runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Corydon (S), 2013-12-18:
Jo, men for os, der ikke er placeret langt ude på fløjene og heller ikke har noget ønske om nogen sinde at bevæge os derud – særlig da ikke efter at have iagttaget, hvad der foregår på dem – er det sådan, at man faktisk godt kan have det synspunkt, at man kan samarbejde til flere sider for at nå flere forskellige mål og lykkes med det.
Og det er vel det, der er ved at ske med den her regering, og det glæder jeg mig over, og det vil jeg have lov til.
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Tak til ministeren for redegørelsen.
Det, jeg gerne vil spørge ind til, er om social dumping.
Det er der blevet talt rigtig meget om, og jeg prøvede også at komme ind på det i min ordførertale.
Jeg vil egentlig gerne spørge ministeren om, hvor meget man egentlig tilfører det her, for ministeren siger jo også, at nu giver man det virkelig en skalle, altså et meget, meget stort beløb.
Hvis man nu kigger på SKAT, for SKAT er faktisk en del af det her, så må man da sige, at regeringen er lykkedes med det.
For når vi kigger på 2011-tallet og kigger frem til nu i forhold til den finanslov, der ligger, ser vi, at man har beskåret SKAT med ca. 1.000 årsværk.
Bare fra indeværende finansår til det kommende finansår vil man skære 530 årsværk.
Bare på indsatsen vil man faktisk beskære nøjagtig det samme beløb, som man vil sætte af mod social dumping.
Kan ministeren ikke se – også da jeg talte om det her med at oversælge – at her siger man, at her sætter man med den ene hånd et meget, meget stort beløb af netop for at øge indsatsen, samtidig med at man med den anden hånd skærer meget, meget kraftigt?
1.000 medarbejdere har man skåret væk i SKAT, og bare i det finanslovsforslag, der ligger nu, er det 530 medarbejdere, og en stor del af besparelsen ligger netop på indsatsen.
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Jeg ved ikke, om fru Zenia Stampe ikke har læst regeringsgrundlaget, sit eget regeringsgrundlag, for der står der, at man vil finde 12 mia. kr. ved at modernisere den offentlige sektor.
Og dem kunne man jo bruge til at dække det i forhold til den demografiske udfordring, som er på 11,3 mia. kr.
Det er da udenadslære for hvem som helst.
Altså, de penge man finder, de nye midler, der bliver til rådighed, skal jo bruges til et eller andet.
Så her er det korte svar, at sådan kunne man gøre det.
Nej, det gør jeg ikke.
Nu kan jeg så lige svare på det, jeg ikke nåede at svare på før til hr. Troels Ravn, hvor der blev refereret til hr. Lars Barfoed.
Det er revet ud af en sammenhæng.
Hr. Lars Barfoed har, på samme måde som jeg siger, sagt, at hvis man i en helhedsløsning – og der skal vi se en model for det først – kan lette skatten og samtidig indføre brugerbetaling, men med netto flere penge i hænderne til borgerne, så vil vi ikke udelukke det; så kan det da være en mulighed.
Men det er jo netop den overvejelse, den analyse, den rapport, der skal laves for den model først, inden vi sætter en dagsorden om det.
For det har vi i dag ingen planer om.
Men vi har selvfølgelig en plan om at undersøge det og finde ud af, hvad der er op og ned på det.
Og det er det samme, fru Vivi Kier har givet udtryk for.
Man kan da ikke, som jeg sagde, lukke øjnene, stikke fingrene i ørerne og forstokket sige, at vi ikke vil være med til at kigge på og ændre noget som helst.
Men vi har ingen planer om at ændre på brugerbetaling på uddannelsesområdet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-12-18:
Men her til sidst: Nu er der jo forskellige taxametre på de forskellige uddannelser – f.eks. koster det omkring 96.000 kr. at blive ingeniør.
Jeg skal bare høre: Kan den konservative ordfører så fuldstændig afvise, at danske studerende skal betale noget som helst mere – de skal ikke betale noget af taxameteret, de skal ikke af med noget af deres SU, de skal ikke betale for andre ting?
Det kunne jeg da godt tænke mig klart svar på.
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Ja, det er den opfattelse, jeg har – at det skal de ikke.
