runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Stig Møller (KF), 2008-05-21:
Det ændrer jo ikke ved, må jeg sige til hr. Morten Messerschmidt, at alle vores love ændrer noget.
Alle vores love ændrer noget - ellers lavede vi dem jo ikke.
Det vil sige, at man om alle love kunne sige, at de burde sendes ud til borgerne - eller i det mindste til dem, de vedrører, f.eks. landbrugslove til alle landmænd osv.
Det gør man jo ikke engang.
Man kan sige, at man burde gøre det, men det gør man ikke.
Man gør det tilgængeligt og muligt for alle, der måtte være interesseret, at få dem.
Og det vil være muligt for alle, der er interesserede, at få dem.
Så vil jeg sige, at Lissabontraktaten er vigtig, for den er en komplettering af Nicetraktaten, som i øvrigt heller ikke blev sendt ud til befolkningen.
Hr. Morten Messerschmidt ved jo også godt, at den er meget vanskelig at læse, fordi det er en traktatændring ligesom de foregående traktatændringer - så den er næsten umulig at læse og bare få smækket i hovedet, fordi der kun står ændringerne og ikke den oprindelige tekst.
Så det vil være meget svært at læse, hvis man bare får smækket en sådan ændringstraktat i hovedet.
Til sidst kan jeg berolige med, som hr. Morten Messerschmidt og formentlig også befolkningen ved, at der ikke overføres ny suverænitet til EU i anledning af Lissabontraktaten.
Frank Aaen (EL), 2008-05-21:
Kan vi få en runde mere?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-21:
EU's traktater har, hvad der ikke gælder for nogen andre love, som vi vedtager her i Folketinget, forrang i forhold til grundloven, som vi i øvrigt også sender ud - ikke til hele befolkningen, men til dem, der fylder 18 år, så det efter en generation vil være hele befolkningen, der har modtaget den.
Men synes udenrigsministeren ikke, at man må sige, at Lissabontraktaten har en så særegen karakter - når man tænker på dens forrang i forhold til grundloven, det omfattende antal af flertalsafgørelser og hele menneskerettighedsdimensionen, som nu kommer ind i traktaten - at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at befolkningen ved, hvad det er, der sker?
Vi taler altså om en traktat, som vil overføre hidtil usete mængder af kompetence til EU.
Per Stig Møller (KF), 2008-05-21:
Nu har Folketinget altså ratificeret Lissabontraktaten.
Det var en lov vedtaget af det store flertal i Folketinget i overensstemmelse med det repræsentative demokrati.
Det ville egentlig være mærkeligt, hvis vi valgte en enkelt lov ud og sagde, at den skal hele befolkningen have.
Andre vil jo føle, at andre love er vigtige.
Nu ved jeg, at hr. Morten Messerschmidt interesserer sig særligt for det her, og det er jo fint.
Men hvert eneste folketingsmedlem har jo en lov, som vedkommende har interesseret sig meget for og synes er utrolig væsentlig - hvad alle love herinde er, for ellers vedtog vi dem ikke.
Det vil sige, at de jo så også skulle sendes ud til befolkningen.
Det er jo en lov, og hvorfor skal den her lov sendes ud, når andre love ikke skal sendes ud?
Det er jo et oplyst demokrati, og det ønsker vi begge to.
Så det er der ikke tvivl om, og derfor lagde vi jo også, efter vi havde haft den der traktattænkepause efter de to gange nej, meget, meget vægt på at få en virkelig folkelig inddragelse.
Vi havde også folkehøringerne i Odense, vi havde medietæppebombning af det, så regeringen gjorde jo ved den lejlighed en masse for at få diskuteret traktatsituationen og Europas fremtid med den danske befolkning.
Det var før folketingsvalget.
Ved folketingsvalget var det jo så muligt at inddrage alle de europapolitiske spørgsmål, for det synes jeg at vi skal vænne os til at inddrage i vores indenrigspolitiske debat
, fordi det, som hr. Morten Messerschmidt jo med rette påpeger, er noget, som vedrører mange elementer i det danske samfundsliv.
