runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2007-03-13:
De øvrige ordførere har sådan set været inde på, hvad lovforslaget går ud på, men alligevel vil jeg også lige komme ind på det og selvfølgelig også udtrykke glæde over, at regeringen ikke kom igennem med sin oprindelige tanke om at afskaffe 10. klasse.
Jeg synes, det er positivt, at man lægger op til, at den tidligere vejledningsindsats skal styrkes og målrettes eleverne med de største behov.
Jeg tror ikke, det er så lang tid siden, jeg så en undersøgelse, som viste, at vejlederne er rigtig gode til at vejlede de elever, som rent faktisk godt ved i forvejen, hvad de vil, og det er selvfølgelig meget godt.
Men de skulle jo sådan set også være rigtig gode til at vejlede de elever, som ikke er helt sikre på, hvad de vil efter folkeskolen.
Det sætter man nu største fokus på og siger, at det arbejde skal man altså give en skalle derude, og det synes jeg er rigtig positivt.
Jeg synes også, det er positivt, at man slår fast, at elever, som er skoletrætte eller har andre problemer, har mulighed for at få et forløb uden for folkeskolen.
Det kan være på et værksted, det kan være i forskellige praktikforløb, og det synes jeg er utrolig positivt.
Det kan forhåbentlig være med til at sikre, at vi får restgruppen med og får den i gang med noget positivt efter folkeskolen.
Uddannelsesplanen for de elever, der vælger 10. klasse, skal gå på, hvad den enkelte elev ønsker at opnå med 10. klasse, hvad målsætningen er, og hvad eleven kunne tænke sig at begynde på efter 10. klasse.
Også set i sammenhæng med det lovforslag, som vi skal behandle efterfølgende, synes jeg egentlig, man har sikret en god balancegang mellem det, som den nuværende 10. klasse indeholder, og de ting, der er behov for at forbedre.
Jeg synes, det er godt, at man gør introduktionskurserne obligatoriske, og jeg synes også, det er positivt, at man åbner mulighed for brobygning i 9. klasse, og at der er 2 ugers brobygning i 10. klasse til to forskellige uddannelser.
Derudover synes jeg, det er godt, at der også bliver mulighed for at tilknytte en mentor til de unge, som har behov for det.
Denne mentor skal også følge de unge over i f.eks. en erhvervsuddannelse, og det lovforslag, vi skal behandle senere, lukker også mere op for at bruge mentor på erhvervsuddannelserne.
Jeg synes også, det er positivt, at kommunerne bliver forpligtede til at udføre opsøgende arbejde over for unge under 25 år, så de også kan komme i gang med at foretage sig noget fornuftigt, få et arbejde eller få en uddannelse.
Tina Nedergaard (V), 2007-03-13:
Dette lovforslag retter sig som de øvrige på undervisningsministerens område, som vi skal behandle i aften, mod at sikre flest mulige unge en ungdomsuddannelse.
Vi står i Danmark over for en stor udfordring, fordi op mod hver fjerde eller hver femte unge helt opgiver at gennemføre en egentlig uddannelse.
De tider, hvor man kunne klare sig med folkeskolens grundlæggende færdigheder på arbejdsmarkedet, er forbi, hvorfor det er glædeligt, at regeringen med bl.a. dette lovforslag understøtter målsætningen om, at 95 pct. af alle unge skal komme igennem en uddannelse.
Forslaget indeholder en klar styrkelse af vejledningen af ikke kun de helt unge, men også de voksne.
Den tidlige vejledningsindsats styrkes allerede fra 6. klasse, hvor der skal gøres en indsats for de unge, som kan forudses at løbe ind i uddannelsesmæssige problemer.
Særlig fokus sættes der på de skoletrætte, som med forslaget får forbedret mulighed for forløb uden for den almindelige undervisning, f.eks. i form af praktik uden for skolen.
Det vil efter Venstres opfattelse styrke deres almene kompetencer, men formentlig også medvirke til en bedre fornemmelse for, hvad alle de teoretiske færdigheder og kundskaber skal anvendes til.
Det giver også øget mulighed for den unge til at lære andre voksne at kende – voksne, som måske griber den unge lidt anderledes an end lærerne hjemme på skolen.
Forslagets bestemmelser om brobygning i 9. klasse vil på samme vis give den enkelte elev større afklaring og måske endda oplevelser, som giver den unge lyst til at uddanne sig videre og lære endnu mere.
