runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2009-05-06:
Jeg synes godt nok, det er mærkeligt, at spørgeren ikke anerkender, hvad der står i den her rapport.
Jeg kan være i tvivl om, om den er blevet læst, for der er også taget stilling til sammenhængen mellem ydelser, og der er intet, som viser, at det skulle være loftet over kontanthjælpen eller starthjælpen, som er årsagen til stigningen i antallet af udsættelser.
Der bliver simpelt hen også taget hånd om at se på ydelserne.
Hvad er det, der er årsag til, at en person bliver udsat af sin lejlighed?
Det er, at vedkommende ikke har fået betalt sin husleje.
Hvorfor har vedkommende ikke betalt sin husleje?
Er det, fordi vedkommende kun er på kontanthjælp?
Nej, for 40 pct. af dem er sådan set også lønmodtagere.
Er det, fordi det er vanskeligt at holde styr på sin økonomi, er det, fordi det er vanskeligt at få betalt sine regninger til tiden?
Ja, det er der rigtig meget der tyder på.
Hvad er årsagerne til det?
Det er der mange årsager til.
Hvad er det, vi gør?
Vi sætter ind med frivillig gældsrådgivning, vi sætter ind, ved at kommunerne bliver inddraget, bliver vidende om, at der altså her er en lejer, som ikke har fået betalt til tiden.
Thomas Jensen (S), 2009-05-06:
Hver gang vi er i Folketingssalen, bliver man bekræftet i, at man får svar, som man spørger, og nogle gange får man også nogle rimelig surrealistiske svar.
Dengang den her rapport skulle laves, arbejdede Socialdemokraterne på, at det netop skulle undersøges, om de her fattigdomsydelser spillede en rolle.
Det kunne vi ligesom ikke rigtig få igennem, og derfor blev det ikke undersøgt.
Med andre ord brugte man en masse forskningskroner på ikke at komme til bunds i den her problematik om, hvorfor folk bliver fattige, og hvorfor folk bliver tvangsudsat af deres boliger.
Her i dag har vi fået bekræftet af ministeren, at ministeren heller ikke engang nu, hvor vi står og beder om at få en undersøgelse af det, vil til bunds i sagen om de her fattigdomsydelser.
Med andre ord: Ministeren på området, socialministeren, vil ikke gå ind og virkelig sørge for, at der bliver skabt en ordentlig forebyggende social indsats i Danmark.
I stedet for vil ministeren hellere stå her i Folketinget og sige, at Socialdemokraterne taler ned til kontanthjælpsmodtagerne.
Nej, Socialdemokraterne konstaterer, at 30 pct. af de folk, der bliver tvangsudsat, er kontanthjælpsmodtagere, og derfor er det på grund af den fattigdom, de er kastet ud i, at de ikke kan betale deres husleje.
Spørgsmålet til ministeren er: Hvad vil ministeren gøre, og hvilken opfattelse har ministeren af fattigdom?
Så kunne vi måske komme lidt tættere på en afklaring af, hvordan ministeren vil forebygge, at folk bliver tvangsudsat.
Karen Ellemann (V), 2009-05-06:
Jeg kan bekræfte, at 30 pct. er på kontanthjælp og 40 pct. er lønmodtagere.
Her har vi en tilbundsgående undersøgelse af, hvad konsekvenserne er.
Det er den, vi har handlet efter, det er den lovpakke, vi har vedtaget, og den træder i kraft den 1. juli.
Thomas Jensen (S), 2009-05-06:
Jamen vi har altså fået bekræftet her i dag, at ministeren ikke vil gå ind og undersøge årsagerne til, hvorfor folk bliver fattige, hvorfor det er, at folk bliver tvangsudsat af deres boliger.
Ministeren vil ikke gå ind og undersøge, om fattigdomsydelserne er årsag til, at folk bliver udsat.
Dermed kan ministeren jo heller ikke gå ind og målrette sin politik og sikre sig, at ministeren gør alt for at få nedbragt antallet af folk, der bliver tvangsudsat.
Jeg vil bare lige spørge ministeren kort og kontant her: Kan ministeren bekræfte, at 30 pct. af de folk, der er blevet tvangsudsat, ifølge SFI er på kontanthjælp?