Under valgkampen deltog jeg da også i et møde, der lige præcis handlede om EU.
Så der er jo intet, der forhindrer hr. Per Clausen i at sørge for at inddrage EU i den danske indenrigspolitik, for der bør EU være inddraget.
Så den folkelige deltagelse er jeg helt enig i, men det er altså ikke længere et specielt spinatbed for specielle politikere at køre EU-spørgsmål.
Det er altså nu et generelt emne - heri er jeg enig med hr. Morten Messerschmidt - og det vil sige, at dette generelle emne bør inddrages i den generelle politik og ikke være noget for specialister.
Frank Aaen (EL), 2008-05-21:
Jeg er enig i, at med den oplysning, der kom fra formanden før, er det nu afklaret, at det ikke bliver sådan, og så er det jo sådan.
Jeg vil bare sige, at for os er sanktioner også et middel - og det har jeg prøvet at sige nogle gange - til at få gang i nødhjælpen allerede nu, og det er naturligvis også et middel på langt sigt.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-21:
Tak for udenrigsministerens bemærkninger, ikke mindst om klima og miljø, som jeg vil sige er en helt ny dimension af debatten, som jeg overhovedet ikke har tænkt ind i det her forslag.
Det vil jeg forsøge at gøre i løbet af den kommende debat.
Men når nu vi kan se i alle analyser, at danskerne i hvert fald historisk set har været nogle af dem, der har vidst mest om EU, tror jeg, det er uløseligt forbundet med, at vi har holdt de her afstemninger.
Og det er jo de afstemninger, som regeringen gennem det sidste stykke tid har gjort alt for at undgå.
Derfor spørger jeg, om ikke udenrigsministeren, når nu man har lagt så mange kræfter i at undgå afstemninger, i det mindste kunne se en fordel i at udsende den traktat - som udenrigsministeren jo i øvrigt ikke forspilder en eneste lejlighed til at prise - for at fastholde det høje viden- og interesseniveau i befolkningen.
Frank Aaen (EL), 2008-05-21:
Får jeg ikke lov til at svare på det, eller… ?
Tina Petersen (DF), 2008-05-21:
Jeg synes, at alle ordførere i det forslag til vedtagelse, der ligger, har gjort det meget klart, at det i dag drejer sig om nødhjælpen.
Det drejer sig ikke om de sanktioner, der skal gribes til, hvis nødhjælpen ikke når frem.
Begge ministre har udtrykt, at der sker en udvikling på området, og at der er nogle initiativer i gang.
Jeg må sige, at for mit vedkommende og for Dansk Folkepartis vedkommende er det sådan, at vi mener, at ordet sanktioner kan skræmme, mere end det gavner i den situation.
Jeg synes, at vi nu skal lægge ud med at sørge for, at Burma får den nødhjælp, de har behov for, inden vi sætter ind med sanktioner.
Så jeg bliver nødt til at sige, at det vil være et helt klart nej fra os til at begynde at ændre på det forslag til vedtagelse, men jeg forstår godt, at vi skal have snakket om det og have den dialog omkring sanktioner i fremtiden.
Frank Aaen (EL), 2008-05-21:
Så vil jeg da bare spørge de øvrige ordførere, om man vil give mulighed for, at der bliver formuleret en fælles tekst, for så er vi da selvfølgelig indstillet på det.
Men hvis man ikke er det, har man altså igen efter min opfattelse undladt at samle Folketinget fuldstændigt, og det er der så ikke noget at gøre ved.
Per Clausen (EL), 2008-05-21:
Nu er jeg ikke sikker på, at det indgik i De Konservatives valgstrategi, at man skulle prioritere debatten om EU - i så tilfælde er det i hvert fald et eksempel på en valgstrategi, der ikke lykkedes.
Men det, jeg godt vil spørge udenrigsministeren om, er, om det ikke er rigtigt, at vi har fået en ny traktat, der ifølge udenrigsministeren betyder store fremskridt på en række områder?
