, at det her er at varetage danske interesser på den bedst mulige måde.
Og det er præciseret så meget, at jeg håber, at flyselskaberne kan se, at det dækker et meget snævert område.
Og vi vil selvfølgelig følge, at de ikke begynder at bøje de regler, som er der, for så kan de selvfølgelig laves om igen - det er det, der er meningen med evalueringen, nemlig at vi skal sikre, at der ikke sker misbrug.
Astrid Krag (SF), 2008-06-10:
Den evaluering vil jeg jo meget gerne kvittere for.
Og jeg kan også garantere ministeren, at den vil jeg se meget frem til at få læst.
Jeg er stadig nødt til at spørge om to ting.
Nu kom ministeren ind på det, som hr. Peter Skaarup også kom ind på i sin tale, nemlig at det her ikke kun handler om, at SAS har behov for at ansætte personale, der kan have en særlig sproglig tilgang og kan have en særlig kulturel baggrund, men at det også handler om konkurrenceforhold.
Og det er jo det, der er så bekymrende ved det her.
Den her del af den internationale jobplan, som i øvrigt ikke ligger i logisk forlængelse af resten af jobplanen - det har såvel ministeren som andre ordførere sagt - er jo en tikkende bombe under det danske system.
Det er en måde at modgå globaliseringen på med pres mod bunden og og med løndumping.
Og det troede jeg ikke var den måde, vi gjorde det på, jeg troede faktisk, at der var meget bred konsensus om det i det her Folketing.
Mente ministeren det, ministeren lige sagde om, at det også handler om konkurrenceforhold?
Ministeren lagde også under førstebehandlingen vægt på, at det her skal have en indskrænket anvendelse.
Men når det skrider allerede nu, når SAS allerede nu melder ud, at man så også kan bruge stewardesser fra Indien, bliver jeg bare nødt til at spørge ministeren igen: Hvor forestiller ministeren sig at grænserne går for, at ministeren stadig kan mene, at det her forslag har en indskrænket anvendelse?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-06-10:
Det er meget simpelt.
Det står meget klart.
Vi har lagt formuleringen, som vi ønsker at have den i bekendtgørelsen, frem.
Det er et meget snævert område.
Det drejer sig ikke om de europæiske hovedsprog; der skal være tale om et snævert område, hvor der ikke er andre stewardesser, der kan yde den service på det sprog og med de vaner, der nu er for mennesker fra nogle ganske få udvalgte lande på nogle meget lange rejser, hvor man er en meget lille del af tiden i dansk luftterritorium.
Det er det, det handler om.
Den politiske uenighed tror jeg ikke kan føre til, at jeg vil kunne tilfredsstille fru Astrid Krag.
Eigil Andersen (SF), 2008-06-10:
Jeg har et kort spørgsmål til ministeren: Hvad mener ministeren om, at de underbetalte kinesiske stewardesser, som nu får grønt lys af regeringen, vil gøre danske stewardesser arbejdsløse?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-06-10:
Det var jo noget, som spørgeren sagde, men ikke dokumenterede, så derfor vil jeg tillade mig sige, at jeg har hørt det modsatte.
Eigil Andersen (SF), 2008-06-10:
Jeg kan henvise til, at kabinepersonalets fagforening har givet udtryk for, at det er sådan, det vil gå, fordi den kinesiske arbejdskraft jo kun skal have en femte- eller sjettedel i løn af det, som det danske personale får, og dermed er der tale om social dumping og en fortrængning af den danske arbejdskraft.
Men jeg har et andet spørgsmål, og det drejer sig om, at kabinepersonalet har peget på, at SAS burde have afsøgt i Danmark og Skandinavien, om der var kinesiske borgere, som boede her og mestrede både kinesisk og skandinavisk, og at man så burde have ansat dem i stedet for og gjort det på danske overenskomstvilkår for ikke at skabe ubillig konkurrence.
Hvad er årsagen til, at ministeren ikke har krævet, at man først afsøgte, om der var sådanne kinesere til stede?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-06-10:
Jeg mener altså ikke, at det er mig, der skal gå ud i det kinesiske miljø og spørge, om der er nogen, der vil være stewardesser.
Dem, jeg har talt med, vil absolut ikke være stewardesser, kan jeg godt sige.