Karen Ellemann (V), 2009-05-06:
Jeg er ganske overbevist om, at de dygtige folk i Aalborg Kommune, som har skabt nogle gode resultater med at forebygge, at folk kommer i en situation, hvor de bliver bedt om at forlade lejligheden, fordi de ikke har betalt deres husleje, netop skaber nogle resultater, fordi de målrettet går ind og hjælper borgerne og vejleder dem, hjælper dem i forhold til at få styr på økonomien.
Jeg er overbevist om, at Aalborg Kommune ikke helt fuldstændig uden at tænke over noget som helst bare siger: Send flere penge.
Nej, jeg ønsker ikke, vi skal hæve ydelserne, for jeg mener, at den linje, vi har ført som regering, i forhold til at ydelserne skal passe, i forhold til at det kan betale sig at tage et arbejde, holder jeg sådan set fast i.
Endelig vil jeg stadig væk sige, at diskussionen om og ønsket om decideret at skulle hæve nogle konkrete ydelser synes jeg, at hr. Rasmus Prehn skulle tage ovre i Beskæftigelsesministeriet.
Det ved jeg også at han løbende gør.
Men naturligvis bakker jeg som repræsentant for regeringen fuldstændig op om den linje, vi fører, og de resultater, vi også netop har opnået, i forhold til at folk kan se mening i at få et arbejde.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-06:
Altså, jeg synes, at det næsten er nysprog sådan a la George Orwell, hvor man bliver ved med at tale om noget andet end det, der egentlig bliver spurgt ind til.
Når vi spørger om ydelserne, bliver der svaret en masse om, hvad SFI har undersøgt, og en masse om, hvad kommunerne ellers kan gøre og sådan nogle ting.
Altså, skulle vi ikke bruge Folketingets talerstol til at tale helt almindeligt dansk og tale om de problemer, der er.
Vi er jo enige om, at når folk bliver sat på gaden, fordi de ikke kan betale deres husleje, og de tilmed skal tage deres børn med, børn, der risikerer anbringelse og andet, fordi der ikke er noget hjem længere, folk, der ikke får nogen konfirmation osv., så er vi nødt til at tale dansk og tale om, hvad der skal til.
Vi er nødt til at kigge på folk, der bliver ramt af kontanthjælpsloftet, starthjælpen og 300-timers-reglen.
Når rent faktisk den kommune, som ministeren selv har fremhævet som en af de bedste, Aalborg Kommune, kommer med et godt råd, vil ministeren så ikke tage det op på regeringens bord og sige: Skal vi ikke lige kigge på det, for vi kan ikke leve med, at folk bliver sat på gaden?
Karen Ellemann (V), 2009-05-06:
Nu ved hr. Rasmus Prehn godt, at den her boligpakke, som vi netop har vedtaget, naturligvis er blevet til i et meget, meget fint og frugtbart samarbejde, også med boligorganisationerne.
Det synes jeg er meget væsentligt at have med, for naturligvis beslutter vi os ud fra et oplyst grundlag.
Jeg er virkelig meget positiv over boligpakkens virkninger, fordi jeg mener, den favner bredt.
Dels går den jo direkte ind og sikrer det her lavere huslejeniveau i de nyopførte almene boliger, dels får boligpakken jo også sat gang i byggeriet af almene boliger, så der bliver et større udbud af almene boliger.
Det forventes, at det vil resultere i sådan en flyttekædeeffekt, som betyder, at kommunerne netop får bedre mulighed for at målrette de billigste boliger til de mennesker, som har det største behov.
Så synes jeg ...
Lampen blinker, så det kan jeg ikke nå.
Lad mig starte med at glæde mig utrolig meget over, at hr. Rasmus Prehn fuldstændig er enig med mig i, at vi ikke entydigt kan se på ydelserne som værende begrundelsen for, at man står i en udsat situation.
Så ved jeg så ikke helt præcis, hvilke nogle økonomiske ydelser det så er, der tænkes på.
Men jeg kan måske gætte mig lidt til det.
SFI har altså undersøgt, hvad der ligger bag de her udsættelser.
Der er intet, som viser, at det skulle være loftet over kontanthjælpen eller starthjælpen, som er årsagen til stigningen i antallet af udsættelser.
Den største stigning i antallet af udsættelser - og jeg har nævnt det før, men spørgsmålene kører også i ring - skete fra 2002 til 2003, og kontanthjælpsloftet blev altså først indført i 2004.
Jeg finder anledning til endnu en gang også at fremhæve, at vi i ministeriet naturligvis som følge af satspuljeforhandlingerne har forpligtet os til fremover at følge udviklingen i forholdet mellem udsættelser og de enkelte udsættelsestruede lejeres økonomi.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-05-06:
Jeg synes, det helt afgørende er, at det er forbrugerne, der vil økologien og efterspørger de økologiske produkter.
