runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 2013-11-06:
Vi Socialdemokrater støtter, at Folketinget bliver mere selvforsynende med boliger til dem af os, der bor så langt væk fra Christiansborg, at vi skal have et fast overnatningssted, når vi er i København.
Vi støtter også, at der er en større dækning i form af folketingsejede boliger, sådan at vi efterhånden får udfaset det, at nogle af os har en privat lejebolig eller en privat indkøbt bolig, fordi der ikke var nogen folketingsejede boliger ud over dem til præsidiemedlemmerne, dengang vi blev valgt.
For det er jo noget relativt nyt.
Så grundlæggende er vi enige i det forslag, der ligger her.
Vi støtter også, at mennesker, borgere, som har andre udfordringer, skal kunne blive valgt til Folketinget, og så skal vi selvfølgelig også have en velegnet bolig til dem.
I det boligkompleks, vi har nu, er der en enkelt bolig, som er nogenlunde indrettet til folk med fysiske handicap, og det bliver der nok også i det næste boligkompleks, men der kan jo være andre forhold, som gør, at der er nogle hensyn, der skal tages.
Det kan være, at man har nogle behov for hjælp, hvorfor der også skal være ekstra plads til hjælpere.
Så vi er nødt til også at tage højde for, at der kan være nogle folketingsmedlemmer, som har nogle andre behov end dem, vi lige kender i dag.
Der skal vi selvfølgelig have den holdning, at demokratiet er for alle, og at alle også skal kunne vælges til Folketinget, når de opfylder de formelle betingelser for det.
Så selvfølgelig skal man også kunne overnatte her på ordentlige betingelser.
Jeg synes, vi skal se på det og så få vurderet, hvor stort behovet er for denne elastik, hvilken lidt risiko der ligger i det, og hvordan vi så kan indkredse det, så det ikke bare bliver tilfældige boligmarkedsforhold, der gør, at man heller ikke kan komme ud af det igen.
Vi vil gerne se på det med et åbent sind og se, om vi kan indkredse det yderligere.
Så er der faktisk også en ekstra lille sproglig afklaring af, hvordan vi får vores pension beregnet herinde, når vi til sin tid opfylder reglerne for at få pension, efter vi har forladt folketingsopgaven herinde.
Det bliver nu lagt rigtig tydeligt fast, så det ikke reguleres på den måde, vores vederlag reguleres på, men så man låser det fast, sådan at vores pension bliver reguleret fast efter skalatrin 51 og altså ikke på den måde, man regulerer grundvederlaget på.
Så vi vil gerne være med til at drøfte det med den lille ekstra elastik, som Venstre beder om, og ellers anbefaler vi lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2013-11-06:
Nu ved jeg ikke, om ministeren opfatter det, at man jævnfør grundloven kan forbyde bestemte organisationer og foreninger, som en indskrænkning af demokratiet.
Det er jo inden for rammerne af demokratiet.
Men jeg forstår simpelt hen ikke, at ministeren bliver ved med at sige, at det kører godt i Egedalsvænge, og at der er styr på det i Egedalsvænge.
Altså, hvis man i en beboerbestyrelse træffer en beslutning under indflydelse af Hizb ut-Tahrir om, at man vil afskaffe den traditionelle julefest, så er der ikke styr på det.
Hvis man træffer beslutning om, at man ville lukke nogle klubber, fordi der bliver serveret alkohol, eller hvad ved jeg – fordi man har andre ting, der går imod det – så er der ikke styr på det i Egedalsvænge.
At man så kommer halsende bagefter fra boligbestyrelsens side og fra kommunens side, mener jeg simpelt hen ikke er udtryk for, at der er styr på det.
Det er et udtryk for, at man med desperation kæmper med de midler, man nu har, for at modvirke den effekt, der er, af tidligere tiders indvandring.
Det er det, det er udtryk for.
Hvis der var styr på det, var der jo ikke behov for, at man politisk tog sager op i Folketinget, der handler om, at man i bestemte boligområder træffer beslutning om at afskaffe danske traditioner og dansk kultur.
Det er ikke udtryk for, at der er styr på det.
Bertel Haarder (V), 2013-11-06:
Jeg er enig med formanden, og jeg tror, det vil være muligt at fastholde det sigte, som han her gjorde rede for, samtidig med at man undgår, at medlemmer i månedsvis skal bo på hotel imod deres vilje.