Og hvad er årsagen til, at udenrigsministeren ikke mener, at det er vigtigt at informere om disse store fremskridt og ikke mindst at få informeret om, hvorfor Lissabontraktaten efter udenrigsministerens opfattelse netop gør det meget vigtigt at få ændret på eller fjernet forbeholdene?
Jeg synes da, at det må være helt oplagt at bruge den tid, der er fra nu, og indtil vi får forbeholdsafstemningen, til at prioritere det, og jeg er helt åben over for, at der kan findes andre former end at sende hele traktaten ud til befolkningen, men jeg synes bare, at udenrigsministeren er uendelig passiv i den her diskussion.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-05-21:
Jeg har absolut - jeg tror faktisk flere gange - her fra talerstolen fortalt om, hvor vigtig jeg synes Lissabontraktaten er.
Så jo, et helt klart ja til det spørgsmål.
Men så er det jo heldigvis godt, at vi har Folketingets EU-Oplysning, som på en neutral måde kan rådgive den del af befolkningen, der ønsker at vide mere om EU.
EU-Oplysningen har også muligheden for at sende traktater ud til alle – jeg vil understrege alle - som ønsker det.
Jeg må indrømme, at jeg simpelt hen ikke forstår det her, altså at vi nu begynder at ønske at sende ting ud til folk, som ikke har bedt om det.
Hvor sætter vi grænsen?
Skal vi nu også til at sende finanslovens mange bind ud med pakkepost til hver enkelt dansk statsborger?
Jeg må indrømme, at jeg synes, at den måde, det fungerer på i dag, er fin.
Alle danskere kan gå på internettet eller ringe, og så kan de få Lissabontraktaten fuldstændig gratis.
Per Stig Møller (KF), 2008-05-21:
Nu synes jeg, at hr. Per Clausen skal tage det helt roligt - se, hvor roligt jeg tager det.
Der har været ratifikationen af den her lov; den er overstået, og derfor tager jeg det helt roligt.
Så vil hr. Per Clausen godt diskutere forbeholdene - dem har vi så herovre.
Det bliver jo først relevant, når Folketinget har besluttet at ratificere Lissabontraktaten.
Så skal Folketingets partier drøfte, hvordan vi skal forholde os til forbeholdene.
De drøftelser er vel knap nok i gang.
Og når så de partier, der måtte ønske at fjerne forbeholdene, har drøftet det sammen, så skal vi diskutere det i Folketinget.
Så lad os nu tage den forbeholdsdiskussion, når vi kommer frem til den.
Jeg altså meget imod, at man krydser en bro, før man når den, for hvis man gør det, så skal man være i stand til at gå på vandet, og det tror jeg trods alt ikke at jeg kan.
Yildiz Akdogan (S), 2008-05-21:
Socialdemokratiet går ind for den demokratiske formidling af midlerne.
Derfor synes vi også, det er fair, at der er midler til, at EU bliver debatteret ude i samfundet på skolerne og arbejdspladserne, forskellige steder, også i hjemmet.
Derfor er det også vigtigt, at de midler, der nu er afsat, bliver brugt på den måde.
Igen også ud fra miljømæssige årsager kan vi ikke se et egentlig argument for, hvorfor det skulle være mere oplysende eller mindre neutralt at sende en traktat ud, bruge masser af penge på det.
Det har jeg lidt svært ved at se ud fra hr. Morten Messerschmidts perspektiv.
Men lad mig slå fast, at Socialdemokratiet selvfølgelig går ind for en klar, oplysende debat på demokratisk vis, og vi har både jasider og nejsider, og selvfølgelig skal de have lov til at debattere.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-21:
Det gør dog ikke, at selvmodsigelsen bliver mindre.
Men jeg vil gerne i forhold til det med EU-oplysningsmidlerne spørge, om ikke fru Yildiz Akdogan kan se en forskel på, om man fører en fuldstændig neutral informationskampagne ved at sende selve den konsoliderede traktat ud til brevsprækkerne, så folk kan læse og se, hvad det er, der kommer til at gælde, og om man lader nogle partier og bevægelser, som har en klar politisk dagsorden, bruge penge på at fremme deres egen politiske sag.
