runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vivi Kier (KF), 2010-11-04:
Ja, vi plejer at opfylde det, vi lover, men det er ikke indskrevet i noget regeringsgrundlag, så derfor har det ikke være et løfte, vi kunne leve op til.
Jeg har jo også set, at selv De Radikale en gang imellem oplever, at der opstår nogle andre situationer, hvor man er nødt til at tænke nyt og gøre tingene på en anden måde.
Det er altså det, vi har gjort her, fordi vi har anset det for nødvendigt at rette op efter krisen.
Regningen på krisen har vi betalt, og derfor har vi indført en egenbetaling på det her område.
Lone Dybkjær (RV), 2010-11-04:
Indtil videre er skattelettelserne ufinansierede.
Om de kommer i hus på et tidspunkt, vil vise sig, men indtil videre er de ufinansierede.
Og det er jo ganske elegant, når der er et valg inden, hvor folk tror at de er finansierede.
Det andet, jeg vil sige, er, at det forlig, der er lavet, i hvert fald ikke er bredt.
Det er et par og 90 mandater, og det er ikke sådan, hvad vi normalt siger er et bredt forlig.
Det tredje, jeg vil sige, er, at fru Carina Christensen ikke var en tilfældig ordfører, dengang hun sagde, at der skulle være flere muligheder for at få kunstig befrugtning.
Hun var faktisk familieretsordfører for De Konservative på det tidspunkt, og det gik De Konservative til valg på.
Der er i hvert fald en hel del mennesker, der har ment, at det var sådan, de kunne forstå det, at der var tale om et løfte, fordi det var et regeringsmedlem, der gav løftet, og oven i købet et regeringsmedlem fra De Konservative, som jeg tror praler af at holde det, de lover.
Det, jeg vil spørge om, er: Fru Vivi Kier siger, at det ikke er en lidelse.
Julie Skovsby (S), 2010-11-04:
Nu er det jo ikke en tidligere socialdemokratisk ordfører, der står på talerstolen lige nu.
Det er Venstres sundhedsordfører, og Venstres sundhedsordfører sagde jo så sent som i marts i år, da der var tale om, om der skulle være mere brugerbetaling på sygehusene, at det ville man ikke: »Det bliver ikke med Venstres stemmer, lyder den korte melding fra sundhedsordfører Birgitte Josefsen«.
Det stod i Nordjyske Stiftstidende den 21. marts 2010.
Så når nu vi hører, at det har man ingen intentioner om nu, jamen hvordan ser det så ud næste år, i marts måned?
Hvad er det, der bliver det næste område?
For nu åbner man op, det er et historisk brud med, at der ikke er brugerbetaling på de danske sygehuse.
Jeg synes, ordføreren skylder os et svar.
Jonas Dahl (SF), 2010-11-04:
Jamen jeg synes, det er tankevækkende, at ordføreren sådan set står her og anerkender, at nu er der visse sygdomme, man ikke kan få behandling for i Danmark, lige så vel som ordføreren sagde, at det jo kunne være, der kommer andre steder i sundhedsvæsenet, hvor der vil være brugerbetaling. Det kunne man ikke stå her og love, men det er jo meget tydeligt, at det åbenbart er det, der er de borgerliges dagsorden eller i hvert fald VK's dagsorden her i dag.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren: Tror ordføreren, at indførelsen af brugerbetaling for kunstig befrugtning vil medføre et faldende børnetal, som vi bl.a. har set det i Tyskland og også i andre lande omkring os?
Tror Venstres ordfører, at brugerbetaling for kunstig befrugtning vil medføre et lavere børnetal næste år?
Birgitte Josefsen (V), 2010-11-04:
Jeg kan sige til det sidste, at det har vi ikke nogen intentioner om, men hvad der kommer fremadrettet, om 10 eller 15 år, af politiske budskaber på sundhedsområdet, kan jeg ikke stå her og svare på.
Men jeg kan sige, at jeg har været i Folketinget i så lang tid, at jeg har oplevet, at Socialdemokratiet har haft en sundhedsordfører, der gik ud og plæderede for, at man skulle betale for at gå til lægen, altså at vi, hver eneste gang vi skulle ned til lægen, skulle betale 100 kr. Så det er jo ikke en tankegang, der ligger særlig fjernt fra Socialdemokratiet, kan jeg i hvert fald konstatere, altså at man skal have penge op af lommen, når man skal besøge sundhedsvæsenet.