Lad os prøve på det.
Men det var slet ikke derfor, jeg bad om ordet.
Jeg bad om ordet, fordi jeg glemte at fortælle, at Det Konservative Folkeparti er enig med mig i det, jeg sagde.
Mogens Lykketoft (S), 2013-11-06:
Jeg vil bare tillade mig at gøre den enkelte bemærkning, at hovedformålet med Præsidiets forslag jo er at tage højde for den eventualitet, at der netop kan være nogle måneder imellem, at de boliger, vi anskaffer nu og sætter i stand nu, er klar, og så tidspunktet, hvor folketingsvalg afholdes.
Og det, at vi ikke kan udsætte os for ligesom at etablere den fornødne kapacitet til, at alle berettigede nye medlemmer specielt kan få lejlighed, og så samtidig bevilge permanent en anden løsning, er den knude, der skal løses.
Jeg takker også på Præsidiets vegne for de velvillige bemærkninger, der er kommet fra de tilstedeværende ordførere, og så må vi kigge på de konkrete spørgsmål, der er blevet nævnt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-11-06:
Det er jo sådan set meget fint, at vi har det her lille lovforslag, hvor vi tilpasser tingene den virkelighed, der er ved at udvikle sig så at sige.
Jeg synes, det er fint, at der er de her dispensationsmuligheder, også i forhold til folk med særlige behov.
Vi kunne måske også ønske os, at der var mulighed for at dispensere i forhold til folk, der er i helt særlige boligmæssige situationer på det tidspunkt, hvor de bliver valgt til Folketinget.
Det har vi tidligere haft en lille sag kørende om på vegne af et enkelt medlem af vores folketingsgruppe.
Men det er måske for optimistisk at tro, at det er noget, man kan løse mere sådan fleksibelt fremadrettet.
Det kunne vi nu godt ønske os at man kunne.
Vi tilslutter os helt de bemærkninger, der kom fra Venstres ordfører, hr. Bertel Haarder.
Og i øvrigt vil jeg ikke bruge mere tid på det.
Vi skal koncentrere os om at redde landet – og ikke om os selv.
Lars Dohn (EL), 2013-11-06:
Jeg står her i stedet for fru Stine Brix, vores gruppeformand.
Vi var skeptiske over for, at man skulle samle mennesker af, jeg havde nær sagt samme race, med det samme erhverv, og tilhørende samme gruppe i en eller to bebyggelser.
Men det er jo ikke det, forslaget handler om.
Enhedslisten finder, at det er en rigtig god idé, at der bliver anskaffet nok boliger, så ethvert medlem uden for Sjælland, der ønsker det, kan få stillet en bolig til rådighed.
Det er også ganske fornuftigt at afvikle den ordning, som sikrer støtte til medlemmer med egen bolig, men jeg konstaterer, at der er en lang overgangsfase.
Altså, hvis man over for folk, der skulle modtage ydelser, blev arbejdsløs eller andet, havde den samme langmodige holdning, så ville det være rigtig glædeligt.
Så vil jeg lige bemærke, at i forbindelse med nyvalg vil det være at foretrække, at der var en hurtigere proces.
Jeg oplevede selv, da jeg blev nyvalgt her i 2011, at der gik, synes jeg, urimelig lang tid, og jeg oplevede også det der med at bo på hotelværelse som en rigtig dårlig løsning.
Det endte med, at jeg boede i autocamper ude i Rødovre i stedet for.
Enhedslisten kan støtte forslaget.
Camilla Hersom (RV), 2013-11-06:
Jeg skal indledningsvis sige, at Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Og det samme gælder for Socialistisk Folkeparti og partiets ordfører, fru Anne Baastrup, som jeg også taler for i dag, da hun desværre ikke kunne være her på grund af deltagelse i en konference.
Det er jo en lille ændring af lov om valg til Folketinget, vi behandler i dag, og der er allerede redegjort for hovedindholdet.
Vi finder, at det både er en fornuftig og rimelig ændring, og jeg kan høre, at der bliver sat spørgsmålstegn ved, om nogle medlemmer kan havne i den situation, at de i lange perioder må bo på hotel, før der stilles en bolig til rådighed for dem.
Men der hører det jo også med til historien, at vi netop fremsætter dette lovforslag, fordi Folketinget er i helt konkrete bestræbelser på at erhverve yderligere ejendomme, sådan så vi netop har den nødvendige kapacitet, så alle medlemmer med ret til det vil kunne blive tilbudt en lejlighed.
