runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Uffe Elbæk (RV), 2012-02-22:
Det, der jo er sagen her, er, at spørgeren siger, at der er et brud på traktaten, og det er jo ikke givet, at der er det.
Det eneste, jeg siger, er, at selvfølgelig skal dansk lovgivning leve op til de traktater, vi har underskrevet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-02-22:
Tak for det.
Jeg vil fortsætte inden for det samme felt, for som min gode kollega tidligere har redegjort for, havde vi jo et samråd i Skatteudvalget i går, hvor der jo kom rimelig forskellige meldinger fra henholdsvis skatteministeren og transportministeren om, hvilke konsekvenser man forventer det her forslag vil få.
Skatteministeren, og jeg mener også, at kulturministeren har svaret på spørgsmål om det, regner med, at det ikke rigtig har nogen betydning, hvorimod transportministeren kunne oplyse, at Post Danmark vurderer, at det reelt vil betyde et stop for salg af de her magasiner i Danmark.
Det er derfor, at bekymringer om de konventioner og traktater, Danmark har tiltrådt, optager os meget.
For hvis det betyder et reelt stop for salg af de her magasiner, hvilket er vurderingen fra Post Danmark side, giver det jo en klar bekymring for, om vi overholder Firenzeaftalen, som vi har tiltrådt.
Så er det bare lidt bekymrende, at kulturministeren ikke vil tage den fulde konsekvens af det og få spørgsmålet afklaret.
Når regeringen melder ud i forskellige retninger – skatteministeren siger, det ikke rigtig betyder noget, transportministeren siger på baggrund af Post Danmarks vurdering, det betyder noget – så bør kulturministeren, der har ansvaret for Firenzekonventionens overholdelse i dansk lovgivning, vel sætte foden i og sige, at vi er nødt til at tage en pause for at få det her afklaret og afvente det svar, der bl.a. udestår fra Europa-Kommissionens side, om det her er i overensstemmelse med de internationale forpligtelser, landet har.
Derfor er det ret væsentligt at få at vide, hvorvidt kulturministeren aktivt vil gå ind i sagen og bede sine ministerkolleger om at afvente lovforslagets videre proces i forhold til, at der ligger svar på de spørgsmål, som er helt naturlige at rejse, når regeringen vurderer konsekvenserne af lovforslaget så vidt forskelligt, afhængigt af om man spørger skatteministeren eller transportministeren.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-02-22:
Det er jo således, har jeg forstået, at regeringen arbejder med en skattereform.
En del af den måde, man sikrer bygningerne på rent økonomisk i forhold til de private ejere, er jo igennem beskatningsregler og fradragsregler, og der vil jeg høre, om ministeren vil være indstillet på at inddrage det i forbindelse med en skattereform, så man ser på, om der er nogle skævheder i disse beskatnings- og fradragsregler, som gælder for fredede bygninger.
Et andet element er den lånefinansiering, som der også er mulighed for på området.
Uffe Elbæk (RV), 2012-02-22:
Jeg har også læst i medierne, at det her spørgsmål kan komme op, og jeg er sikker på, at de får en glimrende dialog om det.
Hvad konsekvenserne er for salget af internationale magasiner, dvs. magasiner, der kommer ind udefra, er et åbent spørgsmål.
Der er forskellige modeller for, hvordan de virksomheder, der udgiver de her magasiner, kan lave det, man kalder hubs, hvor man samler distributionen enkelte steder i Europa, og det påvirker også prisen i forbindelse med salget af magasiner.
Så jeg kan ikke på stående fod sige, nøjagtig hvad konsekvensen er, men jeg kan da sige, at jeg selv har abonnement på tre udenlandske magasiner, der kommer fra lande udenfor Europa, så jeg er selvfølgelig også helt personligt optaget af sagen.
Mads Rørvig (V), 2012-02-22:
Nu får ministeren det ganske vist præsenteret her, men ministeren har svaret på spørgsmål – også fra mig – om det flere gange.
Så sent som i dag har Folketinget fået et svar oversendt fra ministeren, så det er ikke førte gang, ministeren er i berøring med det her.
Jeg kunne også konstatere på et samråd, vi havde med transportministeren i går, at transportministeren også er i tvivl om, hvorvidt det strider mod Firenzekonventionen eller ej.
