runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2012-04-19:
Jo, men generelt mener jeg sådan set, at lovforslaget er udtryk for sund fornuft, for nu at tage det sidste først.
Der har været enighed i Folketinget om at nedsætte Rådet for Samfundsansvar med repræsentanter fra erhvervslivet, de faglige organisationer og ngo-organisationerne.
De arbejder sig så frem til et forslag med nogle anbefalinger til regeringen, som vi så omsætter til et lovforslag.
Det, de foreslår fra rådets side, bygger på sund fornuft.
Det må man også formode er en af grundene til, at man har kunnet få Dansk Industri – hvad hedder det? – miljøorganisationerne, Mærsk, de faglige organisationer, Dansk Erhverv og græsrodsorganisationerne til at gå sammen om nogle fælles anbefalinger.
Det gør de jo, fordi det er logisk.
Det andet spørgsmål var, om vi har fulgt anbefalingerne og gjort forslaget identisk med dem.
Nej, det har vi ikke.
Der har været diskussioner om, om man skulle have en formand, eller om man skulle have en ombudsmand, altså om, hvilken status lederen af mæglingsinstitutionen skulle have.
Den anbefaling har vi ikke fulgt, og der er nogle enkelte andre steder, hvor vi heller ikke har fulgt dem, men hvad angår grundlinjen i at etablere et klage- og mæglingsnævn, har vi fulgt de retningslinjer, som de er kommet med.
Det er også det, som fremgår af høringssvarene, nemlig at der er en stor anerkendelse fra erhvervsorganisationerne af, at vi har fulgt anbefalingerne fra rådet.
Så er der spørgsmålet om selve institutionens placering, og om jeg forstod det ret, også et spørgsmål om, om der nu var penge nok.
Jeg håber altså, og jeg tror også med de erfaringer, vi har,
at organets hovedopgave bliver vejledning.
Men der vil jeg bare sige, at der ingen instruksbeføjelser er fra Erhvervsstyrelsen til det nye mæglingsnævn.
Det er et uafhængigt nævn.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-19:
Jeg vil gerne kvittere for ministerens tale.
Ministeren forsøger at forklare bevæggrundene for, at man har valgt at fremsætte det her forslag.
Man ønsker at give erhvervsvirksomhederne et kærligt puf fremad, det var i hvert fald det, erhvervsministeren sagde i sin kommentar.
Men det svarer jo efter min opfattelse til, at man prøver at skubbe til en, der i forvejen cykler ret hurtigt på sin cykel, for det går faktisk rigtig godt for danske internationale virksomheder, som opererer på det internationale marked.
Det nævnte ministeren jo også selv.
Der var faktisk en ret stor andel af virksomheder, som absolut havde det her på deres egne, interne dagsordener helt frivilligt.
Det er også derfor, at vi i hvert fald fra Dansk Folkepartis side har sagt: Det her er jo mildest talt et overflødigt, harmløst lovforslag, og det er desværre også virkningsløst, for virksomhederne har allerede i dag efter vores opfattelse påtaget sig den her underforståede opgave med at kigge på de her ting med, hvordan man behandler sine medarbejdere og varer, også uden for de danske grænser.
Der synes jeg måske bare at erhvervsministeren skulle bekræfte endnu en gang, at det, man nu ønsker at stille krav om skal foregå på en anden måde, faktisk er noget, der allerede fungerer rigtig godt.
Ole Sohn (SF), 2012-04-19:
Jamen nu har vi jo i regnskabslovens § 99 a skitseret de retningslinjer, der gælder for rapportering af virksomhedernes samfundsansvar.
Så er det bare, at jeg gør opmærksom på, at det er der glædeligvis allerede 87 pct. der følger.
Og det er jo et udtryk for, at de anerkender, at det også er til fordel for virksomhederne selv.
Man kunne selvfølgelig også vende det om og spørge: Skulle vi så ikke fokusere på de sidste 13 pct. og sige, at nu skal de med, og så komme med den store pisk?
Det er jo egentlig ikke nødvendigt, for vi kan se, at antallet af virksomheder, der følger det, støt og roligt stiger.
Hr. Kim Andersen har jo ret i, at virksomhederne kan se, at det er sund fornuft.
