runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-25:
Det er da rigtigt, at jeg er glad ved, at det i den finanslovsaftale, vi fik med SF og Enhedslisten, også var et element, at vi ophævede den gensidige forsørgerpligt.
Men jeg tolker nok hele den her sag lidt anderledes.
For det første håber jeg ikke, at der er nogen kommuner, der har et så gustent overlæg.
Jeg ville i hvert fald være ked af det, hvis det var sådan.
For det andet gælder det, at KL ikke kan forsinke sager.
Når Ankestyrelsen er kommet med en afgørelse, er det den, der skal følges.
Det, jeg oplever, at KL i realiteten gør her, er at være hjælpsom, i forhold til at de her principper også bliver fulgt.
Og det er så det, jeg fik sagt i en indskudt bemærkning lige før, nemlig at selv om sagerne på overfladen kan se ens ud, behøver de nødvendigvis ikke at være det, og derfor er det en konkret individuel behandling, som hver enkelt sag skal have.
Bent Bøgsted (DF), 2015-03-25:
Når man ser på, hvordan det er foregået, er der nogle kommuner, som er gået i gang med at tilbagebetale ydelserne med det samme.
Der har ikke været den her partshøring, hvor begge parter skal høres om forholdet.
Det er også en af grundene til, går jeg ud fra, at ministeren har afskaffet den gensidige forsørgerpligt, for det fungerede simpelt hen ikke, som det skulle, og der var ikke styr på det hele.
Men det er jo ikke rimeligt, at nogle borgere, der er kommet i klemme, og som uberettiget har fået frataget deres kontanthjælp, skal afvente, at KL undersøger sagerne.
Der er ikke sagt noget om, hvor lang tid der går med at undersøge sagerne.
Det kan være, at det trækker i langdrag.
Og som sagt har de sendt det brev ud til kommunerne om, at de skal vente med at betale tilbage, men alligevel er der jo kommuner, der er i gang med at betale tilbage.
Så kommer KL og siger, at vi skal lige undersøge alle sagerne først, for det kunne jo være, at en lille flig i hele processen gjorde, at vi så kunne undgå at betale pengene tilbage til borgerne, selv om de egentlig var berettiget til at få dem tilbage.
Det er sådan, det bliver opfattet, nemlig at kommunerne gør, hvad de kan, for at forhindre, at borgerne retmæssigt får de penge, som de har krav på.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-25:
Som vi lige var inde på før, er det op til den enkelte kommune at vurdere, hvilke konkrete sager i kommunen Ankestyrelsens principafgørelse har betydning for.
Sager kan jo som sagt være forskellige, selv om de på overfladen kan ligne hinanden.
Det afgørende for mig er, at de kommuner, der har problemer, får fulgt op på det og rettet på det.
Det er også, som vi lige var inde på for lidt siden, selvfølgelig min forventning, at det, KL ønsker, er at bidrage til en hurtig, men også en kvalificeret opfølgning på sagsbehandlingsfejl i kommuner, herunder i tilfælde hvor borgerne skal have tilbagebetalt kontanthjælp – og at deres brev og tilkendegivelse om at udsende yderligere materiale til kommunerne vedrørende behandling af sagen så også skal ses i dette lys.
Det er klart min forventning.
Bent Bøgsted (DF), 2015-03-25:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at KL handler korrekt, når de sender et brev til kommunerne om, at kommunerne ikke skal efterbetale kontanthjælp i sager om gensidig forsørgerpligt, før KL er færdige med at undersøge afgørelser truffet af Ankestyrelsen om, at kommunernes afgørelser er ugyldige, og at borgerne skal have efterbetalt det tilbageholdte i kontanthjælpen?
Mener ministeren, at KL handler korrekt, når de sender et brev til kommunerne om, at kommunerne ikke skal efterbetale kontanthjælp i sager om gensidig forsørgerpligt, før KL er færdige med at undersøge afgørelser truffet af Ankestyrelsen om, at kommunernes afgørelser er ugyldige, og at borgerne skal have efterbetalt det tilbageholdte i kontanthjælpen?
Jeg kan forstå på ministeren, at vi på det her område i hvert fald er enige om Ankestyrelsens virke, og at det er det, vi skal rette ind efter.
