runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-10-08:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at det forfatningsforberedende arbejde foregår i Grønland, og at det er den grønlandske befolkning, som jo selvfølgelig skal leve med den nye forfatning på sigt, som deltager i den her diskussion.
Men jeg synes også, det er vigtigt, at vi her i Folketinget og i rigsfællesskabet forholder os til det og snakker om, hvordan rigsfællesskabet skal se ud i fremtiden.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig, at vi snakkede visioner for et moderne rigsfællesskab, og at vi turde at blande os lidt mere i hinandens sager, for vi er en del af det her fællesskab.
Så jeg synes, det er rigtig positivt, at Grønlandsudvalget er begyndt at tage fat på den her debat, men jeg synes også, det er vigtigt at sige, at man ikke må være berøringsangst over for at snakke om rigsfællesskabet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-08:
Tak til ordføreren for en rigtig spændende tale.
Noget, som vi i Alternativet også er optaget af, er selvfølgelig at se på, hvordan vi kan udvikle rigsfællesskabet og måske skabe en mere moderne version af det.
Så først kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt mere ind til noget, som jeg ved ordførerens parti har været optaget af, nemlig hele det her forfatningsforberedende arbejde.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Jamen uanset hvor mange ord, spørgeren bruger på det, mener jeg, der er god ræson og sund fornuft i den 16-punktsplan, der ligger.
Vi kan jo også bare vælge at stramme.
Er det sund miljøpolitik, er det generationskontrakt?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-10-08:
Nu er tiden for det her indlæg ikke lang nok til at gå i rette med det vrøvl om protein i korn.
Det har i hvert fald meget tydeligt været den besked, vi har fået fra fødevareministeren.
Mener Det Konservative Folkeparti, at det er en ansvarlig måde at forvalte vores natur og vores arter, der i forvejen er under pres, på?
Det er en entydig besked fra forskerne.
Og mener Det Konservative Folkeparti, at det er i overensstemmelse med generationskontrakten?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Det stemmer rigtig godt overens.
Altså, den 16-punktsplan lavede vi jo en aftale om inden valget.
Vi står fuldstændig bag den 16-punktsplan, og jeg er nødt til at minde om, at udfordringen jo er, at der simpelt hen mangler protein i vores korn.
Derfor skal de marker, der kan tåle det, gødes mere, så der er den protein i foderet, der skal til.
Det er den del af miljødiskussionen, vi aldrig hører noget til, og lige nu producerer man jo soja i Sydamerika, og Danmark importerer så soja for at tilsætte den til foderet for at få protein nok, i stedet for at man lader danske landmænd gøde markerne det, markerne kan tåle.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-10-08:
Jeg bliver så glad, når jeg hører om De Konservatives grønne visioner.
Det skaber et håb om, at der vil være nogen, der kæmper imod de her besparelser på finansloven for 2 mia. kr.
Men jeg vil egentlig gerne spørge til noget andet, og det er den plan for landbruget på 16 punkter, som Det Konservative Folkeparti jo også står bag.
Det er en plan, der skal give landmændene lov til at hælde mere gødning på markerne, den fjerner randzoner og giver landmanden lov til at sprøjte og gøde i sårbar natur.
Det risikerer at rulle 25 års vandmiljøindsats tilbage, det udgør en trussel mod vores drikkevand, og det udgør især en trussel mod den natur, som i forvejen er hårdt presset.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at hvis vi ødelægger dansk natur og udrydder danske arter, så efterlader vi et land til vores børn og børnebørn, der er mere fattigt end det, vi selv overtog?
Og hvordan stemmer sådan en politik overens med De Konservatives gode tanker om generationskontrakten?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-10-08:
Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at snakken starter henholdsvis i Grønland og på Færøerne.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi begynder at tage en snak om visionerne for Grønland.
Vi står med de her udfordringer, og de fylder rigtig meget lige nu, men vi bliver også nødt til at tænke langsigtet i forhold til at sikre Grønlands fremtid og snakke om, hvordan rigsfællesskabet skal se ud i fremtiden.
Jeg tænker, at der er en stærk samhørighed mellem Grønland og Danmark, og det tænker jeg også der vil være i fremtiden.
