runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2008-06-12:
Jeg udtrykte for lidt siden en stor, man kan vel næsten kalde det beundring for hr. Jørn Dohrmanns evne til at forvirre, men nu tror jeg altså at hr. Vesselbo overgår hr. Dohrmann, for vi jo enige om den her lov.
Vi stemmer for den, og nichts weiter om det.
Vi diskuterer i dag forudsætningerne for den her lov, vil jeg sige til hr. Vesselbo.
Og det er ikke surmuleri, det er sådan set et spørgsmål om politisk troværdighed, mest for hr. Vesselbo og for De Konservative og for Dansk Folkeparti.
Det var faktisk dem, men også vi andre, der pressede på for, at Folketinget dengang skulle forsikre, at de her penge ikke bare gik i statskassen.
Nu har Venstres finansminister jo bare taget dem og har brugt dem til den supplerende pensionsydelse.
Det ser vel ikke særlig smukt ud, når man tænker på den almindelige tiltro til folkestyrets funktion.
Kim Christiansen (DF), 2008-06-12:
Som en direkte opfølgning på et beslutningsforslag fremsat af Dansk Folkeparti i sidste samling er justitsministeren kommet med det her forslag om en skærpelse af straffen for flugtbilisme.
Man kan så diskutere, om der reelt er tale om en skærpelse af straffen.
Der er i hvert fald tale om, at formuleringen er lidt anderledes.
Vi er naturligvis tilfredse med, at der i stigende grad bliver fokuseret på frihedsstraf, hvis man flygter fra et færdselsuheld, og at der er kommet et punkt ind om frakendelse af førerretten.
Dansk Folkeparti har stillet to ændringsforslag.
Det er såmænd ikke for at genere nogen, men for at hjælpe ministeren lidt, så det her lovforslag kunne være blevet rigtig godt.
Det ene er, fordi vi har svært ved at se, at det skal være en formildende omstændighed, at en eventuelt påkørt fodgænger eller cyklist ikke er kommet væsentligt til skade, som der står i forslaget.
Det vil sige, at hvis en flugtbilist påkører en cyklist, stikker af fra stedet og næste dag gennem avisen erfarer, at der ikke er sket noget videre med vedkommende, kan han godt melde sig på politistationen, for så får han nemlig kun en bøde.
Hvis han nu var stoppet op og havde interesseret sig lidt for det menneske, som han havde påkørt, havde han måske mistet kørekortet, for det kunne jo godt være, at han havde fået lidt for meget at drikke.
Der er altså stadig væk en rabat i det her, og det kan stadig væk betale sig at stikke af.
Vi synes, at det er hensigten, der skal være strafbar, og ikke så meget, om en person er kommet lidt eller meget til skade.
Det er jo lidt svært at vide for flugtbilisten, eftersom vedkommende er stukket af fra åstedet.
Det synes vi er en fejl.
Den anden fejl, vi synes der er i forslaget, er i forbindelse med frakendelse af førerretten.
Her har vi foreslået, at det først skal træde i kraft efter en eventuel udståelse af frihedsstraf, for det vil være ganske rimeligt, at man først tager sin frihedsstraf og dernæst starter afsoningen af den frakendelse af førerretten, som man er blevet idømt.
Ellers vil scenariet jo være, hvis man har fået frakendt sit førerbevis i 9 måneder, og man sidder i fængsel i 6 af månederne og så kommer ud, at man reelt kun har fået taget sit førerbevis i 3 måneder og dermed opnår en rabat.
Det synes vi heller ikke ligner en skærpelse, men det kan være, at vi har tolket ordet skærpelse forkert.
Vi vil endelig lige takke SF for den opbakning, som de trods alt har givet os med hensyn til det synspunkt, at vi gerne så, at den her lov bliver evalueret efter 3 år, så vi kan få et reelt billede af, om den her lovændring og strafskærpelse også bliver udmøntet i strengere straffe ude i det virkelige liv.
En ting er, hvad vi sætter op af strafferammer, en anden ting er, hvad den dømmende magt reelt udmønter straffene i.
Vi ville gerne have haft en evaluering af det om 3 år.
Det har SF støttet os i, men det ønskede justitsministeren ikke.
Det gør så kun, at vi om ca. 3 år må tage problematikken op igen.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-06-12:
Jeg må bare sige til hr. Steen Gade, at det ikke skal forstås sådan, at det ikke ser godt ud med den supplerende pensionsydelse, det ser rigtig godt ud.
