runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2008-04-21:
Det spørgsmål har justitsministeren jo allerede besvaret til fulde, og den besvarelse vil jeg fuldstændig lægge mig op ad.
Jeg må dog understrege, at jeg synes, at der er enkelte dele af beslutningsforslaget, som er fornuftige, bl.a. fokusset på, at vi skal blive hurtigere til at implementere en chipmærkning af hunde i stedet for det, der er nu, nemlig chip eller tatovering.
Men som helhed må vi afvise forslaget i Venstre.
Og med hensyn til det konkrete spørgsmål lægger jeg mig op ad det, som justitsministeren svarede.
Julie Skovsby (S), 2008-04-21:
Jeg skal bare høre, om det er rigtigt forstået, at hr. Karsten Lauritzen ikke mener, at de her muskelhunde, også kaldet kamphunde, skal gå i snor.
Lene Espersen (KF), 2008-04-21:
Jeg vil sige, at jeg synes, at et af de helt store problemer med det her forslag er, at man ikke engang kan definere, hvad det er, man taler om.
Tænk, hvis det blev vedtaget!
Hvad er en muskelhund?
Det er der stadig væk ikke nogen, der har svaret på, og jeg synes, det er meget problematisk, når det på ingen som helst måde kan dokumenteres, at det kun er en bestemt type hund, der er problemet.
Tværtimod vil jeg sige, at de historier, jeg selv personligt hører mest om, angående hvilken type hund folk er blevet bidt af, drejer sig typisk om puddelhunde eller andre små hunde, der ikke bliver regnet til muskelhundetypen.
Det er altså alle mulige andre typer hunde end muskelhunde, man er blevet bidt af.
Så jeg synes simpelt hen, at det er noget besynderligt noget at komme til Folketinget og sige, at man vil lave nogle helt særlige, meget bureaukratiske regler for hunde, man ikke engang kan definere.
Derfor tror jeg altså, det er bedre at gå den vej, jeg her har skitseret, og prøve at målrette det her mod alle hunde, der er farlige.
Julie Skovsby (S), 2008-04-21:
Jeg talte ikke om alle hunde, jeg talte om det begreb, som Dansk Kennel Klub gang på gang bruger, nemlig hunde af muskelhundstypen.
Det vil sige, at det i vores forslag altså ikke er alle hunde, som vi ønsker skal gå i snor, men derimod kun muskelhunde.
Lene Espersen (KF), 2008-04-21:
Jeg vil sige til fru Julie Skovsby, at hvor vidtgående reglerne skal være, kommer jo meget an på, hvor man bor, og om man har kontrol over hunden.
Ideen om, at vi skal lave båndpligt i hele landet for samtlige hunde, er meget, meget vidtgående.
Jeg synes, det er værd at bemærke, at det altså er alle mulige forskellige typer hunde, der bider andre hunde, men også mennesker, og at det primært er ejeren, der bærer skylden for, at nogle hunde udvikler sig til at være ekstremt aggressive.
Min pointe er, at der tidligere har været båndpligt i visse politikredse, og nu går vi i gang med at drøfte med de parter, jeg her har nævnt, om der kunne være en idé i på de steder, hvor der færdes mange mennesker, og hvor der så nok også kommer mange dyr tæt op ad hinanden, at gå videre og se på båndpligt.
Men ideen om, at samtlige hunde i hele landet skal gå i bånd, synes jeg er meget vidtgående.
Julie Skovsby (S), 2008-04-21:
Justitsministeren er inde på, at der kan være båndpligt for hunde i byer, at hunde i byer altså skal gå i snor.
Her i 2008 har vi set to eksempler på kamphundeoverfald på andre dyr.
De er begge sket på landet, altså ikke i byer.
Christian H. Hansen (DF), 2008-04-21:
Til det sidste: Jo, det kunne man da sagtens, men det betyder jo ikke, at man ikke samtidig kan tage en debat i Folketingssalen om det her forslag.
