runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-13:
Jeg synes, at det er et interessant indlæg, men det havde været mere interessant at høre, hvad Socialdemokraterne mener om reklameafgiften, frem for at høre, hvad Socialdemokraterne mener om alt muligt andet.
Skal jeg forstå den socialdemokratiske ordfører sådan, at de bemærkninger, der medfølger lovforslaget, og hvor der står, at lovforslaget vil medføre mindre prisgennemsigtighed og dermed mindre konkurrence, hvilket kan føre til stigende priser, skal man ikke lægge nogen vægt på?
Når Skatteministeriet vurderer, at forslaget vil medføre tab af arbejdspladser, ikke i samme grad, som det er vurderingen fra branchen selv, men når Skatteministeriet vurderer, at det vil medføre tab af arbejdspladser, er det så forkert, eller hvad?
Kan man komme med et eksempel på afgifter pålagt erhvervslivet, som ikke betyder et øget omkostningsniveau og dermed mindre konkurrenceevne og dermed tab af arbejdspladser?
Jeg tror det ikke.
I stedet for vikler den socialdemokratiske ordfører sig ud i et eller andet angreb på den forrige regering.
Thomas Jensen (S), 2012-11-13:
Jeg vil bare lige igen korrigere hr. Jan E. Jørgensen.
Den østrigske afgift var en langt mere omfattende afgift.
Den afgift, som vi taler om i det her lovforslag, er såmænd en afgift på husstandsomdelte reklamer, så det er slet ikke så omfattende en afgift, som vi har set i Østrig, og derfor vil vi heller ikke få alle de her negative konsekvenser, som Venstres ordfører ellers står og argumenterer med.
Og hvad så? siger Venstres ordfører til, at der blev tabt 130.000 arbejdspladser under hr. Lars Løkke Rasmussen.
Det synes jeg jo nok var noget af en arrogant tilgang til tabet af almindelige menneskers arbejdspladser.
Jeg kan oplyse ordføreren om, at under den nuværende regering har vi stoppet den blødning i tabet af arbejdspladser, sådan at vi, siden fru Helle Thorning-Schmidt blev statsminister i Danmark, kun har tabt 3.000 arbejdspladser, og det synes jeg er en meget, meget flot præstation.
Det her konkrete forslag har også nogle konsekvenser, ja, men det skal ses ud fra den samlede effekt med det finanslovforslag, som det bliver vedtaget i sammenhæng med, nemlig finanslovforslaget for 2012, hvor vi satte turbo på og holdt hånden under beskæftigelsen og skabte arbejdspladser.
Det fortsætter vi i år med finansloven for 2013, hvor vi estimerede det til, at vi vil skabe over 20.000 arbejdspladser.
Men kan hr. Jan E. Jørgensen ikke godt se, at man somme tider også lige skal hanke lidt op i sig selv og også tage ansvaret for de ting, man selv har gjort, f.eks. at indføre en fedtafgift, multimedieafgift og iværksætterskat.
Det er de ting, den nuværende regering nu afskaffer og rydder op i efter hr. Lars Løkke Rasmussen.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-13:
Jeg er med på, at afgiften i Danmark er skruet anderledes sammen, og derfor har jeg ikke beregnet konsekvenser ud fra en stigning på 3,7 pct., for stigningen vil være mindre, ingen tvivl om det.
Man skal dog være opmærksom på, at bare en stigning på 0,2 pct. af detailhandelens priser – ikke kun fødevarepriser, men priserne i alt – vil medføre, at regeringens provenu væltes direkte over på forbrugerne.
Det vil medføre 500 mio. kr. i prisstigninger til forbrugerne og altså 350 mio. kr. i afgifter til regeringen.
Så der skal så lidt til, før alt det, man får ind ovre i Skatteministeriet, betales af forbrugerne i form af øgede priser.
Med hensyn til om der har været tab af arbejdspladser før i historien: Ja, det har der, og hvad så?
Er det en begrundelse for, at vi så skal vedtage et lovforslag, som medfører tab af endnu flere arbejdspladser?
Der blev også tabt frygtelig mange arbejdspladser, da Anker Jørgensen var statsminister, da Poul Nyrup Rasmussen var statsminister.
Til gengæld blev der også skabt rigtig mange arbejdspladser i Danmark i den tid, hvor vi havde Anders Fogh Rasmussen som statsminister.
