runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-06-11:
Jeg kan jo ikke lige nære mig for i forlængelse af debatten at sige både til fru Margrethe Vestager og egentlig også til statsministeren, at det var integrationsministeren, der åbnede ballet.
Det vil jeg bare lige minde om.
Må jeg så sige det, jeg egentlig ville sige, nemlig at debatten nu om EU-forbeholdene jo er lidt pudsig.
Det, jeg hørte statsministeren sige, var, at vi jo egentlig har diskuteret det siden november, hvor regeringen skrev det ind i regeringsgrundlaget.
Hvad er det lige, vi har diskuteret?
Må jeg godt spørge statsministeren: Hvad har vi diskuteret?
Hvad er det for nogle forbehold, der skal til afstemning, hvis de skal til afstemning?
Er det alle forbeholdene?
Er det forsvarsforbeholdet, det retlige forbehold?
Altså, man kan jo ikke diskutere noget konkret, før der er blevet sat en dato på, og det var der jo ikke i november.
Det bliver der formentlig i den første eller anden uge i august med en afstemningsdato den 30. september, som jeg sagde.
Er det ikke der, det ligger lige nu?
Kunne statsministeren dog ikke bare åbne ballet og sige, at sådan må det være?
Den 1. april - det er helt tilfældigt, at det er den dato, men det var altså den 1. april - hvor statsministeren holdt pressemøde og blev spurgt om de her forbehold og formuleringen i regeringsgrundlaget, sagde statsministeren: Men vi har samtidig gjort det klart, at vi ikke har gjort det klart hvordan og hvornår: Skal det ske på én gang, skal det ske ad flere omgange?
Det er der ikke taget stilling til.
Så jeg er nødt til at sige, at det er en ikkehistorie - der er ikke noget nyt i det, sagde statsministeren.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-06-11:
Må jeg for det første lige sige, når fru Pia Kjærsgaard spørger, hvad det er for undtagelser, vi skal diskutere, at regeringen jo har sagt det meget klart i regeringsprogrammet, nemlig at vi synes, at alle undtagelserne er skadelige for Danmark, og at vi ønsker dem til debat.
Endelig må jeg fuldstændig afvise fru Pia Kjærsgaards påstand om, at man kun kan føre en debat, hvis man sætter en dato.
Lad mig bare tage som eksempel, at fru Pia Kjærsgaard da med stor iver har kastet sig ud i en tørklædedebat, uden at der er en dato.
Det, jeg mente med min bemærkning, var blot dette enkle, at vi jo løbende fører politisk debat om mange principielt vigtige spørgsmål, uden at der er en dato og en afstemning ude i horisonten.
Det er blot det, der er mit synspunkt.
Det er da ikke sådan, at man kun kan føre EU-debat, hvis der er en folkeafstemning; den debat kan og bør man da føre hele tiden.
Så siger fru Pia Kjærsgaard, at der jo ingen grund er til at afsætte penge til oplysning om det her, før man har en dato.
Må jeg minde om, at Dansk Institut for Internationale Studier i slutningen af denne måned faktisk vil komme med en rapport, der fortæller om virkningerne af de danske undtagelser.
Det synes jeg da i høj grad at der er god grund til så at drøfte.
Christine Antorini (S), 2008-06-11:
Vi har et udtryk derhjemme.
Det er, når man ser sådan psykedelisk på tingene eller ser anderledes ud, eller man ryger i et sort hul.
Man skal bare se på det hele med nogle friske øjne, så går alting helt fantastisk.
Nu har jeg bare et enkelt spørgsmål, for jeg har jo noteret mig, at bl.a. formanden for Kommunernes Landsforening, Venstremanden Erik Fabrin, og ti konservative borgmestre har været ude at sige, at der altså er noget helt galt, at de står i en situation, hvor de ikke kan holde fast i bare de helt grundlæggende, basale velfærdsydelser.
Det er Venstreborgmestre, det er konservative borgmestre, som prøver at fortælle statsministeren, at de ikke kan leve op til det, som statsministeren var ude at love.
Og så er det bare, at jeg spørger: Hvem er det egentlig, der er på svampe?
Er det Fabrin, er det de ti konservative borgmestre, eller...?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-06-11:
I de kredse, hvor jeg færdes, er det med svampe ikke det mest udtalte, så det tør jeg slet ikke udtale mig om.
