runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Josefsen (V), 2008-05-09:
Jeg vil gerne takke SF for at fremsætte beslutningsforslaget her i dag, for det giver os nemlig lejlighed til at sætte lys på den proces, som allerede er igangsat.
Bl.a. har regeringen jo i sommer sammen med kommunerne og Danske Regioner indgået en trepartsaftale.
Aftalen indeholder 50 initiativer og er bundet op på en økonomi på 8 mia. kr.
I aftaleperioden, der strækker sig fra 2008-2011, skal der bl.a., som det fremgår af teksten, fokuseres på, hvordan den enkelte arbejdsplads gøres mere attraktiv.
Det kunne eksempelvis være ved at sikre, at medarbejderne får mulighed for at beskæftige sig med de borgernære opgaver.
Altså ligger der et signal om, at der sikres en arbejdsform, hvor unødige procedurer fjernes.
I finanslovaftalen for 2008 mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Ny Alliance er det aftalt, at der skal ske en kortlægning af udvalgte medarbejderes administrative opgaver, bedre dokumentation og regelforenkling på det regionale sundhedsområde.
Et helt afsnit i finanslovaftalen har overskriften: kvalitetsudvikling og afbureaukratisering.
Arbejdet iværksættes helt naturligt i samarbejde med de driftansvarlige på sygehusene, nemlig Danske Regioner.
Det fremgår endvidere af finanslovaftalen, at afbureaukratiseringsarbejdet bliver bundet op på handlingsplaner for de enkelte velfærdsområder.
Hermed bliver det sikret, at der defineres klare, konkrete mål for afbureaukratiseringsindsatsen.
Vi er helt enige med SF om, at der skal være fokus på regelforenkling og afbureaukratisering også på sygehusene, og derfor må vi sige, at det er et arbejde, der er igangsat; det er aftalt mellem en række parter, bl.a. dem, der er driftsansvarlige på sygehusområdet, nemlig Danske Regioner.
Så med baggrund i det kan vi ikke støtte op om det her beslutningsforslag, men vi synes, det er positivt, at vi får debatten om det.
Helge Sander (V), 2008-05-09:
Til det sidste spørgsmål er svaret: Intet over, intet ved siden af Folketinget.
Jeg svarer på den måde, for selv om det er gået hurtigt, og selv om jeg har bestræbt mig på at få de her forskellige elementer til at passe sammen, så vi kunne få det hurtigt frem i den her folketingssamling, må jeg gøre den tilståelse, som jeg også har gjort over for Folketinget, at lovforslaget er for sent fremsat i forhold til de aftaler, der er, om tidsterminen for fremsættelse af lovforslag i Folketinget.
Men hvis det er således, at der er den brede enighed, som jeg jo er enig med hr. Jesper Langballe i at der er - de småting, som man nu her forsøger at fremstille som problemer, er jo overhovedet ikke problemer, for det ligger fuldstændig klart - og hvis det er således, at udvalget er enigt i, at vi hurtigt kan håndtere i hvert fald det her ene væsentlige ændringsforslag, kunne det jo være, at udvalget kunne være så hurtigt, at man siger: Vi mener godt, vi kan klare det i den her folketingssamling.
Men nu går jeg langt videre end det, der er aftalt med Folketinget.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-09:
Når nu vi andre jubler og glæder os over de her 3 mia. kr. til grundforskningen, synes jeg godt, at ministeren og vi andre kan lade Socialdemokraterne have en glæde ved at sidde og finde småfejl i forløbet.
Det svarer sådan lidt til, at man - med et billede, som ministeren vil forstå - er tilskuer til et sejrende fodboldhold, der stormer frem, og så sidder og leder efter tekniske fejl hos spillerne, som man kan brokke sig over.
Jeg vil så godt til sidst stille et spørgsmål.
Jeg er glad for ministerens imødekommenhed over for ønskerne her i salen, men der var én ting, ministeren ikke nævnte, og det var tidshorisonten.
Spørgsmålet er: Hvornår vil kapitalen stå til rådighed for Grundforskningsfonden?
Helge Sander (V), 2008-05-09:
Der må jeg gentage til hr. Jonas Dahl, at det er fuldstændig, som det plejer at være.
Det er noget, som sker i løbet af året.
Det er ikke besluttet, og det er noget, der alene foregår i Finansministeriet.
Så det en fremgangsmåde, som har været gældende hidtil, og som vi fortsætter.
