runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2007-01-12:
Jeg er nødt til i den forbindelse at fortælle en lille historie fra det fynske, hvor man i vores regeringstid fik sat nogle ekstra penge af.
10.000 kortuddannede mennesker fik en realkompetencevurdering og fik lavet en ekstra uddannelsesplan gennem uddannelsessystemet.
Det skete i øvrigt for ganske få midler.
Så jeg tror på, at det her hjælper.
Det fører mig så frem til mit spørgsmål: Jeg kunne høre, at Enhedslisten ikke på nuværende tidspunkt vil vurdere, om de vil være med eller ej, fordi de arbejdsløse ikke får de muligheder som de højtuddannede får, men er det her forslag ikke en klar forbedring for de kortuddannede, for de faglærte?
De faglærte får jo også her en gratis mulighed for at videreuddanne sig som teknikere eller ingeniører osv. i forbindelse med realkompetencevurderingen.
Det enkle spørgsmål er: Er det her ikke en klar forbedring i forhold til i dag, også i forhold til brugerbetaling?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2007-01-12:
Jo, det er en klokkeklar forbedring for de grupper.
Det er også derfor, jeg synes, det er lidt ærgerligt, at der skal være nogle problemer af den karakter.
Jeg synes, at vi havner i den sædvanlige situation, hvor der bliver lavet nogle forbedringer for dem, der er i arbejde, og så sælger man de arbejdsløse.
Dem har jeg så ikke tænkt mig at sælge helt billigt, og derfor synes jeg, at vi skal overveje at få de grupper ind, så de også er dækket af de her rettigheder, for det nytter jo ikke noget, at vi holder de grupper, som har allermest behov for at få vurderet deres kompetencer, og som har allermest behov for efteruddannelse,
Det er en gammelkendt sandhed, at jo længere tid man er uden for arbejdsmarkedet og ikke får brugt de kompetencer, man har opnået i forbindelse med en uddannelse, i jo mindre grad kan man huske de ting, man faktisk lærte under den uddannelse.
Så i jo højere grad vi får lige præcis de ledige ind under denne type lovgivning, i jo højere grad vil der være sandsynlighed for, at de ledige faktisk har deres kompetencer på den anden side af deres ledighedsperiode.
Jeg synes sådan set, at det burde være åbenlyst, at når man griber til uddannelse og efterog videreuddannelse, er de ledige dem, man prioriterer først.
Carsten Hansen (S), 2007-01-12:
Tak for tilsagnet om at følge op og følge forløbet.
Der er jo i en række af høringssvarene rejst spørgsmål om kvalitetssikring af realkompetencevurderingen og om uddannelsesbeviset og kompetencebeviset.
Jeg vil bare lige have ministeren til at sige et par ord om den del af det og om, hvordan ministeren agter at kvalitetssikre det.
Nu følger vi det løbende, og der er en evaluering efter 4 år, men hvis behovet viser sig tidligere, kan vi så i forligskredsen i fællesskab sætte os ned og se på, om der er behov for at vi strammer op, eventuelt med akkreditering eller noget andet?
Bertel Haarder (V), 2007-01-12:
Jeg vil gerne bekræfte det hele, forudsat at der skabes tillid til kvaliteten i de afgørelser, der træffes.
Vi skal definere kvalitet på en anden måde.
Det er noget, der skal være på samme niveau, noget, der skal kunne være lige så vigtigt i forhold til den funktion, man gerne vil uddanne sig til, eller i forhold til den uddannelse, man gerne vil kvalificere sig til.
Så jeg kan helt bekræfte det, hr. Carsten Hansen siger.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Ellen Trane Nørby (V), 2007-01-12:
Som globaliseringens vinde blæser over landet, må det blive klart for os alle, at det danske uddannelsessystem også er nødt til at forholde sig fleksibelt til de impulser og den viden, som kommer udefra.
Uddannelsessystemet skal også sikre, at unges globale udsyn ikke modsvares af bureaukratiske godkendelsessystemer og barrierer i forhold til anerkendelse af de kvalifikationer, som man har tilegnet sig et andet sted.