Så det kunne være rigtig interessant at snakke om, hvordan den samhørighed så skal udmøntes.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-08:
Helt oprigtigt vil Alternativet arbejde på at afskaffe brugerbetaling i sundhedsvæsenet.
Punktum.
Derudover ved jeg ikke, hvad det præcis er for et interview, fru Pia Olsen Dyhr henviser til, så jeg kan ikke stå og udrede forviklingerne i forhold til det.
Men siden vi i Alternativet fik et sundhedspolitisk program, har det stået meget tydeligt, at vi gerne vil arbejde på at afskaffe brugerbetaling, som vi jo desværre har masser af i dag.
Christian Juhl (EL), 2015-10-08:
Tak for det.
Mit spørgsmål går lidt i samme retning.
Der har jo været rigtig mange spændende ting i Færøerne, og jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige tak for det udfordrende og spændende samarbejde, vi har haft, mens hr. Sjúrður Skaale har været i Folketinget.
Jeg er glad ved, at han er blevet genvalgt.
Det, det drejer sig om, er retsforbeholdet, som vi skal stemme om den 3. december.
Og der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvilke konsekvenser det har for Færøerne, og hvordan færingerne ser på den sag?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
For at være helt sikker på, at jeg forstår det rigtigt: Det, Alternativet mener, er, at der ikke skal være brugerbetaling på lægebesøg, og at det, hr. Uffe Elbæk sagde tidligere, nemlig at der skulle være brugerbetaling på lægebesøg, i forhold til at hvis man ikke dukkede op, skulle man betale 100 kr., fordi man glemte at melde afbud, så ikke er gældende politik?
Det er virkelig oprigtigt, fordi jeg ikke kan finde ud af det, det er ikke for at drille.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
Ja, det gør det altså.
Vores udgangspunkt er, at det er en af tidslerne i finanslovsforslaget.
Jeg har godt lagt mærke til diskussionen om, hvorvidt det sådan er teknikaliteter der afgør, om vi nu skal få reglerne mere konkretiseret, så man betaler det, der oprindelig var meningen, osv.
Men det er jo selvfølgelig ligegyldigt for den person, som modtager en given ydelse, en boligydelse, i dag; der vil følelsen jo være, at man får det sværere, ved at den sættes ned.
Så det er selvfølgelig en af de ting, som vi har på vores dosmerseddel i forhold til de forhandlinger, der skal i gang.
Det er en af de ting, der står på vores negativside, og som vi selvfølgelig har nogle ambitioner om at få kigget grundigt efter i sømmene.
Jonas Dahl (SF), 2015-10-08:
Tak for det.
ATP påviste for nylig, at boligydelsen er afgørende for at kunne forhindre fattigdom i alderdommen.
Regeringens forslag til finanslov lægger jo bl.a. op til at udhule boligydelsen helt generelt, og fra 2020 vil det betyde, at mange ældre ikke længere har råd til at bo i noget så banalt som en ældrebolig.
Derfor vil jeg egentlig gerne høre, om Dansk Folkeparti i forbindelse med finanslovsaftalen vil være med til at forringe vilkårene for de ældre.
For nu har vi jo lige hørt fra Dansk Folkepartis formand, at det vil man ikke, men gælder det også boligydelsen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
Det, som løftet, der henvises til, er bundet op på, er et løfte om, at man skal måles på, at der kommer færre til Danmark, og det agter vi selvfølgelig at holde statsministeren op på.
Det er jo hans eget udsagn.
Så kan man jo gå tilbage og se, hvad det vil betyde, at der skal være færre.
Det er jo i forhold til det løfte, der er givet.
Opfylder det så samlet set vores ambitioner, i forhold til hvordan man skal hjælpe flygtninge i nød?
Nej, det gør det ikke, for vi mener, at man kan hjælpe langt flere flygtninge i nød ved helt at omlægge den måde, vi hjælper på, så det ikke handler om, at den ved hjælp af menneskesmuglere lige kan få foden indenfor i Danmark, men at det handler om, at man hjælper langt bedre i de nærområder, hvor flygtningene jo i stort tal befinder sig.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-10-08:
Det var et dejlig klart svar.
Så skal jeg spørge hr. Kristian Thulesen Dahl: Hvor mange flygtninge kan statsministeren indgå aftale med EU om at tage frivilligt fremover uden at blive beskyldt for løftebrud af hr. Kristian Thulesen Dahl?
