runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-03-02:
Jeg sagde i min motivation for spørgsmålet her, at der er tre-fire elever i hver dansk skoleklasse, som er overvægtige.
Det går ikke imod to, det går imod fem i hver klasse.
Ministeren har ansvaret for at initiere bedre vaner, mere sund fornuft til forældre, til børn, til alle andre voksne, som har med børn at gøre.
Hvilke initiativer er det, ministeren har taget eller agter at tage her?
For ingen børn vælger jo, som jeg siger, selv at blive overvægtig.
Så det er et voksenansvar, vi skal have ind.
Det er et voksenansvar at få handlet på det problem, vi politisk har vedkendt os.
Tak, og tak til ministeren for svaret.
Det er rigtig godt, at ministeren har været inde at undersøge, om det, medierne bringer, er faktuelt eller ikke.
Men hvorom alting er, er det jo sådan, at ingen børn selv vælger at blive overvægtige, og det vil jeg gerne høre ministerens holdning til.
Det er i hvert fald min holdning.
Børn har ingen mulighed for selv at vurdere, om en vane, de har tillagt sig, er god eller dårlig, og dermed har de heller ikke mulighed for at vurdere, hvordan konsekvenserne bliver af det, der nu engang er deres vane eller deres adfærd.
Konsekvenserne af fedme er mange, om det er skrumpelever, fedtlever, sukkersyge, forhøjet blodtryk eller anden form for hjerte-kar-sygdom, og der vil jeg gerne høre ministeren, om det ikke er ministerens holdning, at vi bør gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at børn, som netop ikke selv har mulighed for at vælge og se konsekvenserne af den adfærd, de har, bliver hjulpet.
Vi ved, at der i hver skoleklasse sidder tre-fire elever, som er overvægtige, og vi ved også med baggrund i de seneste tal, at tendensen ikke går i retning af to elever pr. klasse, men nærmere i retning af fem elever pr. klasse, og det vil sige, at problemet er tiltagende.
Vi ved også, jævnfør ny dansk forskning, at forældrene har en blind plet, i forhold til at forældre til overvægtige børn rent faktisk har et meget dårligt syn med hensyn til at se, om deres børn er overvægtige eller ej.
Vi ved også, at børn af overvægtige forældre selv har fire gange så stor risiko for at blive overvægtige, og at de tager overvægten med sig fra børne- og ungdomsårene ind i voksenårene.
Så mit spørgsmål til ministeren er: Hvilken holdning er det, vi politisk skal have til, at vi ser problemet stige, og hvilke politiske initiativer er det, vi skal sætte i værk, når vi har vedkendt os, at problemet er stigende?
Bertel Haarder (V), 2011-03-02:
Artiklen i B.T. den 25. februar giver heldigvis ikke – som man også kunne forudse – et korrekt billede af situationen.
Det er ikke sådan, at der er flere end 20.000 danske børn, der ender med skrumpelever som følge af overvægt.
Det forholder sig i stedet på følgende måde: Ca. 40 pct. af svært overvægtige børn med et såkaldt BMI på over 30 har udviklet fedtlever, og det svarer til ca. 20.000 børn, og det er altså noget helt andet end skrumpelever.
Mellem 25 og 50 pct. af disse børn udvikler en betændelsestilstand i leveren, som ikke i sig selv er farlig, og det svarer til mellem 5.000 og 10.000 børn.
Ud af dem skønner eksperter at 1-2 pct. som voksne risikerer at udvikle en decideret skrumpelever, og det svarer til mellem 100 og 200 børn. Så der er altså ikke tale om 20.000 børn, men om mellem 100 og 200 børn, som med tiden – måske – vil kunne udvikle skrumpelever som følge af svær overvægt.
I Danmark er det i det hele taget yderst sjældent – heldigvis – at vi ser børn eller unge med skrumpelever, og som oftest skyldes de tilfælde, der er, andre årsager end overvægt.
Det er faktisk ekstremt sjældent, at man skønner, at årsagen har været fedme.
Men det kan ikke afvises, at hvis svært overvægtige børn fortsætter med at være svært overvægtige som voksne, så vil nogle få af dem risikere at udvikle skrumpelever, og de børn skal selvfølgelig udredes og behandles, inden det går så galt, at de udvikler skrumpelever.
