Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2007-03-30:
Enhedslisten støttede oprindelig og var med i det forlig, der gjorde, at CVU’erne blev dannet.
Jeg ser gerne, at de forskellige uddannelsesretninger bliver bedre til at inddrage hinanden, også bedre, end de er i dag, efter CVU’erne er blevet oprettet, ligesom det selvfølgelig er spændende at få skabt større muligheder for de tværfaglige miljøer.
Det vil altså sige, at jeg håber på, at lovforslaget vil føre til mere samarbejde og mere tværfaglighed, og at det ville kunne kvalificere uddannelserne i forhold til i dag.
Det er der brug for, og den udvikling af uddannelserne vil vi selvfølgelig bakke op i Enhedslisten.
Det vil altså sige, at vi for så vidt er enige i kerneideen i det her forslag.
Når jeg så alligevel stiller mig skeptisk over for det, er det i virkeligheden på grund af en række ting ude omkring den kerne, og det er naturligvis altid ærgerligt, når det er på grund af de ting, man ender med at måtte afvise et forslag, som man i virkeligheden i dets kerne synes kunne være en god idé.
Jeg vil prøve at remse nogle af de ting op.
For det første: Regeringen skriver i bemærkningerne til forslaget, at en af ideerne er at skabe stærke uddannelsessteder, der får kraft til at markedsføre sig.
Altså, alene det begreb mener jeg ikke hører hjemme i en beskrivelse af, hvad der skal foregå på uddannelsesområdet i fremtiden.
Jeg reagerer selvfølgelig meget kraftigt over for det som symbol, kan man sige, men jeg gør det faktisk også indholdsmæssigt.
Jeg mener ikke, at vi skal basere vores uddannelsessystem på konkurrerende enheder.
Jeg mener, at vi skal basere vores uddannelsessystem på samarbejdende enheder – enheder, som hver især med hver sine brikker har det som formål i fællesskab at skabe det bedst mulige uddannelsessystem som grundlag for vores velfærdssamfund.
Så jeg vender mig altså imod ideen om, at uddannelsesstederne skal konkurrere indbyrdes, og jeg synes, at det er et dårligt grundlag for at skabe det, som jo burde være kernen, når man går ind og skaber større enheder som det her, nemlig samarbejde.
Så begrunder regeringen også loven med, at der skal være lettere overgang mellem såvel niveauer som fagområder, og det bunder jo i nogle retningslinjer fra de europæiske undervisningsministre, som er blevet enige om, at uddannelserne netop skal trindeles og moduliseres.
Og i bund og grund kan man sige, at det giver meget mening at skæve til, hvad der foregår på den internationale scene, når man laver uddannelse, men jeg synes, at man skal holde fast i, at det væsentligste, når man laver lovgivning omkring uddannelse, er, at man får skabt de bedst tænkelige uddannelser.
Der vil jeg sige, at jeg synes, at der er store problemer forbundet med de mange afstigningstrin, og jeg synes, at man skulle gøre lidt mere ud af at forbedre uddannelserne i stedet for at skabe muligheder for at lave halve uddannelser, for det er jo reelt det, man kommer til med de her afstigningstrin.
Det er en diskussion, vi også har haft i forbindelse med udviklingen af de tekniske skoler, og jeg synes ikke, at det bliver mindre problematisk af, at man viderefører ideen om afstigningstrin til de mellemlange videregående uddannelser.
Den sidste ting, jeg vil ind på, er det, der handler om ledelsen, og det var også det, der var vores problem, da man gik ind og reviderede loven om CVU.
Vi mener, at der kommer mindre demokrati, når den her lov vedtages, og det gør selvfølgelig, at vi ikke er så begejstrede for den, som vi kunne have været, hvis man var gået i en anden retning.
Der er i lovforslaget Fttm.072.fm Page 5272 Monday, August 20, 2007 11:33 AM skitseret flere rådgivende organer – uddannelsesudvalg, repræsentantskab og studieråd – men det er rektors afgørelse, om der skal nedsættes rådgivende organer.
Det synes vi ikke er godt nok, og vi synes i det hele taget ikke, at det er godt nok, at de lokale organer kun skal være rådgivende, hvis de i bedste fald bliver oprettet.
Derved får de midlertidige bestyrelser såvel som de nye professionshøjskolebestyrelser mere magt end i dag.
Bestyrelsen skal så fuldstændig efter forbillede fra alle mulige andre uddannelser have eksternt flertal og skal bestå af 10-15 personer.
Og der vil så være to lærerrepræsentanter og to repræsentanter for de studerende.
Og der havde vi i Enhedslisten altså gerne set, at der var flere repræsentanter for medarbejdere og studerende, for med den her konstruktion, som regeringen lægger op til, vil det altså være fuldstændig udelukket, at alle uddannelsesinstitutioner under professionshøjskolen bliver repræsenteret i bestyrelsen.
Og det mener vi ødelægger noget af det fundament, der ellers kunne være for et godt og frugtbart samarbejde de forskellige faglige miljøer imellem, og selvfølgelig har det naturligvis en forstærkende effekt i begyndelsen, hvor de her faglige miljøer i højere grad end i dag skal samarbejde med hinanden.
Den slags kan man selvfølgelig tillære sig, men jeg synes sådan set også, belært af de erfaringer, der er med at forhandle forskellige uddannelser som ordfører på Undervisningsministeriets område, at man naturligt har større indsigt i de uddannelser, man selv har gået på.
Selv om man kan tilegne sig enorm stor viden om alle mulige andre uddannelser, er der kvalitativ forskel på, om man sidder i en kreds af mennesker, som alle sammen har gået i gymnasiet, og laver en gymnasiereform, eller om man sidder i den samme kreds af mennesker og forhandler en teknisk skolereform.
Altså,
den praksisviden, de fleste af os har, og den historie, vi kan fortælle om egne uddannelser, når man tager de ældste medlemmer af kredsen og de yngste medlemmer af kredsen, er væsentlig mere massiv end den, vi kan, når vi taler om de tekniske skoler.
Det problem trækker man så ind i de her bestyrelser, altså det problem, at der kun vil være to lærerrepræsentanter og kun to studenterrepræsentanter, med det resultat, at de repræsentanter ikke har hands on i forhold til de uddannelser, som de skal sidde og have en viden om.
Det synes vi i Enhedslisten er problematisk, og de ting tilsammen gør, at vi desværre ikke kan støtte forslaget, selv om vi egentlig synes, at bevægelsen er god nok.