Finn Sørensen (EL), 2013-12-18:
Jeg vil bare gerne takke ordføreren for en meget stærk tale og for nogle klare forslag eller ønsker, hvad vi nu skal kalde det, om, hvordan man gerne ser at vi her i Folketinget er mere lydhøre over for de ønsker og input til debatterne, som det grønlandske folk jo kan give.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren om to ting.
Det ene er: Hvordan synes ordføreren at forløbet har været omkring finanslovsforhandlingerne i år?
Jeg erindrer, at ordføreren var ude ligesom at løfte overlæben lidt og true med, at man måske kunne finde på at stemme imod finansloven.
Det er forholdsvis usædvanligt i rigsfællesskabets historie.
Hvad var baggrunden for det, og hvordan synes ordføreren det gik?
Det andet er mere specifikt i forhold til anstalterne på Grønland.
Ser ordføreren lidt mere håb forude, i forhold til at vi får nogle ordentlige vilkår – eller undskyld, at man får nogle ordentlige vilkår deroppe?
Men det er jo et fælles ansvar, og derfor kom jeg til at sige vi.
Sara Olsvig (IA), 2013-12-18:
Der var en række punkter, faktisk fem punkter, hvor vi syntes at det ikke fremgik klart af det udkast, der lå, og de tal, vi kunne se, om der var taget højde for f.eks. nogle af de ting, vi har kæmpet for i rigtig lang tid.
De vigtigste emner var selvfølgelig bl.a. retsvæsenet, hvor vi altså har den her sagsbunke med 8.000 sager, som ligger og venter på at blive behandlet.
Det tager mange år, før særlig civilretlige sager bliver taget op, og der er generelt et rigtig stort pres på det grønlandske retsvæsen, som er meget, meget uhensigtsmæssigt, særlig i den tid, vi er i, hvor udviklingen går så hurtigt, som den gør.
Om forsvaret har vi stillet en masse spørgsmål.
Vi har kunnet se, når vi komme dybere ned i tallene, at der ikke var sparet på det arktiske, men f.eks. Arktisk Kommando, som har en bevilling, som er det samme i mange år frem, får jo altså flere og flere opgaver, og derfor bør bevillingen også følge med på det område.
Men samlet set har vi vurderet, at der var så tilpas mange af de punkter, vi har kæmpet for, der blev imødekommet, at vi nu kan støtte finansloven.
Finn Sørensen (EL), 2013-12-18:
Så vil jeg ønske tillykke med processen og sige, at det er godt at se, at det kan nytte noget ligesom at træde i karakter.
Så vil jeg endnu en gang takke for talen.
Jeg synes, det er en af de klareste politiske taler og indlæg, vi har fået.
Uden på nogen måde at forklejne andre vil jeg sige, er det er opløftende med sådan en direkte tale, så tak for det.
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Tak til finansministeren.
Finansministeren fastslår, at regeringen helst havde set en aftale med Enhedslisten, og glæder sig så i øvrigt over en aftale med Venstre og De Konservative og dermed over de skattelettelser, vi fik aftalt.
Men det, der så stod helt uklart for mig, var, hvorfor finansministeren helst havde set en aftale med Enhedslisten.
Bjarne Corydon (S), 2013-12-18:
Jamen det synes jeg er helt enkelt.
Det er, fordi der var elementer i den aftale, vi var villige til at indgå med Enhedslisten, som jeg personligt og mit parti lægger meget stor vægt på, ikke mindst det her forhold med at give folk, som melder sig ind i en fagforening, og som i øvrigt har et arbejde, et styrket fradrag.
For når de gør det, får de lidt mere til sig selv, og det styrker det forhold, at vi har et velorganiseret arbejdsmarked.
Det havde jeg gerne set gennemført, og det kunne man så ikke med Venstre.
Men derudover har vi jo lavet en fremragende aftale, synes jeg, der som gennemgået indeholder alt det, regeringen oprindelig ville tilbage i august og en fremrykning af nogle skattelettelser, både for lønmodtagere og virksomheder, som vi er enige i, og som vi allerede har aftalt tidligere, og som nu træder i kraft før den oprindelige aftale; så det er ganske udmærket.
Hvis det er et oplæg til at diskutere fagforeningskontingent for Venstre, må vi jo se på sagen i det nye år.
Jeg noterede mig, at min forgænger så sent som i forgårs, tror jeg, vendte sig skarpt imod det forslag i en af landets aviser.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-12-18:
Jeg beklager at måtte meddele, at jeg bliver nødt til at bede hr. Jakob Engel-Schmidt blive mere konkret.
