runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2014-05-20:
Jamen vi kan sige klart, at det lovforslag, der ligger her, er noget makværk, og at det ikke er et tilstrækkelig gennemarbejdet beslutningsgrundlag.
Det må være rimeligt at sige, at før man kan træffe en beslutning, skal der ligge et gennemarbejdet lovforslag, og det gør der ikke på nuværende tidspunkt.
Det er også derfor, vi markerer i ordførertalen, at vi skal have det kortmateriale frem, og det er der så også tid til.
Det mener jeg burde være muligt, sådan at vi kan få det her gjort færdigt inden sommerferien.
Men det er en klar forudsætning, at vi skal have det kortmateriale, så man præcis kan se, hvor det er, randzonerne skal være.
Det må være rimeligt, at landmændene kan slå op i kortet og se: Dér skal randzonerne være, som vi har besluttet det i aftalen.
For kort tid siden indgik vi en aftale om vækstplan for fødevarer, og Venstre hilser lovforslaget om at halvere randzonearealet og skabe klarhed om, hvor randzonerne skal være, velkommen.
Den nuværende lov fungerer jo på ingen måde.
Det er klart, at der er behov for at gøre noget ved det, og en halvering af randzonearealet er alt andet lige et skridt i den rigtige retning.
Men desværre har det foreliggende lovforslag en række fejl og mangler.
Lovforslaget vil faktisk betyde, at nogle landmænd skal have flere randzoner, end de har nu, fordi man åbenbart ikke længere mener, at det er nødvendigt, at der skal være vand i vandløbet i hovedparten af året.
Det kommer til at ramme skævt og uforholdsmæssigt hårdt hos nogle landmænd.
F.eks. er der på Sydhavsøerne tradition for, at et stort antal vandløb er klassificeret som offentlige, fordi der er store offentlige afvandingsinteresser forbundet med vandløbet.
Disse vandløb var ikke tidligere omfattet af randzoneloven, da de ikke var vandførende i hovedparten af året.
Det er derfor stærkt problematisk og meget svært at se meningen med at udlægge randzoner langs grøfter, der ikke regelmæssigt er vandførende.
Man er heller ikke kommet i mål i forhold til at skabe klarhed om, hvor randzonerne skal være.
Der vil stadig være tvivl om, f.eks. hvilke søer der er omfattet, og vi må konstatere, at der endnu ikke ligger et kort, der viser, præcis hvor der skal være randzoner, og hvor der ikke skal være det.
Lad mig sige det klart: Så længe der endnu ikke foreligger et egentlig kort over de randzonekrævende vandløb, som stemmer med de aftalte 25.000 ha, kan Venstre ikke støtte det foreliggende lovforslag.
Så ministeren må efter vores opfattelse i arbejdstøjet og levere kortmaterialet.
Det burde heller ikke være så vanskeligt, når man kan henvise til, at der allerede er udsendt kortmateriale til vandrådene til brug i deres arbejde.
Så jeg vil bede ministeren om at tage det her alvorligt og forholde sig til det, når ministeren lidt senere kommer på talerstolen.
Per Clausen (EL), 2014-05-20:
Jeg vil bare spørge hr. Erling Bonnesen, om det ikke også kunne være udtryk for, at det forlig, man har lavet, ikke rigtig har været ordentligt gennemarbejdet.
For nu har jeg læst forliget, og der står da ikke noget om noget kortmateriale.
Det her lovforslag er da lige så præcist som den aftale, Venstre har indgået med regeringen på det her område.
Erling Bonnesen (V), 2014-05-20:
Jeg havde en klar forventning om, at beslutningsgrundlaget var klart til det, men der er jo lidt tid at løbe på endnu inden både anden og tredje behandling.
Det er også derfor, jeg har markeret, at jeg beder ministeren forholde sig til det, når han kommer herop, og så prøve at få det kortmateriale frem.
Det burde heller ikke være umuligt, når vi kan se, at der ligger kortmateriale i vandrådene.
Så der er jo noget at arbejde med.
René Christensen (DF), 2014-05-20:
Det, der er interessant, er jo, om vi så er færdige med det, når vi kommer til tredjebehandlingen.
Det er sådan set også bare det, jeg hører Venstre spørge ind til.
På det tror jeg ikke der er mange landmænd der kan se, hvor deres randzone skal ligge.
