runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2008-06-04:
Ja, lad os få gjort klart og få helt på plads fra starten af, at der med danmarkshistoriens suverænt største kommune- og velfærdsbudgetter nogen sinde ikke kan være tale om nedskæringer; det må være fuldstændig klart.
Det har jeg heller ikke hørt nogen forsøge at gendrive her på det sidste, så det er rart at få det konstateret, så der ikke længere er nogen tvivl om det.
Så er det også fuldstændig klart, at vi med Danmarks økonomi helt på, kan vi sige, kogepunktet, med højt aktivitetsniveau, høj beskæftigelse og lav ledighed, også har et meget stort fælles ansvar for at holde den samlede samfundsøkonomi på sporet, og det er lige præcis det, som det så også skal knyttes sammen med og bindes sammen med og kan holdes sammen på nu, så vi i fællesskab fastholder det ansvar og sikrer, at økonomien ikke koger over med store prisstigninger, inflation og andet til følge.
Derfor er det også kun rimeligt, at det med de budgetter, der nu er lagt, bliver sikret, at de bliver overholdt, og det er sådan set blot det, de her tre lovforslag går ud på.
Så man kan sige, at det er en hjælpende hånd til at sikre, at de budgetter, der er lagt, bliver overholdt.
Og derfor kan det jo også afvises, at der automatisk kommer en sanktion, en straf eller andet, for hvis man overholder de budgetter, der er lagt, jamen så kommer der ingen straf og ingen sanktioner; så enkelt er det.
Så lad os også lige få på plads i forhold til det med anlægsbudgetter, hvor der måske er sådan lidt forvirring om, hvorvidt der nu er anlægsstop eller det er et anlægsloft, at det er fuldstændig klart, at hvis vi ser på anlægsbudgetterne, også i kommunerne, vil vi se, at det er de største anlægsbudgetter, vi har nu nogen sinde, på ca. 17 mia. kr.
Så der er altså noget at arbejde med.
Og lad mig også lige minde om, at der sidste år, da budgetterne blev lagt, også var en række kommuner og en række borgmestre med en anden partifarve end den, jeg har, som efterfølgende selv gik ud og sagde: Det her er gode budgetter, det er budgetter, vi kan bruge til noget, dem kan vi lave regulære velfærdsforbedringer med hjemme hos os selv.
Derfor er det også kun rimeligt, at vi sikrer, at de nu bliver overholdt.
I forhold til de forskellige gode energiinvesteringsprojekter, der er, klimainvesteringsprojekter, der er, er det naturligvis gode investeringsobjekter, man skal holde fast i, men det, man nu skal have for øje, er, at man får lavet en god planlægning i sin egen kommune derhjemme og får sikret, at man får det med ind i de langsigtede planer.
Så man skal selvfølgelig holde fast i de gode og rentable projekter, man har, men få dem planlagt godt ind i aktivitetsniveauet, og der får man jo også chancen nu igen, når man skal i gang med at lave budgetterne for 2009.
Det tror jeg skal være den første del af det.
Rasmus Prehn (S), 2008-06-04:
Vi sagde direkte: Man er nødt til at vælge, der er ikke råd både til skattelettelser og til velfærd.
Regeringen slog ud med armene og sagde: Der er råd til det hele.
Det var jo regeringen, der ikke udviste rettidig omhu, det var regeringen, der ikke var ansvarlig.
Man lovede begge dele, men der var kun råd til den ene ting.
Det, vi siger nu, er: Lad os så mindske skaderne af, hvad regeringen har gjort, lad os da stå vagt om det kommunale selvstyre.
Hvorfor skal det kommunale selvstyre ofres på regeringens besparelsers alter?
Hvorfor er det, at kernevelfærden skal ofres på regeringens besparelsers alter?
For vi ser nu, at man er bange for en overophedning.
I øvrigt er overophedningen jo slet ikke den samme som sidste sommer, hvor regeringen slog meget mere ud med armene.
