runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Jespersen (V), 2008-11-05:
Jeg beklager, hvis jeg husker et forkert tal, når jeg siger 7 pct., men det er, fordi de forskellige interesseorganisationer jo har lavet forskellige spørgeundersøgelser, hvor man har ringet rundt, og da der ikke er henvist til nogen specifik undersøgelse i spørgsmålet, er det lidt svært ligesom at skulle rumme dem alle sammen.
Så det beklager jeg, men jeg synes, det er svært at lege spåkone og finde ud af, hvad det er for nogle af de her undersøgelser, der er blevet refereret til.
Jeg kender heller ikke Aalborgs budget.
Nu får vi alle budgetterne sendt ind til Velfærdsministeriet, og så kommer der her i løbet af kort tid en første vurdering af, hvordan billedet ser ud, og så kommer det samlede billede til januar.
Der kan man så have en del af et udgangspunkt for at spørge, om der er noget, der samlet set burde se bedre ud, og hvordan vi kommer videre med det - nøjagtig som jeg har beskrevet det i samrådet i dag.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-05:
Jamen lad os tage det sidste først: Jeg står her med Berlingske Tidende fra i torsdags, hvor der netop er en beskrivelse af det med lukkedage.
Det er sådan, at BUPL har lavet en undersøgelse af, hvordan det ser ud med lukkedage - for vi ved jo, at man fra regeringens side har lovet, at vi skulle afskaffe lukkedagene.
Og nu siger ministeren så, at vi taler mod bedre vidende.
Ministeren står her og siger, at der er tale om 7 pct., men i den artikel, jeg har fra Berlingske Tidende, står der 7 ud af 10.
I mit hoved kan det ikke blive kun 7 pct., det er jo mange flere steder, der er problemer.
Sagen er jo også den, at regeringen har sagt, at den nu har levet op til sine løfter.
Vi hørte også ministeren sige i svaret til fru Line Barfod: Jamen vi er jo kommet med kvalitetsreformen.
Kan ministeren forklare mig, hvordan det så kan være, at man i Aalborg Kommune skal spare et godt stykke over 200 mio. kr.?
Og i Brønderslev, der er Venstrestyret, skal man både sætte skatten op og reducere med et større millionbeløb.
Det er jo kernevelfærden, der bliver ramt.
Det er jo ikke kun lukkedage; det er færre pædagoger, det er færre skoletimer, og det er ringere service for vores ældre.
Det er det, vi kan se.
Hvordan hænger det sammen?
Karen Jespersen (V), 2008-11-05:
Det står jo i spørgsmålet her, som om alle landets kommuner tvinges ud i store besparelser med flere lukkedage, ringe normering i børnehaver osv. Hvis vi tager det med lukkedage, er det eneste, vi ved, at nogle af interesseorganisationerne har ringet rundt til et eller andet antal kommuner, og af dem er der 7 pct., der siger, at de har flere lukkedage, end de havde sidste år.
Men vi ved overhovedet ikke, hvad det dækker over.
Det kan sagtens være en kommune, som ellers ikke har holdt lukket i sommerferien, men som i år har valgt at holde lukket i sommerferien.
Og det synes jeg er helt o.k.; det betragter jeg altså ikke som en forringelse, jeg betragter det som en fornuftig udnyttelse af borgernes ressourcer.
Jeg har heller aldrig sagt, at alle lukkedage skal afskaffes, kun de løsrevne lukkedage.
Så jeg synes, det er et meget godt eksempel på, at man tegner et billede her i spørgsmålet, som der ikke er belæg for i virkeligheden.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-05:
Hvordan forklarer ministeren, at landets kommuner tvinges ud i store besparelser på kernevelfærden, hvilket bl.a. betyder flere lukkedage og ringere normering i børneinstitutionerne, færre skoletimer og reduktion i de ældres hjemmehjælp, når regeringen netop i valgkampen lovede, at tiden nu var inde til et kvalitetsløft af den offentlige sektor?
Skriftlig begrundelse
Af Berlingske Tidende torsdag den 30. oktober 2008 fremgår det, at en lang række af landets kommuner foretager besparelser på kernevelfærdsområderne.
Karen Jespersen (V), 2008-11-05:
Man hører, at de offentligt ansatte, deres organisationer i hvert fald, er meget glade for det og meget entusiastiske, når man snakker med dem om det.
Så på den måde har vi hundrede procent levet op til vores valgløfter.
Der er jo heller ikke her peget på nogen valgløfter, hvorom man kan sige: Der er blevet sagt det og det, og hvad er der sket med det og det?
