runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2013-05-21:
Ja, det kommer ikke så meget bag på mig, at Venstre ikke vil støtte Enhedslistens forslag, så jeg vil spørge til noget andet, og det er, hvorfor ordføreren skælder sådan ud på udenrigsministeren, når ordføreren for Venstre, hr. Søren Pind, klart siger, at man sådan set er enig i målet, nemlig en tostatsløsning – det er vi alle sammen.
Kan det opfattes som ret meget andet, end at man måske i virkeligheden ikke ønsker at bevæge sig i den retning, som vi ellers siger vi er enige om?
Hvorfor skælder man ellers ud over nogle formaliteter?
Søren Pind (V), 2013-05-21:
Det gør jeg, fordi spørgsmålet har denne karakter, og fordi vi skal sikre bredden i det danske Folketing.
Vi skal ikke ryge ud i en situation, hvor klodset parlamentarisk adfærd resulterer i, at parterne skilles ad.
Det er vigtigt.
Jeg forstår godt, hvis det generer Enhedslistens repræsentant, men efter Venstres opfattelse er det vigtigt og har været det i al den tid, jeg kan huske, og også før, at dansk udenrigspolitik forankres bredt, særlig i præcis de spørgsmål af den her karakter.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-21:
Det var det der ønske om at give et nap med, jeg blev lidt i tvivl om, og det er jeg sådan set stadig væk.
Betyder det i al sin enkelhed, at hvis Venstre havde haft muligheden, altså hvis nu udenrigsministeren havde spurgt Venstre først, sådan som Venstre gerne vil have at han gør, så havde Venstre sagt nej til det lille skridt, som udenrigsministeren har taget?
Og hvis det er et benægtende svar, forstår jeg slet ikke balladen.
Så kan man godt lige – det sker også for os andre – være lidt sur over, at man ikke lige bliver taget med på råd i en situation, hvor man burde, men ellers kan vi jo alle sammen forholde os til indholdet.
Altså, støtter Venstre det skridt, som udenrigsministeren har taget, eller ikke?
Søren Pind (V), 2013-05-21:
Altså, jeg ved ikke, hvad det lige præcis skulle være, der gør, at hr. Finn Sørensen mener jeg skulle være sur.
Det bestræber jeg mig faktisk på at være meget lidt; jeg går gerne glad rundt og traller, om det så er i en journalistmikrofon eller ej – der er slet ikke noget der.
Men det er klart, at vi har et ønske om at være inddraget i beslutninger af en sådan karakter i dansk udenrigspolitik.
Jeg kan jo ikke svare på det spørgsmål, men jeg kan da sige, at vi har ikke taget stilling til regeringens lovforslag endnu, fordi vi ikke er blevet præsenteret for det.
Jeg ville enormt gerne kunne sige, at vi er positivt indstillet, men udenrigsministeren står jo selv her og orienterer Folketinget om, at det er for tidligt at sige, hvordan ordene vil falde, og derfor kan jeg ikke give noget tilsagn.
Jeg ville gerne have givet det.
Til det der med, at Venstre skal spørges først: Ah ja, så god er verden heller ikke, men man kan jo godt drøfte tingene, særlig når det gælder Danmarks internationale anseelse.
Jeppe Kofod (S), 2013-05-21:
Jeg synes, det er en lidt flot udtalelse, når Venstres ordfører siger, at man altid går ind for at forankre dansk udenrigspolitik i et bredt grundlag i Folketinget.
Jeg skal bare spørge, om det også betyder, at man så har fortrudt den beslutning, man tog i marts 2003, da Danmark med et snævert flertal i Folketinget valgte at gå i krig i Irak.
Det var ikke en ubetydelig beslutning, men nok den mest betydelige beslutning i de sidste 11 år i dansk udenrigspolitik.
Jeg kan ikke få det til at hænge sammen, men man kan jo godt blive klogere med tiden, og det skal hr. Søren Pind have mulighed for at bruge som undskyldning.
Bare for at få et helt klart svar fra Venstre vil jeg egentlig vil spørge: Er man for at opgradere den status, palæstinensernes mission har i Danmark, så den får en ambassadelignende status, eller er man imod?
