runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-10-25:
Nu er vi jo alle sammen godt klar over, at det her er de allerførste lovforslag, som den nye erhvervsminister får æren af og opgaven med at få igennem Folketinget.
Men det er jo sådan, at når man arver noget, har man også lov til at lade være med at vedgå arv og gæld.
Og der kunne det være spændende at høre, om det her var en af de ting, som den nye erhvervsminister kunne finde på at sige nej tak til.
Vi andre kunne glæde os over det, hvis det var tilfældet, og så vil jeg love, at jeg nok skal rose ministeren endnu mere.
Men jeg vil gerne helt grundlæggende høre erhvervsministeren om det her med de mange høringssvar, som er kritiske over for det her lovforslag.
Ministeren fortæller det jo, som om det er en stor, positiv historie.
Så er det bare lidt underligt, at der kommer en masse grædekoner fra alle brancher i Danmark – Dansk Industri, Dansk Erhverv, Håndværksrådet og alle mulige andre – som siger: Jamen det her duer slet ikke.
Det her skader konkurrencen, det skader de private markeder, og det er med til at fordyre de offentlige indkøb osv.
Det er simpelt hen så meget i hver sin grøft, at det er svært at finde ud af, hvad det egentlig er, vi skal tro.
Jeg har så forstået på Socialdemokraternes ordfører, at de gerne vil lytte, og jeg hørte også fra SF's ordfører, at man også havde overvejet nogle ting.
Så er det, det bliver spændende, for nu vil jeg gerne høre, hvad det er, man har overvejet fra ministerens side.
Helle Sjelle (KF), 2012-10-25:
Vi arbejder for et stærkt erhvervsliv, en mindre offentlig sektor og et lavere skattetryk, og det aktuelle forslag svækker efter vores opfattelse erhvervslivet, udvider det offentliges opgaver og er spild af gode skattekroner.
Vi synes f.eks., at det er betænkeligt at ophæve annonceringspligten, fordi den er med til at skabe gennemsigtighed og styrke konkurrencen.
Altså medfører lovforslaget en begrænsning af konkurrencen og mindre gennemsigtighed på markedet efter vores mening.
Konkurrencen om at løse offentlige opgaver bedst og billigst bliver fjernet, og det kan så være med til at fordyre det offentliges indkøb og belaste en allerede presset offentlig økonomi og skade skatteborgerne, som ikke får optimalt udbytte af deres skattekroner.
Vi mener, at det offentliges ydelser skal være præget af den bedst mulige kvalitet til færrest mulige penge.
Det er af hensyn til den, der modtager en offentlig ydelse og af hensyn til skatteyderne, og det sker altså bedst efter en sund konkurrence.
Derfor vil der også ske en øget konkurrenceudsættelse, udbud og privatisering, og det her forslag går efter vores mening opfattelse i den modsatte retning.
Vi er meget optaget af, at det offentlige ikke må stå i vejen for det private initiativ.
Det private initiativ skal derimod fremmes, og erhvervslivet skal have friheden til at udvikle sig og skabe vækst.
Alt i alt har vi altså meget svært ved at se, hvad det er, der rimeliggør det her aktuelle forslag.
Argumenterne, der er fremført for forslaget, holder efter vores opfattelse ikke.
Til gengæld er det vores opfattelse, at det her forslag vil skade dansk erhvervsliv, og vi mener, at det bør gøre indtryk, når der i høringssvarene er kritiske udtalelser som f.eks. følgende fra bl.a. Dansk Erhverv, som siger, at de mildest talt ikke er begejstret for lovforslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2012-10-25:
Med det her lovforslag ønsker vi ikke at få færre udbud i den offentlige sektor, men vi ønsker at få smartere og mere gennemtænkte udbud i den offentlige sektor.
I dag er det sådan, at hver eneste lille opgave i kommuner og regioner skal sendes i udbud.
Det koster en masse penge for kommuner og regioner at administrere, og nogle gange får man heller ikke nok ud af det, fordi opgaven er for lille, til at det giver noget ude på markedet.
Generelt er det jo sådan, at udbud af en offentlig service eller opgave sikrer den laveste pris for staten, for kommunen eller for regionen og dermed for skatteyderne.
Det sikrer mere konkurrence på markedet, og derved kommer der innovation og udvikling i virksomhederne.
