runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Josefsen (V), 2010-05-07:
Her i debatten om den regionalpolitiske redegørelse har landbruget jo en central rolle at spille, da det er der, de mange arbejdspladser er – specielt i yderområderne.
Det er jo Det Radikale Venstre, der blokerer for det på nuværende tidspunkt.
Det betyder også, at håndværkeren ikke kan komme i gang med det arbejde, der skal udføres derude, og det koster arbejdspladser hver eneste dag.
Alle miljøgodkendelser er gået i stå.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-07:
Jeg kan høre, at spørgeren ikke er velorienteret.
Det Radikale Venstre har naturligvis givet fuldt tilsagn om, at husdyrloven kan fremsættes i den her samling, så vi kan lave de ændringer, som er foreslået der.
Så er der en række andre ting, som regeringen gerne vil have gennemført i samme omgang, som vi er mere kritiske over for, fordi vi tror, at det kan have nogle kedelige miljømæssige konsekvenser.
Men for så vidt angår husdyrloven, er vi helt klar til at lade den behandle.
Birgitte Josefsen (V), 2010-05-07:
Jeg sidder selv i Miljøudvalget og har selv i sin tid været med til at forhandle husdyrloven på plads.
Men det er jo en kendt sag, at det er Det Radikale Venstre, der blokerer for, at vi kan få loven frem, fordi man ikke vil være med til at indføre anmeldeordning; så man kan komme til at bygge til sine staldbygninger; så man kan forbedre miljøforholdene; så man kan forbedre dyrevelfærden ude på landet; og så man derigennem netop får skabt arbejdspladser, ved at håndværkerne kan komme i gang med at stable mursten, og hvad der ellers skal gøres.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-07:
Jeg har det rigtig godt med, at de forhandlinger, vi har haft med ministeren, fuldstændig utvetydigt og klart dokumenterer, at vi er helt klar til at gennemføre de forandringer af husdyrloven, som snævert knytter sig til husdyrloven.
Jeg synes til gengæld, at det er tankevækkende, at landbrugets ansøgninger om udvidelse og kommunernes tilladelse til samme ikke følger den nuværende lovgivning.
Som sagt før er jeg blevet oplyst om, at når tingene prøves ved Miljøklagenævnet, så taber kommunerne.
Det Økologiske Råd har vundet 28 sager over kommunerne.
Danmarks Naturfredningsforening har vundet 21 af 21 sager.
Jeg synes, at vi skulle have ordnet husdyrloven i den her samling og så taget det andet i god ro og orden til gavn for et kvalitetsorienteret landbrug, som gerne vil miljøet det godt, og det miljø, som vi skal give videre til vores børn og børnebørn.
Jacob Jensen (V), 2010-05-07:
Hvis det stærkeste redskab, fru Margrethe Vestager vil præsentere, er et spejl, frygter jeg ikke den næste valgkamp.
Det gjorde jeg nu ikke alligevel, for vi tør godt se os selv i spejlet med den politik, som vi har ført, også i forhold til Udkantsdanmark, og også i forhold til hvordan bl.a. fødevaresektoren kan agere.
Det er sådan, at fødevaresektoren jo er den sektor om nogen, som har arbejdspladserne og aktiviteterne ude i de områder, som vi jo alle sammen ønsker at gøre en særlig indsats for.
Derfor skal mit korte spørgsmål lyde: Mener fru Margrethe Vestager, at det, hvis man beskatter fødevareerhvervet ekstra med 1,1 mia. kr., så vil generere mere aktivitet eller mindre aktivitet i fødevaresektoren?
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-07:
Jeg bliver lidt i tvivl om, hvad der her er Venstres dagsorden.
Så vidt jeg husker, er det her en regionalpolitisk debat, og for så vidt angår skatten, er jeg ikke i nærheden af hverken at ville love eller for den sags skyld udelukke, hvordan Det Radikale Venstres politik over for landbrugserhvervet vil være i de kommende år.
Vi har en politik.
Det ville tjene ordføreren, hvis man tog en diskussion om, hvad vi kan gøre for at styrke det erhverv på andre måder end ved at sænke skatten, som umiddelbart kapitaliseres over i jordpriserne som en kontant gave i hånden på de mennesker, som har det rigtig, rigtig svært i øjeblikket, men som måske kunne have brug for perspektiv i deres udvikling, i stedet for at man bare tog pengene fra bankerne og førte dem over til landbruget.