Der er Dansk Folkeparti jo faktisk det eneste parti, der gør noget for at få hævet bl.a. pensionen og de tilskud, der skal være der.
Så det er helt klart, at det ser fantastisk godt ud.
Men så er der det med, at man kunne have sagt, at de her penge så skulle være gået til miljøformål, og så have fundet pengene til den supplerende pensionsydelse et andet sted.
Det kan man altid diskutere, men man må bare konstatere, at vi jo har sagt, at vi gerne vil se på afgiften på batterierne.
Men lad os tage den diskussion senere.
Jeg synes i hvert fald, at det er rigtig godt, at vi i forbindelse med finansloven kunne være med til at give nogle penge til den supplerende pensionsydelse.
Steen Gade (SF), 2008-06-12:
Hr. Dohrmann startede med at sige, at det ikke så pænt ud, og det kan man jo rolig sige at tyveri ved højlys dag ikke gør.
Det ser ikke pænt ud.
Men hvad er det nu, der ikke ser pænt ud?
Og nu citerer jeg fra, hvad der står som anmærkninger til finansloven.
Der står: Provenuet fra afskaffelsen medgår til at finansiere forhøjelsen af den supplerende pensionsydelse jævnfør aftale om finansloven for 2008.
Den var Dansk Folkeparti med i, og den var regeringspartierne selvfølgelig med i.
Så det var jo der, man tog pengene.
Det, der ikke ser godt ud, vil jeg sige til hr. Jørn Dohrmann
, er jo, at man dengang fjernede de penge og løb fra et løfte, man havde givet til Folketinget og til befolkningen.
Det er det, der ikke ser godt ud.
Når hr. Dohrmann så siger, at vi kan kigge på det, vil jeg sige, at det er det, jeg står og gør.
Hr. Dohrmann kan få papiret; jeg står og kigger på det.
Og det var tyveri ved højlys dag.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-06-12:
Jeg er jo altid glad, når bl.a. Socialdemokraterne bakker fuldstændig op om den linje, som Dansk Folkeparti har lagt, også på miljøområdet her.
Og derfor er det jo selvfølgelig også en glæde at konstatere, at hr. Benny Engelbrecht går op og ligesom bakker op om, at vi nu selvfølgelig løser det ved at kigge på det fremadrettet.
Så derfor må man jo sige, at hvis det er det, der er konklusionen, er vi alle sammen glade og tilfredse, selv BatteriForeningen er tilfreds, tror jeg.
Når hr. Benny Engelbrecht taler med advokaten på det område, lyder det til, at alle sammen vil være glade og tilfredse.
Så jeg er fuldstændig tilfreds med, at vi nu er enige på det her område.
Benny Engelbrecht (S), 2008-06-12:
Jamen jeg er meget glad for, at hr. Dohrmann spørger, hvorfor vi ikke stemmer imod dette lovforslag, og det er så ganske enkelt, fordi dette lovforslag jo alene handler om alle de positive aspekter i det her, nemlig hvordan man får sikret en langt bedre batteriordning, en langt bedre batteriindsamling.
Og heldigvis har regeringspartierne også været lydhøre; miljøministeren har været lydhør over for vores argumenter, og det er vi meget tilfredse med.
Men hvis provenuet havde været en del af den her lovgivning - det er jo oplagt - så havde vi jo stået i en anden situation.
Så havde vi rent faktisk i dag kunnet stemme om den del, der handler om det her.
Lad mig blot gentage hr. Dohrmanns eget argument, nemlig at de her penge bør føres tilbage til miljøet.
Vi kan ikke være mere enige i hr. Dohrmanns synspunkt.
Jamen hr. Dohrmann siger det jo så smukt, som det næsten kan siges, nemlig: Det her ser ikke pænt ud.
Jeg er fuldstændig enig i, at det ikke ser pænt ud.
Men jeg er også fuldstændig enig i, at det, det handler om, er, at der skal samles flest mulige batterier ind.
Men jeg vil sige til hr. Dohrmann, at det er dig, og at det er regeringspartierne, der har lagt stemmer til finansloven, som er den, som tager provenuet.
Vi har intet haft med det at gøre.
Ikke desto mindre: Ja, naturligvis skal vi samle flere batterier ind.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-06-12:
Jeg vil i hvert fald sige til dem, der måske er forvirrede efter den her lange diskussion, at vi erkender, at det her ikke altid ser lige godt ud, og at det ikke er så smukt, som det burde have været.