Med det her lovforslag tager vi pligten til at sende de her små såkaldte bilag II B-tjenesteydelser i udbud fra kommuner og regioner.
Vi vil gerne have, at de ikke skal sende dem i udbud, men i stedet for koncentrere deres kræfter på at lave store, innovative og smarte udbud.
Lovforslaget giver også kommunerne øget mulighed for at udføre opgaver for andre offentlige myndigheder.
Det giver stordriftsfordele.
En tredjedel af lovforslaget handler om den såkaldte omsætningsgrænse i de selskaber, hvor der sidder kommuner eller regioner.
Den grænse øges fra 25 til 50 pct., og dermed øges grænsen for, hvor stor en andel af omsætningen der må komme fra salg til andre end kommuner og regioner.
Kommunernes og regionernes mulighed for at deltage i offentligt-private selskaber styrkes på den måde, og det er også et ønske fra Radikale Venstres side.
Samlet set kan vi støtte lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-10-25:
Vi har tre relativt hurtigt overståede lovforslag her i Folketinget i dag, og de hører under den nye erhvervsminister – som jeg så kan set er nede at rådføre sig med sine embedsmænd.
Det synes jeg også kan være vigtigt, i hvert fald i den her sag.
For jeg var jo lidt hurtigt med at give lidt ros til regeringen – det var så til den tidligere minister, men jeg vil gerne lade den gå videre til også den nye, vi skal ikke være fedtede i dag – men rosen gælder bare desværre ikke det her lovforslag, for det lovforslag er altså for meget af det gode.
Jeg synes, at det er grundlæggende problematisk, at vi kan se, at der kommer så mange og så massive høringssvar fra så at sige alle de danske organisationer, som er brancheorganisationer og talerør osv. fra de danske frie erhverv, de danske brancher.
Det er jo altså sådan, at vi i Danmark har problemer med at fastholde vores privatansatte, og at vi får flere offentligt ansatte.
Det sidste har så været op og ned, kan man sige, men generelt er det vanskeligt at fastholde de private job i Danmark.
Derfor er vi i Dansk Folkeparti meget bekymrede over det her forslag, for vi mener sådan set, at der er grund til bekymring.
Vi tror på de bekymringer, som der bliver orienteret om i de høringssvar, vi har fået fra en lang række forskellige organisationer, nemlig fra Dansk Byggeri, Landbrug & Fødevarer, Dansk Erhverv, Dansk Industri, Advokatsamfundet, Håndværksrådet osv.
Der er rigtig mange.
Hele vores transportsektor er også med i et af de her høringssvar.
Der er grundlæggende grund til bekymring set i forhold til, at det her lovforslag reelt mindsker konkurrencen.
Det er ikke det, vi har brug for i dag.
Vi har faktisk brug for, at vi stimulerer væksten, og at vi øger antallet af ting, der bliver sat i udbud til de private virksomheder for at skaffe private job i Danmark.
Samtidig siger man også, at det her reelt vil fordyre de offentlige indkøb, fordi der måske vil være færre, der byder, og når der er færre, der byder, er der også nogle, der vil sige, at så er der sådan set ingen grund til at spidse pennen alt for meget i nedadgående retning.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte lovforslaget på det foreliggende grundlag, og vi håber selvfølgelig, at erhvervsministeren vil anerkende, at de her høringssvar skal tages dybt, dybt alvorligt.
Det gør man ikke bare ved at sige, at man vil lytte.
Det gør man ved at handle.
Karl H. Bornhøft (SF), 2012-10-25:
Jeg skal på vegne af SF's ordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, sige følgende: Formålet med Vækstfonden som offentlig institution er jo som bekendt, at den skal fremme innovation og fornyelse i dansk erhvervsliv.
Det sker ved at stille kapital og kompetencer til rådighed for danske virksomheder, og dermed spiller Vækstfonden faktisk en vigtig rolle i vores samfund.
Den rolle bliver ikke mindre væsentlig i en krisetid, som vi befinder os i nu.
Ja, vi skriger jo næsten på det.
Lovforslaget, vi behandler i dag, vil opdatere og præcisere reglerne for Vækstfondens arbejde.
Det kan den godt allerede i dag, og SF ser ikke noget problem i, at den mulighed bliver udvidet, tværtimod.