Jacob Jensen (V), 2010-05-07:
Jamen jeg ved ikke, hvor meget perspektiv der så er i i givet fald at sætte skatten op med 1,1 mia. kr., for det er jo det, som Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti har foreslået.
De vil øge beskatningen de steder, hvor fødevareerhvervet opererer.
Det er jo ligegyldigt, om det er i Ringkøbing, eller det er i Odsherred, eller hvor det er.
Derfor spørger jeg bare igen inden for rammen af den regionalpolitiske redegørelse, som er væsentlig, og hvor fødevareerhvervet jo fylder meget: Vil en aktivitet blive øget eller sænket af en ekstra beskatning på fødevareerhvervet med 1,1 mia. kr.?
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-07:
Blandt de forslag, jeg nævnte under mit ordførerindlæg, var bl.a. et forslag om at give en massiv støtte til en omstilling af dansk landbrug, en omstilling til et landbrug, der bygger på de kvaliteter, der er i dansk landbrug, og dem er der rigtig, rigtig mange af; vi ved, at dansk landbrug mange steder er anerkendt for sin kvalitet.
Vi synes, man skal omlægge i økologisk retning.
Vi mener også, at der er brug for forenkling af noget af skattelovgivningen, fordi der er nogle gamle regler, som er nedarvede.
Vi mener også, der er brug for at se på hele den måde, afgifterne fungerer på, se på, hvad vi kan fremme, og hvad vi kan mindske – apropos vandmiljøplaner.
Hvis hr. Jacob Jensen vil gøre det her til en skattedebat, synes jeg ikke, han gør ret meget for forestillingen og visionen om at udvikle dansk landbrug til noget, der fortsat er et godt bidrag til det her, for det her handler jo ikke om landbrug eller om regionalpolitik for hr. Jacob Jensen, det her handler om oppositionen, og derfor ender vi igen i den situation, at regeringspartierne er i opposition til oppositionen i stedet for at begrunde og forsvare og bidrage til, at regionalpolitikken faktisk bliver en aktiv, levende politik.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Nu behøver vi jo ikke spole tiden ret meget tilbage her i Folketinget, for så sent som i går eftermiddag havde vi en debat om et beslutningsforslag, hvor De Radikale støttede det og syntes, det var meget vigtigt, at vi i Danmark fik det, der blev kaldt en sammenhængende ungepolitik.
Det lyder meget fromt og fint og i orden: en sammenhængende ungepolitik.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Er det så ikke også fair, at vi begynder at få kigget på, om der var en sammenhængende skatte- og afgiftspolitik i det alternativ, som Det Radikale Venstre i hvert fald påstår de er en del af, såfremt det skulle ske, at man vinder det næste valg, hvor man jo så har nogle planer om at sætte skatter og afgifter i vejret?
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Nu er der jo op til flere eksempler på, at ministeren på skriftlige spørgsmål har måttet korrekse sig selv, fordi ministeren har sagt forkerte ting i Folketingssalen.
Så jeg tror, at ministeren skulle skrue lidt ned for charmen lige præcis med den retorik.
Jeg stillede faktisk et helt konkret spørgsmål om det med den kollektive trafik.
Altså, hvordan skal man holde gang i Udkantsdanmark, når det er sådan, at billetpriserne går op og antallet af ruter går ned?
Er det ikke dybt bekymrende, og kan det ikke gøre det sværere for unge mennesker at køre til teknisk skole og tage en uddannelse osv., at man har lavet et direkte angreb på den kollektive trafik i Udkantsdanmark?
Bertel Haarder (V), 2010-05-07:
Jeg ved som undervisningsminister indtil for et par måneder siden, at der er en særdeles livlig debat om den kollektive trafik mange steder i landet.
Det er altså noget, som ikke ligger på regeringens og transportministerens bord; det er noget, man diskuterer lokalt.
Så det kan jo da ikke være det, der er årsag til, at der er problemer vedrørende transporten.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-05-07:
Nu er det jo således, at vi kan konstatere, når vi ser på enhedsomkostningerne i de forskellige kommuner, at der er kæmpestor forskel på, hvad det koster f.eks. for undervisningen af en skoleelev i én kommune, og hvad det koster i en anden kommune.