I Venstre er vi meget tilfredse med, at undervisningsministeren med L 97 gør det lettere at få anerkendt udenlandske uddannelseskvalifikationer, få meritten overført og få forhåndsgodkendelser.
Det er jo også blevet påpeget i en række af høringssvarene.
L 97 ligger helt i forlængelse af globaliseringsstrategiens ønske om, at det skal være lettere at tilegne sig uddannelseskompetencer på forskellige videninstitutioner både i indland og i udland og på den måde bygge en relevant og måske meget mere personlig uddannelse op.
Også klagemulighederne bliver med L 97 styrket og ensrettet.
Det er positivt, at L 97 på den måde er med til at forenkle systemet og sikre den enkelte studerendes retssikkerhed.
Det er også meget glimrende, at der sikres en ensartet praksis for godkendelser og for klager.
L 97 er med til at styrke internationaliseringen i det danske uddannelsessystem, og det glæder os i Venstre, for det er den rette vej at gå, og derfor kan vi også varmt støtte op om L 97.
Martin Henriksen (DF), 2007-01-12:
Som en del af det fremadrettede arbejde med at tilrettelægge uddannelsessystemet, så forsinkelser i studieforløbet bliver færrest mulige, foreslås det, at mulighederne for at få godkendt relevante uddannelseskvalifikationer fra én dansk uddannelse til en anden styrkes for at nedbringe unødvendige forlængelser af den studerendes studietid.
Der er allerede i dag adgang for personer med udenlandske uddannelseskvalifikationer til at indbringe en institutions afgørelse om merit for Kvalifikationsnævnet.
Dette vil være relevant bl.a. for elever eller studerende, der ønsker at foretage et skift mellem danske uddannelser.
Det kan jo af flere grunde være nødvendigt at skifte uddannelsessted eller uddannelsesretning.
Med lovforslaget udvides Kvalifikationsnævnets beføjelser til også at omfatte klager over en institutions afgørelse om forhåndsmerit til studieophold i udlandet.
Det er alt sammen set med Dansk Folkepartis øjne helt rimelige ændringer af den nuværende lovgivning, og man kan i sit stille sind spørge sig selv, hvorfor det tilsyneladende først er valgt at tilgodese udenlandske studerende frem for at sikre de danske og herboende studerende, men det bliver der altså rettet op på, så danskere er li gestillede med udlændinge, og det kan Dansk Folkeparti ikke overraskende varmt støtte.
Det er vores opfattelse, at forslaget styrker danske elevers og studerendes retssikkerhed.
Vi støtter forslaget.
Jeg vil også gerne i forlængelse af de øvrige forslag, vi har behandlet her i dag, understrege, at der hele vejen igennem er tale om forbedringer, og at det altså er en god dag for Uddannelsesdanmark.
Jeg synes, der har været nogle kritiske røster rundtomkring, men jeg synes, at man grundlæggende må erkende, at det, vi laver her i dag, samlet set er, hvad jeg vil kalde et markant løft for uddannelsessystemet i Danmark bredt.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-01-12:
Også fra konservativ side kan vi støtte det her forslag.
De tidligere ordførere har jo nævnt, hvad det går ud på.
Det er selvfølgelig helt naturligt, at man skal kunne få overført merit mellem uddannelser, uanset om det er mellem lande eller det er internt i Danmark.
Den ensartede klageadgang kan vi også kun bakke varmt op om.
Margrethe Vestager (RV), 2007-01-12:
Vi skal spare på hurraordene i forhold til at få overført merit og få anerkendt kvalifikationer; vi vil glæde os til, at der sker noget.
Vi noterede os også, at undervisningsministeren tog enstemmigheden i forhold til det tidligere behandlede lovforslag om realkompetence som udtryk for en opmuntring til at sørge for, at der også bliver realitet i de forslag, vi behandler her i Folketinget.