Det er også derfor, vi tager det fuldstændig afslappet og ikke kommer med den store pisk, men alene stort set hele vejen igennem arbejder med gulerodsprincippet – og det er i øvrigt sundt.
Så var der et spørgsmål, der lige glippede for mig, men der var spørgsmålet om, hvorvidt man kan trække på medarbejderne i Erhvervsstyrelsen.
Jeg vil bare sige, at der synes jeg vi kan få skitseret hvordan retning retningslinjerne er.
Men grunden til, at jeg understregede det med instruks, var, at jeg ville understrege, at det her er et uafhængigt mæglingsorgan.
Det var det her med spørgsmålet om det der med at kunne blive hængt ud.
Det bliver man i dag, for er der en eller anden miljøorganisation eller faglig organisation, som mener, at virksomheden gør noget forkert, går de til pressen og hænger virksomheden ud; uanset om der er grundlag for det eller ej, er der skriverier i pressen.
Men grunden til, at jeg kvitterede for Venstres ordførertale, er, at er der nogle usikkerheder, er der noget, vi kan grænse af i forhold til offentlighedsloven, skal vi gøre det.
Og det er det, jeg mener vi skal bruge tid på i udvalgsarbejdet.
Benny Engelbrecht (S), 2012-04-19:
Små og mellemstore virksomheder har et stort uforløst vækstpotentiale, et uforløst potentiale, der betyder, at arbejdspladser, der ligger lige til højrebenet, populært sagt, ikke bliver skabt, vel at mærke arbejdspladser både til højtuddannede, til faglærte og til ufaglærte.
Lovforslaget, vi her behandler, vil åbne op for en del af det kæmpe potentiale.
Med det foreliggende lovforslag om ændring af lov om Vækstfonden ønsker regeringen at sikre små og mellemstore virksomheders mulighed for at skaffe kapital til sunde investeringer.
Konkret vil Vækstfonden have mulighed for at finansiere udstedelse af ansvarlig lånekapital inden for en ramme på 500 mio. kr.
Som en betingelse for at modtage de ansvarlige lån fra Vækstfonden skal virksomheder som minimum have optaget andre lån på mindst samme beløb ved andre finansielle institutioner.
Det forventes, at beløbet fra andre finansielle institutter vil løbe op i omkring 1 mia. kr.
Det samlede beløb løber altså op i 1,5 mia. kr. i ny kapital til små og mellemstore virksomheders sunde investeringer.
Det er værd at bemærke, at lovforslaget ikke forventes at have nogen negativ økonomisk konsekvens for staten, da de 500 mio. kr., staten stiller til rådighed, forventes at komme tilbage i statskassen, fordi afdrag og eventuelle tab kan dækkes af renteindtægter fra lånene.
Rammen på de 500 mio. kr. forventes at kunne dække finansieringsbehovet i de næste 2-3 år.
Lovforslaget er en del af den udviklingspakke, som et bredt flertal i Folketinget har aftalt.
Hovedpunktet i forliget er at sikre, at små og mellemstore virksomheder, der i forvejen genererer meget vækst og gode danske arbejdspladser, stadig kan udvikle sig og generere endnu større vækst.
Derfor er det også så skrigende nødvendigt, at de små og mellemstore virksomheder kan få udløst dette potentiale og ikke holdes tilbage på grund af en kreditklemme.
Det vil komme Danmark til gode.
Netop vækst og beskæftigelse har været øverst på dagsordenen for Socialdemokraterne i lang tid.
Vi mener, det er helt afgørende for den danske økonomi og for bevarelsen af velfærdssamfundet, at vi får skabt nye arbejdspladser og får skabt øget vækst.
Lovforslaget er i god tråd med det, da forslaget uden tvivl vil skabe job, vækst og højere investeringer og give de små og mellemstore virksomheder en mulighed for et tiltrængt skub i den rigtige retning.
Rammevilkårene for, at virksomhederne kan vokse sig større, vil være forbedrede, og det vil også betyde en direkte effekt for de danskere, der står uden for arbejdsmarkedet i dag, da større virksomheder betyder flere arbejdspladser.
Jeg noterer mig også, at høringssvarene generelt har vist sig at være positive.
Det giver et samlet billede af, at lovforslaget falder på et meget tørt sted.
Jeg vil også gerne understrege, at jeg er meget glad for den store forligskreds, der står bag forslaget.
