runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Nedergaard (V), 2010-11-12:
Nej, det er jeg faktisk ikke enig i.
Men det kan komme an på en prøve; vi kan jo mødes i Folketingssalen igen til næste efterår og se, hvor mange der har søgt ind på ungdomsuddannelserne.
Nej, jeg tror ikke, det vil udgøre en barriere for at tage uddannelse.
Der er langt større udfordringer i forhold til at tage en uddannelse, end at man skal betale i gennemsnit 800 kr. og op til 1.300 kr. om året til befordring.
Det er en langt større udfordring f.eks. at få skabt en folkeskole, der sikrer, at der er den faglighed, som er nødvendig.
Så var der i øvrigt noget i hr. Karsten Hønges ordførertale, som jeg ikke brød mig om.
Der blev i diskussionen om produktionsskoler og erhvervsskoler sagt, at vi kommer til særlig at ramme unge fra uddannelsesfremmede miljøer.
Altså, hvad er det for en holdning at have til erhvervsskolerne og produktionsskolerne?
Hvad er det for et billede, man prøver at tegne af elevsegmentet på produktionsskolerne?
For man forudsætter da i den ordførertale, at unge mennesker, der går på produktionsskole, nødvendigvis må være fra hjem, som er uddannelsesfremmede.
Det kan man ikke konkludere.
Karsten Hønge (SF), 2010-11-12:
Jeg tror nu altså nok, at det bare er almen viden, at der er forskel på, hvilke grupper af unge der søger ind på hvilke typer uddannelser.
Det, jeg gjorde, var at citere fra den analyse, som foreningen Danske Regioner havde tilsendt, så hvis ministeren ellers havde haft tid til at læse det eller havde sat en embedsmand til det, ville man have set, at der i det høringssvar står, og det er derfor, jeg læser op fra det: »Udfordringen gælder især på erhvervsuddannelserne som uddanner en stor andel af de unge, der kommer fra uddannelsesfremmede miljøer samtidig med, at de unge på erhvervsuddannelserne har længst til deres uddannelsesinstitutioner ...«.
Det kan umuligt være ministeren ubekendt.
Jeg kunne høre på ministerens første svar, at det mener ministeren ikke.
Jamen så tror jeg, at vi har vejen: Så skal vi da bare have endnu flere nedskæringer, hvis det ikke har nogen betydning for det.
Så vil det måske oven i købet understøtte det.
Jeg kunne forstå, at ministeren mente, at der vil være endnu flere, der vil søge ind.
Jamen så lad os da endelig lave nogle nedskæringer, hvis det oven i købet motiverer.
Det hænger jo ikke sammen, vil jeg sige til ministeren.
Tina Nedergaard (V), 2010-11-12:
Man kan i hvert fald argumentere modsat: Hvis det eneste afgørende for, hvor mange unge der kommer igennem en uddannelse, er, hvor mange penge vi bruger, så må man sige, at det jo er underligt, at vi ikke får noget mere ud af pengene.
For hr. Karsten Hønge har jo nok hængt sig tilstrækkelig meget i fra talerstolen i dag, at vi sakker agterud.
Jamen vi har brugt masser af millioner og masser af milliarder kroner ekstra på uddannelse, så det er i hvert fald givet, at der er en stribe andre faktorer, der spiller ind.
En helt afgørende faktor er jo også, om forældrene har job.
Det er en helt afgørende faktor.
Det er derfor, at vi fører en økonomisk politik, som retter sig imod, at man har arbejdspladser og job både til den unge, når den unge kommer ud, og til dennes forældre, og at vi får skabt praktikpladser, som er helt afgørende for den unge.
Hvis den unge kommer i praktik, har den unge jo faktisk også god råd til at betale sin befordring, men har man ikke en praktikplads, ja, så er det selvfølgelig dårligere og vanskeligere at stille penge til befordring.
Så det er jo afgørende, at vi får sat gang i hjulene, og det forudsætter altså, at vi skærmer danske virksomheder af og ikke henter 30 mia. kr. i nye skatter og afgifter hos den danske befolkning og hos de danske virksomheder.
Anna Kirsten Olesen (S), 2010-11-12:
Sådan om jeg ser den SVU-ordning for de mennesker, der bliver fyret, og de virksomheder, der bliver nødt til at fyre dem, har det været en god ordning både for virksomhederne og for medarbejderne.
Er ministeren ikke enig med mig i det?