I fremsættelsestalen fra ministeren står der jo sådan set, at på baggrund af erfaringerne med administrationen af loven anerkendes det, at det ikke er tilstrækkelig klart med den nuværende formulering af randzonerne, hvilke vandløb og større søer der udløser krav om randzoner.
Det er jo det, der har været hele forudsætningen for, at vi gerne vil lave det her om.
Det skal selvfølgelig være til stede, så landmanden kan udlægge sin randzone og derved ikke få store bøder, hvis han ikke gør det.
Er ordføreren ikke enig i det?
Orla Hav (S), 2014-05-20:
Det var kendt stof.
Man havde de fornødne materialer til at kunne indføre det, og det er oven i købet afprøvet ved en retsinstans, om det var noget, der gav anledning til ekspropriation og bestemmelserne deromkring.
Så det er sådan set et ret kendt grundlag.
Og det er det, som vi stort set går tilbage til, og så er der lidt yderligere.
Selvfølgelig skal det kortmateriale komme efterfølgende, men nu handler det om at få lovprocessen ført igennem.
René Christensen (DF), 2014-05-20:
Tak for det.
Det sidste var ret interessant, for ordføreren har jo fuldstændig ret i, at vi nu sådan set har ventet i 4 år på de her kort.
Vi har ikke fået dem.
Vi blev lovet, sidste gang vi talte om randzoner her i Folketingssalen, af den tidligere fødevareminister, at kortene nok skulle komme.
Når man læser forslaget, står det meget tydeligt, hvorfor man går ind og kigger på det her.
Det er, fordi erhvervet har klaget voldsomt over det, og man anerkender, at retssikkerheden for landmændene ikke er til stede, fordi kortmaterialet ikke har været godt nok.
Derfor er det vel egentlig fair nok, når man nu laver om på det her, fordi det skal være bedre for landmændene, at vi faktisk denne gang i Folketingssalen kan være sikre på, at landmændene får den retssikkerhed, som vi så gerne vil give dem.
Derfor er det jo ret vigtigt, at det her kortmateriale kommer frem.
Nu har vi ventet på det i 4 år, og hvis det er lige på trapperne, hvorfor kan vi så ikke få lov til at se det, før vi skal godkende lovgivningen?
Orla Hav (S), 2014-05-20:
Jeg skal bare sige, at det jo ikke lykkedes for den daværende regering at aflevere noget som helst kortmateriale, som kunne bruges i den fortsatte proces, så et eller andet problem har der været i forbindelse med kortene.
Nu er opgaven mindre, fordi den primært er koncentreret om de steder, hvor man indførte 2-meterbræmmer.
Det kortmateriale var jo til stede, og det blev brugt af Venstre i den her sammenhæng.
Derfor har jeg lidt svært ved at forstå, at Venstre har travlt med at problematisere den proces, som Venstre vel også har en interesse i at vi får sat gang i, så landbruget kan få afklaret sine arbejdsforhold.
Erling Bonnesen (V), 2014-05-20:
Jeg synes sådan set ikke, vi problematiserer det.
Vi spørger bare ganske enkelt om at få skrevet det kort ud, som viser, hvor de 25.000 ha randzoner, som vi har aftalt, skal ligge.
Det er sådan set ikke at problematisere noget unødvendigt, det er bare at bede om at få det skrevet ud, og det burde jo ikke kunne være så svært.
Orla Hav (S), 2014-05-20:
Jeg skal bare sige, at det, at man går tilbage til basis – og basis vil i den her sammenhæng sige, at man går tilbage til de 2-meterbræmmer, der blev indført som det bærende princip i forbindelse med kort – gør, at der ikke er tvivl om, hvilke kort man skal følge.
De 2-meterbræmmer bliver udlagt, og de udgør 75 pct. af det, vi nu stadig væk skal have belagt med randzoner.
Så er det, jeg har svært ved at forstå, hvorfor Venstre nu vil problematisere, at man har indgået en aftale, hvor vi har aftalt, at der skal være 25.000 ha med randzoner, og at de skal opfylde de og de formål.
Og det første, Venstre gør, er at forsøge at problematisere det: Nu skal der være eksakte kort, før vi får vedtaget noget.
Det synes jeg simpelt hen ikke er ordentligt i forhold til en indgået politisk aftale, og derfor anfægter jeg det synspunkt, at det skal ligge færdigt, inden vi går i gang.
Erling Bonnesen (V), 2014-05-20:
Tak for det.