Der har vi fra Venstres folketingsgruppes side til gengæld sagt, at det princip hylder vi ikke.
Peter Madsen (V), 2010-11-04:
Nej, det tror jeg ikke.
Jeg tror, at måden, vi kommer gennem krisen på, er at gennemføre regeringens genopretningspakke.
Per Clausen (EL), 2010-11-04:
Jeg vil bare spørge ordføreren, om han ikke er enig med mig i, at hvis en familie kommer i den situation, at deres barn bliver alvorligt sygt, og får at vide, at den mulighed, de har for at passe barnet selv, kan de selvfølgelig få tilskud til, men de skal bare være klar over, at hver måned mister de måske 5.000 kr. i indkomst, vil det forstærke den krise, en sådan familie er i.
Peter Madsen (V), 2010-11-04:
Nu er det sådan, at der rent faktisk ikke har været andre ydelser, hvor der ikke var noget som helst til indkomsterstatning, hvor der ikke var noget som helst loft, sådan som der har været i denne ordning.
Så har vi da om nogle år en endnu større trussel mod velfærdssamfundet.
René Skau Björnsson (S), 2010-11-04:
Man smadrer bare økonomien i rigtig mange familier fremover, fordi familien har et barn, der lige pludselig får et handicap, og hvor man bliver nødt til at sige, at der ikke er nogen behandlingstilbud.
Kommunen kan ikke stille døgninstitution til rådighed, så må mor eller far blive derhjemme, og de mister en indtægt, voldsomt mange penge hver eneste måned.
Det er jo ikke lang tid siden, vi i Skatteudvalget fik et svar fra skatteministeren, der sagde, at i gennemsnit har de 1.000 rigeste i Danmark alene i år fået 305.000 kr. i skattelettelse.
Jeg synes ikke, regeringen kan være det bekendt.
Peter Madsen (V), 2010-11-04:
Jo, men begrundelsen for at lave den her ordning er naturligvis ikke, at der er andre ordninger i andre lande.
Den er en del af genopretningspakken, og når det her er gennemført, vil Danmark stadig væk have den nok bedste ordning i hele verden.
Den danske ordning er jo også stadig væk en af de bedste i verden.
Jeg vil gerne høre, om spørgeren kender til ordninger i andre lande, som er bedre end den, vi har i Danmark.
Det synes jeg også man skal tage i betragtning.
Jeg mener faktisk, at vi har en rigtig god ordning også fremover, og at der er mulighed for at indrette sig på de nye vilkår.
Meta Fuglsang (SF), 2010-11-04:
Men dem, jeg spørger til, er dem, som er så uheldige at få et meget sygt eller handicappet barn efter 1. januar 2011, altså en familie, som står i en situation, som vi har set beskrevet i forskellige konkrete eksempler, hvor man f.eks. har et barn, der bliver ramt af en alvorlig kræftsygdom.
En familie, hvor barnet er afhængigt af at kunne blive passet hjemme, og hvor der mere eller mindre fra den ene dag til den anden er et behov hos den familie for at kunne være hjemme med det syge barn.
Peter Madsen (V), 2010-11-04:
Ja, jeg mener faktisk, at der bliver givet en mulighed for, at de, der er i ordningen i dag, fortsætter på den nuværende ordning, mens den nye ordning kommer om så lang tid, at man har mulighed for at planlægge – så ja.
Meta Fuglsang (SF), 2010-11-04:
Og de, der er omfattet af ordningen nu, vil så ikke blive berørt af det. Mener ordføreren, at en familie, der med ret kort varsel eller pludseligt bliver ramt af så alvorlig sygdom, at man har brug for de her regler, med rimelighed kan indrette sin tilværelse økonomisk med den ændring, der er foreslået her?
Peter Madsen (V), 2010-11-04:
Med lovforslaget lægger vi et loft over, hvor høj en ydelse kommunerne skal udbetale for tabt arbejdsfortjeneste.
Vi skaber en større ensartethed i vilkårene for at få udbetalt tabt arbejdsfortjeneste, fordi loftet fastsættes, så det stemmer overens med det, der gælder for orlovsydelsen ved pasning af nærtstående med handicap eller alvorlig sygdom.
Som reglerne er i dag, får den mor eller far, der passer barnet, fuld kompensation for sin tabte arbejdsfortjeneste, uanset om årsindkomsten er 100.000 kr. eller 1 mio. kr.