Jonas Dahl (SF), 2008-05-09:
Med hensyn til den her ene milliard kroner foregår det så i Finansministeriet, så det er en del af statens overskud, man lægger ind?
Kan ministeren ikke uddybe det, for det er jo 1 mia. kr., som man må tage et eller andet sted fra?
Man må tage 1 mia. kr. et sted fra og tilføre den til Danmarks Grundforskningsfond.
Så skriver man, at det er omlægning eller salg af statslige aktiver.
Er der tale om nogle grunde, man sælger?
Er der tale om bygninger?
Har ministeren mulighed for at uddybe det med den ene milliard kroner, for det er jo da et forholdsvis højt tal, man pludselig tager fra Finansministeriet og tilfører Videnskabsministeriet uden egentlig at komme med nogle nærmere redegørelse til Folketinget om, hvor pengene kommer fra?
Helge Sander (V), 2008-05-09:
Til det sidste må jeg beklage over for hr. Jonas Dahl, at jeg ikke fik svaret på det, for det spurgte hr. Jonas Dahl også om i sin ordførertale.
Det er således, at de kompetencer, der er i Danmarks Grundforskningsfond, måske også kan bruges i andre sammenhænge, og derfor er det efter aftale med bestyrelsen for Danmarks Grundforskningsfond, at vi har lavet den her mulighed, hvor videnskabsministeren, dvs. Videnskabsministeriet, kan gøre brug af nogle af de kompetencer, som man har i Danmarks Grundforskningsfond.
Det har ikke noget at gøre med de penge, vi taler om her.
Det er, hvis der f.eks. kommer helt andre midler, eller når vi skal have bedømt nogle særlige bevillinger eller særlige projekter, at man så kan trække på Danmarks Grundforskningsfond.
Så det har altså intet at gøre med, at der fra ministeriets side vil ske indblanding i Danmarks Grundforskningsfonds brug af de midler, som vi diskuterer her i dag.
For så vidt angår det andet med pengene, er der ikke nogen som helst ændring.
Det er sådan, som det har været hidtil, nemlig at det foregår i finansministerielt regi.
Jonas Dahl (SF), 2008-05-09:
Vi er da i hvert fald glade for, at det nu ser ud til, at vi kan blive enige om, at vi skal bruge de her 400 mio. kr.
- nu skal jeg nok lade være med at sige 500 mio. kr., fordi så trækker den endnu højere op - så der i hvert fald er tale om, at vi ikke nedprioriterer forskningen.
Men jeg vil gerne spørge ind til to andre ting.
Med hensyn til den ene milliard kroner, som man lægger op til skal dækkes ind af salg og/eller omlægning af statslige aktiviteter, vil jeg spørge, om det er inden for ministeriets ramme, eller om det er nogle eksterne midler, der bliver tilført.
Jeg håber, at ministeren kan uddybe det en smule.
Så vil jeg også godt spørge ind til det andet afsnit, hvor der står, at bestyrelsen endvidere efter aftale kan påtage sig at udføre nærmere afgrænsede opgaver for ministeren.
Hvad er det for opgaver, ministeren tænker på at Danmarks Grundforskningsfond skal udføre for ministeren?
Helge Sander (V), 2008-05-09:
Derfor vil jeg gerne give tilsagn til hele Folketinget om, at jeg sender et notat over i udvalget.
Så kan man prøve at kigge på tallene, og så kan vi se, om vi kan blive enige.
Der er ikke sket nogen som helst fejl.
Vivi Kier (KF), 2008-05-09:
I bemærkningerne til det her beslutningsforslag skriver SF, at de finder det utilfredsstillende, at regeringen har valgt at undtage sygehusene fra afbureaukratiseringsreformen.
Derfor er det mig faktisk en glæde at kunne orientere SF om, at der jo netop i den vedtagne finanslov for 2008 er afsat midler til at få iværksat et arbejde vedrørende dokumentation og forenkling i sundhedssektoren.
Fra konservativ side kan vi derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Vi er enige i intentionerne, men der er allerede taget hul på og sat fokus på at få afbureaukratiseret også på sundhedsområdet.
Lone Dybkjær (RV), 2008-05-09:
Hvis der skulle være nogle studerende, der interesserer sig for politik - ikke så meget på det indholdsmæssige plan, men på det retoriske plan synes jeg, at de på et tidspunkt skulle foretage et studium af regeringspartiernes ordførere og af ministeren.