Så der er ikke noget ved at skade virksomhederne, men det bliver det her jo en del af.
Og jeg synes, det er en god ordning, at både medarbejderne og ledelsen er enige om, at den mulighed er der, hvis de bliver nødt til at fyre medarbejdere.
Så det er også en hjælp til virksomhederne, sådan som jeg ser det.
Christine Antorini (S), 2010-11-12:
Der er et stort uddannelsesbehov, også i Nordsjælland, ligesom der er i resten af Danmark, for
Det er nemlig sådan, at hvis man er ung og bor i Frederiksværk, i Helsinge eller i Frederikssund, skal man til Hillerød for at få sin ungdomsuddannelse.
Alle disse unge – det er det svar, jeg har fået på et spørgsmål til undervisningsministeren – fra Frederiksværk, Helsinge og Frederikssund får en regning fra bl.a. Dansk Folkeparti, der hedder: Du skal betale 1.500 kr. mere om året bare for at kunne transportere dig til dit uddannelsessted.
Hvorfor mener Dansk Folkeparti, det er rimeligt, at unge på ungdomsuddannelse skal have en regning fra bl.a. Dansk Folkeparti på 1.500 kr. mere om året bare for at kunne transportere sig til deres uddannelsessted?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-12:
Det er rigtigt nok, at jeg er valgt i Nordsjælland.
Jeg er valgt i Helsingørkredsen, som er sådan en rigtige arbejderkreds – kalder jeg det – og nu skifter jeg til Hillerødkredsen.
Altså, sådan er det jo ikke.
Vi laver politik på landsplan, og når der skal betales en regning for, at vi har haft en økonomisk krise, skal den betales.
Hvis vi ikke betaler den, kommer det til at gå ud over netop de unge, ikke kun i Nordsjælland, men også i andre dele af landet, i Thy, i Thisted, i Aalborg, i Sønderborg, alle steder i landet.
Sådan er det jo.
Derfor skal regningen også betales, for hvis vi ikke betaler den, skubber vi den bare foran os, og så bliver det de kommende generationer af unge, som kommer til at sidde med den regning.
Så hellere betale den nu, så den er ude af verden.
Jeg synes, det er rimeligt, at vi i Folketinget fører en økonomisk ansvarlig politik, og det er jeg faktisk stolt af at vi også gør.
Karsten Hønge (SF), 2010-11-12:
Så er vi der igen – i den velkendte situation, hvor Dansk Folkeparti er blevet sat til at forsvare asociale nedskæringer.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til Dansk Folkepartis forhold til eleverne på produktionsskolerne og på erhvervsskolerne.
Hvorfor er det, det er så vigtigt for Dansk Folkeparti at gå ind og ramme nøjagtig de mennesker, der kommer fra de mest uddannelsesfremmede miljøer, ramme de unge, som især kommer fra det lidt udkantsagtige Danmark, og som kommer fra uddannelsesfremmede miljøer?
Det er dem, der kommer til at betale regningen.
Hvorfor er det så vigtigt for Dansk Folkeparti, at der skal den her asociale vinkel på det?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-12:
Så kan jeg sige: Så er vi der igen, der, hvor det er Dansk Folkeparti, der sammen med regeringen og Kristendemokraterne må forsvare, at vi rent faktisk har en økonomisk ansvarlig politik, og hvor venstrefløjen, deriblandt Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti, herinde i Folketinget ikke ligefrem har en ansvarlig økonomisk politik.
Her tænker jeg f.eks. på den plan, som hedder »En Fair Løsning«, hvor man lige mangler en finansiering på mellem 11 mia. kr. og 29 mia. kr.
Det er den samme diskussion, det er velkendt, vil jeg sige til hr. Karsten Hønge, men det ændrer altså ikke på, at vi i Dansk Folkeparti stemmer for det her forslag.
Hvis vi havde en overflod af penge i den danske stat, hvis vi kunne få Nationalbanken til bare at trykke flere og flere penge, så vi kunne betale alle de ydelser, alle de muligheder, der er i det danske samfund, så ville det jo selvfølgelig være rigtig, rigtig dejligt, for så kunne man bare øge og øge mulighederne.
Men sådan er det ikke.
Der er altså et begrænset antal skattekroner, og jeg ved godt, at man fra Socialistisk Folkepartis side meget gerne vil gøre alt for at øge skattekronerne for at betale alt.
Men sådan er det ikke.
