runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Josefsen (V), 2008-01-10:
Jeg tror, at alle i den her sal synes, det ville være rigtig godt, hvis vi med et snuptag kunne sige, at nu gør vi al tandbehandling inklusive forebyggende tandbehandling gratis for alle, og jeg tror også, at der sidder rigtig mange og tænker over, hvorfor det nu blev sådan for mange år siden, at vi skulle have egenbetaling på voksentandbehandlingsområdet, samtidig med at det jo ikke koster noget at gå til speciallæge, at komme på sygehus, at gå til sin praktiserende læge og at få et høreapparat.
Vi har diskuteret historie flere gange i dag i løbet af de debatter, der har været i Folketingssalen, og jeg har en fornemmelse af, at det også er et eller andet historisk fænomen, at det nu blev sådan, da man i tidernes morgen sad og fandt ud af, hvordan man skulle få etableret et tilskudssystem for at få råd til at finansiere andre områder på sundhedsområdet.
Jeg må så sige, at jeg gerne ser, at vi bibeholder den gratis behandling både hos lægen, på sygehuset og de steder, hvor der er gratis adgang til sundhedsbehandling, men det at have et problem med sine tænder eller omkring tænderne er jo ikke mindre belastende end det at have en sygdom andre steder på kroppen.
Det er for os svært at gå ind og forholde os til den her problematik, fordi vi alle sammen som politikere sidder som sundhedsministeren har været inde på - og skal prioritere, og derfor gør det ondt, når vi en gang imellem ikke kan gøre det, vi gerne vil.
Når jeg så har sagt det, synes jeg, det er relevant at fremhæve, at der jo trods alt er en tilskudsordning i den eksisterende voksentandpleje.
Det er jo sådan, at der er et sygesikringstilskud til voksne, der går til tandlægen, og det tilskynder os jo netop til at besøge tandlægen og også få den nødvendige behandling.
I henhold til sociallovgivningen er det jo også sådan, at der kan ydes tilskud til både forebyggende og behandlende tandpleje for kontanthjælpsmodtagere, pensionister og andre, der måtte have det svært, efter en konkret vurdering.
I Venstre er vi altså optaget af at gøre alt for at finde et yderligere råderum til at finansiere de mange forebyggende og behandlende tilbud, som vi kan honorere inden for sundhedssektoren, men vi ser ikke, at vi for nuværende er i stand til at pege på et stort beløb til at få løst den problemstilling, der beskrives i beslutningsforslaget.
Der har været igangsat et arbejde i ministeriet - det var ministeren også er inde på her fra talerstolen -
som har peget på, at man skulle lave en omlægning inden for selve tandområdet, men det ville gå ud over den forebyggende del, og det er vi bestemt ikke tilhængere af i Venstre.
Vi synes meget hellere, at man skulle sætte et stykke arbejde i gang og prøve at kigge på, hvordan hele vores tilskudssystem i sundhedssektoren ser ud - simpelt hen ryste hele posen og så prøve at finde ud af: Er den form for tilskud, som vi har nu, og som sådan set er af historisk oprindelse, den rigtige i dag i 2008?
Det synes vi er et arbejde, som bør sættes i gang i ministeriet.
Men som situationen ser ud p.t., kan vi ikke støtte det beslutningsforslag, der ligger til behandling i dag.
Per Clausen (EL), 2008-01-10:
Nu kan jeg sådan set godt forstå, at fru Birgitte Josefsen siger, at man ikke sådan med et snuptag kan indføre gratis tandbehandling for alle
det koster de der ca. 5 mia. kr., er vi enige om - men det foreslår Enhedslisten heller ikke; Enhedslisten foreslår, at det indfases over 10 år.
Mener fru Birgitte Josefsen ikke, at det med den voksende rigdom, der er i vores samfund, burde være muligt at lave en plan, der indfaser det her over 10 år?
Birgitte Josefsen (V), 2008-01-10:
Jo, det kunne sådan set være meget rimeligt, men jeg vil nu altså hellere have, at vi gør det, som jeg sluttede med at sige i min ordførertale: at vi får sat en proces i gang og kigger på, hvordan hele vores tilskudssystem er bygget op inden for sundhedssektoren, og kigger på, om det, der blev besluttet for mange, mange år siden, er den rigtige måde at løse opgaverne på i dag.
