runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2008-11-05:
Det virker lidt mærkeligt, når ministeren står og snakker om uddannelse, uddannelse og uddannelse, og vi så også godt ved, at uddannelse er noget af det, der er blevet beskåret allermest af den her regering.
Nogle af de tiltag, man gør, tager man rent faktisk også fra uddannelse til alle mulige andre ting.
Det kan jeg så stå og diskutere med hr. Bertel Haarder om, som jeg gør indimellem, men jeg synes, at det er forkert at komme ind på de ting.
Så vil jeg også sige til beskæftigelsesministeren, at beskæftigelsesministeren ikke kom ind på ordet løftebrud, men jeg hørte ministeren sige, at vi har fået tal.
De tal er så kommet efter valgkampen, og det vil sige, at regeringen så er blevet klogere, når det ikke er løftebrud - eller hvad?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-05:
I lyset af at ledigheden er ekstremt lav i Danmark - jeg er ked af at genere Socialdemokraterne med tal og med kendsgerninger, for det er selvfølgelig sjovere bare at stå med noget bragesnak men når man sidder i regering, har man altså ansvar for, at landet kommer til at køre - bad vi om, at man kunne konstatere følgende.
Fra 2007 til 2009 er der 9.000 flere, der forlader arbejdsmarkedet, end der kommer til, og i 2015 er der 66.000 flere, der forlader arbejdsmarkedet, end der kommer ind på arbejdsmarkedet.
Og 2015 er ikke så frygtelig langt væk.
Derfor er man jo nødt til at forholde sig til virkeligheden og sige: Hvordan sikrer vi så velfærden i det her samfund?
Og når vi så kan konstatere, at der er ledige mennesker, der har kvalifikationer, og som har ønsker om at arbejde på områder, hvor der er mangel på arbejdskraft, jamen så ligger det da på den flade, at vi tager fat i den problemstilling, frem for at sige: Jamen så skal vi ud at finde nogle litauere eller polakker til den opgave.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-11-05:
Tak for det.
Når jeg hører ministeren, synes jeg, at der er nogle ting, der undrer mig,
bl.a. hører jeg ministeren sige, at det er ærgerligt, at man ikke kan ændre dagpengene, for det ville man jo så gerne.
Det er jo fint, at man har en politisk mening om, at man gerne vil det, men jeg synes, at det er knap så fint, når det ikke var det, man sagde i valgkampen.
Nu håber jeg ikke, ministeren begynder at komme med en masse tal igen, som ministeren gjorde til hr. Bjarne Laustsen, men jeg vil egentlig godt forholde mig til det her.
Ministeren sagde også, at regeringen sagde, at den gerne vil se på reformer, men nævnte ikke rigtigt noget om dagpengene.
Ministeren siger, at det her ikke er løftebrud, men hvad kalder ministeren det så, når ministeren rent faktisk har sagt, at man ikke vil røre ved dagpengene?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-05:
Nu er jeg jo ikke klar over, hvor meget hr. Bjarne Laustsen følger med på arbejdsmarkedet, men når man har været ledig i 2 år, har man jo ret til opkvalificering af det, der er behov for, så jeg tror ikke, det lige er dér, vi har nogle mangler i vores system.
Men jeg kunne da godt tænke mig - for lige at sætte den her debat i relief - at forklare, hvornår man så har kigget på de her dagpengeperioder.
Det gjorde man i 1993, hvor den blev begrænset til 7 år, og dengang syntes man, at det var vigtigt, for der var ledigheden på 354.000 mennesker.
I 1995 blev dagpengeperioden forkortet til 5 år, ledighedsniveauet var på det tidspunkt på 249.000 mennesker.
Og i 1998 stadig under socialdemokratiske regeringer - blev den forkortet til 4 år, og der var ledighedsniveauet på 170.000 mennesker.
I dag står vi med 45.000 ledige, og der er mangel på arbejdskraft, og derfor synes jeg, at det er et moderne syn at kigge på, at vi kan skaffe de mennesker i arbejde, og derfor er det påkrævet med en modernisering af dagpengesystemet.
Bjarne Laustsen (S), 2008-11-05:
Vi har lige været vidne til noget eklatant sludder, for Socialdemokratiet er blevet smidt ud af forhandlingerne.