Men jeg vil sige til fru Christine Antorini, at både Venstrefolk i kommunerne og konservative folk i kommunerne er kendt som meget, meget dygtige forhandlere, og det er klart, at de forud for en forhandling med finansministeren, hvor de nu skal prøve at drive så mange penge ud af ham som muligt, ikke giver den for lidt.
Det er da ret gennemskueligt.
Christine Antorini (S), 2008-06-11:
Hvis man kigger på den periode, hvor regeringen har haft magten, de sidste 7 år, er det faktisk sådan, at realvæksten bare for folkeskolen er faldet med 1,2 mia. kr.
Det er jo den virkelighed, som man sidder med derude.
Derfor vil jeg bare høre, når nu statsministeren mener, at det er nogle gode forhandlere - det må jeg sige, det håber jeg virkelig de er - om statsministeren så måske alligevel kan indikere, at man måske kan ende i en situation, hvor anlægsstoppet bliver fjernet.
Det var ellers det, som regeringen ikke sagde et ord om før folketingsvalget.
Og statsministeren kan måske også indikere, at de 1,5 mia. kr., som regeringen jo også har stjålet nu, og som man faktisk lovede skulle komme ud til den kommunale velfærd, og de er jo altså pist væk nu, så også kommer tilbage.
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-06-11:
En tørklædedebat og en dato - den forstod jeg altså ikke, men det skal måske bare repeteres.
Jeg forstod det ikke helt.
Det er jo rigtigt - og det ved statsministeren også godt - at det først er i det øjeblik, hvor der bliver sat dato på, at afstemningen bliver skudt i gang.
Det ved vi jo også i forhold til de oplysningsmidler, som regeringen gerne ser frigivet, og det er med begrundelse i, at der skal nogle penge til at oplyse.
I Dansk Folkeparti har vi sagt, at det kan man ikke rigtig, før der er sat en dato på.
Jeg synes derfor, at det på lange stræk er meget nødvendigt, at regeringen kommer med en dato.
Jeg synes, at det ville være rigtig, rigtig velegnet at sige det i dag, for så havde vi vel, ikke et halvt år, men i hvert fald nogle måneder til at diskutere det her.
Jeg synes, at vi mageligt kan diskutere hen over sommeren.
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-11:
Min kompliment til statsministerens polemiske humør her i aften.
Det synes jeg er en fornøjelse, specielt ihukommende hr. Villy Søvndals bemærkning om, at statsministeren er en mærket mand, og at vi holder afslutningsreception for statsministeren her i aften.
Jeg er sikker på, at statsministeren gerne vil efterlade Danmark med et, også på det værdimæssige område, godt eftermæle.
Lederen af statsministerens støtteparti, det parti, som Venstre har et stærkt værdifællesskab med, fru Pia Kjærsgaard, kan ikke få sig selv til at sige, at Dansk Folkeparti ikke er antimuslimsk.
Vil statsministeren så her i aften meget klart tage afstand fra ethvert tilløb til at være antimuslimsk og dermed slutte sig til os, der vurderer, at antimuslimsk ikke er en betegnelse, man kan hæfte på Danmark eller noget, der er dansk?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-06-11:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Anders Samuelsen i, at en reformproces er en løbende og gradvis proces.
Jeg har det selv sådan, at det så drejer sig om at få debatten omsat til praktiske resultater.
For så vidt angår dansk skattedebat, kan jeg sige, at jeg for mit eget vedkommende faktisk har deltaget i den i 30 år i folketingssammenhæng.
Så kommer der et eller andet tidspunkt, hvor man siger: Nu er tiden inde til at gå ind i en beslutningsfase.
Det er derfor, vi har etableret en skattekommission, og jeg tror, at vi får det bedste resultat ved at give skattekommissionen det års tid til at arbejde i fred og ro.
Derefter tager vi igen over politisk og skaber forhåbentlig en bred aftale bag en omfattende skattereform.
Så hr. Anders Samuelsen må altså regne med, at skattedebatten og i det hele taget livet i verden jo startede, før hr. Anders Samuelsen gjorde sin entré i Folketinget.
Der har været meget skattedebat i mange år, og der er ikke sket ret meget.
Nu er det min hensigt, at der skal til at ske noget.
Hr. Villy Søvndal kunne jo selv bidrage til, hvad skal vi sige, retvisende oplysninger om, hvad der rent faktisk foregår i samfundet, for kendsgerningen er, at vi nu bruger 45 mia. kr. mere om året på offentligt forbrug, end da vi overtog ansvaret i 2001.