De nuværende præsentationskurser ændres til introduktionskurser og gøres obligatoriske allerede i 8. klasse.
Det betyder, at de indtryk, eleven høster her, allerede kan inddrages i undervisningen i skolens afsluttende klasser.
Endelig indeholder lovforslaget en forpligtelse for kommunerne til at følge op på alle unge under 25 år, som ikke har gennemført en ungdomsuddannelse.
Dette er meget positivt, da det, som jeg nævnte indledningsvis, ikke længere er tilstrækkeligt at have en grundskoleuddannelse som baggrund på arbejdsmarkedet.
En ungdomsuddannelse giver også langt bedre mulighed for at være aktivt deltagende i et demokratisk folkestyret samfund som det danske.
Venstre støtter lovforslaget.
Carsten Hansen (S), 2007-03-13:
Det er jeg jo glad for at høre.
Jeg kan godt finde talen frem fra den daværende konservative ordfører, der jo gik meget op i, hvorfor der ikke var behov for, at vi gjorde en særlig indsats.
Dengang var det for det første kun, til den unge blev 19 år, at man skulle gøre en særlig indsats, og for det andet var det ikke nødvendigt.
Det skulle kommunerne bare klare.
Men jeg synes sådan set, det er fuldstændig ærligt og rigtigt at sige: Her har vi skiftet synspunkt, fordi vi skal nå nogle fælles målsætninger og regeringen har fået nogle nye målsætninger, nemlig at 95 pct. af alle skal have en uddannelse.
Men tak for svaret.
Men lad det nu ligge, vi har i fællesskab nået et godt resultat her.
Jeg har to spørgsmål.
Jeg tror, vi er mange, som er enige i de intentioner, der er i lovforslaget, men det ene spørgsmål er om erhvervspraktik.
Vi snakker jo om brobygning med de obligatoriske 2 uger og tilvalg på 4 uger, men hvad angår den helt almindelige erhvervspraktik, der foregår i 8. og 9. klasse, kunne jeg så høre lidt om, hvad ministeren mener om den i forhold til brobygningsforløbet, hvor vi jo er enige om det, der står?
Det andet vedrører, at der er nogle steder i landet, hvor man faktisk har nogle meget gode forsøg og gode ordninger med 10. klasse-centre, der i samarbejde med vores tekniske skoler og andre jo laver nogle lidt længerevarende forløb end de brobygningsforløb, der er her.
Og det er især de grupper, som det her forslag også sigter på, nemlig de unge, som måske har lidt sværere forudsætninger end andre, der kommer i gang her.
Der vil jeg spørge ministeren: Hvordan ser ministeren i virkeligheden på det?
Bertel Haarder (V), 2007-03-13:
Den formulering fra regeringsgrundlaget, som blev citeret, ligger jo ikke så langt fra det, der står i det 10. klasse-forslag, som vi om lidt skal behandle.
Det taler om, at 10. klasse især skal målrettes dem, som har brug for afklaring, og som har brug for flere kundskaber.
Der er ikke så stor forskel.
Det er det, jeg mener med, at retningen er den samme.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Carsten Hansen (S), 2007-03-13:
Jeg tror, undervisningsministeren blev så optaget af at svare på det om 10. klasse, at han glemte at svare på de spørgsmål, jeg i virkeligheden stillede.
Men jeg vil gerne lige holde fast i den gode gammeldags erhvervspraktik, hvor en elev kommer ud og prøver at være håndværker eller noget andet.
Der er tit nogle, der får afklaret deres uddannelsesvalg den vej rundt.
Det er det ene.
Det andet er, at nogle 10. klasse-centre har et samarbejde med produktionsskoler og tekniske skoler om et lidt længerevarende erhvervs- og brobygningsforløb end de uger, der tales om her.
Jeg kan godt forstå, at der selvfølgelig skal være styr på økonomien, men jeg kunne godt forestille mig, at man også indbyggede en eller anden form for dispensationsmulighed de steder, man kører det, så der er styr på det.
Det vil jeg egentlig godt høre ministerens mening om.
Til sidst: Nu er det jo ikke sådan, at vi ude i virkeligheden kan overbevise folk om noget, de bare går og tror, eller om noget, de ikke kan læse selv.
De var mere enige med os.