Tak for det.
Jeg vil gerne lidt tilbage til det her med antal, for det er jo noget, som Dansk Folkeparti i hvert fald ofte går op i at andre partier svarer på.
Jeg må forstå af hr. Kristian Thulesen Dahls tidligere svar, at det står statsministeren frit for at indgå frivillige aftaler om at tage et ubekendt antal flygtninge i EU, også fremadrettet, uden at blive beskyldt for løftebrud fra Dansk Folkepartis side.
Jeg skal bare spørge helt enkelt: Er det rigtigt forstået – ja eller nej?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
Jo, altså, hvis vi får vores ønsker gennemført, vil det være sådan, at der bliver bedre økonomi til at hjælpe vores ældre medborgere.
Så spørger jeg så bare også fuldstændig åbent: Hvor er der et særligt behov i forhold til vores ældre medborgere?
Det er der jo bl.a. de steder, hvor de allermest plejekrævende mennesker rent faktisk er.
Og i nogle situationer er det selvfølgelig hjemme, men i mange situationer er det jo også på de plejecentre, vi har, hvor folk i nattetimerne er blevet skåret fra, så der er ganske lidt hjælp at få, hvis man har brug for hjælp i nogle af de timer på døgnet.
Det er jo en af de ting, der kan ske, når man bliver ramt af demens.
Og så er vi selvfølgelig parate til en diskussion om, hvorvidt vi når i mål, når forhandlingerne er afsluttet, og hvor langt vi er kommet.
Vi håber selvfølgelig, at vi når langt, for så løser vi den opgave, som vi taler om her.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-08:
Det kan jeg godt forstå.
Det, hr. Kristian Thulesen Dahl siger nu, er jo så, at hvis den finanslov, der skal laves, skal laves med Dansk Folkeparti, skal den føre så mange penge tilbage til kommunerne, at vi kan sikre et løft og en følgen med den demografiske udvikling, for så vidt angår vores ældre medborgere.
Bare for at forstå det fuldstændig korrekt: Er konklusionen på det, hr. Kristian Thulesen Dahl siger lige nu, ikke, at Dansk Folkeparti lover, at en finanslov vil sørge for, at der er mulighed for at øge omsorgen for vores ældre medborgere, også en helt almindelig plejehjemsbeboer eller bruger af hjemmehjælp?
Jonas Dahl (SF), 2015-10-08:
Det vil jeg egentlig gerne kvittere for, og det tager jeg også lidt som et løfte fra Dansk Folkeparti om, at man ikke vil være med til at udhule den.
Men lad os så vende tilbage til det her omprioriteringsbidrag, som også hr. Magnus Heunicke spurgte ind til lidt tidligere.
Det synes jeg ikke rigtig at vi fik et klart svar på.
Hvad mener Dansk Folkeparti med det?
Nu udhuler man jo så kommunernes budgetter ad anden vej.
Mener Dansk Folkeparti virkelig, at det er en anstændig måde at behandle kommunerne på og dermed også de ældre?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
Jeg siger, at man på den ene side kan have en diskussion om, om et middel som et omprioriteringsbidrag er fornuftigt eller ej – altså i forhold til at man hele tiden ryster træet for at finde ud af, hvor i den offentlige sektor man kan bruge pengene bedre – og på den anden side have en diskussion om, hvor de penge, der kommer ud af det, bruges.
Altså, hvis de bruges på kernevelfærd og dermed jo stadig væk bruges i den offentlige sektor, ja, så kan det jo samlet set være en fornuftig øvelse, men de to ting er jo lidt hinandens forudsætninger.
Det er jo den diskussion, vi kommer til at få i forskellige sammenhænge, og som der også er blevet spurgt ind til tidligere her i dag.
Og den diskussion tager vi jo med det udgangspunkt, at vi hverken er gået til valg på eller i dag har en holdning om, at vi skal indskrænke den offentlige sektors mulighed for at hjælpe de mennesker, der har hjælp behov, tværtimod.
Dan Jørgensen (S), 2015-10-08:
Nu bad jeg sådan set hr. Kristian Thulesen Dahl om at nævne et eksempel på, at man har fået indflydelse på noget, som man ikke kunne have fået indflydelse på, hvis man var med i regeringen.