Så har jeg i dag hørt, at det jo ikke nytter noget, fordi behovet også er blevet større, så hvis man går ind og kigger på f.eks. udgiften pr. ældre eller pr. barn, viser det sig, at der ikke er kommet flere penge.
Men heller ikke det passer.
F.eks. er det på ældreområdet således, at der fra 2001 til 2007 er sket en stigning i det pengebeløb, vi bruger pr. ældre til ældreomsorg.
Sådan kan man se det på område efter område, og derfor er der jo ikke andet at sige, end at vi bare må fortsætte vores arbejde.
Jeg går ud fra, at hr. Villy Søvndal er enig med mig i, at debatten skal foregå på et retvisende grundlag, og hr. Villy Søvndal kan ikke tilbagevise de her tal, så hr. Villy Søvndal burde jo bidrage til en sådan folkeoplysning.
Villy Søvndal (SF), 2008-06-11:
Det er jo helt tydeligt, at han ikke kan klare det selv, og det kan jeg sådan set godt forstå.
Ud fra en humanitær synsvinkel kunne man godt være fristet af tanken om at komme en presset mand til undsætning i den her situation.
Det tror jeg bare ikke nytter.
Jeg tror i virkeligheden, at læren af det her er, at uanset om man sætter en hærskare af spindoktorer ud med statsministeren i spidsen, så nytter det ikke.
Hvorfor gør det ikke det?
Fordi det her er folks hverdagserfaringer.
Folk har børn i skole, folk har børn i daginstitution, folk kender ældre, der modtager hjemmehjælp eller er på plejehjem, og der kan man ikke bryde den erfaring i hverdagen, de har af, at tingene går baglæns.
Derfor vil jeg sige til statsministeren, at vi gerne kan tage en tur rundt i landet og prøve at snakke med folk under budgetlægningerne her i efteråret, men så også medbringende et løfte om, at vi bøjer os for det budskab, folk melder ud, og lader være med, som Venstres ordfører var ude i, at sige, at det er, fordi folk slet ikke har forstået, hvad der sker rundtomkring derude.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-06-11:
Det, jeg kan gøre, er jo at blive ved med at underholde hr. Villy Søvndal og andre om de faktiske forhold, sådan som de er.
Nu vil jeg så foreløbig holde mig til ældreomsorgen, som hr. Villy Søvndal jo ofte har beskæftiget sig med.
Hvor mange er egentlig fuldtidsbeskæftigede inden for ældreomsorgen
Det er sådan, at der i 2001 var 94.000.
Nu er der knap 100.000.
Der er simpelt hen blevet ansat flere til at hjælpe, og den sum penge, vi bruger pr. ældre, er som sagt også vokset.
Jeg må igen sige til hr. Villy Søvndal, at når ting vokser, så er det ikke nedskæring, så er det ikke udsultning, så er det vækst.
Line Barfod (EL), 2008-06-11:
Jeg tror nu nok, at den enkelte ældre, der får mindre hjemmehjælp, vil opleve det som en nedskæring.
Selv om der på landsplan er blevet flere ældre og dermed også flere ansatte, er det for den enkelte ældre en nedskæring.
Men jeg kan forstå, at statsministeren mener, at befolkningen står bag regeringens reformer og velfærdspolitik.
Det stemmer jo ikke helt med den kolossale opbakning, der har været i befolkningen, til strejkerne; der har jo netop været masser af mennesker, der har støttet kravet om, at vi skal have en fælles, solidarisk velfærd.
hvor er det så, statsministeren mener der er plads til fri forhandling, når det nu er regeringen, der har dikteret rammen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-06-11:
Det er jo ikke en ramme, der bare er dikteret af regeringen.
Det er faktisk en ramme, som er forhandlet på plads på store dele af det offentlige område med de offentligt ansattes faglige organisationer.
Line Barfod (EL), 2008-06-11:
De 12,8 pct. er dikteret af regeringen for både regioner og kommuner.
Så er der forbund, der har forhandlet, og så er der FOA, der har formået at sprænge rammen ganske lidt og dermed har vist, at det kan nytte at strejke.