Med forslaget fastsættes et loft over ydelsen på ca. 253.000 kr. om året for ansøgninger, der indgives efter den 1. januar 2011.
Selv med dette loft er Danmark et af de lande i verden, der yder den største hjælp og giver det højeste tilskud.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at forslaget har vakt bekymring blandt familier, der i dag får udbetalt tabt arbejdsfortjeneste.
Det er derfor meget vigtigt for mig at slå fast, at de ændringer, vi indfører med lovforslaget, ikke på nogen måde kommer til at berøre familier, der i dag modtager ydelsen, uanset om man har fået den udbetalt i 2 dage i 2010 eller hele året.
Det samme gør sig gældende, hvis forældrene efter den 1. januar vælger at dele den tabte arbejdsfortjeneste mellem sig eller beslutter at lade ydelsen overgå fra den ene forælder til den anden.
Disse familier har indrettet deres økonomi efter de gældende regler, og derfor mener vi heller ikke, at det vil være rimeligt, at de omfattes af den nye ordning.
Det betyder, at de kompensationsydelser, der gives i dag til f.eks. boligindretning og hjælpemidler, fastholdes uændret.
Lovforslagets anden del justerer tilskuddet til de privat udleverede høreapparater, så det harmonerer bedre med prisudviklingen på apparaterne.
Det betyder helt konkret, at vi sænker tilskuddet med 10 pct. fra 6.230 kr. pr. høreapparat til 5.607 kr. pr. apparat og fastfryser beløbet i 3 år.
Ændringen vil gælde for ansøgninger, der indgives efter den 1. januar 2011.
Baggrunden er, at det offentlige tilskud til private høreapparater er steget væsentlig mere end priserne på høreapparater.
Fra 2002 til 2009 er tilskuddet øget med 20 pct., mens det offentliges priser for indkøb af apparater i samme periode alene er steget med ca. 10 pct.
Det vil fortsat være helt op til den enkelte bruger at vælge, hvorvidt man vil benytte sig af det offentlige tilbud eller foretrækker en privat leverandør.
Ændringen påvirker således ikke brugernes frie valg.
Venstre kan på baggrund af dette slutte op om lovforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-04:
Jeg mener, at SKAT skal have de nødvendige ressourcer, for at man kan løse de opgaver, som Folketinget pålægger SKAT, og som ministeren er med til at udstikke retningslinjerne for.
Det er også derfor, at der i det finanslovforslag, som bliver forhandlet nu, er lagt op til, at SKAT får flere penge i 2011, end der var lagt op til tidligere, og det er også derfor, at Finansudvalget har givet en ekstra tillægsbevilling for 2010.
Så vi er i den situation, hvad enten man kan lide det eller ej, at SKAT i øjeblikket har flere ressourcer, end der var lagt op til for et år siden.
Per Clausen (EL), 2010-11-04:
Det vil sige, at det, hr. Peter Madsen siger til de familier, som i de kommende år vil opleve, at deres barn bliver alvorligt sygt, måske dødssygt, og som bliver nødt til at leve med en indkomst, der er 5.000-10.000 kr. lavere om måneden end den, de har haft indtil nu, bare er: Det skal I ikke være kede af, I skal ikke lade jeres familieliv ødelægge af det, for I skal trøste jer med, at I bærer en stor del af byrderne for at løse genopretningen efter VKO-regeringens skattelettelser til de rigeste.
Det er det, hr. Peter Madsen siger til de mennesker, der bliver hårdt ramt personligt og derefter også økonomisk.
Peter Madsen (V), 2010-11-04:
Det, man kan sige, er, at den danske ordning fortsat nok vil være den bedste i verden, at der er rigtig god tid til at indrette sig på de nye vilkår, og at den bedste garanti for, at vi fortsat kan have gode velfærdsordninger i Danmark, er at følge den økonomiske politik, som regeringen lægger frem.
René Skau Björnsson (S), 2010-11-04:
Hvis Socialdemokraterne havde sådan et forslag, måtte Venstres ordfører meget gerne høre det.
Vi har et finanslovforslag for næste år, der siger, at vi vil tilbageføre det her.
Vi ønsker ikke at lave den her voldsomme forringelse i forhold til forældre, der har børn med handicap.