Nu har spørgeren jo selv sagt det hele, og jeg kan kun erklære mig enig.
Den holdning, vi skal have, er selvfølgelig, at vi skal holde dampen oppe, når det gælder alt, hvad der har med forebyggelse at gøre, herunder kost og motion.
Og det er ikke bare noget med skoler, det er også noget med hjem.
Det er galt med livsstilen, det er galt med spisevanerne, det er galt med opmærksomheden om, hvad børn har brug for.
For børn skal opdrages, og de skal præges, det er deres forældres pligt, og det skal de også i skolen, og hjem og skole skal bakke hinanden op.
Det er svært for skolen at gøre noget ved et barns overvægt, hvis barnet derhjemme ikke får andet end wienerbrød og støtte til at spise usundt og drikke colaer.
Jonas Dahl (SF), 2011-03-03:
Forordningen er en del af EU's såkaldte vejtransportpakke, og dens adgangskrav ligger tæt op ad de allerede eksisterende danske adgangskrav.
Lovforslaget har undergået en kraftig forandring, siden udkastet kom i høring.
Udkastet havde jo et indhold, som på sigt kunne undergrave den danske vognmandsbranche ved at mindske kravene til egenkapital og fjerne uddannelseskravet til vognmændene.
Heldigvis har ministeren lyttet til det, og SF kan på den baggrund støtte lovforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2011-03-03:
Som det allerede er nævnt, er det her jo en tilpasning til nogle fælles EU-krav, og lige nøjagtig på transportområdet kan man sige at det har en berettigelse, at man netop har nogle fælles regler, med den store bevægelighed, der er inden for transport landene imellem.
Nu nævnte hr. Poul Andersen den her nylig afholdte kontrol, og der kan jeg så oplyse, at ud af de 59 sigtelser, der blev rejst, var de 19 mod udlændinge.
Det synes jeg er væsentligt i den her sammenhæng, når vi taler om fælles regler.
Der har jeg også et spørgsmål, som jeg håber at ministeren kan hjælpe mig med.
Vi er jo altid lovlydige i Danmark, vi er meget hurtige til at implementere ting, og mange gange gør vi det egentlig også på en lidt anden måde, end det måske var tænkt.
Vi kan bare tage sådan noget som carpotageloven, som man i hvert fald ikke valgte at tolke til fordel for dansk transporterhverv, men det er så en helt anden snak.
Det, jeg godt kunne tænke mig ministerens svar på, er, hvorvidt man har en mulighed for at følge implementeringen i de andre europæiske lande.
For det er jo, som om der er lidt med, at vi i Danmark altid står ret, når EU kalder, og gør, som de siger.
Men hvis ikke polakker og andre gør det, har vi altså en urimelig konkurrencesituation for det danske transporterhverv.
Jeg er ligesom Socialdemokraternes ordfører meget tilfreds med, at man ikke i den her omgang slækker på uddannelseskravet og heller ikke slækker på kapitalkravet.
Vi ser i de her år et meget, meget trængt transporterhverv, hvilket desværre også får mange til at snyde, og der kan vi også meget hurtigt blive enige om, at vi skal have noget mere kontrol ude på vejene, så vi får stoppet det her til glæde og gavn for dem, der gerne vil drive et ordentligt og hæderligt erhverv.
Derfor mener jeg også, at kapitalkravet er helt, helt rimeligt, så vi ikke får alle mulige, hvad skal jeg sige, mere eller mindre tvivlsomme virksomheder til at skyde op rundtomkring.
Derfor er det vigtigt med fælles regler, men det er også vigtigt, at vi efterser, at de andre lande overholder reglerne.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-03-03:
Formålet med dette lovforslag er at tilrette den danske lovgivning på området for godskørsel og buskørsel efter EU-forordning nr. 1071 af 2009, der har sit udspring i EU's vejtransportpakke.
Lovforslaget her kan Venstre støtte.
Jeg har forstået på transportministeren, at der til efteråret kommer et mere fyldigt lovforslag, hvor man ser på hele området, især de forhold, som er påpeget af aktørernes brancheorganisationer, overenskomstparter og myndigheder m.fl., forhold, der skal sikre bedre kontrol og regelforenkling m.m.
Det ser Venstre meget frem til.
Fra Venstre hilser vi det velkommen, at vi går i dybden hermed, så vi kan finde frem til løsninger, der bredt set tilgodeser den danske vognmandsstand.