Der blev skabt masser af arbejdspladser, og der går jeg så ud fra, at regeringen mener, at det var Venstres skyld og ikke havde noget med internationale konjunkturer at gøre osv.
Internationale konjunkturer betyder rigtig meget, men vi skal da ikke i en krisetid vedtage et lovforslag, som vil gøre tingene endnu værre, hælde benzin på et brændende bål.
Det er da decideret uanstændigt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-13:
Så er det bare lidt ærgerligt, at det ikke helt er de meldinger, som så kommer fra trykkeribranchen, når det gælder det her lovforslag.
Man er dybt bekymret for, at man har med en regering at gøre, der ser det som sit fornemste mål at øge skatter og afgifter her i landet.
Nu er det så trykkeribranchen, der skal stå for for at imødekomme – ja, det behøver ikke at være et stort flertal deri – Enhedslistens hovedbestyrelse.
Helt ærligt: Er svaret virkelig fra Socialdemokratiet, at den her afgift bliver trykkeribranchen glad for, at den nok skal skabe arbejdspladser på sigt?
Det synes jeg er en interessant melding.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-13:
Ja, ja, det gør ikke noget, at der er mange, der tager ejerskab i forhold til de lovforslag, der fremsættes af den her regering i Folketingssalen, så det er en fortalelse, der er helt o.k.
Det her er jo et lille lovforslag, men ikke desto mindre vil jeg gerne takke for den debat, der har været.
Jeg forstår det sådan, at der er en bred opbakning til, at lovforslaget kan vedtages.
Det sætter jeg pris på, og det er jeg sikker på at de grønlandske myndigheder, de grønlandske parter og de grønlandske politikere også gør.
Endnu en gang vil jeg gerne fremhæve, at baggrunden for det her lovforslag jo er et fælles ønske fra parterne i Grønland og Det Grønlandske Arbejdsmiljøråd om at indføre en række ændringer, som tidligere er blevet vedtaget i den danske arbejdsmiljølov.
Det er jo sådan, at både Det Grønlandske Arbejdsmiljøråd og Grønlands Selvstyre støtter lovforslaget, som det ligger her, og derfor er det selvfølgelig også helt naturligt, at det nyder en bred opbakning i Folketinget.
Så tak for debatten, og jeg ser frem til en god udvalgsbehandling.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-13:
Tak, formand.
Jeg skal ikke gøre det langt.
Dette lovforslag går i al sin enkelhed ud på at sidestille arbejdsmiljøloven for Grønland med arbejdsmiljøloven for Danmark.
Der er jo tale om tre ændringer, som flere af ordførerne her er kommet ind på.
Der er tale om en fordobling af bøder i situationer, hvor en overtrædelse altså har resulteret i en ulykke med enten dødsfald eller alvorlig personskade til følge; begrænsning af arbejdsgiverens kriminalretlige ansvar, når denne har gjort alt for at sikre et sikkert og sundt arbejdsmiljø; og sidst, men ikke mindst, indførelse af en særlig arbejdsmiljøuddannelse for koordinatorer på bygge- og anlægsområdet, som vi kender det i Danmark. Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-11-13:
Jamen jeg vil godt minde ordføreren om, at det jo er Arbejdsmiljørådet i Grønland, der har taget stilling til det.
Der er jo øjensynligt en årsag til, at Socialdemokratiet har ændret mening i forhold til det, man mente i 2006, men jeg tænker bare, at hvis man ikke havde ændret den, så kunne man jo bare ændre i arbejdsmiljøloven i Danmark.
For hvis man ændrede arbejdsmiljøloven i Danmark, så tror jeg også, at de i Grønland ville have fuld forståelse for det.
Socialdemokratiet var, da man i 2006 diskuterede den danske arbejdsmiljølov, imod, at man afskaffede arbejdsgivernes objektive ansvar.
Men nu, hvor det drejer sig om Grønland, stemmer man for.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvorfor er det, man nu stemmer for?
Er det, fordi Socialdemokratiet har skiftet mening, at man nu stemmer for?
Eller hvorfor er det, man stemmer for?
Jeg har et spørgsmål til ordføreren ...
[lydudfald].
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-11-13:
I reolen over danske love står der såvel en lov om arbejdsmiljø i Danmark som en lov om arbejdsmiljø i Grønland.
Det, vi i dag drøfter, er loven om arbejdsmiljø i Grønland.
