runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2012-05-24:
Selvfølgelig vil jeg anerkende det synspunkt, at vi sælger det, som der bliver sagt her.
Selvfølgelig vil jeg anerkende det synspunkt, at vi har et stærkt brand, men endnu en gang vil jeg sige, at alt har en omkostning, og jeg er overbevist om, at havde man brugt de her penge andre steder, ville man også kunne have stimuleret beskæftigelsen i andre sektorer.
Man ved bare, at bottom line er det sådan, at når man bruger rigtig mange tilskud, som vi godt kan lide her i Danmark, selvfølgelig finansieret ved nogle afgifter, så får vi ikke den bedste udnyttelse af produktionsfaktorerne.
Det er i hvert fald det, vi står og underviser i i økonomisk teori, og det tror jeg faktisk holder.
Andreas Steenberg (RV), 2012-05-24:
Det Radikale Venstre ønsker, at Danmark en dag skal køre med eltog i stedet for med dieseltog som i dag.
Det er der tre grunde til.
For det første er eltog mere klima- og miljøvenlige; de udleder mindre CO2; og vi kan undgå luftforurening på de store banegårde og stationer.
For det andet er de billigere i drift og vedligehold, så vi kan hvert eneste år spare penge.
Og for det tredje er de mere driftsikre.
Et af vores problemer med IC4-togene, der kører på diesel, er bl.a., at den slags tog, Danmark bruger, ikke findes som dieseltog.
Det gør de i højere grad som eltog.
Derfor vil vi altså få bedre tog til passagererne, hvis vi kan køre med eltog.
I dag kan man køre med eltog på S-togs-nettet, mellem København og Vejle og fra Vejle til den dansk-tyske grænse.
Resten af landet kan vi få på plads mellem 2018 og 2021, viser et nyt notat fra Transportministeriet.
Man kan sætte køreledninger op, i forbindelse med at vi alligevel er ude i samme tidsperiode at sætte nye signaler op.
IC3-togene, som vi kender dem nu, kan uden opgradering køre mange år endnu.
De står til at blive udfaset mellem 2019 og 2028.
Det vil sige, at IC3-togene sagtens kan køre ind til den dag, vi i stedet for kan køre med eltog.
Vi synes derfor, at vi skal gå efter at få eltog og udfase IC3-togene som planlagt.
Derfor vil vi ikke bruge penge på at forlænge deres levetid, i hvert fald ikke nu og her, for vi vil for nu at sige det ligeud hellere have de her dieseltog væk fra banen og så have nogle eltog ind i stedet for.
I øvrigt er IC3-togene jo de tog, der kører bedst.
Det er faktisk nogle af de eneste, der kører, i hvert fald lige nu.
Så hvis vi igangsætter en levetidsforlængelse nu og her, vil vi mangle de tog, mens de er på værksted.
Med de ord kan vi altså ikke støtte det her forslag på nuværende tidspunkt.
Kim Christiansen (DF), 2012-05-24:
Jeg kunne sådan indledningsvis lige komme med en bemærkning til den socialdemokratiske ordfører om det her med at bruge ressourcerne bedst muligt, og det kan i nogles optik måske være at lægge alle ordrer i Frankrig og andre steder frem for at lægge dem i Randers.
Men det var sådan en lille henkastet sidebemærkning, jeg synes jeg havde behov for at komme af med.
Jeg synes, at det forslag, Enhedslisten kommer med, er knippelgodt.
Det er lidt fremadsynet, kan man sige, for vi er nogle, der simpelt hen bare har mistet troen på, at IC4-togene nogen sinde kommer til at spille den rolle, som de var tiltænkt, da de blev bestilt for 13 år siden.
I øjeblikket holder samtlige IC4-tog stille.
Man havde kun næsten lige fået dem til at køre, så kunne man ikke få dem til at bremse, så nu holder de altså stille.
Jeg hælder meget til den konklusion på IC4-situationen, at jeg tror, at der kan blive nogle rigtig gode og fornuftige regionaltog ud af dem som erstatning for de gamle veterantog fra 1970'erne, MR-togene, som forurener ud over alle grænser, og som har en komfort, som man vel må sige at man i 2012 ikke kan byde passagerer.