Jeg tror ikke, jeg har så meget mere til det her spørgsmål, og vil egentlig gerne gå videre til det næste, for ellers kommer de til at overlappe hinanden, og så kan vi lige så godt gå direkte til det næste spørgsmål.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-25:
Uanset hvem der måtte skrive breve til hvem, kan det ikke tilsidesætte Ankestyrelsens afgørelse.
Jeg tolker måske KL's brev anderledes, end hr. Bent Bøgsted gør, nemlig på den måde, at KL i realiteten er med til at få klarhed om det her.
Men princippet er, at KL heller ikke kan tilsidesætte Ankestyrelsens afgørelser.
Bent Bøgsted (DF), 2015-03-25:
Det burde jo sådan set være klar tale, og man kan jo så diskutere det, når KL sender et brev til kommunerne, hvor de skriver, at de ikke vil respektere Ankestyrelsen.
Jeg ved jo, at ministeren hele tiden siger, at borgerne har Ankestyrelsen at klage til, når der er noget, og man kan stort set ikke kan klage til andre end til Ankestyrelsen.
Man kan selvfølgelig anlægge et civilretligt søgsmål, men man skal respektere Ankestyrelsens afgørelse.
Så virker det bare mærkværdigt, at KL sidder det overhørig og begynder at sige til deres medlemmer: Det vil vi egentlig ikke rette os efter.
Jeg går ud fra, at ministeren har taget fat i KL og sagt: I har at rette jer efter Ankestyrelsen.
Det er det, borgerne skal, og det skal kommunerne også – det er gensidigt.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-25:
Jeg går ud fra, at spørgeren sigter til de sager, der har været i pressen, om sagsbehandlingsfejl i en række kommuners sager om gensidig forsørgelsespligt imellem samlevende i kontanthjælpssystemet, og at der henvises til KL's brev til kommunerne om samme emne.
Når Ankestyrelsen træffer en principafgørelse, er den bindende for kommunerne i tilsvarende sager, og hverken kommunen eller for den sags skyld KL kan sidde Ankestyrelsens afgørelse overhørig.
Alle kommuner er forpligtede til løbende at gøre sig bekendt med gældende regler og praksis på området, og det betyder, at kommunen er forpligtet til at træffe afgørelse i overensstemmelse med Ankestyrelsens principafgørelse.
Det er op til den enkelte kommune at vurdere, hvilke konkrete sager kommunens ankestyrelses principafgørelse har betydning for.
Hvis f.eks. afgørelsen ikke er meddelt begge parter, er den ugyldig, og kommunen skal efterbetale kontanthjælp.
Det afgørende for mig som minister er, at de kommuner, der har haft problemer, får fulgt op på dem.
Kommuner skal overholde de forvaltningsretlige regler og principper.
Det er vigtigt for borgernes retssikkerhed, at myndighederne træffer rigtig afgørelse og på en korrekt måde.
Uanset hvad er mine forventninger til kommunerne, at de hurtigst muligt får vurderet de pågældende sager og får truffet en afgørelse, og er vurderingen klar, skal kommunen selvfølgelig hverken afvente breve fra KL eller andre, før sagen tages op.
Det er både i borgernes og i kommunens interesse, at der kommer en afklaring i sagen.
KL oplyser i det brev, de har sendt til kommunerne, at de er i gang med at undersøge, hvilke sager Ankestyrelsens principafgørelse har betydning for, og at KL snarest muligt vil tilsende en skrivelse til kommunerne med anbefaling til kommunernes viderebehandling af netop disse sager, og det er selvfølgelig min forventning, at KL dermed ønsker at bidrage til en hurtig og kvalificeret opfølgning på sagsbehandlingsfejl i kommunerne, herunder i de tilfælde, hvor borgerne skal have tilbagebetalt kontanthjælp.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-03-25:
Mener ministeren, at regeringens målsætning om at få 10.000 flere indvandrere i arbejde er lykkedes?
Jacob Jensen (V), 2015-03-25:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er mest økonomisk ansvarligt, hvis staten bruger penge, som på forhånd er sparet op, eller er det mere økonomisk ansvarligt, hvis staten bruger penge, som gældsætter landet yderligere?
Mener ministeren, at det er mest økonomisk ansvarligt, hvis staten bruger penge, som på forhånd er sparet op, eller er det mere økonomisk ansvarligt, hvis staten bruger penge, som gældsætter landet yderligere?