Søren Pind (V), 2013-05-21:
Det er helt rigtigt, at Venstre, når venstrefløjen svigter – som man gjorde det i 1980'erne i sikkerhedspolitikken, hvad også den socialdemokratiske gruppeformand, hr. Henrik Sass Larsen, gjorde gældende, da han sagde, at han skammede sig over Socialdemokratiets udenrigspolitik i 1980'erne, eller for den sags skyld i forbindelse med Irakkrigen, hvor vi støttede vores allierede – og når det er nødvendigt, vil vælge danske nationale interesser.
Men vi har et ønske om en bred forankring af dansk udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Det vedstår jeg mig helt og fuldt.
Spørgsmålet om, hvorvidt vi kan støtte et forslag, som jeg ikke har set endnu, synes jeg ærlig talt er useriøst.
Altså, vi er positivt indstillet.
Det viste vi jo allerede i forbindelse med FN-opgraderingen.
Vi vil gerne medvirke til en balance, men vi kan ikke på forhånd sige ja til noget, vi ikke har været involveret i forhandlingerne om eller kender det egentlige indhold af.
Jeppe Kofod (S), 2013-05-21:
Jeg er glad for, at Venstres ordfører korrigerer i forhold til det, ordføreren sagde, om, at Venstre altid går ind for et bredt grundlag i dansk udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Det var jo ikke tilfældet i marts 2003, og det er jeg glad for at man anerkender.
Det er ikke en Irakdebat, vi har nu, men jeg synes, at det er vigtigt.
Jeg skal bare forstå det korrekt.
Venstre kan ikke engang i dag sige, om de principielt er tilhængere af, at man opgraderer palæstinensernes mission her i Danmark, så de får en ambassadelignende status, som man har gjort det i en række andre europæiske lande, og som man har gjort det i alle de nordiske lande.
Man kan ikke i dag sige, om man principielt er for eller imod det.
Man kan selvfølgelig godt tage et forbehold for det konkrete lovforslag, men er man principielt for eller imod det skridt, som en række europæiske lande allerede har taget, og som virker helt fornuftigt, hvis man gerne vil belønne de moderate palæstinensere, som ønsker at skabe en fredelig og levedygtig palæstinensisk stat?
Søren Pind (V), 2013-05-21:
Hr. Jeppe Kofod beder mig om at svare på noget, som jeg ikke ved noget om.
Jeg siger, at vi er positivt indstillet.
Jeg siger, at vi gerne vil forhandle.
Jeg siger, at vi gerne vil se nærmere på det.
Min formand stillede før et specifikt spørgsmål til udenrigsministeren om de pågældende forhold, som han ikke kunne besvare.
Altså undskyld, jeg har været herinde så længe, at jeg ved, at jeg ikke kan love noget, før jeg kender indholdet af det pågældende forslag – særlig ikke med den her regering, hvor man aldrig rigtig ved, om det, der blev sagt før, også gælder bagefter.
Der må ligesom være en linje i tingene.
Villy Søvndal (SF), 2013-05-21:
Det er klart, at der kommer et fuldstændig normalt parlamentarisk arbejde – på den måde, at der kommer et lovforslag, der bliver behandlet.
Men jeg vil også gerne give tilsagn om, at vi selvfølgelig også har et ønske om at diskutere og drøfte det her med Folketingets medlemmer.
Men er det virkelig kun det, der skiller os?
Jeg antager stadig væk, at Venstre er enig i, at det at være med til at give en håndsrækning til den moderate del af palæstinenserne er den eneste farbare vej, hvis det skal lykkes – det, som har været så vanskeligt, og det, som er så svært, nemlig at finde frem til en forhandlet løsning.
Så er man også nødt til at give en håndsrækning til dem, som har været villige og har erklæret sig villige til at sætte sig ned ved et forhandlingsbord.
Og det kan jeg ikke forestille mig at Venstre ikke deltager i.
Søren Pind (V), 2013-05-21:
Nu skal jeg jo ikke referere så meget fra et lukket nævnsmøde, men jeg vil bare sige, at den orientering, jeg fik, ikke er i overensstemmelse med den, udenrigsministeren fremfører her.
Jeg vil også godt sige, at vi forventer at blive inddraget i en sådan beslutning, og at vi forventer, at der kommer parlamentariske drøftelser af det, også så man kan påvirke udformningen af et sådant forslag.
Hvorfor?