Og hvis vi engang skulle indføre noget, ville loftet være væsentlig højere, og så ville det også ske efter en ordentlig og god diskussion med de forskellige partier i Folketinget, men så sandelig også med patientorganisationer og forældre til børn med handicap, for at kunne finde en fornuftig løsning.
Peter Madsen (V), 2010-11-04:
Det er jo interessant, at det er, når vi får foreholdt Socialdemokratiets politik fra 2007, hvor socialordføreren sagde, at det kunne være fornuftigt at sætte en øvre grænse for, hvor meget forældre kan blive kompenseret, at man siger, at det kan der også godt være.
Men hvorfor kan vi så ikke få noget at vide om, hvad den grænse skal være?
Regeringen har lagt et forslag frem, men hvad går Socialdemokraternes forslag ud på?
Hvorfor kan vi ikke få noget at vide om det?
René Skau Björnsson (S), 2010-11-04:
Vi siger, at det er fuldstændig absurd og usselt, at det her loft skal ligge så lavt, fordi der ikke er nogen helt almindelige familier, der vil kunne leve med det her loft.
Vi er så også opmærksomme på, at der er enkelte – ministeren har været rigtig god til at finde to eksempler frem, der er blevet serveret til aviserne – der har fået meget store udbetalinger fra statens side eller kommunernes side.
Der har vi så sagt: Lad os se på, om der skal være et loft.
Men vi bliver nødt til at indgå forhandlinger og blive indkaldt til møder og ikke bare reagere ud fra, hvad regeringen lige fremlægger og har tænkt sig at gøre for at finansiere de skattelettelser, de har givet til de rigeste i det her land.
Vivi Kier (KF), 2010-11-04:
Nu håber jeg ikke, at jeg skal tages til indtægt for, hvad jeg mener, der er lidt eller meget.
Men jeg synes, at når Socialdemokraterne tilbage i 2007 selv har skrevet og sagt, at man mener, at der godt kan være sund fornuft i at indføre et loft over tabt arbejdsfortjeneste, så synes jeg faktisk, at ordføreren er nødt til at sige, hvor loftet så skal ligge.
I dag står man i sin tale og siger, at det er helt urimeligt, og at man ikke vil være med til det.
Når man så bliver forelagt, at man rent faktisk tidligere i partiet har ment noget lignende, så må man have en idé om, hvor det loft skal ligge henne.
René Skau Björnsson (S), 2010-11-04:
Jeg er ikke blevet inviteret til forhandlinger på det her område.
Det er vi ikke blevet indbudt til.
Jeg siger bare, at det ikke er rimeligt at lægge et loft, der er så lavt, at der ikke er nogen almindelige lønindkomstfamilier i det her land, der kan få økonomien til at hænge sammen.
Ministeren har jo selv udregnet, at det her i gennemsnit for nogle familier vil komme til at betyde 1.200 kr. om måneden.
Det er muligt, at ministeren og fru Vivi Kier ikke synes, at 1.200 kr. om måneden er ret mange penge, men jeg skal hilse og sige, at for helt almindelige familier er 1.200 kr. om måneden rigtig mange penge ikke at have til rådighed til de andre børn og til familien, fordi man ødelægger den her ordning.
Vivi Kier (KF), 2010-11-04:
Jamen jeg lyttede meget opmærksomt, synes jeg, til ordførerens tale.
Han sagde, at det her var helt urimeligt, og brugte også andre ord om det her forslag.
Så vil jeg gerne spørge: Hvor synes Socialdemokraterne loftet skulle ligge?
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-11-04:
Tak for svaret.
Vi fik i går at vide, at der skal bruges nogle ekstra skattemedarbejdere til at lave en ekstra indsats mod folk eller firmaer, der snyder i skat bl.a. i skattelylande.
Der skulle afsættes ekstra 75 skattemedarbejdere.
I den her lovgivning bliver der lagt op til, at det er to ekstra årsværk, der også skal bruges på det.
Det kan godt være, at to ekstra årsværk ikke er ret meget, men når man lægger det sammen med 75 medarbejdere, så synes jeg, at vi begynder at komme dertil, hvor det må gøre ondt for den enkelte medarbejder i SKAT.
Mener skatteministeren ikke, at der samlet set skal tilføres ekstra ressourcer til SKAT, for at de kan løfte de her opgaver?
René Skau Björnsson (S), 2010-11-04:
Socialdemokraterne tænker rigtig langt.
