runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2012-11-27:
Hvis vi skulle gøre regnskabet op over, hvor meget arbejderne og hvor meget kapitalisterne betaler i Danmark til den fælles drift af forskellige aktiviteter, ja, så tror jeg nok, at det taler til arbejdernes fordel.
Derfor tror jeg, at man har en omfordeling til gode, hvis vi skal se på den slags ting.
Nu snakker vi i det her tilfælde kun om ordningen med sygedagpengeloven og arbejdsgiverens mulighed for at få statsbetalt en del af denne forsikring.
Ordføreren kunne jo gøre sig det tankeeksperiment, at man privatiserede denne ordning og spurgte forsikringsselskaberne ude på det private arbejdsmarked om en ordning.
Så skal jeg love ordføreren for, at de private virksomheder ville komme til at betale et sted mellem 120 og 150 pct. for den her ordning i stedet for den pris, de i dag kommer til at betale, nemlig 80 pct.
Så jeg tror, at de fleste små arbejdsgivere vil være rigtig glade ved, at vi fortsætter ordningen på den her måde.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Der er kort og godt tale om et lovforslag, som trækker i den forkerte retning.
På trods af den udlægning, som SF's ordfører havde af, hvad vi skulle mene at konsekvenserne af det her lovforslag vil være – og der mener vi ikke, at det vil betyde massedød for de små virksomheder i Danmark; det har jeg ikke sagt, og det mener jeg heller ikke at Venstres ordfører sagde – mener vi summa summarum, at lovforslaget her er et lovforslag, som trækker i den forkerte retning, og vi er derfor imod det.
Jeg kunne jo blive i den argumentation, som SF's ordfører lagde for dagen; der blev sagt noget med, at det her svarede til, hvad man får pudset vinduer for.
Ja, det kan da godt tænkes, at det her svarer til det beløb, som det koster at få pudset vinduer.
Man kunne så forestille sig, at man på grund af de her øgede omkostninger neddroslede nogle andre omkostninger.
Det kunne bl.a. være til at få pudset vinduer; det gjorde man så i stedet for selv.
Det ville så sige, at der var nogle mennesker i den branche, som ikke havde nogen beskæftigelse.
Det er jo sådan, det virker.
Sådan nogle forslag som de her, der øger omkostningerne, har negative konsekvenser, der spreder sig som ringe i vandet ud i andre brancher.
Derfor er vi imod det her forslag, fordi det her er et forslag, som trækker i den forkerte retning i en tid, hvor vi har desperat behov for lovforslag, som trækker i den rigtige retning.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-27:
Tak, hr. formand.
Det her forslag går ud på, at de samlede præmier til sygedagpengeforsikring for mindre, private arbejdsgivere fastsættes til 80 pct., som de skal bære af udgifterne, i stedet for 70 pct., som det er i dag.
Dansk Folkeparti synes ikke, at det er rimeligt at pålægge mindre virksomheder øgede udgifter.
Det er meningen, at de skal bruge deres kapital til at skabe arbejdspladser.
Der må jeg så sige, at jo mere man ser på, hvilke udgifter der bliver lagt på mindre virksomheder, jo tydeligere bliver det, at de bliver hårdere og hårdere belastet, og det synes vi ikke i Dansk Folkeparti er rimeligt.
Det burde være sådan, at man kan sige til små virksomheder, at man gør, hvad man kan for at hjælpe dem, for at lempe deres udgifter, i stedet for at gå den anden vej og sige, at man gør, hvad man kan for at lægge flere udgifter på dem.
Det lyder måske ikke af så meget, at deres udgifter stiger med 1.100 kr. til ordningen her, men som det blev sagt tidligere: Mange bække små.
Og lige pludselig synes de, at det er uoverskueligt, og de får ikke tak for, at de prøver på at skabe mere omsætning og flere arbejdspladser, og de bliver bare pålagt flere og flere udgifter.
Det er ikke ret og rimeligt, og derfor siger vi nej til det her forslag.
Det er jo et forholdsvis lille forslag.