Morten Østergaard (RV), 2015-03-25:
Det, jeg siger, er, at når man skal prioritere sine redskaber, skal man have blik for, hvad de har for en effekt.
Det, der forener forslagene fra de borgerlige, er, at de retter sig mod boligejerne, som skal have nye rabatter enten på grundskylden eller i form af et forlænget håndværkerfradrag.
Det er penge, som i stedet for kunne være brugt på at sænke skatten på arbejde, hvilket kunne være nyttigt i forlængelse af det, regeringen allerede har gjort.
Men i stedet for vælger man, fordi man tilsyneladende ikke har lært noget af krisen, at prioritere nye rabatter til boligejerne på den ene eller den anden måde.
Og pengene kan jo kun bruges en gang, og derfor er det bare, at det spørgsmål, jeg står tilbage med, er: Hvorfor tager man ikke bestik af, at boligpriserne i hovedstaden eksempelvis er oppe på det samme niveau og det derfor ikke er tilrådeligt – man kan jo bare lytte til Nationalbanken – at lave nye rabatter, der påvirker boligpriserne i opadgående retning?
Jacob Jensen (V), 2015-03-25:
Nu står jeg så kun til regnskab for den del, som har med Venstre at gøre – det står jeg gladelig og gør.
For som jeg oplever det, ministeren nu siger, er han altså uenig i formålet, og det er jo ærlig snak.
Det er jo en politisk prioritering.
Men han er ikke uenig i, at der skal investeres i de her ting.
Vi vælger politisk at sige, at vi vil investere målrettet.
Så kan man diskutere, om det er de rigtige redskaber.
Vi mener, det er de rigtige redskaber – vi synes ikke, der er noget forkert i, at man kan fortsætte en i øvrigt god ordning, boligjobordningen.
Vi mener jo heller ikke, at der er noget forkert i, at dem, som er på arbejdsmarkedet, og som tjener lidt, får lidt mere i lommen efter skat.
Vi synes heller ikke, det er forkert, at de virksomheder, som skaber de private job, som er fundamentet for vores velfærdssamfund, får lidt bedre vilkår at arbejde under, lidt lavere afgifter, lidt lavere omkostninger.
Men det er ministeren så uenig i og kalder det, vi foreslår, uansvarligt, for han vil hellere bruge pengene på at øge en af verdens største offentlige sektorer – gøre den endnu større.
Det er et politisk valg, og det noterer jeg mig
Morten Østergaard (RV), 2015-03-25:
Det, som jeg savner en erkendelse af, er de fejltagelser, der blev begået i den økonomiske politik i årene op til krisen, hvor man havde en medløbende politik, der har skabt usikkerhed for mange boligejere, fordi man ikke i tide så, at vi havde en bobleøkonomi.
Det er derfor, det undrer mig
, at når man har en hel hærskare af formål, man ønsker at bruge penge på, hvoraf bl.a. det at sænke skatten på arbejde, som regeringen jo også har gjort, vitterlig er noget, der bidrager til den private jobskabelse, hvorfor er det så, at de konkrete løfter fra Venstre går på en boligjobordning med 1,1 mia. kr., der kunne være brugt på at sænke skatten på arbejde, men i stedet for skal gå specifikt til en sektor, hvor der ikke er højere ledighed end i alle andre?
Og hvorfor er det, at de andre borgerlige partier lover nye lettelser til boligejerne på et tidspunkt, hvor priserne er oppe i niveau igen?
Det er det, der er uansvarligt; det er det, der tyder på, at man ikke har lært af krisen.
Jacob Jensen (V), 2015-03-25:
Jamen nu bliver jeg til gengæld også mere og mere glad for svaret – hvis jeg kan sende den tilbage.
For nu forstår jeg det sådan, at ministeren ikke er ude efter, at vi bruger de her midler; han er bare ude efter det formål, som vi bruger dem til.
Det er jo ærlig snak; det er en politisk prioritering.
Så det er altså okay, at vi vælger at investere i at skabe flere private job – bl.a. ved boligjobordningens fortsættelse, bl.a. ved at sænke skatter og afgifter, eller foreslå at sænke skatter og afgifter, for vores virksomheder, bl.a. ved at foreslå, at skatten på den lavest tjente krone skal sænkes, hvilket alt sammen vil være med til at generere flere private job.