Men når regeringen dikterer rammen og har dikteret over for kommuner og regioner, hvad det er, der er at forhandle om, hvor stor pengeposen er at hvis der skal gives mere fra kommunerne, så skal de skære andre steder - vil statsministeren så ikke bekræfte, at regeringen jo dermed allerede har grebet ind?
Regeringen har fastlagt, hvad rammerne er, har fastlagt, at man ikke har en fri forhandling ude hos kommuner og regioner, og derfor er det en ren illusion at blive ved med at sige, at man bare skal sætte sig til forhandlingsbordet, når man reelt ikke har mulighed for at sprænge den ramme, som regeringen har dikteret.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-06-11:
De 12,8 pct. svarer vel sådan i store træk til, hvad der er tilfældet på det private arbejdsmarked, og det er svært at se, hvad der skulle begrunde, at man skulle gå videre på det offentlige arbejdsmarked.
Og, som jeg sagde før, er der faktisk en række faglige organisationer på størstedelen af det offentlige område, som har forhandlet overenskomster inden for en ramme på 12,8 pct.
Anders Samuelsen (NY), 2008-06-11:
På mange måder er det sådan lidt en mærkedag for mig, for nu har jeg også statsministerens ord for, at jeg er ultraliberal.
Det er altså forfatteren til bogen om minimalstaten, som, fordi man taler for en fordeling mellem stat og borger på 50-50, finder anledning til at bruge ordet ultraliberal.
det må være et sted i nærheden af Djengis Khan eller noget, der er værre.
Når det er sagt, vil jeg gerne spørge: I 1980'erne, da statsministeren var skatteminister, var der omkring 10 pct. af de fuldtidsbeskæftigede, der skulle betale topskat.
I dag, hvor statsministeren har været statsminister i 7 år, er det over 44 pct. Er det godt nok?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-06-11:
Jeg bliver nødt til lige at korrigere hr. Anders Samuelsen, for jeg brugte ikke udtrykket ultraliberal - jeg brugte udtrykket superliberal.
Det kan hr. Anders Samuelsens så tage til sig, som han vil.
Jeg gratulerede hr. Anders Samuelsen med at have fundet et fast ståsted, hvorfra samarbejdet så kan foregå.
Med hensyn til topskatten: Som bekendt blev der jo sidste år indgået en skatteaftale, som indfører en mekanisme, der skal forebygge, at flere og flere i de kommende år pr. automatik rykker op i den tunge skatteende og skal betale topskat.
Bortset fra det har vi jo altså lagt op til, at der næste år skal forhandles en mere gennemgribende skattereform, som sænker skatten på arbejde markant, herunder skatten af den sidst tjente krone.
Anders Samuelsen (NY), 2008-06-11:
[Lydudfald]
… trods alt er kommet en kommission, som er gået i gang med arbejdet.
Det, som vi efterlyser, er, at regeringspartierne også aktivt blander sig i debatten, så man ligesom kan forberede befolkningen på, at der skal ske noget, så det ikke kommer som en tyv om natten.
Men vi ser ikke rigtig, at man blander sig, fordi det er vigtigt, at kommissionen kan arbejde i fuldstændig fred og ro.
Er det fremmende for den demokratiske debat?
Det er vel ikke fair at sige, at det at rejse debatten, forsøge at sætte fokus på det her og sige, at vi kunne løse vores globaliseringsproblemer ved at lave en meget markant skattereform, er det samme som at være superliberal, eller hvad det nu kan være for nogle ord.
Er det ikke bare i bund og grund nogle af de samme påpegninger af, at vi bliver nødt til konstant at reformere også i dybden for at kunne klare os i globaliseringen, som også hr. Mogens Lykketoft og fru Marianne Jelved kom med i deres regeringsperiode?
Og så glæder jeg mig i øvrigt også fortsat til samarbejdet.
Villy Søvndal (SF), 2008-06-11:
Men det, vi kan se - også under indtryk af den konflikt, der er nu - er, at vi formentlig vil komme til at opleve en større vandring over mod privathospitalerne.
Det kan man være enig i.
Det er fair nok.
Man kan have det mål, som jeg bestemt tror, at Venstre og Konservative har, men som jeg aldrig synes de har sagt særlig åbent, nemlig at de ønsker en deling af vores sundhedsvæsen i to.
Fair nok.
Det ønsker vi ikke.
Vi ønsker i stedet for at satse pengene på et offentligt, velfungerende sundhedsvæsen.
Det er det ene, der er at sige til det.