Der ikke så meget indhold i det, så der er ikke så meget ellers at kommentere.
Man burde have kunnet gå en anden vej for at se, hvordan man så ville finde penge til finansloven, i stedet for at gå efter, hvor man nu lige kan finde nogle få millioner i det her spil.
Men nej til det her forslag fra Dansk Folkeparti.
Christian Juhl (EL), 2012-11-27:
Det er selvfølgelig rigtigt, men med et meget, meget stort antal ufaglærte, måske flere hundrede tusinde, så har vi måske ikke nået den øvre grænse for den strategiske brug af jobrotationen endnu.
Jeg vil gerne høre, om ministeren er enig i LO's høringssvar.
De mener, at sådan en revision sagtens kan foregå, samtidig med at de her aktiviteter sættes i gang.
Årsagen er, at de oplever et behov for, at der generelt burde sikres en regulering af den nuværende jobrotationsydelse.
De har nogle forslag.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-27:
Jeg har set høringssvaret, og det ligger jo lidt i forlængelse af det, som også hr. Bent Bøgsted var inde på, hvad angår det administrative.
Det ligger i øvrigt også i forlængelse af det, hr. Joachim B. Olsen var inde på i forhold til effekterne.
Jeg stiller mig selvfølgelig ikke på den side, at der ikke er grund til at afdække, om den her ordning kunne være endnu bedre, og om vi kan komme tættere på at vide, hvad den præcis gavner ikke mindst i forhold til grupperne af ledige.
Så det kan sagtens være, at der er grundlag for at se hele jobrotationsordningen igennem.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
I mit ordførerindlæg udtrykte jeg bekymring for den aftale, vi har indgået, om, at regeringen vil lave en reform af hele refusionssystemet.
Det er også kommet til udtryk i en række af høringssvarene, hvilken betydning det her lovforslag får for en sådan reform.
Ministeren har ikke rigtig reflekteret over det i sine svar, og det bringer mig så til at spørge: Hvordan ser ministeren det her lovforslag i sammenhæng med en samlet refusionsreform?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-27:
Vi har fra starten af tilkendegivet, at vi ønsker en beskæftigelsespolitik, der i højere grad styres efter mål og resultater i stedet for midler og proces.
Det behov er ikke blevet mindre.
Jeg ligger i øvrigt til grund, at den reform skal laves med et meget bredt udsnit af Folketingets partier.
Vi har jo så at sige lagt de første sten til den reform i aftalen om førtidspension og fleksjob.
Så det er noget af det, vi skal i gang med i 2013.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Jeg er rigtig glad for det, ministeren her siger.
Jeg må bare, i hvert fald som jeg ser det, konstatere, at det her lovforslag sådan set går i den stik modsatte retning, for her styrer man jo netop ikke efter mål og resultater.
Her giver man kommunerne en pose penge til en gruppe mennesker, hvor der ikke er nogen mål eller resultater overhovedet.
Det er jo ikke udtryk for mål- og resultatstyring.
Med det her lovforslag går man faktisk med hensyn til refusionen til kommunerne i den stik modsatte retning af, hvad jeg i hvert fald forstod på ministeren, da vi drøftede førtidspensions- og fleksjobreformen, var målet for regeringen med en refusionsreform.
Derfor er jeg selvfølgelig bekymret for, når ministeren kommer med et lovforslag af den her karakter, hvad det kommer til at betyde for den reform, som vi er meget optaget af netop bliver sådan, som ministeren understregede i sit svar.
Det vil jeg holde ministeren fast på.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
Den nuværende regering har adskillige gange sagt, at vi har en økonomisk krise, og at alle skal bidrage, og det gælder naturligvis også i denne sag.
Når man så tænker på, at det beløb, der er tale om, som mindre, selvstændige erhvervsdrivende skal bidrage med ekstra i gennemsnit om året, er 1.100 kr. – 1.100 kr. om året – så er der ikke nogen, der får mig til at tro på, at det skulle føre til, at de her mindre firmaer lukker, og at der forsvinder arbejdspladser.
Sådan hænger det ikke sammen.