Men jeg er da glad for, at det nu kan forstås sådan, at regeringen ikke vil tvinge det igennem, fordi der er en tvivl om, hvorvidt det strider imod Firenzekonventionen eller ej.
Så kulturministeren skal alligevel have tak for, at lovforslagets behandling ikke bliver forceret igennem af regeringspartierne.
Hvis vi så springer videre – og man kan jo håbe på, at Barack Obama også sætter den danske statsminister på plads på mødet her på fredag, for der er også internationale interesser i det her – kan ministeren så ikke se, at udbuddet af udenlandske magasiner, der er tilgængelige i Danmark, vil falde dramatisk, hvis det her lovforslag bliver gennemført?
Uffe Elbæk (RV), 2012-02-22:
Jo, hvis kulturministeren var i tvivl om det.
Altså, jeg får det præsenteret her, og jeg vil bare igen sige, at jeg meget gerne vil komme tilbage med et skriftligt svar på, om der er tilfælde, hvor det her overskrider de traktater, vi har underskrevet.
For selvfølgelig skal lovgivningen leve op til de traktater, vi har underskrevet, det er der ingen tvivl om.
Mads Rørvig (V), 2012-02-22:
Altså, som folketingsmedlem kan jeg jo ikke rigtig tage mig af, hvem i regeringen der har fået til opgave at behandle det her lovforslag.
Nu er kulturministeren hernede i salen i dag – Firenzekonventionen hører under kulturministeren, og derfor spørger vi kulturministeren og forventer svar fra kulturministeren.
Det synes jeg er meget fair.
Det er jo ikke kun mig, der har den opfattelse, at det strider mod Firenzekonventionen.
Lektor og ekspert i EU-ret Troels Michael Lilja og juraprofessor Sten Schaumburg-Müller siger i Politiken den 5. januar, at det klart er et brud på Firenzekonventionen.
Så er det rent principielt – det kan kulturministeren godt svare på – hvis kulturministeren er i tvivl om, hvorvidt en lov strider mod en FN-konvention og en EU-forordning, ikke naturligt at vente med at behandle lovforslaget, indtil det er blevet afklaret?
Uffe Elbæk (RV), 2012-02-22:
Som sagt ligger behandlingen ikke under mit ministerium, og derfor bliver jeg jo også nødt til at henvise til skatteministeren i forbindelse med denne sag, og det vil jeg blive ved med at gøre.
Jeg vil bare understrege, at de traktater, Danmark har underskrevet, skal vi selvfølgelig leve op til, og det skal de lovforslag, der bliver fremsat, også matche.
Først vil jeg sige, at jeg er rigtig, rigtig glad for at være kulturminister i den her regering.
Når det så kommer til spørgsmålet om, hvorvidt vi skal overholde internationale traktater, som Danmark har underskrevet, vil jeg svare: Selvfølgelig skal vi det.
Det er jeg også helt sikker på bliver svaret, når vores statsminister besøger Obama.
Selvfølgelig skal vi overholde international lov.
Inger Støjberg (V), 2012-02-22:
Så enkelt må det jo være, for ellers hører alting op.
Altså, man kan jo ikke indtage to holdninger til det her.
Hvis man siger, at man ikke vil bryde konventioner, så må det betyde, at man trækker lovforslaget tilbage – det kan man jo egentlig bare sige ja eller nej til.
Uffe Elbæk (RV), 2012-02-22:
Som sagt er jeg er ikke bekendt med selve procesforløbet i sagen, men jeg vil meget gerne undersøge det og komme tilbage med et skriftligt svar.
Men jeg vil ikke begynde her og nu at udtale mig om nogle detaljespørgsmål, som jeg simpelt hen ikke har konkret viden om, altså selve procesforløbet, og hvor sagen er i processen.
Inger Støjberg (V), 2012-02-22:
Jamen det forstår jeg ikke helt, for det er jo sådan, at en regering er et kollektiv, og derfor er det jo sådan, at man svarer på hele regeringens vegne.
Derfor går jeg også ud fra, at kulturministeren selvfølgelig kan svare på det her.
Når der bliver sagt, som der bliver sagt fra kulturministerens side her i dag, så må vi jo så også gå ud fra, at det betyder, at man trækker det lovforslag tilbage, som ligger på bordet nu.
Uffe Elbæk (RV), 2012-02-22:
Som sagt er det en sag, der ligger på min gode kollega, skatteministerens, bord.