Alt i alt er det et lovforslag, der er et vigtigt skridt i den rigtige retning.
Socialdemokraterne støtter naturligvis forslaget.
Kim Andersen (V), 2012-04-19:
Skal det sidste forstås på den måde, at dette nye organ ikke kan trække på centraladministrationen, på statslige institutioner, styrelser, departementer?
Sådan måtte jeg forstå det, ministeren sagde, men jeg ville gerne have, hvis vi lige kunne få gjort det tydeligere.
Så vil jeg gerne lige i forhold til det her med, hvad der er sund fornuft, og hvad Rådet for Samfundsansvar har foreslået og ikke foreslået, spørge, for det er ret centralt: Er det ikke korrekt, at i forbindelse med lovforslaget er det ikke medtaget, at sager, som er blevet afvist, som altså ikke kan behandles og ikke vil blive behandlet, ikke er udtaget af lovforslaget og derfor er omfattet af offentlighedsloven?
Det er jo ret centralt.
For det er jo det, der er med til, at en virksomhed kan få sat negativ spot på sig i en sag, som har vist sig så indholdsløs, at organet ikke har villet behandle den.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-19:
Danske virksomheder skal vækste, og de skal fastholde nuværende job og skabe nye job.
Det skal ske igennem innovation og samarbejde, og det skal være med til at skabe fremgang i økonomien.
Men væksten må aldrig ske på trods af hensyn til miljø, overholdelse af menneskerettigheder og anstændige arbejdsforhold.
Ingen medarbejdere skal opleve brud på menneskerettigheder.
De har ret til pauser og ordentlige arbejdsforhold, ingen farlige situationer på arbejdspladsen, og ingen danske virksomheder skal være med til at tilsvine miljøet unødigt eller forstærke den farlige situation på klimaområdet.
Vi vil ikke være med til, at danske virksomheder støtter korruption rundt om i verden, hvilket både er undergravende og skadeligt.
Derfor er vi meget tilfredse med dagens lovforslag, som på en og samme tid sikrer, at danske virksomheder tager globalt ansvar, samtidig med at bl.a. borgere, aktionærer, kunder og medarbejdere får bedre muligheder for indsigt i danske virksomheders samfundsansvar.
Med mæglings- og klageinstitutionen kommer Danmark i front, når det gælder virksomheders globale sociale ansvar.
De får mulighed for at leve op til OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder og dermed sikre, at danske virksomheders forretninger og adfærd er ansvarlig, uanset hvor i verden de arbejder.
Med den nuværende lovgivning har staten ikke juridisk hjemmel til at tage affære, hvis der er mistanke om, at der i en danske virksomhed, der f.eks. opererer i Indien, begås brud på f.eks. menneskerettighederne.
Hvis de lokale love bliver overholdt, så er der ikke noget at gøre.
Man kan tværtimod kun handle, hvis virksomheden arbejder på dansk grund.
Men det er ikke rimeligt for hverken virksomhederne eller de udenlandske ansatte.
Mæglings- og klageinstitutionen vil ikke skulle foretage retslige vurderinger.
Den skal tværtimod tilbyde alternative løsningsmodeller såsom mægling eller undervisning.
Som nævnt tidligere er det alene udtalelser og opfordringer, som institutionen kan komme med.
Vi er også meget tilfredse med udvidelsen af forpligtelserne i årsregnskabsloven med hensyn til virksomheders beretning om samfundsansvar.
At berette om overholdelse af menneskerettigheder og klimapåvirkninger er noget, som en del virksomheder allerede gør.
Derfor skal de ansatte, kunder og aktionærer have mulighed for at få disse oplysninger fra alle de største virksomheder.
Med lovforslaget er vi på rette vej mod ansvarlig virksomhedsudøvelse, og på baggrund af ovenstående kan vi i SF stemme klart ja til dette forslag.
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-19:
Hvis JYSK bliver udsat for den ene sag efter den anden i forbindelse med den måde, de producerer havemøbler på, så tror jeg, de er enormt tilfredse med at have sådan et organ, hvor de netop kan få de sager afsluttet, så der ikke er en eller anden ulandsorganisation, eller hvad det kan være, der har dem på deres hjemmeside.
