runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-22:
Jamen vi har jo støttet regeringen med hensyn til sikring af dem, der har allermindst og er mindst bemidlet.
Det er én side af sagen.
Men det betyder jo ikke, at man bare kan stå fra Folketingets talerstol og kalde alle de bedst stillede pensionister for rige.
Det var derfor, jeg spurgte ordføreren: Hvornår er en pensionist rig?
For ifølge det her lovforslag og ordførerens tale er man åbenbart rig, når man har råd til at betale for tre kvarters rengøring om ugen – så er man rig.
I min optik er det en mærkelig, upædagogisk og ukonkret måde.
Det er ikke en måde, som jeg tror de fleste økonomer vil bruge til at lave en beregning af, hvornår en pensionist er rig.
Man kan sige, at de måske er bedre stillet end dem, der har mindst.
Men ordføreren vælger så med sin socialistiske baggrund at sige, at de må være rige, fordi de har råd til at betale for tre kvarters rengøring.
Så vil jeg gerne på falderebet spørge til »Fair Løsning 2020« og også finansloven for 2012.
Begge steder står der, at den nuværende regering ville arbejde for, at man enten skulle udvide ordningen til også at omfatte børnefamilier, eller at man som minimum ville genåbne visitationen til hjemmeserviceordningen, så flere kunne begynde at komme ind i ordningen igen.
Christine Antorini (S), 2012-11-22:
Vi har ikke nogen tal, der tyder på, at det er på grund af inklusion, at forældre vælger folkeskolen fra.
Hvis vi nu tager det, som faktisk er diskussionen i forbindelse med det her lovforslag, håber jeg også, at Enhedslisten trods alt synes, at det er utrolig positivt, at skoleforeningerne for de frie grundskoler, efterskoler osv. så entydigt bakker op om, at det er en fælles opgave at sikre, at vi får en god grundskole for alle, herunder også, at børn i højere grad skal kunne få den nødvendige støtte og blive sammen med deres kammerater.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-11-22:
Man får indtryk af, at fru Meta Fuglsang har sagt det om det lovforslag, som regeringen fremsætter.
Det er det altså ikke.
Kulegravningsrapporten fra 2012 viser jo, hvilket Rigsrevisionen også støtter, at der er noget, som ikke er særlig gennemsigtigt, også i forhold til prisudviklingen.
Det vil sige, at vi dog alle sammen må være optaget af, at der er nogle penge, vi ikke bruger optimalt, men giver dem til de private aktører, bare fordi de er private.
Det synes jeg ikke er den bedste måde at bruge pengene på, især fordi vi faktisk kan bruge den overbetaling, som sker i øjeblikket af de private aktører, til at forbedre kapaciteten i det offentlige.
Det må vi så i fællesskab, håber jeg, være meget, meget optaget af.
Og selvfølgelig skal det her evalueres; vi skal kigge på, hvordan det er.
Men jeg synes, det er lidt ærgerligt – og jeg siger ikke, at det er ordføreren, der har sagt det – at der nogle gange sådan bliver skabt et billede af, at nu kan ingen få høreapparater.
Den gratis ordning laver vi ikke om på, kun overbetalingen af de private aktører.
Liselott Blixt (DF), 2012-11-22:
Det, der er forskellen, er, at man dengang i 2010 kunne se, at der også var nogle steder, hvor der var 4 års ventetid.
Med hensyn til den her overbetaling: Der er ikke nogen, der skal have overbetaling for noget, vi skal bruge sundhedskronerne bedst muligt.
Vi ønsker også i Dansk Folkeparti, at vi kunne have lavet en ordning, hvor vi kunne have gjort det sådan, at der ikke var ventetider nogen steder – at vi havde spurgt, om vi kunne finde nogle penge et sted på det her høreapparatområde og brugt dem på høreapparatområdet for at nedbringe ventetiden for netop nogle af de mennesker, der skal gå og vente lang tid.
At have et handicap, hvor man ikke kan høre, gør, at mange mennesker ikke kan bevæge sig ud og være sociale.
Det er et socialt handicap, at man ikke kan være sammen med andre mennesker, fordi det giver for meget støj og uro.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren vil vædde en shawarma på, at der ikke er længere ventelister efter 1 år med den her en model.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-11-22:
Jeg har jo allerede væddet en shawarma med ordføreren, som jeg ikke tør sige mere om her fra talerstolen.