Det er ifølge ministeren bare den forkerte måde at gøre det på, det må være sådan, jeg skal forstå svaret.
Det er altså ikke længere uansvarligt at gøre det, men det er bare den forkerte måde, de forkerte redskaber, vi tager i anvendelse.
Morten Østergaard (RV), 2015-03-25:
Jeg bliver gladere og gladere for spørgsmålet, for det giver så lejlighed til at præcisere, hvad det var for et ærinde, jeg var ude i.
Og der er det bare, jeg må sige, at Finansministeriet jo i forbindelse med forslag til finanslov fra Venstre vurderede, at omkostningen ville være 1,1 mia. kr., og tidligere har Finansministeriet vurderet, at boligjobordningen i bedste fald skaber mellem 1.000 og 1.500 ekstra beskæftigede på kort sigt. Så hvis det, man er optaget af, er at bruge en ekstra milliard, hvorfor skal den så bruges på noget, der notorisk er dyrt i forhold til at skabe job, i stedet for nogle af de andre prisværdige formål, som eksempelvis at sænke skatten på arbejde?
Jacob Jensen (V), 2015-03-25:
Tak for svaret, som jeg egentlig ikke synes hænger i luften, for det var sådan set meget udmærket at få det på plads.
Men jeg stiller mit spørgsmål til ministeren ud fra den betragtning, at det jo ikke er mere – hvis jeg husker ret – end et par uger siden, ministeren var ude i et meget aggressivt angreb på blå blok eller blå lejr, om man vil, altså at vi slet ikke havde lært noget af den økonomiske krise, at vi bare bragede løs med det ene forslag efter det andet med boligjobordningen i front og flere andre ting, skattelettelser til erhvervslivet og alle mulige andre ting – den slags ting, som man måtte forstå på ministeren var dybt økonomisk uansvarligt at lave.
Så er det bare, jeg tænker, hvorfor det ifølge ministeren er mere uansvarligt at bruge de her midler, altså det råderum, som man kan skabe ved de reformer, som vi i øvrigt langt hen ad vejen er fælles om, på at målrette det, I investerer i at skabe flere private jobs, som jo bl.a. boligjobordningen er et udtryk for, som bl.a. lavere skatter for virksomheder og lavere skatter på arbejdsindkomst er et udtryk for.
Jeg er med på, at det ene ikke kan udelukke det andet, og at investeringer i uddannelse og alle de her ting sagtens kan være med til også at skabe private jobs, bestemt, men man får det indtryk, når man læser det angreb, som ministeren er ude i på os i blå lejr, at det, vi bl.a. foreslår – vi udelukker jo ikke de andre ting, men vi målretter nogle af de her investeringer mod at skabe flere private jobs, som jo er hele forudsætningen for, at vi har et velfærdssamfund – nemlig at boligjobordningen fortsætter, lavere skat på små indkomster og lavere skatter og afgifter for erhvervslivet, ifølge ministeren skulle være mere uansvarligt end det, som regeringen lægger op til, nemlig at øge de offentlige udgifter.
Det er det, jeg ikke forstår, og det er derfor, jeg spørger til, hvorfor det er sådan – i hvert fald ifølge ministeren.
Jacob Jensen (V), 2015-03-25:
Tak for svaret.
Regeringen fører en økonomisk ansvarlig politik, lyder mantraet igen og igen.
En usandhed bliver jo ikke mere rigtig af, at man lader den gentage.
Da VK-regeringen kom til magten tilbage i 2001 havde Danmark en nettogæld på i omegnen af 300 mia. kr.
Der var så en stribe forslag fra venstrefløjen, ikke mindst fra Socialdemokraterne og SF'erne, som ville have øget de offentlige udgifter, altså ville øge forbruget.
Vi sagde: Nej, det går ikke.
Vi ville holde igen, vi ville betale af på gælden.
Og det lykkedes.
Det lykkedes endda så godt, at da den verdensomspændende krise ramte os i 2008, havde vi vendt den gæld på de 300 mia. kr. til en positiv nettoformue på omkring 120 mia. kr. Så er det rigtigt, at der kom en krise, og det betød, at da vi afleverede nøglerne til den nuværende regering i 2011, var der en beskeden gæld på 20 mia. kr.
Hvad er der så sket de sidste 3 år?