Og derfor bør der også finde forhandlinger sted på et ordentligt grundlag.
Ærlig talt, vil jeg sige til udenrigsministeren, det er altså ikke min opfattelse, at en redegørelse i Nævnet for et påtænkt udredningsarbejde er udtryk for det.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-21:
Det var jo ikke rigtig noget svar på mit spørgsmål, medmindre det var en indirekte bekræftelse af, at udenrigsministeren mener, at vores forslag skader vores fælles sag.
Jeg vil gerne have, at udenrigsministeren forholder sig til det, for hvis det er sådan, at udenrigsministeren ikke kan argumentere for, at det skader vores fælles sag, så bør han jo kunne argumentere for, at det gavner den fælles sag.
Hvis man gerne vil skynde på nogle, der er meget langsomme og fodslæbende, så er det en god idé, at man selv er i stand til at sætte det ene ben foran det andet og vise de andre, hvilken vej det skal gå.
Villy Søvndal (SF), 2013-05-21:
Danmark har jo sat benet foran gennem en række af de initiativer, vi har taget, både forhold til opgraderingen af Palæstina i FN, i forhold til økonomisk støtte til det palæstinensiske hjemmestyre, i forhold til opgraderingen af ambassaden, i forhold til mærkning af varer fra de israelske bosættelser osv. osv.
Vi har i virkelighedens verden taget en række af de skridt, der så også er på vej til at blive europæisk politik.
Så er det klart, at regeringen altid vil gøre sig den overvejelse, der hedder, hvad der gavner mest, i stedet for det modsatte, altså hvad der skader mest.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-05-21:
Tak for det.
Det er jo godt at sætte det ene ben foran det andet, og så skal man bare passe på, at man ikke snubler.
Jeg vil egentlig bare stille det spørgsmål, om udenrigsministeren forud for udenrigsministerens proklamering af opgraderingen af den palæstinensiske repræsentation til ambassadestatus havde sikret sig, at der var et parlamentarisk flertal bag den beslutning.
Jeg spørger selvfølgelig, fordi det nu senere er kommet frem, at det sådan set fordrer lovgivning.
Jeg tror, at det er et faktum, som forbigik de flestes opmærksomhed, dengang udenrigsministeren – det var vist fra Finland og et par dage forud for SF's landsmøde – proklamerede, at nu havde regeringen besluttet, at der fandt den her opgradering sted.
Villy Søvndal (SF), 2013-05-21:
Jeg kan nu ikke forstå, hvis det er forbigået nogens opmærksomhed, eftersom der den 15. november var et møde i Udenrigspolitisk Nævn, hvor jeg orienterede Nævnet om, at vi fælles mellem Udenrigsministeriet og Justitsministeriet vil lave et udredningsarbejde for at finde ud af, hvilke lovgivningsmæssige implikationer det ville have, hvis man skulle sikre en opgradering af den palæstinensiske ambassade .
Så jeg synes, at det lå helt klart efter mødet i Nævnet, at det var det, regeringen arbejdede på.
Så er det klart, at vurderingen har været, at den mest sikre vej at betræde er at lave et lovforslag, og så er det jo ligesom ved alle andre lovforslag, at regeringen fremsætter et lovforslag, som Folketinget derefter behandler.
Sådan foregår det stort set hver gang, der vedtages noget her i Tinget.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-05-21:
Det er jeg relativt godt bekendt med, men det var jo ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte om, hvorvidt udenrigsministeren forud for udenrigsministerens proklamation om, at man opgraderer den palæstinensiske repræsentation, så den får ambassadestatus – det var noget, der i medierne blev fremstillet som en de facto-besluning, og det afstedkom i øvrigt også, hvis jeg ellers er orienteret rigtigt, at den palæstinensiske repræsentant blev modtaget på SF's landsmøde, som var ganske få døgn efter – havde sikret sig, at der var et flertal, der var parat til at bære det her lovforslag igennem.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål afledt af det første er: Hvorfor blev det ikke klarlagt i forbindelse med kommunikationen, at det her sådan set forudsætter lovgivning i Folketinget?
Villy Søvndal (SF), 2013-05-21:
Jeg synes, at det, der stod meget klart også i forbindelse med udmeldingen, var, at regeringen havde truffet en beslutning.