Det, jeg bare vil understrege, er, at vi selvfølgelig skal overholde de traktater, vi har underskrevet – selvfølgelig skal vi det.
Inger Støjberg (V), 2012-02-22:
Jeg tror, jeg vil vælge at spørge lidt i forlængelse af det her, for når kulturministeren nu siger, at man skal overholde de konventioner, som man har underskrevet, betyder det så, at man trækker det tilbage igen?
Mads Rørvig (V), 2012-02-22:
Tak for det.
Jeg vil også godt blive ved det her emne.
Man kan jo forstå på debatten, at kulturministeren er i tvivl om, hvorvidt L 12, som vi behandler her i Folketinget, er i strid med Firenzekonventionen, der jo faktisk i 2009 blev en forordning i EU.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-02-22:
Jamen tak for det.
Det glæder mig, at jeg skal forstå pressedeltagelsen som en åben invitation, og at det efterfølgende arbejde vil foregå andre steder, så vi kan gøre et seriøst stykke arbejde.
Det andet, jeg vil stille spørgsmål om, er de faglige organisationer.
Også i Canada havde man store problemer, regeringen og de faglige organisationer.
Dem fik man løst, man fik talt sig til rette, og man kom ind i et ordentligt partnerskab.
Hvordan ser ministeren muligheden i forhold til Danmarks Lærerforening, der jo de sidste mange år – synes Dansk Folkeparti – har ført de korslagte armes politik?
Tror ministeren på, at Danmarks Lærerforening ville kunne løfte dette partnerskab også på undervisningstiden, som jo er det store stridspunkt for øjeblikket?
Uffe Elbæk (RV), 2012-02-22:
Spørgeren har jo fuldstændig ret, altså at der er flere og flere bygninger, som man kan sige har potentiale til at blive fredet, og dermed skaber man også en økonomisk udfordring i forhold til de private ejere.
Men som sagt ligger der allerede en lovgivning på området, og jeg har ikke mødt behovet hos private ejere i det omfang, som spørgeren skitserer her.
Men det er jo klart, at vi står over for en situation, hvor der er flere og flere bygninger, som på sigt kan gå hen og blive egnet til fredning, og dermed udfordrer vi selvfølgelig også økonomien.
Men som sagt er jeg ikke vidende om den konkrete problemstilling.
Christine Antorini (S), 2012-02-22:
Jeg vil sige lidt om en af de andre anbefalinger, der ligger fra gruppen, og den går på, at en skoleleder i helt særlige tilfælde kan søge om en dispensation for at beskytte klassen.
Det er helt konkret, og at det lige præcis med den klasse vil give så store problemer, og så er det jo en afvejning af den enkelte i forhold til flertallet, der er i klassen.
Og det er der, man skal bruge en helt konkret begrundelse, og igen vil jeg sige, at det ikke er skolelederen selv, der kan træffe beslutningen, det er med en indstilling til kommunalbestyrelsen.
Karen Ellemann (V), 2012-02-22:
Jamen tak for det svar.
Jeg er også meget glad for, at ministeren bekræfter, at det her reelt set ikke går hen og bliver et carte blanche til fuldstændig at kunne nedlægge skoledistrikter og dermed helt reelt afskaffe det frie valg.
Jeg er med på, hvis ministeren ikke kan gå helt i detaljer her, for vi har som nævnt drøftelsen her om et par dage, men mit spørgsmål er selvfølgelig, hvordan ministeren vil beskrive den her snævre mulighed sådan lidt nærmere, hvad det er for nogle redskaber.
Altså, hvor langt går de her snævre muligheder i ministerens optik?
Christine Antorini (S), 2012-02-22:
De forslag, som jeg nævnte før, er nogle, som den følgegruppe, der har været til evalueringen af det frie skolevalg, er kommet med.
Det er en følgegruppe, som bl.a. skolelederne, KL, lærerne og forældrene har siddet i, og de er kommet med nogle anbefalinger, som lige præcis går på to ben, nemlig ved at gøre det frie skolevalg permanent og ved at give nogle redskaber til de kommuner, der har nogle konkrete problemer.
Jeg vil meget gerne drøfte de reelle bekymringer, som jeg mener følgegruppen bredt peger på, med folkeskoleforligskredsen, altså hvad der vil være den rigtige måde at løse problemerne på.