Vi håber, at det samme vil gøre sig gældende for det her lovforslag.
Vi har dog studset over præcis det samme som Socialdemokraterne, nemlig at det ikke omfatter klager fra danske studerende, der har søgt optagelse eller er optaget på eller indskrevet ved en uddannelse omfattet af universitetsloven.
Det forekommer helt paradoksalt, hvis det skal være en forenkling.
Jeg tror, de fleste husker, hvor meget retorik vi har hørt om én indgang i forbindelse med strukturreformen.
Det var meget afgørende for regeringen, at der var én indgang.
Men her ser vi altså, at man skal have to, afhængigt af, hvilken uddannelseslov ens uddannelse er udbudt efter.
Det synes vi er paradoksalt, og i vores – givetvis – mangel på indsigt har vi tænkt, at det er den sædvanlige og helt ulyksalige opdeling mellem Videnskabsministeriet og Undervisningsministeriet og de forskellige uddannelser, der er baggrund for den her opdeling.
Vi synes, det havde været meget mere hensigtsmæssigt, at man havde lavet ét system, sådan at det var enkelt, og eftersom vi – engang imellem – jo har anledning til at lære noget af regeringen, synes vi, at én indgang også i det her spørgsmål ville have været meget hensigtsmæssigt.
Vi vil gerne have undersøgt de her spørgsmål i udvalgsbehandlingen og kan derfor ikke endnu meddele vores stillingtagen til lovforslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-01-12:
SF kan støtte det her forslag, som giver studerende i Danmark mulighed for at få godskrevet relevante uddannelseskvalifikationer fra danske uddannelser.
I parentes bemærket
vil jeg godt sige, at vi i SF ikke er så optagede af, at studietiden frem for alt skal nedbringes.
Vi mener modsat regeringen ikke, at tid er en af de allervigtigste faktorer, når vi taler uddannelse.
For SF betyder kvalitet, engagement og resultater noget mere end studietid, men vi kan klart støtte de gode intentioner i forslaget, som giver danske uddannelser et mere grænseoverskridende, internationalt tilsnit.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2007-01-12:
Også Enhedslisten kan støtte forslaget, som går ud på at udvide Kvalifikationsnævnets kompetence, så den ud over udenlandske studerende også omfatter klageadgang for danske studerende i forhold til uddannelsesinstitutionernes afgørelser om merit og forhåndsmerit.
Der eksisterer i dag ikke sådan en klageinstans for danske studerende, og derfor er der jo ikke nogen tvivl om, at det er en klar forbedring for de studerendes retssikkerhed, at der kommer en klageinstans, og det er derfor, Enhedslisten kan støtte forslaget.
Når det er sagt, synes vi også, det er en anelse mærkværdigt, at universiteterne ikke er med, og vi synes, det er problematisk, at de studerende slet ikke er sikret nogen indflydelse på meritsagerne; det er kun formanden for Kvalifikationsnævnet og to sagkyndige, der skal tage stilling til klagesagerne, og det forstår vi ærlig talt ikke.
Vi mener, at de studerende burde have repræsentation i form af to pladser – det vil svare til de fagkyndiges repræsentation – sådan at det var tilnærmet repræsentationen i studienævnene.
Det vil altså sige, at man under påskud af at sikre de studerende retssikkerhed reelt fjerner de studerendes indflydelse på meritsager for studerende.
Det virker en anelse selvmodsigende, set med vores briller.
Enhedslisten vil selvfølgelig rigtig, rigtig gerne have mobilitet, men vi synes altså også, det er utrolig vigtigt, at de studerendes faglige ret til at være med til at fastsætte specifikke rammer for uddannelsen bliver fastholdt og respekteret.
Det handler om de studerendes mulighed for at forbedre uddannelserne, som de er en del af.
Det burde jo være logik for burhøns.
Stadig er det selvsagt en forbedring, at der overhovedet kommer en klageinstans, så vi vil selvfølgelig støtte det her lovforslag, men jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens kommentarer til, at man i den grad nedvurderer eller i hvert fald nedjusterer de studerendes repræsentation.
