runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2014-03-26:
Der er flere ting, der er lidt mærkelige i det, som hr. Martin Henriksen netop nævner, bl.a. at indvandringen er rekordstor.
Det synes jeg er et billede, som er lidt svært at genkende.
Der er rigtig mange af dem, der kommer til Danmark, som jo kommer hertil, fordi de skal arbejde, eller fordi de er blevet kæreste med en dansker.
Mange af dem har vestlig baggrund.
Vi har nogle regler.
Vi har regler for asyl.
Dem har vi ikke ændret et komma ved.
Så har vi regler om familiesammenføring.
Der er det jo rigtigt, at vi har været inde at ændre pointsystemet, for det, som især blev skabt i den sidste tid, hvor Dansk Folkeparti svingede taktstokken, var så urimeligt og var så hårdt, i forhold til at man gik ind og gjorde forskel på, hvem det var, en dansk statsborger havde forelsket sig i.
Det ville vi gerne lave om, og det lavede vi om.
I forhold til de andre sager vil jeg gerne sige, at når der står et barn, som er kommet i klemme på grund af nogle regler, ja, så må man jo vælge det, som Dansk Folkeparti åbenbart vil, nemlig at sige, at det ikke vedrører os og vi da er fløjtende ligeglade.
Det er nu bare ikke den opfattelse, jeg har, af, hvordan vi skal føre udlændingepolitik.
Jeg synes, vi skal have nogle generelt robuste regler, men vi skal da også rette ind, når vi ser, at der er nogle mennesker, der kommer i klemme.
For hvis ikke vi gjorde det, hvem pokker skulle så?
Martin Henriksen (DF), 2014-03-26:
Jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at i sagen om Im og hendes mor var der jo tale om, at regeringen med opbakning fra Enhedslisten og Liberal Alliance havde forringet klagemulighederne og faktisk havde mulighed for at fastholde familien i Danmark, men valgte ikke at gøre det.
Man ændrede lovgivningen, så man ikke kunne gøre det.
Det synes jeg er en relevant pointe.
Men det til trods kommer man jo ikke uden om, at der efterhånden har udviklet sig en praksis på udlændingeområdet, hvor medierne er blevet sådan en ekstra klageinstans; det er i hvert fald meget tæt på.
Det synes jeg er uhensigtsmæssigt.
For så udvikler vi sådan en slags mediedemokrati eller Facebookdemokrati.
Hvis en sag kører nogle bestemte steder i tilpas lang tid, kan man regne med, at politikerne går ind og ændrer lovgivningen.
Og tit, når politikerne så går ind og ændrer lovgivningen, sidder politikerne jo og gør det, uden at man nødvendigvis har et indblik i de sager, som man ændrer lovgivningen på baggrund af.
Det synes jeg er meget, meget uhensigtsmæssigt.
Jeg synes også, at der i den diskussion mangler det – det er så det, jeg efterlyser hos ministeren og hos regeringen – at man træder et skridt tilbage og ligesom kigger på det ovenfra og ned og forklarer folk, at de skal være opmærksomme på, at hvis der lempes på baggrund af en enkeltsag, er det ikke kun i den enkelte sag, der lempes, men det betyder også, at der lempes for en lang række andre mennesker, og dermed får det jo også konsekvenser i en tid, hvor indvandringen i forvejen er rekordstor.
Så jeg vil høre, hvad ministeren mener om, at det ville være mere hensigtsmæssigt, at politikerne trådte et skridt tilbage i de her enkeltsager og ligesom forholdt sig til de mere langsigtede perspektiver og konsekvenserne af, at der kommer så mange mennesker til Danmark, i stedet for hele tiden at fokusere på enkeltsager.
Karen Hækkerup (S), 2014-03-26:
Jamen hr. Martin Henriksen skal da ikke takke mig for at møde op.
Jeg har det sådan, at det er ugens gang.
Søndag er kirketid, hvis det ellers var noget, man gjorde meget.
Onsdag mødes vi to her i salen, hvor vi har haft gode snakke og drøftelser, og vender synspunkter med hinanden om udlændingepolitikken.
Men tak for spørgsmålet.
Og spørgsmålet fra Dansk Folkeparti går jo på, hvilket signal det sender, at vi styrer på baggrund af enkeltsager.
Jeg vil gerne sige, at det jo er en relevant problemstilling, for nogle gange, når der er enkeltsager, som dukker op, er det jo enkeltsager, som man kan mærke helt ind i hjertekulen.