Danmark er ikke en gavebod, vi er nødt til at prioritere de midler, vi har.
Karsten Hønge (SF), 2010-11-12:
For de der papegøjesvar har jo ikke noget at gøre med den konkrete virkelighed, som en række unge, der ønsker at gå på erhvervsskolerne og produktionsskolerne, står over for.
Da fru Marlene Harpsøe ikke ønsker at diskutere Nordsjælland – og det har jeg heller ikke noget specielt ønske om at diskutere – kan jeg jo tilbyde ordføreren muligheden for at prøve at have et lidt abstrakt forhold til det med geografi.
For det handler selvfølgelig ikke nøjagtig om Nordsjælland; det kunne handle om Fyn.
På Fyn har vi kun to tekniske skoler – vi har så godt nok ti gymnasier, men vi har kun to tekniske skoler – og al dokumentation viser, at jo længere væk man er fra en uddannelsesinstitution, jo færre er der, der tager en uddannelse.
Så med den her besparelse vil man målrettet gå ind og ramme de unge, som ønsker at gå på en erhvervsskole, og som bor lidt langt væk fra byerne.
Hvorfor er det så vigtigt for Dansk Folkeparti at ramme elever, der går på produktionsskoler og erhvervsskoler?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-12:
Med hensyn til det der med papegøjesvar – tror jeg det hed – vil jeg sige, at jeg søreme ikke ved, hvad det handler om.
Jeg synes, hverken jeg ligner eller går klædt som en papegøje, så det synes jeg godt nok er en mærkelig måde at formulere sig på.
Men det kan være, jeg kan blive klogere senere hen i forhold til det, som hr. Karsten Hønge prøver at forklare.
Det er ikke sådan, at Dansk Folkeparti går direkte efter at finde alle besparelser i forhold til genopretningen af dansk økonomi på uddannelsesområdet, heller ikke i forhold til de unge.
I Dansk Folkeparti mener vi, at en genopretning af dansk økonomi efter den regning, som den økonomiske krise har efterladt, er vigtig at betale, og jeg kan love hr. Karsten Hønge fra Socialistisk Folkeparti, at den regning skal blive betalt, for ellers vil det netop være de unge, som fremover kommer til at betale en væsentlig større regning.
Christine Antorini (S), 2010-11-12:
Det må være nemt for den konservative ordfører at forberede sine ordførertaler til hele den vifte af uddannelsesnedskæringer, som regeringen har lagt på bordet, for det er jo stort set det samme, den konservative ordfører siger hver gang.
Det er en generel snak om, hvordan De Konservative vælger at prioritere, og de konstaterer – den ærlighed må man jo give ordføreren – at det så er i orden, at der skal skæres ned på uddannelserne, når der er krise.
Bare lige for kort at svare, selv om det jo sådan set ikke er mig, der skal svare på spørgsmål fra den konservative ordfører, vil jeg sige, at han jo udmærket godt ved, at vi vil fjerne nogle af de lukrative ordninger, der er for banker og erhvervsstøtteordninger og bl.a. føre det over til uddannelse.
Men det er jo et spørgsmål om prioritering.
Nu vil jeg så til gengæld bede ordføreren om at forholde sig konkret til det lovforslag, vi behandler her.
Hvorfor synes De Konservative, at det er rimeligt, at unge, der skal rejse langt for at kunne komme på en produktionsskole eller en erhvervsskole, skal have sendt en regning, bl.a. fra De Konservative, på 1.500 kr. ekstra ud over de 3.500 kr., de allerede i dag skal betale bare for busbilletten for at kunne komme til deres uddannelsessted?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-11-12:
Det er ikke et spørgsmål om, hvad vi finder rimeligt.
Det, der var rimeligt, var, at der var uendelige ressourcer, og at vi, uden at det kostede noget på velstand, konkurrenceevne og vores fremtidige evne til at have et velfærdssamfund, bare kunne give en hel masse penge ud.
Det ville være det rimelige.
Det rimelige ville være, at vi havde uendeligt med ressourcer og kunne fordele dem.
Det har vi ikke, og det er ikke et spørgsmål om rimelighed.
Det er ikke et spørgsmål om lyst, at vi er nødt til at finde nogle besparelser rundtomkring.
Jeg ville rigtig gerne være fri, men vi vil ikke være med til at forgælde Danmark.