Det er også derfor, at vi i samarbejde med SF har fremlagt en plan for, hvordan vi skal få landets økonomi på fode igen med »En Fair Løsning« og »Fair Forandring«, hvor vi jo finder pengene også til det her område.
Vi siger, at det her vil vi ikke være med til.
Vi vil ikke være med til den her voldsomme nedskæring på området.
Vi vil gerne tage diskussionen om, hvorvidt der skal være et loft, men det her loft er alt, alt for lavt, urimelig lavt.
Martin Henriksen (DF), 2010-11-04:
Jeg synes, at det er uanstændigt, at man, lige siden genopretningspakken blev aftalt, har kørt på, at vi ikke kunne indføre et loft på det her område, fordi det var uanstændigt, det var upassende, det kunne vi simpelt hen ikke være bekendt, når Socialdemokraterne selv for 3 år siden har været ude at sige, at der kunne være fornuft i at indføre et øvre loft.
Det synes jeg er urimeligt – jeg synes virkelig, det er urimeligt, at man på den måde fremhæver sig selv som nogle, der aldrig kunne finde på at indføre et loft, når man selv har været ude at foreslå det.
Vi har jo faktisk forsøgt at sikre de familier, der har de laveste indkomster, ved at sætte loftet der, hvor vi har sat loftet.
Så må vi altså også bare konstatere, at det jo er tom snak, når man siger fra Socialdemokraternes side – jeg synes også, at det er latterligt at inddrage det i en debat som den her – at det skulle være nogle skattelettelser, der er skyld i, at vi gør det her.
Altså, sagen er den, at Socialdemokraterne ikke vil hæve skatterne igen – eller det vil man jo så, for ellers hænger det ikke sammen, ellers hænger argumentationen jo ikke sammen.
Man siger, at der er kommet skattelettelser, og derfor bliver man nødt til at gøre det her, men man vil ikke selv være med til at hæve skattelettelserne og derved kommer der et hul i statskassen.
Hvis ikke man i tide går ind og laver en genopretningspakke, der får sikret, at vi på sigt kan have styr på dansk økonomi, så bliver man jo nødt til at lave noget, som på sigt er endnu mere drastisk over for de udsatte borgere i samfundet.
Så langt tænker Socialdemokraterne ikke.
René Skau Björnsson (S), 2010-11-04:
Det er jeg dybt uenig med hr. Martin Henriksen i.
Vi siger jo, at det her loft er urimelig lavt.
Det er et meget lavt loft.
Vi er med på at tage en diskussion om, hvorvidt der overhovedet skal være et loft, men at sætte et loft, der er så lavt, at en familie ikke kan få økonomien til at løbe rundt, så de bliver ramt rigtig hårdt på økonomien, vil vi ikke være med til, og specielt ikke i en situation, hvor det sammenstilles med genopretningspakken, som hr. Martin Henriksen jo støtter.
Man giver massive skattelettelser til nogle af de rigeste herhjemme, og man finder så pengene ved nedskæringer over for nogle af de her familier, der ud over at have fået et handicappet barn så også skal rammes på økonomien.
Det synes vi er uanstændigt.
Martin Henriksen (DF), 2010-11-04:
Der er ikke nogen, der er uenige i, at det her er rigtig svært, og at det kan være utrolig vanskeligt at forestille sig, hvordan det må være at have et handicappet barn og skulle håndtere det.
Derfor synes jeg, at det er urimeligt, at man nu står her i dag og siger, at det her med et loft på en måde er at være ondskabsfuld.
Man kravler højt op i træet, men glemmer, hvad man selv har været ude at sige før.
Det er urimeligt.
Peter Madsen (V), 2010-11-04:
Det må jeg sige er et spørgsmål, som jeg ikke er i stand til at besvare på stående fod, men det synes jeg da at vi skal se at få belyst under udvalgsbehandlingen.
Det her forslag ændrer ikke ved visitationsreglerne for, hvornår man kan komme ind i ordningen, og hvornår man ikke kan komme ind i ordningen.
Den vil stadig væk være så god, at jeg faktisk tror, at det ikke får den betydning, som spørgeren ligesom antyder.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-11-04:
Det, jeg så kan forstå på ministeren, er, at det er økonomien, der tæller højest, og ikke dyrenes velfærd.
Tak for det svar, så har vi i hvert fald fået det slået fuldstændig fast.