Det er sådan, at der, når vi har en udlændingepolitik, som betyder, at der ikke er fri indvandring til Danmark, skal være nogle grænser.
De grænser ligger jo et sted.
Og jeg synes selv, at vi har det, man må sige er en robust og en retfærdig udlændingepolitik; en udlændingepolitik, som på mange stræk faktisk er nogenlunde identisk med den, som hr. Martin Henriksen og hr. Martin Henriksens parti selv stod bag i 2010.
Vi har lavet nogle ændringer.
Vi har ændret det pointsystem, som vi syntes var udtryk for noget snobberi.
Vi har gjort det lettere for børn at få adgang til familiesammenføring.
Men når det kommer til stykket, har vi sådan set ikke lavet de store ændringer.
Men nogle gange, og det vil jeg gerne medgive, er der sager, som jo viser, at selv om vi har nogle regler, som jeg synes er meget gode til at hegne den udlændingepolitik, vi skal have i Danmark, ind, så er der nogle skæbner – mennesker, som kommer i klemme.
Så kunne man jo sige, at det ville være kritisabelt, hvis jeg, eller hvis Folketinget så bare ville løse et problem for lige præcis det enkeltindivid, som man ser kommer i klemme.
Men det, vi har gjort, er noget andet.
Jeg kan jo nævne et eksempel som den 7-årige pige Im fra Thailand, som har en stedfar her i Danmark, som dør af kræft, og hvor Im og Ims mor dermed mister deres opholdstilladelse.
Og når der er noget, der er urimeligt, er det jo også os, der har en mulighed for at lave det om.
Det er jeg sådan set glad for at vi gør.
Det ændrer ikke noget ved, at vi generelt set har en rigtig fornuftig politik og en retfærdig og robust udlændingepolitik.
Martin Henriksen (DF), 2014-03-26:
Først vil jeg sige tak, fordi ministeren er mødt op.
Det er jo altid glimrende.
Hvilket signal sender det efter ministerens opfattelse, at regeringen styrer udlændingepolitikken på baggrund af enkeltsager i medierne og bruger disse til at gennemføre lempelser i udlændingereglerne?
Ellen Trane Nørby (V), 2014-03-26:
Spørgsmålet følger lidt op på det forrige: Er regeringen åben over for OPP-byggede arresthuse til afløsning af de preussisk opførte sønderjyske arresthuse, der ikke lever op til nutidens sikkerheds-, arbejdsmiljø- og bygningsmæssige krav til moderne arresthuse?
Karen Hækkerup (S), 2014-03-26:
Vi har ikke kun utidssvarende arresthuse i Sønderjylland, og jeg tror, de fleste nok godt vil kunne forstå, at det vil være lidt mærkeligt at begynde at give en tilladelse til et byggeri et sted, når man er ved at lave en samlet analyse, for hvad så med de andre steder, der også gerne vil gå i gang?
Et OPP-projekt er heller ikke gratis.
Der vil også skulle sættes offentlige penge af til sådan et projekt.
Jeg afviser slet ikke, at det kan være en god idé, og at vi på et tidspunkt kan ende med, at det er sådan en løsning, der skal laves, men vi bliver altså nødt til lige at få lavet den analyse færdig, så vi kan se, hvordan tingene skal være, i en sammenhæng.
Når det så er sagt, håber jeg meget, at Venstre, når den analyse ligger klar, så også vil være med til at gå ind og tage ansvar for at finde pengene.
Det var vi ærgerlige over at Venstre ikke ville, da vi skulle lave den sidste aftale, så vi håber jo på, at Venstre næste gang vil være dem, som også tager jahatten på og er med til at tage ansvar, når der skal findes de praktiske løsninger.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-03-26:
Altså, man kan jo vælge at tage jahatten på og høre det positive i det, ministeren svarer, men jeg synes nu alligevel, det er lidt ærgerligt, at vi skal hen forbi 2016, før der kan ske noget.
Når jeg refererer til Region Syddanmark, er det jo, fordi man der nu bredt politisk er blevet enig om, at det nye psykiatriske hospital skal bygges som en OPP-model, og det er jo ikke, fordi det her og nu vil spare penge, eller fordi man regner med, at regningen så vil blive mindre; det er for at kunne sætte nogle processer i gang hurtigere, end man kan, hvis det skal køre som et offentligt byggeri.