Og igen er jeg helt sikker på, at hr. Løkke Rasmussen er helt opmærksom på, hvordan regeringer træffer beslutninger, nemlig ved, at man starter med at gøre sit eget grundlag klart, og regeringens grundlag er, at vi ønsker en opgradering af den palæstinensiske ambassade her .
Så var der mellemspillet med vurderingen af, om det her forudsætter lovgivning, og efter en vurdering var svaret ja.
Så er det klart, at så er næste skridt, at man lovbehandler det, ligesom man lovbehandler alle andre forslag.
Og der er det min bestemte vurdering, at det her vil kunne samle et flertal i Folketinget.
Søren Pind (V), 2013-05-21:
Jeg synes, der er megen logik i – når nu det tager sig ud, som om regeringen har truffet en beslutning over for en repræsentation og et selvstyre, og udenrigsministeren har også selv bekræftet, at regeringen har truffet en beslutning – så også at sikre sig, at den pågældende beslutning, altså det pågældende lovforslag, når det nu overraskende viser sig, at regeringen påtænker at gennemføre et lovforslag om det, nyder parlamentarisk opbakning, og i øvrigt at række hånden ud til de partier, som gennemgående bærer dansk udenrigspolitik.
Har udenrigsministeren og regeringen gjort det i den her sammenhæng?
Villy Søvndal (SF), 2013-05-21:
Jeg mener bestemt, at vi har rakt hånden ud.
Det er jo grunden til, at vi orienterede Nævnet den 15. november – det var for at sikre, at det ikke kom som nogen overraskelse.
Og det er klart, at vi har et ønske om at have et bredt samarbejde i dansk udenrigspolitik.
Jeg tror selv, at det er det, der bærer længst igennem.
Jeg er også helt sikker på – jeg kan ikke forestille mig andet, men det må hr. Søren Pind jo svare på – at Venstre formentlig også vil støtte en opgradering af en palæstinensisk repræsentation ud fra samme logik som den, jeg har fremført, nemlig at det er helt afgørende i den nuværende proces at støtte den moderate del af palæstinenserne, altså dem, som er villige til at sætte sig til et forhandlingsbord og finde frem til en forhandlet løsning.
Benny Engelbrecht (S), 2013-05-21:
Det er faktisk sådan, at der, som jeg også nævnte, fra Finansrådets side blev udstedt en henvisning til deres henstilling fra den 13. september 2010, og det er faktisk den henstilling, som den bemeldte artikel handler om.
Det er sådan set også det, der har været den udløsende årsag til, at vi overhovedet har haft sådan en diskussion herhjemme, altså fordi der netop er nogle danske pengeinstitutter, som ikke lever op til den henstilling, som Finansrådet kom med i 2010.
Man kan jo så konstatere, at der heldigvis er en række pengeinstitutter, som gør det, og spørgsmålet er selvfølgelig også, hvad man kommer ud med i sidste ende fra den arbejdsgruppe, der sidder på nuværende tidspunkt.
Jeg er da i hvert fald ret sikker på, at der også i fremtiden vil være pengeinstitutter, som vil gøre det fuldstændig kvit og frit, men det er klart, at når der er pengeinstitutter, som ikke lever op til en henstilling fra Finansrådet, så giver det jo alt andet lige anledning til en ret stor bevågenhed, må man sige.
Villy Søvndal (SF), 2013-05-21:
Jeg mener, og det er også det, jeg har argumenteret for, at vi kan gøre det stærkere.
Det afgørende i det her spørgsmål er at få de europæiske lande til at bevæge sig samtidigt.
Det er det, vi arbejder for, og det er derfor, vi ønsker at tage så stærkt et skridt som muligt, og det vil efter vores opfattelse være et fælles europæisk skridt.
Frank Aaen (EL), 2013-05-21:
I januar læste jeg i Søndagsavisen, at hr. Benny Engelbrecht udtalte, at man skal kunne hæve sine penge kvit og frit.
Er det citat korrekt, og er det stadig væk gældende holdning?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-05-21:
Nej, det synes jeg sådan set ikke.
Jeg vil også godt takke hr. Peter Skaarup og forslagsstillerne for at tage forslaget frem og foreslå ting og sager, men det må altid være en afvejning af, hvad vi hver især kan stå inde for.
