Frank Aaen (EL), 2011-11-29:
Det er der ret mange danskere der ikke har.
Der er nogle, der har en lønaftale, hvor pension er en del af deres lønaftale, og så er der dem, der har deres helt private pensionsopsparing i en bank, som i øvrigt tjener tykt på at have sådan nogle aftaler.
Alt det er jo op til folk selv, og det er deres eget valg – hvis de har råd, må de selvfølgelig gerne spare op til alderdommen.
Men der er bare en enkelt, men dog vigtig tilføjelse, nemlig at dem, der har en privat pensionsopsparing, og som har råd til det, får en meget stor skattefordel, mens dem, der ikke har råd, ikke får nogen skattefordel.
Dem, der ikke har råd til selv at spare op, må nøjes med folkepensionen, men samtidig med at de må nøjes med folkepensionen, skal de via skatten betale til dem, som har råd til en privat ordning.
Det er jo også sådan, at jo større privat pensionsformue man har, jo større skattefordel får man.
Sådan er tingene så ulige indrettet med de pensionsordninger, vi har i øjeblikket.
Det er den urimelighed, som Enhedslisten altid har været imod.
Dem, der har råd til at spare op selv, behøver jo ikke at få et skattetilskud oveni.
Det er derfor, vi altid har støttet begrænsninger i skattefordelene for de rigeste.
Vi har det grundprincip, som i øvrigt ville gøre det meget enklere for skattelovgivningen og enklere for mennesker at forstå, nemlig at hvis det er sådan, at man sparer op, er det i orden, men man får bare ikke skattefradrag for det; til gengæld skal man ikke betale skat, når man får pengene udbetalt.
Det er i virkeligheden meget enklere og nemt forståeligt og også mindre uretfærdigt end det system, vi har i dag.
Tilbage i 1990'erne var Enhedslisten med til at begrænse det mest ekstreme tyveri, vi på det tidspunkt havde, nemlig at man den ene dag kunne indbetale et beløb på en kapitalpension og trække 70 pct. fra i skat, og få dage efter kunne man hæve samme kapitalpension og nøjes med at betale 40 pct. i skat.
Det regulære tyveri af skatteydernes penge, der skete i den periode, har vi dog fået begrænset til, at man i dag skal betale 40 pct. i skat og har cirka det samme i fradrag.
Siden har den afgåede regering skåret en anelse i skattefordelen, hvad angår ratepension.
Det støttede vi, fordi det også var med til at mindske skattefordelen for de rigeste, og det er så det, der fortsætter nu her under den nye regering, der både begrænser muligheden for fradrag på ratepension og meget begrænset og uden den store betydning, men principielt korrekt mindsker forskellen, så formueafkastet beskattes mindre, når det er en pensionsformue, man har, end hvis formuen er almindelig opsparing.
Det er i øvrigt en forskel på pensionsopsparing og ikkepensionsopsparing, der er relativt overset, altså at man har en enorm skattefordel, også løbende, når man har en stor formue.
Og igen: Jo større formue, jo større skattefordel.
Vi ønsker altså at mindske en fordel, der jo vokser, jo større formue man har, og altså giver et nul i skattefordel til dem, der ikke har råd til at spare op.
Det er derfor, vi støtter forslaget.
Det giver bedre mulighed for, at man kan øge folkepensionen til alle pensionister.
Det er vores drøm i almindelighed at kunne veksle de milliarder, der gives i tilskud til private pensionsopsparinger, til en forbedring af folkepensionen.
Det er ikke lige det her forslag, men det er sådan et forslag, vi drømmer om at kunne være med til at gennemføre på et tidspunkt.
Det, der sker lige aktuelt med det her, er, at der kommer nogle penge i kassen, som altså spares i tilskud til de rigeste og gives til forbedring af den fælles velfærd.
Det er rigtig Enhedslistepolitik, og jeg forstår, at man i den borgerlige side her i Folketingssalen er rasende over den form for fordelingspolitik, for der synes man, at det skal gå modsat.
Vi synes, at her går det den rigtige, korrekte vej, nemlig fra de rige til de fattigste.