Det er altså en mærkværdig og utrolig form for retorik, der anvendes her, når det siges, at man har taget fat på det hele, eller at der ikke er noget i det, eller hvad ved jeg.
Det er interessant.
Jeg har også selv været med i en borgerlig regering, hvor jeg ikke syntes, at selvrosen var helt så voldsom, som jeg oplever den på det her område.
Jeg vil bare komme med sådan en lille sur fredagsbemærkning - eller hvad jeg nu vil.
Så hvis der er nogle studerende, vil jeg opfordre dem til at beskæftige sig lidt med det her, for det er lidt fantastisk.
Så vil jeg godt sige til SF, at jeg synes, det er fint, man har fremsat det her forslag, for det gør, at vi faktisk har det som et, man kan sige afgrænset sagsområde i Sundhedsudvalget, og det synes jeg i sig selv er interessant, for jeg er ret overbevist om, at vi ellers ikke ville kunne få en diskussion om, hvad det egentlig er, der foregår på det her område med hensyn til regelforenkling, og hvad ved jeg.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Det Radikale Venstre er meget kritisk over for regeringens måde at håndtere tingene på med kontrolforanstaltninger, beretninger og alt muligt andet, og det er muligt, som den socialdemokratiske ordfører siger, at man skal brede det ud.
Men jeg synes, det ville være rigtig fint, hvis vi kunne få noget mere præcist at vide om, hvad regeringen egentlig laver på det her område, og også få ministeren i samråd og prøve at diskutere det.
Det forudsætter selvfølgelig, at regeringspartierne inklusive ministeren synes, at det er interessant at diskutere med andre.
Ministerens holdning tydede måske ikke rigtig på, at han regnede med, at der var nogen andre ordførere uden for regeringspartierne, der sagde noget som helst af interesse.
Men det kunne vi så håbe på ville ske i forbindelse med et udvalgsarbejde, nemlig at man faktisk gik lidt konstruktivt til værks og prøvede at se, om der er nogle SF'ere eller DF'ere, eller hvem det nu kunne være, som måske kender noget til det her område, som faktisk også havde noget at bidrage med.
Jeg synes, man skal bruge den her diskussion til at få en sag i Sundhedsudvalget - det er ikke, fordi vi mangler sager, men det ligger jo og flapser på mange forskellige områder - og så kunne vi med udgangspunkt i det her prøve at gå mere til den og se, hvad der ligger i dag, hvad det er, der sker helt konkret, og om der er noget, vi kan bidrage med.
Det var i hvert fald et forsøg værd, og min opfordring skal være at bruge beslutningsforslaget på den måde.
Birgitte Josefsen (V), 2008-05-09:
[Lydudfald]
… da jeg synes, det er et lidt voldsomt angreb, fru Lone Dybkjær kommer med ved at sige, at vi bruger en retorik, som ikke er passende.
Der står i beslutningsforslaget: »SF finder det utilfredsstillende, at regeringen har valgt at undtage sygehusene fra afbureaukratiseringsreformen.«
Når vi så står og tilkendegiver fra talerstolen, at de jo ikke er undtaget, men er med i både trepartsforhandlingsaftalen og i finanslovaftalen - bl.a. er De Radikale jo med i sundhedsdelen i finansloven - så synes jeg ikke, man kan sige, at det er en utrolig form for retorik at anvende, når vi også tilkendegiver, at vi synes, det er positivt, at SF tager forslaget op.
Jeg går da også ud fra, at vi i Folketinget er enige om, at vi skal være fælles om hele processen.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-05-09:
Jo, men forslaget går det lille skridt videre, at man siger, det er en pligt - ganske vist uden konsekvens, hvilket jo også er en underlig ting, altså at have pligter, der ikke har nogen konsekvens.
Men jeg er bange for, at vi får en modreaktion ved at gøre det her til en pligt, og at folk, fordi de ikke kan overskue det, så siger nej.
Så får vi i bedste fald et »ved ikke« eller et »nej«, fordi folk bliver trodsige, og så har vi ikke opnået, hvad vi ville.
Det er i virkeligheden den pligt, som heller ikke kan sanktioneres.
Det ville jo være uproportionalt, hvis kørekortet ikke blev udleveret, når man havde bestået køreprøven, fordi man ikke tager stilling.
