runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2011-12-16:
Man skal vist have læst mange år i et meget støvet lokale på et meget verdensfjernt universitet, hvis man kan blive ved med at påstå, at øget arbejdsudbud i sig selv giver mere arbejde.
Eller også skal man tro på, at man kan undertrykke almindelige arbejdere så hårdt, at de vil tage alt muligt arbejde, dvs. også arbejde til 30-40 kr., lige som f.eks. nogle østeuropæiske arbejdere er tvunget til på det danske arbejdsmarked.
Øget arbejdsudbud giver ikke øget beskæftigelse, vil jeg sige til hr. Joachim B. Olsen, og for at citere dig selv: Sådan er det bare.
Det, der giver øget beskæftigelse, er, hvis erhvervslivet lader sig inspirere til at sætte noget i gang, hvis det offentlige sætter noget i gang, og hvis vi i fællesskab hjælper os ud af en passivitet, hvor vi sparer, undskyld udtrykket, røven ud af bukserne.
Det går ikke.
Vi skal have sat gang i nogle ting, og vi skal sørge for, at arbejdsudbud og øget beskæftigelse passer sammen.
Det er det, det drejer sig om.
Det er alt for forsimplet og forenklet at klare det på hr. Joachim B. Olsens måde.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-16:
Selvfølgelig står øget arbejdsudbud ikke alene.
Men det er altså en lidt underlig diskussion, når al erfaring viser, også fra andre lande, at øget arbejdsudbud giver øget beskæftigelse.
Sådan er det.
Og det er jo ligegyldigt, hvor meget man sætter gang i, hvor mange investeringer man laver, hvis arbejdskraften ikke er til stede, kommer der ikke nogen beskæftigelse.
Så det går på to ben.
Hvis man sammenligner med Sverige, som ikke har en efterløn, er det jo helt tydeligt at se, at andelen af 55-60-årige, som er i beskæftigelse i Sverige, er betydelig højere, end den er i Danmark.
Der er i øvrigt ikke nogen efterløn i Sverige eller i Norge eller i andre lande, som er sammenlignelige med Danmark, og derfor er det helt tydeligt, at det her er det ansvarlige at gøre.
Den her ordning overlever ikke, den overlever heller ikke, som den er nu.
Det tror jeg helt ærligt ikke at der er nogen der tror på herinde, og derfor burde man selvfølgelig have fjernet den en gang for alle.
Jeg må bare indrømme, at jeg ikke tror, at ordføreren får ret mange økonomer til at være enige med ham i, at øget arbejdsudbud ikke giver øget beskæftigelse.
Christian Juhl (EL), 2011-12-16:
Jeg bliver ikke overbevist af at høre den samme ting flere gange.
Friske og raske mennesker presses ud af arbejdsmarkedet.
Jeg vil sige til mine kære borgerlige kollegaer, at de skal tage stilling.
Det, de gør med det her lovforslag, er ikke at skaffe nogle fra efterløn over i arbejde.
Det er det, der sker.
Det vil sige, at de presses fra en nogenlunde tryg situation ud i en usikker situation.
Man skal da tage stilling til indholdet.
Man skal da forstå, at SF, Socialdemokraterne og De Radikale i dag har svaret ved ikke at sige noget.
Jeg har forstået deres budskab.
Jeg har endda prøvet at appellere til dem om i alle mulige sammenhænge at være med i den her diskussion, og det har de også været andre dage.
Man skal da holde sig til indholdet.
Man skal tage stilling til dem, man rammer.
Man skal tage stilling til konsekvensen af forslaget.
Inger Støjberg (V), 2011-12-16:
Jeg ved simpelt hen ikke, hvilken verden hr. Christian Juhl befinder sig i, men det er i hvert fald ikke i den virkelige verden.
For det, vi diskuterer i dag, er jo, hvordan vi skal fremtidssikre velfærdssamfundet, og hvordan vi skal sikre, at der er hænder nok på det danske arbejdsmarked.
Jeg vil sige til hr. Christian Juhl, at det er det, det her handler om.
Alligevel er der en lille flig af, tror jeg, at vi lever i den virkelige verden, for det er jo ikke mange minutter siden, at hr. Christian Juhl truede med at hive tæppet væk under regeringen på grund af det her lovforslag.
Så jeg vil sige til hr. Christian Juhl, at jeg synes, at det problematiske her er, at vi har med regeringspartier og en minister at gøre, som end ikke vil diskutere det lovforslag, som er lagt frem.