Jeg tror godt, ordføreren ved, hvad det handler om.
Men med hensyn til ventelisterne: Jeg tror, vi alle sammen er bekymrede over, at ventelisterne er lange.
Men den her overkompensering til private aktører har jo ikke hjulpet på ventelisterne.
Altså, lad os sige, at vi sad i dag og tænkte: O.k., det kan godt være, de har fået rigtig meget i tilskud, men til gengæld er der bare nærmest ingen ventelister; men sådan er det jo ikke.
Så vi kan se, at pengene ikke er kommet patienterne til gavn, men har været til gavn for nogle aktører, som faktisk har tjent kassen på det her.
Og så spørger ordføreren, om vi så kan vædde en shawarma på, at det nu bliver anderledes, og nu ryger alle ventelisterne ned.
Jeg kan bare se, at der jo kommer til at være en besparelse, en nettobesparelse, hvis man fjerner den her overkompensering, på ca. 115 mio. kr.
Det håber jeg da selvfølgelig kan være med til at forbedre kapaciteten.
Og regionerne skal selvfølgelig leve op til deres ansvar for at skabe en bedre kapacitet.
Men det er klart, at bekymringen er der, og vi skal selvfølgelig blive ved med at gøre, hvad vi kan, for at ventelisterne kommer ned.
Benedikte Kiær (KF), 2012-11-22:
Det er lang tid siden, jeg har hørt så meget bavl på en gang.
Når ordføreren bliver ved med at tale om overkompensation og overpris, må jeg bare lige minde ordføreren om, at ordførerens parti selv har været med til at stemme for tilskuddet
, både da det blev sat ned med 10 pct., og da det blev sat op til de 5.000 kr. tilbage i 2002.
Så vil jeg også lige fortælle ordføreren, at en anden grund til, at der blev nedsat den her kulegravningsgruppe og lavet den her kulegravningsrapport, var nogle afgørelser i de sociale nævn, hvor man faktisk kunne se, at det her område jo egentlig lå – og ligger – under hjælpemiddelområdet under Socialministeriet, men at der gælder nogle af de regler, der er på sundhedsområdet, hvilket gav nogle uhensigtsmæssigheder.
Og det var jo bl.a. derfor, det skulle kulegraves.
Det kan de sikkert også, og det gør de måske allerede i dag i forhold til, hvad borgerne egentlig har brug for, men jeg bliver nødt til at bede ordføreren forholde sig til omsorgsbehandlingen, hørebehandlingen, for tilskuddet er jo delt op i dels høreapparatet med 2.000 kr. pr. apparat, dels hørebehandlingen med 2.300 kr. for to ører og 2.000 kr. for et øre.
Synes ordføreren ikke, det er lige groft nok at tale om, at der er sket en overkompensation, og synes ordføreren ikke, der er et problem ved, at det faktisk er sådan, at det fremadrettet bliver dyrere at blive behandlet hos en privatpraktiserende speciallæge end i det private?
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-11-22:
Jamen jeg er da ked af, hvis jeg har vrøvlet heroppefra.
Altså, det har slet ikke været hensigten, men jeg prøver at se, om jeg ikke kan gøre det bedre.
Som vi kan se, er selve behandlingerne eksploderet hos de private, og vi kan se, at det cirka er i størrelsesordenen 400 mio. kr.
Så siger fru Benedikte Kiær, at folk jo har brug for det her høreapparat.
Det er jeg da ikke et øjeblik i tvivl om at de har, men vi ved jo også godt samtidig, at hvis man ... jeg kan desværre ikke se fru Benedikte Kiær, fordi der er alle de her skærme.
Jeg tror, at når man kommer som borger og får at vide, at man skal have et høreapparat, og det er en læge, der siger det, eller det er en fagperson, der siger det, er det rigtig svært ikke ligesom at tage vejledningen til sig, fordi man går ud fra, at det er rigtigt.
Det er jo heldigvis sådan i Danmark, at vi selvfølgelig stadig væk tror rigtig meget på vores læger, fordi det er meget sjældent, de vejleder forkert, men når man har set nogle af de her udsendelser, der har været, har man kunnet se, at der desværre også er nogle borgere, som er blevet vejledt forkert.
Jeg tror personligt, at det selvfølgelig kommer til at skade dem, der tjener penge på det her, men jeg tror fuldt og fast på, at man kan – hvorfor skulle man ikke kunne det? – købe det til samme pris, som man kan i det offentlige, selv om vi laver tilskuddet om.