Men nu er man bekymret for en overophedning, og det er jo der, det skal overvejes, at der så er en sammenhæng mellem, at man giver skattelettelser med den ene hånd og lover velfærd med den anden hånd.
For de skattelettelser har jo været med til at skabe den her overophedning, og det er derfor, at det er regeringen, der får en bekymring nu i forhold til kernevelfærden.
Fra socialdemokratisk side synes vi ikke, at velfærden skal lide under det her.
Hr. Erling Bonnesen giver udtryk for, at naturligvis skal skolebørnene have de her nye renoverede skoletoiletter, naturligvis skal de det, Venstre har jo lovet det.
Men hvordan forklarer Venstres ordfører så, at situationen i kommunerne er den, at man i angst for at blive straffet af de her sanktioner er i fuld gang med at pille f.eks. renovering af skoletoiletter af de kommunale budgetter?
Ifølge Jyllands-Posten er det 72 pct. af landets kommuner, som foretager ekstraordinære besparelser midt i budgetåret simpelt hen som direkte konsekvens af det her lovforslag, simpelt hen fordi man er bange for at blive straffet.
Og det er jo ikke kun på skoletoiletter, det er på en række kernevelfærdsområder, at man går ind og sparer, det er også på idrætsfaciliteter, det er på cykelstier, det er med hensyn til reparation af huller i vejene; det er en række forskellige helt afgørende anlægsprojekter, som nu bliver pillet af budgetterne.
Tilmed er der også eksempler på, at man på serviceområdet går ind og laver ekstraordinære besparelser.
Hvordan forklarer Venstres ordfører det?
Liselott Blixt (DF), 2008-06-04:
Det drejer sig om hr. Jens Peter Vernersens angreb på Dansk Folkeparti om, at vi skulle have skiftet mening om kommunale læger.
Vores holdning i Dansk Folkeparti har altid været, at de kommunale læger er dem, vi helst ser undersøge vores børn på skolerne, men eftersom vi kan se, at 30 pct. af skolerne i landet ikke har haft nogen ordning, hverken med kommunale læger eller sundhedsplejersker, er der 30 pct. af børnene, som ikke har været til nogen undersøgelser.
Vi afskaffer ikke den her ordning, vi gør den fleksibel, og det betyder, at vi stadig væk regner med, at de kommuner, der har kommunale læger, fastholder deres kommunale læger, fordi det er dér, vores forebyggende indsats skal ske, men at de kommuner, der ikke kan få kommunale læger, lettere kan ansætte sundhedsplejersker, i stedet for at de som nu skal søge, om de kan få ansat en sundhedsplejerske.
Vi har en aftale med ministeren om, at det her bliver evalueret om ca. to år.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-06-04:
Først vil jeg godt gentage: Der blev givet meget, meget præcise meldinger til Ritzau, der blev refereret i Information, der blev refereret i Kristeligt Dagblad den 4. marts 2008, at Dansk Folkeparti var imod at fjerne skolelægerne.
Nu bliver skolelægerne fjernet, og det bliver de, fordi der den 9. marts blev indgået en aftale mellem finansministeren og Dansk Folkepartis finansordfører.
Lad mig så sige, at det beror på en misforståelse, når man taler om, at det er 30 pct. af børnene, der ikke har en skolelæge.
Det er rigtigt, at der er et større antal skoler, der ikke har en skolelæge, men antallet af børn er ikke 30 pct., det er kun 20 pct.
Det står fuldstændig klart og præcist beskrevet i lovforslaget.
Sådan er det.
Der er ikke nogen som helst tvivl om, at som lovforslaget er udformet, har kommunerne nu den mulighed.
Det er en mulighed, kommunerne har ønsket, og ministeren skriver klart og præcist, at kommunerne kan lave besparelser på den baggrund.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-06-04:
I vores del af verden dør 1 ud af 3.800 kvinder i forbindelse med graviditet og fødsel.