Med lovforslaget sker der desuden en professionalisering af Vækstfondens bestyrelse, idet vurderingen er, at en bestyrelse med en bred erhvervsmæssig indsigt vil kunne bidrage væsentligere, end den nuværende bestyrelse har gjort.
Andreas Steenberg (RV), 2012-10-25:
Som hr. Benny Engelbrecht fra Socialdemokraterne sagde, er Vækstfonden en central aktør i at få lån ud til virksomhederne i den her finanskrise, vi står i.
Der er mange virksomheder, der oplever problemer med kreditten og med at få adgang til lån, når de skal udvide, og Vækstfonden er et af de initiativer, som et bredt flertal her i Folketinget har taget for at få løst den kreditklemme, som den kaldes.
Vi er også med i flertallet, og det er vi rigtig glade for.
Vækstfonden får lov til at lave flere tjenesteydelser, hvilket den sådan set allerede gør, men nu får den så også lovhjemmel til at fortsætte det og udvide de tjenester lidt mere.
Til sidst gør man bestyrelsesudpegningen mere fleksibel for at professionalisere Vækstfondens arbejde.
Vi er med på alle tre delelementer i det her lovforslag og kan støtte det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-10-25:
Der er blevet sagt meget om, hvad det her lovforslag går ud på.
I sin enkelhed kan man jo kort opsummere det sådan, at formålet med det her lovforslag er at opdatere og præcisere den lov, der allerede eksisterer om Vækstfonden.
Det er jo sådan, at vi igennem en periode har lavet nogle enkelte ændringer med henblik på at gøre Vækstfondens arbejde så retvisende som overhovedet muligt set i forhold til de udfordringer, som det danske samfund står over for.
Vi deler til fulde de bekymringer og de anerkendelser, som der kom fra eksempelvis Socialdemokraternes ordfører om, at det er vigtigt, at vi understøtter den danske vækst alle de steder, hvor vi kan, og at det også er vigtigt, at vi fra politisk side har fokus på at sikre finansiering de steder, hvor det kan knibe med finansiering, hvis ellers projekterne er både lødige og velformulerede og velbeskrevede og også tåler dagens lys i forhold til at kunne give overskud.
Alt i alt er det rigtig mange gode initiativer, som er kommet til veje på baggrund af nogle af de mange milliardgarantier, som der er givet igennem årene via Vækstfonden.
Tidligere var der jo en del kritik af Vækstfondens virke, og det var også en kritik, som Dansk Folkeparti fremførte.
Det var en kritik, som var der dengang, da det var mindre problemfyldt at få rejst finansiering, og der var kritikken jo sådan set, at Vækstfonden i al for høj grad tilgodeså de helt store danske virksomheder og ikke de små og mellemstore virksomheder.
Det var nogle af de ting, som vi fik ændret, bl.a. ved en af de aftaler, som der blev indgået i forligskredsen osv.
Det betyder så også, at Vækstfonden i dag har et mere bredt sammensat tilbud, som også gavner de små og mellemstore danske virksomheder.
Det andet vedrørende indstillingsret til Vækstfondens bestyrelse osv. er rimeligt, og det kan vi også støtte.
Jeg ser ingen grund til at gå ind og beskrive detaljeret, hvorfor den er, som den er, men alt i alt synes vi selvfølgelig, at det er vigtigt, at bestyrelsen også opererer og agerer professionelt, og at det også er folk, som er så kompetente som overhovedet muligt, som skal sidde og være med i den bestyrelses arbejde. Så Dansk Folkeparti anbefaler lovforslaget til vedtagelse i sin nuværende form.
Laura Lindahl (LA), 2012-10-25:
Da hr. Ole Birk Olesen fortsat ikke har mulighed for at være til stede i salen i dag, vil jeg fremføre Liberal Alliances ordførertale vedrørende L 27.
At den pligt, Vækstfonden i dag har til at sikre uafhængig rådgivning, når der indskydes kapital i små og mellemstore virksomheder, bortfalder, har vi umiddelbart heller ingen problemer med.
Vi er imidlertid lidt skeptiske over for den del af lovforslaget, der bemyndiger Vækstfonden adgang til at udføre tjenesteydelser, og vil følge behandlingen i udvalgsarbejdet, før vores endelige stillingtagen til det samlede lovforslag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-10-25:
Tak for det.