Derfor vil jeg personligt sige, at jeg har svært ved at forestille mig, at det ville kunne gå igennem at lave en hel kommune til et kæmpestort skoledistrikt, men det er heller ikke det, jeg har hørt kommuner foreslå.
De har foreslået, at man sådan helt lokalt tager udgangspunkt i den skolestruktur, den befolkningssammensætning, der er, og at man så kan lave nogle forsøg med nogle anderledes måder at tænke skoledistrikter, men ikke at en hel kommune er ét skoledistrikt, for så har man jo i realiteten sat det frie skolevalg ud af kraft.
Men det er noget, jeg gerne vil drøfte med folkeskoleforligskredsen, og jeg håber, der er enighed om, at det er en reel bekymring, og at vi skal give et værktøj til kommunerne til at løse det.
Karen Ellemann (V), 2012-02-22:
Tak for et fyldestgørende svar og også tak for cementeringen af, at måden, ministeren var citeret på i Kristeligt Dagblad, så ikke harmonerer med det lovforslag, som er på vej.
Det er jo fuldstændig korrekt, at jeg tager forskud på glæderne, for vi har en drøftelse her allerede mod slutningen af den her uge, men ikke desto mindre er det jo indlysende, at det er et emne, som optager rigtig mange – og selvfølgelig ikke mindst forældre til skolesøgende børn.
Men med de andre muligheder, der åbnes op for i kommunerne, vil det så reelt betyde, blot som et eksempel, at man så i Københavns Kommune med dispensationen i hånden kunne sige: Nu er Københavns Kommune ét stort skoledistrikt, og dermed er det reelle frie skolevalg lige pludselig sat fuldstændig ud af spil for forældrene i Københavns Kommune?
Christine Antorini (S), 2012-02-22:
Jeg vil godt takke for spørgsmålet, for jeg kan godt forstå spørgerens forvirring.
Det var børne- og undervisningsministeren også lidt, da artiklen i Kristeligt Dagblad var ude, for i virkeligheden handlede hele interviewet om, hvordan man kunne gøre noget i forhold til at understøtte tosprogede elevers faglighed og sørge for, at der kom en mangfoldig skole i stedet for A- og B-skoler i forhold til opdeling, når forældre valgte en anden skole end den lokale distriktsskole.
I den forbindelse figurerede der pludselig et citat, som spørgeren også siger, i forhold til sortering, som jeg selv var lidt overrasket over i den sammenhæng, fordi det så blev koblet op på, at det lød, som om regeringen ville komme med et forslag, der ville begrænse det frie skolevalg i stedet for det, som vi rent faktisk ønsker.
Det, regeringen spiller ud med, og som jeg håber bliver modtaget positivt, er for det første, at forsøget med udvidet frit skolevalg bliver gjort permanent.
Det er sådan, at forsøget har været i gang siden 2005, og der har været en evaluering, der viser, at i langt de fleste kommuner fungerer det rigtig fint, forældrene er utrolig glade for muligheden for frit skolevalg, men der er nogle kommuner og enkelte skoler, der har nogle helt konkrete og reelle problemer.
Det handler f.eks. om, at der er nogle forældre, der bruger det frie skolevalg og ønsker, at deres barn skal komme ind, hvor der kun er en enkelt klasse på det pågældende klassetrin, det kan være en sårbar klasse, hvor der er uro, og der kan være nogle andre problemer.
Her vil vi gerne vil give skolelederen mulighed for at søge en dispensation og sige, at af hensyn til at beskytte klassen, som har nogle udfordringer, vil det ikke kunne gå, at der kommer en ekstra elev ind.
Det er med en pædagogisk begrundelse, som kommunalbestyrelsen så skal sige ja til, og som skolelederne har efterlyst.
Men det er i de helt særlige tilfælde, at man kan søge om den dispensation.
Det andet, vi også gerne vil drøfte, er at give mulighed for, at kommuner kan søge om at lave et forsøg, f.eks. med udvidede skoledistrikter med flere skoler inden for det samme skoledistrikt, fordi det giver en mulighed for at lave en mangfoldig skole i stedet for den opdeling, vi ser i enkelte kommuner, mellem såkaldte ressourcestærke og mindre ressourcestærke skoler.
Så det er det, vi vil drøfte, men udgangspunktet er, at vi gerne vil gøre det frie skolevalg permanent.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-02-22:
Jeg ville egentlig have stillet nogle spørgsmål om frit skolevalg, men det har fru Karen Ellemann jo spurgt glimrende om, og der er også blevet svaret pænt på det.