Per Clausen (EL), 2008-01-10:
Skal jeg forstå det på den måde, at Venstre mener, at der kun kan blive råd til at gøre tandbehandling gratis inden for de næste 10 år, hvis man kan finansiere det ved at forringe andre tilskudsordninger inden for sundhedsområdet?
Birgitte Josefsen (V), 2008-01-10:
Nu er det tandområdet, vi diskuterer i dag, men jeg synes, det handler om at prøve at få kigget på den måde, vi har bygget hele området op på.
For mig er det sådan lidt ulogisk, at jeg skal betale 9.000 kr. eller deromkring, hvis jeg skal hen og have et sæt briller med nogle specialglas i, men jeg kan gå til ørelægen og få et høreapparat, og det koster ingenting; jeg skal betale, når jeg går til tandlægen, men jeg kan gå til en speciallæge, hvis jeg har en fodvorte, og få den fjernet, uden at det koster noget.
Så jeg synes altså, der er behov for at få kigget på hele området, og derfor er jeg lidt ked af at se på den her problemstilling isoleret.
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-10:
Jeg vil sådan set meget gerne kvittere for fru Birgitte Josefsens ønske om, at vi får kigget på hele området.
Nu kan jeg ikke huske, hvor meget Velfærdskommissionen eller nogle af alle dem, der har arbejdet med det, gik ind i nogle af de her ting, men de kom med et forslag om et brugerkort, fordi sundhedsudgifterne voksede.
Jeg er ikke klar over, om de havde tandlægebehandling med, men det er også ligegyldigt.
Det kan være, at der ligger noget, og det kan være, at der ikke ligger noget.
Men jeg er fuldstændig enig med fru Birgitte Josefsen i, at det er fuldstændig tilfældigt.
Det kan måske også være præget af vores industri, det kunne man godt tro at høreapparaterne er.
Vi har fået en fremragende høreapparatindustri, fordi der var en gratis mulighed for det, og fordi vi derved opbyggede et stort hjemmemarked, som gav en fantastisk eksport - for nu at gøre en lang historie kort.
Derfor synes jeg ikke, man skal sige, at det har været skidt.
Jeg håber meget, at det her kan blive regeringens, om jeg så må sige linje også, men under alle omstændigheder kan vi se, hvor langt vi kan komme i udvalget, for det er meget afgørende, at vi får det her kortlagt.
Birgitte Josefsen (V), 2008-01-10:
Jeg er meget enig i fru Lone Dybkjærs tilgang til den her problemstilling, og jeg synes også, man skal forholde sig til, at det, der har været, som det rigtigt bliver sagt, jo ikke er dårligt, ikke har været dårligt, men man skal også tænke på, at de sygdomme, vi kender i dag, kendte man ikke, dengang man opbyggede det gamle system, som er det, der er gældende i dag.
Så der har været en anden udvikling end den, man måske troede der ville komme, da man lavede det system, som er gældende i dag.
Og det synes jeg også vi er nødt til at forholde os til.
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-10:
Vi kan måske starte med nogle spørgsmål og så se, hvor meget vi kan få belyst med den eksisterende viden, og så finde ud af, hvad vi skal lave efterfølgende.
Det vil jeg virkelig se frem til.
Og er det tilfældet, synes jeg sådan set, at vi har opnået noget, selv om vi sidder her frem til ret langt hen på eftermiddagen.
Birgitte Josefsen (V), 2008-01-10:
Jeg synes, vi skal tage den her drøftelse i udvalget, og jeg er også helt sikker på, at vi har ministeren, der er åben over for at tage en drøftelse med udvalget af de problemstillinger, der er.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-10:
Jeg kan godt sige, at hvis jeg inviteres til samråd og selvfølgelig kommer, fordi jeg har stor respekt for Folketinget, så vil jeg også have gjort mig tanker om, hvordan man eventuelt ville kunne foretage nogle udgiftsneutrale omlægninger og således finansiere det.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-10:
Vi er sikre på, at ministeren har den opfattelse, at der ikke er noget, der er vigtigere for ministeren end Folketinget, så derfor vil det være ret uklogt at udeblive.
