runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Antonsen (V), 2007-10-11:
Til hr. Frank Aaen vil jeg sige, at forfatningstraktaten desværre ikke blev vedtaget, og derfor tillod jeg mig i min tale at sammenligne reformtraktaten med den eksisterende traktat, og det er altså ikke forfatningstraktaten.
Så det, jeg lægger vægt på at der er tale om, er en knopskydning i forhold til det nuværende traktatgrundlag, som vi kender og vi har stemt om ved flere lejligheder.
Derfor er der altså ikke tale om den nye konstruktion, der var lagt op til ved forfatningstraktaten.
Der var lagt op til en forfatningslignende konstruktion, som tager sig meget større ud, og som gør – det er i hvert fald det, jeg hører ude i befolkningen at man er lidt nervøs for – at EU kommer til at fylde for meget i landskabet.
Det er der ikke tale om med reformtraktaten.
Den er pillet ned, den er bare en tilføjelse, den er bare en knopskydning på det eksisterende samarbejde.
Men jeg glæder mig til at høre Enhedslistens bud på, hvad det præcis er, der gør, at det nye forslag til traktat er så anderledes, at vi skal have en folkeafstemning om den, i forhold til det EU-samarbejde, vi allerede har i dag.
Frank Aaen (EL), 2007-10-11:
Vi må jo nok alligevel bore lidt mere i det, fordi for kort tid siden var alle partier i Folketinget - det var før, vi fik reformtraktaten, og den var et forfatningsforslag - enige om, at vi skulle have en folkeafstemning.
Nu kommer argumentet så: Jamen nu er det jo noget helt nyt, og derfor skal vi ikke nødvendigvis have en folkeafstemning.
Så var det, jeg lyttede efter, hvad det nye var, og så vidt jeg kunne forstå på ordføreren, var det noget med, at der nu ikke længere står noget om et flag, den er ikke skrevet så strømlinet - altså på dansk, lidt mere rodet skrevet - og så er der nogle omformuleringer.
Det er den største forskel, der er på forfatningsudkastet i sin tid og den omskrevne forfatningstraktat, der ligger nu.
Der må da være nogle flere indholdsmæssige begrundelser for, at man ikke synes, der skal være folkeafstemning.
Charlotte Antonsen (V), 2007-10-11:
Men så ville jeg jo få travlt, for der ligger mange gode forslag her i huset, ikke mindst under den nuværende regering: Der er et glimrende finanslovforslag, der er et glimrende kvalitetsreformforslag, der er en glimrende skattepakke.
Tværtimod er vi jo ganske godt tilfredse generelt set med, at vi løser nogle af de mere bøvlede og tekniske problemer her i huset, og så har vælgerne mulighed for at afsætte os, hver gang der er folketingsvalg.
Så overvejelserne om det repræsentative demokrati gælder selvfølgelig også i EU-spørgsmålet.
Det er politisk stilling, vi skal tage, når vi kender udformningen af traktaten og Justitsministeriets gennemgang af den.
Martin Henriksen (DF), 2007-10-11:
Det klinger jo lidt hult, når man taler om, at man skal inddrage befolkningen bedre i EU-spørgsmål, end man gør i dag, og man taler om, at vi skal have mere demokrati, vi skal have mere åbenhed i EU-samarbejdet.
Og alt imens man taler om de her ting, vil man ikke have, at befolkningen får lov til at sige, hvad den mener om den reformtraktat, som minder en hel del om den forfatningstraktat, som lå der førhen. Når nu man eksempelvis kan høre den tidligere franske præsident og formand for EU-konventet, som i høj grad har været med til at skrive EU-forfatningen, Giscard d’Estaing, sige, at der reelt er tale om en videreførelse, og man så samtidig i Irland har besluttet sig for, at man vil have en folkeafstemning, så falder argumentet jo til jorden.
Når folk, som har haft med det her at gøre, og som har været med til at skrive den oprindelige EU-forfatning, siger, at det stort set er en videreførelse, så falder regeringens argument jo fuldstændig til jorden.
Kan fru Charlotte Antonsen ikke se det?
Lone Dybkjær (RV), 2007-10-11:
Jeg kan jo kun sige, at det ikke kun er i forbindelse med folketingsvalg, at man skal diskutere de europæiske spørgsmål.