Men vi erkender jo også, at der er et bredt flertal, der står bag lovforslaget, som der skal stemmes om her om lidt.
Det, jeg også bare må spørge hr. Steen Gade og hr. Benny Engelbrecht om, er jo: Er man virkelig tilfreds med det, man har opnået indtil nu, altså tilfreds med den indsamling af batterier?
Er man tilfreds med det, som BatteriForeningen bl.a. skulle have været med til at løse på det her område?
Der kan man enten sige ja eller nej.
Vi synes ikke, det var godt nok.
Vi har et større ambitionsniveau, og derfor er vi glade for, at der er så bredt et flertal for lovforslaget, som der skal stemmes om om lidt.
Når man taler om, at det er en afgift og ikke et gebyr, så er det jo sådan, at man der ikke kan garantere, at pengene kommer tilbage.
Vi holder på, at det rigtigste jo selvfølgelig havde været, at man ikke havde taget pengene på den her måde.
Men nu må vi konstatere, at det er sket; det er ligesom vedtaget, og nu skal vi bare trykke på de grønne knapper om lidt.
Og derfor har vi også tilkendegivet, at da det ikke ser så smukt ud, så lad os se på det, bl.a. se på, om afgiften er for høj, se på, hvad det er, der skal ske på området.
Det er vi villige til, men vi vil ikke på forhånd sige, at man nu har det endelige resultat, at nu laver man det på den og den måde.
Vi mener også, at branchen har en forpligtelse til og skal have en chance for at aftale noget på det her område.
Derfor må vi jo også konstatere - og det tror jeg at både Socialdemokraterne og SF vil sige ja til - at der har været en god dialog med BatteriForeningen.
Jeg tror virkelig ikke, at der er nogen andre foreninger, interessegrupper, der så tit får foretræde, får lov til at tale med de enkelte medlemmer, tale med ministeren, måske ikke bare én gang, men mange gange; det kan vi jo se af den korrespondance, der har været.
Så jeg mener ikke, at BatteriForeningen egentlig har noget som helst at klage over på det her område, med den service, de har fået her.
Men man kan klage over det, hvis man synes, at man har betalt for meget i afgift.
Men så må jeg fra Dansk Folkepartis side i hvert fald klage over, at man ikke har samlet flere batterier ind.
For det er vores hovedmål, og det er derfor, vi går ind i den diskussion om, om man kunne gøre det lidt bedre.
Og der må vi sige, at det kan man.
Hvis man havde samlet alle de batterier ind, som man skulle, så er jeg overbevist om, at der altså ikke var penge nok i den kasse til at betale for det.
Men den diskussion kan vi altid tage.
Man kan bare konstatere, at der, som vi ser det, ikke er samlet nok batterier ind, og derfor er vi med til at lave det om.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-06-12:
Nu er det jo sådan, og det ved hr. Steen Gade også, at det, vi laver nu, er, at vi erstatter den gamle ordning med en ny ordning, som er mere effektiv.
Jeg vil godt sige, at grunden til, at jeg egentlig synes, at det her er en meget, meget speciel debat, er, at vi har været meget, meget grundige med at inddrage alle partier i forhandlingerne om det her.
Vi har været grundige med at inddrage branchen for at nå et rimelig godt resultat, og alligevel er der altså nogle, som ikke kan se og ikke kan glæde sig over det resultat, vi alle sammen er nået til.
Vi har holdt møder med branchen, vi har haft samråd med ministeren, vi har talt i telefon med folk fra branchen, og vi har indkaldt hinanden til ordførermøder og er nået frem til et godt resultat.
Og så skal vi alligevel bruge enormt meget tid på en eller anden fiktiv debat om noget, som ikke har noget med den her sag at gøre.
Steen Gade (SF), 2008-06-12:
Det var nu ikke mig der blev forvirret, men jeg tror, det var et forsøg på at forvirre dem, der lytter til det her, hvis der er nogen, der lytter til det her debat.
Han vil jo ikke svare på den problemstilling, at hans parti sammen med også mit parti har været med til at love, at de her penge ikke bare gik i statskassen, og nu går de i statskassen.
Så kunne mit sidste spørgsmål jo egentlig være: Ville det så ikke have været rimeligt, at pengene i stedet for at gå til et helt andet område så i det mindste var blevet i Miljøministeriet?
Eyvind Vesselbo (V), 2008-06-12:
Nu tyder det jo på, at hr. Steen Gade ikke er særlig svær at forvirre, for jeg mener egentlig, at både hr. Jørn Dohrmann og jeg taler rimelig klart og lige ud af posen.