Men i øvrigt kom vi det jo ikke nærmere, for det er et partsindlæg, som man kommer med, og jeg kan med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt der så er danske arbejdspladser, der går tabt, sige, at jeg har hørt det modsatte, og det er naturligvis, fordi det her medfører, at der er nogle forretninger, som netop ikke går til udenlandske flyselskaber.
Det er det, der er hele meningen med det, og derfor kan det være, at det medfører flere arbejdspladser.
Det er i hvert fald et lige så godt jugement, som det, hr. Eigil Andersen kom med.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-06-10:
Vi har her med et lovforslag at gøre, som tjener et helt klart og et rigtigt formål.
Det er vigtigt, at vi også proaktivt får lavet et regelsæt med henblik på at minimere eventuelle trusler i forhold til civil og offentlig sikkerhed.
Der skal kunne handles hurtigt og smidigt, men det skal ikke være sådan, at vi ikke får hævet retssikkerheden tilstrækkelig højt.
Der har været et problem i forbindelse med den her lovbehandling.
Det har ikke været et forbilledligt samarbejde i forhold til lovarbejdet.
Der har absolut manglet smidighed, lydhørhed og vilje fra sundheds- og forebyggelsesministerens side med hensyn til at sikre størst mulig støtte til lovforslaget.
Det er fuldstændig korrekt, som fru Line Barfod gav udtryk for, at her kunne der have været samlet et fuldt flertal i Folketinget om lovforslaget.
Det havde vi fra socialdemokratisk side meget, meget gerne set, og det er som sagt vores overbevisning, at det kunne have fundet sted.
Det er sådan, at først tovtrækkeri i den allersidste time gjorde, at der skete en bevægelse fra sundhedsministerens side, som gjorde, at vi fra socialdemokratisk side alligevel kunne gå ind og give en accept af lovforslaget.
Det er et kompromis, vil jeg sige.
Der er netop sket en tydeliggørelse af, hvem ministeren skal rådgives af, hvornår, og hvilken bemyndigelse der skal fastsættes.
Der skal laves regler for, hvilke stoffer det er, ud over den liste, som ligger i forhold til eksportkontrollen efter forordning fra EU, som der skal gives accept af.
Det er også sådan, at det, der nu er føjet til og præciseret tydeligt, er, at Center for Biologisk Beredskab fagligt skal vejlede og vurdere, om stofferne eventuelt vil kunne bruges i forhold til et biologisk anslag.
Bemyndigelsen - det er altså en bemyndigelse, som finder sted på et fagligt funderet og vurderet grundlag - var ikke det, der var lagt frem i første omgang.
Det er meget væsentligt for Socialdemokratiet.
Efter lovens ikrafttræden skal der udstedes en bekendtgørelse, som fastlægger administrationen af disse regler i forhold til Center for Biologisk Beredskab.
Vi er nået et stykke ad vejen, men det er ikke det bedst tænkelige resultat.
Læringen af det her må være, at ministeren må lære af det i forhold til fremtidigt lovarbejde, og at der skal lyttes til kommentarer.
Der er kommet rigtig mange kommentarer fra såvel intern som ekstern vinkel i forhold til arbejdet her på Christiansborg.
Men fra socialdemokratisk side kan vi støtte forslaget, som det ligger med de rettelser, der er kommet til.
Preben Rudiengaard (V), 2008-06-10:
Fra Venstres side vil jeg gerne sige, at hele processen om den her lovgivning godt kunne have været mere elegant.
Vi har bokset lidt for meget i det her, for jeg hører jo fra alle partiers side, at formålet med lovgivningen er vi alle sammen enige i.
En grad af fleksibilitet synes jeg godt kunne have klædt os i det her, fordi det er et meget vigtigt lovforslag af hensyn til landets sikkerhed, og at der ikke er mørkemænd, der kommer i besiddelse af sådan nogle ting og kan komme til at skade enten enkeltpersoner eller samfundet som helhed.
Jeg vil sige, at nu er loven landet på en sådan måde, at vi godt kan leve med det.
Jeg er også bange for at give fuld bemyndigelse til ministre - nu ikke så meget til dem, vi har i øjeblikket, men vi ved jo heller ikke, hvem fremtidens ministre vil blive - og rent generelt skal man jo altid passe på sådan nogle ting.
Vi har fået det kørt lidt op nu, som hr. Flemming Møller Mortensen ganske rigtigt sagde, vi har fået en tilføjelse, hvor ministeren stiller ændringsforslag.
Det er tiltrådt af udvalget.