Derfor er der behov for frem mod en elektrificering, som heller ikke kommer i morgen, det ved vi, der snakker vi altså 2021-2022 , inden vi kan være færdige med hovedstrækningerne, og til den tid vil der stadig væk være mange hundrede kilometer jernbane i Danmark, hvor der skal køre dieseltog, medmindre vi finder endnu mere olie på dansk jord, så vi kan elektrificere hele banenettet, men det er der ikke nogen her i salen der har fantasi til at tro sker.
Derfor er der et behov for, at vi får levetidsforlænget de her IC3-tog og tænker lidt mere langsigtet om dem.
Det kan godt være, at de kører nu, og det kan godt være, at de har fine motorer nu, men som der også står i forslaget, skal omfanget af levetidsforlængelsen aftales mellem de involverede parter.
Så det omfang må man så sætte sig ned og se på, men afvise fuldstændig, at der skulle være behov for at levetidsforlænge den her flåde af IC3-tog, vil vi i Dansk Folkeparti ikke, for vi tror simpelt hen, at de kommer til at spille en rolle i dansk jernbanetrafik, også de næste 10-15 år.
Det kan være, vi når det, inden det her forslag skal til afstemning, det kan være vi får et svar på det, og det kan være vi er meget klogere, næste gang vi eventuelt står her ved en anden behandling.
Men som landet ligger lige nu, synes jeg, at det er et godt initiativ, at vi får levetidsforlænget de her IC3-tog.
Rasmus Prehn (S), 2012-05-24:
Jeg er sikker på, at man vil kunne løse udfordringer med opgraderingen, hvis det bliver nødvendigt.
Nu håber jeg ikke, at det er sådan, at man bliver nødt til at lukke en virksomhed i Randers.
Fra socialdemokratisk side er det vigtigt for os at holde gang i flest mulige arbejdspladser.
Omvendt skal det ikke være sådan, at vi politikere mere eller mindre lader os presse af konkrete firmaer, der rejser rundt for at lave lobbyvirksomhed og siger, at hvis I ikke gør sådan og sådan, så vil vi formentlig blive nødt til at nedlægge vores virksomhed.
Der skal vi have styrke til at stå imod og se på, hvor vi klogest og bedst muligt udnytter de ressourcer, vi har i samfundet.
Og der er altså ikke noget, der tyder på, at det at levetidsforlænge allerede levedygtige tog er den klogeste måde at bruge pengene på.
Henning Hyllested (EL), 2012-05-24:
Jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, om han mener, at der vil opstå en kritisk situation, hvis nu scenariet er – og det er et ret sandsynligt scenarie – at togfabrikken Bombardier i Randers, lukker ned, og man så om føje år får brug for en større opgradering.
Har man så efter hr. Rasmus Prehns mening en kritisk situation?
Rasmus Prehn (S), 2012-05-24:
Hvis man aktivt benytter togtrafikken i Danmark, så ved man godt, at der mange steder er behov for forbedringer.
Jeg tænker her bl.a. på den sjællandske regionaltogstrafik, hvor folk oplever, at det er svært at få en siddeplads, og på togpassagerer i det nordjyske, der gerne vil fra Aalborg til Aarhus, hvor der kører MR-tog, som stammer helt tilbage fra 1970'erne.
Det samme gør sig gældende på strækningen fra Esbjerg til Aarhus, så der er ingen tvivl om, at der er behov for, at der sker noget.
Det er også derfor, at regeringen netop har taget skeen i den anden hånd og tænker visionært.
Det er også derfor, at vi i en knap så bred – men stadig væk rimelig bred – forligskreds har afsat en trafikmilliard til at forbedre den kollektive trafik, så der bliver 0,5 mia. kr. til bedre kollektiv trafik og 0,5 mia. kr. til billigere kollektiv trafik.
Her vil man også se, at der vil komme nogle af de forbedringer, der skal til.
Når så Enhedslisten kommer med det her meget konkrete, meget specifikke og detaljeorienterede beslutningsforslag om at levetidsforlænge IC3, så kunne man jo godt forfalde til at sige: Ja, det er endnu et skridt i den rigtige retning.
Hvis man kører med IC3-togene, ved man, at det er pålidelige, gode tog, som jo også, da de blev introduceret i sin tid, havde visse begyndervanskeligheder.