Vi siger, at hvis der er tale om afgivelse af suverænitet, så skal befolkningen selvfølgelig høres, som der står i grundloven.
Vi holder os altså bare til grundloven, fordi vi synes, at vi risikerer, at det bliver ansvarsforflygtigelse for folketingsmedlemmer, fordi de så kan henvise til, at vi jo nu får en folkeafstemning.
Ansvaret for den europæiske udvikling set med danske briller
Det er de danske folketingspolitikere, der afgør Danmarks placering.
Så har vi også en røst i Europa-Parlamentet, men det er lidt i en anden sammenhæng.
Søren Krarup (DF), 2007-10-11:
Det er tit sådan, at det, man selv betegner som uheldige udtalelser, er de udtalelser, der faktisk udtrykker realiteten.
Og det er måske også tilfældet, for forholdet er selvfølgelig, at det EU, der er tale om i denne reformtraktat, er et anslag imod folkestyret ved at være et anslag imod den enkelte nations selvstændighed.
Reformtraktaten er vidnesbyrdet om, at det er folkestyret, at det er demokratiet, at det er den folkelige selvstændighed, der nu sættes ud af kraft med den reformtraktat, som hr. Svend Auken nu er glødende tilhænger af, ligesom han tidligere var glødende modstander af EF.
Jesper Langballe (DF), 2007-10-11:
Fru Lone Dybkjær sagde i sin ordførertale, at Det Radikale Venstre ikke er spor bange for vælgerne, ikke er spor bange for folkeafstemninger.
Det beviste fru Lone Dybkjær ved at henvise til, at Det Radikale Venstre jo presser på med hensyn til en folkeafstemning om forbeholdene.
Det er dog den mest komiske bevisførelse, jeg længe har hørt.
Det skulle vel ikke være, fordi Det Radikale Venstres eneste chance for at slippe af med forbeholdene selvfølgelig er en folkeafstemning, fordi de er vedtaget ved en folkeafstemning.
Helt anderledes forholder det sig med reformtraktaten.
Det er klart.
Hvorfor er fru Lone Dybkjær dog ikke ærlig og siger tingene, som de er: Vi vil ikke have nogen folkeafstemning, for så risikerer vi, at traktaten falder på gulvet; de dumme vælgere kan jo finde på at stemme hvad som helst?
Søren Krarup (DF), 2007-10-11:
Vi hørte før Socialdemokratiets hr. Svend Auken tale om, at reformtraktaten betyder, at der bliver sat tape for munden af det danske folk, og det var jo et ganske talende billede.
Nu hører jeg den konservative fru Helle Sjelle sige, at det, som Dansk Folkeparti protesterer mod, bare er hår i suppen.
Det er altså en reformtraktat, hvor man i vid udstrækning går væk fra vetoretten over til flertalsafgørelser.
Det betyder, at vetoretten afskaffes, og så er det, jeg ikke kan lade være med at spørge en konservativ: Er man som konservativ slet ikke bekymret over, at den nationale suverænitet i den grad sættes på udsalg?
Det er jo meningen med det hele, og jeg kan ikke lade være med at spørge en konservativ: Er det bare hår i suppen, man her taler om?
Jeg sidder i øjeblikket og læser Nicolai Bøghs bog om den højtærede udenrigsministers far, og jeg kan jo ikke lade være med at undre mig over, at det i dag kun er hår i suppen, når man taler om den nationale selvstændighed.
Helle Sjelle (KF), 2007-10-11:
Vi forholder os løbende til EF-Domstolens rolle.
Det er der slet ikke nogen tvivl om, og det skal vi naturligvis også, for selvfølgelig skal vi også sørge for, at den ikke griber ind på områder, hvor man ikke burde gribe ind, så selvfølgelig er det et spørgsmål, som vi følger ganske nøje og ganske tæt.
Jens Borking (EL), 2007-10-11:
I forbindelse med de mange flere flertalsafgørelser vil jeg blot tilføje, at det vel også står fast, at det, der er kaldt gummiparagraffen i den hidtidige traktat, fortsat vil være gældende.
Her skal man være opmærksom på, at lige præcis det, at EF-Domstolen kan fortolke yderligere og give EU-systemet yderligere magt, altså også vil blive bredt ud til de områder, der nu bliver underlagt flertalsafgørelser.
Hvordan forholder fru Helle Sjelle sig til det spørgsmål?