Og der kan vi jo se, at det har de faktisk gjort her over de senere år, og for nuværende ser der ikke ud til at være de store udsving på grund af f.eks. finanskrisen, ligesom vi i forbindelse med fødevarekrisen faktisk kunne se, at efterspørgslen blev fastholdt til trods for den situation, man var i.
Forbrugerne skal ville det, og jeg synes ikke, vi skal gå ud og påtvinge nogen, at de skal købe nogle bestemte fødevarer, når de f.eks. har offentlige madordninger, hvad enten det er på arbejdspladser eller i dagtilbud, eller hvor det er, man sørger for at servere gode, sunde måltider.
Det må være op til forbrugerne at vurdere, om man gerne vil have økologiske produkter, og om man vil betale det ekstra, det måtte koste, hvis man vælger økologiske produkter.
Jeg mener også om beløbsstørrelsen, at vi har fundet et rimeligt niveau i forhold til at give en støtte til den landmand, der lægger om, som svarer til det tab, man har på sin drift i forbindelse med omlægningen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-05-06:
Nu er jeg ikke typen, der tror, at tingene sker, bare fordi man håber.
Jeg tror, at konkret handling er forudsætningen for, at ting sker.
Og hvis det skal ske, i forhold til at vi skal have mere økologi i Danmark, tror jeg, vi skal tage fat ved kernen og bruge nogle af de virkemidler, vi ved virker.
Økologerne har det utrolig svært i de første 2 år, når de skal omlægge, for da skal de leve op til kriterierne for økologisk produktion, men de kan ikke sælge fødevarerne som økologiske.
Det betyder, at de kommer i en økonomisk klemme.
Det er så også der, de i øjeblikket får mest støtte, men jeg vil gerne høre ministerens overvejelser om, hvorvidt det kunne være værd i de 2 første år at sætte flere penge af pr. arealenhed for netop at fremme omlægningen.
Det var det ene.
Det andet er, hvordan ministeren vil stille sig til, at det offentlige decideret får en opfordring til at købe økologisk både i statsligt regi og i kommunalt regi.
Det vil jo også være med til at fremme økologien her til lands.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-05-06:
Jeg mener, at der ligger et meget klart signal fra regeringens side om, at vi gerne ønsker en positiv udvikling omkring økologien.
Det er med til at fortælle landmanden, at det kan være en god idé at gå over til økologisk drift, og jeg tror især, at det, der betyder noget, er at se den udvikling, der har været på markederne både i Danmark og i udlandet gennem de senere år i forhold til efterspørgsel af økologiske produkter.
Og ordningen med det rejsehold, der har været til at bakke op, når den økologiske producent står med en hel masse spørgsmål om, hvordan vedkommende nu får afsat sit produkt, viderefører vi.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-05-06:
Tak skal du have.
Vi er jo rigtig glade for, at regeringen er kommet med »Grøn Vækst«, fordi man vælger at samtænke forskellige former for både miljø, natur og landbrug.
Det er på tide, at vi får den her form for samtænkning.
Vi kan så være lidt mere kritiske i forhold til selve indholdet, men det er godt, at der er kommet en samlet plan, og det vil jeg gerne rose regeringen for.
Så vil jeg gerne komme nærmere ind på det her med bl.a. økologien.
Regeringen skriver i oplægget, at regeringen gerne vil fordoble det økologiske areal i Danmark, og det kan vi sådan set godt støtte, det synes vi er en glimrende målsætning.
Men hvordan har regeringen tænkt sig det?
Hvis man kigger på de virkemidler, der er i forhold til økologien, kan man se, at der jo intet er, der skulle gøre, at en landmand vælger at omlægge.
Hektarprisen kommer til at være den samme for økologerne, som den er i dag.
Der er så sat flere penge af til støtte, men det er jo også, fordi der skal være flere hektar, så på den måde er der jo intet nyt under solen.
Så hvad vil ministeren gøre for at få flere til at omlægge til økologisk landbrug?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-05-06:
Jeg tror, man skal have en særlig - hvad skulle jeg kalde den? - hr. Bjarne Laustsen-vinkel på »Grøn Vækst«-udspillet, hvis man skal evne at kunne kalde det en spareplan.