Tina Nedergaard (V), 2007-03-13:
Jeg ønsker ikke at udlægge ordførerens ord eller forslag forkert.
Det er blot det, at vi bare, når Socialdemokraterne gør sig til talsmand for, at et tilbud, som gives til de unge, som er ligeværdigt, og som koster staten mere, når det drejer sig om den private, selvstændige udbyder på skoleområdet, med spænding imødeser, at det samme vil ske på en lang række andre offentlige ydelser, fordi vi i Venstre er optaget af, netop at borgeren har et frit valg mellem de forskellige leverandører, mellem offentligt og privat.
Så det ser vi bare frem til.
Kim Mortensen (S), 2007-03-13:
Det skulle være en enkelt kommentar: Socialdemokratiets oprindelige forslag indeholdt obligatorisk brobygning for 10.-klasses-centrene i for hold til efterskolerne
, så for ikke at Venstres ordfører får udlagt vores oprindelige forslag forkert, synes jeg lige, at jeg med det samme ville korrigere det her.
Tina Nedergaard (V), 2007-03-13:
Det har jeg bl.a. redegjort for på større møder, også løbende med efterskolerne.
Det var således med regeringens forslag, at det sagtens kunne rumme efterskolerne, også som 10. klasses udbydere.
Det er helt klart, at det afhænger af, hvilket fokus man har lagt på forslaget.
Men i den udmøntning, som vi forestillede os den i Venstre, ville der overhovedet ikke have været nogen problemer i det.
Det har jo også vist sig – det er jeg meget, meget positiv over for – at Efterskoleforeningen repræsenteret ved sin formand, Anna Kolind, meget konstruktivt er gået ind i drøftelserne af netop, hvordan man kunne sikre en obligatorisk brobygning i 10. klasse også for efterskolesektoren.
For så vidt, at hr. Kim Mortensen mener, at man havde et særligt problem med det i efterskolesektoren, kunne hr. Kim Mortensen jo have forhindret det, i og med at han er forligspart.
Det, der er væsentlig for Venstre, er, at vi, samtidig med at vi bevarer det frie valg imellem uddannelsessystemer og skoleformer, også tager det helt afgørende hensyn til de unge, der i dag ikke får en ungdomsuddannelse.
Den balance mener vi er holdt meget fint i lovforslaget, men der er jo ingen grund til at nedgøre regeringens forslag, som bar nogle af de samme goder i sig.
Kim Mortensen (S), 2007-03-13:
Nu synes jeg måske lige, at jeg vil kvittere for ordførerens ros til Socialdemokratiet, altså at det er Socialdemokratiet, der sådan har sikret efterskolerne, som jeg forstår er det private alternativ i det her tilfælde.
Men det, der egentlig kunne være interessant at få Venstres ordfører til at forklare lidt, er, hvor det her såkaldte private alternativ, efterskolerne, som rigtig mange unge mennesker har rigtig god gavn af at gå på, var, altså om efterskolerne indgik i regeringens oprindelige forslag til løsning af de opgaver, der ligger i 10. klasse?
Kim Mortensen (S), 2007-03-13:
Men ministeren må trods alt bekræfte her i Folketingssalen, at det ikke var regeringens intention, at 10. klasse generelt skulle være et bredt tilbud til unge, der gerne ville gå i 10. klasse, men alene reserveres en gruppe, som ikke havde mulighed for at påbegynde en ungdomsuddannelse efter 9. klasse.
Ellers er der ikke ret meget mening i, at regeringen siger, at alle unge som hovedregel skal i gang med en ungdomsuddannelse efter 9. klasse.
Bertel Haarder (V), 2007-03-13:
Jeg ved godt, at det er blevet udlagt, som om der var nogle, der ikke skulle have lov at gå i 10. klasse.
Men det er en fejludlægning, og det kan jeg dokumentere ved, at regeringen ikke har skrevet et eneste papir, hvor en eneste elev blev udelukket fra at gå i 10. klasse.
Kim Mortensen (S), 2007-03-13:
Jeg forstår det heller ikke, og jeg er også fuld af beundring for ministerens svar på spørgsmålet om 10. klasse, som vi jo skal behandle lige om lidt.
Men som jeg kan læse det, står der i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra 2005, og jeg citerer: Regeringen vil i efteråret 2005 – det er immer væk et stykke tid siden – fremsætte forslag til en grundlæggende reform af undervisningen efter 9. klasse, så den alene målrettes de svageste elevers overgang til ungdomsuddannelse, primært erhvervsuddannelse.