Det var jo godt, at vi kunne få lavet vækstaftalen for fødevarer her for snart 2 måneder siden og også har indgået et kompromis om at få halveret randzonearealet til de 25.000 ha.
Hvad angår halveringen, synes ordføreren så ikke også, at det vil være helt på sin plads, at der selvfølgelig så fra statens side af kan leveres kortmateriale, så man som landmand og lodsejer kan se, hvor det helt præcis er, at de randzoner skal være?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-20:
Det er bare for, at hr. Frank Aaen lige husker tingene.
Og så synes jeg, det er mærkeligt, at hr. Frank Aaen mente, der skulle findes en løsning, men at han nu ikke vil støtte forslaget, der ville kunne tvinge regeringen til det.
Det synes jeg da er påfaldende.
Så ved jeg selvfølgelig godt, at det er svært for Enhedslisten, når man skal lave aftaler i politik, også at måtte acceptere, at der, når man laver aftaler, kan komme elementer på bordet, som man bestemt ikke er begejstret for.
Vi har jo åbent og ærligt sagt fra Venstres side, at det her var en af de ting, vi måtte betale for en finanslovsaftale.
Frank Aaen (EL), 2014-05-20:
Jeg har lige sagt, at jeg meget gerne vil diskutere den her problemstilling med regeringen.
Det er jo sådan set for at få løst det problem.
Men det var jo Venstre og Konservative, som i praksis låste debatten ved at lave en aftale på det her område.
Man kan sige, at det virkelig var en fedtaftale.
Man lovede ikke at stemme imod, vel vidende at så blev det vedtaget.
Det er okay, sådan kan man godt arbejde i politik, men det er jo ikke sådan særlig flatterende.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-20:
Tak for det.
Der er jo mange ting, man kunne tage fat i, men jeg havde nu bare tænkt mig at spørge om en enkelt ting.
Enhedslistens ordfører siger tilbage i december, den 19.-20. december, hvor den her diskussion opstår, at han er klar til at skabe et flertal for det her.
Så skal jeg bare høre, hvad der er blevet af det.
»Hvis ikke vi kan blive enige med regeringen på det her område, så må vi jo se, om vi kan finde et flertal i Folketinget for, at der skal ske retfærdighed«, siger Frank Aaen«.
Jeg skal bare høre, om det så ikke var noget, hr. Frank Aaen mente alligevel.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-20:
Tak, formand.
Boligejere og ejere af andre ejendomme skal selvfølgelig kunne stole på, at de offentlige ejendomsvurderinger har en tilstrækkelig god kvalitet.
Vurderingerne er med rette blevet kritiseret for ikke at ramme godt nok.
Den kritik støtter vi fuldstændig op om.
SF bakker derfor også op om at få udviklet et nyt ejendomsvurderingssystem i Danmark, som borgerne kan have tillid til, og som har den nødvendige retssikkerhed og kvalitet.
Det var jo under en SF-minister, der blev gjort noget ved det, og det var under en SF-minister, at der mindre end et halvt år efter regeringsskiftet i 2011 blev sat et arbejde i gang i SKAT.
Det her arbejde vil selvfølgelig også komme alle landets mange andelsboligejere til gavn, men samtidig er det også vigtigt at være opmærksom på, at der er en række forhold, som gør sig specielt gældende for andelsboliger, og som dermed adskiller dem fra ejerboliger.
Først og fremmest betaler ejere af andelsboliger ikke ejendomsværdiskat, men alene grundskyld.
Det er dermed grundvurderingen, som har betydning for andelsboligforeningernes faktiske ejendomsskattebetaling.
Derudover prissættes andelsboliger ofte efter den offentlige ejendomsvurdering, hvis der ikke i foreningen er truffet beslutning om at anvende en valuar til at vurdere ejendommen.
Derfor vil en ændret offentlig vurdering primært have betydning for den pris, som andelshaveren kan få for sin bolig.
I SF mener vi ikke, at der er grund til at skabe yderligere usikkerhed om boligmarkedet ved at begynde at påvirke salgspriserne på andelsboliger i en negativ retning.
Endelig skal man jo være opmærksom på, at andelsboliger bliver mere individuelt vurderet end f.eks. parcelhuse, og derfor er usikkerheden mindre, når SKAT skal foretage vurderinger af andelsboliger.