Og årsagen til, at man ikke vil diskutere det, vil jeg sige hr. Christian Juhl, er jo ene og alene, at man stemmer af taktiske grunde og ikke efter overbevisning.
Christian Juhl (EL), 2011-12-16:
Hvis vi ville fremtidssikre vores samfund, ville vi, ligesom den nye regering har gjort, kickstarte tingene og sætte ting i gang.
Vi ville inspirere erhvervslivet til at sætte nogle ting i gang, så ville vi ikke spare, hr. formand, bagdelen ud af bukserne.
Hvis vi kigger ud i den virkelige verden, kan vi se op imod 800.000 mennesker, som er sat uden for det aktive arbejdsmarked.
Hvis vi ville fremtidssikre, lyttede vi til, at det her forslag netto skaber mere end 25.000 arbejdsløse i 2020.
Og det er altså netto.
Og så er det endda forudsat, at krisen ikke bliver hverken værre eller dybere, hvilket alt desværre tyder på.
Der er mange virkelige verdener at kigge på, og jeg vil gerne nøjes med at kigge på den virkelige verden, jeg kender, nemlig de mange ufaglærte og håndværkere, som i den grad bliver ramt af det her kyniske forslag.
Inger Støjberg (V), 2011-12-16:
Skal vi nu ikke lige få noget på det rene.
Det er den regering, som hr. Christian Juhl og Enhedslisten støtter, der har fremsat forslaget, så dermed har hr. Christian Juhl lige kaldt sine egne venner for kyniske.
Det synes jeg måske godt kunne påkalde en bemærkning fra nogle af regeringspartiernes ordførere.
Når det så er sagt, er det jo egentlig en meget interessant betragtning, som hr. Christian Juhl lægger for dagen, i og med at hr. Christian Juhl rejser hele debatten om, hvorvidt man fjerner folk fra arbejdsmarkedet, eller om man giver mennesker en chance på arbejdsmarkedet.
Det er jo rent faktisk sådan, at de forslag, som regeringen har fremsat, via den finanslov, der lige er blevet fremsat, samlet set betyder 4.000 færre på arbejdsmarkedet .
Så hvis hr. Christian Juhl virkelig mente det, måtte hr. Christian Juhl altså også tage op til revurdering, hvorvidt han overhovedet vil stemme for finansloven og da i hvert fald det lovforslag, som tilsyneladende kommer til debat på mandag, hvor vi har andenbehandlingen af hele komplekset om kontanthjælpsloft, starthjælp og 225-timers-reglen.
Mai Henriksen (KF), 2011-12-16:
Det her må siges både være et stort, omfattende og også meget vigtigt lovforslag, og så virker det meget mærkværdigt, at regeringspartierne fuldstændig undlader at debattere det.
Og det er rigtig ærgerligt, at vi ikke får mulighed for at diskutere den her sag i dybden.
Nuvel, vi kan nu forstå, at Socialdemokraterne og SF vælger ikke at tage ordet, men at De Radikale vælger heller ikke at tage ordet virker rigtig mærkværdigt, for De Radikale må jo juble over det her lovforslag og synes, at det er rigtig positivt.
Christian Juhl (EL), 2011-12-16:
Nu skal man jo vælge sine ord med omhu fra den her talerstol, og man skal også passe på ikke at bruge nogle ord, som ikke står i Folketingets ordbog.
Men jeg vil sige, at jeg da føler mig en smule pikeret.
Nu har jeg og andre kammerater fra Enhedslisten lagt al vores energi i at deltage i en debat med de borgerlige om deres forslag, som oprindelig blev aftalt før valget.
Og jeg synes, at vi har brugt alle de argumenter, som vi overhovedet kunne finde på, for at overbevise partierne.
Vi har endda bragt virkeligheden herind.
Og så får vi at vide, at det kun er andenrangs at diskutere med sådan nogle som os.
Jeg forstår ikke, at man hellere vil diskutere med Socialdemokraterne, SF og De Radikale, som man jo er enig med.
Hvorfor ind i et eller andet sted er man ikke glad for, at man har fået overbevist regeringen om, at man skal stemme sammen?
I stedet for at vade rundt i en ligegyldig diskussion om, hvorvidt Socialdemokraterne, SF og De Radikale tager ordet, burde man tage en diskussion, der handler om materien, nemlig om, hvordan folk mister rettigheder, og hvordan man tryner det arbejdende folk i Danmark.