Jeg erindrer, at der er op til et sted mellem 50 og 100 pct.s forskel.
Det tyder på, at der er lokalt selvstyre, og at man lokalt nogle steder har valgt, at det skal koste 50-100 pct. mere end i andre kommuner.
Det er jo ikke noget, vi sidder og detailstyrer herinde.
Men det, jeg vil frem til som spørgsmål, drejer sig om, at det jo er konstateret, at vi nu bruger 66,5 mia. kr. mere siden 2001 i de danske kommuner, som den nuværende regering har skaffet til dem, og det er vel at mærke, efter at man også har taget højde for inflation og det hele.
Der er reelt 66,5 mia. kr. mere til rådighed.
Er det dem, som hr. Prehn gerne vil have vi skal fjerne, eller hvad er det, hr. Prehn gerne vil?
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Først og fremmest glæder det mig, at ordføreren ikke fulgte op på det der med, at Socialdemokratiet skulle have foreslået at fyre en hel masse, det må åbenbart have været en røverhistorie, ordføreren har været ude i, for i hvert fald fulgte ordføreren ikke op på det.
Så til det med, om der er noget at spare ved at kigge på gennemsnittet.
Ordføreren nævnte jo selv, at ordføreren også er kommunalpolitiker, så ordføreren ved godt, at man hver eneste dag ude i kommunalbestyrelserne sidder og knokler for at se på: Kan vi gøre det bedre, kan vi lære af nabokommunen, er der noget, vi kan lade os inspirere af?
Så selvfølgelig er der måder, hvorpå man kan blive bedre ved at kigge på andre, lave benchmarking, og det gør man hver eneste dag i kommunalbestyrelserne.
Der, hvor vi ikke skal hen, er jo i retning af den gamle filosofi om den her amerikanske elektriske fingernegleklippemaskine, hvor man stak hånden ind, og så blev alle fingrene lige korte.
Altså, det er ikke nødvendigvis sådan, at man bare kan skære alle over en kam.
Der kan være kommuner, der har pendlere, som har brug for at have lange åbningstider i daginstitutionerne, og der er nogle, der har det omvendt.
Så man kan ikke nødvendigvis bruge gennemsnittet til noget, men selvfølgelig skal man lære af hinanden.
Jacob Jensen (V), 2010-05-07:
Det kan godt være, at hr. Rasmus Prehn opfatter det, som hr. Flemming Damgaard Larsen spurgte ind til før, som en røverhistorie.
Men hvis det er en røverhistorie, er det da sørgeligt, for de 37.000 stillinger, som der blev spurgt til, fremgår netop af Socialdemokraternes finanslovforslag for 2008.
Det var oven i købet også omtalt i Børsen sidste torsdag, den 29. april, så jeg ved ikke, om det er en røverhistorie, men jeg vil bare bede hr. Rasmus Prehn om at bekræfte, at Socialdemokraterne i 2008 opererede med en besparelse på 37.000 stillinger inden for den offentlige sektor – sammenlignet med det, som vi lægger frem, som jo er noget mere beskedent.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Nu skriver vi altså 2010, og det vi står i nu, er en meget alvorlig situation, hvor det er danskernes velfærd, der er på spil.
Så kan man godt finde citater og finanspolitiske udspil fra fortiden og stå og konkurrere om det og rive hinanden det i næsen.
Det kommer vi jo ikke videre af.
Jeg husker ikke det udspil, og jeg har ikke haft noget med det udspil at gøre.
Jeg taler om 2010, altså det, der er virkeligheden nu, og om de forslag, vi har lagt frem.
Det, vi har sagt fra socialdemokratisk side, er, at danskerne skal have velfærd, og derfor er der ikke råd til de skattelettelser, som bl.a. regeringen har givet til de allerrigeste i det danske samfund.
Jacob Jensen (V), 2010-05-07:
Skal jeg forstå det sådan, at hr. Rasmus Prehn og Socialdemokratiet fralægger sig ethvert ansvar for det, man fremlagde for ganske kort tid siden, ganske få år siden?
I 2008 skulle danskerne altså ikke have velfærd, kan jeg forstå, eller hvordan skal jeg opfatte det?