Helle Sjelle (KF), 2007-10-11:
Nu skal man jo altid være opmærksom på, hvad det er, man har med at gøre, og hvad det er, man vedtager, og vi skal naturligvis også være opmærksomme på, at vi nu går ind for at indføre flere flertalsafgørelser; det skal vi naturligvis være opmærksomme på.
Men jeg mener nu, at når alt kommer til alt, er det altså til gavn for Danmark.
Vi skal også huske på, at vi skal have samarbejdet til at fungere.
Nu er der altså 27 lande omkring bordet, og hvis samarbejdet skal kunne glide, nytter det ikke noget, at hver gang et land mener noget lidt andet, kan det stoppe en hel proces, så jeg synes, det er udmærket, at der kommer nogle flere flertalsafgørelser.
Men som sagt skal man altid afveje, hvad det egentlig er, man vedtager.
Jens Borking (EL), 2007-10-11:
Jeg vil spørge fru Helle Sjelle, om Det Konservative Folkeparti og fru Helle Sjelle selv ikke har nogen bekymringer, siden hun taler om, at Folketinget får større indflydelse.
Er der slet ingen bekymring forbundet med de mange flere flertalsafgørelser, der kommer, i tilfælde af at denne reformtraktat bliver vedtaget?
Giver det slet ikke anledning til bekymring?
Nu hørte vi jo, at fru Helle Sjelle har noteret sig fru Pia Christmas-Møllers ønske om en folkeafstemning, og det var så det.
Men fru Pia Christmas-Møller er vel ikke bare et hår i suppen, som man skal lede efter, det er jo tilsyneladende ganske tydeligt, at fru Pia Christmas-Møller helt alvorligt mener, at man bør spørge befolkningen i en så vigtig sag, og kunne fru Helle Sjelle ikke uddybe det lidt mere?
Ingen bekymring med hensyn til flertalsafgørelser, ingen bekymring over, at en stor del af den danske befolkning gerne vil høres i dette spørgsmål.
Helle Sjelle (KF), 2007-10-11:
Jamen jeg synes, at det væsentlige ved den her reformtraktat faktisk er, at der er nogle områder, hvor vi kommer til at stå stærkere sammen.
Vi får et mere beslutningsdygtigt EU, og det er jo det, det hele handler om her.
Selvfølgelig har vi da her i Folketinget haft noget indflydelse før med hensyn til de ting, hr. Morten Messerschmidt nævner der, det er der da ikke nogen tvivl om.
Vi sidder jo også og behandler de sager løbende, der kommer op i Europaudvalget.
Men jeg nævner bare også, at de nationale parlamenter får en større rolle, end de har haft før.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-10-11:
Jeg vil gerne kvittere for, at det også er gået op for fru Helle Sjelle, at Dansk Folkeparti er kritisk over for EU, men det var ikke så meget det, jeg spurgte om.
Det, jeg spurgte om, var, om ikke den indsigelsesret, som fru Helle Sjelle peger på som den helt nyskabende, nyrevolutionerende, demokratiske genialitet i den her reformtraktat, i virkeligheden allerede findes i dag.
Jeg har da i hvert fald erindring om, at vi i Europaudvalget ved flere lejligheder har diskuteret nærhedsprincippet, og at vi er kommet med bekymringer, bl.a. med hensyn til det nye direktiv om trafiksikkerhed på de europæiske landeveje, hvor vi kom med en indsigelse over for Kommissionen - som i øvrigt er blevet fulgt op af et flertal i Europa-Parlamentets trafikudvalg.
Jeg håber, at fru Helle Sjelle sådan kan genkalde sig det samme billede, og derfor vil jeg gerne gentage mit spørgsmål om, hvorvidt fru Helle Sjelle kan pege på nogle områder, hvor der er ny dansk indflydelse i den reformtraktat og altså ikke bare gentagelser af det, som vi allerede har.
Helle Sjelle (KF), 2007-10-11:
Der er ingen tvivl om, at det for Dansk Folkeparti naturligvis handler om at finde hår i suppen i forhold til det her EU-samarbejde, og dagsordenen for Dansk Folkeparti er selvfølgelig, at alt, hvad der kommer fra EU, er skidt uanset hvad, og at det bestemt ikke gavner Danmark og dansk indflydelse.