Det er beklageligt, at det kun er VKO, som har den holdning, og at man ikke andre steder fremlægger seriøse forslag til, hvordan man får styr på Danmarks økonomi.
Jeg forstår godt, at man ikke gør det.
Jeg er fuldstændig klar over, at vi ikke får mange venner på de her besparelsesforslag, som ligger i øjeblikket, men de er nødvendige.
Desværre.
Christine Antorini (S), 2010-11-12:
Jeg synes, vi skal fortsætte med at være konkrete med, hvad konsekvenserne er af den her nedskæring: Vi har en enlig mor, hun har to børn, som går på en ungdomsuddannelse.
Vi vil endda gerne have, at de bliver færdige med deres ungdomsuddannelse.
Der er for få, der bliver færdige med deres ungdomsuddannelse.
Det, De Konservative nu gør, er, at de sørger for, at den her enlige mor, der gerne vil have, at de her to børn bliver færdige med deres ungdomsuddannelse – hun bor måske i Skagen, og de skal rejse langt til deres ungdomsuddannelse, erhvervsskole, gymnasium – får en ekstra regning på 1.500 kr. pr. barn.
Så alene med de her to børn er det en ekstra regning til den her enlige mor på 3.000 kr. bare på øgede buspriser, for at de kan komme til deres ungdomsuddannelse.
Så vil De Konservative jo også gerne fjerne uddannelsesstøtten, for hvis de er blevet 18 år, er det sådan, at De Konservative mener, at de heller ikke skal have SU, fordi de bor hos deres mor.
Så hvad er det egentlig for en samlet regning, De Konservative vil sende lige præcis til de familier, hvis unge vi allermest gerne vil støtte får en ungdomsuddannelse – væk med SU’en og stærkt forhøjede transportudgifter?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-11-12:
Altså, jeg kan sige, at den regning, som hermed bliver sendt, jo er der.
Det er rigtigt, det må vi vedgå.
Men vi må også sige, at den regning er væsentlig lavere end den regning, som oppositionen vil sende til den samme enlige mor, som kommer til at betale 5.700 kr. ekstra i skat, hvis man tager oppositionens forslag om at hæve skatterne med 31,5 mia. kr. og så fordeler det ud på den danske befolkning.
Så den regning er jo større end den regning, som man får med vores forslag.
Altså, det er ikke nemme tider.
Det er hårdt, når der er så stort et statsunderskud, men strategien med at lukke øjnene for det her og kun forholde sig til, at man ikke kan lide nedskæringer, men ikke forholde sig til den overordnede økonomi, som tvinger os til at justere budgetterne rundtomkring, er ikke en farbar vej.
Christine Antorini (S), 2010-11-12:
Jeg tror, at Venstres ordfører kun har læst den ene halvdel af lovforslaget, for sagen er jo den, at den såkaldte harmonisering, som ligger i det, er en harmonisering opad for alle unge, der er i gang med en ungdomsuddannelse.
Venstre er jo ellers rigtig optaget af Udkantsdanmark, hvad vi også er hos Socialdemokraterne.
Det her forslag betyder for unge på en ungdomsuddannelse, der har lidt transportvej til deres erhvervsskole, handelsgymnasium eller almene gymnasium, at deres busbilletpris stiger med 70 pct.
Det er den harmonisering opad, der sker for unge på en ungdomsuddannelse.
Hvordan i alverden kan Venstre, der er optaget af, at unge på ungdomsuddannelserne skal kunne uddanne sig, gå ind for en stigning på 70 pct. på de studerendes transportudgifter?
Jeg kan slet ikke forstå, hvordan ordføreren kan sige, at det skulle støtte Udkantsdanmark.
Karsten Hønge (SF), 2010-11-12:
De fyrede Lindøarbejdere kan nu høre på Venstres ordfører, at han vil give dem en lang næse og et truthorn at trutte i.
Der er intet forsøg overhovedet på at holde fast i de løfter, som blev givet til medarbejderne, tværtimod.
Over for de første, der blev fyret, hvor man ligesom følte, at man var forpligtet til at gøre noget, blev der en lettere adgang til at komme videre i job og uddannelse, men nu får de sidste 278.000 kr. mindre til at kunne uddanne sig for.
Det er så det, de fyrede Lindarbejdere fik ud af løfterne fra VKO.
Det er altså ordførerens tilbud til de sidst fyrede arbejdere – en rød næse og et truthorn.