Hovedparten af indlæggelserne på vores hospitaler er ikke planlagte, de er spontane.
Og det har så ikke haft den samme interesse i Venstres, Konservatives og Dansk Folkepartis optik som ventelisterne.
Det er ærgerligt, for det er også mennesker.
Vivi Kier (KF), 2008-06-11:
Når hr. Villy Søvndal siger, at han gerne vil have en ny regering, så vil jeg dog bare lige minde om, at det jo kun er et halvt år siden, vi var til valg, og vælgerne ville det jo gudskelov anderledes, så der går nok lang tid, før vi skal have folketingsvalg igen.
Jeg vil godt vende tilbage til det med sundhedsvæsenet og private og offentlige sygehuse og sige, at da denne regering tiltrådte, var der jo meterlange ventelister.
Med det udvidede frie sygehusvalg har mere end 150.000 mennesker hurtigere fået behandling og har undgået at stå på en venteliste, uanset social status, uanset privat forsikring.
Når jeg så hører hr. Villy Søvndal sige »den her flugt til privathospitalerne«, må jeg sige, at det altså er under 2 pct., der bliver behandlet på privathospitaler.
Kalder SF det en flugt?
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-06-11:
Jeg bemærkede - og det tror jeg egentlig der var mange der gjorde - at fru Helle Thorning-Schmidt slet ikke kom ind på EU-spørgsmålet, til trods for at statsministeren jo havde nævnt det i fremlæggelsestalen.
Fru Helle Thorning-Schmidt gjorde meget ud af at markere en meget, meget stor uenighed med regeringen på stort set alle punkter, men hvordan ser det ud med hensyn til EU-spørgsmålet, altså afstemningen om forbeholdene?
Der har vi i Dansk Folkeparti noteret os, at Socialdemokratiet faktisk har advaret imod en hurtig folkeafstemning der skulle altså være god tid.
Hr. Kim Mortensen, den socialdemokratiske EU-ordfører, sagde den 10. maj 2008: Socialdemokraterne ønsker et opgør med de danske EU-forbehold, og det mener vi kun at vi kan få, hvis vælgerne får så god tid, at de kan være trygge og have tillid til processen.
Så må jeg spørge fru Helle Thorning-Schmidt
: Hvad er god tid, så man føler sig tryg, så man har tillid til processen?
For det er vi i Dansk Folkeparti fuldstændig enig i at man skal have, altså rigtig god tid.
Hvad er det for fru Helle Thorning-Schmidt?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2008-06-11:
For det første vil jeg godt understrege, at Socialdemokraterne er et meget europæisk parti.
Vi mener, at Danmark skal være fuldt og helt med, ikke for de andres skyld, men udelukkende for, at vi kan varetage danskernes interesser bedst i Europa.
Og særlig når det gælder international kriminalitet og terrorbekæmpelse, er det helt afgørende, at de europæiske lande står sammen om den opgave.
Hvad er god tid? spørger fru Pia Kjærsgaard.
God tid er, når Folketinget får god tid til en grundig behandling, en grundig diskussion her i Folketingssalen; når vi får god tid til at diskutere det med vælgerne; når alle spørgsmål er stillet og besvaret, præcis som vi havde det med Lissabontraktaten, hvor det jo bl.a. var med Socialdemokraternes formand for Europaudvalget at vi sikrede, at der blev god tid til hele behandlingen, og at tingene ikke blev jappet igennem.
Og sådan skal det selvfølgelig også være med forbeholdsdiskussionen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-06-11:
Jeg husker jo, at tidligere statsminister Poul Nyrup Rasmussen syntes, at god tid i forhold til euroafstemningen var ½ år.
Er det sådan nogenlunde samme tidsrum, som fru Helle Thorning-Schmidt forestiller sig?
For det er jo god tid.
Men jeg må kræve et lidt mere konkret svar af fru Helle Thorning-Schmidt, for jeg tror på, at fru Helle Thorning-Schmidt på det her meget isolerede område har stor indflydelse på statsministeren.
Og der må jeg simpelt hen bede om en mere nøjagtig besvarelse.
Hvad er god tid?
Er det 1½ måned?
Jeg synes, statsministeren var meget konkret i sin fremlæggelsestale her i dag - det kommer jeg ind på senere - men jeg vil godt høre fru Helle Thorning-Schmidt: Hvad er god tid?