Der foregår rigtig mange gode ting i EU, som vi synes det er væsentligt at stå sammen om, frem for at man arbejder hver for sig.
Det er såmænd bare det, jeg prøver på at give udtryk for her.
Der er nogle områder, hvor vi står langt stærkere, når vi arbejder sammen, frem for når vi arbejder hver for sig.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-10-11:
Jeg synes, det er meget spændende at høre, hvor fru Helle Sjelle finder dansk indflydelse forøget i traktaten, og at det lige handler om, at vi med den nye reformtraktat får en indsigelsesret i forhold til nærhedsprincippet.
Jeg vil gerne spørge fru Helle Sjelle, om hun er af den opfattelse, at det danske Folketing i dag ingen indsigelsesret har i forhold til nærhedsprincippet, eller om det ikke i virkeligheden er sådan, at Folketinget faktisk godt kan komme med en indsigelse i forhold til nærhedsprincippet i dag, at det faktisk er en af ideerne med den store mængde af hvidbøger og grønbøger, som vi hele tiden kommenterer, at Folketinget skal komme med sin indsigelse.
Er det ikke rigtigt?
Helle Sjelle (KF), 2007-10-11:
Jeg synes bestemt ikke, at det var et ikkesvar.
Jeg har netop påpeget, at jeg synes, det er væsentligt, at f.eks. de nationale parlamenter får en større rolle.
Det vil jo også gælde Danmark, det vil også gælde dansk indflydelse.
Martin Henriksen (DF), 2007-10-11:
Det var jo et ikkesvar, så jeg spørger lige igen: Kan fru Helle Sjelle nævne et enkelt punkt i reformtraktaten, hvor dansk indflydelse øges?
Helle Sjelle (KF), 2007-10-11:
Der er ingen tvivl om, at i det udkast til traktat, der ligger på nuværende tidspunkt, er der mange ting og elementer, som vi synes er gode.
Vi synes bl.a., det er godt, at de nationale parlamenter får en større rolle, end de har haft tidligere.
Vi synes også, det er godt, at man f.eks. udenrigspolitisk i højere grad er i stand til at tage beslutninger - det synes vi også er godt.
Martin Henriksen (DF), 2007-10-11:
Jeg vil blot høre, om fru Helle Sjelle kan nævne et punkt i reformtraktaten, hvor dansk indflydelse øges.
Helle Sjelle (KF), 2007-10-11:
Jamen jeg kan blot sige, som jeg sagde før, at jeg har noteret mig fru Pia Christmas-Møllers synspunkt.
Walter Christophersen (DF), 2007-10-11:
Vil ordføreren ikke medgive mig, at fru Pia Christmas-Møller har en pointe her?
Helle Sjelle (KF), 2007-10-11:
Nu får hr. Søren Krarup det jo nærmest til at lyde, som om vi er ved at nedlægge Danmark, men det er vi jo ikke.
Vi indgår i et fællesskab, vi får faktisk nogle fordele ud af at være med i det fællesskab, og jeg synes, at de fordele langt overskygger ulemperne ved at være med i EU, og det er det, der er udgangspunktet for os.
Vi skal naturligvis være opmærksomme på, hvad det er, vi vedtager.
Vi har også en grundlov, som jo helt klart siger noget om, at når der f.eks. er tale om suverænitetsafgivelse, skal vi have en folkeafstemning.
Søren Krarup (DF), 2007-10-11:
Jeg takker for den indirekte accept af, at der skal en folkeafstemning til.
Det er fuldstændig rigtigt at få det sagt.
Men jeg synes, det samtidig skal siges, at det er et fællesskab, der beslaglægger deltagernes selvstændighed.
NATO er en alliance af selvstændige stater, men når man er besluttet på at opbygge en overnational union, der uden ophør gøres stadig snævrere, og når man i forlængelse af det sigte nu nedlægger de afstemninger, som muliggør, at et land kan trække sig ud af en afgørelse, ved at vetoretten ophæves, synes jeg ikke længere, man kan sige, at det blot er et fællesskab, hvor man har fordele.
Det er jo noget, som betyder, at selve de deltagendes hele karakter ændres, og jeg kan altså ikke lade være med at undre mig over et konservativt parti, der har så ringe interesse i den nationale suverænitet, der faktisk - det vil jeg sige som en, der kender lidt til forholdene - fra begyndelsen var konservatismens grundlag og rygrad.