Jeg håber sådan set, at ministeren også på Justitsministeriets område vil være åben over for, at man ligesom tager fat på det.
Vi har nogle rigtig gode erfaringer med OPP-byggerier, både i vejsektoren og også nu på sygehusområdet,
og jeg synes sådan set, det vil være ærgerligt, hvis man ikke også tager de erfaringer med ind på justitsministerens område og ligesom tør tænke nyt og måske sige: Jamen så lad os prøve at lave en forsøgsmodel, på baggrund af at vi har en akut situation med de fire sønderjyske arresthuse, som simpelt hen er utidssvarende.
Karen Hækkerup (S), 2014-03-26:
Der er p.t. ikke andre penge at kunne sætte det i gang for, og inden man skal lave sådan et byggeri, skal tingene i udbud, og så skal det startes, og det tager tid.
Men det, jeg gerne vil sige, er, at vi har lavet en aftale, som ikke alene handler om at få lavet en analyse af hele arresthusområdet.
Vi kigger også lige nu på at lave en reform af kriminalforsorgen i det hele taget, for jeg synes, det er rigtig nødvendigt, at vi holder op med at tænke vores enheder som separate enheder og begynder at tænke meget mere på tværs, så vi kan udnytte den kapacitet, vi har, uanset om det er i arresthuse, når folk sidder varetægtsfængslet, eller i fængsler eller pensioner.
Så lige nu er der gang i et rigtig, rigtig stort reformarbejde på hele det her område.
Det skal have tid til at virke.
Men jeg afviser slet ikke, at der er behov for nye og mere moderne arresthuse, også i Sønderjylland.
Derfor må man jo give tid til den proces, der nu er sat i gang, og der håber jeg så, at Venstre i modsætning til sidste gang vil være med til at gå ind og tage ansvar, når der på et tidspunkt skal findes nogle penge.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-03-26:
Jamen det er klart, at hvis man skal sammenlægge enheder, vil der være en periode, hvor der skal foretages nogle investeringer.
Til gengæld vil der jo også være nogle driftsbesparelser efterfølgende, fordi man får større sikkerhed omkring arresthusene med nogle mere moderne faciliteter, hvor der mandskabsmæssigt ikke stilles de samme krav, som der stilles i dag.
For man vil kunne overskue bygningerne på en anden måde.
Men når jeg har spurgt ind til det, og når ministeren også selv refererer til det, der står i brevet fra Sønderborg Kommune, som jo ikke kun gælder det nuværende byråd, men også de foregående byråd, så er det jo for at se OPP som en model for at komme hurtigere i gang.
Det er også derfor, vi ser, at bl.a. Region Syddanmark nu vælger at lave en ny psykiatrisk hospital via en OPP-model, ikke fordi man kan spare penge her og nu, men fordi man kan få processen hurtigere i gang.
Karen Hækkerup (S), 2014-03-26:
Nej, det synes jeg sådan set ikke det er.
Derfor er jeg også rigtig ærgerlig over, at man ikke har taget fat på det her for mange år siden, for der er ikke nogen tvivl om, at når bygningerne blev bygget, dengang Tyskland hed Preussen, er det jo ikke et problem, der er opstået i løbet af de sidste 2 år og står og hopper regeringen på maven.
Det her er en gammelkendt problemstilling, som der ikke har været vilje til at tage hånd om.
Det er vi så gået i gang med nu, og det, vi har sagt, er, at der selvfølgelig er et efterslæb på vedligeholdelsen, som skal udbedres.
Det gør vi.
Vi har sat penge af til at øge sikkerheden, og den øger vi ved bl.a. at lægge hegnstråd over gårdene på nogle af vores arresthuse, sådan at det bliver umuligt at smugle mobiltelefoner ind eller kaste hash og andre ting ind.
Så det er jo ikke sådan, at vi ikke gør noget.
Men det er vigtigt at sige, at vi nok har behov for at få lavet en moderne og helt nye reform af den måde, som vi opbevarer arrestanter på.
Det kræver altså, at vi laver en grundig analyse af det og også sætter penge af til det, og der håber jeg meget at Venstre til sin tid vil være med til at finansiere det, fordi vi da kommer til at skulle finde nogle penge, hvis der skal findes nogle løsninger.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-03-26:
Jeg er sådan set enig med ministeren i, at det her selvfølgelig er en øvelse, som gælder hele landet.