Det er sådan, at den grønlandske arbejdsmiljølovgivning i meget høj grad svarer til det, der også er dansk lovgivning, men der er altså undtagelser.
Og det, vi skal drøfte med det her lovforslag i dag, er lige nøjagtig en ajourføring af nogle af de grønlandske love, så de kommer til at svare til det, der står i den danske lovgivning.
Socialdemokraterne støtter den her ændring, og det gør vi naturligvis, fordi Grønland har muligheden for selv at bestemme, hvad det er, der skal stå i deres lovgivning, men her har man altså et område, som er underlagt dansk lovgivning.
Hvilke ændringer er det så, der er lagt op til?
Der er primært fire ændringer.
Som det andet sker der en skærpelse af de ansattes ansvar ved forsætlige eller groft uagtsomme overtrædelser, men hvor arbejdsgiveren rent faktisk har opfyldt alle forpligtelser ifølge loven.
Det tredje punkt er indførelsen af en særlig arbejdsmiljøuddannelse for koordinatorer på bygge- og anlægsområdet.
Og sluttelig, som det fjerde, er det et spørgsmål om, at man overfører det, der er i dansk lovgivning, i forhold til en fordobling af bøder ved overtrædelse af arbejdsmiljølovgivningen, som medfører ulykker eller alvorlige personskader eller dødsfald.
Det er de ændringer, man fra grønlandsk side ønsker indført i den grønlandske lovgivning for grønlandsk arbejdsmiljø.
Socialdemokraterne støtter som sagt det her forslag, og vi vil ønske held og lykke for et bedre arbejdsmiljø i Grønland.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2012-11-13:
Det kan man jo spørge regeringen om.
Jeg har i øvrigt ikke givet udtryk for, at lovgivningen skal være ens i Grønland og i Danmark.
Tværtimod tør man nok sige, at jeg var en af dem i Selvstyrekommissionen, der var allermest interesseret i at være med til at lovgive på en sådan måde, at Grønland virkelig fik et udstrakt selvstyre.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-11-13:
I udgangspunktet er jeg jo enig med ordføreren i, at vi skal have samme lovgivning i Grønland som i Danmark.
Men jeg vil godt spørge ordføreren, om det ikke var mere retvisende, hvis man ændrede arbejdsmiljøloven i Danmark i stedet for at ændre den i Grønland, når man ved, hvem flertallet er i dagens Folketing.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2012-11-13:
Med hensyn til debatten kan man jo slå op i Folketingstidende og se, hvordan det var.
Det er rigtigt, at det var VK-regeringen, der gennemførte den lov, som der netop også henvises til her.
Men jeg skal jo gøre udtrykkeligt opmærksom på, at vi taler om Grønland.
Og der er jo også kommet en henvendelse fra en myndighed i Grønland, og selvstyret er selvfølgelig indforstået og har tilsluttet sig enstemmigt, så vidt jeg har forstået, at denne lov gennemføres i Grønland.
Det må jo være det, det drejer sig om.
Men jeg mener, at på den ene side kan arbejdsgiverne altså se, at det betaler sig at indrette tingene og gøre sig umage, og på den anden side får den ansatte at vide, at han også skal interessere sig for arbejdsmiljøet.
Jeg mener, at loven samlet – det er så min opfattelse, og det er mit håb – vil skabe større interesse for arbejdsmiljøet.
Det synes jeg er en god ting.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-11-13:
Jeg kan jo huske, da arbejdsmiljøloven blev ændret i Danmark i 2006.
Og jeg vil bare gerne stille et spørgsmål.
For jeg kan jo godt forstå, at Venstre går ind for det, men er det ikke også rigtigt, at det var Venstres beskæftigelsesminister, der gennemførte lovændringen, og at vi var mange, der var imod?
Så jeg håber bare, at Venstre kan bekræfte, at der var en stor debat.
Så siger Venstres ordfører også, at når man afskaffer arbejdsgivernes objektive ansvar, kan man bedre forebygge ulykker.
Jeg vil gerne have at vide hvordan.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2012-11-13:
Forslaget drejer sig jo om ændrede arbejdsmiljøregler i Grønland.
Der sker en ændret ansvarsfordeling mellem arbejdsgiver og ansatte, ligesom da loven for nogle år siden blev gennemført her i Danmark.