Mai Henriksen (KF), 2011-12-16:
Jeg vil da gerne benytte lejligheden til at være begejstret for Enhedslistens bidrag.
Så det skal slet ikke være at betragte som noget andenrangs.
Jeg kan bare konstatere, at jeg gerne havde set, at hele Folketinget debatterede, at alle partierne meldte sig på banen, og at det ikke kun var de borgerlige og Enhedslisten, der endte med at stå og debattere fra den her talerstol.
Mads Rørvig (V), 2011-12-16:
Jeg skal ikke tage meget af medlemmernes tid, men blot bemærke, at ministeren har valgt ikke at tage ordet i den her forbindelse; det synes jeg simpelt hen er en skam.
Og i den forbindelse har ordførerne for de regeringsbærende partier heller ikke valgt at tage ordet.
Jeg synes simpelt hen, det er en skam for den debat, som jeg synes sådan en stor lovpakke fortjener, og specielt set i lyset af, hvor meget det har fyldt i debatten op til folketingsvalget og i de senere år, synes jeg simpelt hen, at debatten fortjener, at ministeren går herop på talerstolen og tager ordet, så vi kan få debatten om efterlønsreformen.
Finn Sørensen (EL), 2011-12-16:
I udvalgsbehandlingen af det her forslag har der været deputationer fra tre fagforbund, FOA, Fødevareforbundet NNF, og BUPL.
Jeg vil gerne takke de tre forbund for deres indsats i forbindelse med det her lovforslag, de har nemlig i deres deputationer haft medlemmer med, rigtige, levende mennesker, der selv fortalte om deres situation og om, hvordan man kommer i klemme i systemet, når man efter myndighedernes opfattelse er for syg til fleksjob og for rask til førtidspension.
Forbundene har på den baggrund på det kraftigste talt imod denne lovgivning, der reelt afskaffer efterlønnen for tusindvis af mennesker, som ikke vil kunne blive på arbejdsmarkedet længe nok, til at de kan få glæde af efterlønnen i den forringede udgave, som foreslås her.
FOA har specielt peget på, at deltidsansatte og kvinder, og der er for deres vedkommende et stort sammenfald, kommer i klemme.
De tre forbund har dermed understøttet den argumentation, som Enhedslisten har fremført imod regeringens forslag om seniorførtidspension.
Det er på ingen måde et alternativ til efterlønnen eller nogen lettere vej til at få førtidspension, som VKO-partierne forsøger at give indtryk af.
Hr. Kristian Thulesen Dahl har direkte påstået – og jeg citerer: Der er en gruppe nedslidte, der bliver bedre stillet ved denne ordning.
Citat slut.
Citat slut.
D'herrer taler imod bedre vidende.
Det fremgår klart af forslaget, at der ikke er tale om en ny ordning, men blot om en ny ansøgningsmulighed til den eksisterende førtidspensionsordning.
Det er, som det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, uendelig få, der vil kunne få glæde af ordningen.
Den eneste nye rettighed, der indføres, er, at man kan få et langt hurtigere afslag på ansøgning om førtidspension.
Det har vi forsøgt at rette lidt op på med det ændringsforslag, vi stiller.
Vi foreslår, at man udvider mulighederne for at søge ved at genindføre en tidligere ordning, hvor mennesker fra 50 år og opefter kan tilkendes førtidspension ud fra sociale og helbredsmæssige kriterier.
Det skal også afgøres på det foreliggende grundlag, men med den vigtige tilføjelse, at kommunen har pligt til at indhente en aktuel speciallægeerklæring, medmindre lægejournaler tydeligt dokumenterer alvorlig sygdom.
En sådan ordning vil heller ikke være noget alternativ til efterlønsordningen, det vil blot svare til, at man sætter et plaster på en blodstyrtning, men det vil give lidt flere mennesker mulighed for at få et værdigt liv, selv om de er nedslidt.
Udvalgsarbejdet tyder ikke på, at vi har nogen udsigt til at få vedtaget forslaget, men vi fremsætter det alligevel, i håb om at der skulle være nogen humanisme tilbage hos et flertal i Folketinget på det her område.
Det vil også give visse politikere mulighed for at leve op til tidligere udtalelser om at ville stille en gruppe nedslidte bedre, end de er stillet i dag.
Ulla Tørnæs (V), 2011-12-16:
Jeg kan forsikre Enhedslistens ordfører om, at jeg har fuldstændig ren samvittighed.
