runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-21:
Nej, det, som jeg godt kunne tænke mig, var sådan set bare, at vi opretholder nogle grundlæggende principper i demokratiet, f.eks. magtens tredeling og f.eks. retten til at komme for en dommer, hvis man frihedsberøves.
Men jeg kan forstå, at de grundlæggende principper ikke ligger Dansk Folkeparti på sinde.
Men ordføreren svarede overhovedet ikke på mit andet spørgsmål, så det vil jeg bede ordføreren om at forholde sig til i det svar, der forhåbentlig kommer nu, nemlig: Hvis det her lovforslag bliver trukket eller falder, fordi folk stemmer imod deres grupper, eller nogle bliver klogere, betyder det så, at regeringen og Dansk Folkeparti ikke har en finanslovaftale?
Grunden til, at det er interessant at vide, er jo, at ministeren i sin indledning sagde, at det, vi behandler i dag, jo er en konsekvens af en aftale, der blev indgået med Dansk Folkeparti i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Peter Skaarup (DF), 2008-11-21:
En ting, vi lige skal holde fast i, er, at den pågældende tuneser, som vi taler om her, ikke er frihedsberøvet.
Han er netop ikke frihedsberøvet, og derfor synes jeg ikke, at det er så interessant at diskutere det, som fru Johanne Schmidt-Nielsen siger.
Men der er ingen tvivl om, at havde det stået til Dansk Folkeparti, var vedkommende blevet udvist til Tunesien, for vi skal ikke holde på personer, der udgør en fare for borgernes sikkerhed i Danmark.
Så det kan jeg gerne sige.
Med hensyn til finanslovaftalen er der jo ikke et ord i finanslovaftalen om spørgsmålet om tålt ophold, men der er blevet opnået en forståelse, en helt nødvendig forståelse, i forbindelse med de møder, vi havde, hvor det endte med en finanslovaftale.
Morten Østergaard (RV), 2008-11-21:
Jeg kan forstå både på Dansk Folkepartis ordfører og tidligere på Venstres ordfører, at det her jo er en simpel sag, som er let og ligetil, og derfor kan man skøjte hen over og tilsidesætte de almindelige regler for, hvordan folkestyret arbejder.
Man har jo sit flertal, og derfor er det sådan set ligegyldigt, hvad Folketinget måtte mene i en given sag.
Men jeg vil så bare gerne spørge til nogle sådan lidt mere konkrete ting.
Hvordan forestiller Dansk Folkeparti sig at det her kontrolvæsen skal udføres?
Jeg forstår på Dansk Røde Kors, som jo driver Center Sandholm, at man ikke fra deres side kan medvirke til at kontrollere, om udlændinge opholder sig i Center Sandholm, fordi det ligger uden for det mandat, som organisationen har og har givet sig selv i de her sager.
Jeg forstår også, at man ikke mener at have faciliteter til, at personer på tålt ophold med familie kan opretholde deres familieliv ved at få besøg i Center Sandholm af deres familie.
Foreningen af Offentlige Anklagere rejser en lang række tvivlsspørgsmål om, hvordan man overhovedet skal håndhæve reglerne, og i den sammenhæng vil jeg bare spørge hr. Peter Skaarup, om det eventuelt var muligt at få nogle svar på, hvordan det her skal udmøntes i praksis.
Peter Skaarup (DF), 2008-11-21:
Der er meget materiale i lovforslaget, og det kan jeg opfordre hr. Morten Østergaard til at sætte sig rigtig godt ind i.
Samtidig kommer der nu en udvalgsbehandling med en anden- og tredjebehandling her i Folketingssalen, hvor vi får lejlighed til at diskutere de ting.
Men der er en fyldig beskrivelse i lovforslaget af, hvordan man skal forholde sig i de forskellige tilfælde.
Men jeg kan da i hvert fald nævne, at jeg ikke anser det, der er blevet sagt fra Røde Kors' side, som det store problem, for det er jo hos politiet i centeret, efter politiets nærmere bestemmelse, at man skal udøve den her meldepligt, altså skal melde sig hver dag.
Så jeg anser det ikke som et stort problem, jeg anser det faktisk som helt nødvendigt, at der er et samarbejde mellem myndighederne på det her område og først og fremmest med politiet.