Christine Antorini (S), 2007-01-12:
Socialdemokraterne kan også støtte L 97.
Vores holdning ligger helt i forlængelse af den tidligere ordførers bemærkninger om vigtigheden af, at det ikke skal være manglende muligheder for at kunne få merit, der begrænser en i at kunne gøre sin uddannelse færdig.
Vi har dog lige et enkelt spørgsmål til undervisningsministeren, for der står nemlig i høringsnotatet fra ministeriet, at lovforslaget ikke omfatter universitetsområdet, og så står der sådan meget lakonisk: »Det blev endvidere besluttet, at der for uddannelser under universitetsloven etableres en anden klageadgang«.
Hvad er grunden til, at det skal være opdelt i to?
Jeg går ud fra, at det ikke kun skyldes, at der er to forskellige ressorter, hvor undervisningsministeren sidder på de korte og mellemlange videregående uddannelser og videnskabsministeren på de lange videregående uddannelser.
Hele intentionen er jo netop at gøre det lettere for den enkelte studerende, uanset hvilken uddannelse man vælger.
Jeg går ud fra, at det vil være ens retningslinjer, og hvorfor har vi så ikke fået det som en samlet lovændring?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-01-12:
SF kan overraskende nok også støtte det her forslag, som har til hensigt at indføre adgang til anerkendelse af realkompetencer, hvor der ikke tidligere har været mulighed for det.
Til den del af forslaget, hvor der står, at realkompetencevurdering for personer med en videregående uddannelse sker mod deltagerbetaling, mens personer med uddannelse til og med erhvervsuddannelsesniveau fritages for deltagerbetaling, vil jeg kort sige, at det synes vi i SF er betænkeligt.
Vi synes selvsagt ikke, at alle skal betale, men at ingen skal betale, for hensigten er jo, at så mange som muligt kan opnå en realkompetencevurdering, som siden hen kan benyttes fornuftigt, og det vil vi tage op i udvalgsarbejdet.
SF kan altså støtte forslaget.
Bertel Haarder (V), 2007-01-12:
Jeg er ikke uenig med hr. Carsten Hansen i noget som helst af det, han har sagt.
Jeg forklarede blot, hvorfor lovforslaget nu hedder noget andet end tidligere.
Det er, fordi det nu inkluderer ordblindeundervisning, og det følger af den nødvendighed, at de, der tidligere havde ansvaret for den, ikke mere findes.
Jeg kan helt tilslutte mig den tilføjelse, som hr. Carsten Hansen gjorde, at det her jo også handler om, at vi havde nogle udmærkede drøftelser om velfærdsforhandlingerne, og jeg skal gerne attestere, at hr. Carsten Hansen i den forbindelse krævede ekstra penge og fik det.
At vi andre så også var med på det, uden kamp, er så en anden sag.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-01-12:
I SF har vi altid haft et stort hjerte for, en stor interesse for og et stort fokus på voksne, som har behov for forberedende voksenundervisning.
Og ifølge velfærdsaftalen, skal der jo gennemføres et markant løft i læse-, skrive- og regneindsatsen for voksne, og det hilser vi velkommen.
Man burde fra regeringens side måske for længst have taget initiativer i den her retning, men bedre sent end aldrig.
Målet er 40.000 voksne elever på FVU årligt, og jeg synes, det er et fint mål.
Jeg synes, det er udmærket, at aldersgrænsen sættes ned, at Kriminalforsorgen kommer med på banen, at sprogcentrene skal kunne tilbyde FVU, og vi synes, det er fint med et øget timetal og opsøgende FVU-konsulenter.
SF kan støtte forslaget.
Carsten Hansen (S), 2007-01-12:
Jeg vil også godt takke ministeren for tilsagnet om behandlingen af forslaget og for den enighed, vi har haft undervejs.
Jeg er overbevist om, at vi her har en fælles sag, men der er to ting, der får mig til at stille spørgsmål.