Men i dag fungerer de godt.
Skulle man så ikke bare levetidsforlænge dem, så alt bliver fryd og gammen?
Der synes jeg, det også er værd at lytte til, hvad ministeren siger her, for det er jo faktisk sådan, at man fra DSB's side løbende har opgraderet de her tog.
Man har forsynet dem med nye motorer, man har givet dem nyt gearsystem og andet.
Man har løbende holdt de her tog ved lige.
Det er jo selvfølgelig ikke det samme, som at de ikke kan blive endnu bedre, og at man ikke kan gøre endnu mere ved dem.
Men man skal altså fare med lempe og bruge ressourcerne så fornuftigt som muligt.
Der synes vi i hvert fald fra Socialdemokraternes side, at det giver god mening lige at få analyseret det her til bunds og finde ud af, om det er det her, der er vejen til at få endnu mere komfort og kvalitet i den danske togtrafik.
Det kan vi godt være ganske usikre på.
Derfor vil jeg på Socialdemokraternes vegne i første omgang afvise at støtte det her forslag, men vi er naturligvis altid meget interesseret i tætte drøftelser med alle Folketingets partier – herunder også Enhedslisten – om, hvad vi kan gøre for at sikre, at den danske togtrafik får en bedre kvalitet.
Vi er alle sammen enige om, at det er helt nødvendigt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-05-24:
Det står efterhånden lysende klart for alle, at der er behov for en afklaring af DSB's pressede materielsituation, og at der er behov for en afslutning på den endeløse IC4-føljeton, hvor der hele tiden dukker nye uønskede afsnit op.
Vi skal have fastlagt, hvilken rolle IC4 kan komme til at spille for fremtidens jernbane, og som jeg ser det, er der tre væsensforskellige muligheder.
Den første er, at IC4 kommer til at spille den oprindeligt tiltænkte rolle – da de i 1999 blev besluttet indkøbt – og det var en rolle som grundstamme i fjerntrafikken i Danmark.
Det andet scenarie er at opgive IC4, rykke stikket ud og sælge dem til højestbydende, i det omfang der er nogen, der vil byde på dem.
Det tredje scenarie er at reducere ambitionsniveauet og give IC4'eren en alternativ rolle på jernbanen, forudsat at de kan gøres pålidelige uden yderlige meromkostninger i projektet.
Umiddelbart tror jeg mest på det tredje scenarie, som jeg skitserede, nemlig at IC4 får en reduceret rolle.
Det kunne eventuelt være som lyntog, og det kunne være på nogle regionalstrækninger.
Men det betyder så også, at vi fortsat er nødt til at satse på IC3 indtil moderne, pålidelige og komfortable elektriske tog kan tage over og spille hovedrollen i fjerntrafikken.
Det er jo noget af det, som jeg tror stort set alle partier er meget fokuseret på i øjeblikket, altså at vi får en fremrykket elektrificering af banen, så vi når helt til Ålborg, helt til Kalundborg og kommer omkring Lille Syd ved Køge osv.
Men det koster penge, og derfor kigger man jo nøje på finansieringen af det, og en af de mulige modeller er jo at lade de mange bugnende pensionsfonde komme på banen – om jeg så må sige – og få lov til at investere i en bane, der hurtigere vil give en stor samfundsnyttig effekt, end det oprindelig var planlagt.
Specielt når vi ser det i sammenhæng med IC4-situationen.
Så det er altså relevant – som Enhedslisten her har lagt op til – at drøfte IC3's rolle, men heldigvis har transportministeren jo igangsat et politisk forhandlingsforløb om IC4 og om elektrificeringen, og Venstre har positive forventninger til, at det forhandlingsforløb kan føre til et delresultat i juni måned og forhåbentlig et endeligt resultat i efteråret.
Jeg ser, at de skrider i den rigtige retning.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-05-24:
DSB råder i dag over 96 IC3-togsæt, som er blevet leveret i årene fra 1989 til 1998.
IC3-togene har en levetid på ca. 30 år og skal dermed som udgangspunkt udrangeres i perioden 2019-2028, og det vil sige, at disse tog på nuværende tidspunkt har en restlevetid, der er på mellem 7 og 16 år.