Den tale, hr. Morten Østergaard holdt, og de spørgsmål, han stillede, er jo meget karakteristiske for Det Radikale Venstre, som faktisk aldrig har villet tage et ordentligt medansvar på det her område og står med en stor del af ansvaret for, at vi har fået en massiv indvandring til Danmark af uintegrerbare personer.
Det Radikale Venstre vil helt tydeligt også ende med at stemme imod det her forslag - er altså modstandere af, at vi har faste og ordentlige forhold, når det gælder sikkerheden for almindelige danskere.
Morten Østergaard (RV), 2008-11-21:
Jo, men altså, jeg går ind for en seriøs lovbehandling.
Derfor vil jeg se bort fra alle de der almindelige besværgelser og så bare henvise til, at nogle af de bekymringer, som jeg har givet udtryk for, jo dækkes af det, som jeg tror hr. Peter Skaarup kaldte bekymringsindustrien - eller hvad var det, hr. Peter Skaarup kaldte det i sin ordførertale?
Det er jo så, kan jeg forstå, alle landets advokater - forsamlet i henholdsvis Danske Advokater og Advokatrådet - der nu er en del af den her bekymringsindustri.
Samme forening gør jo opmærksom på - og det var sådan set det, jeg var lidt ude efter - at det bliver lidt vanskeligt at føre sager, fordi man her ikke har adgang til at bruge de efterforskningsinstrumenter, man eventuelt måtte anvende, f.eks. overvågning eller aflytning.
Det kan man ikke bruge i de her sager, for det er strafferammen ikke høj nok til, og man sætter spørgsmålstegn ved, om de sanktioner, der er, vil have nogen effekt, f.eks. at give bøder til folk på tålt ophold, der ikke har lejlighed til at skaffe sig indtægter.
Der er det bare, vi må spørge, om det her ikke er et spørgsmål om, at Dansk Folkeparti har et ønske om at komme i B.T., hvor den her sag jo opstod, og sige, at man gør noget alvorligt nu.
Men i praksis foretager man sig ingenting, for det lovforslag, der er fremsat, er så upræcist og så dårligt formuleret, at det reelt ikke lader sig implementere i virkeligheden.
Peter Skaarup (DF), 2008-11-21:
Det der med at komme i dagbladet B.T. har vi bestemt ikke noget imod, for vi synes, det er vigtigt, at det bliver slået fast, at der bliver grebet ind over for det her - og det var jo så det, vi fik regeringen med til - og det er, uanset om den oplysning måtte være kommet i dagbladet B.T. eller det måtte være hr. Morten Østergaard, der var blevet opmærksom på, at tuneseren stadig boede det samme sted tæt ved Kurt Westergaard.
Det skal der skrides ind over for, og det er der blevet gjort, og det er det forslag, vi behandler i dag.
Så er det rigtigt nok, at det da ideelt set kunne være rart, hvis vi i forbindelse med behandlingen af alle lovforslag i Folketinget havde oceaner af tid.
Det ville være rigtig fint, at vi havde det.
Men der er nu engang nogle regler et eller andet sted for, hvordan vi behandler forslag, og der er nogle sager, som det er vigtigt bliver behandlet forholdsvis hurtigt.
Det kan være en finanskrise, det kan være i forbindelse med en militær situation, hvor et land bliver overfaldet og Danmark også må reagere, og det kan være i forbindelse med, at vi opdager den her situation, hvor tuneseren bor tæt på tegneren Kurt Westergaard.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-11-21:
Under min ordførertale havde jeg en ordveksling med hr. Peter Skaarup, og jeg kom for skade at sige, at det var lidt ærgerligt, at hr. Peter Skaarup ikke kunne huske 6-7 minutter tilbage i tiden.
Jeg må beklageligvis meddele, at det er endnu mere grelt - det er jo kun 3-4 minutter, vi taler om at hr. Peter Skaarup ikke kan huske tilbage i tiden.
Det der trick med at beskylde Socialdemokratiet for ikke at ville være med til at bekæmpe terrorisme, for ikke at ville være med til at sikre mod folk, der er til fare for nationen, slipper hr. Peter Skaarup ikke godt af sted med, for det er ganske enkelt ikke sandt.
Der er tale om to personer på tålt ophold: En person med en dom bag sig på 40 dage for noget med et falsk pas har været på tålt ophold i 1½ år, og så er der den tuneser, som vi ofte har omtalt.