Så siger ministeren, at det at begå løftebrud er udtryk for et moderne syn.
For at få vælgerne til at stemme på en, så går man først ud og siger, at man ikke vil røre ved dagpengene, hverken ved dagpengeperiodens længde eller dagpengesatserne.
Så får man folk til at stemme på sig, og når man så sidder herinde, har man fået et moderne syn - det så er det, der hedder løftebrud.
Det kan godt være, at ministeren synes, det var dumt af ham at sige det på det tidspunkt.
Dernæst synes jeg, at det er unfair her i dag i Folketingssalen at undsige den trepartsaftale, som man selv var en del af i 1998, hvor både Venstre og De Konservative selv var med til at udmønte bekendtgørelserne.
Det hele var man med til, og det er den sidste aftale, der er lavet på det her område, og den har Venstre og De Konservative selv været med til.
Om man skal diskutere det i fremtiden?
Det vil være fint nok med mig.
Problemet er bare, at her har regeringen lovet ikke at gøre det, så derfor er det da interessant at få at vide, hvornår man tager det hele af bordet for ikke at begå et løftebrud.
Det er jeg glad for at høre, men så er det også underligt, at man stadig væk arbejder på at fjerne dagpengene.
Det var syv-otte punkter eller sådan noget, regeringen kom med, som jo bl.a. betød, at man ville gøre det sværere at få fat i dagpengene, man ville gøre det lettere at falde ud og ryge over på kontanthjælp, så der var andre, f.eks. kommunerne, der måtte overtage forsørgelsen.
Det er derfor, det er underligt, at man, samtidig med at der ikke er penge til voksenlærlingeordningen, ikke sørger for, at de, der i dag går arbejdsløse, får nogle af de uddannelser og de kompetencer, der skal bruges, hvor der er mangel på arbejdskraft, i stedet for at fokusere på at skære i dagpengeperiodens længde.
Så det, det kunne være interessant at høre, er, hvorfor man ikke opprioriterer de ting, man ved virker, når der kun er 800 ledige i Danmark, som har gået ledige i mere end 3 år.
Hvorfor kigger man ikke på det?
Der er jo langt mere at hente ved at fremrykke indsatsen og sørge for, at folk har en uddannelse, som matcher de ledige job, der nu er i dag og også vil være i fremtiden.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-05:
Jeg er da enig med hr. Bjarne Laustsen i, at det må være en selvfølge, at når man modtager offentlige ydelser og i øvrigt er i stand til at klare et arbejde, så skal man stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Jeg er også enig med hr. Bjarne Laustsen i, at det at fremrykke tidspunktet for, hvornår man bliver aktiveret, er en god ting for at forebygge, at mennesker bliver låst fast i langvarig ledighed.
Bjarne Laustsen (S), 2008-11-05:
Der er jo tale om et løftebrud, når vi ved, at statsministeren gentagne gange har sagt, at man ikke rører dagpengene.
Beskæftigelsesministeren har sagt, at hvis man sænker dagpengeperiodens længde, så svarer det til nøjagtig det samme, som statsministeren har givet en garanti om, nemlig at man ikke rører ved dagpengene.
Det er noget af det, der har virket.
Det var noget, den tidligere SR-regering stod for, at man fik fremrykket aktiveringen i stedet for, at folk bare passivt skulle gå ledige, og det tredje element i det handler om uddannelse, at man sørger for, at de, der går ledige, bruger ledighedsperioden til at uddanne sig i, og derfor er det jo fuldstændig vanvittigt, at man f.eks. skærer i muligheden for uddannelse, når folk er ledige, også når det drejer sig om folk i beskæftigelse, især for voksenlærlinge.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-05:
Jamen jeg anerkender ikke, at EF-Domstolen går ud over sine beføjelser.
Jeg vil tro, at hr. Morten Messerschmidt tænker på den såkaldte Lavaldom.
Den har vi behandlet, der er i et godt samarbejde med arbejdsmarkedets parter fundet en national løsning, som efter vores klare opfattelse er i overensstemmelse med EU-retten, og den bliver nu indført.
På den måde kan vi stå vagt om den meget værdifulde danske flexicuritymodel.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-11-05:
Fremtiden vil jo vise, om de ændringer, man har valgt nu med udstationeringsdirektivet eller -loven, reelt vil have den effekt.