Det er vigtigt, at der i Danmark er et solidt og robust grundlag at drive vognmandsforretning på.
Det er i høj grad vognmændene, der holder Danmark kørende.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-03-03:
Jo, men definitionen er forkert.
For det, man diskuterer her, når vi kommer helt ind til kernen, er, om det er rimeligt, at nogen kan få lov til at drive en lufthavn, hvor der også er en militærbase, under nogle forhold, som nogle vil påstå ikke er i orden rent konkurrencemæssigt; og der er det jo nu engang den, der har lufthavnen.
Der vil jeg sige, at det skal jeg slet ikke diskutere.
Jeg synes, at de militære lufthavne ligger godt ved Forsvarsministeriet, men det er altså også sådan, det er.
Og er der derfor noget, man fra Forsvarsministeriet side synes der skal rettes op på, er det jo dem selv, der sidder og laver forhandlingerne; det gør vi ikke.
Henriette Kjær (KF), 2011-03-03:
Det her handler jo om, som flere ordførere allerede har sagt, at vi skal tilrette dansk lovgivning efter en EU-forordning, og da vi allerede lever op til kravene og endda derudover har nogle særregler, er der jo ikke meget i forslaget her.
Vi støtter det, i og med at der ikke er noget nyt i det, og så ser vi jo frem til en mere grundig gennemgang af branchens vilkår.
Jeg kan forstå, at transportministeren senere på året vil komme med et forslag.
Vi mener selvfølgelig, det er nødvendigt, at man få belyst en række forhold, inden der kommer et sådant lovforslag, for for os er det altså også meget, meget vigtigt, som ordføreren for Dansk Folkeparti, hr. Kim Christiansen, nævnte, at vi følger implementeringen i de andre EU-lande.
Det er kort sagt vigtigt for os, at danske vognmænd og busoperatører ikke bliver underlagt nogle vilkår, der er skrappere end vilkårene for de vognmænd, som de skal konkurrere med i andre lande.
Så vi vil også meget gerne have, at man ser på, hvordan implementeringen finder sted i det øvrige EU.
Men altså, det her forslag er der jo ikke noget særlig nyt i.
Vi kan støtte det.
Pia Adelsteen (DF), 2011-03-03:
Internationale spilleregler skal man selvfølgelig overholde, hvis man har godkendt dem.
Hvis vi har underskrevet nogle konventioner, skal vi overholde dem også i Danmark.
Det, vi i Dansk Folkeparti har sagt i forhold til den FN-konvention, som der bliver hentydet til, er, at vi skal gennemgå den.
Vi mener bestemt ikke, at ordlyden har samme betydning i dag, som den havde, dengang den blev underskrevet; jeg tror, det var tilbage i 1960'erne.
Derfor har vi også bedt om at få lavet et gennemsyn af de konventioner, vi har.
Det synes jeg er væsentligt.
Med hensyn til valget i Sverige vil jeg sige, at det, jeg anser for udemokratisk i Sverige, er, at det ikke er hemmelige valg.
Når man går ind på valgstedet, kan man tage forskellige stemmesedler, som i øvrigt har hver deres farve efter, hvilket parti det drejer sig om.
Så går man ind og stemmer, og så går man ud og afleverer stemmesedlen.
Det synes jeg er et problem.
I Danmark har vi hemmelige afstemninger, og det synes jeg er væsentligt i et demokrati.
Derfor vil jeg gerne have valgobservatører til Sverige.
Med hensyn til demonstrationen er det jo ikke i sig selv udemokratisk at holde demonstration, men det er ved gud udemokratisk at bede om at få et parti ud af en Riksdag, som det er valgt demokratisk til.
Kamal Qureshi (SF), 2011-03-03:
Nu er det svært for mig at stå her at skulle redegøre for, hvad Vänsterpartiet har sagt under den svenske valgkamp.
Men jeg vil da gerne spørge, når nu det bliver nævnt lidt i flæng, at man skal overveje, om Sverige skulle have nogle valgobservatører, hvad det var, de gjorde, som var udemokratisk.
Det var det ene.
Det andet er, at jeg da gerne vil spørge, om Dansk Folkepartis ordfører er enig i, at man med de fælles konventioner og med de fælles retningslinjer, som OSCE opererer efter, skal kunne komme med opfordringer og komme med pålæg til de forskellige lande, når det er, de overtræder konventionerne.