Men vi er selvfølgelig også glade for, at der er undtagelser i lovforslaget, hvis der måtte være særlige hensyn, der gør sig gældende.
Jeg kan slet ikke forestille mig, at der ville opstå en situation, hvor et medlem måtte have et hensyn, vi ikke havde tænkt på, som vi så ikke ville kunne tage op, hvis det var nødvendigt.
Det ville ligne Tinget dårligt, hvis vi ikke tog hensyn til den slags ting.
Men når det er sagt, er den ændring, vi laver her, både fornuftig og rimelig, og vi kan støtte lovforslaget i dets helhed.
Søren Espersen (DF), 2013-11-06:
Da vores ordfører på området, fru Pia Kjærsgaard, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes og på Dansk Folkepartis vegne sige, at vi umiddelbart kan støtte forslaget. Den lille niche, som hr. Bertel Haarder nævnte, synes jeg er væsentlig at diskutere, men jeg mener også principielt, at når der i lovforslaget står, at Præsidiet kan dispensere i særlige tilfælde, så bør det også være et princip, at det så er muligt at dispensere.
Jeg ville også være nervøs for, om det kommer i alt for skarpe rammer, for det skal netop være muligt i ganske, ganske specielle tilfælde.
Jeg tror også, at det er det, hr. Bertel Haarder mener, nemlig at der skal kunne dispenseres.
Men den drøftelse må man jo så tage i udvalget.
Astrid Krag (S), 2013-11-06:
Jamen jeg mener ikke, det er min opgave at ansøge om tilladelser til markedsføring eller andet, ligesom jeg, medmindre fru Liselott Blixt har en sidebeskæftigelse som producent eller distributør, heller ikke vil mene, at det ligger inden for et folketingsmedlems normale arbejdsbeskrivelse som folketingsmedlem at søge om tilladelser.
Det kan være en industri, der søger, det kan være forskere, og det kan som sagt også være i forbindelse med konkrete, kliniske forsøg, at det her kan foregå.
Men jeg tror nu, at vi alle sammen har en interesse i, at der er den armslængde, at der er den adskillelse mellem, hvad vi herinde politisk forholder os til – og det er jo de lovgivningsmæssige rammer, som jeg også har redegjort for over for spørgeren – og så den udvikling, der heldigvis hele tiden foregår, og hvor vi hele tiden får nye lægemidler med færre bivirkninger og større effekt.
Det sidste først: Nu er det jo ikke mig, der står for driften af sygehusvæsenet, det er regionerne, så jeg vil da opfordre spørgeren til at drøfte det med regionsrådsformændene.
Så hvis det var så bragende god en løsning på de udfordringer, vores sundhedsvæsen står over for, som Venstres sundhedsordfører mener det er, så havde man vel også opdaget det i den Venstreledede region.
Det var bare en tanke.
Så må jeg bare sige til det her med at fordreje ordene: Jeg snakker ikke om, at det er min drøm, at vi skal have et samfund, hvor fællesskabets institutioner i sundhedsvæsenet er så stærke, at folk kan vente i al evighed.
Det er jo netop det, der er grundpræmissen.
Min drøm er da, at vi kan have så stærkt et fælles sundhedsvæsen, at der ikke er så lange ventelister, at der er behov for at trække på de private.
Det er en principiel betragtning, det er ikke noget, der handler om at føre en konkret politik, hvor man bekæmper privathospitaler.
Vi gør ikke det modsatte fra den nuværende regerings side, vi er faktisk mest optaget af, at patienterne får den behandling, de har brug for.
Sophie Løhde (V), 2013-11-06:
Der er taget rigtig mange gode initiativer over en lang årrække, og det var det, jeg også hørte ministeren anerkende og sådan set rose den tidligere VK-regering for, nemlig den positive udvikling, der er sket på kræftområdet.
Men for at blive helt konkret: Skal jeg forstå ministerens besvarelse sådan, at ministeren sådan set er enig med Venstre i, at det ikke er godt nok med den behandling, som f.eks. brystkræftpatienterne i Region Hovedstaden i dag bliver tilbudt, at Region Hovedstaden altså ikke leverer den vare, som borgerne ellers burde have krav på, og at det dermed heller ikke er godt nok? Jeg tror, patienterne er optaget af, hvor hurtigt de kommer i behandling, og så synes de nok også, det er fint, at politikere udvikler forskellige værktøjer til at kunne overvåge nogle områder.