Jeg kan ikke stå inde for at stemme for et forslag, som muligvis er på kant med grundlovens § 79.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-21:
Nej, det tror jeg ikke der er nogen i Folketinget der kan stå inde for, altså at gennemføre noget, der er på kant med grundloven.
Men der er jo et stort flertal i Folketinget, der i sin tid har vedtaget loven om at kunne lukke rockerborge, opløse rockerklubber, og derfor er det vel relevant nok at diskutere, om den lov, vi i sin tid vedtog i Folketinget, er fulgt med tiden.
Dengang var afsættet, at der var nogle rockerklubber – og nu har vi så ikke bare rockerklubber, der er i konflikt, men også rockerbander og indvandrerbander, der er i konflikt – og så megen konflikt, at man var nødt til at stoppe op de steder og lukke rockerborgene, når der var risiko for, at der kunne komme missiler i luften og skyderier i nærheden af de beboelsesejendomme, der var tæt på.
Nu har vi en anden situation.
Nu har vi rundtomkring i landet – og jeg kunne næsten nævne alle de større byer – rockerborge og forsamlingssteder for organiserede kriminelle, der bare lever frit.
De kan ikke lukkes.
Borgmestre kan ikke lukke dem, politiet kan ikke lukke dem.
Er det ikke et problem?
Er det ikke noget, regeringen burde kigge på i stedet for sådan at afvise det på forhånd?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-05-21:
Jeg synes jo, at hr. Peter Skaarup har en pointe langt hen ad vejen.
Altså, det er en meget, meget alvorlig sag, og jeg kender også til frustrationerne fra mange af de borgere, for ligesom de henvender sig til hr. Peter Skaarup, henvender de sig også til mig – for vi er begge to retsordførere.
Derfor synes jeg jo heller ikke, at man skal sidde stille som regering, og jeg synes sådan set, at man en gang imellem her i debatten glemmer, at der er blevet gennemført rigtig mange initiativer og videreført mange af de initiativer, som også kom fra den tidligere regering.
Så jeg synes sådan set, at der sker noget i den her sag.
Men jeg vil godt igen takke hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti for at komme med forslag på det her område.
Vi vil altid gerne drøfte dem.
Vi er sådan set med på at kigge på alle tænkelige forslag.
Men det er klart, at når man fremsætter et forslag, som rejser en række spørgsmål om menneskerettigheder og grundloven, er det, at vi nok begynder at trække en smule i nødbremsen fra radikal side.
Tom Behnke (KF), 2013-05-21:
Forslaget er såmænd også stillet af De Konservative, og det står vi gerne ved.
Jeg vil gerne stille hr. Jeppe Mikkelsen et spørgsmål, for jeg kan forstå, at det, som er De Radikales argument for ikke at støtte forslaget, er, at der er skabt tvivl om, om det er i strid med grundlovens § 79.
Betyder det så, at når den tvivl er forsvundet, altså når vi nu spørger ministeren skriftligt under udvalgsbehandlingen, og det så bliver godtgjort, at det sådan set ikke vil være i strid med grundloven, så er Det Radikale Venstre klar til at støtte forslaget?
Peter Skaarup (DF), 2013-05-21:
Det var en ret kort ordførertale, og det var ikke en så positiv ordførertale om det her forslag som den, den socialdemokratiske ordfører fremdrog,
synes jeg.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om Det Radikale Venstre ikke er enig i det, som den socialdemokratiske ordfører sagde for lidt siden, nemlig at der ikke er nogen køer, der er hellige, og at man er klar til at kigge på alt, også at udvide muligheden for at lukke rockerborge.
Er Det Radikale Venstre uenig i de bemærkninger?
Tom Behnke (KF), 2013-05-21:
Det er jo interessant, at det nu bliver udlagt som værende et hypotetisk spørgsmål.
Betyder det så i sig selv, at Det Radikale Venstres argument for at afvise forslaget var hypotetisk?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-05-21:
Det vil jeg ikke mene, men jeg synes, at vi i hvert fald bevæger os på en smal sti med det her forslag, og spørgsmålet er så, om man træder ved siden af og kommer til at overtræde nogle konventioner og eventuelt vores fornemste juridiske dokument i dette land, nemlig grundloven.
Så jeg kan i hvert fald ikke se mig selv i øjnene og gå videre med noget af forslaget, før der er afklaret nogle ting i forhold til det.