For det må da være sådan, at man må stå til ansvar for det, man lægger frem som politisk udspil, og det er muligt, at det er et eller to år siden, men så meget har virkeligheden trods alt heller ikke ændret sig.
Så jeg vil bare bede om, at hr. Rasmus Prehn i hvert fald bekræfter, at Socialdemokraterne står til ansvar for de politiske udspil, de fremlægger, herunder når de fremlægger et omfattende finanslovforslag, som opererer med 37.000 færre stillinger i den offentlige sektor bl.a. som følge af digitalisering og ændrede arbejdsgange.
Det er alt sammen noget, vi sådan set er enige i, men samtidig beskylder man os for at lave en massakre på den offentlige sektor, når vi siger, at vi vil omprioritere 8.000 stillinger.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Selvfølgelig er det sådan, at når vi fremlægger forslag i Folketinget, står vi også på mål for dem.
Nu er der altså bare en situation, hvor ordføreren begynder at skrue tiden flere år tilbage og trækker noget frem, som skal ses i en kontekst.
Da er vi altså nødt til at sige, at vi skal bruge tiden her, den kommunale forespørgselsdebat, på at diskutere den kommunale økonomi her og nu, hvor vi har en økonomisk krise, og hvor der er stor arbejdsløshed osv., og om tiden er inde nu til at sende folk hjem med en fyreseddel.
Det er den ikke.
I 2008 havde vi en helt anden situation med gang i hjulene og alt mulig andet, og hvis det var, at man kunne omprioritere og gøre noget fornuftigere, så man fik mere for skattekronerne, var det måske det rigtige at gøre i 2008.
Men nu har vi 2010, så hvorfor spilde Folketingets og danskernes tid med at tale om fortid, når det er fremtiden, det handler om.
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Når det er relevant at diskutere nu, er det bl.a., fordi hr. Rasmus Prehn jo selv lægger op til gerne at ville diskutere omprioriteringerne i forhold til de 4 mia. kr., som regeringen har lagt op til at kommunerne skal finde.
Der har vi sagt, at de 4 mia. kr. i kommunerne svarer til 8.000 stillinger i den offentlige sektor, hvor der i øvrigt er 100.000, som hvert år skifter job eller har naturlig afgang.
Det vil sige, at inden for de 3 år, hvor kommunerne skal finde det, der svarer til 8.000 stillinger, er der 300.000, der forlader den offentlige sektor.
Men vi får jo at vide, at det er massakre at snakke om det her, men kan man ikke fra Socialdemokratiets side forklare, hvorfor det så var fuldstændig legalt og naturligt, da man i sit finanslovforslag for 2008 foreslog, at der skulle spares 37.000 personer i den offentlige sektor?
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Det siger jo sig selv, at i den situation, som vi havde i 2008, var der fuld gang i hjulene, og der var høj beskæftigelse.
Jeg tror, at det var på daværende tidspunkt, at den tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen sagde, at det største problem sådan set var at få arbejdskraft nok.
Det var situationen for 2 år siden, og det er en helt anden situation her.
Men hvis der er noget, der vil være en dårlig tjeneste, hvis der er noget, der vil være fuldstændig vanvittig dårlig medicin for samfundet, er det i en situation, hvor der i forvejen er høj arbejdsløshed, hvor folk sidder hjemme i sofaen og ryster i bukserne over at blive afskediget, så fra regeringens side at komme og sige: Der er flere, der skal afskediges.
De varme hænder i den offentlige sektor skal sendes hjem med en fyreseddel.
Derfor er der jo en kæmpe forskel på 2010 og 2008.
Det her synes jeg altså at Venstres ordfører burde være fuldstændig inde i.
Tænk engang, hvis det var sådan, at danskerne i 2008 havde fået lejlighed til at satse på en plan, der hed høj beskæftigelse og klare prioriteringer, tænk engang, hvilken situation vi så havde haft.
Så kunne det være, at den økonomiske krise ikke havde set helt så sort ud, som den gør nu, hvor den nuværende regering ikke ligefrem har gjort det nemmere for danskerne.
Jeg synes, at det er ærgerligt, når vi står i en debat her, hvor vi skulle tale om danskernes velfærd, og om hvordan vi sikrer bedst mulig kommunal økonomi, så har Venstre åbnet deres egen afdeling af lokalhistorisk arkiv, hvor man skruer tiden tilbage, finder gamle ting frem og prøver at stå og kritisere med dem.