Det er jo sådan set der man kan sige at vurderingen står.
Jeg synes klart, at man skal fastholde den neutrale formidling.
Derfor vil jeg bare spørge: Hvorfor går Socialdemokratiet ind for den farvede formidling i stedet for den neutrale formidling?
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-05-21:
Vi har Folketingets EU-Oplysning, som folk både kan ringe til og gå på internettet at finde og få en lang række oplysninger.
Der åbner sig en lang række gode informationer, som hr. Per Clausen åbenbart ikke er bekendt med at man i dag kan få fuldstændig gratis.
Det er sådan noget vi støtter.
Vi støtter en fuldstændig fair, saglig oplysning til den danske befolkning.
Det har vi kæmpet for, det vil fortsat gøre, og vi vil også meget gerne være igangsættere for en folkelig debat, som jeg også synes vi er begyndt at kunne se både på læserbreve og lignende om EU.
Det, vi skal i gang med, er også at prøve at forklare alle de positive sider af EU.
Jeg regner selvfølgelig også med, at hr. Per Clausen kommer på banen i den sag.
Per Clausen (EL), 2008-05-21:
Nej, vil jeg sige til hr. Michael Aastrup Jensen, jeg tror ikke, at vi skal sende hverken finansloven eller finansministerens bilag ud til befolkningen.
Men det drejer det her sig heller ikke om.
Det drejer sig om, at vi er i en situation, hvor det måske godt kunne være interessant, hvis Folketingets partier og Folketinget var lidt offensivt i forhold til at informere, fordi man lige har fået vedtaget en traktat, som vi ved ikke indgik i debatten i valgkampen før folketingsvalget, og som vi ved man ikke har gjort noget som helst forsøg på at få en folkelig debat om efterfølgende.
Men den har stor betydning.
Der synes jeg måske, at man, i stedet for at sige til Dansk Folkeparti, at deres forslag er dårligt, skulle sige, hvad man så selv vil gøre.
Og ikke mindst har jeg intet hørt om den lille detalje, at Lissabontraktaten grundlæggende forandrer indholdet i vores retsforbehold og derfor er hele forudsætningen for den diskussion, vi får om forbeholdene til efteråret.
Der synes jeg at jeg mangler et positivt udspil fra Venstre.
Jeg tror, at hr. Michael Aastrup Jensen er enig i, at det er sådan, at vi her i Folketinget, når vi beskæftiger os med lovgivning, oftere støder på begrænsninger, som ligger i EU-traktater, end vi støder på begrænsninger, som ligger i grundloven.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-05-21:
Vi støtter varmt, at alle på deres 18-års-fødselsdag får tilsendt grundloven, hvilket de heldigvis gør nu.
Der er jo ikke noget ønske om, at vi fra EU’s side skal til at lave en EU-grundlov eller andet.
Det ved jeg godt hr. Morten Messerschmidt hele tiden forsøger at få skudt debatten op til, men vi skal jo ikke glemme, at Lissabontraktaten er en ændringstraktat til allerede eksisterende traktater.
Jeg forstår selvfølgelig godt, at hr. Morten Messerschmidt gerne ville have haft, at vi skulle prøve at lave et spøgelse ud af den her sag, men der er ingen spøgelser i den her sag.
Alle de, der ønsker at læse den her ændringstraktat, som har fået navnet Lissabontraktaten, kan gøre det også hr. Morten Messerschmidt, hvis han skulle gemme på nogle, som ikke har fået den endnu.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-21:
Hr. Michael Aastrup Jensens parti har faktisk selv været med til at sætte grænsen, for så vidt jeg erindrer – så må hr. Michael Aastrup Jensen jo korrigere mig, hvis det er ukorrekt – har Venstre selv støttet, at man skal sende grundloven ud, når folk fylder 18 år.
Nu har vi altså at gøre med den eneste type lov, som altså har forrang frem for grundloven, og hvori man siger, at grundloven kommer i anden række.