Men vil statsministeren ikke godt indrømme, at der da er et stort problem i, at EF-Domstolen, når det gælder vores arbejdsmarkedspolitik, hvor vi i øvrigt siden vores indmeldelse i 1973 fik et klart løfte om, at EF-Domstolen eller EU generelt aldrig ville blande sig i noget sådant, så - på trods af de løfter - går ind og underkender helt centrale dele af overenskomsterne, helt centrale dele af hele vores system, som jo stammer tilbage fra 1899.
Vil statsministeren i det mindste ikke indrømme, nu hvor han ikke vil tilsidesætte domme, at det er et problem, at EF-Domstolen også på dette område går ud over sine beføjelser og underkender de løfter og hensigter, som vi oprindelig var blevet stillet i udsigt?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-05:
Jeg er fuldstændig enig.
Det må vi da kunne gøre bedre.
Det er da en ulykke for dem menneskeligt, at de går ledige i så lang tid, og det er da et stort tab for samfundet, hvor man skriger på arbejdskraft på sygehuse, plejehjem.
Mange offentlige institutioner og private virksomheder mangler arbejdskraft.
Så er det da ikke godt, at der er 10.000, som er arbejdsløse i mere end 2 år.
Det skal vi da gøre noget ved og få dem i job.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-11-05:
Ja tak, formand.
Jeg synes jo, det er et meget interessant tema, som bliver rejst her, om netop statsministerens promovering af flexicuritymodellen rundtomkring, særlig i EU, for det, vi har set det sidste års tid, er jo, at EU’s forskellige instanser i den grad prøver på at ødelægge den model, vi normalt kender fra det danske arbejdsmarked.
Jeg tænker selvfølgelig på den række af domme, der er faldet fra EF-Domstolen, hvor man går ind og underkender den aftalemodel, vi har i Danmark, hvor man altså mellem arbejdstagerne på den ene side og arbejdsgiverne på den anden side selv aftaler grundbetingelserne for, hvordan arbejdet skal udføres i forhold til løn og arbejdsmiljø osv.
Det ville være - synes jeg - meget befriende, om statsministeren her ville komme med en klar udmelding om, at han ikke synes, at der må herske tvivl om den nordiske aftalemodel, fordi det er en så integreret del af flexicuritymodellen, at vi i et eller andet omfang må have sat alle de domme, som EF-Domstolen afsiger, til side, så der i hvert fald ikke sås tvivl om den danske aftalemodel.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-05:
Det er da i høj grad med til at forbedre flexicuritymodellen at forhindre, at folk bliver låst fast i langvarig ledighed, men tværtimod kommer i gang på arbejdsmarkedet så hurtigt som overhovedet muligt.
Carsten Hansen (S), 2008-11-05:
Det er jo interessant, at det vil fungere endnu bedre, når man forkorter dagpengeperioden til det halve, altså fra 4 til 2 år.
Det er ifølge statsministerens opfattelse en god model for at få flexicuritymodellen til at fungere bedre.
Jeg tror, at ganske mange opfatter det her som et løftebrud.
Statsministeren sagde jo, så vidt jeg husker i 2004, at omfattende reformer på området her ikke skal komme som en tyv om natten, og hvad er det, der er sket?
Forslaget var ikke forberedt nogen steder, og det kom som en tyv om natten, fordi statsministeren manglede en afstemning om euroforbeholdet og derfor fremrykkede hele dagpengesagen.
Nu er det selvfølgelig faldet på gulvet, fordi man ikke turde, og fordi Dansk Folkeparti ikke turde være med, men jeg må da gå ud fra, at statsministeren mener, at de 16 forslag, der blev lagt frem, ville have været med til at forbedre flexicuritymodellen.
Jeg skal bare have bekræftet, at statsministeren synes, det er en voldsom forbedring, og også have bekræftet, at fagbevægelsen var dybt uenig med statsministeren.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-05:
Jeg kan sige til hr. Carsten Hansen, at det, der har været regeringens hensigt, faktisk har været at få den danske flexicuritymodel til at fungere endnu bedre.