Det er vel ikke bare sådan fra engang først i august og eventuelt indtil den 30. september, eller noget i den stil.
Det er ikke god tid, vel?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2008-06-11:
Det kan man i forbindelse med et folketingsvalg, og det kan man formentlig også, når det drejer sig om EU.
Inger Støjberg (V), 2008-06-11:
Fru Helle Thorning-Schmidt snakkede gevaldig udenom, da fru Henriette Kjær spurgte lidt til Den Røde Skole, altså Ritt Bjerregaards Røde Skole, og de forslag, der kom fra Den Røde Skole om beskatning af gevinster på boligsalg.
Men jeg vil også gerne spørge lidt til fjernelsen af kørselsfradraget, som jo også var noget af det, der kom fra Den Røde Skole, og som i hvert fald dele af den socialdemokratiske ledelse i øvrigt nærmest har rost til skyerne.
Er det officiel socialdemokratisk politik, eller hvordan skal man forstå det?
Der har jo netop, som fru Helle Thorning-Schmidt siger, været en livlig debat, og det er der jo ofte i forbindelse med skat hos Socialdemokraterne, og derfor bliver man temmelig forvirret.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2008-06-11:
Jeg tror simpelt hen, det irriterer Venstre og Konservative utrolig meget, at Socialdemokraterne ikke vågner hver morgen og ønsker at beskatte danskerne hårdere.
Og jeg er nødt til at sige klart og tydeligt, at vi ikke ønsker at beskatte danskerne hårdere.
Det, der er problemet i dansk økonomi og velfærd, er ikke, at danskerne betaler for lidt i skat, det er, at vi har en regering, som bliver ved med at give skattelettelser på bekostning af vores velfærd og i øvrigt lægger meget stramme rammer for, hvad kommunerne kan gøre, f.eks. med anlægsinvesteringer i øjeblikket.
Så problemet er ikke, at danskerne betaler for lidt i skat.
Skal vi afskaffe kørselsfradraget, og skal vi beskatte boligejerne hårdere?
Nej og nej.
Inger Støjberg (V), 2008-06-11:
Nej, det er slet ikke et spørgsmål om, at det irriterer Venstrefolk, det er nærmere et spørgsmål om, at det forvirrer Venstrefolk, at enormt store dele - det må man jo antage at det er; det er i hvert fald Den Røde Skole og fru Ritt Bjerregaard, som har stået i spidsen for det - af fru Helle Thorning-Schmidts røde bagland netop vil de her ting, altså beskatte boligejere, fratage retten til kørselsfradrag, fratage retten til sundhedsforsikringer.
Og når vi nu lige er ved det der med sundhedsforsikringerne, vil jeg sige, at det jo er blevet til officiel socialdemokratisk politik, og det er da et brud med skattestoppet, vil jeg sige til fru Helle Thorning-Schmidt.
Så det er ikke noget med, at det irriterer, nej, det forvirrer, når Socialdemokraterne på den ene side siger, at de overholder skattestoppet, men på den anden side siger, at de måske ikke gør det i alle tilfælde.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2008-06-11:
Jeg ville ikke have troet, at ordføreren ville være så forvirret; hun kan jo også kigge i Venstres egen folketingsgruppe, hvor Venstre ikke altid er enig med sine egne ministre, bl.a. i tørklædesagen, som har fyldt ganske meget.
Der er blevet lagt en linje af statsministeren, og jeg går ud fra, at det er den linje, Venstre følger, og ikke integrationsministerens forvirrede meldinger.
Ordføreren kan også regne med, at den linje, jeg lægger nu, er den, vi følger.
Men der er debat hos Socialdemokraterne, og der debatteres af og til forskellige ting, ligesom det er tilfældet hos Venstre.
Men vi agter ikke at beskatte danskerne hårdere.
Anders Samuelsen (NY), 2008-06-11:
Fru Helle Thorning-Schmidts partikollega Bent Hansen smed håndklædet i ringen i går i forhold til konflikten på arbejdsmarkedet og sagde, at nu måtte Folketinget og regeringen skride ind.
Er fru Helle Thorning-Schmidt nået så langt som til at ville konkludere, at det er på tide, at vi overtager depechen herfra, for der kommer flere og flere meldinger fra især sundhedsområdet om, at patienterne lider, og at der er unødige og for lange ventetider for f.eks. undersøgelser for kræft, altså i bund og grund er det liv, vi taler om i øjeblikket?