Hvor er det, hr. Jakob Engel-Schmidt mener at Radikale Venstre vil differentiere?
Og hvor vil hr. Jakob Engel-Schmidt så spørge til det tilsvarende på skattelettelser?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-12-18:
Ja, jeg må jo konstatere, at jeg nok ikke bliver meget klogere.
Jeg er jo selv i stand til at læse regeringsgrundlaget og er udmærket klar over det, som fru Sofie Carsten Nielsen gjorde mig opmærksom på her.
Men så vil jeg bare vende opmærksomheden mod et andet element.
Jeg har jo kunnet læse i dagspressen flere steder, at Det Radikale Venstre er et parti, der vil differentiere i forskellige ydelser og overførsler til danskere afhængigt af deres indkomstforhold og deres formue.
Jeg vil bare lige sikre mig og bede om en bekræftelse på, at gør man det, så skal de mennesker, der i fremtiden ikke får adgang til diverse overførsler og tilskud, selvfølgelig kompenseres via skattelettelser.
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Selv om man er lille, så kunne man jo godt være stor.
Det er man så ikke.
Når man lytter til talen, skulle man jo tro, at det var et oppositionsparti, vi havde med at gøre.
Men det må Socialdemokratiet jo selv om.
Mit spørgsmål er sådan set: Når man bliver ved med at spørge til GGGI, er det så socialdemokraternes eneste svar på, hvordan Danmark skal komme til at nå Sverige i vækstrater?
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
At man skal bruge offentlige midler med omhu.
Der har jo så i efteråret været et længere forløb i forbindelse med det, som alle jo har kunnet følge.
Venstre selv har ønsket en diskussion om ulandsbistanden.
Vi kan jo konstatere, at de ting, der bliver foreslået, ikke rigtig hænger sammen i omgangen med midlerne, og når det handler om, at det, man foreslår, egentlig stemmer.
Selv om man fjernede alt andet, end hvad der havde med Afrika at gøre inklusive GGGI, som vi jo ikke kan få svar på om Venstre stadig væk synes vi skal støtte, så ville der stadig væk ikke være sammenhæng i det forslag, Venstre har lagt frem omkring ulandsbistanden.
Der mangler stadig væk at skulle skæres ned andre steder.
Det var bare endnu et eksempel på den uklarhed, der er omkring Venstres politik.
Vi kan ikke få lov at se, hvad det er, Venstre egentlig mener, hvordan deres politik hænger sammen, så vi kan få en ordentlig og redelig diskussion om den, i det her tilfælde om ulandsbistanden.
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Nej, men når man lytter til talen, tror jeg, at enhver, der følger med i debatten her i dag, jo ikke vil være i tvivl om, at Socialdemokratiet ikke har nogen politik.
Så ville man jo ikke bruge alle sine kræfter på Venstre og i øvrigt på et plat niveau, som hr. Jesper Petersen tror bliver bedre af at blive gentaget.
Men lad os nu ikke bruge tiden på platheder, men på at høre: Når man laver en parallel fra regeringens side til Sverige, så er det jo, fordi Sverige har et helt andet skatteog afgiftstryk.
De har sænket skatter og afgifter.
Mener hr. Jesper Petersen, at det er en del af løsningen, når vi nu gerne vil have vækstrater som i Sverige?
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Jeg synes egentlig ikke, at mit svar før havde noget med platheder at gøre.
Det er jo et fuldstændig tilgængeligt forløb, som man så kan diskutere.
I forhold til spørgsmålet omkring Sverige er det, der fremgår, hvis man egentlig læser efter i Økonomisk Redegørelse, jo, at når svenskerne på nogle punkter kan være interessante at se på, så har det jo at gøre med, at de ikke har haft den bristede boligboble og den uansvarlige finanspolitik i de foregående år, som vi har haft i Danmark.
Hvis man kigger på de seneste tal, kommer vi faktisk også til at klare os ganske godt i forhold til dem.
Så jeg tror, at billedet med forholdet mellem Danmark og Sverige er mere nuanceret.
F.eks. er skatten på arbejde jo også lavere for en almindelig lavindkomstfamilie i Danmark end derovre.
Så det er vel ikke kun så skidt endda.
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Tak for det, formand.
Ordføreren har været godt i lære
, det var en flot plat, polemisk og utiltalende tale, men sådan kan man jo vælge at bruge sin taletid.