Det er jo sådan, at hver gang man kommer lidt i baghånd i en diskussion, bliver man forvirret.
Det er jo rigtigt nok.
Og det sker også for hr. Steen Gade.
Den diskussion, vi har her, og det lovforslag, vi står med her, har intet at gøre med de penge, som hr. Steen Gade gerne vil drøfte.
Det, det drejer sig om, er miljøet, det er indsamling af batterier.
Og jeg mener da, at det er rimelig troværdigt, at regeringen nu går ud og laver en lovgivning, som gør, at den indsamling, der vil foregå af batterier, bliver meget mere effektiv og meget mere koncentreret.
Og hr. Steen Gade må da medgive, at det er det, der er det primære her, og ikke en eller anden polemisk debat om nogle penge for 20 år siden.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-06-12:
Jamen jeg må jo altså bare sige til hr. Benny Engelbrecht og også til SF: Hvis det var, at man var så meget imod det, som regeringen og Dansk Folkeparti jo også er med til, når man stemmer for lovforslaget her, så stemte man vel imod lovforslaget.
Jeg må bare svare hr. Benny Engelbrecht, at når vi siger, at det ikke ser så pænt ud, så står vi ved det, og derfor har vi også givet det tilsagn om, at vi gerne vil kigge på, hvordan der måske kan justeres nogle ting her.
Og derfor er vi jo glade for, at det nu ender med, at man får en god indsamling, fordi man ikke vil basere det på en frivillig ordning.
Nanna Westerby (SF), 2008-06-12:
Som vi jo har hørt, er det sådan, at de steder, hvor der er sket salg af almene boliger, er områder, hvor der er få indvandrere, hvor der er højere indkomster end generelt i den almene boligsektor, hvor der er lavt byggeri, og hvor der er lav kriminalitet.
Regeringen havde med den her ordning et mål om ghettobekæmpelse, men der er ikke sket salg af almene boliger i områder, hvor der er mange indvandrere, i områder, hvor der er lave indkomster, hvor der er højhusbyggeri, og hvor der er høj kriminalitet.
Målet om ghettobekæmpelse er ikke opfyldt, og man kan spørge sig selv: Kan det undre, at folk ikke vil købe en almen bolig i områder med høj kriminalitet, og hvor boligerne forfalder?
Jeg synes ikke, at det er underligt.
Men konsekvensen af den her lov er, at vi marginaliserer den almene boligsektor yderligere, og at den almene boligsektor står tilbage med kun de allerdårligste boliger.
Så kan man spørge sig selv: Hvorfor er det så, at regeringen gerne vil forlænge den her forsøgsordning?
Velfærdsministeren selv har sagt, at det er for at styrke ejerfølelsen i en almen boligsektor, hvor der ikke er nogen, der føler ansvar for deres bolig, men de boliger, der er blevet solgt, er kendetegnet ved, at beboerne har en høj ansvarsfølelse og en høj ejerfølelse over for deres bolig.
Så heller ikke det mål er nået.
Hverken ghettobekæmpelsen eller en ændring i ansvarsfølelsen opnås med den her lov.
Hvad vælger vi så at gøre, når vi får evalueringen af sådan en lov som den her?
Vi vælger at fortsætte forsøgsordningen.
Det virker jo meget, meget underligt, og jeg kunne godt i dag stå og tale om, at det virker som et ideologisk korstog, at regeringen vil sælge ud af almene boliger, at de vil mindske fællesskabet.
Det vil jeg ikke, for det synes jeg ikke er det største problem lige her og nu med den her ordning.
Der er nemlig stort set ikke blevet solgt nogen almene boliger med den her ordning.
Det, der er det rigtig store problem ved det, vi er ved at foretage os i dag, er, at vi udskyder ghettobekæmpelsen i 1½ år.
Og det er, at vi sætter gang i en indsats, som vi ved ikke hjælper, men som regeringen og velfærdsministeren kan henvise til, hver gang vi andre konfronterer dem med problemerne med ghettoområderne.
Jeg synes, at vi spilder vores tid, når vi forlænger den her forsøgsordning, og det er høringssvarene også enige i.
Per Clausen (EL), 2008-06-12:
Jeg kan forstå på hr. Per Ørum Jørgensen, at det nu er konservativ politik, måske endda regeringens politik, at vi skal fyre meget mere kul af i Danmark i de kommende år, fordi vi på den måde får fyret det kul, der skal fyres af i verden, af på den bedst tænkelige måde.