Der skal være tale om egentlige brobygningsforløb, så vidt muligt med praktikophold i virksomheder.
Det skal være hovedreglen, at unge fortsætter direkte i en ungdomsuddannelse efter folkeskolens 9. klasse.
Citat slut.
Af det kan man næsten kun forstå, at den 10. klasse, vi kender i dag, og den målgruppe, vi henvender os til i dag, ikke skulle have regeringens ungdomsklassetilbud.
Regeringens ungdomsklassetilbud var målrettet nogle andre elever, nemlig den målgruppe, der ikke gør brug af 10. klasse i dag.
Bertel Haarder (V), 2007-03-13:
Det gode ved folketingsdebatter er jo, at fru Margrethe Vestager kan blive modsagt her i Folketinget, og at hun her kan møde det, der er realiteten, nemlig at det, vi blev enige om i maj og juni, går i nøjagtig den retning, som regeringen hele tiden har ønsket.
At vi så måske ville gøre lidt mere for de svage end det, der blev det endelige resultat, synes jeg, at bl.a. Socialdemokratiet skulle tænke lidt over.
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-13:
Jeg beundrer på sin vis ministeren.
Jeg synes, ministeren er en fremragende taber, for
det, at man straks kan konvertere et fuldstændig tydeligt, eklatant politisk nederlag til en fremragende platform for det, man alligevel ville have gjort, synes jeg Folketinget skal kvittere for.
Det gør jo, at vi ikke behøver at hænge fast i det.
Jeg takker også for erkendelsen af, at det, ministeren spillede ud med, var noget ganske andet.
Det havde et andet navn, en anden målgruppe og et andet indhold.
Bertel Haarder (V), 2007-03-13:
Jeg kan helt bekræfte, at vi foreslog, at 10. klasse fik navneforandring for at sætte en streg under det nye, nemlig at den skulle være starten af en uddannelse i stedet for at være afslutningen af skolen.
Vi havde rent ud sagt hugget betegnelsen fra LO’s oplæg, men da selv Socialdemokratiet ikke ville støtte det, opgav vi den meget hurtigt, og i øvrigt er vi temmelig ligeglade med, hvad klassen hedder.
Det afgørende er jo indholdet, og indholdet går i alle henseender i den retning, vi foreslog i vores oprindelige oplæg.
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-13:
Jeg har en oplevelse af, at regeringen interesserer sig meget for historieskrivning.
Nu er historieskrivning jo som bekendt en af de vanskeligste videnskaber at forholde sig til, det er meget sværere at forholde sig til historien, end det er at forholde sig til fremtiden, og det synes jeg vi får en meget god opvisning i her.
Hvis jeg ikke husker helt forkert, hed regeringens første forslag ungdomsklassen, som skulle afløse 10. klasse.
Jeg synes, det må være meget svært for ministeren at holde fast i, at det ikke betød, at 10. klasse nedlægges, for det, som ministeren ville sætte i stedet for, var noget ganske, ganske andet end både den 10. klasse, vi kender, og den 10. klasse, vi behandler i dag, både med hensyn til målgrupper, med hensyn til indhold og med hensyn til navn.
Kan ministeren bekræfte, at ministerens første forslag var, at nu skulle 10. klasse erstattes af ungdomsklassen?
Bertel Haarder (V), 2007-03-13:
Det vil jeg gerne svare ja til.
Der er en mulighed for, at man helt eller delvis kan erstatte skolegang med praktisk arbejde.
Den mulighed overvejede vi at afskaffe, men jeg lagde megen vægt på, at vi ikke afskaffede den, for der er nemlig en gruppe, som spørgeren nævner, som vi skal tænke på, og hvis den mulighed i virkeligheden burde udvides i forhold til det, der gælder i dag, synes jeg, vi skal tale om det.
Vi skal være meget opmærksomme på, at man også kan lære noget uden at blive undervist, og hvis læring i en traditionel skolesituation fører til nederlag og ulyst, kan det være værre end ingenting, hvorimod den sejr, at man faktisk kan varetage et job til alles tilfredsstillelse, fordi det er noget, som man har lyst til, og som man måske tilmed får en lille løn for, kan virke meget mere fremmende for lærelysten for den pågældende unge.