Til det her med et nationalt dyreværnspoliti: Jeg ved ikke, om fru Julie Skovsby har haft en diktafon, hvor det er blevet indtalt 700 gange, og har haft den stående ved siden af sig, hver gang hun skulle falde i søvn, og simpelt hen har hørt det hele tiden, så det er det eneste, hun kan gengive, men der står overhovedet ikke noget om en national enhed i forslaget.
Det, som vi er uenige med Dyrenes Beskyttelse i, er, om det system, der nu er oprettet, altså det system, som man har sat i gang, kommer til at fungere optimalt.
Vi synes, at det skal udvides, at der skal være noget mere konkret og håndfast omkring det.
Jeg har i øvrigt en udmærket dialog med Dyrenes Beskyttelse og har også haft det om det her, så det skal vi nok finde ud af indbyrdes.
Julie Skovsby (S), 2008-04-21:
Kan jeg få hr. Christian H. Hansen til at uddybe, om uenigheden med Dyrenes Beskyttelse består i, at det, Dyrenes Beskyttelse egentlig taler for, er et lokalt dyreværnspoliti, hvorimod Dansk Folkeparti er fortalere for en national dyreværnsafdeling.
Derudover ønsker jeg at høre, om Dansk Folkeparti er utilfreds med politiforliget og den måde, hvorpå det bliver implementeret.
Var det egentlig ikke noget, man skulle tage op i forligskredsen?
Christian H. Hansen (DF), 2008-04-21:
Til det sidste vil jeg svare, at vi er uenige med Dyrenes Beskyttelse, og det er ingen hemmelighed.
Det er et af de punkter, hvori vi ikke er enige med Dyrenes Beskyttelse.
Vi er enige med Dyrenes Beskyttelse i mange ting, men lige på det her felt er vi det ikke.
Vi er ikke enige i, at det, der er blevet lavet, kommer til at fungere så optimalt, som vi ønsker i Dansk Folkeparti.
Til spørgsmålet om politiforliget: Det var jeg faktisk inde over, og det er en af grundene til, at dyrevelfærden er tænkt ind i det.
Det ved jeg ikke om fru Julie Skovsby kender til endnu, men hun kommer til at kende til, at sådan kan det også hænge sammen.
Så det er jeg udmærket klar over.
Jeg tror så stadig væk ikke på, at det her kommer til at fungere optimalt.
Jeg tror ikke, at det, man her har vedtaget, kommer til at blive til gavn for dyrene.
Julie Skovsby (S), 2008-04-21:
Jeg vil gerne høre, om hr. Christian H. Hansen kan bekræfte, at forslaget om en national dyreværnsafdeling, som det er beskrevet her, ikke er finansieret.
Jeg vil yderligere høre, om hr. Christian H. Hansen kan bekræfte, at politiforliget, som han formentlig selv har haft indflydelse på, bevirker, at man lige nu er ved at efteruddanne dyreværnsbetjente og minimum to i hver politikreds.
Endelig ønsker jeg at høre, om hr. Christian H. Hansen er uenig med Dyrenes Beskyttelse, som siger, at politiforliget på dyreværnsområdet reelt betyder et dyreværnspoliti.
Er Dansk Folkeparti uenig med Dyrenes Beskyttelse heri?
Christian H. Hansen (DF), 2008-04-21:
Det vil jeg svare ganske kort på: Nej!
Karsten Lauritzen (V), 2008-04-21:
Jeg glæder mig over, at Dansk Folkeparti også noterer sig det fald, for jeg må sige, at det jo er et af argumenterne for, at Venstre i hvert fald ikke ønsker at indføre et selvstændigt dyreværnspoliti.
Det er, fordi vi oplever et fald i antallet af anmeldelser, og det er, fordi vi har tiltro til det nuværende politi og til de særlige enheder under politiet, som blev oprettet som en del af aftalen om den nye politireform.
Jeg vil høre hr. Christian H. Hansen, om han ikke set i lyset af anmeldelsesstatistikken, hvor der er et fald, og i lyset af, at de her enheder først lige er blevet oprettet, synes, det var mere fornuftigt at vente lidt med spørgsmålet om et egentligt dyreværnspoliti, indtil vi har kortlagt, om politiet kan håndtere problemet eller ej i de her nye enheder.