Det, der er afgørende, er jo så, at ministeren tænker lidt over, hvordan vi skal finansiere de udgifter, som jo er i den redegørelse, der er blevet lavet i ministeriet.
Det er i hvert fald nu afklaret helt præcist, at det ikke er den forebyggende tandbehandling for de +25-årige, der kommer til at finansiere det.
Det var jo det, den tidligere minister havde peget på var en mulighed, og som vi helt fra starten har taget afstand fra.
Vi skal så finde ud af, hvordan vi får det her sat i gang, for der er jo masser af mennesker, som har voldsomme problemer med f.eks. forskellige paradentoser, og som jo ikke får løst problemerne, fordi vi har fået lavet en rapport.
De bliver først løst, når vi tager stilling til, hvad vi gør med rapporten.
Karen J. Klint (S), 2008-01-10:
Nu kan man jo også komme til at skulle bruge sine to korte bemærkninger på samme spørgsmål; det er meget smart, vil jeg sige til ministeren.
Jeg spurgte, fordi ministeren selv pralede af den sundhedsordning, den børnetandpleje, vi har i dag, at den var så og så god, og at alle børn derfor kom ud med nogle gode tænder, og så siger jeg: Jamen det er jo godt nok, at vi hjælper børnene og de unge, mens de er børn og unge, men at de bliver hjulpet godt i én periode af livet, forhindrer jo ikke, at de får ulige vilkår senere hen i livet.
Så det kan jo godt ske, at de på et tidspunkt netop kommer i en livssituation, hvor deres tænder forfalder på grund af nogle andre forhold, og så kan de jo ikke rigtig mere have glæde af en god børnetandpleje, hvis de ikke har råd til at komme til tandlæge som voksne.
Og det var bare den ulighed, jeg gerne ville have bekræftet.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-10:
Lad os nu i første omgang fokusere på, hvor godt det er, at danske børn får et meget godt tandplejetilbud, til de er 18 år gamle, til de bliver myndige.
At livet så derefter udvikler sig forskelligt for alle danskere, er jo sådan, det er.
Men jeg gjorde også meget ud af at redegøre for, at for de allersvageste og for pensionister, der ikke har mulighed for selv at betale for deres tandbehandling, er der i den sociale lovgivning nogle muligheder.
Men at livet udvikler sig forskelligt for os, både mens vi går i skole og sandelig også, når vi forlader skolen, eller når vi bliver myndige, 18 år, jamen det er jo sådan, det er.
Karen J. Klint (S), 2008-01-10:
Tak for det, formand, det var venligt.
Jamen netop fordi livet udvikler sig forskelligt, så skal man jo også nogle gange tilpasse lovgivningen og mulighederne forskelligt herinde.
Og jeg er vidende om de muligheder, der er i serviceloven, og de andre muligheder for økonomiske tilskud, men der er stadig væk nogle livsbetingelser, der gør, at man ikke får adgang til det, og der er faktisk også nogle regler, der forhindrer, at man kan få det.
Jeg har i hvert fald set i tandlægernes blad, som vi har fået så sent som i dag, at ministeren ikke er enig i, at hvis man får et implantat og det går i stykker efter nogle år, kan man også kan få hjælp til et nyt; så skal man faktisk have den fulde udgift.
Og der er jo mennesker, der fødes med et manglende tandsæt, og som derfor har behov for gentagne behandlinger, og det er jo immer væk ret dyre behandlinger.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-10:
Der er tre ting.
Vi udvikler os jo forskelligt, så længe vi lever, og derfor er det heldigt, at vi udvikler os forskelligt, for ellers levede vi ikke.
Det vil jeg næsten tillade mig at sige rent filosofisk.
Jeg startede også med at sige, at der var sympatiske forhold i Enhedslistens forslag, men når en ansvarlig regering ikke kan stemme for det, er det, fordi det ikke er finansieret.
Hvis det er sådan, at fru Karen Klint kan komme med forslag til at lave omlægninger på en udgiftsneutral måde, så er jeg også meget interesseret i at vurdere det og indgå i en diskussion om det, men det skal være på en udgiftsneutral måde.