Her hører jeg Dansk Folkepartis ordfører tale om, at de konventioner, som OSCE bruger, og som OSCE's medlemslande er forpligtet af, er i orden.
Så jeg skal bare lige forstå, hvad Dansk Folkeparti egentlig mener om internationale konventioner.
Er de gode?
Er det godt at have nogle internationale spilleregler, eller er det dårligt?
Jonas Dahl (SF), 2011-03-03:
Jeg har bare en enkelt kort kommentar, for jeg er sådan set glad for, at vi får diskussionen i udvalget, og jeg er helt med på, at det her er en vanskelig debat.
Men jeg vil bare fastholde ministeren på – nu skød han ligesom det her over til, at det ligger ovre i Forsvarsministeriet at føre luftfartspolitik – at det altså er transportministerens ressortområde, og derfor bliver vi også nødt til at have den her diskussion i Transportministeriet.
Såfremt der så også skal være dialog med Forsvarsministeriet, forventer jeg sådan set, at transportministeren står for den kontakt.
Vi bliver nødt til at forhandle det her et sted, vi kan jo netop ikke forhandle i flere forskellige ministerier, og det her er jo under transportministerens ressort.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-03-03:
Jamen jeg vil godt lige stille et spørgsmål.
Nu har jeg nævnt et par gange, at der var en tidligere justitsminister, fru Lene Espersen, som stod og sagde, at det ikke skulle komme an på økonomien, når vi skulle hjælpe voldtægtsofre.
Jeg vil bare høre, om det også er den nuværende konservative justitsministers opfattelse, og om justitsministeren så vil være med til at se på, hvis der ligger nogle ønsker fra voldtægtscentrene, om vi måske kunne finde nogle penge til at sikre voldtægtsofre meget bedre.
Lars Barfoed (KF), 2011-03-03:
Jeg mener faktisk, at vi gør meget for at sikre voldtægtsofre i Danmark, men naturligvis er regeringen også på det område altid parat til at se på, om vi kan gøre tingene endnu bedre.
Man kan næsten ikke mene det modsatte.
Karsten Nonbo (V), 2011-03-03:
Vi havde først på dagen et lovforslag om bøder, hvor jeg måske var lidt skarp i min retorik og sagde, at det var barnepigementalitet.
Men det er meget svært at undlade at bruge det ord også i denne sag, for her drejer det sig om indkaldelse af køretøjer til periodisk syn.
Der er det sådan, at 15.000 bilister undlader at fremstille deres bil til syn til tiden og få den godkendt.
Nogle går endda flere måneder over tiden.
Så kan man spørge sig selv, hvorfor de gør det, for de skal jo have den til syn en gang hvert andet år, og de ved det godt.
Jeg tror, der måske er en udbredt misforståelse; at der er mange, der tror, at kan de trække den 2, 3, 4 måneder, hver gang bilen skal til syn, så kan de i løbet af et par gange spare et helt år.
Det er jo sådan, at en bil bliver indkaldt til periodisk syn ud fra dens første registreringsdato, altså dens fødselsdag, og sådan er det hver eneste gang.
Så man tjener ikke engang noget ved at trække den.
Det kan vi takke den forrige transportminister for, Flemming Hansen, som gennemførte et lovforslag om liberalisering af bilsyn, således at der ikke er kø ved synshallerne.
Derfor mener vi godt, at vi nu kan tillade os at være en lille smule skrappere og dermed også tillade os at sige, at er man gået 10 uger over tiden og stadig væk ikke har fået godkendt sit køretøj, så er man altså hjemfalden til at modtage som minimum et bødeforelæg og også til at få inddraget nummerpladerne.
Det lovforslag her giver nu skattemyndighederne bemyndigelse til at udstede en administrativ bøde i disse sager.
Igen er det selvfølgelig sådan retssikkerhedsmæssigt, at man, hvis man ikke er enig i denne administrative bøde, kan få sagen prøvet i retten.
Men som i det andet forslag kræver det så lige en aktiv handling.
Derfor er det her et rigtig godt lovforslag, hvor vi får gjort op med netop det her med, at man bare lader stå til og tror, at man kan tjene på det i sidste ende.