Så de valgløfter, der er blevet givet, er blevet indfriet, og målet er at have den fortsat meget høj kvalitet, vi har i den danske offentlige sektor.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-05:
Det er jo altså ikke et spørgsmål om, at man blander forskellige undersøgelser sammen.
Der er jo ikke nogen undersøgelser, der viser, at der kun er tale om 7 pct. af kommunerne, som fortsætter med samme antal lukkedage.
Det kan jo ikke passe, når vi ved, at det i de undersøgelser, der har været, er 7 ud af 10 - så er der jo ikke nogen, der kan komme frem med et resultat, hvor det kun er 7 pct.
Sådan sagde ministeren: Jeg har ikke læst på tallene, og vi kender ikke budgetterne endnu.
Men sagen er jo, at man har vedtaget de her budgetter rundtomkring i kommunerne, og hvis jeg bare skal nævne ét par enkelte kommuner sådan frit fra hoften, er der f.eks. Frederiksberg Kommune: På børneområdet sparer de 7,7 mio. kr.
Hvidovre Kommune sparer 10,5 mio. kr., og Hillerød Kommune sparer 36 mio. kr.
Der er jo altså tal tilgængelige, så hvordan kan ministeren løbe fra, at der bliver skåret på kernevelfærden, selv om regeringen i valgkampen havde meget travlt med at sige, at man ville løfte velfærden, og at der var råd både til skattelettelser og til velfærd?
Det har jo vist sig ikke at passe.
Altså, det drejer sig om alt, hvad der hedder lukkedage.
Det ikke noget med enkeltstående lukkedage, eller hvad ministeren ellers kalder det.
Det er alle lukkedage, man lover at afskaffe.
Sagen er jo, at kommunerne ikke har fjernet de her lukkedage.
Det fremgår af Berlingske Tidende fra sidste torsdag, at syv ud af ti kommuner fortsætter med samme antal lukkedage, som de hidtil har haft.
Altså syv ud af ti kommuner og ikke kun 7 pct., som ministeren var inde på, har samme lukkedage som hidtil.
Den tidligere familie- og forbrugerminister sagde altså, at alt, hvad der hedder lukkedage skulle afskaffes, og hun er jo stadig væk en del af regeringen, så det må være noget, regeringen har lovet.
Eller er det sådan, at velfærdsministeren ikke føler sig forpligtet af, hvad den tidligere familie- og forbrugerminister har lovet i Berlingske Tidende den 20. juni 2007?
Bjarne Laustsen (S), 2008-11-05:
Jeg takker for svaret.
Men svaret kan jo ikke bruges til noget - nu ved jeg ikke, hvor optaget beskæftigelsesministeren var, men statsministeren har jo lige været nede og svare på lignende spørgsmål og sige, at de ikke er taget af bordet.
Det vil sige, at man stadig væk arbejder på at begå et løftebrud.
Man har sagt to ting, og især beskæftigelsesministeren har sagt: Vi rører ikke ved satserne, og vi rører heller ikke ved dagpengeperiodens længde.
Det er nøjagtig det samme.
En ting er, at man gerne vil have noget mere arbejdskraft og en fremrykning osv., men hvorfor kommer man så ikke med forslag til det?
Noget andet er, hvorfor man ikke kommer med forslag til at sørge for, at de ledige, der går ledige i en periode og ikke har de kompetencer, der efterspørges, får de kompetencer, som erhvervslivet efterspørger.
Det er jo helt tudetosset, at vi importerer arbejdskraft, fordi vi ikke har givet de arbejdsløse de kompetencer, så de kan bruges i systemet.
Det er vi kommet med forslag til.
Vi kan f.eks. slet ikke forstå, at man sparer på voksenlærlingeordningen.
Det er en ordning, der gør, at man løfter op nedefra i systemet, så de beskæftigede kan få en uddannelse.
Det giver jo plads længere nede til ufaglærte.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man arbejder videre med ideen, når man så kontant har sagt til befolkningen, at man ikke rører ved dagpengeperiodens længde eller ved satserne.
Hvorfor tager man det så ikke helt af bordet?
Hvorfor producerer man så adskillige forslag, der går i retning af både at gøre det sværere for unge at komme ind i dagpengesystemet, lettere at falde ud og sværere at genoptjene ret til en ny periode i dagpengesystemet?
Det, det handler om, er jo, at der er nogen til rådighed, at der er en fremrykning af indsatsen, og så at der er uddannelse, altså noget, der giver noget.