Jeg vil ovenikøbet sige, at jeg synes, det er et meget beskedent ekstra bidrag, som de her mindre, selvstændige erhvervsdrivende skal komme med – 1.100 kr. om året.
Den her ordning, hvor den enkelte selvstændige erhvervsdrivende forsikrer sig mod størstedelen af udgifterne til sygedagpenge i arbejdsgiverperioden, er jo ikke en obligatorisk ordning.
Hvis der er nogen, der er meget utilfreds med, at det stiger med 1.100 kr., kan de jo melde sig ud af den.
Det tror jeg så ikke at man vil gøre, for den er rigtig god, fordi man jo ikke ved, selv hvis man bare har nogle få ansatte, om der pludselig er en, der bliver syg og man dermed hænger på en stor udgift i den her 3-ugersarbejdsgiverperiode, hvor man så slipper for det meste, hvis man tegner den her forsikring. Så det korte af det lange er, at SF vil stemme for det her lovforslag.
Det er ud fra en betragtning om, at vi har en krise, og at alle skal bidrage.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-27:
Som jeg sagde før, er der behov for en samlet reform af refusionsområdet.
Jeg synes, det er vigtigt at sige, at der er forskel på, om man med refusioner styrer, hvad det er for redskaber, der bruges, og dermed kommer langt ned i procesreguleringen, og det, vi gør her.
Så synes jeg i øvrigt, at det er værd at bemærke, at det her er en midlertidig foranstaltning på grund af den situation, vi er i.
Men jeg vil blot understrege, at ambitionen om og behovet for at få kigget på refusionerne på tværs af ydelserne og i det hele taget have mere fokus på resultaterne er helt uændret, og det håber jeg som sagt at mange af os kan deles om at føre ud i livet.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Også dette forslag handler om gennemførelse af regeringens finanslovaftale med Enhedslisten.
Og ikke overraskende består en del af aftalen i at pålægge danske virksomheder yderligere omkostninger.
Det indebærer en øget omkostning på samlet set 37 mio. kr.
Det pålægger regeringen og Enhedslisten altså her de mindre virksomheder.
Det lyder måske ikke af meget i det store samlede billede, men som ordsproget som bekendt siger: Mange bække små ...
Det her er også et forslag, som Venstre under ingen omstændigheder kan støtte.
Som det klart fremgik af Venstres finanslovudspil, som jeg kan forstå ministeren ikke rigtig har kendskab til, har Danmark brug for, at der skabes rigtige private arbejdspladser, så væksten kommer tilbage.
Det kræver efter Venstres opfattelse målrettede skatte- og afgiftslettelser, som forbedrer vores konkurrenceevne og genskaber optimismen i det danske samfund.
Eller sagt kort: Der er brug for færre afgifter og flere arbejdspladser.
Regeringen gør desværre det modsatte med dette lovforslag.
Vi har brug for, at flere vil etablere sig som selvstændige erhvervsdrivende, vi har brug for flere iværksættere, og vi har brug for flere, der tør tage chancen.
Derfor skal vi støtte de danskere, som har modet til at oprette private job.
Vi skal ikke yderligere beskatte eller belaste de danskere, der netop bidrager til at skabe de job, som vi har så hårdt brug for i det danske samfund.
Tak for ordet.
Jan Johansen (S), 2012-11-27:
Tak for det hr. formand.
Jeg har lovet at læse hr. Leif Lahn Jensens tale op.
I strenge tider som nu, hvor vores kasse er tom, og hvor vi har store udfordringer, når det gælder uddannelse, arbejdsløshed og en bevarelse af vores velfærd, har Socialdemokratiet det mål, at vi alle skal være med til at bidrage til den fælles fremtid.
Dette forslag er en del af det fælles bidrag, som i dette tilfælde vil betyde, at de mindre private virksomheder, skal dække 80 pct. af den samlede præmie til sygedagpengeforsikring i stedet for 70 pct., som det er tilfældet i dag.
På baggrund af en gennemgang af samtlige erhvervsstøtteordninger lægger regeringen med finansloven for 2013 op til en sanering af erhvervsstøtten.