Alle sager ligger der, men nu er der så faktisk en udtalelse, og det kan godt være, den går imod JYSK, og så kan de jo så vide, hvad de kan lave om, hvis de gerne vil overholde de retningslinjer.
Så vil jeg sige, at jeg generelt er enig med hr. Hans Kristian Skibby i, at den helt store gevinst for dansk erhvervsliv kommer med den økonomiske politik, som regeringen har tænkt sig at føre, efter de sidste 10 års lemfældigheder.
Kim Andersen (V), 2012-04-19:
Det her er jo en kraftig udvidelse af rapporteringskravene, og det kommer til at omfatte langt flere virksomheder.
Så det er markant forskelligt i forhold til nugældende regler.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren slet ikke ser nogen principielle problemer i, at der med forslaget om mæglings- og klageinstans indføres et parallelt system til domstolene, et system, der skal træffe afgørelser, ikke på baggrund af love og regler, men på baggrund af etik og moral.
Jeg vil også gerne vide, hvad ordføreren har at sige til det forhold, at sager, der indbringes for denne klageinstans, og som afvises som værende grundløse, ikke omfattes af undtagelsesreglerne for senere offentliggørelse.
Der er da en krænkende problemstilling heri for de pågældende virksomheder.
Benny Engelbrecht (S), 2012-04-19:
Mig bekendt er det ikke sådan, at antallet af virksomheder, der skal foretage rapportering af deres virksomhedsansvar, udvides i forhold til dette.
Jeg går ud fra, at det også er noget, som ordføreren vil stille nærmere spørgsmål til i udvalgsbehandlingen, for det er klart, at sådan noget skal præciseres helt nøje.
Som sagt kan jeg ikke give et myndighedssvar i forhold til dette.
Lad mig igen minde om, at dette er en mæglings- og klageinstitution, og det er jo sådan, at det er indenretlig, det ligger altså før en eventuel domstolsbehandling.
Vi kender fra mange andre områder i Danmark, at man har sådanne klageorganer.
Et eksempel kunne være Forbrugerombudsmanden, som også er en udmærket og meget effektiv måde at forhindre, at der opstår konflikter, og afklare konflikter, inden de når frem til en eventuel domstolsbehandling.
Jeg kan se, at min taletid desværre er opbrugt, men så må ordføreren jo stille spørgsmålene skriftligt til ministeren.
Merete Riisager (LA), 2012-04-19:
Ordføreren bryster sig af, at en række virksomheder og organisationer har medvirket ved udarbejdelsen af dette lovforslag.
Der kunne jo altså også være den mulighed, at de virksomheder og organisationer har deltaget for at begrænse skaderne af regeringens reguleringsiver.
Og hvad mener ordføreren at dette lille organ kan tilbyde, som ikke finder sted allerede ude i markedet?
For som ordføreren siger, er Danmark og danske virksomheder jo netop fuldstændig fremme i skoene på dette område.
Der bliver brugt rigtig mange ressourcer, og danske virksomheder bruger internationalt anerkendte standarder som f.eks. FSC.
Benny Engelbrecht (S), 2012-04-19:
FSC har jo noget at gøre med bæredygtig produktion, bæredygtigt træ eksempelvis.
Inden for CSR-rapportering bruger man typisk ISO-standarder og andre tilgange.
Det står i øvrigt meget grundigt beskrevet i det baggrundsmateriale, der ligger i forbindelse med lovforslaget.
Men jeg ved godt, at fru Merete Riisager jo er reserveordfører på dette spørgsmål, så det er sådan set fair nok, at man ikke er dybt nede i sagerne på dette punkt.
Jeg vil altså godt lige påpege, at en af årsagerne til, at man skal have det her organ, er for at forhindre, at virksomheder uberettiget bliver hevet gennem en mediejungle på anklager, som der måske ikke er belæg for.
Nej, det her er sandelig da også af hensyn til virksomhederne, og det er netop derfor, at alle seriøse organisationer, der har medvirket i høringerne om dette, går så varmt ind for det.
Måske kan man godt finde enkelte undtagelser, nemlig CEPOS, men de har så heller ikke medvirket ved at afgive høringssvar.
Merete Riisager (LA), 2012-04-19:
Som ordføreren jo siger, findes der allerede rigtig udmærkede standarder, som der bliver brugt rigtig mange ressourcer på ude i virksomhederne.