Det er jo også derfor, det her arbejde, som er blevet sat i gang i SKAT, skal munde ud i et meget bedre og mere træfsikkert system i fremtiden.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-05-20:
Det sidste kan jeg jo kun give Enhedslisten ret i.
Det var jo på grund af Venstres og De Konservatives aftale om finansloven, at de undlod at stemme nej til det, og det gjorde, at det så kom igennem.
Det kan jeg kun give Enhedslisten ret i.
Men jeg vil da også lige kommentere på, at Enhedslisten siger, at det er veldokumenteret, at andelsboligerne er lige så skævt vurderet som de almindelige boliger.
Det kan så godt være, at det ikke løser hele problemet, men det løser trods alt noget.
Derfor håber jeg da også, at Enhedslisten kan støtte beslutningsforslaget.
Frank Aaen (EL), 2014-05-20:
Problemet er nogenlunde lige så veldokumenteret der, som det er for ejerboliger i almindelighed og for andelsboliger, som vi snakker om i dag.
Så der er sådan set ikke noget der.
Men sagen blev jo lukket, og jeg synes igen, at Venstre og De Konservative bliver lidt for tavse og er lidt for hykleriske, for det var jo dem, der lukkede sagen.
Det skal vi lige huske.
Det var Venstre og De Konservative, der indgik en finanslovsaftale med regeringen, som i praksis lukker den her sag.
Det er jo sådan set derfor, at jeg synes, at det er mod dem, kritikken skal rettes for alvor.
Men jeg blev lige nødt til også at spørge Dansk Folkeparti.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-20:
Jeg synes, hr. Frank Aaen taler rigtig meget udenom, og jeg tror, der må sidde rigtig mange andelshavere i morgen, når de kan læse referatet, som undrer sig over, hvad Enhedslisten egentlig mener.
Det er helt fair, og jeg har fuld respekt for, at Enhedslisten også mener, at der skal gøres noget i den almennyttige sektor på det område, og det kan der være en vis pointe i i forhold til de skæve vurderinger.
Jeg står her med et citat fra Berlingske fra den 19. december, som jeg i hvert fald ikke har set berigtiget, og hvor hr. Frank Aaen siger, at »Han melder sig klar til at finde et flertal uden om regeringen for at løse problemet med forskelsbehandling af andelsboligforeningerne«.
Og citatet fortsætter: »Hvis vi ikke kan blive enige med regeringen« – og det var det citat, hr. Torsten Schack Pedersen også var inde på – »på det her område, så må vi jo se, om vi kan finde et flertal i Folketinget, for at der skal ske retfærdighed«.
Jeg spørger i al stilfærdighed: Hvad har Enhedslisten gjort for at prøve at finde det flertal, som sikrer retfærdighed for andelsboligforeningerne, andet end at kritisere det forslag her, som sikrer retfærdighed?
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-20:
På vegne af hr. Ole Birk Olesen, som desværre ikke kan være til stede i salen her til aften, skal jeg holde følgende ordførertale: Ejendomsvurderingen i Danmark har sejlet i mange år.
Rigsrevisionen har dokumenteret det for årene fra 2003 og frem.
Som en konsekvens af det har regeringen givet et afslag på vurderingen på 2,5 pct., indtil en ny og bedre vurdering foreligger.
2,5 pct. er alt for lidt til at skabe en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen for boligejerne, så ingen kommer til at betale for meget ejendomsskat, men 2,5 pct. er dog bedre end intet afslag.
Det er selvfølgelig urimeligt.
Når man konstaterer, at den fejl, der er blevet begået over for boligejerne, også er begået over for indehavere af andelsboliger, så skal man selvfølgelig give det samme afslag i vurderingen til andelshaverne, som man også har givet til ejere af ejerboliger.
Beslutningsforslaget her vil rette op på den misforhold, og Liberal Alliance vil derfor stemme for beslutningsforslaget.
Frank Aaen (EL), 2014-05-20:
Jeg siger bare, at nu prøver vi med regeringen.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-20:
Så da hr. Frank Aaen tidligere udtalte, at man var parat til at finde et flertal uden om regeringen, var det en løgn.
Frank Aaen (EL), 2014-05-20:
Nu prøver vi at gøre det med regeringen.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-20:
Når nu Enhedslisten har sagt, at man gerne vil finde et flertal uden om regeringen for at løse det her problem, men at det altså ikke er med Venstre og De Konservative, kan Enhedslisten så komme ind på, hvilke partier det så er, man gerne vil finde flertallet med?