Det vil sige, at vi har at gøre med nogle meget, meget gamle bygninger.
Altså, helt konkret i forbindelse med fangeflugten fra Tønder er det jo simpelt hen mørtel og sten, der kunne pilles direkte ud af væggene, fordi det simpelt hen er så faldefærdigt, som det er.
Det, vi tog initiativ til, mens vi sad i regering, var hele retskredsreformen, og der er retten jo blevet placeret i Sønderborg.
Jeg vil gerne spørge ind til det her analysearbejde, for det er jo korrekt, som ministeren siger, at det skal vare fra 2013 til 2016, men vi skriver nu foråret 2014.
Det vil sige, at vi, hvis analysearbejdet først er færdigt i 2016 og man først derefter skal tage stilling til det, jo sikkerhedsmæssigt løber en risiko, både hvad angår fangeflugter og de medarbejdere, der er i arresterne, de næste mange år.
Synes justitsministeren, det er tilfredsstillende?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-03-28:
Jeg vil ikke diskutere BR's perversiteter eller noget andet, men jeg har et spørgsmål.
Pia Adelsteen (DF), 2014-03-28:
Det har jeg sådan set heller ikke nogen intentioner om at hindre børn i at gøre.
Jeg tror i øvrigt, at børn er rimelig ligeglade med, hvad jeg har sagt.
Det er nok de færreste børn, der læser det, så det er måske mere forældrene, der er interesseret.
Som jeg sagde lige før, er der ikke noget unormalt i, at en dreng leger med pigeting, eller at en pige leger med drengeting.
Det ses alle vegne, det har jeg set hos mine egne børn, så det har intet med en begrænsning at gøre.
Det, som jeg bliver vred over, er, at man laver noget, man kalder kønsneutralt, og så gør det, som en mindre del af børnene gør, nemlig lege med hinandens legetøj, til det normale – det er trods alt stadig væk de færreste drenge, der sidder og leger med barbiedukker, og det er trods alt stadig væk de færreste piger, der render rundt og leger sørøvere.
Men det vil man lige pludselig gøre til normalen, og det er det, jeg synes er underligt.
Og det er ikke, fordi det er unormalt at gøre det, men jeg synes, det er underligt, at man pådutter det som et forbillede, og det er derfor, jeg bruger eksemplet.
Jeg venter lidt på, at jeg får et dametøjskatalog, hvor der er herremodeller.
Det sidder jeg bare og venter på.
Det må komme på et tidspunkt.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-03-28:
Men kan Dansk Folkepartis ordfører ikke se, at man med sådan nogle udtalelser ender med at begrænse børns udfoldelsesmuligheder?
Børn er ikke ens, mænd og kvinder er ikke ens, drenge og piger er ikke ens, og det skal de heller ikke påduttes at være, lige så vel som de heller ikke skal påduttes at være på en bestemt måde.
Børn skal slippes fri, og pigerne have lov til også at lege med sørøverskibe og klatre i træer og lege med dukker, og drengene skal have lov til det samme.
Vi skal ikke være ens, men vi skal da have lov til at gøre det, vi har lyst til.
Pia Adelsteen (DF), 2014-03-28:
Jeg synes, at det, at man laver et legetøjskatalog, hvor man pådutter en kønsneutralitet, er perverst, hvis jeg skal bruge det ord.
Det er i hvert fald en meget, meget mærkelig ting – det synes jeg – for i min verden er der ikke noget, der hedder kønsneutralt.
I min verden er vi mænd, og vi er kvinder, og vi har et køn.
Og det er egentlig det, det hele drejer sig om.
Jeg håber, at jeg hørte rigtigt, altså om vi går ind for forskel.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-03-28:
Tak for det.
Inden Dansk Folkeparti tager æren for at have opdaget, at der er forskel på kvinder og mænd, vil jeg lige sige, at vi altså er nogle, der opdagede den forskel for flere år tilbage.
Lige før gjorde jeg mig den ulejlighed at slå ordet pervers op i den danske ordbog, og det vil jeg lige læse højt for Dansk Folkepartis ordfører.
Betydningen er, at man er »tilbøjelig til at afvige fra det normale eller naturlige på en frastødende eller nærmest sygelig måde, især med hensyn til seksualitet.«
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-03-28:
Nu skal jeg fortælle Dansk Folkepartis ordfører, at der skal være tre af hvert køn, før det virker.