Der er kun 800 mennesker, der på grund af ledighed har fået dagpenge i mere end 3 år.
Det giver altså ikke ret meget at straffe dem, så de ryger ud af systemet.
Det vil jo så være kommunen, der skal forsørge dem, hvis de ryger på kontanthjælp, hvis de i det hele taget kan få noget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-05:
Men det skal ikke være nogen hemmelighed, at jeg synes, det er ærgerligt.
Det er ærgerligt, at der ikke er flere partier, der ligesom regeringen føler sig forpligtet til at sikre en positiv udvikling af det danske samfund.
Ledigheden er i dag historisk lav, lavere, end nogen havde forestillet sig muligt for blot få år siden.
Der mangler i dag hænder både i det private og i det offentlige hænder, der er nødvendige, hvis vi fortsat vil udvikle vores velfærdssamfund.
Får vi ikke flere hænder ind på arbejdsmarkedet, vil det gå ud over væksten i de private virksomheder og den service, som det offentlige yder i dag til f.eks. ældre, børn og syge.
Regeringen holder, hvad den lover, og vi har lovet at gøre noget ved mangelen på arbejdskraft, og derfor forsøger vi nu at indgå en aftale for at skaffe så mange hænder som muligt.
Og jeg kan kun gentage, at jeg synes, det er ærgerligt, at der ikke er flere partier, som er ansvarlige nok til at sætte ind der, hvor det virkelig batter.
Bjarne Laustsen (S), 2008-11-05:
Hvad er årsagen til, at der fortsat arbejdes på at forringe dagpengene, når regeringen gentagne gange har lovet ikke at skære i hverken dagpengenes størrelse eller periodens længde og dermed begå århundredets løftebrud?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-05:
For mig er det helt afgørende, at man hurtigt afklarer sygeforløb, og derfor har vi jo også regler i sygedagpengeloven, der fastsætter regler for, hvordan man skal følge op på langvarige sygesager.
Jeg går naturligvis ud fra, at kommunerne overholder de love, som Folketinget har vedtaget.
Og jeg vil gerne igen sige, at vi jo kun kender den her sag fra TV2/Nord, og vi vil jo også meget gerne på et tidspunkt høre, hvad Aalborg Kommune mener om sagen.
Bjarne Laustsen (S), 2008-11-05:
Jeg bebrejder ikke statsministeren eller beskæftigelsesministeren for den sags skyld noget som helst i forhold til spørgsmålet om ægtefælleafhængighed.
Det er også det, hr. Bent Bøgsted giver udtryk for.
Der ligger en speciallægeerklæring, men der er regler, der siger, at når borgeren er kommet så langt ud, er man nødt til at stoppe sygedagpengene.
Derfor har det jo intet som helst med ægtefælleafhængigheden at gøre, andet end at man har stoppet sygedagpengene.
Er ministeren ikke enig i, at det kunne være en god idé at kigge på sygedagpengeloven og sørge for, at der ikke opstår det hul?
Så lang tid folk er syge, så skal de vel have sygedagpenge, er ministeren ikke enig i det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-05:
Spørgsmål af den her type tvinger mig til at minde om, at Socialdemokraterne lige siden den første Stauningregering i 1924 har haft rig mulighed for at afskaffe ægtefælleafhængigheden i kontanthjælpssystemet.
Det har man aldrig foreslået, og jeg gætter på, også selv om det drejer sig om Socialdemokraterne, at det har baggrund i grundige overvejelser om fordele og ulemper.
Så kommer spørgeren her efter samfulde 84 folketingsår med sin enkeltsag og bebrejder mig, at der fortsat er ægtefælleafhængighed i kontanthjælpssystemet.
Det må vist betegnes som ganske enestående.
Bjarne Laustsen (S), 2008-11-05:
Uanset hvilken kommune man bor i, så har vi herinde i Folketinget sagt, at der er nogle bestemte regler, herunder sygedagpengeloven.
Er det ikke korrekt, at den har en varighedsbegrænsning, og at der er op imod 10.000 mennesker, der hvert år bliver ramt af den?
Og vi står i den situation, at der er 5.000 mennesker, der er i nøjagtig samme situation som den familie fra Egense, vi så i indslaget.
De er i den situation, at forsørgelsen påhviler en anden, og at man simpelt hen tager de sygedagpenge, de har fået hidtil, af de nævnte grunde, som ministeren kommer med.
Det kan være det ene eller det andet eller det tredje.