Det har man jo sagt at man gerne vil.
Frank Aaen (EL), 2014-05-20:
Jeg vil bare sige, at vi gerne vil løse problemet, men vi løser det ikke sammen med Venstre, og vi løser det ikke sammen med Konservative.
Det er de to partier, der gennem tiderne har haft hovedansvaret for, at hele den her sag om ejendomsvurderingerne er gået fuldstændig grassat, og det var de to partier, som lavede en aftale med regeringen, som vi var uenige i, fordi vi ikke syntes, at den løste hele problemstillingen.
Derfor laver vi det ikke sammen med jer, men jeg har sagt, og nu siger jeg det igen for fjerde gang, tror jeg, at vi meget gerne vil diskutere med regeringen, hvordan vi kan løse også den her problemstilling.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-20:
Jeg tror, at vi alle sammen er meget koncentrerede, for det er jo meget relevant at høre, hvad Enhedslisten siger i det her spørgsmål.
Jeg tror, de ude i andelsboligforeningerne spekulerer meget på, hvilken holdning man egentlig har til det her i forhold til de meldinger, man er kommet med tidligere.
Er man indstillet på at løse problemet for andelsboligforeningerne, eller er man ikke?
Eller vil man sovse det ind i, at man også vil gøre alt muligt andet for andre?
Det er jo fair, og det er godt, og det vil vi også tage stilling til på et tidspunkt, men her handler spørgsmålet om, om man vil løse problemet for andelsboligforeningerne og hjælpe dem med deres for høje vurderinger.
Frank Aaen (EL), 2014-05-20:
Det er jo ikke så tit, det sker, at man besvarer et spørgsmål, før det er stillet, men det er det, fordi det er stillet før.
Som jeg sagde for lidt siden, vil vi meget gerne se, om vi sammen med regeringen kan finde en løsning på det her problem, men som jeg sagde før jul, ønsker vi også at kigge på lejerne.
For der er jo altså virkelig hældt milliarder af skattekroner ud til skattelettelser til ejerne, hvorimod man med Venstre og Konservative i spidsen sammen med Dansk Folkeparti og desværre også nogle gange De Radikale har stjålet penge fra lejerne ved at tømme Landsbyggefonden.
Det er derfor, vi har sagt, at vi vil se det her i en større sammenhæng, og det sagde jeg altså før jul, og jeg sagde det i starten af den her debat.
Så undskyld mig, måske skal man være lidt mere – nu skal jeg jo ikke sige noget alt for frækt – koncentreret om de ting, der bliver sagt fra talerstolen.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-20:
Staten har et ansvar for at optræde anstændigt og behandle borgere i samfundet ordentligt og retfærdigt.
Udgangspunktet for forslaget her er jo et miskmask, et rod, et kaos i ejendomsvurderingssystemet, som har betydet, at mange husejere, mange andelshavere, og for øvrigt mange i lejede boliger, er kommet til at betale for meget i ejendomsskat.
Det er svært at opgøre præcis hvor mange.
Rigsrevisionen påpegede jo, at der var fejl i to ud af tre vurderinger.
Nogle betalte for meget og lidt færre betalte for lidt, og derfor har regeringen så fornuftigt nok nedsat et udvalg med en meget kompetent formand, som skal se på et nyt vurderingssystem, som vi venter spændt på at få løftet sløret for.
Hele diskussionen handlede jo om et retfærdighedsprincip, at man fra statens side havde et system, som betød, at borgere betalte for meget i skat.
Og i et hvilket som helst retssamfund må udgangspunktet altid naturligt være at sørge for at behandle borgerne ordentligt imod den store statsmagt og at sørge for, at dem, som har betalt for meget i skat, får deres penge tilbage – og hvis man sidder med regeringsmagten, er det et prærogativ, man har.
Her er der jo altså, uanset hvordan man måler og vejer det, tusindvis af familier, som har betalt for meget i ejendomsskatter – tusindvis af familier.
Det er familier, som sådan lige på en knivsæg har vurderet, om de kunne blive boende i deres bolig, og det har haft betydning for deres familieliv i det hele taget.
I sådan en situation har man som stat og samfund altid et ansvar for at hjælpe og for at rette op.
Vi var med i en stemmeaftale i forbindelse med en finanslovsaftale med regeringen, hvor vi så afstod fra at stemme rødt til et forslag, som vi ikke syntes var godt nok.