Så nævner hr. Kristian Thulesen Dahl en aftale om indfødsret, som Socialdemokraterne i øvrigt også er med i, og han nævner straksopbremsningen, som jo ikke har fundet sted, al den stund regeringen har sagt ja til 1.000 ekstra flygtninge, som man ikke ville have sagt ja til, hvis hr. Kristian Thulesen Dahl havde siddet i regering.
Så hvis hr. Kristian Thulesen Dahl ikke kan nævne en stor ting, kunne han så ikke bare nævne en lille ting eller bare en eneste ting, som Dansk Folkeparti har fået igennem, som man ikke ville have fået igennem, hvis man havde siddet i regering?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
Jeg synes, at både straksopstramningen og indfødsretsaftalen er ting, der kan gå i den rigtige retning.
Jeg tror også, at finanslovsforhandlingerne vil vise det.
Nu er hr. Dan Jørgensen jo fra et parti, der i hvert fald over tid har brugt nogle udsagn på at forklare, at man ikke kunne det ene, det andet og det tredje, fordi man sad i regering og var bundet op på et regeringssamarbejde med De Radikale.
Man bruger anledningen her efter valget til at prøve at gøre sig lidt fri af De Radikale på udlændingeområdet, har jeg noteret mig med stor glæde.
Altså, det viser jo lidt om, at man, når man sidder i sådan et regeringssamarbejde, åbenbart også er begrænset på nogle områder, mens man nu efter valget kan få en friere rolle.
Det er den afvejning, der selvfølgelig altid må være, i forhold til hvor stor indflydelse man får, hvis man sidder i regering sammen med nogle andre partier.
Altså, hvor meget af regeringsgrundlaget er ens egen politik?
Det er den overvejelse, vi konkret har gjort os.
Nu vil man jo også over de kommende år, hvis alting altså flasker sig, så regeringen sidder i flere år – men det antager vi at den gør – kunne finde ud af, om vi får indflydelse på tingene.
Så vil det jo vise sig, om min tese, som jeg lagde til grund her i sommer, holder.
Dan Jørgensen (S), 2015-10-08:
Det er lidt underligt at høre hr. Kristian Thulesen Dahl kritisere, at regeringen har taget imod 1.000 ekstra flygtninge, kritisere den måde, regeringen har håndteret flygtningekrisen på, og kritisere regeringens finanslovsudspil, al den stund at hr. Kristian Thulesen Dahl jo selv kunne have været finansminister.
Men hr. Kristian Thulesen Dahl kan måske forklare det lidt bedre for mig og andre ved at fremhæve det bedste eksempel på noget, I har haft indflydelse på, som I ikke ville have haft indflydelse på, hvis I havde været med i regeringen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
Jo, men jeg mener faktisk, at en del af svaret – og jeg anerkender, at det kun en del af svaret – jo er et Danmark i bedre balance.
Det billede, der ligesom tegnes, er, at København skal være en by, hvor stadig flere søger til, og hvor måske – jeg ved ikke, om det er Socialdemokratiets holdning – en stadig større del af den danske befolkning skal bo.
Hvis man derimod har et Danmark i balance, hvor flere af vores aktiviteter sker rundtomkring i landet, så får man også en meget mere jævn fordeling, der jo også har indvirkning på alle mulige af de udfordringer, der er, når mange mennesker vælger at bo på den samme plet, f.eks. stigende boligpriser.
Så selvfølgelig er den diskussion også en del af det her.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-10-08:
Nu kommer der så 1.000 nye indbyggere til København om måneden, så de der 4.000 arbejdspladser tror jeg måske rækker som en skrædder i helvede, hvad angår lige præcis det her problem.
Ja, det er så åbenbart ideologiske kvababbelser hos Dansk Folkeparti, der gør, at folk skal stå uden hjem.
I forhold til den stigning, der har været i hjemløshed hen over de sidste 5 år, og som vi lige har fået de seneste nye tal om, skal vi bare huske på, at det jo ikke er folk, der er hjemløse, fordi de har alkoholproblemer eller psykiske problemer nødvendigvis.
Det er også et problem, men det, der skaber den store stigning i hjemløsheden i omegnskommunerne, er, at der mangler billige boliger.
Og her taler vi jo også om en tidsfaktor.