Christian H. Hansen (DF), 2008-04-21:
I Dansk Folkeparti synes vi, at det er rigtig godt, at man tager problematikken med de her kamphunde op, og vil gerne kvittere Socialdemokratiet for, at vi får debatten her i dag.
Vi mener dog ikke, at det er den helt rette vej at gå at tage en enkelt hunderace og sige, at man nu indfører en form for tegn i forbindelse med den - her er det et muskelhundetegn, man kunne så indføre hundetegn til andre hunderacer.
Hvis jeg sådan skal tage udgangspunkt i mit kendskab til hunde gennem livet, kan jeg sige, at den eneste hund, jeg virkelig er blevet bidt meget, meget alvorligt af - det var faktisk meget, meget grimt, det gjorde ondt i lang tid - var en puddelhund, der bed mig nede i haserne, hvor den virkelig hang fast.
Og det var jo så ikke en muskelhund.
Det ikke for at lave sjov med forslaget, at jeg siger det, det er bare for at fortælle lidt om, hvordan det egentlig kunne udvikle sig, så man skulle indføre et tegn for hver enkelt hunderace.
Vi tror faktisk, at det vil være bedre, hvis man kigger på de regler, der er om at føre hund i bånd eller snor, og faktisk gør det lovpligtigt og fjerner den der lille passus, der er om, at hvis man nu føler, at man har fuld kontrol osv., må hunden godt gå uden snor.
Problemet er, at der jo i virkeligheden ikke er ret mange, som har fuld kontrol over deres hund; der er nogle, der tror, at de har det.
Der er nogle, der har gået på skoler, fordi de skulle lære at få det, og de har også et kursusbevis, men når en given situation opstår, er det faktisk ikke sikkert, at de har den her fulde kontrol.
Når der har været problemer med de her muskelhunde og man sådan har læst om det, må jeg også sige, at jeg faktisk har fået henvendelser fra rigtig mange mennesker, som også har nogle af de her hunderacer, og som er dygtige hundeejere, som faktisk forstår de krav, sådan en muskelhund stiller til det at have den - er obs på den, gør tingene ordentligt.
Når jeg nu siger det, er det jo, fordi jeg tager dyb afstand fra de her eksempler, hvor det er gået galt med kamphundene.
Problemet er bare, at problemet sidder i den anden ende af hundesnoren.
Så kunne vi også undgå en masse dyremishandling.
Vi kunne også undgå, at der var nogle, som fik fat i nogle dyr, som de overhovedet ikke har forstand på at have med at gøre.
Det at have en muskelhund kræver en indsats fra hundeejerens side, det kræver nogle helt andre specielle forholdsregler, end hvis man har f.eks. en puddelhund.
Det, vi mener, er, at justitsministeren skal kigge på reglerne om det der med at føre hund i snor, også kaldet bånd, således at man egentlig gør det fuldt lovpligtigt i stedet for.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-21:
Antallet af muskelhunde i Danmark er eksploderet, og selv om de fleste godt magter at holde sådan en hund, er der desværre en gruppe, som skaber stor utryghed ved deres hold af lige netop sådan en hund.
SF støtter forslaget, fordi det indeholder en opdragende funktion over for ejerne, men vi synes også, at det i princippet burde omfatte alle hundeejere, idet de fleste hunde er potentielt farlige.
Det er positivt, at man som ejer af en muskelhund skal forholde sig til viden om dyret, så det ikke udgør en sikkerhedsrisiko for andre.
Disse skærpede krav vil måske også fjerne nogle af de mennesker, som ikke gør sig helt særlige tanker om at anskaffe sig en sådan hund og dermed ikke gider besværet.
Man kunne vel generelt overveje, om det ikke skulle være pligtigt for alle ejere at tage et hundetræningskursus i forbindelse med nyanskaffelse af hund.
Det vil da i hvert fald si de mindre seriøse fra.