Det synes jeg også at forskellen mellem de 86 pct., der umiddelbart - jeg siger umiddelbart - erklærer sig positive, og de få, der melder sig ind, i virkeligheden siger lidt om.
Når det først begynder at blive forpligtende, begynder folk at blive lidt mere usikre, og det tror jeg er, fordi man ikke helt ved, hvad det er, man tager stilling til.
Men vi er jo enige om formålet: Vi vil gerne have, at der bliver doneret nogle flere organer, og vi vil gerne have, at folk tager diskussionen med deres pårørende.
Det er en meget, meget svær diskussion, vi opfordrer dem til at tage.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-05-09:
Det var ministeren selv, der talte om, at man i princippet også kunne sende den her pjece om, at man skal tage stilling i forbindelse med grundloven, ud, og derfor antog jeg ligesom også, at ministeren var lidt inde på, at når man sender noget ud med grundloven, antyder man vel også lidt vigtigheden af, at organdonation kunne være en form for borgerpligt, altså at man i hvert fald tager stilling til det.
Jeg er helt enig med ministeren i, det er et meget svært spørgsmål at tage stilling til.
Det er jo også derfor, at mottoet for de kampagner, der kører, er, at man skal tage stilling sammen med sine nærmeste, for det er ikke nok at gå med kortet personligt, hvis det viser sig, at de pårørende er fuldstændig uforstående den dag, de bliver nødt til at tage stilling til det, måske på baggrund af en ulykkelig hændelse.
Men det forslag, vi behandler her i dag, er jo et meget, meget lille ekstra skridt i forhold til at få de 18-årige til at tage stilling til det.
Hvad vi så skal stille op med den øvrige del af befolkningen, som jeg er helt enig i jo også skal tage stilling til de her spørgsmål, synes jeg er en spændende diskussion, men lige det her forslag i dag er jo et meget lille skridt, der bare handler om, at vi yder en indsats, der er lidt mere opsøgende, for i det mindste at få de unge til at tage stilling.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-05-09:
Jeg synes, der er mange problemer ved det her spørgsmål, ikke med forslaget som sådan i forhold til det spørgsmål, der stilles nu.
Jeg synes, der er mange problemer.
Vi ved alle sammen også, hvordan det her rejser debat i alle vores folketingsgrupper.
Jeg synes, at tallet 86 pct. over for 10 pct. er bemærkelsesværdigt, men det siger mig måske også, at folk siger ja, fordi de ikke synes, de kan tillade sig at gøre andet, når de bliver spurgt uforpligtende.
Noget helt andet er så, når man bliver spurgt forpligtende.
Er det så er det, man vil?
Ved folk, hvad det er, de tager stilling til?
Når det bliver mere forpligtende, ved man så godt, at man tager stilling til sin egen død og til, hvad der skal ske?
Og der har vi behov for mere oplysning.
Når man taler om en borgerpligt, synes jeg, det er meget vanskeligt at sige, at det er et enkelt spørgsmål at tage stilling til.
Det er bestemt ikke på nogen måde enkelt.
Men nu må jeg ikke sige mere.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-05-09:
Ministeren har jo på glimrende vis netop remset de mange initiativer op, der er lige nu for at få flere danskere til at tage stilling til organdonation, og ministeren har også nævnt nogle initiativer, man kunne tage i det kommende stykke tid.
Jeg vil så sige, at jeg synes, at ministeren skulle tage at gøre det og ikke vente længe på, at Det Etiske Råd kommer med en redegørelse, som jo formentlig drejer sig om nogle meget mere vidtgående diskussioner om nej- eller ja-registre.
Vi ved, at omkring 86 pct. har angivet, at man er forholdsvis positivt indstillet og gerne vil tage stilling til de her spørgsmål, men vi kan af Donorregistret se, at kun 10 pct. rent faktisk lader sig registrere.
Hvad er så egentlig problemet med at komme med lidt flere incitamenter til at få det gjort og være lidt mere opsøgende i forhold til også at sige, hvilket ministeren jo egentlig også antydede, at det godt kunne være en borgerpligt at tage stilling til det her spørgsmål, særlig når en af svarkategorierne netop kan være »jeg ved ikke«?
Dermed kan man jo vælge senere at tage stilling til spørgsmålet ved selv at gå rundt med donorkortet på sig.
Naser Khader (NY), 2008-05-09:
Da vores ordfører på området ikke kan være til stede i dag, vil jeg fremlægge Ny Alliances holdning til B 83.