Peter Skaarup (DF), 2008-11-21:
Med hensyn til det første vil jeg sige, at det er muligt, at det er forkert, det, der står i en af aviserne i dag.
Det er muligt, men mit indtryk er, at det er rigtigt nok, nemlig at Socialdemokraterne nu sætter spørgsmålstegn ved den indsats, Danmark yder i forbindelse med terror, terrorpakkerne.
Man vil have undersøgt nogle ting og konsekvenserne sammen med Det Radikale Venstre.
Man kan ikke komme uden om, at det står i avisen, og hr. Henrik Dam Kristensen afkræftede det ikke, da jeg stillede spørgsmål til det.
Sådan er det, så man må have diskuteret hos Socialdemokraterne, at der nu er sket et eller andet, der gør, at man ikke længere vil være med fuldt ud.
Det beklagede jeg bare, og så stillede jeg det spørgsmål, som jeg ikke fik svar på, og som heller ikke blev besvaret nu: Hvordan vil Socialdemokraterne egentlig stille sig, når det her forslag kommer til slutbehandling, altså kommer til tredje behandling?
Vil man trykke på de grønne knapper, eller vil man trykke på de røde knapper?
Ja eller nej?
Frank Aaen (EL), 2008-11-21:
De såkaldte diplomatiske aftaler forhindrer ikke tortur.
Det er der masser af eksempler og beviser på.
Men kan vi ikke få et svar på spørgsmålet: Hvad har det af konsekvenser for finansloven, hvis den her lov, der udspringer af en forståelse fra finanslovforhandlingerne, ikke bliver gennemført?
Peter Skaarup (DF), 2008-11-21:
Det spørgsmål synes jeg egentlig at jeg svarede en anden spørger på for ikke så lang tid siden, men jeg vil da gerne prøve en gang til for hr. Frank Aaens skyld.
Svaret er jo, at der overhovedet ikke står noget i finanslovaftalen om tålt ophold, så i bogstavet får det ikke nogen betydning for finanslovaftalen som sådan.
Men hr. Frank Aaen ved jo udmærket godt, at når man sidder til drøftelser med regeringen eller med andre partier og taler om forskellige ting og når frem til en forståelse, er det ikke altid, at man skriver alting ned.
Den forståelse, som jeg altså taler om her, er den, at vi ikke vil finde os i, og det vil regeringen heller ikke, at vi har en person i Danmark, som ved planlægning af mord truer en fredelig tegner og truer den tegner på den måde, som det er sket.
Det er derfor, at vi siger, at vi skal følge det, som PET siger, og som Integrationsministeriet har skrevet under på og justitsministeren har skrevet under på, nemlig at den person skal udvises.
Det ligger som udgangspunkt i kortene, at det er vores holdning.
Frank Aaen (EL), 2008-11-21:
Selve essensen i det her lovforslag er jo bare at indføre nogle regler, som er meget strammere end dem, vi har i dag - sådan bliver det i hvert fald fremlagt - og som rammer mennesker, som ikke er blevet dømt for noget.
Der kan jeg ikke forstå, at SF ikke bare helt klokkeklart kan sige, at det kan de ikke stemme for.
Jeg kan slet ikke forstå, at SF kan være i tvivl om, at der skal stemmes imod det her lovforslag.
Hvad skulle det være, der kunne ændre karakteren i det her lovforslag, og som kunne få SF til at stemme ja?
Karina Lorentzen (SF), 2008-11-21:
Jeg kan da godt forstå Enhedslistens bekymringer, og SF har jo hele tiden sagt, at vi absolut ikke kan se nødvendigheden af det her forslag.
Det vil slet ikke gavne noget i forhold til det, som man egentlig gerne vil opnå med det, og det er et meget, meget vigtigt princip for os, at man bliver sat for en domstol og bliver dømt, hvis man har gjort noget kriminelt, og at vi i øvrigt ikke kan gå efter de her personer, hvis ikke det er sket.
Peter Skaarup (DF), 2008-11-21:
Jeg synes, at jeg hører sådan lidt uld i mund fra SF's side, og det kan vel ikke passe, for jeg har læst mig til, at SF's formand hr. Villy Søvndal er sådan meget klar i holdningen til ekstremister og Hizb-ut-Tahrir.