Jeg skal så lige sige, at jeg med en vis glæde har konstateret, at der altså er nogle politikredse, der allerede har kørt den praksis.
Så det er ikke sådan, at man skal tro, at man er fredhellig, de første 10 uger man er gået over tiden.
Der er stadig væk mulighed for, at man mister sine nummerplader.
Så min opfordring skal være: Få bilen synet i god tid.
Og som sådan en lille lommefilosofi kan man jo også sige: Jo før man fremstiller den, jo yngre er bilen, og det er der jo også nogle fordele ved.
For selv om man fremstiller den, en måned før der er sidste dato, er det jo ikke sådan, at man taber den måned.
Det er stadig væk på bilens fødselsdato.
Derfor kan vi i Venstre med stor glæde tilslutte os dette lovforslag.
Poul Andersen (S), 2011-03-03:
Det, det helt konkret drejer sig om, er netop, at der er nogle, der bevidst forsøger at begå svindel, og det er sådan set det, man vil prøve at eliminere med det forslag her.
Vi kan jo fuldt og helt tilslutte os fra Socialdemokratiets side, at vi ikke bruger unødige ressourcer på at få fat i de her folk, som ikke møder frem til tiden.
Det siger jo lidt om, hvad det er, der reelt foregår omkring det her.
Derfor kan vi fuldt og helt tilslutte os det fremsatte forslag.
Kim Christiansen (DF), 2011-03-03:
Det er jo svært rigtig at stille sig op og holde en stor tale over et lovforslag, som man vel egentlig mest kan undre sig over ikke er blevet indført for længe siden.
Der har været en glimrende gennemgang af det af de forrige ordførere, og i Dansk Folkeparti synes vi, at det er ganske glimrende, at man nu får lavet nogle sanktioner, som forhåbentlig har en præventiv effekt, der gør, at man ikke skal bruge en masse ressourcer på at genindkalde og rykke folk – voksne mennesker, som ved, at de skal til syn med deres bil hver andet år.
Mange bruger det jo også til ligesom at sige, at har man nu en gammel bil, som måske ikke skal synes igen, så kan man i dag rent faktisk køre, indtil man ved en ren tilfældighed bliver stoppet.
Det er ikke rimeligt, det går ud over trafiksikkerheden, så vi hilser det meget velkommen, at der kommer de her sanktionsmuligheder.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-03-03:
Jamen det gik jo gevaldig hurtigt.
Jeg er her på vegne af fru Anne Baastrup, som er vores trafikordfører, og jeg skal læse følgende op: Formålet med lovforslaget er at nedbringe antallet af sager, hvor ejere eller brugere af køretøjer udebliver fra syn.
Forslaget giver mulighed for, at Trafikstyrelsen kan udstede bøder til et køretøjs ejer eller bruger, hvis et køretøj ikke sendes til syn, efter at der er sendt et rykkerbrev om synsindkaldelsen.
Desuden åbnes der mulighed for, at Trafikstyrelsen kan kræve aflevering af køretøjets nummerplader til SKAT, hvis køretøjet på trods af udstedelse af en bøde stadig væk ikke er blevet sendt til syn.
Hvis ejeren eller brugeren af køretøjet ikke har afleveret et køretøjs nummerplader senest 2 uger efter udstedelsen af et påbud om at aflevere dem, kan Trafikstyrelsen udstede en bøde til den pågældende ejer eller bruger.
SF kan støtte forslaget.
Henriette Kjær (KF), 2011-03-03:
Vi Konservative kan støtte dette forslag.
Når vi har en regel om, at biler skal til syn, skyldes det, at vi ønsker en høj grad af trafiksikkerhed, og hvis grove fejl på et køretøj ikke bliver opdaget i tide, kan det jo have fatale konsekvenser ikke bare for føreren, men bestemt også for øvrige trafikanter, cyklister og fodgængere.
Vi Konservative synes, at der er fundet en god balance i forslaget, hvor første skridt er en bøde til de bilejere, der bliver væk fra syn, og derefter et påbud om at aflevere nummerpladerne, hvis man stadig væk ikke er kørt til syn.
Det skulle gerne minimere antallet af folk, der bliver væk fra syn, og det skønnes da også, at vi kan få antallet ned fra de 15.000 udeblivelser, der er i dag, til 2.000-3.000 stykker.
Så fuld støtte herfra.