Her er en massiv satsning på grøn vækst for 13,5 mia. kr. over de kommende år.
Og jeg vil kun sige, at jeg glæder mig over hr. Bjarne Laustsens optagethed af netop at sikre forskning og udvikling.
Hvordan vi så sikrer, at vi nu også får den her fulde hjemtagning, og hvem der medfinansierer, vil jo indgå i de drøftelser, vi vil have med de politiske partier og den endelige aftale, der vil blive indgået, i forhold til hvilke partier der vil være med til netop at satse på grøn vækst med udgangspunkt i det udspil, vi har lanceret.
Jeg kan sige, at jeg er fuldstændig enig med hr. Bjarne Laustsen i det.
Som tidligere nævnt tror jeg, at netop det, at vi så massivt har satset på forskning og innovation, har været stærkt medvirkende til, at vi i Danmark har den position, vi har på fødevareområdet og bl.a. også på det økologiske felt, hvor vi ser en bragende udvikling lige nu, og hvor Danmark har førertrøjen på i forbindelse med forskning i økologien.
Faktisk netop i dag har vi fra Fødevareministeriets side et arrangement, hvor vi har taget førertrøjen i et såkaldt ERA-netværk, altså i en europæisk sammenhæng, hvor mere end 20 lande deltager i et samarbejde om forskning.
Så jeg er fuldstændig enig i, at det er et område, vi skal prioritere.
Og det glæder mig at høre hr. Bjarne Laustsen lægge så stor vægt på det, for jeg tror, at det lover godt for de globaliseringsforhandlinger, vi skal have til efteråret med henblik på at sikre, at vi økonomisk prioriterer forskning netop inden for fødevaresektoren.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-06:
Det er jo en kendt sag, at landbruget er i knæ.
Det danske landbrug har de mest forgældede bønder i hele EU, og det, der har været kendetegnende ved det danske landbrug og den sektor, der følger med, er jo, at man har været i stand til at lave nogle produkter, der har været efterspurgt på verdensmarkedet.
Det har vi først og fremmest gjort, ved at vi har kunnet bruge innovation og udvikling og forskning.
Der er altså lavet en bred palet af ting, men det er også, fordi vi har haft dygtige medarbejdere i sektoren, der har været med til at udvikle job.
Det her virker som afvikling.
Der står kun fem linjer på side 11 om beskæftigelsen i forbindelse med det her, så man kan ikke sige, at regeringen har særlig store ambitioner om det.
Det kan godt være, at der ligger mere bag ved det, men jeg synes, at det er at snyde på vægten, når man bruger de fondsmidler.
For man har jo tidligere lovet, at det var krone for krone, men på den måde, som regeringen gør det her, kommer det til at gå ud over forskningen og udviklingen, altså nøjagtig det, vi gerne vil, nemlig at fremtidssikre dansk landbrug og investeringer i sektoren ved at sørge for, at der er beskæftigelse.
Det har vi generelt meget behov for i Danmark p.t. på grund af den stigende arbejdsløshed.
Det håber jeg da ministeren er enig i.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-05-06:
Det er rigtigt, at vi jo nu sikrer fuld hjemtagning af EU-midlerne frem til 2013.
Det synes jeg er vigtigt, for det bidrager til at finansiere nogle af de initiativer, vi gerne vil tage med »Grøn Vækst«.
Det gør, at vi kan sikre en kompensation til landmændene for nogle af de indgreb, der sker af hensyn til beskyttelse af natur og miljø.
Det, at vi netop laver fuld hjemtagning, gør, at vi kan iværksætte en hel masse ting omkring natur og miljø.
Der er jeg jo fuldstændig enig med hr. Bjarne Laustsen i, at vi skal være opmærksomme på, om de aktiviteter, der så i givet fald måtte blive berørt af det, er andre forsknings- og udviklingsaktiviteter, som vi også gerne vil fastholde.
Der vil vi jo, i forbindelse med at vi nu har indkaldt partierne til drøftelse og til teknisk gennemgang, gå det hele igennem og se på det i forhold til, hvor meget vi ønsker at styrke forskning og innovation i fødevaresektoren.
På det punkt er regeringen meget ambitiøs, for det er det, der er med til at sikre Danmark en førerposition på området.
Derfor håber jeg jo også på, at partierne bag globaliseringsmidlerne til efteråret, når vi skal forhandle anvendelsen af dem, vil stille sig positivt i forhold til at styrke forskning og innovation i fødevaresektoren.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-06:
Det er længe ventet.