Den ene er, at ministeren siger, at det er kommunalreformen, der har affødt det her.
Men det var vel i virkeligheden sådan, at vi undervejs i velfærdsforhandlingerne stillede et krav – som jeg anerkender at vi fik igennem sammen med regeringen – om, at vi ville have en fordobling af antallet og have mulighed for at få dette løft, så hovedtendensen er i virkeligheden, at vi nu løfter i fællesskab.
Den anden er konsulentordningerne.
Det kan godt være, jeg ikke fik udtrykt mig klart nok, men det, jeg sagde, var, at det helt afgørende for, at vi kan få dette løft, i virkeligheden er, at der eksisterer konsulentordninger.
Jeg har selvfølgelig læst lovforslaget og kender jo forhandlingerne, og jeg glæder mig over, at vi fortsætter og udbygger dem, og vi vil selvfølgelig følge nøje, at der også bliver fulgt op.
Og det, jeg så glæder mig over, er, at det første forslag, ministeren kom med undervejs i forhandlingerne, nemlig at man skulle lave portaler, og hvad ved jeg, blev gennemført, således at vi nu styrker den opsøgende indsats.
Det var i hvert fald det, jeg forsøgte at sige.
Nu vi er i gang med roseklubben, vil jeg da gerne sige, at det næsten var som at løbe en åben dør ind.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2007-01-12:
Det gælder jo det danske uddannelsessystem, så det skal da helst være sådan, at man har høje krav.
Jeg vil lige vende tilbage til det der med overenskomstspørgsmålet: Er det ikke korrekt, at der i forbindelse med virksomhedsoverdragelser ikke er ekstraordinære overenskomstforhandlinger?
Bertel Haarder (V), 2007-01-12:
Der findes ret præcise regler om virksomhedsoverdragelse, som jeg ikke agter at holde forelæsning om i dag, og jeg vil gerne gentage, at lønforhandlinger ikke hører hjemme i Folketingssalen.
Jeg kan forsikre, at alle spilleregler fra virksomhedsoverdragelse og overenskomstforhandlinger følges af Finansministeriet og Personalestyrelsen.
Det ville jo være helt tåbeligt ikke at følge spillereglerne.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2007-01-12:
Jeg er sådan set enig i, at lønforhandlinger ikke hører hjemme i Folketingssalen, men det hører heller ikke hjemme for en regering at gennemføre ekstraordinære overenskomstforhandlinger i forbindelse med virksomhedsoverdragelser.
Det er præcis det, der sker i forbindelse med kommuneaftalerne, når man løber fra løftet om, at kommunalreformen ikke skulle have nogen indvirkning på løn- og arbejdsvilkår, og man efterfølgende giver grønt lys for, at Personalestyrelsen kan gå ind og gennemføre, at f.eks. nyansatte undervisere på VUC skal have dårligere lønog ansættelsesforhold end alle andre.
Så er det præcis sådan, at regeringen går ind og bryder med den danske aftalemodel.
Jeg vil gerne sige, at jeg er helt enig i, at vi ikke skal diskutere løn her i salen i forbindelse med overenskomster, men det skal vi ved gud, når regeringen begynder at indlægge ekstraordinære overenskomstforhandlinger.
Der har været en i 2005.
Der kommer en igen i 2008.
Der er ingen overenskomstforhandlinger lige nu.
Alligevel er det det, der gennemføres.
Troels Christensen (V), 2007-01-12:
Set i lyset af Danmarks behov for at styrke viden- og kompetenceniveauet er det nødvendigt, at vi får indført bedre muligheder for at anerkende realkompetence.
Anerkendelse af kompetencer sker bl.a. på baggrund af dokumentation og vurdering af deltagernes kompetencer i forhold til de adgangskrav, der gælder for den ønskede uddannelse.
Og alle, der deltager i arbejdsmarkedsuddannelser og enkeltfag, skal altså have mulighed for at få vurderet deres basale færdigheder i læsning, skrivning, stavning, regning og matematik og samtidig få vejledning knyttet an til det.