Med saneringen frigøres midler til nye højtprioriterede initiativer.
De omprioriteres centralt for at sikre grundforskning og udbud af uddannelser på højt niveau til fordel for danske virksomheder.
Socialdemokraterne og De Radikale støtter forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Nu stiller man jo normalt ikke spørgsmål, når en ordfører læser en tale op på vegne af en anden.
Men da ordføreren jo selv er ordfører på arbejdsmarkedsområdet, tillader jeg mig alligevel at stille et spørgsmål: Mener ordføreren, at det i en tid, hvor små private virksomheder har det svært, er det rigtige at gøre at øge omkostningerne for dem?
Altså, hvis man gerne vil have folk i arbejde, er det så en fornuftig prioritering at øge omkostningerne netop for de små private virksomheder?
Jan Johansen (S), 2012-11-27:
Jeg er klar over, at mindre virksomheder kan være mere sårbare end andre, men ordningen er faktisk stadig væk fordelagtig, ved at den lille mester kan tegne en forsikring og derved spare nogle penge.
Så vi må jo sige, at hvis den lille mester tegner den forsikring, har han faktisk sparet nogle penge i forhold til nu.
Og så må jeg stadig væk gøre opmærksom på, at pengene ikke er spildt; de skulle jo gerne komme ham til gavn ved forskning og uddannelse, så vi er sikre på, at der også fremadrettet er nogle ting, han kan søge støtte til, så han kan få en produktion op at stå.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Jeg tror – men det er selvfølgelig kun en tro – at den lille håndværkervirksomhed i en situation, hvor rigtig mange af dem er voldsomt presset, er forholdsvis ligeglad med, at der bliver brugt nogle penge på forskning, som måske engang i fremtiden kommer den til gavn.
Og ordføreren kan ikke tale sig fra, at det her øger omkostningerne; det står i lovforslaget, som regeringen har fremsat.
Er det en rigtig prioritering i en situation, hvor især mange små håndværkervirksomheder og andre små iværksættere er presset på deres eksistens?
Jan Johansen (S), 2012-11-27:
Jeg tror, den lille mester også i dag får gavn af, at vi uddanner mennesker, som han kan få ansat i sit firma.
Jeg tror, den lille mester også får gavn af de ting, der bliver udviklet og bliver opfundet, sådan at han og hans firma også kan gå ud og sælge nogle produkter, som er tidssvarende. Så jeg tror faktisk, at den lille mester også får gavn af de ting, vi gerne vil sætte penge af til, netop for at udvikle Danmark, så vi i fremtiden ved, hvad for produkter vi egentlig skal stå stærkt med i den internationale konkurrence.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-27:
Jo, og vi sørger for begge dele, for der er bevilget penge til en opsøgende funktion og et opsøgende arbejde rundtomkring i landet.
Det er nødvendigt, og vi har jo en fælles interesse i, synes jeg, at ordningen udvides fra primært at gælde den offentlige sektor til også at blive udbredt i den private sektor.
Så vil jeg i øvrigt gerne sige, at det for mig ikke er noget selvstændigt mål, at så mange som overhovedet muligt skal være i jobrotation.
Det er et redskab, der skal bruges strategisk og målrettet, og det mener jeg vi gør med forslaget her.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-27:
Tak, formand.
Når man gennemlæser finanslovaftalens elementer, kan man godt forstå, at regeringen endte med at indgå aftale med Enhedslisten.
For jeg tvivler på, at de blå partier, der var med i slutspillet, ville have tilsluttet sig denne finansieringsmodel.
Baggrunden for denne ordning var bl.a. at støtte denne gruppe af arbejdsgivere, således at risikoen for store udgifter i forbindelse med ansattes sygefravær kunne spredes, en tanke, som egentlig er vældig solidarisk.
Der var i 2011 ca. 34.000 mindre, private virksomheder, som havde tegnet en sygedagpengeforsikring, og det er disse 34.000 mindre, private virksomheder, som nu bliver straffet af regeringen og Enhedslisten.