Vi i Venstre fortalte åbent og ærligt danskerne, hvad dansk økonomi har brug for vi træffer af beslutninger, herunder vedtagelsen af tilbagetrækningsreformen.
Jeg vil spørge Enhedslistens ordfører, om ikke det føles mærkeligt sådan at skulle stå fra Folketingets talerstol og forsvare S og SF, altså at de nu skal stemme for noget, som de egentlig er imod.
Derfor vil jeg spørge Enhedslistens ordfører: Hvordan har Enhedslistens ordfører det med at være parlamentarisk grundlag for partier, som ikke engang selv er parate til at redegøre for endsige forsvare det, de nu skal stemme for?
Nu talte vi om samvittighed, men noget kunne jo tyde på, at Socialdemokraterne og SF ikke har den rene samvittighed her, for ingen har meldt sig på banen.
Ingen vil op at redegøre for, hvorfor man nu har ændret holdning.
Ja, heller ikke ministeren har jeg set melde sig på banen.
Men hvordan har hr. Christian Juhl det med på den måde at skulle forsvare at være parlamentarisk grundlag for partier, som ikke engang vil redegøre for deres egen holdning fra Folketingets talerstol?
Inger Støjberg (V), 2011-12-16:
Vi står vel over for at skulle vedtage en reform, som for mange i Folketinget er en af de største, de har prøvet at vedtage.
Det er en reform, som fremtidssikrer Danmark, som berører hele diskussionen om, hvorvidt det er rimeligt at sende friske og raske mennesker ud af arbejdsmarkedet i en tidlig alder, og som tager fat på hele løsningen af det demografiske problem, som vi kommer til at stå over for.
Derfor må jeg sige, at jeg synes, at når vi har så principiel en debat, som den i dag, og når vi har så stort et lovkompleks foran os, som vi har i dag, undrer det mig meget, at regeringspartierne ikke tager ordet og ikke går op og forsvarer det lovforslag, man har fremsat.
Jeg tror, at det var hr. Christian Juhl fra Enhedslisten, der sagde, at det jo er vigtigt, at man stemmer efter sin overbevisning og ikke efter taktik.
Det kan selvfølgelig være lige præcis i den formulering, at man skal finde årsagen til, at der ikke er en ordfører eller en minister på banen i dag.
Jeg synes, at det er ærgerligt – så er det sagt med et mildt udtryk – at vi ikke får en ordentlig debat om det her meget, meget store og meget, meget vigtige og principielle lovkompleks, som ligger foran os.
Den eneste grund til, at vi ikke får den debat, er jo, at regeringspartiernes ordførere så at sige har stukket halen imellem benene og stemmer efter taktik og ikke efter overbevisning.
Ulla Tørnæs (V), 2011-12-16:
Tidligere i debatten her i dag var der en ordveksling imellem hr. Christian Juhl og hr. Bent Bøgsted, hvor jeg lyttede mig til, at hr. Christian Juhl, hvad skal man sige, ålede hr. Bent Bøgsted og sagde, at han bestemt håbede, at hr. Bent Bøgsted stemte efter sin overbevisning.
Jeg vil blot spørge hr. Christian Juhl, om ikke det samme bør gøre sig gældende for Socialdemokraterne og SF, hvor vi nu ved, at de kommer til at stemme imod deres overbevisning, når vi på onsdag ved tredjebehandlingen skal stemme for tilbagetrækningsreformen.
Jeg vil høre hr. Christian Juhl, om det ikke ville være på sin plads, hvis de pågældende medlemmer kom herop og klart redegjorde for, hvad deres overbevisning er med hensyn til tilbagetrækningsreformen.
Christian Juhl (EL), 2011-12-16:
Hvordan hvert enkelt folketingsmedlem stiller sig, og om de ønsker at deltage i debatten eller ej, skal jeg overlade til deres samvittighed.
Jeg har det sådan, at jeg gerne vil diskutere med alle.
Jeg vil f.eks. også gerne diskutere med De Radikale.
Der har været en påfaldende tavshed fra De Radikale i den her sag, fordi de jo netop står sammen med de borgerlige i det her spørgsmål, også rent politisk-ideologisk.
Derfor er jeg enig.
Jeg håber da, at den sunde fornuft kan brage lidt igennem, når vi nu skal til at stemme, så folk i det mindste overvejer deres stemme og bruger en lille smule tid på deres samvittighed, og dvs. også overvejer de to ændringsforslag, som vi har sat til afstemning.