Men det er sådan, at der løbende er blevet foretaget opgraderinger af IC3-togene, dels i form af en optimering i forhold til driftpålideligheden, dels i form af justeringer i forhold til designet.
Der er senest blevet gennemført en udskiftning af motorer og gear samt blevet gennenmført justeringer som en forberedelse til en indsættelse af IC3-togene i regionaltrafikken.
Der er i de seneste år også blevet foretaget flere aktiviteter i forhold til de eksisterende togcomputere i IC3-togene, hvilket skal sikre, at IC3-togene i en periode fremover vil kunne opretholde en høj driftsstabilitet.
DSB har over for mig oplyst, at de løbende er i dialog med Bombardier om behovet for en yderligere opgradering af IC3.
De oplysninger, som jeg har fået fra DSB herom, har jeg så også oversendt til Transportudvalget.
Det er på den baggrund min indstilling, at der ikke er grundlag for det, som Enhedslisten i dette beslutningsforslag beder om, og jeg synes derfor, at det skal afvises.
Lars Christian Lilleholt (V), 2012-05-24:
Vi er ganske trygge ved de her beregninger, og det er også sådan, at PSO-omkostningerne jo vil svinge fra år til år, alt afhængig af hvor meget vindproduktion der er, og hvordan det ser ud i vores nabolande.
Det her handler selvfølgelig om, at vi ser på det her over en årrække, og vi har de seneste år kunnet se, at PSO-omkostninger har svinget fra år til år, men alt i alt kan man se, at der trods alt tegner sig et fornuftigt billede af det.
Villum Christensen (LA), 2012-05-24:
Tak for det.
Ordføreren var inde på en række af Venstres sejre i de her forhandlinger, og en af de vigtige sejre var, at der blev barberet 2 mia. kr. af aftalens pris, og jeg kan godt forstå, at man synes, det er vigtigt.
Især synes jeg, at det, der er sket i forhold til erhvervslivets omkostninger, er meget vigtigt.
Når det er sagt, så ved vi, når vi kigger i krystalkuglen og ser langt frem, at der er utrolig stor usikkerhed forbundet med at vurdere, hvad sådan noget som det her vil koste.
Og det bliver vi vel mindet om lige netop i de her dage, hvor, bare for at tage ét eksempel, Energinet.dk jo melder ud, at vi nu kan forvente, at den PSO-afgift, vi i efteråret troede ville blive på 3 mia. kr., nu bliver på 5,5 mia. kr.
Altså i løbet af ganske få måneder ændres billedet i forbindelse med PSO-afgiften, som jo er et af de centrale finansieringselementer.
Bekymrer det ikke ordføreren, at man går så bastant ud og siger, at det vil blive 1.300 kr. pr. husstand, tror jeg det var, når man allerede nogle ganske få måneder inde i perioden – der er jo ikke gået mere end et lille halvt år, siden de her tal kom frem – drastisk må ændre på de forudsætninger?
Føler ordføreren sig tryg ved, at det i gennemsnit bliver 1.300 kr. for en husstand, som jo var det, det blev solgt på?
Steen Gade (SF), 2012-05-24:
Tak for det.
Jeg skal give en kort begrundelse for forespørgslen.
Det er en tradition, at den årlige energipolitiske redegørelse, som udarbejdes af energiministeren, bliver bragt til debat i Folketinget i en forespørgselsdebat.
Det er også en tradition, at alle partier står bag den, og derfor har jeg som formand for Folketingets Klima-, Energi- og Bygningsudvalg påtaget mig opgaven at begrunde den.
Begrundelsen er, at vi gerne vil gøre status over den energipolitiske situation.
Det er blevet endnu mere aktuelt, efter at vi har haft et år, der har stået i energiforhandlingernes tegn, og som er sluttet med, at der er indgået en omfattende klimaaftale.
Vi ser frem til at høre ministerens mundtlige argument oven på den energipolitiske redegørelse, og dermed har jeg givet min begrundelse.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-05-24:
Jeg står tilbage med en fornemmelse af, at hr. Mike Legarth må have været fraværende under en del af debatten i dag, når hr. Mike Legarth kan nævne, at det kun drejer sig om én kommune, de andre 97 er godt tilpas.