Troels Christensen (V), 2010-11-12:
Det er ikke noget med røde næser og truthorn.
Det drejer sig simpelt hen om, at vi vil sikre, at vi har et land med en ansvarlig økonomi, for det, der er bedst for alle os borgere i Danmark, er, at vi ikke kommer ud i en situation, der er meget værre end den, vi er i dag, hvor arbejdspladserne flyver ud af landet.
Derfor er vi nødt til at have en sund balance, så renten ikke stiger osv.
Jeg har været inde på det.
Det er det, vi fastholder.
Derfor disse justeringer og derfor denne genopretningspakke.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-11-12:
Det er jo sådan, hver gang vi har et politisk emne i salen eller andre steder, at Socialdemokraterne argumenterer passioneret for, hvorfor lige netop dette område skal have flere penge, og det giver nogle udfordringer finansielt.
Vi har jo en finanskrise, hvor hver dansker bliver forgældet i år med ca. 16.000 kr., og hvis vi fortsætter den kurs, betyder det, at vi i fremtiden kommer til at bruge alle vores penge på at betale tilbage på vores statsgæld og betale renter af den.
Kommunerne vil man ikke være med til at bede om at blive mere effektive; de beslaglægger en meget stor del af det offentlige budget.
Overførselsindkomsterne er også fredet, og derved kan vi heller ikke finde nogen penge der.
Tilbage er der statens budget, og inden for det er der jo også nogle områder, som vi ikke vil røre ved; eksempelvis ønsker vi ikke at spare på vores soldater i Afghanistan.
Hvor vil Socialdemokraterne gå ind og finde de besparelser, som er nødvendige, når vi er i en situation, hvor vi bruger flere penge, end vi har?
Christine Antorini (S), 2010-11-12:
Jeg vil henvise den konservative ordfører til at læse S og SF's samlede plan »En Fair Løsning« samt S og SF's fælles finanslovudspil, som vi har fremlagt.
Det kender den konservative ordfører godt, og derfor vil jeg så svare på det, der har med det konkrete lovforslag, som vi behandler her, at gøre.
Det er nemlig sådan, at S og SF i finanslovforslaget afvikler de nedskæringer, som regeringen foretager på uddannelsesområdet.
Så noterede jeg mig, at den konservative ordfører – jeg opfatter det som en ros – sagde, at vi holdt passionerede indlæg om de nedskæringer, som regeringen laver på voksen- og efteruddannelsesområdet.
Ja, det er passionerede indlæg, for vi mener, at det er fuldstændig forkert, og lad os bare holde os til et økonomisk perspektiv: Det er, fordi investering i uddannelse giver et afkast.
Det er bl.a. det, som de økonomiske vismænd også fremhæver i deres rapport.
Hvis man skal sige det sådan bare som en tommelfingerregel, så betyder det, at for hver krone, vi investerer i uddannelse, giver det 10 kroners afkast til samfundsøkonomien.
Det synes jeg at den konservative ordfører lige skulle tygge lidt på.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-11-12:
Jo, jo.
Vi er jo enige om, at vi gerne vil investere i uddannelse, og derfor fastholder vi også sådan et niveau, at Danmark ifølge OECD, som er autoriteten på området, ligger nr. 5 i verden over de lande, som bruger flest penge på uddannelse.
Problemet er, at Socialdemokraterne ikke prioriterer, fordi Socialdemokraterne ønsker at bruge flere penge på samtlige områder.
Jeg har læst Socialdemokraternes »En Fair Løsning«s forslag, og jeg har set, at den politik, man lægger frem, er, at man i en tid, hvor vi har et rekordstort forbrug og et rekordstort statsunderskud, ønsker at bruge flere penge.
Man vil forøge statsunderskuddet.
En del af det, men ikke det hele, vil man finansiere ved at brandskatte vores erhvervsliv og vores borgere, så der bliver dårligere vilkår, for at vi kan være et rigt land, og derudover vil man fastholde et ekstremt højt offentligt udgiftsniveau.
Jeg savner nogle prioriteringer.
Det er fint at gå ind og argumentere for, at man på det ene område ønsker flere penge, men når man gør det på samtlige områder, bliver det en smule useriøst.
Christine Antorini (S), 2010-11-12:
Det er jo ikke overraskende, at Det Konservative Folkeparti og Socialdemokraterne ikke er enige om den økonomiske politik, der skal føres, og jeg vil så bare henvise den konservative ordfører til også at kigge på de 10 år, hvor der var en SR-regering op igennem 1990'erne, og hvor der blev ført en endda ekstremt ansvarlig økonomisk politik.