Vi mener, det er den rigtige måde at gøre det på, og håber også, at loven, sådan som jeg også tror det er meningen, vil virke præventivt, så vi selvfølgelig tilstræber at undgå arbejdsulykker overhovedet.
Vi er meget tilfredse med, at det nu understreges, at det skal kunne tilregnes en arbejdsgiver.
Der skal være en form for skyld, for at man kan ifalde straf.
Vi synes også, det er rigtigt, at man på den anden side så siger, at hvis der er meget alvorlige følger, er det en særlig skærpende omstændighed med en deraf følgende større straf.
Det følger jo også af almindelige strafudmålingsregler i Danmark, at det er sådan, at følgen også spiller en rolle.
På den anden side begrænses ansvaret så netop, hvis arbejdsgiveren har gjort alt, hvad der står i hans magt, for at sikre, at der er et sikkert og sundt arbejdsmiljø.
Det bliver så også sådan, at de ansatte også har et ansvar.
Det tror jeg vil virke præventivt og vil være med til at tilstræbe en større interesse for arbejdsmiljøet, også fra de ansattes side.
Vi ved godt, at der kan være et dilemma imellem at være en effektiv ansat og så altid at huske at iagttage de regler, der er.
Nu bliver det altså klart, at hvis man udviser grov uagtsomhed eller forsæt, kan man også blive straffet for det.
Vi synes, det er en meget rigtig lovgivning, som jo stemmer med det, vi kender fra Danmark.
De andre mindre ting kan vi også tilslutte os.
Så Venstre kan stemme for lovforslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2012-11-13:
LimfjordsNyt ville lukke som en konsekvens af, at lovforslaget gennemføres i sin nuværende form, man ville være tvunget til at lukke.
Man ville skulle betale en afgift, der er 2-3 gange så stor som det, der i øjeblikket er overskuddet fra avisproduktionen.
Så vil jeg bare høre hr. Jesper Petersen, om det virkelig er rigtigt, at det eneste svar til den her ejer af en lille avis, som kæmper mod et stort mediemonopol i Nordjylland, der hedder Nordjyske Medier, er: Held og lykke.
Sådan opfatter jeg det svar, der blev givet tidligere.
Svaret til en person, som står til at skulle lukke en avis, der er blevet udgivet i mange år, og som vedkommende har beskæftigelse ved, er: Held og lykke.
vil jeg spørge hr. Jesper Petersen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-11-13:
Det her lovforslag er lige nøjagtig noget, der er udtryk for den kendsgerning, at det, man indfører i den danske lovgivning, ikke nødvendigvis bliver indført i den grønlandske lovgivning.
Det er derfor, man ønsker at ajourføre visse punkter, som der fra grønlandsk side har været et ønske om skulle indgå i den grønlandske lovgivning.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-13:
Tak, hr. formand.
Når vi tidligere har lavet ændringer i arbejdsmiljøloven i Danmark, har det været normal praksis, at Grønland implementerer det i deres love efter et stykke tid.
Men den her lov går jo ud på, at en arbejdsgiver, der forsætligt har været skyld i, at der sker en ulykke, kan få en større bøde.
Samtidig bliver det lavet sådan, at medarbejderne kan få en bøde, hvis de forsætligt tilsidesætter alle regler og ikke bruger de sikkerhedsmidler, der er stillet til rådighed – hvis arbejdsgiverne ellers har stillet dem til rådighed – og så bliver arbejdsgiveren ikke straffet, hvis der er tale om grov tilsidesættelse fra de ansattes side.
Det, man kan være bekymret for, er, at Grønland selv fastsætter deres regler, når de overtager ansvaret for arbejdsmiljø på offshoreområdet.
Vi ved, at det på råstofområdet på et tidspunkt kan blive sådan, at Grønland siger, at man selv vil have arbejdsmiljøtilsynet og arbejdsmiljøreglerne på råstofområdet, hvor der efter planen skal komme 3.000 kinesere til Grønland.
Så kan Grønland lave sine egne regler og ikke være omfattet af de danske arbejdsmiljøregler.
Dermed vil der være mindre indgribende arbejdsmiljøtiltag.
Det synes vi i Dansk Folkeparti ikke er godt, for det kan være misbrug af den tillid, der skal være mellem arbejdsgivere og lønmodtagere.
Det bryder vi os ikke særlig meget om.