Så kan jeg bekræfte, at jeg også har været ked af, at visse medlemmer af min egen gruppe er kommet til at sige, at vi vil afskaffe 10. klasse.
Det bliver det jo ikke bedre af.
Christine Antorini (S), 2007-03-13:
Efter at have overværet debatten mellem undervisningsministeren og hr. Carsten Hansen kunne man jo være fristet til at sige, at der åbenbart også er nogle Venstrepartifæller, som har svært ved at forstå regeringens oprindelige 10. klassepolitik, men lad det nu være.
Jeg vil følge op på spørgsmålet fra hr. Carsten Hansen.
Vi er lidt optaget af brobygningsforløbene, og vi er enige i, at de unge i 8. klasse skal brobygge ud til en ungdomsuddannelse, finde ud af tingene og snuse til miljøerne.
Men vi er også optaget af høringssvarene fra nogle af dem, som arbejder med de unge, som har rigtig svært ved at klare en ungdomsuddannelse.
De mener, at nogle af de unge, som er meget praktisk orienterede, skulle have mulighed for at komme i en virksomhed i noget, der minder om rigtig praktik, i stedet for i et brobygningsforløb.
Jeg håber, der vil være åbenhed hos ministeren over for, at vi i udvalgsarbejdet kigger høringssvarene fra lige præcis de fagfolk, som arbejder med den gruppe, det er allersværest at få i gang med et ungdomsuddannelsesforløb.
De peger altså på, at de mangler det redskab, at denne helt præcise målgruppe af unge, som sandsynligvis ikke vil kunne klare en ungdomsuddannelse, kan komme ud i en virksomhed, så jeg vil spørge, om ministeren er åben over for en drøftelse af det i udvalgsarbejdet.
Johs. Poulsen (RV), 2007-03-13:
Jeg håber ikke, at det er forbigået miljøministerens opmærksomhed, at jeg op til flere gange har sagt, at man jo netop for de dele kunne have lavet en meget overskuelig reform og have opnået de gevinster, der, som det er sagt fra starten, eller som det er påstået fra starten, skulle være til stede i et eller andet omfang.
Miljøministeren ved jo også godt, at der er lidt divergerende opfattelser af, hvor store de er.
Men uanset det har jeg jo klart og tydeligt sagt, at obligatorisk energi- og miljøledelse i alle de lidt større selskaber, bedre benchmarkinginstrumenter samt muligheden for forskning ad fordøren ville have kunnet høste de gevinster, som miljøministeren hele tiden har bygget den her reform op om.
Uden et centralt vandtilsyn, uden et prisloft, uden en helt ny styringsmodel, uden stoplove med statsafgifter og alt muligt andet kunne man have opnået nøjagtig det, som vi er enige om ville være fint at opnå.
Hvorfor har miljøministeren ikke betrådt den sti i stedet for?
Er det, fordi finansministeren – Finansministeriet – måske har haft meget store interesser i at få det her på bordet?
Connie Hedegaard (KF), 2007-03-13:
Uden at gøre mig til specialist i den engelske model vil jeg umiddelbart sige: Nej, det er forkert.
Der er ikke nær den samme politiske kontrol, som der er her.
Jeg må altså så sige til hr. Johs. Poulsen, at det da er svært at benægte, at det er bedre, at der skabes mulighed for, at et trecifret millionbeløb, der kan hentes ved effektiviseringer, kommer ind og kommer til at arbejde for noget, der dog er bedre for os alle sammen at pengene bruges på, end at pengene bare bruges til ineffektiv drift.
Og at den drift er ineffektiv, er jo ikke noget, regeringen siger.
Johs. Poulsen (RV), 2007-03-13:
Det er jo altid rart at høre, når folk fra Folketingets talerstol fortæller, hvad de ved er forbrugernes interesser.
Men skidt nu med det.
Når Det Radikale Venstre har valgt at sige, at det her er et brud med en styringsmodel og dermed et brud på et princip, så troede vi faktisk, at det var noget, som også miljøministeren egentlig godt kunne forstå; miljøministeren er jo på mange måder kendt for også i de almindelige politiske debatter at have en tilgang til netop spørgsmål af den karakter.
Jeg går ud fra – og det er så spørgsmålet til miljøministeren – at miljøministeren godt kan se, at man afløser én styringsmodel og erstatter den med en anden på det her felt; man gør det samme som i England.