Men er det ikke en sag mellem mænd og kvinder?
Som udgangspunkt handler det jo om, at man skal eksemplificere, hvis der er forskel mellem mænds og kvinders lønninger, fordi det jo ikke er sådan, at man ved navns nævnelse optræder i lønstatistikken.
Så det undrer mig lidt, at Dansk Folkeparti er modstander af det forslag, fordi man på den måde kan sørge for, at der ikke kommer unødvendige lønforskelle mellem mænd og kvinder.
Pia Adelsteen (DF), 2014-03-28:
Som nævnt har jeg ikke læst forslaget helt endnu, og det er så fint, at jeg bliver oplyst om, at det er tre af hvert køn.
Jeg mener nu ikke, at det gør problemet ret meget mindre, fordi man altså godt kan regne ud sådan nogenlunde, hvad hver især tjener – især hvis man selv har den ene løn, er det sådan rimelig nemt.
Det kan jeg godt se som et problem, men det afhænger helt af, hvordan forslaget er udformet, og jeg har ikke læst det.
Jeg synes, at det er vigtigt at forsøge at få ligeløn.
Vi har en ligelønslov, der siger, at man skal have lige løn for lige arbejde.
Senest har vi fået oplyst, at ministrenes spindoktorer ikke engang tjener det samme.
Jeg blev i hvert fald ringet op af en journalist om, at der var forskel på de kvindelige og de mandlige spindoktorers løn, hvilket da godt kan undre mig, hvis jobbeskrivelsen i øvrigt er den samme.
Men en ting er en jobbeskrivelse, noget andet er, hvad man reelt laver.
Jeg har været ude i det private erhvervsliv altid, indtil jeg kom herind.
At man skriver, at man er kontorassistent, det står rigtig mange steder, at folk er kontorassistenter, er ikke nødvendigvis det samme som at sige, at de laver det samme, uanset mand eller kvinde.
Så jeg synes, at det er svært at se, hvordan man kan ændre eller sørge for, at ligelønsloven bliver opfyldt helt præcist, fordi der er så mange små nuancer i, hvad man går og laver ude på arbejdspladserne, og derfor må det nogle gange bero på en vurdering af tilfældene, hvis der er nogle, der klager.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-03-28:
Tak til De Radikales ordfører.
Jeg har jo hørt, at den Radikale ordfører også har sagt, at hun går ind for øremærket barsel til mænd.
Jeg har også hørt Socialdemokratiets ordfører, som jo også går ind for det.
Derfor vil jeg spørge: Når nu begge regeringspartiers ordførere går ind for øremærket barsel, hvorfor kommer det forslag så ikke fra regeringens side?
Liv Holm Andersen (RV), 2014-03-28:
Det må være svært for Enhedslisten at forestille sig, at der kan være uenigheder i et parti.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-03-28:
Forslaget om kønsopdelte lønstatistikker kommer op i næste uge.
Det står også i redegørelsen som et fremskridt, så derfor vil jeg bare spørge, om Dansk Folkeparti går ind for forslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2014-03-28:
Det vil jeg godt sige sådan meget fast her.
Det har intet med det at gøre.
Der er heller ikke noget unormalt ved, at en dreng leger med dukker, eller en pige leger med racerbil.
Det vil jeg også godt state eller slå fast.
Det synes jeg faktisk er at nedgøre mit eget køn, men det er også at nedgøre mændene, og jeg synes, det er forkert.
Vi er forskellige.
At man så har børn, der leger med det modsatte køns legetøj, er der jo overhovedet hverken noget unormalt eller perverst i eller noget som helst galt med, og det har jeg i øvrigt heller aldrig sagt.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-03-28:
Nej, jeg mener jo tværtimod, at det næste må blive, at du modtager et katalog fra Bilka, hvor manden laver mad, og hvor kvinden slår græs med græsslåmaskine.
Eller er det også udtryk for perverse kønsnormer?
Jeg skal nok slå ordet op, men jeg tror, de fleste af os har et glimrende billede af, hvad »pervers« betyder.
Jeg må egentlig indrømme, at det godt kan være, at ordføreren synes, at man gør en unormalitet til normalitet, men hvad med de forældre, som sidder derude, og som har børn, der er ligesom min lillebror, da han var lille, hvor han godt kunne lide at klæde sig ud i mit pigekostume eller sad og ledte efter mariehøns, når de andre drenge spillede fodbold?