Jeg må ikke bruge udtrykket her i Folketingssalen, men det var i hvert fald noget med, at de ikke skulle være i Danmark.
Derfor undrer det mig lidt, at SF ikke rigtig helt klart kan svare på, om man vil sige ja eller nej til det her forslag.
For det her forslag går jo faktisk ud på, at man netop skal skærpe tonen over for nogle ekstremister, som overhovedet ikke vil indrette sig på det danske samfund, og som lægger mordplaner mod en fredelig tegner.
Så kan fru Karina Lorentzen ikke svare på, hvad SF helt præcist vil.
Hvad vil Socialistisk Folkeparti stemme?
Vil man stemme ja eller nej til det her forslag, vi taler om i dag?
Jeg kan bare undre mig over, hvorfor man ud af vinduet siger, at man har en fast og klar holdning til de her ting, og at man ikke vil acceptere ekstremister; man vil ikke acceptere Hizb-ut-Tahrir, de skal væk, og de skal ud af landet osv.
Og når vi så har et eksempel på en af de personer, som vel opfylder de kriterier, som SF har stillet op, ja, så vil man ingenting gøre.
Så vil man ikke stramme op på de her ting.
For det første virker det ikke, som om fru Karina Lorentzen har sat sig ordentligt ind i forslaget.
Det synes jeg man skal gøre i den videre behandling af det her forslag.
For det andet synes jeg, det er meget utroværdigt, at man siger en ting ud af vinduet, men at man åbenbart ender med at stemme imod det her forslag.
Karina Lorentzen (SF), 2008-11-21:
Vi holder skam ved i vores kritik af ekstremister, men til forskel fra Dansk Folkeparti er vi tilhængere af et retssamfund, hvor der er en domstolskontrol.
Jeg kan bare notere mig, at det er hr. Peter Skaarup ikke enig i, og den uenighed må vi jo så lade ligge.
Line Barfod (EL), 2008-11-21:
Jeg er lidt i tvivl, for jeg forstod også fru Karina Lorentzens ordførertale sådan, at SF ikke har besluttet sig for, om man vil stemme for eller imod.
Nu lød det lidt mere, som om SF stemmer imod, og det ville da glæde mig, for hidtil har SF jo, som jeg har forstået det, været meget, meget imod, at folk kan blive spærret inde uden dom, og sammen med os andre har været klart imod USA's Guantánamo, netop fordi man der spærrer folk inde uden dom.
Det undrer mig, at SF overhovedet kan være i tvivl om, at vi ikke skal indføre den slags tilstande i Danmark, hvor folk kan blive frihedsberøvet uden at komme for en domstol.
Karina Lorentzen (SF), 2008-11-21:
Fru Line Barfods antagelser er helt korrekte.
Vi synes faktisk, at det skal man, også at man skal tage Danmarks sikkerhed alvorligt, men det kræver altså, at de her sager kommer for en domstol, og det vil vi stadig væk arbejde for.
Vi ønsker ikke noget dansk Guantánamo på dansk jord, og det synes vi forslaget her lægger op til.
Line Barfod (EL), 2008-11-21:
Bare for at få det skåret ud i pap, så selv jeg kan forstå det: Betyder det så, at SF er imod forslaget, som det er nu, og at der ikke er tvivl om, at SF er imod lovforslaget?
Karina Lorentzen (SF), 2008-11-21:
For det første skal vi have berigtiget, at det her lovforslag overhovedet nytter noget i forhold til det, som det gerne vil bekæmpe, terrorisme.
Og sådan som lovforslaget ligger her, kan jeg ikke se, at det gør det.
For det andet synes vi i SF ikke, det er rimeligt, at alle, der er på tålt ophold, rammes af et lovforslag som det her.
Skal der virkelig være den samme konsekvens for alle?
Jeg synes, at det her lovforslag er langt ude i tovene, og jeg skal se nogle meget bedre og grundigere overvejede forslag, før SF kan stemme for sådan et forslag.
Jeg anser det faktisk slet ikke for sandsynligt, at vi kan det.
Det sagde vi allerede februar.
Så synes vi i øvrigt, at det er meget, meget problematisk, at man vil sætte de samme betingelser op for de meget forskellige personsager, som danner baggrund for tålt ophold.
Vi synes f.eks. ikke, det er rimeligt, at man strammer op over for en kinesisk læge.