Men Aalborg Kommune eller en hvilken som helst anden kommune kan jo ikke gå ud over loven, for hvis de giver sygedagpenge ud over varighedsbegrænsningen, så er der jo ingen refusion.
Så jeg går ud fra, at Aalborg Kommune, uanset om den er socialdemokratisk eller ej, overholder loven.
Det skal alle kommuner gøre.
Det, der er problemet her, er, at vi i Folketinget har nogle regler
det har regeringen - der går på, at man simpelt hen stopper sygedagpengene, når der er gået 52 uger og de forlængelsesmuligheder, der er, er opbrugt, selv om folk ikke er raske, og det er jo det, hr. Bent Bøgsted siger er forkert.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-05:
Jeg skal i den her sag minde om, at TV2/Nord jo kun gav os den ene side af sagen.
Derfor er det jo også muligt, at den socialdemokratisk ledede Aalborg Kommune har en ganske anden udlægning af sagen end den, der var fremme i TV2/Nord.
Hvis den socialdemokratisk ledede kommune, Aalborg Kommune, har en anden udlægning, så har spørgeren jo endnu en gang tydeliggjort, at det kan være uhensigtsmæssigt at føre politik på enkeltsager.
Men som jeg har forstået sagen, er kernen i historien ikke ægtefælleafhængigheden, men sygeopfølgningen.
Og opfølgning af et sygeforløb skal være sådan, at folk ikke falder ud af systemet.
Indsatsen skal sikre, at de syge bliver afklarede, og at kommunen finder ud af, hvad de kan, og giver dem nogle tilbud og muligheder, så de kan komme videre med deres liv.
Bjarne Laustsen (S), 2008-11-05:
Tak for besvarelsen.
Det er altid svært at gå ind i en personsag, men det, der var overraskende for mig, var, at de to arbejdsmarkedsordførere så kontant sagde, at det var Aalborg Kommune, der havde fejlet.
Det, jeg går efter, er at få ministeren til at komme med en udtalelse eller kommentere det, som den konservative ordfører, hr. Knud Kristensen, talte om.
Og det var jo, at kommunen helt stopper, og den pågældende ingen forsørgelse har.
Der er en række mekanismer i vores lovgivning, bl.a. sygedagpengeloven, som vi taler om her, som har en varighedsbegrænsning, og hvis man kommer ud over den, så stopper sygedagpengene.
Vi har i Socialdemokratiet stillet forslag om, at vi skal have en situation, hvor folk ikke falder ned mellem to stole, om jeg så må sige, men at de har en forsørgelse, indtil der er taget nye initiativer, indtil de er kommet i gang med noget andet.
Det, De Konservative siger, er, at der ikke skal være sådan et stop for dagpengene, og jeg vil selvfølgelig gerne spørge beskæftigelsesministeren, om han er enig i det.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-05:
I TV2/Nord den 29. september optrådte en familie, hvor konen i flere år har været syg og ikke har kunnet passe sine børn på fuld tid.
Så mistede hun i juli måned sine sygedagpenge og kan ikke få kontanthjælp, fordi hendes mand tjener for meget.
Hendes fagforening, som er 3F, mener, at et fleksjob ville være rigtigt for hende.
Derfor har de klaget over kommunen, får vi at vide i tv-indslaget, men vi får ikke at vide, hvad de har klaget over, om de har klaget over ophør af sygedagpenge, om de har klaget over, at kommunen ikke anerkender konens lægeerklæringer eller over, at hun ikke kan få kontanthjælp, eller over kommunens sygeopfølgning.
Det Konservative Folkepartis og Dansk Folkepartis arbejdsmarkedsordførere udtaler, at kommunens sagsbehandling ikke har været god nok, samt at kommunen bør anerkende speciallægernes afgørelse.
Jeg opfatter sådan set ikke den kritik som en kritik af, at Aalborg Kommune har frataget den unge mor hendes kontanthjælp.
Som jeg ser det, kritiserer de kommunernes sygeopfølgning, og ud fra de foreliggende oplysninger er det vanskeligt for mig at forholde mig til den konkrete sag.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-05:
Nej, for regeringens plan har jo netop været at fremrykke det tidspunkt, hvor folk får tilbudt et job.
Det skyldes jo, at det er meget uheldigt for det danske samfund, at 10.000 personer går ledige i mere end 2 år i en situation, hvor vi har mangel på arbejdskraft, og derfor skylder vi de mennesker, at de kommer i job i stedet for at gå ledige, og vi skylder samfundet at få skabt noget produktion, i stedet for at folk hænger fast i passiv overførsel.