Den offentlige sektor kan på mange måder gøres mere attraktiv.
For mange regler og kontrolsystemer har betydet mistet arbejdsglæde, og at for mange kræfter bruges på opgaver, der ikke skaber værdi.
Så der er ingen tvivl om, at der i dag eksisterer et behov for afbureaukratisering.
Vi er helt enige i, at der også inden for sygehusvæsenet - og måske særlig inden for sygehusvæsenet - er et stort behov for afbureaukratisering.
Vi hører jo igen og igen, hvordan de ansatte bruger mere tid på at udfylde skemaer end på deres kerneopgaver.
I Ny Alliance mener vi, at man skal have tillid til personalet, stole på deres professionalisme og faglighed og på, at de hver dag gør deres bedste.
Der er jo ingen, der går på arbejde for bevidst at lave fejl.
På den baggrund har Ny Alliance stor sympati for beslutningsforslaget, men vi mener dog, at en afbureaukratisering af sygehusvæsenet for det første skal omfatte koordination af arbejdsgangene i resten af sundhedssektoren, og for det andet mener vi, at sundhedssektoren ikke nødvendigvis skal presses ind under kvalitetsreformen, hvilket regeringen lægger op til.
På den baggrund kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Lone Dybkjær (RV), 2008-05-09:
Altså, det vil jeg jo ikke udskrive en check på.
Vi holder os jo meget konkret til lovgivningen og siger, hvor vi kan gå med, og hvor vi ikke kan gå med, og derfor er vi f.eks. med i medicinforliget og sundheds- og vaccineprogrammet.
Om vi kan gå med til det her afhænger jo af, om vi synes, at noget af det, vi har sagt vedrørende de nødvendige reformer, kommer med.
Vi har jo sagt, at man i højere grad skal vise tillid til personalet, og at man skal lade være med at have så meget kontrol.
Så medgiver jeg gerne, som ministeren også sagde, at det inden for det her område jo selvfølgelig er nødvendigt at have en eller anden form for indberetning.
Spørgsmålet er bare, hvor meget mere end den nødvendige indberetning, der også bliver kontrolleret.
Men hvis det betyder, at vi nu kan få en konstruktiv drøftelse i udvalget, så er det jo godt, for ellers havde det ikke rigtig ligget nogen steder.
Vi ved jo godt, at sådan nogle aftaler ikke rigtig er til at fiksere i folketingsarbejdet, så det synes jeg bare at vi skal bruge det her til.
Fru Birgitte Josefsen nikker, og det synes jeg er fint, og så har SF jo også opnået noget.
Birgitte Josefsen (V), 2008-05-09:
Jeg er da enig med fru Lone Dybkjær i, at vi skal være opmærksomme på, at der så sker noget, og det var jo derfor, at jeg i min ordførertale tilkendegav, at det, der står i finanslovaftalen, jo ikke bare er ord, men at der skal fremlægges en handlingsplan.
Jeg vil jo så appellere til, at De Radikale så vil støtte op om den handlingsplan, der kommer på området.
Lone Dybkjær (RV), 2008-05-09:
Vi er som bekendt med i en lille del af det her på sundhedsområdet.
Vi er med i medicinforliget etc., og så har der også været nogle satspuljeforhandlinger på området, som vi selvfølgelig også er med i
det er alle partier undtagen Enhedslisten.
Men det er hele den måde, man gør det på, der slår mig, når jeg hører det her, men skidt nu med det.
Det, jeg så bare gerne vil have fru Birgitte Josefsen til at bekræfte, hvis hun tager ordet en gang til, er, at vi så går ind og drøfter, hvad der sker på det her område.
Det er muligt, at regeringspartierne ved noget om, hvad der sker, men det gør vi andre ikke.
Vi kan ud fra det, fru Birgitte Josefsen siger, høre, at der sker noget, men vi vil gerne høre, hvad der sådan lidt mere konkret sker - ikke fordi vi skal blande os i fagfolkenes arbejde - og det vil vi selvfølgelig set i lyset af, at vi måske synes, at regeringen er noget kontrolfikseret.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-05-09:
Det er ikke nogen fejl, siger ministeren nu her i sin besvarelse til mig.
Det er ikke nogen fejl, der er sket, da man lavede den her aftale.