Der er nævnt indtil flere kommuner fra Folketingets talerstol i dag, som har utilfredse borgere.
Det har det overhovedet ikke.
Man har nævnt Langeland Kommune, man har nævnt Horsens, og der er masser af steder, hvor det her problem er åbenlyst.
Hvis man følger med i debatten, kan vi selvfølgelig få en seriøs debat, men hvis man reducerer det her til at sige, at det kun omhandler én kommune, er det klart, at det er svært at få en seriøs diskussion.
Så vil jeg sige, at ét eksempel på, at man undertrykker borgerne, er et for meget.
Det tror jeg egentlig at vi kunne blive enige om, så jeg synes sådan set, at det her er et væsentligt frihedsspørgsmål, som fortjener al mulig opmærksomhed i Folketingssalen.
Derfor er jeg selvfølgelig ked af, at hr. Mike Legarth betegner det her som et populistisk forslag, hvad det overhovedet ikke er.
Det er sådan set rent for borgernes skyld, og når der er borgere i hundredvis, der reagerer, borgere, som normalt ikke reagerer mod systemet, ikke kommer til demonstrationer, men som faktisk overkommer at møde op herinde, og som orker at sende en protest imod en kommune, så tror jeg, at der er noget om det.
Derfor har vi fremsat forslaget.
Mike Legarth (KF), 2012-05-24:
Jeg synes, det er et fuldstændig populistisk forslag at bringe frem til debat her i salen på det grundlag.
Det handler om nogle lokale interesser, og vi ser den højt respekterede energipolitiske ordfører, hr. Villum Christensen, sidde tilbagelænet i stolen.
Det synes jeg bare ikke de gør.
Vi har nu 98 kommuner.
Vi har en problemstilling i én kommune.
Det vil sige, at der er 97 kommuner, som aldrig har sagt et kny om, at vi her fra Folketinget skulle fratage dem det redskab, som har gjort, at forbrugerne bevisligt har den billigste form for varmekilde, og som samtidig også er den reneste.
Det er jo den dagsorden, der er vigtig. Vi vil, som jeg sagde før, fra konservativ side helst have maksimal personlig frihed.
Vi sætter mennesket før systemet.
Vi tænker på menneskelige konsekvenser før milliarder, og det er jo netop det, vi har gjort i den her sag.
Det handler om forbrugerne.
Det handler om at få det bedste ud af en sag, og det handler om ikke at have en populistisk dagsorden, hvor man lader, som om man forholder sig til et emne, som er meget vigtigt.
Mit afsluttende spørgsmål til hr. Leif Mikkelsen er: Skal vi fjerne det redskab fra alle kommuner og dermed fjerne det glimrende grundlag, vi har, for at levere den billigst tænkelige varme til forbrugerne?
Leif Mikkelsen (LA), 2012-05-24:
Jo, jeg vil meget gerne være seriøs i den her sag
... Jeg mener, det er særdeles seriøst at se på borgernes ve og vel og ikke systemets.
Derfor havde jeg sådan set forventet at finde hr. Mike Legarth på denne side af sagen i lyset af, hvad Det Konservative Folkeparti plejer at sige, og det er sådan set derfor, jeg reagerer.
Det er vel rimeligt i en politisk debat at påpege, når man er overrasket eller forundret over, at et parti siger et og gør noget andet.
Ellers er det jo kun i skåltaler ved festlige lejligheder, at man siger, at man er på borgernes side, og at man vil være det.
Det afgøres jo her i denne sal, når man trykker på knappen og giver sin tilslutning eller modstand til et lovforslag.
Det ville være useriøst ikke at diskutere spørgsmålet om personlig frihed og det frie valg i forbindelse med konkurrence på det her område.
Hr. Mike Legarth ved jo godt, at et af de eksempler, der er nævnt, handler om at pløje et fjernvarmesystem ind i et etableret boligområde og tvinge borgere, der har boet 30 år i det samme hus, til nu at vælge en anden energiform uden konkurrence, uden noget som helst.
Tabellen viser, at det bliver dyrere for nogle af dem, og så står ordføreren heroppe i dag og siger: Vi vil gerne tvinge dem til, at det skal blive billigere.
Ja, den del af skalaen kan jeg også godt deltage i.