Derfor havde jeg tænkt mig, at vi skulle snakke lidt folkeskolereform i stedet.
Det er jo efterhånden en del bekendt, at ministeren er inspireret af det, der er sket i Canada i sidste 8-10 år, ministeren har udtalt sig meget positivt, og vi har også begge været til en meget spændende konference.
En af de ting, der er så vidunderligt ved det, der er sket i Canada, er, at det er blevet sat i gang uden det store ståhej i pressen; ikke gedulgt eller hemmeligt, men det blev sat i gang, og så fik man de forskellige parter, der før var meget uenige, til at sætte sig sammen og arbejde, og siden hen blev politikerne så koblet på, og så tog de det til sig og gik ud i pressen og sagde: Det er det her, vi skal.
De havde selvfølgelig besluttet det, de havde sat det i gang, men de havde ikke det store behov for at gå voldsomt ud.
Det, jeg så har lagt mærke til, er, at ministeren her for nylig er gået meget åbent ud og har sagt: Det er det, vi skal, det her er det, som ministeren vil arbejde for, i stedet for måske på forhånd at indbyde til et samarbejde og så efterfølgende gå ud i pressen.
Og der er det i første omgang mit spørgsmål: Vil ministeren fortsætte den måde at arbejde med en folkeskolereform på?
Har ministeren behov for hele tiden at gå ud i pressen og melde ud i stedet for lige at stikke fingeren i jorden, få etableret et reelt partnerskab, ikke bare med interesseorganisationerne, men også med forligspartierne, hvoraf Dansk Folkeparti jo er et af dem?
Vi er meget interesseret i at hjælpe ministeren, så man kan løfte folkeskolen fagligt over en bred kam.
Så mit indledende spørgsmål er: Vil ministeren fortsætte den stil?
Karen Ellemann (V), 2012-02-22:
Tak for det, formand.
Jeg vil naturligvis benytte lejligheden i dag til her i spørgetiden at få en dialog med ministeren om det bebudede kommende lovforslag omkring det frie valg – cementeringen af det frie valg.
Det var således, at man i Kristeligt Dagblad her forrige uge, jeg mener, det var omkring den 10. februar, kunne læse ministeren udtale, at kommunerne for fremtiden bør have bedre redskaber til at sortere eleverne.
I den forbindelse vil jeg blot spørge ministeren, om det så betyder, at det frie skolevalg reelt kommer til at blive begrænset.
Den her endelige cementering af det frie skolevalg, som ministeren jo ellers har erklæret med præsentationen af det kommende lovforslag, som blev præsenteret her i forgårs, forekommer i hvert fald umiddelbart at være lidt dobbeltsidigt eller i hvert fald lidt modsatrettet.
Og det er sådan set mit første helt konkrete spørgsmål til ministeren, altså om det kommende lovforslag kommer til at betyde en reel begrænsning af det frie skolevalg.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-22:
Nu bliver det sådan lidt af en gentagelse, men der er selvfølgelig sat en del ting i gang på europæisk plan, Kommissionen er i gang, vi arbejder med det europæiske semester, og vi har også i forhold til de unge, og det er det vigtigste, været meget optaget af, at de unge fik en plads på arbejdsmarkedet.
Det er bl.a. derfor, vi har været så optaget af den kickstart, som jeg egentlig ikke opfatter Venstre har været så begejstret for.
Det er også derfor, vi har afsat et beløb i 2012 og 2013 til, at vi netop kan fokusere på de unge.
Så er ordføreren lidt ked af, at det er noget, vi har besluttet før et topmøde, men det er da kun en god ting, at de ting er besluttet, det gør man jo i forbindelse med finansloven, og jeg kan egentlig ikke rigtig se, hvad det skulle betyde, at de ting er besluttet, før vi tager til et topmøde, for det ændrer jo ikke ved effekten for de unge, vi snakker om her.
Det, jeg må konstatere, er, at der er kommet utrolig meget politik, men ikke nogen forslag overhovedet, og det er jo sådan lidt ærgerligt, hvis man siger, at man gerne vil gøre noget for de unge ledige.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-02-22:
Ja, altså, jeg kan jo høre, at statsministeren ikke har til hensigt at svare på mit spørsmål om, hvad statsministeren selv ønsker, men egentlig bare vil kritisere os for, at vi tillader os at stille et spørgsmål om, hvad statsministeren konkret har tænkt sig at gøre på vegne af Danmark som EU-formandskabsland.