Carsten Hansen (S), 2008-11-05:
Når jeg spørger, er det, fordi statsministeren jo sagde på Venstres landsmøde i 2004, og jeg citerer: En af grundene til, at vi har sådan et fleksibelt system, er, at det for danske arbejdsgivere er nemt at ansætte og afskedige medarbejdere.
Sådan kan det kun være, fordi vi også har en høj grad af social sikkerhed.
Citat slut.
Nu står vi med regeringens fremlagte dagpengeforslag i virkeligheden i en situation, hvor det kun er et flexsystem og ikke et securitysystem.
Når statsministeren ifølge alle analyser, senest den 15. marts 2008, var så begejstret for topmødet i Bruxelles, var det jo, fordi EU officielt anbefalede den danske flexicurity-arbejdsmarkedsmodel som et forbillede for modeller i alle lande.
Men mener statsministeren, det et forbillede for modeller i alle lande, når man kommer som en tyv om natten og forkorter dagpengeperioden til det halve, gør det sværere at blive optaget i en a-kasse, gør det sværere overhovedet at komme ind i den og i øvrigt forringer vilkårene generelt for danske lønmodtagere i en situation, hvor flere og flere bliver fyret under den finansielle krise?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-05:
Det er det ene.
Det andet er, at man selvfølgelig må rette sig efter de domme, der afsiges af EF-Domstolen.
Der, hvor der så bliver en umiddelbar konflikt, må man så finde løsninger, og det har vi også gjort, således at vi kan bevare de meget værdifulde elementer, som er i den danske flexicuritymodel.
Carsten Hansen (S), 2008-11-05:
Det sidste er jeg fuldstændig enig i.
Men at man skulle forringe dagpengesystemet på den konto og halvere dagpengeperioden og gøre det meget sværere at komme ind i en a-kasse og sværere for unge at komme ind med dimittendsats, og jeg skal komme efter dig, påvirker det ikke.
Er det ikke korrekt, vil jeg spørge statsministeren, at Finansministeriet har beregnet, at den umiddelbare effekt af de her forslag vil give 2.400 ekstra mennesker på arbejdsmarkedet i forhold til de arbejdsløse?
Det er jo sygedagpenge og alt muligt andet, man skal tage sig af, og her har regeringen en meget lidt ambitiøs model med 4.000 ekstra ud af 150.000, der er på sygedagpenge hver dag.
Var det ikke dér, man skulle tage fat?
Så det sidste spørgsmål i denne omgang: Statsministeren mener, at de 16 fremlagte forslag om en halvering af dagpengeperioden, og at det bliver sværere at komme ind i og ud af en a-kasse osv., er en klar forbedring af flexicuritymodellen, og det skal jeg bare lige have konstateret at statsministeren er enig med sig selv i.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-11-05:
Ja, tak for det.
Nu er jeg jo så heldig, at jeg stadig kommer ud til de mennesker, det her berører.
De spørger mig hele tiden, hvad der sker herinde, og de er også meget i tvivl om fremtiden, når det gælder deres dagpenge, om deres sikkerhed og deres tryghed.
Det er noget, som virkelig betyder noget for dem.
Mine tidligere kolleger har hørt, at regeringen ikke ville røre ved dagpengeperioden, og de har sagt til mig, at de sådan set stolede på regeringen.
Nu har regeringen så forsøgt noget andet end det, regeringen sagde dengang, og kan statsministeren ikke godt forstå, at de her almindelige mennesker, som arbejder derude til daglig, er fuldstændig forvirrede?
Karen Jespersen (V), 2008-11-05:
Altså, nu skal jeg jo ikke stå her og give spørgeren karakterer, men jeg kan ikke lade være med at komme med et hjertesuk.
Jeg synes bare, at der er så store udfordringer i vores samfund, som er utrolig vigtige at diskutere.
Det fremgik jo faktisk af citatet, at den tidligere familieminister sagde, at det drejede sig om almindelige hverdage.
Det bliver så dér kaldt almindelige hverdage, men det dækker faktisk over det samme som det, vi siger.
Jeg synes faktisk heller ikke, at løsrevne lukkedage er noget særlig godt udtryk, for det, det jo i bund og grund handler om, er de dage, hvor der ikke er ret mange børn, der møder frem og skal passes, og hvor man spørger sig, om vi virkelig skal holde alle vores daginstitutioner åbne på dage, hvor der måske kun er ganske, ganske få børn.