Jeg synes, at hr. Per Ørum Jørgensen skulle tage en snak med statsministeren om det, sådan at vi kan få ændret i statsministerens tale, så han siger: Danmark skal være det land i verden, der er mest afhængigt af fossile brændstoffer af hensyn til miljøet.
Det bliver en spændende diskussion.
Jeg bemærkede så, at hr. Per Ørum Jørgensen spurgte, om jeg foretrak, at kul blev fyret af på dårlige værker i Østeuropa.
Nej, det har jeg faktisk aldrig sagt noget om.
Det, jeg sagde til hr. Per Ørum Jørgensen, var, at han ingen som helst sikkerhed har for, at det reducerer mængden af kul, der bliver brændt af i Østeuropa, at vi brænder mere af i Danmark.
Pointen er jo, at det har vi ingen sikkerhed for, og det bliver måske lidt sværere for os at argumentere for, at de andre lande skal holde op med at bruge kul, når vi selv gør det, fordi det er den måde, vores statsejede energiselskab kan tjene flest penge på.
Jeg tror altså ærlig talt, at hr. Per Ørum Jørgensen er kommet lidt langt ud i sit forsøg på at forklare visdommen i det her forslag.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-06-12:
Indledningsvis er jeg nødt til at korrigere mig selv.
Jeg sagde 70.000 t biomasse, men det er 700.000 t biomasse.
Det er jo en ret væsentlig forskel, også i forhold til bestræbelserne på at nå de meget ambitiøse mål for vedvarende energi, der ligger i energiaftalen.
Men hr. Per Clausen svarer jo ikke på spørgsmålet: Vil hr. Per Clausen hellere have, at der bliver fyret med kul på et ineffektivt værk i Østeuropa end på et effektivt værk i Danmark?
Det synes jeg er helt centralt i forhold til den her debat.
Man kan så sige, at hvis det internationalt set lykkes at nå frem til, at vi har en andel, der hedder 50 pct. vedvarende energi, i 2050, må 50 pct. jo nødvendigvis være fossile brændstoffer.
Der handler det selvfølgelig om, at det sker på en så effektiv og forsvarlig måde som overhovedet muligt, og der er vi altså helt i førertrøjen i Danmark.
Det synes jeg at hr. Per Clausen skal tænke over.
Per Clausen (EL), 2008-06-12:
Det første er, at vedtagelsen af det her lovforslag - hvis det kan betale sig for DONG - fører til, at der bliver fyret mere kul af i Danmark, og at det nok bringer os længere væk fra og ikke tættere på at blive uafhængige af fossile brændstoffer.
Det andet, jeg også synes hr. Per Ørum Jørgensen skulle gøre, var at erkende, at den der snedige konstruktion med, at hvis vi fyrer mere kul af i Danmark, er vi sikre på, at det bliver reduceret et andet sted i verden, ikke holder.
Det synes jeg er et af de afgørende problemer.
Jeg ved så godt, at regeringen og regeringspartierne er overbevist om, at det bliver bedre i fremtiden.
Det må vi da håbe på, men pointen her er, at vi fyrer mere kul af i Danmark, og at det fører os længere væk fra det mål, som statsministeren siger at vi har i Danmark, og at vi ikke har nogen som helst garanti for, at det reducerer den mængde kul, man fyrer af andre steder i verden.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-06-12:
Tak, formand.
Jeg synes, det er ganske interessant at høre oppositionen i forbindelse med det her lovforslag.
Det, der jo er helt centralt i bestræbelserne på at nå de målsætninger, vi har for andelen af vedvarende energi, er jo bl.a., at vi får rigtig meget biomasse ind i det danske energisystem.
Det, man jo glemmer at sige fra oppositionens side, er, at når man lukker op for mere kul på de to kraft-varme-værker, indebærer det også, at der skal fyres med 70.000 t biomasse.
Og det er jo helt centralt i bestræbelserne på at nå de mål, vi har for vedvarende energi.
Der er så også en forskel på regeringspartierne og oppositionen i forbindelse med hele spørgsmålet om energipolitikken.
For os er det vigtigt at sige, at energipolitikken er et europæisk anliggende.