Så synes jeg også, det rejser nogle betænkeligheder i forhold til, at det her jo tilsyneladende ser ud til at blive en livslang straf for nogle personer, og at det oven i købet er en administrativ straf.
Det kan vi slet ikke bakke op om i SF.
Frank Aaen (EL), 2008-11-21:
Der er mange af de problemstillinger, SF's ordfører her nævner, som er relevante, og som vi skal kigge på.
Men det har jo ikke noget med det her lovforslag at gøre.
Den lov her er jo meget enkel og har jo noget at gøre med, hvordan man behandler mennesker på tålt ophold.
Når vi holder os til det lovforslag, der er til første behandling i dag, så kunne jeg forstå, at SF overvejer at stemme for det lovforslag.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at vide, hvad SF mener, der kan komme af godt ud af den her lov.
Og hvad skal der til af ændringer, før SF vil støtte den?
Peter Skaarup (DF), 2008-11-21:
Det har jeg jo ikke sagt noget som helst om.
Det er jo helt oplagt, at man så tager en dialog med regeringen om det.
Her er det så, at vi er nået frem til det lovforslag, som vi behandler i dag.
Jeg tror måske nok, at Enhedslisten ville have reageret anderledes, for de ville nok have lukket øjnene og været ligeglade, men jeg har dog trods alt kunnet høre på f.eks. den socialdemokratiske ordfører, at han nok ville have reageret på nogenlunde samme måde.
Det er da fuldstændig undergravende for vores retsbevidsthed i Danmark, at vi har en farlig person, der har truet et andet menneske, og at vi kan konstatere, at han, et halvt år efter at vi troede, at sagen var ordnet, stadig væk bor meget tæt ved tegneren Kurt Westergaard og stadig væk har mulighed for at true ham.
Line Barfod (EL), 2008-11-21:
Fra Enhedslistens side har vi fra starten sagt, at de tre, som PET mistænker for at udgøre en trussel mod en tegner, burde komme for retten, så man kunne få afgjort, om der er hold i det, og få dem straffet, hvis de har planlagt at dræbe et andet menneske.
Det er klart, at hvis der er nogle, der planlægger at dræbe et andet menneske, skal de for retten, så skal de straffes.
Det kan jeg forstå ikke er Dansk Folkepartis holdning.
Men jeg kan stadig væk ikke helt forstå hr. Peter Skaarups svar.
Jeg vil gerne høre meget, meget klart: Hvis denne lov ikke bliver gennemført, vil Dansk Folkeparti så gå fra finanslovaftalen?
Vil de så sige, at regeringen ikke har levet op til den forståelse, der var, nemlig at det er afgørende for Dansk Folkeparti for at ville stemme for finansloven at få ét menneske frihedsberøvet?
Peter Skaarup (DF), 2008-11-21:
Jeg synes egentlig, at jeg har svaret på det om finansloven, men jeg vil da gerne gribe fat i spørgsmålet om, hvorvidt et menneske skal for retten eller ej.
Fru Line Barfod ved jo udmærket godt, at det her ikke handler om, at et menneske ikke skal kunne komme for retten.
Det her handler om en eneste ting, og det er, at der er tale om mennesker, som man har nogle oplysninger om, som man ikke kan rykke ud med i den store offentlighed.
Sagens kerne er jo, at hvis man afslører de kilder, man har - det er jo det, Politiets Efterretningstjeneste har sagt - tørrer de kilder ind, og så kan man ikke længere benytte sig af dem.
Og det vil være skadeligt for Danmarks anseelse, hvis man lige pludselig må sige farvel til oplysninger, som man altså god har brug for for at bekæmpe terror.
Det er vel igen sagens kerne, at Enhedslisten ikke er så optaget af at bekæmpe terror.
Man snakker lidt frem og tilbage, men man stemmer jo imod hver evig eneste gang, vi behandler forslag, der skal bekæmpe terror.
Man var imod terrorpakke et, terrorpakke to, og man er imod det her.
Man er imod alt.
Jørgen Poulsen (RV), 2008-11-21:
Nu hører vi så igen Dansk Folkepartis ordfører fremhæve, at det er fuldstændig nødvendigt at gå på kompromis og beskære de almindelige retsprincipper, for at vi kan have et effektivt efterretningsvæsen.