Jeg synes faktisk, det er en rimelig prioritering at sige, at det skal vi ikke.
Men på de dage, hvor der er et almindeligt fremmøde - og min forgænger på det her område sagde lige præcis, at det drejede sig om almindelige hverdage - skal institutionerne selvfølgelig have åbent.
Jeg kan ikke høre andet, end at det er nøjagtig det samme, vi siger.
Så er det rigtigt, at syv ud af ti kommuner har det samme antal lukkedage, men hvis det drejer sig om dagene mellem jul og nytår og om fredagen efter Kristi himmelfartsdag, og det er i sommerferien, så synes jeg, at det er o.k.
Det ville være lykken, hvis vi kunne holde alle institutioner åbne 24 timer i døgnet - ja, det ved jeg ikke, om det ville være - men der er jo noget, der hedder prioriteringer, og hvordan man bruger midlerne bedst muligt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-05:
Jeg vil godt lige minde om, hvem det egentlig er, der har afkortet dagpengeperioden mest i tidens løb.
Lad mig minde om, at det var en socialdemokratisk regering, som i 1993 begrænsede dagpengeperioden til 7 år, hvor den før var nærmest uendelig.
I 1995 blev dagpengeperioden forkortet til 5 år, også af en socialdemokratisk ledet regering.
Og i 1998 blev dagpengeperioden forkortet til 4 år.
Denne regering har hidtil ikke forkortet dagpengeperioden.
Det var en socialdemokratisk regering, der gjorde det.
Bjarne Laustsen (S), 2008-11-05:
Jo, men jeg kan bare se, at det går den gale vej, fordi man sparer på de områder her.
Altså, det virker ikke i virkelighedens verden.
Det, der virker, er at sørge for, at de mennesker, der er ledige, får en uddannelse.
Rådighedsreglerne siger jo, at de skal tage de job, der er ledige, men de funktioner, de kompetencer, de har, passer ikke til de ledige job.
Så derfor ville det i den situation, hvor vi skal ud og afsøge markedet, være langt bedre at sørge for, at de fik en uddannelse, mens de gik ledige.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at regeringen fuldstændig har afsporet debatten ved udelukkende at tale om dagpengeperiodens længde.
At gøre det lettere at falde ud af dagpengesystemet og sværere at få dagpenge er da et løftebrud, der vil noget, i stedet for at man gør noget konkret ved tingene.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-05:
Jo, jeg går ud fra, at vi er fuldstændig enige om, at man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet for at modtage dagpenge.
Og regeringen kigger netop også på både aktivering og på uddannelse.
Bjarne Laustsen (S), 2008-11-05:
Jeg vil gerne spørge statsministeren, hvilke initiativer man har taget over for de ledige, der ikke nødvendigvis har de kompetencer, som statsministeren taler om mangler i f.eks. sundhedssektoren.
Hvilke initiativer er der på uddannelsessiden for at sørge for, at de matcher dem?
For det er jo ærgerligt, at vi skal importere arbejdskraft med de rette kvalifikationer, når vi samtidig har ledige, der går og modtager dagpenge, passivt endda, fordi vi ikke kan sørge for at få dem uddannet, så de kan løfte de opgaver.
Vi ser i dag - og det er katastrofalt - at der er færre unge, der får en ungdomsuddannelse.
Stik imod både regeringens og vores ønske om, at 95 pct. af en ungdomsårgang skal have en ungdomsuddannelse,
er der færre, der får det.
Og vi er jo enige om, at de ledige skal tage arbejde, hvis der er noget, for det har vi jo nogle rådighedsregler der siger.
Derfor er det helt uforståeligt, at man ikke kigger på aktivering og uddannelse og sørger for, at det er i orden, for hvis tilbuddet er der til de ledige om at tage et arbejde, så skal de da tage et arbejde, skal de ikke det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-05:
Vi er ikke på nogen måde ude på at begå løftebrud.
Det, vi er ude på, er at opfylde løftet om at skaffe mere arbejdskraft.
Det er, som om hr. Carsten Hansen overhovedet ikke vil forholde sig til det.