Er det så sådan noget, der skal sættes en mærkat med »pervers« på?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-03-28:
Det kan jeg svare meget kort på: Det gør Socialdemokratiet.
Fatma Øktem (V), 2014-03-28:
Ordføreren var inde på programmet »Exit Prostitution«.
Hvad siger ordføreren til, at det program, vi har haft kørende i over 3 år nu, og som også er nævnt i redegørelsen her, faktisk kun har haft 28 kvinder inde over?
Vi er på tredje år, der er afsat 46 mio. kr., og som sagt er det sådan set kun 28 kvinder, der har været i berøring med projektet.
Vi ved ikke engang, om det har fungeret.
Hvad synes ordføreren om det?
Er det ikke kun symbolpolitik, når det er sådan, at man i princippet fremhæver noget, der måske faktisk slet ikke har virket?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-03-28:
Jeg håber virkelig ikke, at det er symbolpolitik.
Jeg interesserer mig ikke særlig meget for symbolpolitik.
Jeg har læst mig frem til, at det er 38 deltagere – men det skal ikke skille os ad, det behøver vi ikke diskutere her.
Mit ønske er, at det her projekt kommer til at hjælpe mange kvinder, og at det kommer til at betyde, at prostituerede de steder, hvor projektet kører, oplever, at der er en vej ud af prostitution.
Så er der nogle, der vil tage imod tilbuddet, og der er nogle, der ikke vil tage imod tilbuddet, men som måske så oplever, at tilbuddet er der, og så måske er parat til det om 1 år eller 5 år, eller hvornår man er parat til det.
Men jeg ønsker det bedste for det her projekt; jeg ønsker, det hjælper så mange som muligt, og jeg ønsker at få nogle erfaringer ud af det, som man kan bruge i resten af landet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-03-28:
Socialdemokratiets ordfører sagde, at han gerne vil kigge på øremærket barsel eller en eller anden form for barsel for mænd.
Derfor vil jeg prøve at spørge ordføreren om, hvad han tænker på.
Altså, vi har de der 3 måneders øremærket barsel, men hvad skal man ellers gøre på barselsområdet?
For ministeren siger jo i sin redegørelse, at der skal være mere barsel til mænd, men der står ikke noget om hvordan.
Så derfor synes jeg, det er godt, når Socialdemokratiets ordfører siger, at vi skal gøre et eller andet.
Så spørger jeg bare: Hvad er det konkret, man vil gøre?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-03-28:
En af de ting, som jeg mener har en stor betydning for, hvordan forældreorloven bliver fordelt i dag, er jo lønforskellen.
Det er det løngab, der er mellem mænd og kvinder.
Og det, som er allermest interessant i det her løngab, er jo den del af løngabet, som ikke kan forklares, altså som ikke kan forklares med forskellige brancher; som ikke kan forklares med forskellige uddannelsesvalg eller andre ting, men som bare er et fuldstændig ulogisk løngab, som kun kan forklares ved, at der her er nogle mænd, og at der her er nogle kvinder.
Det er vigtigt, at vi får det ud i offentligheden, for at vi kan diskutere det, så man kan gøre noget ved det ude på den enkelte arbejdsplads.
Jeg siger ikke, at det løser det i sig selv, altså at når det er i orden, så kommer mænd og kvinder til at have lige gode muligheder for at holde forældreorlov, men det er et skridt i den rigtige retning.
Et af de steder, som jeg mener også er lidt underbelyst, handler om nogle af de sager, som jeg selv har været involveret i, hvor jeg har taget fat i den måde, det offentlige kommunikerer på til forældrene.
For ikke så længe siden blev der fra samtlige landets kommuner sendt et brev til moderen – kun til moderen – og det gør opmærksom på moderens rettigheder i forbindelse med at holde forældreorlov, og det beder moderen om, at hvis hun synes, at faderen skal holde noget af orloven, skal hun henvende sig til kommunen.
Hvis ikke hun henvender sig til kommunen, så forventer kommunen sådan set bare, at moderen holder hele forældreorloven.
Så kan man have nok så gode vilkår på arbejdspladsen; så kan man have nok så gode barselsvilkår det ene og det andet sted, men hvis noget helt basalt som at få at vide, hvad ens rettigheder er, kun er forbeholdt den ene forælder, så har vi virkelig et problem.
Det er der heldigvis blevet taget fat på, og det er heldigvis blevet ændret nu her for nylig.