Ja, der er gælden altså ikke bare fordoblet, nej, gælden er ottedoblet under den nuværende regering fra 20 mia. kr. til nu omkring 168 mia. kr.
Så spørger jeg: Er det så mest ansvarligt – jævnfør det angreb fra ministeren på den blå lejr, som vi omtalte for et øjeblik siden – som VK-regeringen gjorde, nemlig at bruge midler på et tidspunkt, hvor der var en nettoformue, altså hvor man havde sparet pengene op, man havde pengene i banken så at sige, eller er det mere ansvarligt, som den nuværende regering gør, nemlig at bruge yderligere penge på et tidspunkt, hvor der i forvejen er gæld i vores land?
Benny Engelbrecht (S), 2015-03-25:
Dermed kan jeg jo svare så simpelt, som at det er jeg ved at afsøge muligheder for.
Men som sagt afhænger det jo af, at der er nogle aftaleparter, som vi kan lande en aftale med desangående.
Jeg beklager, at spørgeren spørger ind til det her midt i et forhandlingsforløb.
Som jeg også sagde indledningsvis, håber jeg, der er respekt for, at når man er i gang med et forhandlingsforløb, må den proces jo gå den gang, som den nu går.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-25:
Jeg vil sige to ting.
Den ene er, at når Ankestyrelsen er kommet med en afgørelse, skal der ikke være nogen diskussion om den; så skal den følges.
Den anden er, at hverken jeg, hr. Eigil Andersen eller nogen anden skal rådgive og vejlede i forhold til de forvaltningsretlige principper, altså, de står helt klart.
Hvis jeg ikke er forkert på den, var hr. Eigil Andersen også med til at forhandle netop kontanthjælpsloven i sin tid, og der må jeg sige, at jeg nogle gange har været med til at lave lovgivning, men jeg har faktisk meget sjældent set, at man har været så præcis, som man var der, i forhold til de forvaltningsretlige principper, der lå til grund.
Derfor må jeg sige, at det er op til kommunerne at administrere det her.
Dertil kom, at det her efterfølgende – og det tror jeg faktisk også var inde over forligskredsen – blev lagt ud på bl.a. STAR's hjemmeside, og der blev lavet orienteringsbreve til kommunerne.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-03-25:
Det var en procesbeskrivelse.
Så derfor er det banale spørgsmål: Mener skatteministeren, at reklameafgiften fortsat skal gennemføres, eller mener skatteministeren, at den skal afskaffes?
Jeg er sådan set ikke interesseret i alle de processuelle betragtninger.
Jeg spørger om ministerens politiske holdning.
Benny Engelbrecht (S), 2015-03-25:
Tak for spørgsmålet.
Jeg sagde på et samråd om reklameafgiften i Skatteudvalget i december måned, at regeringen ville indkalde aftaleparterne, SF og Enhedslisten, til drøftelser om reklameafgiften i begyndelsen af det nye år.
Det skyldes både det uventede store fald i reklamemængderne, som betyder, at det oprindelige formål med afgiften er indfriet, og den kritik af reklameafgifterne, der har været fra bl.a. branchen.
Derfor indkaldte jeg SF og Enhedslisten til drøftelser i begyndelsen af året.
Vi har altså taget hul på drøftelserne om reklameafgiften, men drøftelserne er endnu ikke afsluttet, som spørgeren også er inde på.
Det betyder også, at jeg ikke kan komme med en udmelding om reklameafgiften og om, hvorvidt den bliver afskaffet eller ej.
Men jeg kan sige, at hvis reklameafgiften skal afskaffes, skal der findes anden finansiering, da reklameafgiften er en del af finanslovsaftalen.
Hvilke overvejelser regeringen gør sig i forbindelse med en mulig afskaffelse af reklameafgiften, kan jeg desværre ikke sige mere om.
Det skyldes hensynet til det videre forhandlingsforløb, og det håber jeg at spørgeren har forståelse for.
Men som jeg sagde, har regeringen altså lyttet til de bekymringer, der er blevet givet udtryk for vedrørende reklameafgiften, og det er derfor, at jeg har drøftelser med aftaleparterne derom.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-03-25:
Tak for det.
Mit spørgsmål lyder: Er det fortsat ministerens hensigt at afskaffe reklameafgiften?