Jeg vil gerne sige, at det også nu er lykkedes at få Statens Serum Institut defineret i betænkningen som dem, der rådgiver om andre stoffer.
I øvrigt står det på Bygge- og Erhvervsstyrelsens hjemmeside, hvilke stoffer det drejer sig om.
Jeg vil gerne sige, at fra - jeg tror godt, jeg kan tage De Konservative med - vores side kan vi godt ligesom hr. Flemming Møller Mortensen tiltræde det her lovforslag, som det nu foreligger.
Men jeg vil også sige, at det ikke gør noget, at det får en tur i møllen en gang til, at vi får det hjem i udvalget og kan bearbejde det på udvalgsmødet i morgen.
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-06-10:
Venstres ordfører, Preben Rudiengaard, udtrykte sig på følgende måde: Det her forslag kunne man godt have behandlet lidt mere elegant.
Jeg er altså nødt til at sige det lidt mere direkte, end Preben Rudiengaard gjorde det.
Jeg skal gøre opmærksom på, at vi faktisk mener, at det her kunne gøres meget bedre - rent faktisk kunne det næsten ikke gøres dårligere.
Det er noget af det værste sjusk, der har været igennem lang tid, og det er underligt, at vi, på trods af at vi alle sammen er enige i intentionerne, så ikke også kan finde en fornuftig måde at formulere det forslag på, så vi alle sammen ved, præcis hvad det er, vi giver bemyndigelse til.
Jeg vil da også godt lige tillade mig at sige til Socialdemokratiets ordfører, at når man synes, at man på det her tidspunkt kan gå ind og sige ja til forslaget, fordi det er et nødvendigt forslag, så skuffer det os noget, i forhold til at et nødvendigt forslag for os også er et forslag, som man kan se hvad drejer sig om.
Jeg synes også, at vi i de her meget ophidsede debatter, der er om terror m.m., altså er nødt til huske på, at det her forslag også drejer sig om meget andet, nemlig om, hvordan vi skal behandle mange af de stoffer, som er relativt farlige, men som vi bruger i vores sygehusvæsen.
Så det her er altså ikke bare et spørgsmål om national sikkerhed, det er et generelt spørgsmål om, hvordan vi sikrer, at mange af de her stoffer bliver behandlet på en ordentlig og fornuftig måde.
Så vil vi godt have lov til at give udtryk for, at vi faktisk synes, at der er god grund til at fortsætte med en bearbejdelse af det her forslag.
Vi synes, der er alt for mange bemyndigelser i, som vi er usikre ved.
Og så vil vi godt have lov til at give til kende, at vi går seriøst ind i det videre arbejde, men vi vil også godt have lov til at komme med en anerkendelse af den forelæggelse, der er kommet fra Enhedslistens ordfører, Line Barfod, som vi synes var fantastisk og flot og rigtig, og det kunne vi så passende arbejde videre med.
Lone Dybkjær (RV), 2008-06-10:
Det Radikale Venstre sagde allerede ved førstebehandlingen, at vi ville gå negativt ind i udvalgsarbejdet, forstået på den måde, at vi syntes, at det var et rigtig dårligt forslag.
Og jeg bliver desværre nødt til at sige, at udvalgsarbejdet ikke på nogen måde har gjort os mere overbevist om, at det her lovforslag er godt.
Det er et meget dårligt lovforslag, som i realiteten lægger al magten over til ministeren, og det synes vi er en dårlig idé.
Så lyttede jeg selvfølgelig også til, hvad Socialdemokratiet sagde, og de sagde, at så kunne man få en bekendtgørelse efter lovens ikrafttræden, men med mit kendskab til skiftende regeringer må jeg sige, at det er en dårlig proces.
Det er meget svært bagefter overhovedet at komme ind og påvirke en bekendtgørelse, og det kan i øvrigt ikke være vores opgave.
Vores opgave er at sikre, at loven er god nok, og så laves der en bekendtgørelse efter lovforslaget.
Det her er et bemyndigelsesforslag; der er ikke hold i det; det er fuldstændig overladt til den til enhver tid siddende minister - al respekt for dem - at bestemme og at skalte og valte efter den her lov, og det er Det Radikale Venstre ikke tilhængere af.
Det sagde vi ved førstebehandlingen, og det må vi desværre gentage ved andenbehandlingen.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-06-10:
Nu synes jeg, at man skal høre efter hele svaret.