Hvis jeg havde været ordfører for et regeringsparti, tror jeg faktisk, jeg havde valgt at lægge meget mere vægt på nogle af de positive ting, der faktisk er i den her finanslov, men sådan kan man jo bruge sin taletid forskelligt.
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren til, er, at ordføreren går meget op i, at man i forhold til den politik, man lægger frem, også skal fortælle, hvad det er for nogle konsekvenser, den har, og hvordan man finansierer den.
Så vil jeg godt spørge ordføreren om, hvordan man læser det her: Regeringen har derudover ambitioner om at modernisere den offentlige sektor for 12 mia. kr. frem mod 2020.
2020 er sådan set lige om lidt, der er 6 år til
Det er 2.000 millioner om året, der skal findes besparelser for i den offentlige sektor.
Hvem er det, der skal have den fyreseddel, som blev omtalt lige før fra talerstolen?
René Christensen (DF), 2013-12-18:
[Lydudfald]
... finde noget valgmateriale, der er delt ud på markeder, hvor man går til valg på en vækst på 1,4 – sådan er det jo som bekendt ikke gået.
Kunne vi ikke bare få delt det sådan lidt ud på sektorer.
Det er i hvert fald det, ordføreren gerne vil give udtryk for, altså at når man siger noget, så er det, fordi man har gjort sig meget, meget grundige overvejelser.
Hvor meget er det, der skal findes i kommunerne, hvor meget er det, der skal findes i staten, og hvor meget er det, der skal findes i regionerne?
De tre ting må man da have gjort sig nogle overvejelser om.
Er det kun ledelse, der giver 12 mia. kr.?
Så er det her er noget flyvske tanker, man gør sig i regeringen – så bliver man nervøs.
Men man har vel gjort sig nogle overvejelser om, hvad det er for tre instanser, der skal have fordelt de her 12 mia. kr. mellem sig?
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Det er nemlig, at regeringen siger, at vi har lagt den økonomiske politik frem, der gør, at vi har råd til de her ting i den offentlige sektor.
Det er så muligt, at vi faktisk kan få råd til endnu flere kvalitetsforbedringer i den offentlige sektor.
Vi kommer ikke med løfter om, hvad der skal ske, men siger, at det er muligt, at vi kan finde mere.
Det, Dansk Folkeparti gør, er jo at dele foldere ud hele tiden – og jeg kan forstå, at man stadig gør det – med milliarder og milliarder af kroner, udgiftskrævende forslag.
Men når vi så spørger til det, har Dansk Folkeparti ikke engang regnet på, hvad nogle af dem koster.
Det er det, der er forskellen.
Frank Aaen (EL), 2013-12-18:
Allerede nu er der 30.000 arbejdsløse, der har mistet deres ret til dagpenge, men man regner med, at det i de kommende år vil være ca. 1.200 om måneden, der mister deres dagpenge.
Vi nærmer os samlet set 50.000 mennesker, der mister deres dagpengeret.
Dertil kommer alle dem, der mister deres ret til sygedagpenge, dertil kommer dem, der ikke får førtidspension og heller ikke får anden form for ydelse, og så er der de unge mennesker, der mister deres bolig, fordi de på grund af kontanthjælpsreformen ikke kan betale deres husleje.
Det er en social katastrofe, der er under udvikling,
og mit ganske enkle spørgsmål til Socialdemokraterne er, om den sociale katastrofe, der er under fuld udvikling, er noget, man vil være med til at gøre noget ved i de kommende år.
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Jamen jeg synes, at der absolut er grund til at tage de her tal og de menneskeskæbner, der ligger bag dem, alvorligt.
Da man kunne se, hvad konsekvenserne af en meget brat indfasning af dagpengereformen ville blive, har regeringen også ad flere omgange udskudt dens ikrafttræden og har nu gjort det over en længere periode og sat et arbejde i gang med at se på det område, som er velkendt.
Det er jo en konsekvens af, at vi synes, at indfasningen af den dagpengereform, der var besluttet, var for brutal og ville give nogle meget voldsomme konsekvenser.
Derfor har vi truffet den beslutning med Enhedslistens støtte.
Frank Aaen (EL), 2013-12-18:
Jo, man kan vel godt sige med Enhedslistens støtte – det er rigtigt.
Man kan måske oven i købet sige med Enhedslistens meget voldsomme pres.