Jacob Jensen (V), 2015-03-25:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvorfor mener ministeren, at øgede offentlige udgifter er mere ansvarligt at gennemføre end at investere i at skabe flere private job?
Morten Østergaard (RV), 2015-03-25:
Ledigheden i Danmark i dag er på under 5 pct., det er halvdelen af EU-gennemsnittet, og jeg tror, at der er mange, der skeler med misundelse til, hvor godt det går i Danmark.
Men hr. Jacob Jensen må jo på et eller anden tidspunkt beslutte sig, fordi for et øjeblik siden kunne vi forstå, at det går dårligt, gælden er vokset os over hovedet, og der er ingenting, der er godt i Danmark, men så forstår vi, at det er reformerne, som blev lavet under den tidligere regering, der er årsag til, at det går godt.
Og det kan jo ikke både gå godt og gå skidt, så hr. Jacob Jensen må jo på et eller andet tidspunkt komme frem til den samme konklusion som alle andre, der iagttager dansk økonomi, nemlig at det går bedre i år, end det gjorde sidste år.
Det kommer til at gå endnu bedre til næste år, og det er, fordi det er lykkedes os at bringe Danmark et godt stykke ud af krisen og få vendt stort set alle fortegn i forhold til den situation, der var, da vi overtog magten.
Jacob Jensen (V), 2015-03-25:
Jo, jeg noterer mig med glæde, at beskæftigelsen er i fremgang, om end i beskedent omfang, hvis man sammenligner med andre lande rundt om os – men det er da positivt.
Og det skyldes jo bl.a. de reformer, som ministerens parti og VK-regeringen gennemførte umiddelbart før valget i 2011, men som Socialdemokraterne var inderligt imod.
Jeg tror oven i købet, at der var et ledende socialdemokratisk medlem, der sagde, at det ville blive over hans lig, hvis de reformer ikke skulle rulles tilbage.
Det er godt.
Men det kan ikke ændre på det faktum, at når man fra regeringens side bliver ved og ved med at hæfte sig ved, at man har ført en ansvarlig økonomisk politik, prøver jeg bare at anholde det og sige: Der er en stigende gældsætning, der er en ottedobling, det er otte gange i træk, at vækstskønnet er lavere, og vi ligger betydeligt under, også hvad jobskabelsen angår, de lande, vi normalt sammenligner os med.
Det er ikke det, jeg vil kalde ansvarligt.
Morten Østergaard (RV), 2015-03-25:
Det, jeg kan sige på regeringens vegne, er, at vi har lært noget af de fejltrin, der blev begået under VK-regeringen, fordi vi forstår, at man er nødt til at føre en stabilitetsorienteret økonomisk politik.
Det kan ikke nytte noget, at man i de gode tider stikker hovedet i busken og tror, at nu kan alting lade sig gøre – lærebøgerne skal skrives om, som hr. Anders Fogh Rasmussen som statsminister vist fik udtalt – når sandheden viser, at når det går galt, går det rigtig galt.
Vi er stolte af den genopretning, vi har lavet.
Vi er stolte af, at der er høj grad af tillid og troværdighed om dansk økonomi; det er bl.a., fordi vi har holdt hånden under beskæftigelsen, at vi nu kan se det lysner.
Jacob Jensen (V), 2015-03-25:
Man kan jo vælge at tage de fakta ud, som man synes er mest hensigtsmæssige, men jeg kan jo også bare minde om, at vækstskønnet er faldet otte gange i træk.
Underskuddet er stort set fordoblet ud over den gældsætning, som jeg allerede har omtalt.
Og det, at vi skulle være blevet rigere under den nuværende regering, er jo heller ikke rigtigt, for hvis man kigger på det, man normalt måler økonomisk størrelse på, nemlig bruttonationalproduktet, så er det jo blevet mindre fra den nuværende regering trådte til og til i dag – det er blevet mindre, vi er blevet fattigere i vores land, vores økonomi er skrumpet. Så det at sige, at man har ført en ansvarlig økonomisk politik, som har gjort, at vi nu er blevet rigere, er jo noget af en sandhed med modifikationer.
Derfor vil jeg bare fastholde mit spørgsmål, nemlig om det er mest ansvarligt at bruge pengene, når man har sparet dem op, eller om det er mere ansvarligt som nuværende regering at bruge penge, som man ikke har, og som gældsætter danskerne yderligere.