Altså, hvorfor skulle det her være så anderledes?
De private plejer da ellers at være rigtig gode til hele tiden at prale med, at de kan få tingene til rigtig, rigtig lave priser.
Det har jeg også en forventning om at de kan, og det giver de selv udtryk for.
Benedikte Kiær (KF), 2012-11-22:
Nu vil jeg lige rette ordføreren i noget, som egentlig kan være lidt af en vildfarelse.
Det er ikke sådan, at en borger kan gå ned i en privat høreklinik og så med det samme gå ud med et høreapparat.
Det er altså sådan, at man, inden man kommer første gang, lige skal forbi en privatpraktiserende speciallæge, som skal sige ja eller nej til, at borgeren skal visiteres til et høreapparat.
Så der er sådan set to, der går ind og undersøger, om borgeren har brug for et høreapparat.
Det er ikke sådan, at man bare langer dem over disken i en privat høreklinik.
Så fik jeg overhovedet ikke svar på mit spørgsmål.
Jeg taler ikke om apparatet.
Jeg taler om behandlingen, for man får jo ikke bare udleveret et apparat, som man selv skal proppe ind i ørerne, og så går man.
Det skal faktisk også indstilles, så det virker efter hensigten.
Og det er sådan, at man kommer rigtig mange gange, så man kan få indstillet det perfekt, fordi der er rigtig mange indstillinger på de her apparater.
Det er høreomsorgen, det er hørebehandlingen, og der lægger regeringen jo op til, at det skal koste 2.350 kr. for to ører, hvorimod man hos de privatpraktiserende læger har en takst på 6.890 kr., og hos de regionale audiologiske klinikker i offentligt regi er den 4.128 kr.
Synes ordføreren ikke, at der er en skævvridning her – ja eller nej?
Er det ikke en skævvridning, at det faktisk koster tre gange så meget hos en privatpraktiserende ørelæge som i en privat høreklinik?
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-11-22:
Altså, når man ser den række af anbefalinger, som kulegravningsgruppen er kommet med, og det, som regeringen har fremlagt, kan man se, at det viser, at på den her måde kan vi prøve at skabe et mere retfærdigt system, hvor der ikke bare er lighed, men som også bliver til gavn for borgerne.
Der har den tidligere regering nedsat en arbejdsgruppe, som har lavet en kulegravning, og som er kommet frem til det her, som Rigsrevisionen i øvrigt bakker op.
Der vælger jeg så at støtte mig til det og sige, at der har været en overkompensering, og det gør vi op med.
Liselott Blixt (DF), 2012-11-22:
Det undrer mig lidt, at SF kan gå med til det her forslag.
Jeg står med et forslag, L 28, fra 2010, hvor man nedsatte tilskuddet med 10 pct., og til det sagde SF's ordfører – jeg skal sige, at det var fru Meta Fuglsang, der læste en tekst op for den rigtige ordfører – at anden del af forslaget, som vedrører høreapparater, også er »noget med besparelse, altså et besparelsesforslag, men desværre er det også her uden nogen større refleksion«.
Og videre: »Den umiddelbare konsekvens af forslaget, som det ligger her, vil jo blive, at der kommer en øget brugerbetaling, så SF støtter ikke det her forslag.«
Så vil jeg gerne høre ordføreren, hvad det er, der gør, at man så nu går med til et forslag, som giver en øget brugerbetaling.
Karina Adsbøl (DF), 2012-11-22:
Jeg håber, at ordføreren er kommet sig over sin lille forskrækkelse og er klar til at svare.
Når vi nu ved og flere er ude at sige – både Ældre Sagen og Ældremobiliseringen og regionerne og flere – at det her vil medføre øgede ventelister, mener ordføreren så ikke, at det her lovforslag også skal gælde det udvidede sygehusvalg, så borgerne ikke skal vente i op til 110 uger på at få behandling?
Så lyder det, som om regeringspartierne hetzer det private.
Vi skal jo tænke på, at det private aflaster det offentlige, når det offentlige ikke kan følge med, og det var jo derfor, den her lov i sin tid blev vedtaget.
Det var for at aflaste det offentlige, så borgerne kunne få bedre behandling hurtigst muligt.
Vi ved jo, at der kommer flere og flere ældre, og vi ved, at det, når man får et hørehandicap, så ofte kommer med alderen.
Det er jo det.