Sådan er det jo med EU-lovgivning, den har forrang frem for grundloven.
Det kan ikke være hr. Michael Aastrup Jensen ubekendt.
Det synes vi er noget skidt.
Hr. Michael Aastrup Jensen kan ikke få armene ned.
Men der, hvor forskellen åbenbart også er, er, at vi faktisk synes, at man så har en pligt til at sige: Her er en lovgivning, som griber ind mere end nogen sinde før og oven i købet har forrang frem for den grundlov, som I fik tilsendt, da I fyldte 18 år.
Det er da kun rimeligt, at man også sender det ud til befolkningen.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-05-21:
Jeg synes, vi skal gå tilbage til det, det hele handler om.
Jeg tror ikke, at hr. Morten Messerschmidt kender en eneste dansker, som ønsker at få traktaten, og som ikke har fået den allerede.
Hvis hr. Morten Messerschmidt kender en eneste dansker, som ønsker traktaten, så giv mig endelig navn og adresse, for så skal jeg personligt sørge for, at vedkommende får en - og endda gratis.
Jeg skal nok selv personligt sørge for at betale portoen.
For det er jo det, det handler om.
Det her handler om, at hvis borgere ønsker Lissabontraktaten, så kan de få den ved enten at ringe, gå på internettet eller på andre måder.
Det synes jeg ærlig talt er fint.
For selvfølgelig skal der være åbenhed, men vi skal da ikke til at begynde at sende lovstof ud, for hvor er grænsen så?
Skal vi så også til at sende finanslovudkast ud?
Skal vi til at sende beretninger ud fra forskellige udvalg?
Hvor sætter vi så grænsen?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-21:
Jeg synes jo, at det er et mærkeligt argument fra hr. Michael Aastrup Jensens side, at folk bare sådan kan gå ind på en eller anden hjemmeside og i øvrigt også ringe til et telefonnummer, som hr. Michael Aastrup Jensen er så venlig at oplyse.
Jeg håber, at seerne fik skrevet det ned.
Men hvis man skulle følge den tankegang, så er der jo heller ingen grund til, at vi sender et valgkort ud, når der skal holdes afstemninger, for folk kan jo bare følge med.
De kan jo bare møde op på deres valgsteder og identificere sig og skrive under osv.
De behøver da ikke sådan et brev tilsendt om, at de nu også skal huske at stemme.
Og det tror jeg vi er enige om nok er en god idé at gøre.
Tilsvarende er det jo også en god idé at informere borgerne om, at der efter den 1. januar 2009 træder en ny traktat i kraft, som gør, at arbejdsmarkedspolitik, socialpolitik, menneskerettigheder, alle grundrettigheder og alle sådan nogle ting fremover bliver bestemt nede i Bruxelles.
Det skal Folketinget, hr. Michael Aastrup Jensen og undertegnede overhovedet ikke tage sig af.
Det klarer folk nede i Bruxelles takket være en traktat, som hr. Michael Aastrup Jensen har vedtaget.
Er det ikke fair, at befolkningen får at vide, hvem der er herre her i landet?
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-05-21:
I Venstre går vi absolut også i høj grad ind for oplysning for aktivt at involvere befolkningen i samfundets udvikling og for at forsøge at engagere så mange som muligt i den samfundsmæssige debat.
Vi mener, det er rigtig vigtigt, at befolkningen har mulighed for at få alle de oplysninger, den måtte have brug for, og derfor er tilgængeligheden af oplysninger og information selvfølgelig også noget, der står højt på vores politiske dagsorden.
Når det er sagt, er det også samtidig vigtigt helt grundlæggende at slå fast, at man ikke kan tvinge folk til at engagere sig, til at ønske information eller til politisk at tage stilling.
Det er ting, der skal og må komme ad frivillighedens vej.
I beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti står der direkte, at kun ved at husstandsomdelte traktaten - og jeg citerer: »kan det sikres, at den enkelte borger får adgang til at læse, undersøge og gennemtænke indholdet af Lissabontraktaten.«
Alle i dette land har en let og enkel adgang til traktaten.