Line Barfod (EL), 2008-11-05:
Jo, men hvor mange man kan ansætte, afhænger i høj grad af de økonomiske rammer, og det er jo regeringen, der helt ned til de mindste decimaler fastlægger de økonomiske rammer for kommuner og regioner, og som i de senere år har dekreteret, at der stort set ikke må være nogen vækst i det offentlige forbrug, på trods af at udgifterne stiger - både fordi lønninger og andre udgifter stiger, og fordi behovet stiger.
Så det er jo regeringen, der sætter rammerne for, at man ikke har råd til at ansætte flere ude i kommunerne, på trods af at man har brug for det.
Vi ser jo i flere og flere kommuner, at man skærer ned, så normeringerne bliver dårligere både i forhold til børn, i forhold til ældre osv. Derfor vil jeg gerne spørge: Vil ministeren tage nogle konkrete initiativer, og mener ministeren, at vi faktisk har brug for flere hænder, så vi kommer væk fra, at folk bliver slidt op?
Vi ser jo, at der hvert år er 10.000-15.000, der forlader arbejdsmarkedet, fordi de bliver slidt ned, i stedet for at vi lavede et arbejdsmarked, hvor man kunne holde til at være hele livet.
Så er det en ambition for ministeren at skaffe flere hænder, så man kan sætte tempoet ned og få lov til at gøre sit arbejde?
For det, folk i høj grad bliver slidt ned af, er ikke at kunne få lov til at gøre deres arbejde.
Det gælder hjemmehjælpere, der må gå hjem, uden at de har haft tid til at give den ordentlige omsorg, som de kan se at de mennesker, de tager sig af, har brug for, eller sygeplejersker, der oplever, at der er mennesker, der ligger og dør uden at have nogen til at holde dem i hånden.
Det bliver man altså ødelagt af.
Vil ministeren gøre noget ved det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-05:
Regeringen holder, hvad den lover, og vi har lovet at gøre noget ved mangelen på arbejdskraft.
Derfor bad vi Arbejdsmarkedskommissionen om at komme med forslag til at øge arbejdsudbuddet, og kommissionen fik frie hænder, og regeringen sagde højt og tydeligt, at alt var i spil.
Regeringen føler sig forpligtet til at sikre en positiv udvikling af det danske samfund, og det er altså ikke et løftebrud at sikre fremtidens velfærd.
Konkret til hr. Bjarne Laustsen kan jeg sige, at hvis vi ser på situationen, er der 14.000 ledige, der har været ledige i mere end 2 år, og af disse 14.000 oplyser 10.000 i deres cv'er, at de har kvalifikationer til eller ønske om at arbejde på områder med mangel på arbejdskraft.
Et tilskud på 10.000 personer ville være højst ønskværdigt f.eks. i ældreplejen, f.eks. i børnepasningen, og det er jo derfor, at vi er båret af ønsket om, at det er dansk arbejdskraft, der løser vores problemer i Danmark, så vi ikke skal importere arbejdskraft.
Derfor: Jo mere hr. Bjarne Laustsen blokerer, desto mere bliver det så kun til udenlandsk rekruttering, og det ville ærgre mig, når jeg ved, at vi har mennesker i Danmark, der kan løse de her opgaver , at vi så skulle rende rundt og lede efter arbejdskraft alle mulige andre steder i verden.
Bjarne Laustsen (S), 2008-11-05:
Sidst vi justerede på dagpengereglerne - det var ganske vist før ministerens tid herinde - var det gennem en trepartsaftale i 1998, som også både Venstre og Konservative støttede.
Derfor er det jo en fælles aftale, og derfor er det også underligt, at man kommer ud med sådan nogle forslag, når der er en aftale om det.
Men lad det nu være.
Er det ikke korrekt, at der i det forslag, der er fremsat, ikke er et eneste forslag om opkvalificering af de ledige - ikke ét.
Det er jo helt fuldstændig uforståeligt, at arbejdsgivere, som gerne vil ansætte nogen, der ikke har en uddannelse, bliver forhindret i at give dem en uddannelse.
I stedet for at øge utrygheden ville jeg synes, det var fint at sige til de ledige: Nu giver vi jer en uddannelse inden for det område, hvor der er mangel på arbejdskraft, for det er der behov for.
Hvorfor skulle man ikke kunne tage en 3-årig uddannelse, selv om man er blevet 55 år?
Giv dem simpelt hen en uddannelse.