Men i forhold til det med overbetalingen af de private sygehuse må jeg jo igen læse op af det svar, jeg har fået fra ministeren på et spørgsmål, nemlig det, der drejer sig om, at ministeren bedes fremlægge dokumentation for, at de private klinikker som følge af et prisfald på de offentlige klinikker kan købe ind til nogle priser, der er billigere.
Der svarer ministeren jo, at det ikke er muligt at fremlægge en sådan dokumentation.
Men kunne man forestille sig, at det også godt kunne være sådan, at det kunne stige?
Altså, det er jo, når det gælder varer i øvrigt, sådan, at priserne godt kan stige, det kan vi jo se de kan, når vi går til købmanden og køber noget.
Hvordan og hvorledes vil man så forholde sig til det?
Hvad så, hvis priserne stiger?
Camilla Hersom (RV), 2012-11-22:
Jamen ministeren har jo ret i, at hun ikke kan dokumentere, at man i det private kan være lige så god en købmand, som man kan i det offentlige.
Men hvis de dér ikke er lige så gode købmænd som i det offentlige, er det jo synd for dem og for deres forretning.
Det er jo vilkårene.
Der er det i regeringspartierne vores forventning, at når det har været sådan, at man i den offentlige kontakt med markedet har kunnet forhandle sig til den slags rabatter, som man har opnået, eller man har kunnet forhandle sig til et prisfald, så må det selvfølgelig også være muligt for de private leverandører at opnå det samme.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-22:
Der er ikke nogen tvivl om, at det her er en sag, som giver genlyd rigtig mange steder i Danmark, og det er jo, fordi hørehæmmede i høj grad føler sig rigtig, rigtig dårligt behandlet med det lovforslag, som regeringen nu vælger at fremsætte.
Så jeg skal egentlig bare helt kort spørge: Når nu den gennemsnitlige ventetid i offentligt regi er på 33 uger, hvor meget forventer man så at den ventetid vil stige yderligere nu?
For når der kommer flere, er der selvfølgelig flere, som skal behandles, og det må jo alt andet lige betyde, at flere kommer til at stå på venteliste.
Camilla Hersom (RV), 2012-11-22:
Det er jo meget svært at sige noget præcist om, hvor meget ventetiden vil stige, og om den overhovedet vil stige.
Der er sat et ret konservativt skøn i det materiale, som er lagt frem, for vi skal selvfølgelig være forberedt på, at det kan ske, men man kan jo ikke entydigt sige, at det sker.
Så det er klart, at hvis der kommer til at ske en meget stor bevægelse fra det private tilbud til det offentlige, vil det jo stille krav til det offentlige om at øge kapaciteten.
Det er klart.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-22:
Det var sådan et godt politikersvar, et ikkesvar, hvor man ikke rigtig vil forholde sig til en konsekvens.
Det ærlige svar, det håndfaste svar, ville jo have været: Ja, der kommer formentlig en stigning i ventetiderne.
Hvornår vil man nå en smertegrænse?
Hvor lang tid ekstra skal folk stå i kø?
Camilla Hersom (RV), 2012-11-22:
Jamen der er jo ingen, der tvinger en ind på den venteliste.
Man har stadig væk mulighed for at gå til en privatklinik.
Det kan man gøre fra dag et.
Det er det eneste område, hvor det kan lade sig gøre.
Man kan kontakte den private klinik, man kan konsultere flere forskellige, og man kan få et bud på, hvilket høreapparat de indstiller man skal have.
Min påstand her er, at det meget, meget sjældent vil være sådan, at det høreapparat koster mindre end tilskuddet.
Liselott Blixt (DF), 2012-11-22:
Det bliver også en kort bemærkning, for det var slet ikke meningen, at jeg ville stille et spørgsmål.
Men ordføreren sagde lige, at man jo ikke tvinger folk ind i det offentlige, for de kan bare vælge en privatklinik.
Som jeg tidligere sagde til en anden ordfører, er jeg blevet kontaktet af folk, som ikke kan tage på en privatklinik, fordi de har Menières sygdom eller en anden diagnose, der gør, at det er det offentlige, de skal gå til.
Det, man også har påtalt mange gange, er, at det er så nemt for de private, for de tager de nemme brugere.
Vi har dem, der har en kompliceret diagnose, og som har brug for det offentlige, har brug for det speciale, der er der.
Vil ordføreren stadig væk mene, at de bare kan gå til en privatklinik, og at det er det, de skal gøre?