Nu betyder den ingenting.
Martin Henriksen (DF), 2007-10-11:
Hvis fru Anne Grete Holmsgaard nu ikke var bundet af samarbejdet mellem de partier, der ønsker at sige ja til denne reformtraktat, ville SF og fru Anne Grete Holmsgaard så stemme ja til det forslag til vedtagelse, hvori det hedder, at Folketinget pålægger regeringen at udskrive folkeafstemning om Det Europæiske Råds forslag til reformtraktat?
Hvis SF ikke var bundet og fiflet ind i EU-politikken sammen med Socialdemokraterne, regeringen og De Radikale, ville man så stemme ja til det?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-10-11:
Jeg har jo allerede sagt, at jeg ikke lader mig friste af hr. Morten Messerschmidt.
Hvis hr. Morten Messerschmidt ville have gjort sig selv lidt mere fristende, kunne han jo have prøvet at fremsætte et forslag til vedtagelse, hvori det hed, at vi, der står bag dette forslag til vedtagelse, vil gå ud og føre en stærk jakampagne for den kommende traktat, og vi går i øvrigt ind for en folkeafstemning.
Hr. Messerschmidt kan jo gumle på bagefter, om han har lyst til at fremsætte sådan et forslag til vedtagelse i en anden forespørgselsdebat.
Vi lægger selvfølgelig vægt på at bruge vores stemmer til at få indflydelse, også på dansk europapolitik.
Det har vi også gjort med det forslag til vedtagelse, der kommer til afstemning senere i dag.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-10-11:
Så kunne man jo have lagt alle de fine politiske bemærkninger ind i vedtagelsen.
Jeg synes sådan set, der er det prisværdige ved Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse, at det er helt klart.
Vi siger hverken godt eller skidt om reformtraktaten, vi siger, at vi vil have en folkeafstemning, og burde SF ikke kunne tilslutte sig det?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-10-11:
Nej, jeg vil sige, at hverken på egne vegne eller på vegne af SF lader jeg mig friste til at stemme sammen med Dansk Folkeparti om en folkeafstemning i en debat, der handler om reformtraktaten.
For os er det vigtigt, at man forholder sig til indholdet i reformtraktaten, og når det ikke indgår i det forslag til vedtagelse, der er fremsat, er det jo indlysende, at det skyldes, at de partier, der har fremsat det, simpelt hen er splitterravende uenige, og så kan det jo nu engang ikke indgå i teksten.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-10-11:
Jeg bemærkede med meget stor glæde, at fru Anne Grete Holmsgaard talte så varmt for en folkeafstemning; det synes jeg der er grund til at kvittere positivt for.
Forundret må man jo så stå, når man læser det forslag til vedtagelse, som fru Anne Grete Holmsgaard har været med til at skrive, for her er der ikke et ord om folkeafstemning, og derfor skal jeg lidt forundret spørge, hvordan det kan være.
Hvis det nu betyder så utrolig meget for SF, hvorfor er der så ikke et ord om folkeafstemning i forslaget til vedtagelse?
Og tror fru Anne Grete Holmsgaard ikke, at hun i virkeligheden burde overveje at stemme for Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse, der ene og alene forholder sig til det, som vi tilsyneladende er enige om er centralt, nemlig at vi vil have en folkeafstemning?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-10-11:
Det, der står om den økonomiske politik, er stort set det samme som det, der står i Nicetraktaten.
Til gengæld synes jeg ikke, at det er fuldstændig ligegyldigt, at der i værdierne og målene står, at det er en social markedsøkonomi.
Der står ikke, at det er en nyliberalistiske politik, vi forfølger; der står, at det, vi er forpligtet til at følge, er en social markedsøkonomi.
Selvfølgelig er jeg ikke så naiv, at jeg tror, at det så bare sker sådan her.
Men det er rent faktisk det, vi arbejder for, det er rent faktisk et godt grundlag at have for den vigtige sociale kamp og arbejdsmarkedskamp, som er nødvendig for at omsætte det.
Det er også derfor, vi tager det seje slagsmål med også at få indflydelse på nogle dagsordener, der peger i den retning, for at have grundlag for at kæmpe for, at det rent faktisk er en social markedsøkonomi, man har.
Vi tror slet ikke på det, som Enhedslisten gør, nemlig at det er bedst at stille sig uden for.