Alle økonomer, alle økonomer, jeg har læst, siger, at det er ganske overflødigt at diskutere arbejdsudbuddet på denne side af år 2020.
Det her forslag medfører alene og i sig selv netto 25.000 ekstra arbejdsløse.
Det vil sige, at arbejdsudbuddet øges med 25.000 frem til 2020.
Alle siger, at det er ganske overflødigt i forhold til arbejdsudbuddet at lave det her, fordi der er arbejdsløse nok.
Derfor er det som at leve på en fjern planet at tale om manglende arbejdskraft, hvis man kigger uden for Christiansborgs tykke mure.
Der er så mange, der gerne vil i arbejde, at det slet ikke er et problem at have et øget arbejdsudbud.
Problemet er, om de kan få lov til at komme ind på arbejdspladsen.
Det er ligegyldigt, hvilken branche, ligegyldigt, hvilken baggrund arbejdsgiverne ønsker, så er de til rådighed.
Det er da det, vi skal diskutere.
Vi skal da ikke diskutere et endnu større tal.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-16:
Ordføreren blander to begreber sammen, nemlig ledighed og øget arbejdsudbud.
Det er det, al erfaring viser, og jeg synes, at det er underligt at stå og tale imod al erfaring.
Der er en grund til, at Velfærdskommissionen, Arbejdsmarkedskommissionen, de økonomiske vismænd, alle sammen anbefaler, at man laver de her reformer.
Jeg tror ikke, at det er for sjov, at de gør det.
Derfor er det her ansvarligt.
Det her er noget, man skal have god samvittighed over, fordi det her er noget, der vil sikre, at velstanden i Danmark, som er en forudsætning for, at man kan hjælpe de svageste i det her land, kommer til at stige.
Mai Henriksen (KF), 2011-12-16:
I årevis har Konservative sat spørgsmålstegn ved efterlønsordningen, og vi kan vist roligt sige, at vi aldrig har været de helt store tilhængere.
Det Konservative Folkeparti var også det eneste parti, som turde se problemerne i øjnene og turde tage debatten op for år tilbage.
For politik handler jo om at prioritere, og det virker mærkeligt, at raske, arbejdsduelige borgere kan trække sig tidligt tilbage fra arbejdsmarkedet, bare fordi deres fødselsattest siger, at de nu er blevet 60 år.
Så skal de pludselig holde op med at være aktive, for at de i stedet kan få nogle gode hyggeår derhjemme.
Der er Konservatives prioritering altså helt klar: Efterløn er ikke et nødvendigt velfærdsgode, som er sådan lidt ekstra kræs oven på et arbejdsliv.
Det sagde vi under førstebehandlingen, og det siger vi også her under andenbehandlingen, for vi vil langt hellere prioritere de områder, som virkelig trænger til et løft.
Det er uddannelse, det er sundhedsvæsenet, det er infrastrukturen, og det kan også være den kollektive trafik for bare at nævne nogle stykker.
Jeg vil egentlig godt rose Socialdemokraterne og SF for, at de er med til at tage det her ansvar, og jeg havde håbet på at kunne få en debat med Socialdemokraterne og SF, at de kom op og holdt deres ordførertaler, så vi kunne komme med korte bemærkninger og få diskuteret det.
Så jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at der ikke bliver holdt ordførertaler fra Socialdemokraternes og SF's side her til den her andenbehandling.
Christian Juhl (EL), 2011-12-16:
Nu er jeg muligvis en smule tungnem, men hvad angår det at påstå, at folk skal gå på efterløn, fordi de har ret til at gå på efterløn, og at de går på efterløn, selv om de er raske, vil jeg lige erindre om, at efterlønnen er en rettighed, som arbejderbevægelsen har tilkæmpet sig igennem årene og har fastholdt og også nu forsøger at fastholde, fordi det er en vigtig og nødvendig rettighed for mennesker, der er slidte – ikke nedslidte, men slidte – sådan at de kan nå at få et otium med godt helbred, ligesom f.eks. højtuddannede mennesker kan det.
De er sjældent slidte, når de kommer på pension.
Derfor handler det ikke om at hjælpe nogle, der ikke kan længere.
Det handler om at tage en rettighed fra nogle mennesker, som har kæmpet sig til den, og som har ydet meget for at få den.
Det er derfor, vi fastholder den som en rettighed, sådan at de også kan få et otium, hvor de har helbred til at være sammen med deres børnebørn og nyde livet, og sådan at de ikke bare skal knokle til sidste minut af deres liv.