Hvordan vil ordføreren sikre, at det her lillebitte organ med 3 mio. kr. overhovedet kan matche den professionalisme, der bliver udøvet ude i virksomhederne?
Hvordan vil ordføreren sikre, at det her lillebitte, mærkværdige organ ikke vil forplumre debatten?
Benny Engelbrecht (S), 2012-04-19:
Det er faktisk meget sjovt, at fru Merete Riisager fra Liberal Alliance, som jo har været støtteparti for den tidligere regering, hænger sig så meget i, at det skulle være et lille beløb, der bliver afsat til dette klageorgan.
Det nævner jeg, fordi en af de ting, som især den tidligere regering blev anklaget for, var ikke at afsætte tilstrækkelige midler til det eksisterende klagepunkt.
Det var faktisk en problemstilling, som over flere år blev fremdraget i forskellige udsendelser, bl.a. i P1 Dokumentar, hvor den tidligere minister måtte stå til ansvar for den tidligere regerings handlinger på det punkt.
Derfor må jeg bare sige, at de 3 mio. kr., som er blevet afsat i forbindelse med finansloven, jo er 3 mio. kr. mere end det, som er blevet lavet hidtil.
Vi må selvfølgelig se, om det viser sig at være tilstrækkeligt, for der er jo ikke nogen, der kender omfanget og nødvendigheden af dette, ud over at vi ved, at det er et organ, som vil blive efterspurgt fra begge sider.
Og så må vi selvfølgelig se på i forbindelse med finanslovbehandlinger, om det er tilstrækkeligt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-19:
Det lovforslag, som vi her behandler, er et af de mere humoristiske, skulle jeg hilse og sige.
Men det har selvfølgelig en trist baggrund, og det er jo, at en lang række af lande i 2012 stadig væk har store problemer med menneskerettigheder, store problemer med miljøspørgsmål og store problemer med nepotisme og korruption.
Men det har vi ikke i Danmark.
Danmark er ikke en bananrepublik.
Danmark er faktisk et af de mest udviklede lande i verden og har den største træfsikkerhed, når det drejer sig om omgang med offentlige midler.
Vi er et af de lande, hvor der er så at sige ikke findes korruption.
Vi er også et af de lande, hvor der er meget fokus på, at man selvfølgelig skal overholde menneskerettigheder, og vi skal også overholde internationale miljømål.
Men for at den nye regering og deres flertal med Enhedslisten har kunnet finde et eller andet spændende at sætte frem for at pudse deres politiske glorie har de valgt at tro, at man i Danmark er så dum, at man tror på, at 3 mio. kr. skal gøre det sådan, at alting kan blive godt, fryd og gammen.
Det er jo simpelt hen forkert at tro, at de her 3 mio. kr. kan flytte noget som helst, når det drejer sig om menneskerettigheder, korruption, nepotisme og miljøspørgsmål.
3 mio. kr. skal gå til løn og administration, feriepenge og hvad ved jeg.
Hvor mange penge er der så tilbage til at sagsbehandle klagesager, sådan som andre ordførere har været inde på tidligere?
Det er jo altså et faktum, at der allerede i dag udvises ganske glimrende samfundsansvar i de store danske virksomheder, og det gør der også i de mindre danske virksomheder.
Der er faktisk rigtig mange virksomheder, som bruger det over for deres kunder; de fortæller og beskriver, hvad de egentlig gør for at gøre det så godt som overhovedet muligt.
Man bruger det faktisk som en del af sin salgsindsats.
Derfor er det jo endnu mere grotesk, at man tror, at det her initiativ skal flytte noget som helst.
Det lovforslag her er relativt harmløst, men det er desværre også virkningsløst; det flytter ikke noget som helst.
Og det synes jeg måske at forslagsstillerne burde gå lidt mere ind i, frem for at sige, at de her initiativer har været glemt under det tidligere flertal her i Folketinget.
Hvis man eksempelvis går ind og kigger på Transparency International og deres evaluering af den her udvikling i Danmark set i forhold til andre lande, vil man se, at Danmark ikke har nogen væsentlige udfordringer på det her område.
For havde der vitterlig været et stort problem, havde regeringsflertallet også fundet endnu flere penge.
Benny Engelbrecht (S), 2012-04-19:
Jeg går ud fra, at ordføreren er klar over, at jeg er ordfører og ikke myndighedsperson i denne sammenhæng.