Men for dem handler det jo om: Hvor hurtigt kommer jeg til undersøgelse?
Så er ministeren enig i, at Region Hovedstaden i dag ikke leverer varen?
Astrid Krag (S), 2013-11-06:
Lad mig lige starte med at sige, at jeg godt kan notere, at spørgeren så ikke har lyst til at give ros for et monitoreringssystem, der gør det muligt at handle, fordi det er den nuværende regering, der har sat det i søen.
Men så vil jeg tillade mig at sige med selvros, at jeg er glad for, at vi har det.
For det betyder, at Region Hovedstaden allerede, da den første monitorering var klar i maj, i juni kunne melde ind, hvad man ville gøre konkret, hvordan man ville omlægge sine arbejdsgange, så man kunne levere bedre i forhold til brystkræft, og igen som følge af den næste runde tal har øget kapaciteten, har omlagt arbejdsgange, så de her tal kommer til at se bedre ud.
Det er jo det, vi skal bruge det her til, nemlig at sikre, at også borgere i Region Hovedstaden, der er ramt af brystkræft, kan blive behandlet inden for det, som vi mener er det fagligt forsvarlige og det fagligt bedste.
Jeg har også svaret i et skriftligt svar, at det er Region Hovedstadens ansvar at forbedre indsatsen, og det, jeg kan konstatere med tilfredshed, er, at man gør helt konkrete ting.
Og vi kan jo meget hurtigt følge, om det også får effekt, fordi vi nu har det her monitoreringsredskab, som man altså ikke havde under den borgerlige regering.
Sophie Løhde (V), 2013-11-06:
I forhold til den første del vil jeg sige, at det ikke var det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte ikke ind til, hvorvidt det er godt, at vi har en styrket overvågning af, om kræftpatienterne bliver behandlet i tide eller ej.
Men jeg spurgte sådan meget konkret: Når det er, at en ud af fire brystkræftpatienter i Region Hovedstaden ikke kommer til inden for den lægeligt anbefalede tidsfrist, er ministeren så enig med Venstre i, at den socialdemokratisk ledede Region Hovedstaden ikke gør det godt nok, når det kommer til at sikre kræftpatienterne hurtig behandling?
Astrid Krag (S), 2013-11-06:
Jeg ved, at jeg også har svaret spørgeren på en række skriftlige spørgsmål om det her, og jeg vil bare starte med at sige, at jeg så håber, spørgeren vil kvittere for, at de opgørelser, vi har og kan forholde os til nu, sådan set er nogle, der er blevet sat i værk af den nuværende regering som noget af det første, jeg gjorde som ny minister.
Det er det, der gør, at vi nu har redskaber til at gå så tæt på, at vi kan sige: Jamen inden for den her diagnose i den her region skal der altså ske forbedringer hurtigt.
Det er et meget, meget virksomt værktøj for regionerne at have, f.eks. Region Hovedstaden i forhold til brystkræft, som spørgeren spørger ind til.
Når vi har den viden, bliver det også både muligt og fuldstændig forventeligt, at der skal handles hurtigt på den viden, for det er ikke et acceptabelt tal, at så få kvinder i Region Hovedstaden får hjælp inden for den tid, der er i standardpakkeforløbene.
Så det er jeg sådan set enig med spørgeren i.
Den gode nyhed er, at med monitoreringsværktøjet kan der handles på det hurtigt.
Sophie Løhde (V), 2013-11-06:
Først og fremmest glæder det mig jo, at sundhedsministeren anerkender den gode udvikling, som skete på kræftområdet under VK-regeringen.
Ministerens parti var af en anden opfattelse, da man var i opposition, så derfor er det selvfølgelig godt, at man også på det her felt har skiftet mening og faktisk siger: Ja, vi nåede rigtig, rigtig langt.
Men der er også et men, og det er et stort men.
Men for nu at blive helt konkret og trække det ned på et jordnært niveau – nu står vi jo her i hovedstaden – kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren: Når hver fjerde kræftpatient i Region Hovedstaden venter for lang tid på behandling og kun en ud af fire kvinder bliver opereret for brystkræft inden for en lægeligt anbefalet tidsfrist, synes ministeren så ikke, det er fair at sige, at Region Hovedstaden ikke leverer den kræftbehandling i dag, som borgerne ellers burde have krav på?