Mai Henriksen (KF), 2011-12-16:
Det er jo her, man kan se de helt store forskelle, for al politik handler om prioritering, og de politikere, som ikke ønsker at prioritere, har ikke forstået deres opgave.
Der må jeg bare erkende, at De Konservatives prioritering er fuldstændig klar: Vi ønsker ikke at betale til raske, arbejdsduelige borgere, som godt kan være på arbejdsmarkedet, og som også har lyst til at være på arbejdsmarkedet, men som måske tænker, at det kunne være hyggeligt at stoppe tidligere, eller som måske oven i købet bliver presset ud af arbejdsmarkedet, fordi de jo bare kan gå på efterløn.
Der ønsker vi altså at prioritere helt anderledes.
Vi siger, at der er andre områder, som vi mener der er brug for at løfte.
Det er uddannelse, det er sundhedsvæsenet, og det er så vores prioriteringer.
Der er det jo bare fantastisk, at der er så store forskelle her i Folketingssalen.
Christian Juhl (EL), 2011-12-16:
På et godt og dynamisk arbejdsmarked, hvor man tager hensyn til hinanden, er der ingen, der presses ud.
Der er nogle, der har ret til at gå, når de f.eks. er 60 år.
Der er nogle, der har ret til at sige: Nu er min tid slut, nu har jeg tjent de penge, som fru Mai Henriksen og hr. Christian Juhl skal leve af, og dermed kan jeg med god samvittighed tillade mig at nyde mine sidste år.
Forhåbentlig er der ikke for mange arbejdsgivere, der presser folk ud.
Det skulle jo gerne være sådan, at de havde friheden og retten til at blive eller til at gå på efterløn.
Jeg prioriterer også mine kræfter, og jeg prioriterer dem til fordel for dem, der knokler og skaber værdierne i vores samfund, ikke for dem, der lukrerer på dem og sidder på toppen af det hele og tror, at de skal have alt forærende.
Mai Henriksen (KF), 2011-12-16:
Så må jeg bare opfordre hr. Christian Juhl til at prøve at dykke ned i en række af de forskellige redegørelser, som kommunerne laver hvert år.
Der vil man nemlig se, at alle kommuner laver sådan en god øvelse, som går ud på at holde igen med de offentlige udgifter, og der står i de kommunale redegørelser, at en stor del af besparelserne findes ved naturlig afgang.
Naturlig afgang betyder jo, at man går fra og går på efterløn.
Jeg må bare minde om, at det altså ikke nødvendigvis er alle, der har lyst til at gå via den her naturlige afgang.
Og det er som medarbejder rigtig, rigtig vanskeligt at sætte sig op imod, så der er rent faktisk nogle, der bliver presset ud af vores arbejdsmarked i dag.
Ulla Tørnæs (V), 2011-12-16:
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg synes, at det her har været en meget, meget pudsig andenbehandling.
Vi har her haft en andenbehandling af den vigtigste økonomiske reform i nyere tid uden deltagelse af regeringspartierne endsige uden deltagelse af den minister, som har ansvaret for den her lovgivning.
Jeg synes, det er utroligt.
Men ministeren har jo en sidste chance her.
Vi har ikke trykket på knapperne endnu i forbindelse med de ændringsforslag, der er stillet, så jeg går bestemt ud fra, at ministeren nu, når jeg går ned, går op på talerstolen, så vi kan få den debat, vi nu har efterlyst i tre kvarter, så vi kan få regeringspartierne til at redegøre for de spørgsmål, vi stillede under førstebehandlingen, og som vi jo ikke fik svar på.
Vores eneste mulighed er jo at gentage de spørgsmål, vi har stillet, i håb om, at regeringspartierne eller da i det mindste ministeren vil svare på dem.
Christian Juhl (EL), 2011-12-16:
Jeg vil gerne fra denne talerstol erklære mig fuldstændig enig med fru Tørnæs.
Det er kynisme af højeste grad at stemme for det her forslag, og hvis man gør det, er man med til netop at presse endnu flere ud.
De får ikke et valg, de bliver tvunget af regeringen og et flertal her, der siger: Vi har presset jer væk fra den mulighed, I havde i gamle dage, vi har presset jer ud i arbejdsløshed, og I har kun 2 år, resten af tiden kan I gå på kontanthjælp eller klare jer med det, I selv har.
Jeg er fuldstændig enig med fru Tørnæs i, at det er arrogance og kynisme af meget, meget høj karakter.