Jeg siger blot, at efter at den her udredning kom, har regeringen altså så vurderet, at hvis vi inden for sundhedsvæsenets budgetter og rammer skal finde de her penge, så skal det gå fra den forebyggende tandbehandling, og vi har så prioriteret, at det ikke er rigtigt at lade det gå fra den forebyggende tandbehandling.
Med hensyn til implantatet og den artikel der må jeg blot sige, at det, der ligger til grund for det, jeg har sagt til artiklen, er, at hvis man får et dårligt implantat, jamen så er tandlægen selvfølgelig ansvarlig for at give noget nyt, hvis det er sådan, at det er for dårligt.
Men hvis man går ud og tygger i en karamel, der har en sten, eller hvad der kan ske, jamen så er det jo ikke tandlægens skyld.
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-10:
Jeg undrer mig lidt over ministerens kassetænkning.
Hvorfor i alverden skal øgede udgifter inden for tandlægeområdet - hvis man nu ville ønske at give noget mere til det område - absolut dækkes fra området som sådan eller fra hele sundhedsområdet?
Ministeren nævner kræft.
Jeg synes jo, der er mange andre ting man også kunne nævne.
Nu forstår jeg, at vi skal lave større satsninger på fedme- og motionsområdet, og hvad ved jeg.
Det er jo sådan set i lige så høj grad den enkeltes ansvar.
Jeg kan slet ikke se, hvorfor man absolut skal tage pengene fra det konkrete område.
Så vil jeg i øvrigt sige, at denne regering jo har været meget tilbøjelig til ikke at lave kassetænkning i den forstand, at det hele har skullet afholdes inden for de samme områder.
Man har jo imod vores vilje været meget villig til at tage fra ulandsbistanden og bruge til fuldstændig andre ting.
Hvorfor skal det hele tiden være selvfinansierende i så stort et omfang, som det er?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-10:
Det er jo ret stor diskussion, som fru Lone Dybkjær her lægger op til.
Kassetænkning er jo sådan et skældsord, noget, man bare kan beskylde andre for at anvende, men politik handler om at prioritere, og hvis jeg kigger på mit område, på sundhedsområdet, så er der rigelig mange meget fornuftige steder at bruge pengene.
Hermed ikke sagt, at det her ikke er fornuftigt, men der vil ikke være noget vundet ved at skære noget fornuftigt fra for at få noget andet.
Og vi bruger altså ikke 4-5 mia. kr. på tomgang.
Jeg tror, at fru Lone Dybkjær, som kommer fra et parti, der normalt er økonomisk ansvarligt, må være enig med mig i, at fornuftige forslag eller ej, tingene skal finansieres.
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-10:
Ja, det skal de.
De kunne også være brugt på meget andet, men vi må bare konstatere, at regeringen vælger at give skattelettelser frem for måske at prioritere et område som det her.
Det er en form for prioritering.
Det er da en overordnet og udmærket diskussion.
Jeg synes, vi skal lade være at snævre den ind, som når ministeren siger, at der f.eks. er nogle kræftbehandlinger, man ikke skal have.
Det er simpelt hen en urimelig diskussion.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-10:
Jeg er helt enig i, at hvis man begynder en polemisk diskussion og siger, at der er kræftbehandlinger, vi ikke skal have som følge af det her, så vil det være en helt urimelig diskussion.
Så lad os få det slået væk.
Det vil være dybt useriøst, og det har ikke været min hensigt.
Med hensyn til skattelettelser vil jeg blot sige, at skattelettelserne er finansierede, og i øvrigt medvirker de til at skabe et øget udbud af arbejdskraft, som er en nødvendig forudsætning for, at vi også fremadrettet bliver ved med at have det nødvendige skattegrundlag til at gøre alle de ting, vi gerne vil.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-10:
Jeg synes, det har været meget afgørende at få slået fast, at der i hvert fald ikke vil ske en stigning i udgiften til den forebyggende tandbehandling.
Det blev sagt meget præcist fra ministeren.
Der har jo tidligere været meldinger om, at det var betalingen for den forebyggende tandpleje, som skulle finansiere de udgifter, der f.eks. var på paradentoseområdet.