Astrid Krag (S), 2013-11-06:
Tak til spørgeren for spørgsmålet, og jeg kan jo starte med at glæde mig over, at der er sket en betydelig udvikling på kræftområdet i de seneste år, bl.a. med indførelse af pakkeforløb.
Jeg vil sige, at jeg synes, og det er en vurdering og en betragtning, jeg deler med formanden for Kræftens Bekæmpelse, Frede Olesen, at vi er kommet langt med kræftbehandlingen i Danmark.
At vi også har en forbedret kræftoverlevelse, er jo med til at understrege, at det går i den rigtige retning, og at der er tale om en positiv udvikling.
Men jeg vil også godt sige, at jeg ikke mener, vi er nået i mål endnu.
Det, at der er gode tendenser på kræftområdet, må jo ikke blive en sovepude for os.
Der er stadig et klart behov for forbedring på en række områder.
Det fremgår jo tydeligt af den nye og ambitiøse monitorering af kræftpakkerne, som jeg tog initiativ til i januar 2012, og som nu er implementeret.
Med den her nye monitorering får vi lige præcis mulighed for, og i øvrigt meget nøjagtigt, at se, hvor regionerne og sygehusene skal gøre en ekstra indsats for at udvikle og forbedre deres indsats over for kræftpatienterne.
Inden for konkrete kræftområder er der i nogle tilfælde for mange patienter, der skal vente længere end fagligt nødvendigt på at blive udredt og behandlet, og det er simpelt hen ikke godt nok.
Derfor har regionerne også tilkendegivet, at de vil følge op på det, og det manglede da også bare, vil jeg sige.
For det er jo regionernes ansvar at tilrettelægge kræftpatienternes behandling sundhedsfagligt forsvarligt.
Kræft er en meget alvorlig sygdom at blive ramt af, og det er helt afgørende, at man som patient har adgang til netop hurtig udredning og behandling.
Der vil løbende blive fulgt op på udviklingen og på de initiativer, som regionerne har forpligtet sig til, bl.a. på møderne i Sundhedsstyrelsens Task Force for Patientforløb på Kræft- og Hjerteområdet.
Her til sidst vil jeg bare nævne, nu hvor formanden ikke har rejst sig op, at regeringen med vores forslag til finanslov for 2014 har lagt op til en fortsat styrkelse af kræftområdet, bl.a. ved at styrke forebyggelsen med udvidelse af HPV-vaccinationsprogrammet, indsatsen i forhold til multisyge kræftpatienter og med midler til rehabilitering af kræftpatienter.
Og så skal jeg nok komme i hus, formand.
Sophie Løhde (V), 2013-11-06:
Tak, formand.
Astrid Krag (S), 2013-11-06:
Men præcis fordi patienterne er optaget af at få rettidig udredning, at få rettidig behandling, så er det afgørende i den her sag da at pege på, hvad de nye monitoreringstal så betyder for patienterne.
Jamen de betyder, at da det blev kendt – for de tal har vi jo ikke haft før – at det stod til, som det gjorde på brystkræftområdet i Region Hovedstaden, så handlede man med det samme.
De første tal kom i maj.
I juni besluttede man på Rigshospitalet at implementere en række initiativer, der konkret skulle gøre noget ved, hvordan man udreder, hvordan man booker, og man øgede ressourcerne på lægesiden, på sekretærsiden.
Og igen, efter at den næste omgang tal er blevet kendt, har man bl.a. i budgettet prioriteret det her område økonomisk, og man har øget kapaciteten yderligere.
Det er da det, patienterne er optaget af.
Om de her tal bliver brugt til at slå på hinanden, er ikke det interessante.
Sophie Løhde (V), 2013-11-06:
Jeg vil sige, at jeg personligt da i hvert fald aldrig ville drømme om et sundhedsvæsen, hvor det offentlige havde monopol på al behandling.
Altså, jeg glæder mig da sådan set over, at patienterne trods alt i begrænset omfang også har friheden og dermed det frie valg til også at kunne stemme med fødderne og vælge noget andet, når det er, at det offentlige ikke altid kan levere behandling hurtigt.