Da Venstres ordfører på lovforslaget, hr. Preben Bang Henriksen, desværre er forhindret i at være her, skal jeg på hans og Venstres vegne fremføre følgende: Lovforslaget vedrører en ajourføring af reglerne for Vækstfonden med henblik på at give et retvisende billede af grundlaget for Vækstfondens virksomhed.
Således præciseres det nu, at Vækstfonden kan eje mere end 50 pct. af en virksomhed, og det er jo i høj grad relevant i forbindelse med konkurser og under rekonstruktioner.
Herudover indebærer forslaget en afskaffelse af en særlig indstillingsret til Vækstfondens bestyrelse, ligesom særregler om aktiedeponering i Vækstfonden til sikkerhed for medarbejderskat på optionsordninger også afskaffes.
Venstre kan tilslutte sig forslaget, som jo grundlæggende sørger for en nødvendig ajourføring af grundlaget for Vækstfondens virksomhed.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-10-25:
Jamen det er da, som det også bliver fremdraget her, ganske alvorligt, hvis de her retningslinjer ikke bliver fulgt.
Vi vil selvfølgelig følge det ganske nøje, og jeg mener faktisk også, at det er noget af det, der kunne blive drøftet i udvalget efterfølgende.
Helle Sjelle (KF), 2012-10-25:
For os Konservative
betyder det som sagt meget, at der er nogle gode betingelser for erhvervslivet, og derfor er det også vigtigt, at iværksætterne og de små og mellemstore virksomheder har nogle rigtig gode muligheder for at udvikle sig.
Det bidrager Vækstfonden jo til – den spiller en væsentlig rolle i den udvikling, og derfor er det også af stor betydning, at loven om Vækstfonden er opdateret og præcis i forhold til fondens aktiviteter.
Det er netop det, som det her lovforslag meget gerne skulle medføre, og derfor støtter vi lovforslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2012-10-25:
Som jeg også sagde i min ordførertale, så er det jo altså sådan, at det meget ofte giver god mening at se på den konkrete opgave, inden man sender den i udbud, og inden man laver annoncering.
Og det er lige præcis det, som er hele pointen, altså at vi sådan set har tillid til, at de enkelte kommuner er i stand til at foretage en udmærket vurdering af det.
Som det er allerede i dag, har kommunerne jo ikke pligt til at overlade opgaver til private, men kan vælge at udføre opgaven selv, og i de tilfælde, hvor den enkelte kommune vurderer, at det giver mening, kan den også lade en privat varetage opgaven.
Annonceringen kan også være dyr for de virksomheder, der byder ind.
Altså, der er eksempler på, at annonceringen af opgaver af den her karakter faktisk også er med til at fordyre det for de virksomheder, der byder, og det skal man selvfølgelig tage med i betragtning.
Jeg er ret sikker på, at man i sidste ende vil se, at det her faktisk er en ganske god måde at tilgå området på.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-10-25:
Jo, men altså med hensyn til det der med at lytte, så er det jo altid fint, at ordføreren siger, at Socialdemokraterne er parate til at lytte.
Det er jo lidt noget andet.
Det giver mindre gennemsigtighed og mindre åbenhed omkring offentlige udbud.
Det er uklart, hvornår en opgave overhovedet skal konkurrenceudsættes, og så er der det, at det faktisk ender med reelt at fordyre mange af de offentlige indkøb.
Det er nogle af de kritikpunkter, der er kommet, og det er da nogle meget væsentlige, grundlæggende kritikpunkter, som kommer fra så at sige hele den danske detailbranche.
Rigtig mange private virksomheder har udtrykt den her bekymring, og så siger ordføreren: Jamen vi lytter.
Det er det, vi er interesseret i, og der synes jeg måske at ordføreren skulle prøve at reflektere lidt over, hvad man konkret vil gøre med de her mange kritiske høringssvar.
Siden man gerne vil lytte, vil man så også gerne handle?
Benny Engelbrecht (S), 2012-10-25:
Jeg er sikker på, at hvis hr. Hans Kristian Skibby havde siddet tættere på døren, end jeg gjorde, da hr. Frank Aaen lidt tidligere under behandlingen af denne sag ganske kortvarigt trådte ind i salen, så havde det været hr. Hans Kristian Skibby og ikke undertegnede, som havde fået lov til at stå her på talerstolen og meddele, at Enhedslisten kan støtte lovforslaget.