Karina Adsbøl (DF), 2012-11-22:
Jeg bliver lidt i tvivl om, hvorvidt ordføreren overhovedet har læst kulegravningsrapporten.
Det, der er i det,
er jo, at der er flere mennesker, der får et hørehandicap.
Vi får flere ældre, og fordi mange unge render rundt med høretelefoner og går til koncert og sådan noget, kommer der flere mennesker med et hørehandicap.
Derfor er flere blevet behandlet af private aktører.
Det er derfor.
Det har ikke noget med ventelister at gøre.
Det er, fordi flere er blevet behandlet for deres hørehandicap, og det må ordføreren da erkende er godt.
Selvfølgelig er det vigtigt, at man bruger pengene bedst muligt, men for mig lyder det, som om det her er en hetz.
Det kan godt være, det ender med, at flere private klinikker må lukke på grund af det her, og hvordan ser det så ud?
Jeg tænker på, at ordføreren gerne vil spare nogle penge, men hvordan ser det ud, hvis vi ikke har dem længere?
Benedikte Kiær (KF), 2012-11-22:
Jeg vil blot lige stille ordføreren et spørgsmål om det, der sådan blev indikeret, nemlig at de private høreklinikker langede høreapparater over disken og gav høreapparater til nogen, som egentlig ikke havde behov for et høreapparat.
Jeg vil bare lige spørge ordføreren, om det er sådan, at der bare kan udleveres et høreapparat fra en privat høreklinik med det samme, eller om man skal forbi en privatpraktiserende ørelæge for at finde ud af, om det er et ja eller nej til visitation til et høreapparat.
Stine Brix (EL), 2012-11-22:
Det er jo sådan, som ordføreren også indikerer, at det skal godkendes af en speciallæge.
Desværre har vi set sager, hvor det er sket i en forkert rækkefølge, altså hvor man først har fået et høreapparat og så bagefter har fået en godkendelse.
Og som ordførerne for nogle af de andre partier også tidligere har været inde på, har der selvfølgelig også været en problematik omkring den dobbeltrolle, der kan stå opstå i den sammenhæng.
Og det betyder formentlig, at de heller ikke bruger deres høreapparat.
Så der er i hvert fald noget, der tyder på, at der er en temmelig stor gruppe af dem, der får udleveret et høreapparat – og som selvfølgelig får det ud fra den bedste intention om, at det vil kunne afhjælpe det problem, de nu har – som får et apparat, de ikke kan bruge til noget, eller som de måske ikke har, hvad skal man sige, grundlaget for at få.
For når man har en økonomisk interesse i at udlevere et apparat, er der også risiko for, at fagligheden skrider.
Benedikte Kiær (KF), 2012-11-22:
Og så vil jeg sige, at det jo ikke er noget, jeg indikerer.
Det er faktisk sådan, at når der er en borger i en privat høreklinik, der skal have et høreapparat, skal vedkommende forbi den privatpraktiserende speciallæge.
Så det er ikke noget, jeg indikerer.
Sådan er det.
For at man kan få udløst et tilskud, skal det være sådan, at den privatpraktiserende speciallæge siger ja til det.
Så det var til det, som ordføreren sagde om, at der er privatpraktiserende speciallæger, der visiterer forkert.
Ordføreren siger, at der bliver udleveret for mange høreapparater, og at det kan man se i forhold til udleverede batterier osv., og så indikerer ordføreren – det gør ordføreren – eller hun påstår, at det sker i privat regi.
Så vil jeg høre ordføreren, om hun egentlig har dokumentation for det, eller om det ikke lige så godt kunne være i offentligt regi, man har fået et høreapparat, som man ikke har fået indstillet korrekt, så det egentlig ikke er brugbart.
Stine Brix (EL), 2012-11-22:
Jamen jeg siger sådan set bare, at de eksempler, jeg nævner, f.eks. Operation X, hvor journalister først kommer til en professor i audiologi og får at vide, at de ikke har et høretab, og så derefter får udleveret et høreapparat af de private, da siger mig, at der er et skred i fagligheden.
Og jeg kan ikke afvise, at det også indbefatter nogle privatpraktiserende speciallæger.
Derfor synes jeg da også, at det er meget, meget interessant at få kigget nærmere på de dobbeltroller, der kan være.