For at blive konkret med hensyn til det, jeg spurgte om til sidst, så kunne det måske være rart, hvis ministeren også forholdt sig til det, der blev spurgt om i forhold til brug af udbud i regionerne.
Mener ministeren, at regionerne bør benytte sig mere af at sende opgaver i udbud nu her i den kommende regionsperiode, eller mener ministeren, at der ikke er behov for at spørge til prisen i regionerne?
Astrid Krag (S), 2013-11-06:
Jamen lad mig bare starte med at sige, at hele diskussionen om at bekæmpe privathospitaler, det at have en drøm om, at vores fælles offentlige sundhedsvæsen er så stærkt, at det kan behandle alle patienter, at der ikke er ventelister, at der ikke er behov for at søge over i det private, ikke er det samme som at føre en politik, hvor man bekæmper privathospitaler.
Jeg har ikke nogen ideologiske blokeringer i forhold til, at skal der inddrages privathospitaler, for at patienter får den behandling, de har ret til, ja, så skal der det.
Derfor kan jeg godt have en drøm om, at vores fælles velfærdssamfund er så stærkt, at det kan hjælpe alle danskere.
Så vil jeg da bare sige, at mit indtryk er, at regionerne sådan set er ret gode købmænd i forhold til det her, hvor de får den kapacitet, de har brug for, under hensyn til at de også selv har en kapacitet, der skal bruges, for ikke at sløse med skatteborgernes penge.
Så det billede, som fru Sophie Løhde prøver at tegne, kan jeg simpelt hen ikke genkende.
Sophie Løhde (V), 2013-11-06:
Altså, der var jo f.eks. vist noget med en eller anden minister, der havde en drøm om et samfund uden privathospitaler, men lad nu det ligge.
Vi er jo rigtig glade for, at regionerne i stigende omfang er begyndt at benytte udbud og arbejder på at blive bedre til at udnytte deres egen kapacitet.
Bl.a. er øget brug af udbud noget, som mange regioner nogle år har været fodslæbende med, så det er jo sådan set positivt.
Og der kan man sige, at tallene jo også kun er positive, hvis de dækker over, at der er flere patienter, der bliver behandlet hurtigere og til en lavere pris.
Derfor kan man måske undre sig over, at nogle regioner ikke altid har været så gode til samarbejde med de private på en række områder, men tværtimod har hjemtaget behandlinger.
Så jeg vil godt spørge ministeren, om det ikke er korrekt, at forudsætningen for at kunne tale om dagsordenen om mest sundhed for pengene og om, hvem der kan levere kvalitet bedst og billigst, nu engang også er, at man spørger til prisen.
Det var jo egentlig et meget langt svar på et meget simpelt spørgsmål, og det undrede mig egentlig, at ministeren skulle bruge så lang tid på at svare på det, når man tænker tilbage på, hvor travlt ministeren har haft med at bekæmpe privathospitaler i stedet for at have fuldt fokus på at bekæmpe ventelister.
Og jeg skal da gerne slå fast, at for Venstre vil det altid være afgørende, at patienterne får god og hurtig behandling, og at det dermed for os – i modsætning til regeringen – jo ikke er afgørende, hvor behandlingen sker, men hvor hurtigt den sker.
Når jeg så i dag spørger ind til, om det er en god eller en dårlig udvikling – og jeg er fuldstændig opmærksom på, at det dækker over forskellige faktorer – er det jo kun, fordi man en gang imellem også kan undre sig over, hvorfor vi f.eks. ser nogle lange ventelister på områder, hvor regionerne måske ellers med fordel kunne indgå i et offentlig-privat samarbejde med de private sygehuse om at reducere ventelisterne de steder, hvor det halter i det offentlige.
Hvis vi nu f.eks. kigger på psykiatrien, undrer jeg mig over, hvorfor det kun er under 3 pct. af borgerne med psykiske lidelser, som bliver henvist til privat behandling i Region Hovedstaden, samtidig med at hver fjerde barn eller voksen i dag venter over 2 måneder på behandling.
Jeg vil derfor spørge ministeren, hvis nu vi lægger alt det her andet til side, om ministeren så ikke også er enig i, at regionerne i hvert fald bør blive bedre til at samarbejde med de private på de steder, hvor der netop er en udfordring i forhold til ventelisterne, og samarbejde med de private, hvor de har vist, at de sådan set kan levere en lige så god kvalitet til en lavere pris end det, man kan i det offentlige.