De kan bare ringe til Folketingets EU-Oplysning på telefonnummer 33 37 33 37 og oplyse navn og adresse.
Så modtager de Lissabontraktaten direkte hjem i deres egen postkasse og det endda helt gratis.
Der findes allerede flere alternativer, hvor interesserede på en hurtig og nem måde kan få adgang til Lissabontraktaten og ikke mindst de rapporter, som Justitsministeriet og Udenrigsministeriet har udarbejdet omkring traktatens betydning for Danmark.
På den baggrund kan jeg kun tolke det, som om hr. Morten Messerschmidt åbenbart ikke mener, at den almene dansker selv har tilstrækkelige kundskaber til at anskaffe sig traktaten.
Hvis hr. Morten Messerschmidt skulle kende en eneste dansker, der sidder og mangler traktaten, så må hr. Morten Messerschmidt meget gerne give mig navn og adresse.
Så skal jeg personligt sørge for, at vedkommende modtager et eksemplar snarest.
Som jeg tidligere nævnte, at det muligt at få traktaten tilsendt gennem EU-Oplysningen, og i disse moderne tider, hvor flere end otte ud af ti danskere har adgang til internettet hjemmefra, og hvor alle desuden kan få gratis adgang til internettet via f.eks. biblioteker eller lignende, er traktaten og diverse oplysninger om den jo kun et museklik væk. Venstre kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget fra Dansk Folkepartis side.
Vi mener, at det er spild af skatteydernes penge at husstandsomdele Lissabontraktaten.
Vi omdeler jo heller ikke finanslovforslaget eller andet lovstof.
Jeg er enig med forslagsstilleren i, at vi som politikere har et ansvar for tilgængeligheden af information til befolkningen.
Derfor mener vi, at information skal være frit tilgængelig, så enhver ad frivillighedens vej har mulighed for at få information og for at involvere sig, som det også allerede er muligt at gøre i dag.
Derfor siger de også nej tak til Dansk Folkepartis forslag.
Frank Aaen (EL), 2008-05-21:
Hvis det er mig, der skal have skylden for at trække debatten i langdrag, må jeg sige, at jeg jo er nødt til at svare, når der bliver stillet spørgsmål.
Altså, det var jo derfor, jeg roste udenrigsministeren, så han blev helt rystet.
Det var, fordi jeg faktisk mente, at han udtrykte det, vi gerne ville have frem.
alle sammen
Men det lykkedes ikke, og det er jeg meget ked af.
Jeg ved ikke, om forretningsordenen tillader, at man skriver et nyt forslag til vedtagelse, for så vil jeg gerne være med til det.
Jeg synes bare, at det også er vigtigt at få det ord med, fordi vi ved, at vi har ét land i Europa, i EU, nemlig Frankrig, som blokerer for flere sanktioner.
Så det er ikke alene for, at diktatorerne i Burma skal høre, at ordet sanktion kommer på banen, hvis ikke de retter ind, det skal den franske regering også, det skal Totals ledelse også.
Det var derfor, vi så gerne ville have det med, og derfor, vi er så kede af, at vi ikke fik det med.
Men jeg sluttede så af med at sige, at udenrigsministeren udtrykte det meget godt, og vi kan sikkert også i morgen i enighed vedtage et forslag til vedtagelse.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-05-21:
Det sidste, hr. Frank Aaen sagde, var jo temmelig krigerisk, men ellers synes jeg næsten, at det her har udviklet sig til en debat, der er lidt synd for fluerne.
Vi definerer et maksimalt pres: Vi har her en udenrigsminister, der fortæller os, at »maksimalt pres« er inklusive sanktioner.
Jeg synes, vil jeg sige til hr. Frank Aaen, at det må være så tæt på, at det skulle være muligt også for Enhedslisten at komme ind i varmen.
Det ville da være kønt, hvis alle partier i det her Folketing stod bag netop et sådant forslag til vedtagelse som det her.
Så kom ind i varmen, vil jeg sige til hr. Frank Aaen.