Jeg kan godt forstå, at ordføreren er forarget over det, det er jeg sådan set også selv, og derfor synes jeg, det er vigtigt, at vi får kigget nærmere på det andet tema, som også bliver taget op senere i arbejdsgruppen, altså det, der handler om dobbeltroller.
Men vi må jo også erkende, at når folk som f.eks. sundhedsøkonom Kjeld Møller Petersen og andre siger, at der er sket et kraftigt skred i, hvem der får høreapparat, og at der er et skred i fagligheden, så er det jo nok, fordi der er noget om det.
Karina Adsbøl (DF), 2012-11-22:
Nu har jeg forstået, at Enhedslisten også er et meget socialt bevidst parti, og så vil jeg spørge Enhedslisten, hvordan Enhedslisten forholder sig til Ældre Sagens og Ældremobiliseringens høringssvar og deres store bekymring, og hvorfor Enhedslisten ikke har sagt, at der simpelt hen skal være en sikkerhed for, at det her lovforslag ikke giver længere ventelister.
Vi skal simpelt hen sikre, at der ikke sker en forringelse af den måde, det fungerer på for borgerne i dag, i forhold til den måde, det kommer til at fungere på, når der er så mange, der rykker over fra det private til det offentlige.
For flere har været ude at sige, at det her lovforslag vil give A-, B- og C-hold.
Så hvorfor har Enhedslisten ikke stillet krav om, at det her måske kunne høre under det udvidede frie sygehusvalg?
Stine Brix (EL), 2012-11-22:
Jeg tror, at det er rigtig klogt at kigge på de erfaringer, der bl.a. er i Region Sjælland og Region Hovedstaden, hvor man i et samarbejde mellem det offentlige og nogle af de privatpraktiserende ørelæger er lykkedes med at få nedbragt ventelisterne markant.
Så tror jeg også, at man skal holde sig for øje, at den problematik, som ordføreren nævner, med et A-, B-, og C-hold, har vi sådan set allerede i dag, for det er jo sådan, at rigtig mange af de borgere, som får behandling i privat regi, oplever brugerbetaling i dag.
Jeg kunne sådan set
godt tænke mig, at der var flere af dem, som i dag vælger det private, fordi der nogle steder i landet er lange ventelister, fik en reel mulighed for at vælge det offentlige.
For der ligger jo en problematik med A-, B-, og C-hold i, at nogle ikke kan betale den ekstra brugerbetaling, der kommer i det private.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-11-22:
Hvis man kigger på de private, er udgifterne vokset fra 5 pct. til 50 pct. af de udleverede apparater, og de årlige private udgifter var 400 mio. kr. højere i 2010 end i 2000.
Og når man så snakker med de private, så oplyser de jo selv, at de kan købe det lige så billigt ind som Amgros.
Uden at åbne alle mulige gamle overkompenseringssager op så bekymrer det mig, at Venstre ikke mener, at det er økonomisk ansvarligt, at man ikke overkompenserer de private aktører, som tjener rigtig mange penge på det her, i stedet for at spørge, hvad vi kan gøre for, at det kommer patienterne til gavn.
Og i det her tilfælde har det ikke hjulpet ventelisterne, at man har givet det høje tilskud.
Det har det ikke.
Og vi bliver ved med at sige, at det bliver gratis at få høreapparat hos det offentlige, samtidig med at den overkompensering, der har været, selvfølgelig også skal bruges til at øge kapaciteten.
Sophie Løhde (V), 2012-11-22:
Jeg spurgte ikke om, hvad jeg vidste.
Jeg spurgte ordføreren, om ordføreren ville oplyse os.
Når man står og slynger en masse ting ud, som skulle være faktuelle, så må man jo også stå på mål for, om man så også kan forholde sig til noget af det indhold, som man selv ønsker at lægge til grund for sin egen argumentation.
Det er derfor, jeg spørger ordføreren, om de private i behandlingen er dyrere end det offentlige.
Svaret er nej.
Må jeg så spørge ordføreren: Hvorfor synes man, at det er sammenligneligt, når de i det offentlige kun tager prisen for høreapparaterne, mens man så ikke medtager, at man i det private også har udgifter, eller at tilskuddet, som er det, folk kan få med, både skal dække indkøb af selve apparatet, alle undersøgelser og konsultationer, kontrol, justering og service i 4 år?
Alt det sammenholder man så med et høreapparat i offentligt regi.
Er det udtryk for en fair sammenlignelig størrelse
set med ordførerens øjne?