Ofte er det jo folk, der ikke har trukket særlig meget på uddannelseskontoen, så jeg tror, det ville være en god investering.
Karen Jespersen (V), 2008-11-05:
Jamen det er jo regeringens ambition, at der skal være arbejdskraft til rådighed for de opgaver, der er i den offentlige sektor, men vi skriver ikke normeringer ind i lovgivningen.
Det er jo en del af det kommunale selvstyre, at kommunerne løser de opgaver, der er, og de sørger for at ansætte tilstrækkeligt personale.
Vi kan så bistå kommunerne ved at gøre en indsats for at nedbringe sygefraværet gennem kvalitetsreformen, sikre efteruddannelse og sikre bedre ledelse, hvilket også er en forudsætning for velfungerende arbejdspladser, der kan fastholde og tiltrække arbejdskraft.
Hvordan de konkrete normeringer er, og hvad det er, der skal til for at løse opgaven i overensstemmelse med loven, er jo op til kommunerne at vurdere.
Line Barfod (EL), 2008-11-05:
Arbejdsmarkedskommissionen ser jo på, hvordan man får flere mennesker på arbejdsmarkedet.
Den ser jo ikke på, hvordan vi får flere hænder i den offentlige sektor.
Ministeren er mig bekendt øverste minister for kommunerne og regionerne og må derfor være den, der har ansvaret for, hvordan vi får flere hænder, så jeg vil da gerne høre, om det er en ambition for ministeren, at der skal være flere ansatte i den offentlige sektor, end der er nu, så vi altså kan få arbejdet fordelt på flere hænder, så de kan sætte tempoet ned.
Det er de krav, som flere hundrede tusinde offentligt ansatte var i konflikt for i foråret, hvor det ene selvfølgelig var højere løn, og at de gerne ville have ligeløn, og det andet jo var flere hænder, fordi de gerne ville have tid til at gøre deres arbejde.
Sygeplejerskerne vil gerne have tid til at kunne give ordentlig pleje og omsorg, ældrepersonalet vil gerne have tid til at tage sig ordentligt af de ældre, pædagogerne vil gerne have tid til at tage sig ordentligt af børnene, HK'erne vil gerne have tid til ordentligt at kunne gøre det arbejde, de skal tage sig af osv., så jeg vil gerne høre, om det er en ambition for ministeren, at vi skal flere hænder i den offentlige sektor.
Hvis det er det, hvad vil ministeren så gøre for det?
Karen Jespersen (V), 2008-11-05:
Ud over det, som regeringen allerede har gjort med kvalitetsreformen, hvor der er en række initiativer, kan man sige, at det store, vigtige initiativ, jo er den arbejdsmarkedskommission, der netop er nedsat med det formål at komme med nogle forslag til, hvordan der mere varigt kan skaffes flere hænder i den offentlige sektor.
Det er sådan den mest håndfaste ramme for, hvordan vi vil sikre flere hænder på arbejdsmarkedet, og derfor er det meget vigtigt også at vente på de udspil, der kommer fra Arbejdsmarkedskommissionen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-05:
Det er da også meget interessant at få vide af hr. Bjarne Laustsen, at 1998 var året, hvor alting var løst for Socialdemokraterne, og at der siden da ikke er opstået nogen problemer.
Det er da meget interessant, at hr. Bjarne Laustsen kan sige, at der siden 1998 ikke er sket noget.
Vi andre må jo forholde os til virkeligheden.
Dengang var arbejdsløsheden uendelig meget større, end den er i dag.
Det er da en ting, vi må forholde os til.
Og derfor er det der argument med, at det, som Nyrup lavede i 1998, var så helligt, at det holder vores levetid ud, noget vrøvl.
Jamen jeg vil da gerne gentage det, for jeg synes sådan set også, det er et vigtigt budskab, at Socialdemokraterne ikke vil være med til at løse den her opgave.
Det skal folk da vide.
Kommissionen må se på, hvad vi kan gøre i Danmark for at løse den her opgave.
Kommissionen er fremkommet med sine forslag, vi har fremlagt det til drøftelse, og vi kan desværre konstatere, at Socialdemokraterne er mere optaget af, hvordan de kan blokere for drøftelser om de her ting end af at gå ind og løse opgaven.
Og det er jo så bare den sørgelige kendsgerning, vi står tilbage med, nemlig at Socialdemokraterne tror, at en sådan kortsigtet, taktisk fidus får de store problemer, Danmark har med at skaffe arbejdskraft, til bare at forsvinde.