Jeg tror, det indebærer en vis grad af tilfældighed, men jeg skal gerne lade gå videre til hr. Frank Aaen, at man også i fremtiden ønsker at blive tilgodeset i den retning fra Dansk Folkepartis side.
Det skal jeg naturligvis sørge for at sige til ham.
Jeg er naturligvis opmærksom på, at der har været en debat og dialog omkring det her lovforslag, men jeg synes også, at vi på en række områder har lyttet til de kommentarer, der er kommet ind.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-10-25:
Det virker egentlig på en måde lidt komisk, at hr. Benny Engelbrecht skal meddele, hvad Enhedslisten synes om det her lovforslag.
Det er jo noget, der faktisk har groet i Enhedslistens baghave, kan man sige.
Der er nogle, der politisk går ind for, at det skal være sådan, men vi er også nogle, der er stærkt bekymrede for, om det er den måde, som det danske samfund skal udvikle sig på.
Vi er faktisk nogle, der synes, at det er et problem, at de private virksomheder bliver mere og mere pressede.
Og det bliver de også med det her lovforslag, hvis det bliver vedtaget.
Jeg noterede mig, at ordføreren under debatten om et andet lovforslag for en halv times tide siden sagde, at det var glædeligt, at der kun var et enkelt høringssvar, og at det høringssvar i øvrigt var positivt.
Her er der så en hel række af kritiske høringssvar fra Dansk Industri, Dansk Erhverv, Landbrug & Fødevarer og Håndværksrådet og alle mulige andre af dem, der typisk taler på private virksomheder og selvstændige erhvervsdrivendes vegne.
Giver det ikke en vis grund til bekymring hos Socialdemokraterne?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-10-25:
Tak for ordet og tak for bemærkningerne.
Lovforslaget, som vi i dag førstebehandler, har til formål at gennemføre en række ændringer og præciseringer af lov om VækstFonden.
Det gør vi, så loven bliver mere retvisende i forhold til VækstFondens aktiviteter.
Generelt har VækstFonden over de seneste år fået en stadig vigtigere rolle i forhold til gennemførelse af politiske initiativer og styrkelse af markedet for risikovillig kapital, og det skal ikke mindst ses i lyset af krisen.
Senest har VækstFonden som opfølgning på udviklingspakken, som et bredt politisk flertal bestående af regeringen, Socialdemokraterne, Socialistisk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og De Konservative vedtog den 2. marts 2012, fået hjemmel til at kunne optage lån for at kunne tilbyde ansvarlige lån til private virksomheder.
Lovforslaget indebærer, at VækstFonden fremover får mulighed for at udføre tjenesteydelser.
Kapitalforvalterrollen vil være snævert defineret og indeholde begrænsninger, så der er tale om tilfælde, hvor fonden har særlige forudsætninger for at udføre tjenesteydelsen, f.eks. fordi markedet ikke kan levere en løsning.
Samtidig skal fonden udføre kapitalforvalterrollen uden at konkurrere med det almindelige kommercielle marked.
Med lovforslaget fjerner vi også indstillingsretten til VækstFondens bestyrelse, for så vidt angår Danmarks Vækstråd og Rådet for Teknologi og Innovation.
Det gør vi med henblik på at professionalisere bestyrelsen og forenkle udpegningen af medlemmerne.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget og håber på en konstruktiv debat i udvalget.
Michael Aastrup Jensen (V), 2012-10-25:
Jeg må indrømme, at jeg ikke tror, at de ankepunkter, som vi har, kommer som nogen overraskelse, for dem har man kunnet læse om mange forskellige steder, og dem gjorde vi også gældende på det pågældende ene møde.
Jeg vil sige til ministeren, at der stadig væk er uklarhed om det med de økonomiske krav.
Hvad er det for nogle museer, der vil lukke?
Vil museerne lukke?
Og er ministeren ligeglad med det?
Vi hørte jo Socialdemokratiets ordfører sige i sin ordførertale, at det var han egentlig ligeglad med, for han mente, at det var vigtigt at have robuste enheder.
Derfor er der altså et hav af museer, der ikke ved, hvad det betyder.