Mette Boye (SF), 2013-05-21:
Tak for ordet, hr. formand.
Det vil betyde, at politiet får mulighed for at forbyde en person ophold i bestemte områder og konkrete ejendomme, også selv om personen ikke udgør en reel fare for de omkringboende borgere, men alene på grund af en adfærd, der skaber utryghed.
Det er altså det, vi diskuterer her i salen i dag.
Problemet er nemlig alvorligt, og der er ikke nogen tvivl om, at der er behov for, at vi overvejer forskellige tiltag for at komme bandekriminalitet til livs.
Jeg vil dog, som det også er sket fra nogle af de andre ordføreres side, starte med at henvise til, at det altså for 10 år siden var Justitsministeriets interne vurdering, at det ville give anledning til betydelig tvivl om, om den foreslåede lovgivning var forenelig med bl.a. grundlovens § 79 om forsamlingsfrihed og bestemmelsen om forsamlings- og foreningsfrihed i artikel 11 i den europæiske menneskerettighedskonvention.
Derfor blev lovforslaget dengang ikke førstebehandlet.
Og den vurdering, altså om forslagets gangbarhed i forhold til vores grundlov og de europæiske menneskerettigheder, er jo oplagt helt central i forhold til at vurdere, om det her lovforslag skal genfremsættes.
Af den grund kan SF ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Når det er sagt, vil jeg også gerne pege på, at regeringen har taget en række initiativer til netop at bekæmpe bandekriminalitet og rockerkriminalitet.
Regeringen er i samarbejde med politiet, anklagemyndigheden og Kriminalforsorgen i gang med en bred gennemgang af området, hvor vi afsøger den bedste indsats i forhold til netop bandeog rockerkriminaliteten.
Jeg vil også gerne fremhæve, at SKAT og politiet som bekendt gennem en årrække har samarbejdet om at ramme bande- og rockermedlemmer på det økonomiske udbytte.
For mig at se er det faktisk et godt eksempel på et koordineret samarbejde mellem de relevante aktører.
Når vi diskuterer bande- og rockerkriminalitet, er det for SF afgørende, at indsatsen over for bandekriminalitet går på to ben.
Det styrkede retshåndhævende arbejde må kompletteres af omfattende og forebyggende tiltag.
Vi bliver nødt til både at have en kortsigtet og en langsigtet strategi, og i den forbindelse vil jeg gerne fremhæve regeringens exitstrategi.
Det er nemlig vigtigt, at vi hjælper de personer, som faktisk gerne vil forlade det kriminelle miljø.
Den her exitstrategi har fået en del kritik, vi er ikke i mål med det endelige program, og derfor evaluerer vi indsatsen og forsøger at få svar på, hvordan vi kan gøre det endnu bedre, men indsatsen er afgørende.
Jeg vil gerne afsluttende gøre det helt klart, at i SF vil vi arbejde hårdt for at bekæmpe de kriminelle bande- og rockergrupper.
Vi bliver i vores overvejelser og tiltag nødt til at holde os for øje, hvad det er, der virker.
Det gør den præventive indsats, og derfor skal vi styrke den.
Samtidig skal vi også gøre noget her og nu, og det mener jeg at vi gør i regeringen og at vi skal fortsætte med.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-21:
Jeg bemærkede, at SF's ordfører sagde, at formanden for Retsudvalget og SF's sædvanlige ordfører ikke kunne være her, men jeg synes alligevel lige, at jeg vil stille et spørgsmål, og så er det jo frit, om man kan svare på det.
Det, vi er optaget af i Dansk Folkeparti, er, at der rent faktisk sker noget i forhold til de beboere, der virkelig mærker en høj grad af utryghed, fordi de har et tilholdssted for nogle kriminelle personer som deres nabo.
Og vi har fremsat et forslag her lig det, som Socialdemokraterne tidligere har fremsat,
fordi vi kan se, at her kunne være et redskab, et værktøj, til at kunne lukke nogle af de borge, der virkelig skaber den her utryghed.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge SF's ordfører: Hvis nu ikke man mener, at det her er de vises sten, af forskellige grunde, hvad vil man så selv foreslå der bliver gjort, som kan hjælpe de beboere, der jo har haft de her problemer i årevis og stadig væk har dem?