Arbejdsgivernes bidrag var tidligere på 70 pct. af de samlede forventede udgifter, mens statens tilskud var 30 pct.
Med finanslovaftalen forringes denne ordning for de mindre, private virksomheder, fordi de nu ikke længere skal betale 70 pct. af de forventede samlede udgifter, men de derimod skal betale 80 pct.
Så igen bliver det hul tale, når regeringen siger, at man ønsker at skabe vækst i det her land.
Vækst kommer ikke ved, at der igen smides stakkevis af byrder på de private virksomheder; det vil tværtimod hæmme virksomhederne.
Konservative kan ikke støtte dette lovforslag.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-27:
Også det her forslag er et forslag, der udmønter finanslovaftalen for 2013.
Jeg er sådan set enig i mange af de kommentarer, der er faldet, og også i det, der er blevet sagt, om, at vi, ikke mindst i en krisetid, jo nøje skal overveje, hvor stor en belastning, vi vil lægge på dansk erhvervsliv og dermed på danske arbejdspladser.
gengæld
synes jeg, at man i debatten i dag helt har undervurderet spørgsmålet om, hvad det er, pengene skal bruges til.
gerne gøre opmærksom på, at den sanering, vi har foretaget af erhvervsstøtten, lige præcis er det, der gør, at vi kan frigøre midler til andre områder, som også er vigtige – ikke mindst i en krisesituation – nemlig forskningen og uddannelsen af vores unge og af de fremtidige generationer i Danmark.
Når vi diskuterer belastningen på dansk erhvervsliv og konkurrenceevnen, tror jeg, det er vigtigt, at vi i den diskussion også har et stærkt fokus på, at vi skal have en dygtig arbejdsstyrke, at noget af det, der kan afgøre, om vi kan konkurrere eller ej i Danmark, er, om vi er dygtige og dygtigere.
I den henseende – og i øvrigt også når det gælder dansk erhvervslivs muligheder i det hele taget – er det da afgørende vigtigt, at vi forsker, at vi er dygtige til det innovative, og at vi også afdækker, hvad fremtidige markeder har behov for.
Og i en situation, som den, vi står i lige nu, er det jo ikke sådan, i forhold til den økonomiske politik, at vi bare kan forøge udgifterne til forskning uden at tilvejebringe indtægterne et sted fra.
Jeg hører ikke nogen partier – selv om jeg måske er lidt usikker på, hvad Liberal Alliance mener – der har tilkendegivet, at man ønsker, der skal bruges færre penge på forskning i Danmark.
Hvis vi ønsker at fastholde et højt forskningsniveau, skal der også nogle penge i kassen.
Så synes jeg i øvrigt, det er værd at notere sig, at det stadig væk vil være sådan, at det for de mindre, private erhvervsdrivende vil kunne betale sig at tegne en forsikring i forhold til sygemeldte medarbejdere, i og med at staten fortsat vil refundere 20 pct. af udgifterne.
Jan Johansen (S), 2012-11-27:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ikke han synes, at det er meget opslidende at være på arbejdsmarkedet, at der også er mange tilskadekomne på arbejdsmarkedet, og at der skal ske noget andet end det, vi har kørt med det sidste stykke tid, så vi virkelig kan komme de usikre arbejdsforhold til livs, og så man ikke bliver slidt op, når nu man skal arbejde længere.
Skal der ikke med det, der er lagt op til nu, gøres nogle andre tiltag end dem, der blev gjort før?
Jeg synes jo, at det, der ligger i planen her, er, at man fuldstændig målretter indsatsen der, hvor folk bliver slidt op, hvor de fleste arbejdsskader egentlig forekommer.
Man prøver at lave noget, som gør, at der ikke sker alle de ting her, plus at de små virksomheder ad den vej også får en hjælpende hånd.
Det synes jeg faktisk er et kanongodt initiativ, som gør, at vi kommer bredere ud, end det skete før, hvor det egentlig kun var store virksomheder, der søgte midlerne.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-11-27:
Jeg synes jo, at vi har nogle erfaringer.