Det nytter jo ikke noget som helst.
Vi fremlægger vores plan, når vi er klar med den.
Vi har lagt »Fair Forandring« frem, som er fuldstændig tydelig og klar.
Der kan man se, hvordan vi vil gøre det med skattepolitikken, der er en del af finansieringen.
Så kommer der en plan senere.
Altså, sådan er det.
I øvrigt er det jo altså regeringen, som fører politikken.
Det er dem, der er den udøvende magt.
Vores opgave som opposition er jo at stille spørgsmål og kritisere de ting, der kommer der.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-07:
Tak for en engageret tale, må man sige.
Det er jo altid dejligt at høre.
Jeg er alligevel nødt til at gå en lillebitte smule tilbage, for nu kan jeg jo godt sidde og huske, hvad Socialdemokratiet også gik til valg på.
I ordførertalen blev der gået lidt til angreb på regeringen på, hvad det var, man gik til valg på omkring detailstyringen og nogle af de her 29 velfærdsrettighederne, som jo også kom.
Var det ikke også meget detailstyring af, hvordan og hvorledes kommunerne skulle være?
Så vil jeg gerne høre en melding om: Mener ordføreren virkelig, det er sådan, når vi skal ud og spare, at det så hos kommunerne er de varme hænder, man vil spare på?
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Altså, det er alligevel lidt sælsomt.
Nu har vi lige hørt Venstrefolkene bruge en masse tid på at sige, at Socialdemokratiet ingen klare prioriteter, ingen mål, ingen visioner har, og så er det så De Konservatives tur til at komme og få ordet, og så kritiserer man os for at have 29 konkrete, stærke visioner for fremtiden.
Det er da spøjst.
Altså, det ene parti siger, at vi ingen visioner har, og det andet parti siger, at det er forkert, at vi har nogle visioner.
Er det et problem, at vi har visioner, eller er det et problem, at vi ikke har nogen?
Der er noget, man skal være opmærksom på i forhold til de velfærdsrettigheder.
Ja, de kan måske godt opfattes som værende lidt detailstyring.
Men prøv at høre: Vi fremlagde jo faktisk også 29 konkrete frihedsrettigheder her i Folketinget, hvor kommunerne fik mulighed for helt frit at gøre forskellige ting: tage egne initiativer, gå foran, blive pionerkommuner.
Og der var det altså ærgerligt, at den såkaldte liberale regering stemte imod frihed – stemte imod frihed.
Det er jo noget af det mest uliberale, man kan forestille sig, men det gjorde regeringen altså.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-07:
Det var jo lige præcis det svar, jeg gerne ville have, nemlig at det lige præcis var detailstyring.
Det er, hvad det i virkeligheden drejer sig om.
Så man skal ikke kaste med sten, når man selv bor i et glashus; det synes jeg er ret vigtigt.
Så vil jeg gerne spørge, om det virkelig er sådan, at Socialdemokratiet har den politik om, at den offentlige sektor ikke skal tilpasse sig samfundskonjunkturerne.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Tak til hr. Flemming Damgaard Larsen og tak for at minde mig om det engagement, som der er i landets kommunalbestyrelser.
Jeg er selv tidligere kommunalbestyrelsesmedlem og gruppeformand i Aalborg, og jeg ved, hvordan man simpelt hen knokler en vis del ud af bukserne for at give den bedste velfærd til danskerne.
Så hvis jeg på nogen måde kunne blive opfattet sådan, at jeg talte ned til de kommunalbestyrelsesmedlemmer, der er i Danmark, vil jeg gerne give en undskyldning med det samme.
Der er intet, der ligger mig fjernere.
Jeg ved, at man knokler hver eneste dag for at sikre danskerne den bedst mulige velfærd, når man er kommunalpolitiker.
Det er jeg også sikker på at hr. Flemming Damgaard Larsen gør det bedste, han kan, for.
Men som jeg også nævnte i min ordførertale, er det jo sådan, at regeringen sidder på Slotsholmen hver eneste dag nidkært og detailstyrer kommunerne, så de har meget ringe forudsætninger for at leve op til de ting, de aftaler med borgerne.
Man har så at sige sat det kommunale selvstyre ud af kraft, man har trådt demokratiet under fode.