Johs. Poulsen (RV), 2011-03-03:
Vi har nu fra flere sider fået en udførlig gennemgang af, hvad lovforslagets formål er, og derfor skal jeg nøjes med kort at meddele, at også Det Radikale Venstre forventer at støtte dette lovforslag.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-03-03:
Indledningsvis vil jeg gerne takke ordførerne for en positiv modtagelse af lovforslaget – det må man da sige.
Man kan sige, at der er tre ting i det: For det første indføres der mulighed for, at Trafikstyrelsen kan udstede administrative bødeforelæg til bilejere, der ikke kommer til syn, når de bliver indkaldt til det.
For det andet vil Trafikstyrelsen fremover kunne udstede påbud om aflevering af nummerpladerne, hvis bilejere trods rykkere fortsat ikke fremstiller deres køretøj til syn, og for det tredje vil Trafikstyrelsen kunne udstede administrative bødeforelæg til køretøjets ejere, hvis de heller ikke efterkommer påbuddet om at aflevere nummerpladerne. Formålet med lovforslaget er jo selvsagt at sikre, at flere køretøjer kommer til syn, og at hindre, at der kører usynede biler rundt på de danske veje til fare for færdselssikkerheden og til skade for miljøet.
Det er faktisk sådan, at der i øjeblikket kører 15.000 køretøjer, der selv efter en rykker ikke er kommet til syn.
Der er i dag ikke nogen stærk sanktion over for den enkelte, hvis han eller hun udebliver fra et syn, og så er der jo ikke langt til, at det kan betale sig at blive væk, hvis man har udsigt til væsentlige reparationer af køretøjet.
Langt de fleste af de udeblevne personbiler risikerer kun at blive opdaget ved politiets almindelige patruljering, hvilket i så fald indebærer inddragelse af nummerpladerne samt en mulig bøde på 1.000 kr.
Erfaringer fra Holland viser, at antallet af udeblivelser falder dramatisk, når der systematisk trues med bøder ved udeblivelse fra syn.
Det skønnes faktisk på den baggrund, at det med lovforslaget vil være muligt at bringe antallet af køretøjer, der udebliver fra syn, ned fra de 15.000 køretøjer til 2.000-3.000.
Afslutningsvis skal jeg så endnu en gang sige tak for de positive bemærkninger, som jeg håber også vil blive fastholdt under udvalgsarbejdet, så der forhåbentlig kan dannes et bredt flertal for lovforslaget.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-03-03:
Dette lovforslag har jo flere elementer i sig: For det første at tilvejebringe en klar hjemmel til, at kommuner får adgang til at eje og drive flyvepladser med de funktioner, der knytter sig hertil.
Det kan f.eks. være udlejning til cafeteriaer, biludlejningsfirmaer m.m. Kommuner og kommunale aktieselskaber får også hjemmel til at fastsætte betaling for benyttelse af flyvepladsen.
Det forhold gør, at den enkelte kommune, der har en flyveplads, i langt højere grad kan indrette sig, således at den tilgodeser det lokale erhvervsliv og turismen, og det kan alle jo kun være glade for.
For det andet at ændre beløbsgrænserne for erstatning fra luftfartsselskaber fra tredjelande og Grønland og Færøerne, altså lande uden for EU, ved skade på passagerer, bagage og gods, således at den prisvurdering, der ligger i Montrealkonventionen, følges.
For det tredje, at nationalitetsregisteret over luftfartøjer altid viser de rette ejerforhold, således at luftfartøjer, som der er tvivl om ejerskabet til, ikke får lov til at blive benyttet.
For det fjerde, at indflyvning til visse godkendte flyvepladser, der ikke er åbne for offentligheden, kan sikres af højdeservitutter, og det er jo bl.a. det, der er aktuelt, og som bliver mere og mere aktuelt, i takt med at vi benytter og anlægger pladser til helikoptere, der skal flyve sygetransport, altså helikopterpladser ved f.eks. sygehuse.
For det femte at indføre en udtrykkelig hjemmel til at udstede forbud og påbud til sikring af flyvesikkerheden.
I dag er det således, at der er konkrete og specifikke forbud, man kan fremsætte og komme med, men altså ikke generelle, og her bliver det så indført, at man også kan lave generelle forbud.
Venstre mener, at der i dette lovforslag er rigtig mange gode ting, som gør, at vi kan støtte det.