Så jeg synes, det er særdeles seriøst, og derfor mener jeg bestemt ikke, at det er mig, der deltager i nogen mudderkastning.
Jeg prøver bare at være meget klar i mælet om, hvad mine forventninger til politikere er.
Villum Christensen (LA), 2012-05-24:
Når man så læser energiaftalen og de mange analyser, som de nu er formuleret, synes jeg, det er tankevækkende, at man lige netop på biomasseområdet skal ud og finde ud af, om det nu også er bæredygtigt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2012-05-24:
Der er masser af biomasse i verden, og der er også masser af biomasse i Danmark, og det afgørende for Venstre – og der deler vi regeringens synspunkt – er, at det er en bæredygtig biomasse.
Derfor er vi meget tilfredse med, at der bliver gennemført en analyse af det, men vi er helt overbeviste om, at der findes ressourcer, som er bæredygtige.
Vi har jo bl.a. i Danmark en massiv produktion af biomasse som halm, træpiller, flis og andet, og vi skal sikre os, at det er en bæredygtig biomasse, ligesom vi skal sikre os det, når vi importerer biomasse.
Villum Christensen (LA), 2012-05-24:
Nu har jeg det sådan, at jeg ikke går hen og miskrediterer officielle statistikker.
Jeg synes da, det er fantastisk, at vi har en eksport af grønne teknologier.
Det ændrer jo bare ikke ved den omstændighed, at vi har ganske almindelige produktionsvirksomheder, som ligger uden for den her sektor, og som bærer omkostningen, og det var også det, jeg forsøgte at sige før.
Man kan jo sagtens forgylde ét område og så få nogle flotte tal et sted, men jeg tror ikke, at der er ret mange økonomer, som er uenige i, at når man går hen og piller noget ud og giver det til nogle, tages det fra nogle andre, som så får det dårligere.
Det er at tegne et alt, alt for lyst billede.
Jeg prøver ikke at være sortseer, men jeg prøver at være en lille smule realistisk i forhold til de her jubeltal, som bliver serveret.
Lars Christian Lilleholt (V), 2012-05-24:
Inden ordføreren kravler helt ned i et stort, dybt, sort hul, vil jeg bare komme med én lille faktuel oplysning.
I forrige uge offentliggjorde Dansk Industri tallene for eksporten af energiudstyr.
63 mia. kr. i 2011!
Anerkender ordføreren det?
Anerkender ordføreren, at 10 pct. af Danmarks eksport er energiudstyr?
Villum Christensen (LA), 2012-05-24:
Jeg må have formuleret mig meget dårligt, men jeg vil gerne prøve at sige det igen.
Der er mange gode ting i den her aftale.
Vi har et stærkt brand på det grønne område, og det er godt, at vi effektiviserer osv.; det er udmærket med det, og det sætter ikke Danmark i stå.
Jeg prøvede bare at sige, at det ikke nødvendigvis er en fordel at være verdens mest ambitiøse, når man er en lille, åben økonomi, og når arbejdspladserne tjekker ud, som alle de fagfolk, jeg konsulterer, fortæller.
Det er jo også superlogisk, at markedskræfterne gør, at produktionen flytter derhen, hvor det bedst kan betale sig, og er det dobbelt så dyrt at få strøm i Danmark som i Tyskland, jamen så sker der selvfølgelig nogle ting.
For det er jo ikke bare strømmen, der er dyr; det er jo alle mulige andre ting, der også er det.
Jeg kan jo blive ved, jeg kan efterhånden nævne en liste på 12 sider om afgifter fra den nuværende regering.
Så jeg synes faktisk, at jeg prøvede at forklare, at det ikke er, fordi vi ønsker at sætte samfundet i stå, vi synes bare ikke, at en lille åben økonomi skal være verdens mest ambitiøse, for der er altså huller ved grænserne, tingene siver ud, sådan er markedsmekanismen, og det kan man ikke trylle væk.
Og hvis man så kun har tilbage at sige, at vi skal være et foregangseksempel, og godt ved, at det ikke virker på klimaet, og at det ikke virker på beskæftigelsen, jamen så er vi vel der, hvor vi skal være meget bekymrede for den omkostning, som den her høje ambition også kan have.