Det er også det, der fremgår af den redegørelse, der nu ligger.
Det vil altså sige, at vi i hvert fald er enige om, at det ikke skal være den forebyggende tandbehandling, som skal finansiere det.
Så kommer spørgsmålet: Hvad skal så finansiere det?
For vi er vel enige om, at de anbefalinger, som er deri, skal gennemføres.
Nu blev der tidligere spurgt, om ministeren vil indkalde til et møde for at diskutere det.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-10:
Hvis jeg indkaldes til samråd, så kommer jeg altid gerne og til tiden.
Troels Christensen (V), 2008-01-10:
Jeg vil, som jeg sagde indledningsvis i min ordførertale, holde mig til, at GL og Amtsrådsforeningen i fællesskab har fundet ud af, at det er en dårlig idé at have de her grænser, de her klassekvotienter at gå efter, og det er sådan set det, vi ikke vil blande os i herfra.
Vi synes, det er bedst, at man selv finder ud af de ting på ungdomsuddannelserne.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-10:
Både lærere og elever ønsker sig jo et loft over klassekvotienten, bl.a. fordi enormt mange lokaler er bygget til maks. 24 elever.
Så ordet mistillid kan man vel næppe bruge, når det rent faktisk er elever og lærere selv, der ønsker klassekvotienten.
Derudover blev der sagt, at man på den enkelte skole jo bare kan prioritere anderledes og hvis en klassekvotient er noget, man ønsker sig, kan man indføre en klassekvotient.
Faktum er, at langt de fleste uddannelsesinstitutioner i høj grad er økonomisk pressede og beklager, når klassekvotienten stiger og stiger, men melder ud, at der ikke er andre muligheder for at få økonomien til at hænge sammen.
Så vil jeg sige til det med bureaukratisering og mistillid i forbindelse med et loft over klassekvotienten, at det jo i virkeligheden ikke er andet, end at man sikrer arbejdsmiljøet, ligesom man på alle mulige andre arbejdspladser sikrer, at arbejdsforholdene er ordentlige.
Når man taler om, at man propper over 30 elever ind i klasser, der bygget til 24, synes jeg sådan set godt, man kan sige, at det handler om at sikre ordentlige arbejdsforhold.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-10:
I den seneste tid og særlig under valgkampen har der været fokus på folkeskolen og på rettigheder.
Folkeskolen var en af SF's mærkesager, og Socialdemokraternes oplæg til kvalitetsreform opererer med velfærdsrettigheder i folkeskolen.
Klassekvotienterne i folkeskolen var også et tema under valgkampen, og derfor er der også rigtig god grund til, at Enhedslisten genfremsætter det her beslutningsforslag.
Klassekvotienterne i folkeskolen er en del af en større helhed, hvilket det her forslag gør klart.
Enhedslisten ønsker med forslaget at skabe gode rammer for folkeskolen.
Der skal være sikkerhed for, at de fysiske rammer er i orden både i Søllerød og i Silkeborg.
Det er også meget vigtigt, at folkeskolen er attraktiv i forhold til privatskoler, som vi også skriver i bemærkningerne til forslaget, fordi folkeskolen er en af de institutioner, der sikrer sammenhængskraften i det danske samfund, et samfund, der på mange planer bliver mere og mere opdelt.
Siden 1970 er antallet af elever i privatskoler blevet fordoblet.
Mere end 10 pct. af samtlige elever går i dag i private skoler.
Det vil koste omkring 15 mia. kr. at gennemføre det her forslag.
Det er dyrt, men det er en helt afgørende investering i vores fælles fremtid, der vil skabe gode rammer for et socialt bæredygtigt samfund.
Det her handler ikke om, at folkeskoler skal være ens overalt, og det handler ikke om, at alt skal styres fra centralt hold og reguleres ned i den mindste detalje - slet ikke.
Mangfoldigheden trives under gode rammebetingelser, men ringe rammevilkår og presset økonomi skaber stress, standardisering og fabriksdisciplin.