Det giver meget god mening, at hunden skal holdes af en, der er fysisk stærk nok til at magte den, og at den skal føres i snor på områder, hvor almindelig færdsel er forekommende.
Men også det burde i virkeligheden overføres til at gælde alle andre hunde.
Jeg håber, at forslagsstillerne har gjort sig nogle overvejelser vedrørende definitionen på en muskelhund, hvilket tilsyneladende er svært, idet de ofte indgår med de aggressive gener i andre racer, men bliver beslutningsforslaget en realitet, er det jo noget, vi må forholde os til.
Colette L. Brix (DF), 2008-04-21:
Belært af de grumme erfaringer fra Tjernobyl har det været helt naturligt, at man har set på, hvordan man kan øge den grænseoverskridende forsikring af atomanlæg.
Det er klart, at der skal være nogle klare, bindende aftaler, når man i en verdensomspændende økonomi handler mere og mere med hinanden.
Derfor kan Dansk Folkeparti støtte de ændringer, som dette forslag lægger op til i forlængelse af den reviderede Pariskonvention med deltagelse af 16 OECD-lande.
Dansk Folkeparti er på den baggrund helt enige i det udvidede skadesbegreb, således at også tab, som skyldes miljøskader og udgifter til forebyggelse, dækkes, hvis ulykken sker.
Vi har samtidig noteret os det relativt begrænsede øgede danske bidrag fra 10 til 13 mio. kr.
Det er selvfølgelig værd at bemærke, at de danske nukleare anlæg, der eksisterer i dag, er under afvikling.
Samtidig er vurderingen fra Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling, at de ikke vil kunne gøre grænseoverskridende skade.
Julie Skovsby (S), 2008-04-21:
Det er rigtigt, men der er stadig væk nuancer og store forskelle i, hvor effektivt et våben man får, alt efter hvilken hund man prøver at opdrage til at blive en kamphund.
Tag det eksempel fra Fyn, jeg nævnte, hvor to kamphunde springer ind over et hegn og flår en kat ihjel, fordi de griber fat i begge sider af den.
Jeg kan ikke forestille mig, at en puddel kunne dræbe en kat på samme måde, og jeg ved ikke, om ordføreren kender til eksempler, hvor en puddelhund har dræbt en hund eller en kat.
Christian H. Hansen (DF), 2008-04-21:
Det er bare et meget, meget kort spørgsmål, og det kan besvares med enten ja eller nej: Er det ikke korrekt, at hvis man vil frembringe et angrebsvæsen i en hund, kan man træne den til det, uanset hvad?
Altså, man kan få en schæfer til at angribe, hvis det er det, man ønsker; man kan få en muskelhund til at angribe, hvis det er det, man ønsker, men man kan også opnå det modsatte, hvis det er det, man ønsker.
Julie Skovsby (S), 2008-04-21:
Man kan sige, at det er helt korrekt, at alle hunde kan være farlige hunde, og alle hunde kan også bruges som våben, men der er stadig væk stor forskel på, hvilket slags våben det er, man får, alt efter om man har en puddelhund eller en hund af muskelhundetypen.
Endelig vil jeg også sige omkring racer og adfærd, at jeg kender til folk, der har flere forskellige hunde.
Dermed mener jeg, at der er nogle ting, der adskiller de her muskelhunde og deres adfærd fra andre hunde, bl.a. det her med, som jeg også var inde på i talen, at de ikke viser advarselssignaler, inden de angriber, som andre hunde gør.
Christian H. Hansen (DF), 2008-04-21:
Det går sådan lidt mere på dette: Man kan have en hund - en muskelhund eller en schæferhund eller en golden retriever - men hvis man behandler hundene nogenlunde ens med et kærligt hjerte, som vi alle sammen synes man skal behandle en hund, er det så ikke korrekt, at man så også får en nogenlunde god hund?
Der er selvfølgelig stadig væk forskel på adfærd, det er der inden for de hunderacer, men man får en nogenlunde god hund, som ikke er aggressiv.
Men det er anderledes, hvis du så lige pludselig har den her schæferhund og den her golden retriever, som du behandler rigtig godt, men behandler kamphunden sådan, at den simpelt hen skal trænes i kamp og bruges til en masse.