Men det giver mig anledning til at stille et spørgsmål til fødevareministeren om en debat, der har været igennem lang tid om fuld hjemtagning af EU-midler.
Det betyder jo, at de skal finansieres krone for krone fra dansk side, hvis man vil gøre brug af det.
Det, vi har svært ved at gennemskue her, er, om man tager pengene fra promilleafgifterne, for det betyder, at man tager landmændenes penge.
Så snyder man landmændene, og man snyder også innovation og forskning.
Dernæst har man jo tidligere lovet, at man ville finansiere det via skattekroner, altså krone for krone.
Det er svært at gennemskue, kan vi få det rigtige regnestykke?
Per Clausen (EL), 2009-05-06:
Mener statsministeren ikke, at de massive fyringer i Vestas understreger behovet for, at der hele tiden holdes gang i efterspørgslen efter klimaog miljøløsninger for at fastholde danske arbejdspladser på disse områder?]
Vil statsministeren på baggrund af de massive fyringer på Vestas, som ifølge Vestas skyldes en sløv efterspørgsel i Nordeuropa efter vindmøller, tage kontakt til de øvrige statsministre i Nordeuropa med henblik på at fremme en øget nordeuropæisk indsats inden for vindenergi?]
[Spm. Nr. S 2107
Karen Ellemann (V), 2009-05-06:
Jeg er glad for begejstringen med min tiltrædelse, og jeg er bestemt også glad for mit nye arbejde.
Jeg er også rigtig glad for det arbejde, som mine forgængere her har gjort, som jo netop handler om, at vi ikke har siddet på hænderne, at vi netop har lavet en hel boligpakke, som altså favner bredt, og som går ind og understøtter nyopførelsen af almene boliger, og at vi jo netop også har lavet alle de her initiativer i forhold til at forebygge udsættelsen af lejere. Så det ville have været en pinlig affære, hvis jeg skulle stå her og sige: Nu må vi lige se, nu må vi lige se.
Jeg er virkelig glad for, at jeg kan stå her og præsentere, at mine forgængere har medvirket til en boligpakke og har medvirket til en masse initiativer med den nye lovpakke, der træder i kraft den 1. juli, som altså går ind med redskaber, der forebygger, at folk bliver sat ud af deres lejeboliger.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-06:
Lige præcis det her budskab kalder simpelt hen på, at det bliver sagt fra Folketingets talerstol, for det er jo utrolig vigtigt.
Vi har diskuteret det her i efterhånden en lille time, hvor vi har gennemgået debatten siden 2005, hvor vi for alvor så, at antallet af lejere, der blev sat ud af deres bolig, begyndte at stige og stige.
Tilbage i 2005 tog jeg det op med socialminister Eva Kjer Hansen, og hun sagde, at det ikke kun skyldes ydelserne, og at det ikke kun skyldes de dyre huslejer, nej, det har noget at gøre med, om folk har betalingsservice eller ej.
Det var det samme i 2006, 2007 og 2008, og nu her fra en ny socialminister, som jeg gerne vil indrømme jeg har haft forhåbninger til kunne gøre det meget bedre, hører vi altså det samme svar.
Jeg synes, det er ærgerligt, når man har helt konkrete forslag, at man så ikke gør brug af dem, så vi kunne imødegå problemet med folk, der blev sat ud af deres lejlighed, på grund af at de ikke har råd.
Man kigger ikke på ydelserne, og man kigger ikke på muligheden af at lave flere billige lejligheder, sådan at folk kan blive boende.
Jeg synes, det er en skam.
Jeg er bange for, at det er sundhedsministerens telefon, der har lavet hemmelige ting med mikrofonen.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-06:
Jeg spørger jo ind til det, fordi jeg vil være helt sikker på, hvem det er, vi dealer med her.
Altså, jeg synes ikke, det er fair at snyde på vægten, og det synes man gør, når man bruger andres penge, som var tiltænkt noget andet.
Altså, fordi regeringen har et spareprojekt her og har svært ved at opfylde det løfte, man har givet tidligere, jamen så fifler man med det, og derfor kan jeg jo se for mig, at man ikke når det mål, som man gerne vil.
Det, man gør her, er at fodre hunden med dens egen hale, og derfor vil jeg gerne spørge, hvor mange fondsmidler der er tale om, og hvor det er, de bliver taget fra.