Sammen med fagbevægelse og folkelige bevægelser fik vi presset regeringen til dog at gøre lidt for dem, der stod til at falde ud af dagpengesystemet.
Det kvitterer vi selvfølgelig for, men støtte er måske et mildt udtryk for vores indsats i den forbindelse.
Jeg vil bare sige, at katastrofen jo også vokser på grund af de tidligere dagpengeregler.
Altså, for dem, der falder ud nu, er det jo på grund af den gamle 4-årsregel.
Der er dem, der mister deres mulighed for at betale husleje, og dem, der ikke får sygedagpenge, og det er på grund af kontanthjælpsreformen.
Og det er, fordi regeringen ikke levede op til sin målsætning om at gøre noget for dem, der mister deres sygedagpenge.
Derfor: Er der ikke brug for nye initiativer, og vil Socialdemokraterne ikke være med til det?
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg er fuldstændig enig med hr. René Christensen i, at der er mange positive ting i finansloven.
Jeg var inde på nogle af dem i min tale, f.eks. forbedringer på ældreområdet, også mange andre områder, bl.a. gør den også mere for beskæftigelsen og natur og miljø.
Det kunne man fortsætte meget længe om – det er offentligt kendt, det er lagt frem, velbeskrevet.
Jeg forsøger også at få en diskussion om den økonomiske politik fremadrettet i dag, og det er jo meget vanskeligt at få.
Vi kan ikke få lov til at se, hvad det er, Venstre egentlig mener i forhold til den økonomiske politik – det får vi ikke noget svar på.
Og vi kan ikke få lov til at få at vide, hvordan det så egentlig hænger sammen i forhold til det helt afgrundsdybe, man dog kan se, nemlig en forskel på, hvad den offentlige vækst skal være, hvis det står til Dansk Folkeparti, og hvad den skal være, hvis det står til Venstre – de er så milevidt fra hinanden.
Er det 80 mia. kr., man er uenige med hinanden om i den borgerlige lejr?
Det forsøger vi jo bare at få nogle svar på.
I forhold til moderniseringer i den offentlige sektor vil jeg sige, at det er rigtigt, at vi mener, at man kan gøre tingene smartere, man kan have bedre ledelse, bruge mere it, og der er andre forskellige måder, hvorpå man kan bruge pengene endnu bedre i den offentlige sektor og få gevinster for, hvad der svarer til 12 mia. kr.
For os er det bare ikke nødvendigt, for at det hænger sammen i den økonomiske politik.
Det vil være gevinster oven i den vækst i den offentlige sektor, vi har råd til, fordi vi har reformeret, fordi vi har truffet de beslutninger, vi har.
For Venstre er det jo en forudsætning for, at der er en eller anden form for sammenhæng i det lidt, de overhovedet har lagt frem, og de kan ikke svare, vil ikke svare, på, hvordan det skal hænge sammen.
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Altså, når det er en andel, så afhænger det jo af, hvor stor økonomien bliver.
Det ved vi jo dybest set ikke.
Hvis vækstforudsætningerne holder, kan det, der antydes i spørgsmålet, godt være rigtigt.
Derfor kan man sige, at det vel med al tydelighed viser, at det vel aldrig kan blive et problem for den politiske debat herinde, hvis vi får rigtig, rigtig høje vækstrater i den private sektor og det måtte medføre, at der var et procentuelt fald, for så synes jeg måske nok, at vi er begyndt at måle på de forkerte ting i Danmark.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-12-18:
Jeg spørger igen: Kan ordføreren bekræfte, at det offentlige udgiftstryk som andel af BNP bliver mindre med finanslovsaftalen for 2014?
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Min kollega, hr. Claus Hjort Frederiksen, har ikke sagt, at 40 kr. i timen ikke skulle være social dumping.
Han har sagt, at det vil han ikke blande sig i.
Der savner jeg egentlig en logik fra venstrefløjen, for man hører altid, at man ikke skal blande sig i det, arbejdsmarkedets parter laver, og så har vi alligevel en socialminister, der går ud og har en klar holdning til 40 kr.
Der synes jeg jo at hvis der overhovedet fandtes principielle debatter, skulle omverdenen jo begynde at spørge til, hvad med 45 kr., hvad med 50 kr., hvad med 55 kr., hvad med 60 kr., hvad med 65 kr., indtil man så får et svar fra regeringen på, hvad der så er en rimelig timeløn, og så har man i hvert fald blandet sig i det, der førhen var arbejdsmarkedets parters beslutninger.