Vi hørte Socialdemokratiets ordfører sige, at mag.art. var en garanti for, at det var o.k.
Andre lignende uddannelser ved vi heller ikke på forhånd om er o.k., så der er et hav af punkter, som museerne altså lige nu er meget nervøse for.
Uffe Elbæk (RV), 2012-10-25:
Jamen så vil jeg da svare hr. Michael Aastrup Jensen, at jeg ikke håber, at det her udspil er så chokerende for Venstre, som det lyder til.
Jeg har dyb respekt for de spørgsmål, der er rejst, og vi skal tage debatten i udvalget.
Jeg tror også bare, at noget af den diskussion, der har været i salen her i formiddags, bygger på en misforståelse, og den skal jeg nok selv tage på mig, hvis det viser sig, at vi ikke har været gode nok til at informere og svare.
Noget af det bygger på misforståelser, det tror jeg oprigtigt at der er tale om.
Det bliver nævnt, at man fra Venstres side er skuffet over, at man ikke blev indkaldt til flere møder efter sommerferien.
Det, der var forløbet, var, at regeringen kom med et lovforslag, som blev sendt i høring, og vi havde et fælles ordførermøde med alle partiernes ordførere, hvor vi diskuterede lovforslaget.
Så er det rigtigt, at der ikke yderligere har været en dialog, og jeg vil da gerne fremadrettet overveje, om man kunne gribe det anderledes an.
Det vil jeg altid gerne overveje.
Jeg kan i hvert fald høre, at der fra Venstres side har været et ønske om at have været dybere inde i forløbet, og det tager jeg med tilbage.
Mette Bock (LA), 2012-10-25:
Igen vil jeg sige, at når der er udtrykt det her ønske fra museumsverdenen selv, må museumsverdenen jo også selv løfte i forhold til det.
Altså, så må man de steder, hvor man siger at der er behov for et forskningsmæssigt løft, gå ind og prioritere i forhold til de midler, der er til rådighed.
Jeg synes ikke, det er passende, at vi, selv om det et ønske, der kommer nedefra, så fra Folketingets side skal skubbe det ned over dem.
Og det, at der andre steder findes tilsvarende krav, er jo sådan set ikke et argument for, at man så skal fortsætte ad et spor, hvis det er et forkert spor.
Så jeg vil bare opfordre til, at man løfter det her punkt op i den kommende diskussion og så drøfter, om det er rimeligt, eller om det ikke er rimeligt, og i virkeligheden har tillid til, at noget af det her faktisk, lige præcis hvad angår det formelle uddannelsesniveau, er noget, som godt kan drives af museerne selv.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-10-25:
Jeg lytter til det, fru Mette Bock siger.
Så vi kan godt prøve at løfte det op, og der må fru Mette Bock være behjælpelig med at sige, om det er ret og rimeligt, at man gør det på den måde.
Igen vil jeg også bare sige, at fra museumsverdenen er der givet tydeligt udtryk for, at man ønsker – det er faktisk udtrykt i bred enighed – at forskningen skal styrkes.
Og derfor har det jo været naturligt for os at prøve at lægge det ind i den ramme, som er rammen og strukturen for det, der er forskningsstrategien generelt.
Mette Bock (LA), 2012-10-25:
Jeg synes, der er rigtig mange gode takter i det her lovforslag, men der er også nogle ting, som jeg synes må undre rigtig meget, f.eks. ph.d.-kravet.
Altså, vi lever i en verden, hvor det at tage en uddannelse er et udmærket afsæt.
Men enhver, der har været arbejdsgiver, vil vide, at det jo handler om, hvad det så er for erfaringer, der bygges oven på, hvad det er for en videre uddannelse, man tager, hvordan man orienterer sig i forhold til udvikling, tendenser osv. osv. Derfor synes jeg, det er meget bagudrettet og i virkeligheden meget gammeldags at stille den slags krav.
Jeg synes, det er en tidsel i lovforslaget, og jeg vil opfordre til, at Socialdemokraterne også anerkender, at vi lever i et vidensamfund, hvor viden kan opsamles og indhentes på en lang række forskellige måder.
Jeg synes ikke, det er passende, at vi fra Folketingets side skal stille ganske bestemte uddannelseskrav i forhold til bestemte typer af institutioner.