Der er folk, der ikke kan finde et sted at bo – almindelige mennesker med almindelige jobs, med almindelige eller lave indtægter.
Det er da bare utroligt, at ideologiske kvababbelser skal stå i vejen for, at der bliver skabt løsninger.
Jeg hørte ikke hr. Kristian Thulesen Dahl komme med et eneste bud på, hvad man så vil sætte i stedet.
Det er jo så relevant, for hvis ikke man vil den her løsning, hvad vil Dansk Folkeparti så?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
Der er lige et par ting.
Den ene er jo, at det ikke er nogen ny holdning fra vores side.
Altså, vi har jo hele tiden været skeptiske over for den del af lovgivningen, der handler om de her ekspropriationslignende vilkår, som man lægger ind over det.
Vi har haft principielle betænkeligheder ved den måde, man har lavet det på fra den tidligere regerings side, og det er jo bare det, vi også giver udtryk for i dag.
Så på den måde kan man sige, at der ikke er noget nyt under solen, og at der ikke kan være nogen overraskelse i det.
Betyder det så, at man skal stoppe enhver snak om, hvorvidt man så kan finde andre veje til at sikre billige boliger også i vore storbyer?
Nej, selvfølgelig gør det ikke det, og den diskussion tager vi meget gerne.
Det er jo sådan lidt paradoksalt, for når vi taler om at flytte 4.000 arbejdspladser ud af hovedstaden, kunne det jo måske også godt medføre et mindre pres på boligområdet.
Spørgsmålet er jo i virkeligheden, om sådan nogle initiativer også har en effekt; men vi tager gerne diskussionen.
Men selve forslaget, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil henviser til, var vi jo skeptiske over for dengang, det blev indført, og det er vi selvfølgelig fortsat.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-10-08:
Tak for det.
Storbyerne skal have plads til studerende og enlige, står der på Dansk Folkepartis hjemmeside.
Det er jo meget fint.
Dansk Folkeparti siger også et andet sted – i BT – at man ønsker at prioritere indsatsen i forhold til hjemløshed højere.
Okay, det lyder jo også meget fint.
Så er det bare, jeg ikke helt forstår, hvordan det kan være, at Dansk Folkeparti tilslutter sig afskaffelse af billig bolig-ordningen.
Det har jeg jo så forsøgt at grave lidt i, og der kan jeg så forstå at Dansk Folkepartis ordfører siger, at der ikke er noget andet bud på, hvordan forskellige grupper, som ikke har så høje indkomster, skal have mulighed for at bo i byen.
Det vil sige, at man afskaffer ordningen, men ordføreren kan ikke komme med et eneste bud på, hvordan man så skal sørge for, at folk med almindelige og lave indkomster kommer til at kunne bo i byerne i fremtiden.
Og jeg vil høre nu, hvor ordføreren ikke kan svare på spørgsmålet, om det så er sådan, at Kristian Thulesen Dahl som formand for partiet har et bud på, hvad vi gør, for at almindelige mennesker også kan bo i byen i fremtiden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
Ja, det er jo, fordi man skal tage kommuneaftalen og en finanslovsaftale i sammenhæng.
Altså, jeg har jo flere gange allerede nu her i formiddag redegjort for vores prioriteringer til finanslovsforhandlingerne, og der har jeg også gjort det klart, at vi prioriterer ældreområdet, vi prioriterer ældreplejen.
Vi tager udgangspunkt i, at der kommer flere, bl.a. med demens, de kommende år, som kræver, at der er flere mennesker, også om natten, f.eks. på plejecentre, der kan hjælpe de ældre, der har hjælp behov.
Det kommer vi med et forslag om at sætte nogle penge af til.
Og så er det jo summen af kommuneaftalen og det, der afgør, om man ude i kommunerne faktisk har en økonomi, der så kan løfte ældreområdet på forsvarlig vis.
Det går vi efter, det er vores målsætning, og på den måde løfter vi jo det, som vi også sagde i valgkampen at vi ville i forhold til ældreområdet.
Det står vi fuldstændig ved, selvfølgelig også her efter valget, og det er det, vi går benhårdt efter i de forhandlinger, der kommer i de kommende uger og måneder.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Jeg synes ikke, ordføreren svarer klart, og jeg vil derfor gerne lige prøve igen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
Altså, vi går til finanslovsforhandlingerne med bl.a. det formål at styrke ældreplejen, som finder sted ude i kommunerne.