For de bliver jo rent faktisk taget et sted fra; det går jo ud over noget andet, og derfor pynter man sig med lånte fjer, når man bruger andres penge til at gøre noget, der kunne være klogt, men er penge, som alligevel skulle være brugt på det område.
Og så er det jo ingen forbedring, så er det bare status quo.
Thomas Jensen (S), 2009-05-06:
Nu har vi hørt, at ministeren har været inde på, at det er, fordi folk ikke har betalt deres husleje, at de bliver tvangsudsat - ja, det ved vi godt - og at det er, fordi folk ikke kan styre deres økonomi
ja, det kan jo måske også være meget, meget svært for folk at styre deres privatøkonomi, hvis det er sådan, at de rent faktisk ikke har nogen penge, hvis de er fattige, som SFI-rapporten fastslår.
Det, jeg godt vil ind på, er den proces, der foregår for de her mennesker, som ender med at blive tvangsudsat.
Det er jo ikke bare sådan noget med, at man går rundt, og at der så lige pludselig dumper en tvangsudsættelse ned fra himlen.
Næh, det starter med, at man ikke kan betale børnenes skoleudflugt, og så kan børnene ikke længere gå til fodbold eller til spejder, simpelt hen fordi man ikke har råd til at betale kontingentet, og så er man lige pludselig en dag nået dertil, at der heller ikke er penge til, at man kan betale sin husleje, og så bliver man tvangsudsat.
Det er sådan i Aalborg, at vi jo har et godt socialdemokratisk styre med nogle socialt indignerede politikere, og vi har en masse gode boligforeninger, hvor man strækker sig langt for at hjælpe de her mennesker, hvilket også godt kan være medvirkende til, at der er nogle pæne tal fra Aalborg Kommune.
Men hvem er det, der skal betale den her regning?
Det er jo rent faktisk de øvrige lejere i de almene boliger.
Det er dem, der skal betale regningen, når der ikke er blevet betalt husleje, og det er jo skruen uden ende.
Karen Ellemann (V), 2009-05-06:
Jeg kan godt forstå, at det kan være vanskeligt at holde styr på, hvilke områder enhver minister dækker.
Jeg er fuldstændig enig i, at det kan være svært for den enkelte borger, som sidder derude og spørger: Hvorfor vil socialministeren ikke diskutere kontanthjælpsloft?
Men det er misforstået fra mit bord kun at tale entydigt om kontanthjælpsloft.
Når jeg siger, at en lejer er i en udsat situation, fastholder jeg en holdning om, at det ikke entydigt skyldes - det skyldes det også, men ikke entydigt - ens økonomiske forhold.
Der kan være mange andre faktorer, der sætter ind, så det ikke kun er et spørgsmål om, hvor mange penge der er på bankkontoen.
Når SFI-rapporten også angiver som årsag til udsættelser, at det er personer, som har svært ved at holde styr på økonomien, at få betalt regningerne, er det jo netop et klassisk eksempel på, at Aalborg kommune, hvilket spørgeren er fuldstændig enig med mig i, har gjort noget enestående her netop ved at sætte målrettet ind og har skabt nogle gode resultater i forhold til at forebygge.
For de hjælper de borgere, som har vanskeligt ved at holde styr på økonomien, til f.eks. at få betalt huslejen, så der ikke opstår restancer.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-06:
Jeg tror ærlig talt, vil jeg sige til socialministeren, at Kecia og andre, der sidder i deres lejlighed og venter på at blive sat ud af kongens foged og måske oven i købet skal forklare deres børn, at de ikke skal konfirmeres osv. - altså for hvem, der virkelig er truende omstændigheder omkring de livsvilkår, de har - sådan set er rimelig ligeglade med, om ansvaret ligger hos Socialministeriet eller hos Beskæftigelsesministeriet.
De vil have en løsning.
Og det gør man, fordi man er meget solidarisk og meget socialt ansvarlig i Aalborg Kommune.
Man gør alt, hvad man kan, for man vil ikke finde sig i, at folk bliver sat på gaden.
Men man kommer så rent faktisk med den klare melding: Vi har brug for ekstra værktøjer, vi har brug for at kunne løfte folk ud af kontanthjælpsloftet.
For selv om det ikke kun handler om ydelser, handler det jo også om ydelser.
Skulle ministeren ikke til sammen med sine regeringskollegaer at kigge på det og komme med et indspark til beskæftigelsesministeren om at få kigget på de ydelser, så vi kan komme det her fattigdomsproblem til livs?