I en verden, hvor virksomhederne er transnationale, har vi brug for politisk regulering, og det har vi mulighederne for at få gennem EU.
Uden EU har vi ikke den mulighed.
Vi ville demokratisk set
stå dårligere uden EU.
Jens Borking (EL), 2007-10-11:
Både inderst inde og yderst ude er der da ting, vi er glade for.
Jeg vil stadig væk godt spørge dig, om det ikke stadig er en kendsgerning - jeg skal sige fru Holmsgaard, det gør jeg så - at den økonomiske politik altså er slået fast også i den nye reformtraktat i form af en monetaristisk økonomisk politik.
Det er ikke en fastslået kendsgerning, hvilken vej EU går, det er jeg ganske enig i, men som det er slået fast traktatmæssigt, tyder alt jo på, sådan som praksis også har været, at det i høj grad er en nyliberalistisk dagsorden, der er sat, og det kører for fulde gardiner derudad.
Er vi uenige om det?
For det er jo også noget af den traktats grundlag trods de gode mål og værdier, der beskrives, men det er væsentlig mere luftigt og uden sanktioner, hvis man ikke overholder det - f.eks. hvis arbejdsløsheden stiger, f.eks. hvis utrygheden vokser blandt lønarbejdere som følge af usikre ansættelser osv. osv.
Sådan ser praksis jo ud, og det er derfor, vi måske på nogle måder ser lidt forskelligt på, hvordan den her kampplads er.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-10-11:
Det sidste, at traktaten, hvis den gennemføres, vil være en accelerator for den negative udvikling, er vi fuldstændig uenige om.
Vi mener, at den indebærer øget demokratisk indflydelse.
Jeg synes, at det er fuldstændig afgørende i de her EU-debatter, at man ikke gør EU til sådan en størrelse, hvor det på forhånd er givet, hvad der sker.
EU er en politisk organisation.
Den afspejler de politiske ideer og de politiske styrkeforhold på europæisk plan.
Derfor kan man sige, at det til nogle tider er lettere at få gennemført nogle af de ting, vi bl.a. står for, og som centrum-venstre står for, og nogle gange er det sværere, fordi der er højreflertal i for mange af landene.
Sådan er det.
Det er ikke korrekt.
Vi havde aldrig haft en Kyotoprotokol uden EU.
Helle Sjelle (KF), 2007-10-11:
Det passer jo simpelt hen ikke.
Selvfølgelig betyder Danmark også noget for Det Konservative Folkeparti, og selvfølgelig betyder Danmarks forhold også noget for Det Konservative Folkeparti.
Det er der jo slet ikke nogen tvivl om, og det vil jeg gerne slå fast én gang for alle, hvis det skulle stå uklart for nogen her i Folketinget.
Lad mig så også sige, at med hensyn til folkeafstemninger har vi endnu hverken sagt ja eller nej til, om vi synes, der skal være en folkeafstemning eller ej.
Vi afventer udfaldet og resultatet af topmødet, og så må vi til den tid tage stilling til, om der skal være en folkeafstemning eller ej, når vi bl.a. også har set, hvad juristerne mener.
Frank Aaen (EL), 2007-10-11:
Både SF og Enhedslisten går ind for europæisk samarbejde.
Et samarbejde, der i den grad baserer sig på markedsøkonomi, er ikke det, vi ønsker, men samarbejde skal vi selvfølgelig have.
Det synes jeg tjener partiet til ære.
Man kan sige, at vi havde en tilsvarende situation omkring Nicetraktaten, for SF gik også ind for Nicetraktaten.
Og SF sagde også, at der skulle være en folkeafstemning om Nicetraktaten.
Derfor synes jeg, at det er et relevant spørgsmål, som jeg stiller, og som jeg godt vil have et svar på fra SF’s ordfører, fru Anne Grete Holmsgaard: Er det en forudsætning for SF’s tilslutning til reformtraktaten, at den kommer til folkeafstemning?
Helle Sjelle (KF), 2007-10-11:
Jeg har også noteret mig udtalelserne fra fru Pia Christmas-Møller, men jeg har også noteret mig, at hun den dag påpegede, at når Det Konservative Folkeparti har taget en beslutning om, hvad der bliver gruppens holdning til en eventuel folkeafstemning, så følger hun, hvad gruppen mener.