Det er det, der er problemet.
De konkrete tal i forbindelse med nogle, der skulle fyres osv., kan jeg simpelt hen ikke nikke genkendende til.
Det er ikke noget, jeg har hørt om før, men det kan være, ordføreren kan uddybe det nærmere.
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Det underlige er jo bare, at det ikke set med Socialdemokraternes øjne skulle føre til forringelser i velfærden, at man i 2008 ville spare 37.000 stillinger i det offentlige.
Det førte ikke til velfærdsforringelser, det var det klare budskab fra Socialdemokraterne i det finanslovforslag, som de i øvrigt kaldte for høj beskæftigelse og klare prioriteringer, og som hr. Rasmus Prehn i dag går og betegner som en røverhistorie.
Det er da utroligt, at hukommelsen ikke rækker længere tilbage hos oppositionen, men at man siger: O.k., hvis ikke det er noget, vi har foreslået i den her uge, tæller det ikke.
Kunne vi ikke snart få at vide, hvor det er, de klare prioriteringer ligger fra Socialdemokratiets side, når vi ikke kan regne med det, man går og siger.
Hvornår er det, vi får lov at se den hemmelige økonomiske plan?
Man kan jo ikke bare indkalde og så stå at kritisere.
Bertel Haarder (V), 2010-05-07:
Indkøbsaftaler, som kan føre til storindkøb og dermed billigere indkøb, er regeringen varm tilhænger af.
Hvad angår job, der flytter til udlandet, er der en forskel, en velbegrundet forskel, imellem den hjemstavnssocialisme, som fru Line Barfod bekender sig til, og så den positive holdning over for globaliseringen, som heldigvis det kæmpestore flertal af danske borgere inklusive lønmodtagere bekender sig til.
Der er hele tiden et hensyn at tage til dem, som skal drive virksomhed i konkurrence med andre; som skal svare enhver sit, og som har problemer, hvis der er nogen der får særfordele, hvormed de så eventuelt kan udkonkurrere dem, der må klare sig selv.
Måske forstod jeg ikke helt spørgsmålet.
Vi har jo ofte haft diskussionen om, hvorvidt f.eks. erhvervsskoleelever må producere til salg.
I meget begrænset omfang sker der måske ikke noget ved det, men det siger sig selv, at hvis man giver los på det punkt, sker der uholdbare ting.
Det samme kan jo ske, hvis man laver alt for mange særordninger, altså hvis man gør landsbyer til små Christianiaer, der må alt muligt, som man ikke må andre steder i landet.
Men Venstre har jo i et debatoplæg peget på, at der på visse felter kan være mulighed for at lempe regler af udkantshensyn.
Så i princippet kan det tænkes på visse områder, men jeg er ikke klar til at uddybe det her.
Line Barfod (EL), 2010-05-07:
Men den politik, Venstre har ført, giver jo statsstøtte til, at man flytter arbejdspladserne til udlandet, hvad enten det nu er landbruget, der flytter til slagterier i Tyskland, eller det er fiskeriet, der flytter til Asien, eller det er A.P. Møller, der flytter bygning af skibe til Asien.
Man kunne i stedet lade kommunerne og regionerne få lov til at købe hos lokale virksomheder, frem for at de af regeringen bliver tvunget til at købe ind hos meget store virksomheder, der på den måde får totalt monopol og dermed kan fastsætte priserne, som det passer dem, som vi f.eks. har set med KMD, der har hævet prisen med over 100 mio. kr., som de så har delt ud til deres aktionærer.
Vil ministeren åbne for, at kommunerne kan få den mulighed?
Line Barfod (EL), 2010-05-07:
Ministeren sagde, at vi skal se på muligheder.
Vil ministeren så give kommunerne frihed til at bruge de muligheder, de mener der er?
Vil ministeren give kommunerne frihed til, at de f.eks. kan styrke en landsby ved at bruge den lille butik, der måske endnu ikke er lukket, til forskellige kommunale formål, uden at de dermed kommer i strid med regeringens regler om konkurrence og andet?
Vil ministeren sikre, at kommunerne kan bruge den mulighed, der er, for at lave indkøb hos lokale mindre og mellemstore virksomheder i stedet for at være tvunget til at bruge statens meget store virksomheder i statens indkøbsordning?