Eigil Andersen (SF), 2012-11-06:
Og det er spild af tid og penge både for den arbejdsløse og for samfundet, og derfor er der virkelig brug for, at vi får gjort noget ved det her.
Man kan så spørge sig selv, om det skyldes, at lovreglerne er dårlige.
Nej, det mener jeg ikke at det gør.
Lovreglerne er gode nok.
Der er nemlig to situationer, hvor man har lov til at komme i løntilskudsjob.
Den ene situation er, at man har brug for at snuse til et nyt arbejdsområde, som man ikke tidligere har arbejdet inden for, men som måske kunne give en fremtidig jobmulighed.
Og det er jo et fint formål.
Den anden situation, hvor man må komme i løntilskudsjob, er, hvis man f.eks. har gået arbejdsløs så længe, at man har brug for at få genopfrisket sine faglige eller sociale kvalifikationer.
Jeg forestiller mig, at det f.eks. kunne være efter 2 års arbejdsløshed eller hen imod 2 års arbejdsløshed.
Det synes jeg også er et rigtig godt formål, og efter min mening og SF's mening er der ikke behov for at lave de regler om.
Det, der er problemet, er, at reglerne ikke bliver overholdt.
Det betyder så, at man i praksis i masser af tilfælde ikke foretager den konkrete individuelle vurdering af, hvad der gavner den enkelte arbejdsløse, for at vedkommende kan have en større chance for at få et arbejde igen.
Ja, forklaringen er altså det her kassetænkningssystem, som jeg også var inde på tidligere, som den tidligere borgerlige regering har indført.
Det skyldes, at kommunerne får 50 pct. refusion af dagpengene, hvis man kommer i et løntilskudsjob ligesom med virksomhedspraktik, og ellers får kommunen kun 30 pct. refunderet.
Det betyder,
Men det betyder, at det altså er nogle kommunaløkonomiske årsager ud fra det kassetænkningssystem, som man fra borgerlig side har arrangeret, som så betyder, at masser af arbejdsløse havner i de her perspektivløse løntilskudsjob.
Derfor er der stort behov for, at vi får kigget både på løntilskudsjobbenes funktionsmåde og på de her refusionssystemer.
Så er der en anden problematik, som hedder
: Er der fastansatte, som mister deres arbejde, eller som bliver fortrængt af arbejdsløse, der ansættes i løntilskudsjob?
Der venter vi også på den her kulegravning, som allerede er blevet omtalt.
Men der er indbygget en stor vanskelighed i systemet allerede i dag, og det kan man sige på forhånd.
Den består i, at hvis man er en kommune, der vedtager et budget i oktober, hvor man skærer ned og nedlægger stillinger og fyrer folk, og det træder i kraft fra nytår, må kommunen godt allerede fra nytår ansætte folk i løntilskudsjob inden for det samme område.
Hvorfor må kommunen det?
Og det vil sige, at løntilskudspersonerne så er merbeskæftigelse.
Men det er jo soleklart for alle almindelige mennesker, herunder også for mig, at det selvfølgelig er en total urimelighed, at man nedlægger stillinger pr. 1. januar, og at man så må ansætte folk i løntilskud i samme ombæring.
Så det er den retning, SF arbejder i.
Jeg vil også understrege, at jeg her har skitseret nogle SF-holdninger; jeg har ikke skitseret, hvad regeringen mener om det her spørgsmål, for der er tre partier i regeringen, og det vil så blive fastlagt på et senere tidspunkt, hvad regeringens holdning til de her emner bliver.
Men jeg vil slutte af med sige, at SF støtter forslaget til vedtagelse, og jeg skulle hilse og sige fra den radikale ordfører, som desværre ikke kunne være til stede, at De Radikale også støtter forslaget til vedtagelse.