I modsætning til regeringen mener vi altså i Enhedslisten, at der skal være metodefrihed, og at der skal være gode muligheder for, at de enkelte folkeskoler kan tilpasse sig de konkrete lokale omstændigheder, men det skal ikke være sådan, at man går på kompromis med grundlæggende rettigheder og et godt læringsmiljø.
I forslaget har vi specificeret ti minimumsrettigheder, som vil sikre gode rammer for folkeskolen.
Den slags overlader vi til regeringen.
Enhedslisten ønsker at skabe gode rammer for, at vores fælles folkeskole trives og udfolder sig frit, og jeg vil da bide mig fast i, at der rundtomkringfra blev taget positivt imod dele af de rettigheder, som er skitseret i forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-10:
Men når ministeren afviser det ved at sige, at det jo ikke er i strid med folkeoplysningsloven at råde sine medlemmer og folk, der er tilsluttet bevægelsen, til ikke at deltage i et demokratisk valg, så synes jeg, at ministeren overser, at bevæggrunden for den anbefaling var, at det at stemme til et lokalt valg vil blive betragtet som uislamisk.
Dermed er der jo netop det religiøse motiv; dermed er det jo netop en praktiseren af religion, som hermed bliver det dominerende for den adfærd, som foreningen altså råder sine medlemmer til at efterleve.
Derfor undrer jeg mig lidt over, hvordan ministeren så skråsikkert kan sige, at der ikke er noget problem, fordi det allerede i dag er indeholdt i loven, at man ikke må give til religiøs forkyndelse, og det forhold, at ministeren henviser til, at Århus jo netop har ændret praksis, understreger også, at den praksis, der var tidligere, er i overensstemmelse med loven.
Bertel Haarder (V), 2008-01-10:
Jeg vil hellere være tænksom, og jeg vil hellere følge udviklingen opmærksomt.
Jeg har jo også som integrationsminister været kontaktet af kommuner, som følte sig forpligtet til at give tilskud til aktiviteter, som de bestemt ikke syntes hørte hjemme i et samfund med frihed og folkestyre, og jeg kan huske, at vi ved den lejlighed fandt frem til et grundlag for at nægte tilskud.
Så jeg vil gerne sige til hr. Morten Messerschmidt, at jeg hverken er skråsikker eller arrogant.
Det, jeg så lige vil føje til, er, at selve det forhold, at en forening har en mening, som går imod demokratiet, skal jo ikke på forhånd udelukke, at en hvilken som helst aktivitet, den samme forening vil foretage under folkeoplysningsloven, skal afskæres for tilskud.
Hvis man siger det, blander man nogle ting sammen.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-10:
Jo, men det at motivere sine medlemmer til noget bestemt på grund af denne aktivitets eventuelle overensstemmelse eller manglende overensstemmelse med en religiøs praksis siger dog noget om, hvad det er, der er formålet med foreningen.
Jeg konstaterede da også, at ministeren selv sagde, at Århus Kommune har ændret praksis, således at man ikke længere giver penge til koranskoler, og den praksisændring er jo sket efter år 2000 - den præcisering, som ministeren henviser til.
Det vil sige, at i den mellemliggende periode altså mellem år 2000, og indtil den praksis blev ændret - blev der givet penge til koranskoler over folkeoplysningsmidlerne, og jeg har ikke indtryk af, at ministeren siger, at den praksis, som altså i den mellemliggende periode fandt sted, skulle være i strid med loven.
Derfor tilsigter det her forslag, at ministeren finder en måde, hvorpå den praksis, som han selv bekræfter og henviser til, kan blive ulovliggjort.
Bertel Haarder (V), 2008-01-10:
Det er aktiviteterne, der får støtte; det er aktiviteterne, som ikke må gå ud på gudsdyrkelse; og selv spejdernes aktiviteter får ikke støtte til den del, der vedrører gudsdyrkelse.
Men når det gælder de meninger, som visse foreninger har, vil jeg sige, at de ikke i sig selv kan bruges til at afskære støtte, men selvfølgelig kan de bruges som en indikation, som kommunalbestyrelsen jo udmærket kan tage med i betragtning, når man vurderer, hvad formålet er med en aktivitet.
Så har jeg vist sagt det så rimelig uklart, som man nødvendigvis må sige den slags.