Et voksenuddannelsescenter, en uddannelsesinstitution, der udbyder almen voksenuddannelse, får altså pligt til at tilbyde alle, der kan søge sådanne uddannelser, en helt individuel kompetencevurdering – det er det, som vi benævner som realkompetencevurdering – vurderet i forhold til målene for et eller flere af de fag, den pågældende institution udbyder.
Uddannelsesinstitutionen træffer afgørelser lokalt i spørgsmålet om anerkendelse af realkompetencer, og afgørelser om anerkendelse af realkom petencer i forbindelse med individuel kompetencevurdering kan indbringes for et kvalifikationsnævn.
Den individuelle kompetencevurdering kan finde sted uden samtidig ansøgning om optagelse på en almen voksenuddannelse eller en gymnasial uddannelse.
Vi mener i Venstre, at vurdering og anerkendelse af kompetencer bidrager til at øge virksomhedernes viden om deres ansattes kompetencer og derved kan være med til at afdække selve virksomhedens uddannelsesbehov.
Tillige fremmer det en mere kvalificeret og målrettet brug af de offentlige uddannelser som led i selve medarbejderens kompetenceudvikling.
En anerkendelse af borgernes realkompetencer kan samtidig medvirke til, at flere borgere får mulighed for at bidrage mere aktivt, og at færre er henvist til passiv forsørgelse, hvilket er det, vi har brug for. Venstre støtter forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2007-01-12:
Jeg er sikker på, at min telefon står på lydløs, men ellers finder vi nok ud af det.
Det er afgørende for fremtidens velstand og velfærd, at flere og flere kommer i arbejde, at flere bliver opkvalificeret, og at flere får mod på at gå videre med deres arbejdsliv.
Derfor hilser Dansk Folkeparti alle initiativer velkommen, som tjener dette formål.
Forslaget medfører bl.a., at der på voksen- og efteruddannelsesområdet indføres adgang til anerkendelse af realkompetence, hvor der ikke allerede er mulighed for det i dag.
En samlet vurdering skal omfatte en persons samlede kvalifikationer, herunder viden, færdigheder og kompetencer, uanset hvor og hvordan den pågældende har fået disse kompetencer.
Dermed letter man alt andet lige muligheden for, at en given person kan komme ind på en uddannelse med jobsigte eller kan efteruddanne sig.
Erfaringerne viser, at anerkendelse af kompetencer øger motivationen for deltagelse i voksen- og efteruddannelse og i læringsaktiviteter på virksomheden, på arbejdspladsen.
Anerkendelse af realkompetencer kan medvirke til, at flere borgere får muligheden for at bidrage mere aktivt, og at færre er henvist til passiv forsørgelse.
Det er initiativer, som Dansk Folkeparti naturligvis kan bakke op om, og derfor støtter vi da også forslaget i dets helhed.
Det er dog vigtigt at understrege, at en generel udvidelse af realkompetencevurderinger ikke medfører et forringet uddannelsesniveau på de forskellige uddannelser, og Dansk Folkeparti vil derfor gerne opfordre Undervisningsministeriet til at følge implementeringen tæt, sådan at vi sikrer, at det ikke sker.
Derudover foreslås indført en adgang til at klage til Kvalifikationsnævnet over uddannelsesinstitutionernes afgørelser, hvis man er utilfreds med dem.
Der er allerede i dag for visse uddannelser indført en klageadgang, og vi hilser det velkommen, at denne mulighed nu udvides.
Med forslaget bliver der ligeledes oprettet kurser, der sigter på at opkvalificere herboende indvandrere og efterkommeres danskkundskaber.
Det er selvfølgelig helt afgørende, at denne gruppe i samfundet bliver opkvalificeret på lige fod med alle andre, så der bredt sikres en holdbar arbejdsstyrke i Danmark og alle får forbedret deres mulighed for at bidrage til det danske samfund.
Vi støtter som sagt forslaget.