Og det er så den anden del af spørgsmålet: Kan miljøministeren bekræfte det, jeg siger, nemlig at erfaringen er, at i den periode, man har haft et tilsvarende system i England, har man haft højere prisstigninger i England, end der tilsvarende har været i Danmark i den samme periode?
Per Clausen (EL), 2007-03-13:
Til det sidste kan jeg sige, at vi selvfølgelig vil gå ind i en drøftelse af, hvordan man kan sikre, at det her ikke får nogen uhensigtsmæssige konsekvenser.
For jeg er da sådan set enig i, at et af problemerne ved det her jo kan være, at fordi vi bliver tvunget til at lave sådan en lovgivning – og jeg mener sådan set, det er kommunernes eget ansvar, at vi bliver tvunget til det – så kan vi jo godt risikere, at vi kommer til at lave indgreb nogle steder, hvor det ikke var hensigten.
Der synes jeg selvfølgelig, at vi skal gennemgå det lovforslag, der ligger her, meget nøje for at undgå det, og det har jeg da også forstået på ministeren og de øvrige forligspartier at man er indstillet på.
Så vil jeg med hensyn til prisfastsættelsen på vand og salg af vand, hvor hr. Johs. Poulsen taler meget om demokrati, sige, at realiteten jo er, at der findes ganske mange kommuner, hvor ikke alle borgere er tilknyttet det vandværk, det handler om; nogle steder er man tilknyttet forskellige.
Det kunne have været begrundelsen for, at Venstreborgmesteren i Svendborg syntes, det var sådan en god idé at sælge vandet og tjene nogle penge, der kunne bruges til at tilfredsstille ikke mindst hans vælgeres interesser.
Johs. Poulsen (RV), 2007-03-13:
Nu har jeg jo hørt Enhedslisten argumentere mange gange i salen her, og jeg har da hidtil hørt rigtig mange gange, at man synes, en demokratisk styret kontrol af forskellige fælles anliggender nu engang er det bedste.
Er det rigtigt?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Vil Enhedslisten gøre noget for, at det forhold, at man – som det påpeges i det høringssvar, som ligger fra Aalborg Kommune – end ikke kan lave interne kommunale strukturtilpasninger uden at skulle betale afgift, i alt fald elimineres, inden Enhedslisten trykker endeligt – grønt – på knapperne for det her lovforslag?
Per Clausen (EL), 2007-03-13:
Jeg må altså sige, at der set fra Enhedslistens synspunkt ikke er sket nogen skade ved, at man har et tilsyn i forhold til den måde, som kommunerne og de forbrugerejede vandselskaber driver deres ting på i forbindelse med prisdannelsen.
Det synes vi sådan set er meget fornuftigt, og vi er faktisk glade for, at det har været muligt at få en bred tilslutning i Folketinget til, at sådan en form for priskontrol i nogle tilfælde kan være en god idé.
Johs. Poulsen (RV), 2007-03-13:
For det første vil jeg under ingen omstændigheder skuffe hr. Per Clausen med at skulle være den eneste ordfører, der ikke fik spørgsmål, og for det andet mener jeg nu rent faktisk også, at der er et par ting, vi trænger til at få belyst fra Enhedslistens side.
Når Enhedslistens begrundelse for at gå ind i det her er, at man fra regeringens side som udgangspunkt havde et udspil, som var helt uspiseligt, er jeg sådan set fuldstændig enig i det; hele den samlede vandsektor synes jo også, at det var totalt uspiseligt.
Men det viste sig jo ret hurtigt, at heller ikke Dansk Folkeparti ville være med til at skabe en situation, hvor man, som det bliver sagt, kan trække penge ud af vandsektoren – det kan man jo altså så stadig væk med den lov, der er lagt op til her – men dog i princippet ville gøre noget for at gøre det incitament mindre.
Når det nu var situationen, havde man så behøvet at gå helt så langt?
Eller sagt med andre ord: Kunne man i virkeligheden ikke godt have opnået en række af de moderniseringer, som handler om f.eks. at have mere forskning på vandområdet, have mere miljø- og energiledelse, og også have gjort det inden for hvile i sig selv-princippet på en sådan måde, at man ikke behøvede at bygge de centralistiske elementer på?
Kunne man ikke godt have gjort det?