Men det er jo sådan, at man har så mange forskellige sprog i Indien, at skal man tale sammen fra den ene ende af Indien til den anden, kan man simpelt hen ikke bruge en stewardesse, der kun kan en dialekt - eller et sprog kaldes det vist i Indien - fra den ene ende til den anden.
Det er jo også derfor, at man har et fælles sprog, der hedder engelsk.
Det er jo det, det handler om.
Man skal opfylde betingelserne, og det er jo ikke særlig svært at undersøge på flyturen for de øvrige stewardesser.
Og jeg er sikker på, at man også med Socialdemokratiets hjælp vil være på mærkerne og kontrollere, at betingelserne er opfyldt.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-06-10:
Jeg har en enkelt ting, jeg godt vil kommentere - og det er et ændringsforslag, der ikke er stillet.
Jeg ved ikke, om det er tilladt, hr. formand?
Sådan som reglerne er lavet nu, så følger de teknologier, der handler om bioforgasning og pyrolyse - det vil sige nogle avancerede ting, hvor man bruger biomasse, altså halm og træflis, til at lave energi - ikke med, som de gjorde i den gamle lov.
I den gamle lov var det sådan, at de fik samme pristilskud, som biogasanlæg får.
Det er ikke kommet med over i den nye lov, og det synes jeg er et stort problem.
Vi har i Danmark en række anlæg af meget forskellig karakter, herunder et meget stort anlæg i Skive, som er et bioforgasningsanlæg.
Det kan gøres meget enkelt, nemlig ved at beholde de bestemmelser, der var i den eksisterende lov.
Jeg har forstået det sådan, at alle de politiske partier faktisk er enige i det her.
Og hvorfor så ikke gøre det?
Det er jo fantastisk vigtigt for de her anlæg og for de mange folk, som er involveret i dem, og som kæmper med at få udviklet disse teknologier, at de nu får det klare signal, det er at sige, at de selvfølgelig skal have samme afregning som biogassen, fordi det også har betydning for, hvem de kan få til at investere i anlæggene.
Så jeg vil endnu en gang appellere til ministeren om at sige, at vi selvfølgelig gør det, fordi der jo er bred enighed om, at vi bør gøre det.
Connie Hedegaard (KF), 2008-06-10:
Med hensyn til den problemstilling, fru Anne Grete Holmsgaard rejser, har vi jo aftalt i forligskredsen, at vi vurderer det på baggrund af en ordentlig udredning fra Energistyrelsen og drøfter det den 26. juni.
I fald vi måtte ende med at beslutte det, kan det så komme ind i den lov, vi skal sende i høring efter mødet den 26. juni
- loven om vedvarende energi.
Det er det, vi på skrift har oplyst bl.a. folkene i Skive og andre om.
Det er også det, jeg har sendt over til udvalget, og det er helt i tråd med, hvad vi har aftalt med hinanden i forligskredsen.
Så vil jeg bare ganske kort også orientere Folketinget om, at jeg under tredjebehandlingen på torsdag vil fremsætte tre ændringsforslag til loven.
Der er tale om små ændringer af praktisk og lovteknisk karakter, og de er selvfølgelig fuldstændig i overensstemmelse med det, som forligskredsen har aftalt tilbage i februar.
Hvordan beløbet skal indbetales til Den Grønne Fond, skal klares i den kommende VE-lov.
Derfor foreslås det, at de 0,4 øre pr. kilowatt-time indtil videre indsættes på en spærret konto i Energinet.dk, indtil spørgsmålet er afklaret i loven om vedvarende energi.
For det andet: Ved ændringsforslaget under andenbehandlingen om § 57 a blev pristillægget på 15 øre pr. kilowatt-time udvidet til alle anlæg med anvendelse af biomasse, også decentrale værker, og som konsekvens heraf skal en krydshenvisning ændres.
Endelig for det tredje: I skatteministerens forslag, L 168, hvor der bl.a. sker enkelte ændringer i elforsyningsloven, er der foreslået en konsekvensrettelse om pristillæg til decentral kraft-varme i § 58, og derfor skal en tilsvarende ændring i L 129 udgå.
Det har ikke været muligt at få indarbejdet disse ændringer under andenbehandlingen, da behovet for ændringerne er blevet klart i forbindelse med ændringer i skatteministerens lovforslag, det, der hedder L 168.
Så det er altså en række tekniske forhold, der ligger til grund for ændringsforslagene - men blot for at fortælle Folketinget, at de kommer til at foreligge forud for tredjebehandlingen på torsdag.