Og alle de ting, som statsministeren henviser til, er initiativer, som statsministeren har taget, før der kom den rådsmødeerklæring, som statsministeren underskrev den 30. januar, hvor der står, at man omgående vil gøre en særlig indsats på nationalt plan.
Jeg kan sige i forhold til kickstarten, at vi jo tilsvarende havde vores »Holdbar vækst«-udspil, som jeg kan se at statsministeren til sin kickstart har taget og brugt store dele af, både hvad angår infrastrukturinvesteringerne, de fremrykkede kystforbedringer, en række af de offentlige investeringer, som indgik i vores »Holdbar vækst«, som jo netop var et ønske om at skabe og fremrykke nogle investeringer.
Vi deltager gerne, vi har også nogle konkrete forslag, og vi har så sent som tidligere i dag haft en dialog med børn- og ungeministeren om, hvad vi mener der kunne gøres på hhx-området, hvor vi mener regeringen har et efterslæb.
Så vi deltager gerne.
Men hvad er det, statsministeren konkret har sat i gang efter den 30. januar, da statsministeren underskrev EU-rådsmøde-erklæringen om, at der omgående skulle gøres en national indsats?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-22:
Jeg synes egentlig, at den, der bare taler, er Venstres ordfører, for vi har jo sat gang i en kickstart.
Venstre ville ikke være med til den kickstart, og der er heller ikke nogen tvivl om, at en kickstart, som sikrer job, som ellers ikke ville have været der, også sikrer, at der er mulighed for de unge for at få en praktikplads.
Så det er en konkret ting, vi har gjort.
Jeg tror, Venstre var imod.
Det andet, vi har gjort, er at afsætte 30 mio. kr. i 2012 og 2013 netop til tiltag i forhold til de unge.
Det er også et konkret initiativ.
Så vi har jo sat nogle ting i gang.
Det, jeg ikke hører fra Venstre overhovedet, er nogle forslag.
Kom med nogle forslag, som man synes er interessante, og finansier dem.
Vi vil mægtig gerne høre dem.
Vi har også finansministeren siddende her, vi vil mægtig gerne høre dem.
Det eneste, jeg hører fra Venstre nu, er kritik og surhed over de ting, vi har sat i gang, og så i øvrigt modstand mod de ting, vi har sat i gang.
Men kom med nogle forslag.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-02-22:
Jeg kom sådan set med en række forslag allerede i den første dialog, vi havde, med hensyn til hvad vi havde taget af initiativer, både for at sikre flere praktikpladser, for at udvide isbryderordningen, for at sikre nogle bedre rammer for jobtilskudsmuligheder for unge, der står uden for arbejdsmarkedet, og det er jo sådan set en dagsorden, som vi har været enormt opmærksomme på og også påtaget os, mens vi sad i regering, og det er vi selvfølgelig fortsat.
Vores opbakning til de unge, der mangler et arbejde, som mangler at få fodfæste på det danske arbejdsmarked, er jo lige så stor nu, som den var, da vi sad i regering.
Derfor indgår vi gerne i en dialog, også hvis regeringen har nogle konkrete forslag til, hvor vi i fællesskab kunne gøre noget, ligesom vi i fællesskab har lavet en aftale om at skabe 10.400 flere praktikpladser.
Men jeg gik sådan set ud fra, at det, når statsministeren har underskrevet en rådsmødeerklæring, hvori der står, at man omgående skal gøre en særlig indsats på nationalt plan, så havde givet sig udtryk i, at regeringen havde indkaldt til konkrete forhandlinger om konkrete initiativer på baggrund af den her rådsmødeerklæring, hvor vi i fællesskab kunne have drøftet, hvad vi så særligt gør i Danmark.
For på det møde i april måned, som statsministeren omtaler, ville det da have langt større vægt, hvis den danske statsminister kunne sige, at vi konkret har gjort sådan og sådan.
Det kunne godt være, at det ville sige mere end ord i forhold til et Spanien eller et Italien, som måske så ikke har gjort noget.
Det er bare der, hvor jeg spørger helt konkret til, hvordan statsministeren vil sikre, at vi ikke bare taler, men at vi også leder med det gode eksempel.