I den forbindelse konstaterede vi to sekunder i tolv i forbindelse med afstemningerne, at vi, i forbindelse med de samtaler, der var, slet ikke havde fået nogen som helst viden og information om, at der sandsynligvis også var et lige så stort problem for andelsboligerne.
Det er svært at få verificeret, fordi man løser hele den talkonstruktion ved også at sammenligne med erhvervslejemålene.
Her er der jo altså et problem, både for regeringen, fordi man ikke har givet oplysningerne videre, men også for nogle andelshavere derude, som med rette sidder og føler, at de ikke har fået den samme behandling, som boligejerne har fået i forhold til regeringens forslag om at nedsætte vurderingerne med 2½ pct.
Derfor kommer forslaget her fra de borgerlige partier, og derfor er det så væsentlig en diskussion, vi har.
Det er et sundt princip, det er retfærdigt, og det undrer mig meget, at regeringen ikke vil være med til at føre fornuftig, sund politik, og at man ikke behandler borgerne i det her samfund lige og på en retfærdig måde.
Så vores håb er stadig væk, at man fra regeringens side vil lytte til fornuften, og at man vil sørge for, at andelshaverne også får en anstændig behandling her i Folketinget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-05-20:
Jeg synes, det er lidt spøjst, at Enhedslisten kritiserer det nu.
Nu er der gået et halvt år, hvor man ikke har gjort noget og ikke er kommet med noget forslag.
Her er trods alt et forslag, som vi behandler i dag.
Enhedslisten er ikke kommet med noget forslag.
Her er der trods alt et forslag.
Og jeg sagde også i min ordførertale, at vi sådan set er med på at kigge på det.
Hvis der kommer dokumentation frem, at det er lige så galt med ejendomsvurderingen på de andre områder, vil det kun være ganske naturligt, at man også kigger på at sætte deres vurderinger ned med 2,5 pct., for der skal selvfølgelig være en ligestilling på de områder, man snakker om.
Orla Hav (S), 2014-05-20:
Jo, jeg anerkender da bestemt, som ministeren har udtrykt i sin fremsættelsestale, at det her har været noget miskmask, som ikke har kunnet føres ordentligt igennem.
Nu går vi tilbage til det erfaringsgrundlag, vi havde, fra da den daværende regering indførte 2-meterbræmmerne, og da var der ikke stor usikkerhed om kortmaterialet.
Man vidste stort set, hvad det gik ud på.
Nu vil man så til at opfinde en stor modsætning i kortmaterialet en gang til.
Det har jeg altså en lille smule svært ved at forstå, efter at vi har indgået en aftale om, at det her skal være med til at fremme vækst og udvikling af det danske landbrug.
Erling Bonnesen (V), 2014-05-20:
Jamen når det er så enkelt, som det lyder i svaret fra ministen nu, ser vi jo bare frem til i morgen at få leveret kortet, og så er den sag jo sådan set på plads.
Og det er da fuldstændig rigtigt, hvad der siges om de entydige kriterier sådan rent definitionsmæssigt, men vi skal jo også få det til at passe med de – som der står – ca. 25.000 ha.
Det er jo også den afgrænsning, vi skal have helt på plads, så de der ting ligesom skal falde i hak med hinanden.
Men hvis ministeren ligesom kan love, at det kortmateriale kommer i morgen, så er det jo fint.
Dan Jørgensen (S), 2014-05-20:
Hvis spørgeren bare havde udtrykt sig sådan første gang, spørgeren havde ordet, så havde jeg heller ikke talt på den måde, jeg gjorde.
Det synes jeg ærlig talt er uanstændigt.
Der er lavet en aftale.
Der er jo ikke noget reelt tvivlspunkt her.
Det er vandløb, der er fastsat i lovgivningen. Så hæfter man sig ved, at man ikke havde så meget tid, da aftalen skulle indgås.
Nej, men man har jo haft lidt tid siden, ikke?
Hvis I havde spurgt, kunne vi godt have sent jer de link, så I kunne få de oplysninger.
Men det skal vi så nok gøre i morgen tidlig, så tidligt som overhovedet muligt.
Men at stå her fra Folketingets talerstol og true med at rive tæppet væk under en aftale, som vil halvere randzonerne, det må I da også have lidt svært ved at forklare ude i jeres eget bagland.
I siger, at det er, fordi I ikke kan få informationer, som I kan få.
Det er en aftale, I selv har lavet.