Men prioriteringerne er anderledes, og det er rigtigt, at vi her i krisen ved, at det er nødvendigt også at hæve nogle udvalgte skatter, at tage fra nogle erhvervsstøtteordninger, at tage fra nogle lukrative bankordninger, bl.a. for at finansiere en investering i uddannelse, som vi mener er afgørende for, at Danmark kan komme ud af krisen, hvilket vi i øvrigt også får bekræftet af samtlige interessenter, også fra erhvervslivet, er nødvendigt.
Jeg vil så bare lige sige til den konservative ordfører, der henviste til OECD om uddannelsesniveauet, at vi sakker bagud hele vejen rundt.
Vi er kommet ned på en 6. plads på OECD-ranglisten i forhold til folkeskolen på de mindste klasser; en 10. plads, når vi snakker om investeringer i folkeskolen til udskoling, dvs. de ældste klasser; og vi er gledet ned på en 17. plads i forhold til investeringer i ungdomsuddannelser.
Og statsministeren fremhævede selv over for sit eget Vækstforum, at en af de ti største udfordringer var, at Danmark gled bagud i uddannelseskapløbet.
Karsten Hønge (SF), 2010-11-12:
Jeg har lagt mærke til, at når man sådan holder tamtammøder i Dansk Folkeparti, kan man godt lide at udtale sig vældigt om de kortuddannede og udtrykke omsorg for dem.
Jeg er nu nået frem til den konklusion, at det gør man, fordi den, man elsker, tugter man. Mener man, at det her er omsorg for de kortuddannede, altså målrettet at gå efter dem, som har det sværest på arbejdsmarkedet, ved at ramme dem ved at forringe deres dagpengeregler og derefter også forringe deres muligheder for at komme videre på arbejdsmarkedet?
Hvordan kan de her ting hænge sammen - andet end med et eneste ord, nemlig forræderi over for de kortuddannede fra Dansk Folkepartis side?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-12:
Hr. Karsten Hønge siger, at vi holder tamtammøder.
Jeg ved ærlig talt ikke, hvad tamtammøder er, men måske hr. Karsten Hønge kan fortælle det.
I forhold til omsorgen for kortuddannede har vi en stor omsorg for kortuddannede.
Rent faktisk består vores folketingsgruppe, deriblandt mig selv, for en stor dels vedkommende faktisk af kortuddannede.
Og vi begår ikke forræderi mod os selv.
Som kortuddannet mener jeg ikke ligefrem, at Dansk Folkeparti begår forræderi mod mig.
Det må jeg nok sige.
Vi støtter de kortuddannede, og vi mener stadig væk, at de har nogle gode muligheder for lige netop at tage voksenuddannelse og efteruddannelse.
Det, som vi først og fremmest bekymrer os for, er, at den danske økonomi er sund.
Den økonomiske krise har jo efterladt en regning på 24 mia. kr.
Det kan vi ikke komme uden om.
Den regning skal betales.
Hvor er det, S og SF vil trylle pengene frem fra?
Jeg ved godt, at man har fremlagt en økonomisk plan, men den hænger jo ikke sammen.
Den er underfinansieret, og det er ikke økonomisk ansvarligt.
Karsten Hønge (SF), 2010-11-12:
Jeg hører fru Marlene Harpsøes svar her som en ren tilståelse af, at man blev nødt til at begå forræderi.
Det er muligt, at man ikke brød sig om det.
Det er muligt, man syntes, det var lidt træls, at man skulle til det, men tvunget af omstændighederne var man altså nødt til at begå forræderi mod de mennesker, som har det sværest på arbejdsmarkedet.
Er ordføreren ikke opmærksom på, at det her målrettet netop rammer de kortuddannede og målrettet rammer dem, der især er i Udkantsdanmark?
Det er netop 3F’erne på Langeland, på Ærø, på Lolland og i Nordjylland, der bliver ramt af det her.
Så er det rigtigt nok, som fru Marlene Harpsøe siger, at det jo ikke er en gavebod, vi har – eller er det?
Dansk Folkeparti mener samtidig, at det er de mest velhavende her i landet, der skal have skattelettelser, mens de kortuddannede i stedet for at blive hjulpet videre i arbejdslivet skal få lov til at få en lang næse.