Så jeg tror – og sådan læser jeg min kollega – at han egentlig har en principiel tilgang til det her spørgsmål.
Finn Sørensen (EL), 2013-12-18:
Så må ordføreren da bede sin kollega om at rette henvendelse til den avis, der har bragt historien, hvor ordførerens kollega refereres for, at han afviser at kalde en timeløn på 40 kr. på dansk jord for social dumping.
Men det fritager jo ikke ordføreren fra at svare på spørgsmålet.
Hvad er så social dumping efter Venstres opfattelse?
Hvis ikke en timeløn på 40 kr. er social dumping, hvad er så social dumping?
Jeg går da ud fra, at ordføreren har en mening om det, for jeg har noteret mig – oven i købet med en vis glæde – at ordføreren gerne vil bevilge 74 mio. kr. om året til en indsats mod social dumping, og så er det vel en god idé, at man selv har en opfattelse af, hvad social dumping er.
Det må man da have.
Så kan jeg få et svar på det?
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Jeg mener sådan set – og det er også derfor, at det undrede mig, at regeringen er gået ind i den debat, det undrer mig ikke, at Enhedslisten er – at hvis vi skal ende med at være enige om, hvad det nøjagtige tal er for, hvornår der er tale om social dumping, og hvornår der ikke er, at det jo kun kan løses ved en lovfastsat mindsteløn.
Det vil være konsekvensen af den her debat.
Derfor kan regeringen jo senere svare på, at når 40 kr. ikke er det, er 50 kr. så, er 60 kr., er 80 kr., er 90 kr., er 100 kr.?
Hvornår er det så, at vi har fået det fastsat?
Det bliver en interessant debat, og det vil være et meget stort nybrud på det danske arbejdsmarked.
Mette Reissmann (S), 2013-12-18:
Venstre og ordføreren selv har jo flere gange brugt udtrykket verdens største offentlige sektor om den offentlige sektor i Danmark – senest her i dag fra talerstolen.
Danmark er jo et lille land, og derfor har vi jo ikke verdens største offentlige sektor målt i faktiske beløb.
Jeg antager derfor, at udtrykket om verdens største offentlige sektor skal måles som den offentlige sektors andel af den samlede økonomi.
Vil ordføreren bekræfte, at udtrykket om, at Danmark har verdens største offentlige sektor, baserer sig på den offentlige sektors andel af den samlede økonomi?
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Det er godt nok et mærkeligt spørgsmål.
Så det, jeg nu skal sige, er, at De Forenede Stater har verdens største offentlige sektor – er det logikken i spørgsmålet?
Altså, selvfølgelig er det som andel af det lands økonomi, vi taler om.
Hvad skulle det ellers være?
Mette Reissmann (S), 2013-12-18:
Jamen det er jeg så glad for, for det er jo altid nyttigt trods alt at vide, hvad der er det reelle indhold i de udtryk, man anvender så hyppigt, som hr. Peter Christensen gør.
Det er såmænd derfor, jeg stiller spørgsmålet.
Når nu ordføreren er så venlig at bekræfte dette, kan ordføreren så også bekræfte, at Venstre mener, at andelen er for høj, og at Venstre vil skære andelen ned og dermed forringe velfærden, såfremt Venstre havde mulighed derfor – godt nok pakket ind som udgiftsstop.
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Jeg tror, vi får svært ved at have en grundig økonomisk debat sammen, men jeg kan gentage, hvad vores politik er på området, nemlig at vi vil stile efter at få et udgiftsstop for det, der i dag er verdens største offentlige sektor, målt som andelen af Danmarks økonomi, BNP, fordi det vil frigøre nogle midler, vi kan lette byrder på danske arbejdspladser for.
Det er vores politik.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-12-18:
Ved finanslovsdebatten i september sagde hr. Peter Christensen: Regeringen vil gøre verdens største offentlige sektor endnu større.
Det vil Venstre ikke.
Jeg vil så høre ordføreren, om han kan svare på, om den offentlige sektor bliver større eller mindre med finanslovsaftalen for 2014.
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Den lever ikke op til et krav om udgiftsstop.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-12-18:
Kan ordføreren bekræfte, at det offentlige udgiftstryk som andel af BNP bliver mindre med finanslovsaftalen for 2014?