Men vi kan fuldt ud støtte, at de her regler, som bliver implementeret nu, og som vi har implementeret i dansk lov, også bliver implementeret i Grønland.
Vi havde selvfølgelig bare håbet, at grønlænderne så ville være mere obs på, at det skulle komme til at gælde alle områder, altså at der skulle gælde de samme regler, som gælder i det danske arbejdsmiljøsystem.
Villum Christensen (LA), 2012-11-13:
Liberal Alliance er enig i det her lovforslag, som på Grønlands foranledning sikrer samme bestemmelser i arbejdsmiljølovgivningen i Grønland som den, vi kender i Danmark, når det handler om ikendelse af kriminalretligt ansvar.
Vi ser heller ikke noget problem i, at man omvendt skærper ansvaret over for arbejdsgiveren i situationer, hvor der er tale om groft uagtsom og forsætlig overtrædelse af reglerne.
Af de to grunde kan vi støtte forslaget.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-13:
Men nu var det Enhedslisten, jeg spurgte, fordi Enhedslisten jo alt andet lige danner parlamentarisk grundlag for regeringen, og med den finanslov, der lige er blevet indgået i weekenden, hvor jeg tror de fleste af os har opfattet, at det ikke var en fornøjet Enhedslisten, som lagde stemmer til, så er det jo meget interessant at få svaret på, om det vil blive nemmere eller det vil blive sværere for Enhedslisten i fremtiden at indgå aftaler med regeringen, altså når det er, at man ikke længere bare løber fra løfter, som vi har set det, men nu også ifølge hr. Jørgen Arbo-Bæhr begynder at løbe fra politik.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-11-13:
Det synes jeg du skal spørge ministeren om.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-13:
Jeg skal ikke udfordre rigtigheden af de citater, som Enhedslistens ordfører lige har stået og læst op.
Jeg vil egentlig bare spørge hr. Jørgen Arbo-Bæhr, hvordan Enhedslisten egentlig har det med, at regeringen nu ikke bare løber fra sine løfter, sådan som vi jo hidtil har set det, men nu tilsyneladende også løber fra sin politik.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-11-13:
Først og fremmest skal jeg bare minde fru Birthe Rønn Hornbech om, at arbejdsmiljøloven også omfatter Grønland, altså at den danske arbejdsmiljølov også omfatter Grønland.
Derfor er det, vi diskuterer her, den grønlandske indgang til den danske arbejdsmiljølov.
Jeg kan godt forstå, at grønlænderne vil have de samme goder, eller hvad de kalder det, i Grønland, så derfor synes jeg, at vi i stedet for at ændre loven i Grønland skulle ændre den danske lovgivning, altså fordi det giver en bedre beskyttelse af arbejdstagerne, også i Grønland.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2012-11-13:
Jeg må sige, at jeg finder, at det er en ejendommelig koloniherrementalitet, som Enhedslisten udviser i dag.
Hr. Arbo-Bæhr mener, at lovgivningen skal være ens.
Jeg troede måske, at det var en fortalelse, men nu kan jeg jo altså høre, at det også gentages fra Folketingets talerstol.
Jeg må bare sige, at det er forrygende.
Der behøver jeg ikke noget svar.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-13:
Det bliver en meget kort ordførertale, for der er jo allerede blevet sagt noget om indholdet af det her lovforslag.
Det, jeg blot vil nøjes med at sige, er, at da det er et ønske fra Grønlands Selvstyre og Det Grønlandske Arbejdsmiljøråd, at loven bliver ændret, støtter SF også lovforslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-13:
Grønland har selvstyre, og derfor vil vi lytte til det, grønlænderne siger.
Men man kan jo ikke bare helt rigidt sige, at alt, hvad grønlænderne kommer med, skal vi sige ja til.
Men udgangspunktet er, at vi efterkommer de grønlandske ønsker.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-11-13:
Jeg bliver så nødt til at spørge ordføreren: Vil De Radikale altid stemme for noget, der kommer fra Grønland?
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-13:
Det er meget vigtigt, at vi holder de to ting adskilt.
Det, vi gør med L 55, er netop at efterkomme et ønske fra Grønlands Selvstyre om, at de her regler – danske regler – også indføres i Grønland.
Men jeg synes ikke, de to ting skal blandes sammen i dag.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-11-13:
Det er et forholdsvis præcist spørgsmål.