Men så er det andet, der kan være sket, at det har været en politisk beslutning, at man vil lægge det der, hvor man gjorde, uden at se på, at det her altså var et fald i forhold til tidligere, eller netop bevidst har besluttet, at det var der, niveauet skulle være.
Enten er der sket en fejl, eller også har man været fuldstændig oplyst om alle de her ting, og så har man truffet en anden politisk beslutning end det, som man kommer med her i Folketinget i dag og siger at man er villig til at ændre det til.
Helge Sander (V), 2008-05-09:
Ja, det ville det være, hvis det var rigtigt, men sandheden er jo knap så enkel, og derfor tror jeg - i stedet for al den her talgymnastik, som er langt, langt mere indviklet, end fru Kirsten Brosbøl fremstiller det - at jeg simpelt hen skal prøve at sende de tal til udvalget, for der har jo været forskellige uddelingsniveauer og -beløb, fordi ud over det grundbeløb, vi har haft i Danmarks Grundforskningsfond, og som vi jo har spist af de seneste år, har der jo i de finanslovaftaler, der har været lavet de seneste år, været tilført ekstra beløb.
Så derfor er der en lang række mellemregninger, som gør, at det ikke bare lige er et beløb, man kan sætte ind og så begrunde det i det, som fru Kirsten Brosbøl her redegør for.
Jeg bliver nødt til at sige to ting.
Det er korrekt, at det er mit ansvar, men det er ikke nogen fejl overhovedet.
Det hele har været oplyst under hele forløbet, og derfor kan jeg sige, at det kun er blevet fremstillet på den her måde for at gøre det så synligt som muligt og for at give mulighed for, at vi netop kan få den vurdering under udvalgsbehandlingen, og der kan jeg sige, at det har jeg på et meget, meget tidligt tidspunkt klart givet udtryk for over for de fire partier, som indgår i forliget.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-05-09:
Det står sådan set i den aftaletekst, der er lavet omkring det her, at der skal være et uddelingsloft på 300 mio. kr.
Det er derfor, at jeg ikke forstår, at hr. Jesper Langballe ikke dengang lagde mærke til, at det altså indebar et fald i den årlige mulighed for at støtte forskningsaktiviteter.
Jeg synes sådan set, at hr. Jesper Langballe bare helt ærligt skulle sige, at det var en fejl, og at han beklager det.
Jeg skal kvittere for, at hr. Jesper Langballe i sin ordførertale sagde, at man fra Dansk Folkepartis side er villig til at hæve uddelingsloftet til 400 mio. kr.
Jeg synes, at vi skal give hinanden håndslag på, at det er det niveau, vi skal op på, hvis der fra Grundforskningsfondens side skal være en positiv udvikling i muligheden for at uddele til reel forskning.
Jeg vil lige høre, om hr. Jesper Langballe kan bekræfte, at det er det niveau, vi skal op på.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-09:
Jeg må melde hus forbi til fru Kirsten Brosbøls ironi, som er lidt ilde anbragt, fordi sagen er den, at vi betragter det som en kæmpe sejr, at vi har fået de 3 mia. kr. i hus, og at vi har fået sikret grundforskningen i en snes år frem i tiden.
Jeg kan da godt høre, at der sådan er lidt sure rønnebær i det der.
Men over for den ironi må jeg melde hus forbi.
Det er nemlig ikke finanslovaftalen, der er gået for stærkt.
Det, der er gået for stærkt, er ministeriets udmøntning af finanslovaftalen i et lovforslag bagefter.
Forsknings- og Innovationsstyrelsen har åbenbart ikke haft den gode lommeregner fremme.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-05-09:
Det er jo én stor indrømmelse i dag fra regeringens og Dansk Folkepartis side, kan vi høre.
Hr. Jesper Langballe står og indrømmer på talerstolen, at der har været hastværk i den aftale, man har lavet under finanslovforhandlingerne.
Det var sådan set det, hr. Jesper Langballe sagde.
Det er gået lidt for hurtigt, og derfor har man altså ikke fået regnet ordentligt på det.
Men altså, det er jo ærlig talt simpel hovedregning, at når man før har haft 250 mio. kr. plus 65 mio. kr. på finansloven, giver det 315 mio. kr.
Hvorfor lavede hr. Jesper Langballe ikke det regnestykke, da man sad og lavede den her aftale, når man nu går så meget op i, at Danmarks Grundforskningsfond laver et glimrende stykke arbejde, hvilket vi jo er helt enige i?