Og det er klart, at det er en målrettet indsats, vi ønsker, der skal gøres, i erkendelse af at der jo også kommer flere plejekrævende ældre, der kommer flere demente ældre, og det kommer til at kræve flere ressourcer, og dem ønsker vi at sætte af og målrette til arbejdet med ældrepleje ude i kommunerne.
Det gik vi til valg på, og det forsøger vi også at få gennemført i den virkelige verden.
For hvis de bliver brugt i den offentlige sektor, hvis de bliver brugt på kernevelfærd, så vil de jo gå i den anden retning, i forhold til at der så kan ansættes flere på de områder.
Og det er jo i virkeligheden det, diskussionen skal handle om, altså ikke kun at se den ene side af sagen, men at se det samlede billede af, hvordan den offentlige sektor kommer til at udvikle sig.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Hr. Kristian Thulesen Dahl understregede i sin tale, at Dansk Folkeparti gerne vil sikre velfærden.
Derfor bliver jeg lige nødt til at spørge lidt ind til det, at Dansk Folkeparti i juli måned stemte for regeringens omprioriteringsbidrag – nogle har også kaldt det grønthøsteren – for det vil ifølge Finansministeriet betyde 11.000 fyringer ude i kommunerne frem til 2019.
Det er et tal, som du kan finde i Berlingske fra den 26. september.
Nu skal Dansk Folkeparti så i gang med at forhandle finanslov, og jeg vil spørge, om ordføreren her i dag vil afvise, at Dansk Folkeparti medvirker til en finanslov, som ikke retter op på de her besparelser, som jo har konsekvenser for bl.a. ældreplejen i kommunerne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
Hvis vi får vores krav igennem i forhold til finanslovsforhandlingerne, vil der jo samlet være flere penge til rådighed i kommunerne næste år, end der er i år.
Er det så et spørgsmål om, at vi prøver at målrette nogle midler til nogle af de områder, som vi synes virkelig trænger?
Ja, det er selvfølgelig et udtryk for det.
Så på den måde forsøger vi også i højere grad at få ledet nogle af de her penge, der bruges i den offentlige sektor, over på de ting, som vi gik til valg på at ville opprioritere, og det er jo bl.a. ældreområdet.
Så det er jo det, vi arbejder for i de finanslovsforhandlinger, der starter med det, der hedder sættemøder, i morgen, og så må vi efterfølgende vurdere, hvor langt vi kom, og også tage diskussionen her i salen om det.
Morten Østergaard (RV), 2015-10-08:
Ja, nu skuler jeg lidt op til formanden, for jeg ved, det ligger formanden meget på sinde, at man svarer på de spørgsmål, der bliver stillet.
Mit spørgsmål var jo, hvor mange flere flygtninge statsministeren kunne hente til Danmark som et led i en EU-fordeling, før Dansk Folkeparti ville kalde det et løftebrud
Jeg har forstået Dansk Folkeparti sådan – og vi har været en del af den her debat i fællesskab i mange år – at antallet faktisk betyder noget.
Derfor kunne det jo være rart nok i dag at få et tal fra Dansk Folkepartis side for, hvornår det bliver til et løftebrud.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
Vi synes ikke, det var en god idé, at Danmark sagde ja til at tage imod en andel i forbindelse med den kvotediskussion, der er i EU, fordi vi mener, at det er at forsøge at adressere noget på en helt forkert måde.
Det var jeg inde på i mit ordførerindlæg: Jeg mener, der skal hjælpes i nærområderne.
Det skal ikke være sådan, at man ved hjælp af menneskesmuglere på den måde kommer illegalt ind i Europa og så får en fod indenfor og så får ekstra hjælp.
Så jeg synes grundlæggende, det er forkert.
Det med løftebruddet, jeg skal forholde mig til, handlede jo om det her med at få færre til Danmark.
Og kan man på nuværende tidspunkt sige, at vi ikke har mulighed for at sikre, at der bliver færre, der søger asyl i Danmark?
Nej, det kan vi ikke sige, og derfor sagde jeg også, som jeg gjorde, og som hr. Morten Østergaard henviste til.