Jeg vil sige til hr. Peter Skaarup, at jeg da tror, det er rigtigt, at man i demokratier ikke kan have så effektive efterretningsvæsener.
Jeg tror, det er fuldstændig rigtigt, at der er meget stærkere efterretningsvæsener i diktaturer, ligesom jeg er helt sikker på, at det er enhver diktators drøm at kunne fjerne folk fra jordens overflade og bure dem inde med udsagn om, at de sikkert er statsfjendtlige eller noget andet.
Jeg vil gerne spørge: Hvor går egentlig hr. Peter Skaarups balance mellem retssikkerhed og den handling, vi har foran os her?
Line Barfod (EL), 2008-11-21:
Betyder det, som hr. Peter Skaarup siger, at hvis lovforslaget bliver trukket tilbage eller ikke bliver vedtaget, vil Dansk Folkeparti heller ikke føle sig forpligtet til at stemme for finansloven, og så bortfalder den forståelse, der er mellem Dansk Folkeparti og regeringen om finansloven, fordi det var afgørende for Dansk Folkeparti, at de fik denne lov om lige præcis én person for at ville være med til finanslovaftalen?
Peter Skaarup (DF), 2008-11-21:
Jeg mener faktisk, at man har ydet den retssikkerhed, man kunne, over for den pågældende tuneser.
Så det, hr. Jørgen Poulsen i virkeligheden kritiserer, hvis han kritiserer noget her, er ikke Dansk Folkepartis holdning til retssikkerhed, men den lovgivning, som vi har på det her område, og som giver mulighed for, at man kan udvise terrormistænkte.
Hvem var det, der støttede den lovgivning, da den blev vedtaget i sin tid?
Det var Socialdemokraterne, det var regeringspartierne, og det var Dansk Folkeparti.
Så det, man i virkeligheden taler imod her, er sit eget partis holdning.
Jørgen Poulsen (RV), 2008-11-21:
Nej, der er ingen tvivl om, at de partier, som hr. Peter Skaarup nævner, absolut vil arbejde for at bekæmpe terror.
Men vi mener rent faktisk, at det gøres bedst ved at overholde retsprincipperne, og her har vi en voldsom bekymring, nemlig det her med, at man bare kan fjerne folk på indicier og dømme dem af politikere - det har vi voldsomme bekymringer over.
Vi har ikke bekymringer over at bekæmpe terror, men vi er bange for, at vi på den her måde kommer til at gå terroristernes ærinde.
Peter Skaarup (DF), 2008-11-21:
Det er sagens kerne, og sagens kerne fører os altså frem til, at man er nødt til at have sådan nogle regler.
Alle lande har den slags regler, at man, når det gælder statens sikkerhed, kan udvise personer, man gerne vil af med.
Alle lande har den slags muligheder for at udvise eksempelvis diplomater, som man mener spionerer.
Det kan da godt være, at hr. Jørgen Poulsen vil gøre op med det, men det synes jeg altså er en rigtig dårlig idé, fordi sådan en viden får man jo kun ved hemmeligt efterretningsarbejde, og det kan man selvfølgelig, jævnfør ordet hemmeligt, ikke lukke ud i den store offentlighed.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-25:
Jeg kan jo ikke forhindre, at hr. Per Clausen vil være bekymret på forhånd.
Jeg anholdt bare præmissen om, at vi skulle have et efterslæb i forhold til andre lande på det her punkt.
Det har vi altså ikke.
Det er jo ikke ensbetydende med, at der ikke stadig væk skal ske ganske meget.
Der kom et nyt bygningsreglement tilbage i 2006.
Og der er også sat ambitiøse mål for det, sådan at der alt i alt vil være strammet med 75 pct. forud for 2020.
Men der skal da stadig væk ske mange ting.
Det er jo f.eks. også derfor, at vi har sagt, at der skal ske en energibesparelse på 10 pct. i hele den statslige bygningsmasse.
Det er derfor, vi er i fuld gang med en energimærkning af samtlige offentlige bygninger.
Jeg kunne sådan set blive ved, jeg kunne komme med en længere remse.
Så det, vi bare må konstatere, er, at det, hr. Per Clausen foreslår her med sådan en helt speciel fond, der nærmest skal statsfinansiere, hvad folk skal gøre med deres huse, er vi uenige om.