Naser Khader (NY), 2008-04-21:
Og beslutningsforslaget stiller flere spørgsmål, end det besvarer.
Men vi støtter op om initiativer, der kan gøre noget ved problemet, og derfor bakker vi regeringen op, når de nu vil tage initiativ til at spørge eksperter og relevante organisationer, der kan komme med svar på, hvad man eventuelt kan gøre i forhold til at løse problemet generelt og på en mindre bureaukratisk måde.
Så vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-21:
Socialdemokraterne har fremsat et forslag, som skal tage udfordringen med stigningen i antallet af de såkaldte muskelhunde op.
Der er ingen tvivl om, at den markante stigning, der har været i antallet af de såkaldte muskelhunde, har været med til at øge utrygheden for folk, når de lufter deres hunde eller lader deres børn gå ude med hunde på gaderne.
Det er vi fuldstændig enige med Socialdemokraterne i.
Vi er positive over for Socialdemokraternes beslutningsforslag om at indføre et muskelhundetegn, dog vil vi gerne i udvalgsbehandlingen lidt i forlængelse af, hvad andre ordførere har sagt - gå ind i diskussionen om, hvordan man helt præcist definerer en muskelhund, så der ikke bliver for mange gråzonetilfælde.
I forhold til det her forslag synes jeg, det er værd at bemærke, at det jo ikke er nogen menneskeret at have en bestemt form for hund, som har nogle særlig aggressive tendenser, særlig voldelige tendenser, særlig stor muskelmasse, og derfor synes jeg også, at det afgørende må være menneskers velbefindende og ikke folks behov for at have bestemte såkaldt umiddelbart potente hundetyper, der skulle kunne hjælpe dem med de problemer, de ellers måtte have.
Tom Behnke (KF), 2008-04-21:
Altså, i det omfang at der lokalt er et påbud om, at hunde skal føres i snor, så skal alle hunde føres i snor, og det gælder på hele det område, som bestemmelsen gælder, uanset om det er en muskelhund eller ej.
Og i alle de tilfælde, hvor myndighederne har påbudt en besidder, at hunden skal føres i bånd, så skal den føres i bånd, uanset hvad det er for en type hund, og dermed er vi jo sådan set kommet rundt om problemstillingen, og vi har løst opgaven, uden at vi behøver at lave et særligt muskelhundetegn.
Julie Skovsby (S), 2008-04-21:
Ligesom Dansk Kennel Klub siger, at de kan definere hunde af muskelhundetypen, så mener jeg også, at det er muligt at gøre det.
Men spørgsmålet var, om muskelhunde, der f.eks. bliver luftet på landet, ifølge den konservative ordførers overbevisning skal føres i snor.
Tom Behnke (KF), 2008-04-21:
Altså, de steder, hvor man har et påbud om, at hunde skal føres i snor, der gælder det alle hunde.
Så det er altså ikke et spørgsmål om at afgrænse båndpligten til en bestemt type hunde - som man jo i øvrigt ikke er i stand til at definere, skal jeg i parentes lige huske at sige - det gælder simpelt hen alle hunde.
Så jeg forstår ikke spørgsmålet.
Julie Skovsby (S), 2008-04-21:
Jeg vil gerne høre, om den konservative ordfører, hr. Tom Behnke, mener, at det bør gælde for alle hunde, at de skal føres i snor, eller om det kun skal gælde for muskelhunde.
Tom Behnke (KF), 2008-04-21:
Der er jo ingen tvivl om, at det er ganske ubehageligt at møde en hund, som er aggressiv, som er farlig, som ejeren måske end ikke har kontrol over, og som ikke bliver ført i snor eller anden form for bånd.
Det kan meget hurtigt danne noget utryghed, og det kan gøre, at man bliver nødt til at gå et helt andet sted hen, at man havde tænkt sig, og det er selvfølgelig ikke rimeligt.
Det er jo ikke rimeligt, at der er nogle hunde, der optræder på den måde - eller rettere sagt får lov til at optræde sådan af deres ejere.