Da man i 2006 ændrede arbejdsgiverens objektive ansvar, stemte De Radikale imod, og så vil jeg bare gerne spørge: Hvis vi skal ændre arbejdsmiljøloven her i Danmark, vil man så også stemme imod?
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-13:
Tak, formand.
Formålet med dette lovforslag er at indføre samme bestemmelser som i den danske arbejdsmiljølov om at begrænse arbejdsgiverens kriminalretlige ansvar for visse arbejdsmiljøovertrædelser – vel at mærke når arbejdsgiveren har gjort alt, hvad der var muligt, for at sikre et godt og gedigent arbejdsmiljø.
Det, der også er værd at notere sig, er, at det er et ønske fra Grønlands Selvstyre og det grønlandske arbejdsmarkeds parter, vi efterkommer med dette lovforslag, altså L 55.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-11-13:
Som udgangspunkt kan vi jo holde en lang debat om løftebrud, men det tror jeg ikke er nogen vej her.
Jeg vil bare sige, at vi snakker om nogle ting, vi er imod, og så stemmer vi imod, og hvis der kommer nogle forslag, vi kan gå ind for, så stemmer vi for.
Så enkelt er det.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-13:
Hvis man kigger forslaget igennem, ser man, at der i afsnit 6 står: »Et fald i antallet af afgiftspligtige forsendelser som følge af afgiften, kan betyde, at forbrugeren får sværere ved at orientere sig på markedet, hvorved gennemsigtigheden mindskes.
En lavere gennemsigtighed vil kunne medføre højere forbrugerpriser .«
Selv fra regeringens side erkender man, at det her kan betyde højere forbrugerpriser.
Det er altså en situation, hvor forbrugerne er presset, hvor der er en relativt høj arbejdsløshed i det danske samfund, og hvor reallønnen som følge af konkurrenceevnens udvikling er under pres.
Så vil regeringen altså pålægge forbrugerne højere priser som følge af den nye afgift her.
Det må da give overvejelser hos en SF-ordfører om, hvad det betyder for en almindelig lønmodtagerfamilie, at prisen på almindelige forbrugsvarer kommer til at stige som følge af det her.
Det viser så godt som alle undersøgelser.
Jesper Petersen (SF), 2012-11-13:
Jamen jeg er ikke enig i, at virksomhederne vil holde op med at annoncere og markedsføre.
De vil holde liv i en konkurrence, som gør, at de konkurrerer med hinanden.
Det vil muligvis finde nogle andre former og lave om på den måde, de laver reklamen på, lave om på de tryksager, de laver, og finde andre steder at reklamere.
Men de vil jo fortsat have en interesse i at konkurrere de steder, hvor de kan, og dermed annoncere.
Men det bliver på en mindre miljøskadelig måde, og det er jo noget af det, vi vil opnå med det her forslag.
Der bliver igen refereret til Copenhagen Economics' beregning, men det må efterhånden mere betragtes som et partsindlæg, når der ikke er regnet på det forslag, det i virkeligheden handler om, men sammenlignet med noget, der ikke rigtig kan sammenlignes med.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-13:
Når man indfører en ny afgift på 340 mio. kr., som det netto kommer til at betyde for erhvervslivet i 2013, vil det alt andet lige betyde, at nogle skal betale 340 mio. kr.
På den ene side vil vi opleve den konsekvens, at den grafiske branche vil miste arbejdspladser, men på den anden side, og det handler mit spørgsmål til hr. Jesper Petersen om, vil det alt andet lige betyde, at nogle forbrugere vil komme til at betale nogle flere penge.
For hvis man pålægger nogen en afgift, skal den jo betales af nogle mennesker.
Hvis reklameavismængden kommer til at falde, hvis den grafiske branche kommer til at miste arbejdspladser som følge af det, må det også betyde, at nogle andre kommer til at betale.
De andre er jo forbrugerne, som kommer til at betale, fordi der er mindre konkurrence og mindre gennemsigtighed.
Hvis bare forbrugerpriserne stiger med 0,2 pct., vil det betyde en stigning i forbrugerpriserne på 500 mio. kr., altså ½ mia. kr.
Det er ved en stigning på bare 0,2 pct.
Hvad er hr. Jesper Petersens kommentar til, at det i sidste ende er forbrugerne, der kommer til at betale for det her, altså helt almindelige mennesker?