Jeg håber så også, at det er sådan, at hvis der under udvalgsarbejdet kan komme nogle flere argumenter på bordet for, at belægningsgraden faktisk skal nedsættes, som organisationerne skriver, ser ministeren velvilligt på det, og så får vi gjort noget ved det.
Så må jeg også sige, at det godt kan være, at det konventionelle landbrug bringer mange penge til landet, men der er jo også økologisk produktion, hvor der stilles høje krav til dyrevelfærden.
Det kunne jo være, at det måske var sådan, at regeringen skulle kigge lidt mere på muligheden for økologisk produktion og dermed også for bedre forhold for dyrene, i stedet for bare kun at tonse derudaf og kun tænke på, at det eneste, det drejer sig om, er at få nogle kroner i kassen og så være ligeglad med, hvordan både mennesker og dyr har det i vores samfund.
Lars Barfoed (KF), 2010-11-04:
Nej, men modsat hr. Christian H. Hansen tænker vi også på landbrugets økonomi.
Det er sådan set sådan, at vi her i landet har et meget vigtigt landbrugserhverv, som tjener mange penge hjem til Danmark.
Det er en del af grundlaget for, at vi kan have velfærd i det her land, nemlig at der er virksomheder, der tjener penge til Danmark.
Det hensyn skal vi jo også tage i betragtning, når vi lovgiver på det her område.
Men jeg sagde udtrykkeligt, at da der ikke foreligger noget forskningsmæssigt, der påviser, at den belægningsgrad, vi lægger op til, skulle have skadelige virkninger på kalkunerne, synes vi ikke, at der er nogen grund til at sænke den, for det vil have negative konkurrencemæssige effekter.
Så det er et afbalanceret hensyn, det er ikke kun af hensyn til erhvervslivet, det er også af hensyn til kalkunerne, for der er altså ikke forskningsmæssigt påvist nogen skadevirkninger med den belægningsgrad, som vi lægger op til her.
Og så er der ikke nogen grund til at ændre den.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-11-04:
Tak for det.
Der er jo dyreværnsorganisationer, både Dyrenes Beskyttelse og den anden store organisation DOSO, som nævner, at belægningsgraden simpelt hen er for høj i det lovforslag, som er kommet, og ministeren siger så: Jamen det gør vi af hensyn til producenterne, for vi vil ikke have, at det går yderligere ud over deres økonomi.
Lars Barfoed (KF), 2010-11-04:
Hr. René Christensen var jo inde på spørgsmålet om adgang til vand.
Jeg tror ikke umiddelbart, at der er problemer i den forbindelse, men det er jo noget, vi kan få udboret nærmere.
Vi har jo været inde på de problemstillinger i forhold til økologiske svin, hvor den diskussion om adgang til vand jo har verseret nogen tid.
Jeg tror ikke, at det gør sig gældende på samme måde her, men som sagt synes jeg, at vi skal få det undersøgt nærmere under udvalgsarbejdet.
Bjarne Laustsen (S), 2010-11-04:
Det andet spørgsmål går på økologi.
Med hensyn til det svar, man har givet, om, at man ikke har nogen bemærkninger til de kommentarer, der er i forhold til økologi, tror jeg, at det er meget vigtigt, vi får kigget på, hvordan forholdene er, for økologi er jo ikke omfattet af det her.
Derfor er det meget vigtigt for os at få kigget på, hvordan vi både kan have en økologisk slagtekalkunproduktion, og at der måske også er plads til at udvide den, for det er jo vigtigt at kigge på det i forhold til belægningsgraden – hvis flere lægger om, kan vi gøre det.
Derfor tror jeg, det er vigtigt, selv om lovforslaget ikke decideret handler om det her, at der kommer en mere udtømmende dagsorden: Hvad er der for nogle problemsæt i forhold til det, som økologerne rejser?
Det er ikke nok at sige, som der står i høringssvarene, at det har man ingen bemærkninger til.
Så der er meget behov for, at ministeren og systemet åbner op i forhold til at give en bredere orientering om, hvad det er for nogle forhold, således at vi kan have den produktion, fordi de bevisligt har bedre forhold med hensyn til dyrevelfærd.
Lars Barfoed (KF), 2010-11-04:
Det synes jeg da er et rigtig interessant tema at få belyst.
Der var også flere andre ordførere, som var inde på hele spørgsmålet om kontrol i forbindelse med trædepuder, og jeg synes, at det er noget, som egner sig til at blive belyst under udvalgsarbejdet.