Det første problem, vi støder ind i, er: Hvad er definitionen på en muskelhund?
Og hvorfor skal det kun være muskelhunde?
Det kan jo også være andre hunde end dem, man fra forslagsstillernes side forestiller sig skal være definitionen på en muskelhund, som kan være aggressive og farlige for sine omgivelser.
Næh, det, der er relevant i den her sammenhæng, er at se på, at man først og fremmest håndhæver, at alle hunde skal registreres, så vi altså har styr på, hvad det er for nogle hunde, og hvem der besidder dem, så man kan finde tilbage til vedkommende.
Det er helt afgørende, at det bliver håndhævet.
Hvis der så opstår problemer med en hund eller en hundeejer, så kan man derudfra gribe til handling og sørge for, at forholdet bliver bragt til ophør, hvis det er det, man ønsker at gøre.
Men altså, det at lave en afgrænsning, der kun handler om muskelhunde, vil i praksis give så mange problemer, at det ikke er hensigtsmæssigt, og derfor skal man lade være med at gøre det.
Det, man til gengæld skal gøre, er det, som regeringen allerede nu har gjort - og det synes jeg faktisk er ret, jeg var lige ved at sige intelligent, men nu skal man passe på med ikke at gøre det til mere, end det er, men jeg synes, at det er flot - nemlig taget initiativ til at spørge relevante organisationer, foreninger og lignende om, hvordan de vil foreslå, at vi kommer videre i retning af at sikre, at der kan blive grebet effektivt ind over for aggressive hunde, uanset om det er muskelhunde eller ej, der ikke kan opføre sig ordentligt, typisk jo fordi ejeren ikke kan finde ud af opføre sig ordentligt.
Den vej vil vi meget gerne gå, for selvfølgelig skal vi problemerne med kamphunde, muskelhunde og andre aggressive hunde til livs, men vi skal gå den rigtige vej, og den rigtige vej er ikke det, forslagsstillerne foreslår, det er derimod at spørge alle implicerede eksperter, foreninger, myndigheder osv. om, hvordan vi løser det her problem endnu bedre, og vi glæder os til at se, hvad ministeren når frem til, når de forskellige parter har svaret tilbage, og derfra kan vores diskussion jo så fortsætte - ikke kun om muskelhunde, men om hunde i det hele taget.
Christian H. Hansen (DF), 2008-04-21:
Det skulle man jo egentlig umiddelbart glæde sig utrolig meget over, men jeg tror faktisk, at der er en grund til, at folk ikke anmelder så meget, som de har gjort før.
Det skyldes nemlig, at de løber panden imod en mur.
Der sker ikke noget ved sagerne, og det får folk til at miste lysten til at gå hele vejen igennem systemet.
Det er den ene ting.
Den anden ting er jo også, at karakteren af de dyreværnsovertrædelser, der anmeldes nu, bevisligt - det har også været fremme for nylig bliver grovere og grovere.
Det kommer ikke bag på mig, at Venstre ikke kan støtte forslaget.
Sådan er det jo med dyrevelfærd og Venstre.
Jeg ved, at der er masser af konkrete tilfælde.
Det er sådan noget, man snakker om, men når man har mulighed for at handle, så gør man ingenting andet end bare at afvise.
Der er masser af konkrete eksempler på det.
Men nu var ordføreren inde på, at man egentlig godt kunne gå lidt ind for det med en enhed i politiet, ministeren var også inde på det før, og det kan godt være, at vi er ved at uddanne folk til det, men vi har jo ikke nogen specialkontorer ude i politikredsene med 4-5 mand, der kun tager sig af det her, og som bliver kaldt dyreværnspoliti, for det kunne man faktisk godt kalde det.
Ligesom man kalder det bagmandspolitiet, så kunne man godt kalde det her dyreværnspolitiet.
Nuvel, at det skal være uddannet politipersonale, kan vi sagtens leve med i Dansk Folkeparti, men kunne Venstre støtte den tankegang, at vi får indført det?