Hr. Carsten Hansen har jo ikke peget på, hvad man så skal gøre for at skaffe arbejdskraft til f.eks. de sygehusafdelinger, hvor man står og mangler arbejdskraft, de plejehjem hvor man står og mangler arbejdskraft, de daginstitutioner, hvor man står og mangler arbejdskraft, eller de private virksomheder, hvor man står og mangler folk.
Det er vi da nødt til at forholde os til.
Så siger hr. Carsten Hansen: Jamen det er slet ikke aktuelt mere, for nu må vi jo risikere fyringer og risikere, at arbejdsløsheden stiger osv.
Det, hr. Carsten Hansen ikke vil forholde sig til, er, at vi, når vi kigger på det over nogle år, kan se, at problemet er, at det er de store årgange, der går på pension og de små årgange, der kommer ind på arbejdsmarkedet.
Derfor vil der, uanset om konjunkturerne går lidt op eller lidt ned, komme til at mangle arbejdskraft i de kommende år.
Det er en fælles udfordring, og den har hr. Carsten Hansen ingen svar på.
Carsten Hansen (S), 2008-11-05:
Statsministerens besvarelse minder mig om en graffiti, jeg engang så på en vognport, hvor der stod, at Jesus er svaret, og hvor der så var en, der henover havde skrevet: Men hvad er spørgsmålet?
Og vi er nemlig enige om udfordringerne.
I en tid, hvor folk bliver fyret - regeringens egne prognoser viser, at vi kommer op på 88.000 arbejdsløse til næste år, og andre økonomer siger, at det er 120.000 - så er vi helt enige i udfordringen med at geare vores arbejdsmarkedssystem til, at de ledige kan blive uddannet mod jobåbninger, til, at vi skaffer mere arbejdskraft i forbindelse med seniorerne osv.
Men spørgsmålet er, om man behøver at begå løftebrud i forhold til alt det, man har sagt.
Jeg står her med ikke mindre end 20 citater fra både statsministeren og beskæftigelsesministeren om, at man ikke rører ved dagpengeperioden, at man ikke vil skære ned på den osv.
Vi andre vil gerne medvirke til at fremskaffe flere hænder og også geare arbejdsmarkedssystemet, men det, der undrer mig, er, at statsministeren fraviger sin ellers så klokkeklare aftale med befolkningen om ikke at begå løftebrud.
Så det er jeg lidt interesseret i at vide.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-05:
Der var nu ganske mange hænder i det, regeringen fremlagde, og jeg vil gerne sige til hr. Carsten Hansen, at vores sigte faktisk er at få dagpengesystemet til at fungere i forhold til den moderne virkelighed, som vi er i i dag, med et arbejdsmarked, hvor vi faktisk er nede på kun 45.000 arbejdsløse.
I den situation er det jo et problem, som jeg også synes hr. Carsten Hansen burde forholde sig til, at tallene viser, at selv om vi mangler arbejdskraft overalt i det danske samfund, er der stadig væk 10.000, der går ledige i mere end 2 år.
Jeg kan kun sige, at jeg er fuldstændig enig med hr. Carsten Hansen i, at flexicuritymodellen jo består i at finde den rigtige balance.
Carsten Hansen (S), 2008-11-05:
Er statsministeren enig i beskæftigelsesminister Claus Hjort Frederiksens udtalelser fra 2007: »Vi risikerer, at det går ud over vores flexicurity, hvor det er nemt at hyre og fyre, hvis vi reducerer dagpengene.
I givet fald vil lønmodtagerne nemlig ved overenskomstforhandlingerne kræve længere opsigelser eller bedre godtgørelser ved fyringer« og "Vi rører ikke ved dagpengeperioden«?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-05:
Nej, for hr. Carsten Hansen giver jo en fuldstændig skæv fremstilling af regeringens forslag.
Men bortset fra det er hr. Carsten Hansens spørgsmål jo en lille smule uaktuelt, fordi regeringen som bekendt har taget forslagene af bordet.
Jeg er meget enig med hr. Carsten Hansen i, at den berømte danske flexicuritymodel, altså kombinationen af fleksibilitet på arbejdsmarkedet og høj social sikkerhed, er værdifuld.
Den skal vi værne om, og det gør regeringen.