Den første del handler om den internationale forpligtelse.
Det er jo ganske enkelt sådan, at de 1.100 største virksomheder i Danmark skal rapportere om deres virksomhedsansvar i forbindelse med deres årsregnskab.
Det kan godt være, at de vælger at skrive i deres årsregnskab, at de ingenting gør, men det kan også godt være, at de vælger at gå videre og rapportere, hvorledes de agerer, og det er klart, at hvis der er en diskrepans i forhold til det, de skriver i deres årsregnskab, og det, de gør, så skal der selvfølgelig være et sted at gå hen og få efterprøvet det.
Lad mig bare minde om, at den lovgivning, som blev indført i 2009, om, at virksomheder faktisk skal afrapportere, jo blev indført af den tidligere regering, og at den tidligere regering og den tidligere minister også har tilkendegivet, at det danske klagepunkt skulle moderniseres i henhold til OECD's retningslinjer.
Det er præcis det, de kan, og danske virksomheder tænker selv, de tænker selv.
De har deltaget aktivt i det arbejde, der har været, om at udvikle dette mæglingsorgan.
Lad mig minde om, at Dansk Industri, Dansk Erhverv, Rederiforeningen, Finansrådet, Forsikring & Pension, Håndværksrådet og Landbrug & Fødevarer har siddet med ved udarbejdelsen af dette lovforslag, i forarbejderne til det.
Formanden for rådet, der har lavet forarbejdet til lovforslaget, hedder hr. Mads Øvlisen, og jeg går ud fra, at selv Dansk Folkeparti vil respektere, at hr. Mads Øvlisen faktisk er en internationalt anerkendt erhvervsleder.
Som jeg sagde i min ordførertale, så må enhver, der sad med i det foretræde, som hr. Mads Øvlisen var i, sidde tilbage med den klare overbevisning, at dette er en kæmpestor fordel for dansk erhvervsliv.
Kim Andersen (V), 2012-04-19:
Så risikerer man at blive hængt ud i en offentlig gabestok, få miskrediteret sit firmas image, og dermed bliver ens muligheder for at sælge sine produkter og rekruttere medarbejdere forringet.
Man bliver altså dårligere stillet økonomisk.
Og det ville være forbundet med ekstra arbejde, administrative byrder, som også har en omkostning for virksomhederne.
Man kan sige: til hvilken nytte og gavn?
For det apparat, som ministeren tænker sig at stille an med, kan jo ikke få noget voldsomt omfang og slet ikke noget særlig stærkt fagligt omfang med det budget, der er sat af, nemlig 3 mio. kr.
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-19:
Det giver så også virksomhederne mulighed for at få papir på, at de netop overholder retningslinjerne, og det er jo derfor, at virksomhederne faktisk frivilligt i det her udvalg har været med til at anbefale, at vi laver sådan et klage- og mæglingsnævn, for der er nogle virksomheder, der faktisk mener, at de kan få et plus på bundlinjen med sådan et organ, der kan sige, om man overholder de retningslinjer.
Kan hr. Kim Andersen slet ikke se, at der sådan set også er indtjeningsmuligheder for dansk erhvervsliv i det her?
Kim Andersen (V), 2012-04-19:
Det er jo en forunderlig bagvendt tilgang til tingene.
Det kan da blive ganske omstændeligt.
Jeg synes, det er udmærket, at det er sådan, at vi tager som udgangspunkt, at ingen, hverken borgere eller virksomheder, gør noget forkert.
Sker det så alligevel, at man overtræder loven, skal det naturligvis retsforfølges, og hvis der er baggrund for det, skal der ske domfældelse.
Så har man papir på, at man har gjort noget forkert.
Har man ikke papir på, at man har gjort noget forkert, så er man lovlydig, og så har man levet op til det, man skal.
Det er sådan, at danske virksomheder jo i forvejen er foregangsvirksomheder på en lang, lang række områder.
Det er også sådan, at vores virksomheder har en meget, meget fornem profil og et flot image ude i verden.
Jeg synes, at vi skal fastholde den linje og animere til, at virksomhederne fortsat udvikler sig på den måde med frivillighed, entusiasme og begejstring, og ikke ved tvang, smålighed og indberetninger.