Jeg ved ikke, om hr. Per Clausen hellere vil have, at der bliver fyret kul af på et ineffektivt værk i Østeuropa end på et effektivt værk i Danmark.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-06-12:
Jeg tror, at der er rigtig mange mennesker, der har vildt svært ved at forstå, hvorfor man skal have et forslag og en beslutning om, at man på nogle områder, hvor man ikke må fyre med kul i Danmark, nu godt må fyre med kul.
Og den første beslutning, man så træffer i denne proces med helt at komme af med kul, er at give tilladelse til, at der må fyres med kul på to store danske værker, der i de seneste mange år - faktisk siden de blev etableret har haft forbud mod kul.
Hvordan hænger det sammen?
Logikken kan kun forstås på én måde.
Det er, at når det kommer til at omsætte de fine ord om, at vi helt skal af med kul, olie og naturgas, er det alligevel sådan, at indtjening til DONG vejer højere end det rent faktisk at føre en konsekvent klimapolitik.
Det er altså det, man har ud af statsministerens fine ord om grøn revolution, som han stod og sagde i går under afslutningsdebatten, og fine ord om, at vi helt skal ud af det fossile brændstofs alder, altså at når det kommer til at beslutte sig, siger man: Vi tager lige lidt mere kul - i Danmark, hvor halvdelen af den strøm, vi trækker ud af stikkontakten, i forvejen kommer fra kul.
Men faktisk er vi et land, hvor halvdelen af vores strøm kommer fra kul.
Var det så ikke på tide at få den kulanvendelse trappet ned, så vi rent faktisk bevæger os frem mod, at vi ikke har kul, altså at vi udfaser det?
Men nej, her var det bare vigtigere, at DONG fik mulighed for at tjene flere penge, så pyt med det, så kan vi godt vente med det her til om nogle flere år.
Det er simpelt hen bare hamrende inkonsekvent.
Mette Gjerskov (S), 2008-06-12:
Regeringen vil med det her lovforslag ophæve kulstoppet.
Det betyder, at man nu har tænkt sig at proppe en større andel kul ind i vores kraft-varme-værker.
Jeg ved ikke rigtigt, hvad man egentlig overhovedet skal sige om det her forslag andet end: Hvordan kan man finde på det?
Det er 2008, det er ikke 1968 eller et eller andet årstal, hvor man tror man bare kan fyre kul af, som man har lyst til, uden at det har nogen konsekvenser.
Det mener jeg faktisk er uansvarligt, og det er især et problem i forhold til de andre lande.
For hver dansker bruger 4,7 kg kul om dagen, og Danmark ligger som nr. 11 på verdensranglisten over kulforbrug.
Det er ikke noget, vi kan være stolte af; det er ikke en verdensrangliste, vi kan være stolte af; det er ikke et kulforbrug, vi kan være stolte af.
Det er jo faktisk sådan, at vi i månedsvis har prøvet at tale regeringen til fornuft i den her sag og finde nogle kompromiser, som ikke er lige så skadelige for Danmarks omdømme som det bare uhæmmet at bruge løs af kul.
Desværre er det ikke lykkedes, og derfor skal vi stemme nej til forslaget i dag.
Vi mener, at forslaget er dybt, dybt skadeligt for klimaet.
Det er dybt skadeligt for Danmarks omdømme op til klimatopmødet næste år, og det er faktisk også rigtig usolidarisk - hvis det må være tilladt en socialdemokrat at bruge sådan et udtryk - at vi bare bruger løs af kul og forventer, at andre lande vil reducere i stedet for.
Jeg vil derfor indtrængende appellere til regeringen om at genoverveje det her.
Nu er det sidste chance, i dag er tredjebehandlingen.
Vi Socialdemokrater stemmer nej, men vi ville allerhelst have, at det her forslag blev taget helt af bordet.
Kunne vi ikke bede regeringen om at genoverveje det?
For det ville være bedst for Danmark, for klimaet og ikke mindst for vores omdømme.
Kim Mortensen (S), 2008-06-12:
Jeg forstår klima- og energiministerens svar på den måde, at det godt kan lade sig gøre og er en mulighed, eksempelvis på Bornholm og for SYD ENERGI, at udbyde fibernet til elselskabets kunder, hvis det ligger i naturlig forlængelse af de aktiviteter, man i forvejen udfører.
Jeg er meget tilfreds med, at ministeren her fra talerstolen nu har givet energiselskaberne den mulighed, og jeg håber, at opfølgningen på lovgivningsarbejdet og den administration, som Energistyrelsen efterfølgende laver i forhold til energiselskaberne, også kommer til at afspejle ministerens bemærkninger her.