Vi har haft en borgerlig regering igennem 10 år, og vi har haft Forebyggelsesfonden kørende siden 2006.
Så skal jeg bare spørge ordføreren: Er arbejdsmiljøet blevet bedre, mens vi har haft den borgerlige regering, eller så længe vi har haft Forebyggelsesfonden?
Jeg forstår ikke ordførerens udtalelse.
Hvordan kan man måle arbejdsmiljøarbejdet?
Man kan f.eks. måle det på antallet af ulykker eller erhvervsbetingede lidelser.
Hvordan har det udviklet sig under den borgerlige regering?
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
Jeg vil sige, at det, som er erfaringen med de her forebyggelsespakker i forhold til mindre virksomheder, er, at de er glade for dem.
Og det er, fordi de er nemme at gå til, og derfor har de jo et godt formål.
Der kan være mange ting, som man kan nævne i forbindelse med Forebyggelsesfonden og den omlægning, der sker, og jeg vil prøve at nævne nogle af de ting, som vi i SF synes er vigtige.
For det første er det uhyre vigtigt, at de her særlige tilsynsindsatser mod nedslidning bliver bevaret.
Vi har stadig væk alt for meget nedslidning på de danske arbejdspladser, både offentlige og private, og derfor er det vigtigt, at der bliver ført ekstra tilsyn inden for de pågældende fagområder.
Et andet område er, at man nu styrker tilsynsindsatsen i forhold til psykisk arbejdsmiljø.
Det kan f.eks. være i forbindelse med vold og trusler, som personalet bliver udsat for; det kan være høje følelsesmæssige krav og tidspres, der kan føre til både stress og udbrændthed.
Derfor er det rigtig godt, at der nu bliver lavet nogle særlige tilsynsindsatser inden for f.eks. hjemmepleje, døgninstitutioner, psykiatri og blandt lærere, sygeplejersker og socialrådgivere.
Det er der hårdt brug for, og det kan man bestemt bekræfte i de her faggrupper.
Vi er også meget glade for i SF, at der bliver lavet en handleplan mod arbejdsulykker i bygge- og anlægsbranchen, som er den farligste branche, vi har.
Der er alt for mange ulykker, og det er der stadig væk, selv om man f.eks. i Sverige nu har cirka halvt så mange arbejdsulykker inden for bygge- og anlægsområdet i forhold til antal beskæftigede medarbejdere, som vi har i Danmark.
Så vi er meget tilfreds med, at der skal gennemføres nogle flere landsdækkende kontrolaktioner fra Arbejdstilsynets side over for byggepladserne.
Vi er sikre på, at den metode med at lave sådan et trepartssamarbejde om nogle forpligtende indsatser for at nedbringe antallet af arbejdsskader er en metode, som vi også med stor glæde vil kunne bruge inden for andre fagområder.
Endelig vil jeg nævne, at der også bliver gjort nogle ting for at lave nogle udviklingsprojekter, sådan at man kan få en bedre seniorpolitik, et bedre seniorarbejdsliv.
Man skal huske på, at de beslutninger, der er blevet taget, i forhold til at man får efterlønnen på et senere tidspunkt i sit liv, og at det bliver for en kortere periode, rummer en risiko for, at der bliver efterladt ældre lønmodtagere på arbejdsmarkedet, som ikke kan holde til de ekstra år, de skal arbejde.
Og i den forbindelse har det også en stor betydning, at man prøver at udvikle noget, som gør, at arbejdsbelastningen for visse ældre medarbejdere kan nedsættes.
Det er uhyre vigtigt, at man på den måde begynder at opbygge og sprede endnu mere viden om, hvordan man kan lægge tingene til rette, altså fremlægge nogle gode ideer, som kan bruges på forskellige arbejdspladser.
Så det her med at sørge for bedre muligheder for et godt arbejdsliv også som senior er også for SF et meget vigtigt punkt.
Der kunne nævnes en række andre, men det vil jeg så afstå fra.
Nu har jeg i hvert fald nævnt nogle af dem, der er vigtige for os.