I Afrika syd for Sahara er det 1 ud af 16.
Over en halv million kvinder dør hvert år i forbindelse med graviditet og fødsel, 99 pct. af dem er i udviklingslandene.
70.000 kvinder dør hvert år som følge af usikre aborter.
Der er dog ingen, der har opnået den forbedring, som er nødvendig for at nå 2015-mål nr. 5 om reduktion af mødredødeligheden med to tredjedele frem mod 2015, og også delmålet om universel adgang til reproduktiv sundhed er langt fra at være nået.
Samtidig kræver hiv/aids-epidemien hvert år millioner af ofre.
Piger og unge kvinder er mest udsat for smitten, og tre fjerdedele af alle unge med hiv i Afrika er piger og unge kvinder.
Det er en uhyggelig udvikling, som har kolossale konsekvenser for de berørte samfund, hvor gennemsnitsalderen nogle steder er faldet til 40 år, og hvor den økonomiske og sociale udvikling trues af aids-epidemien.
Fra dansk side har vi traditionelt stået meget stærkt i kampen for seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder.
Danmark har en rettighedsbaseret tilgang til spørgsmålet, hvor kvinders ret til at bestemme over egen krop indebærer adgangen til præventionsmidler og sikre aborter.
Den tilgang er der bred politisk opbakning til herhjemme, men hvis man ser sig rundt omkring i verden, er det her virkelig noget, der kan skabe diskussion, og som der langtfra er enighed om.
Modstanderne af det frie valg - anti choice-bevægelsen, som den hedder - har desværre også haft held til at sætte sit præg på den europæiske scene, sådan at Europa ikke længere kan tale med en stemme, når det gælder seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder.
Det er ikke mindst derfor, at der er god grund til, at Danmark sætter sig i spidsen for at fremme seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder.
Her er befolkningsstrategien fra 2006 et godt redskab, og derfor er Folketinget også optaget af, at strategien bliver implementeret.
Vi har bedt udviklingsministeren om at gøre rede for, hvordan regeringen vil implementere befolkningsstrategien fra 2006, og for, hvordan vi fra dansk side kan bidrage til, at 2015-mål nr. 5 kan nås.
Jeg ser frem til ministerens besvarelse og til debatten.
Flemming Bonne (SF), 2008-06-04:
Det viser sig jo, at vi nu skal have den tredje debat om det her spørgsmål.
Det er der måske ikke noget at sige til, for det er jo det kommunale selvstyre, der står på spil, og det er også en væsentlig del af hele det danske demokrati, der er i spil.
Jeg hører nu Venstres ordfører sige, og jeg tror, at det er for femtende gang, at kommunerne har de største budgetter
nogen sinde
Der er også givet et godt svar heroppefra, nemlig at ligesom årstallet stiger, stiger budgetterne også.
Der er noget, der hedder lønog prisstigninger, og så er der i øvrigt det største udgiftspres på kommunerne nogen sinde, bl.a. som følge af en kommunalreform, som er uhyre vanskelig at implementere.
Jeg hører også Venstres ordfører sige, at energiprojekter da bare skal planlægges.
Men det, man må være klar over, er, at hvis man vil gennemføre de energiprojekter, der er aftalt i energiaftalen, og hvis de skal have fortrinsret frem for andre vigtige anlægsprojekter ude i kommunerne, er vi igen tilbage ved statsstyring.
Det her må handle om, at kommunerne har så stort et økonomisk og beslutningsmæssigt råderum, at de er i stand til at leve op til energiaftalen.
Når plejeboliger kan friholdes i lovgivningen, hvorfor kan energiprojekterne så ikke friholdes?
Driftsoverførslerne til institutionerne skal også bare planlægges!
Man skal overholde de budgetter, man har.
Selvfølgelig skal budgetterne da overholdes.
Vi har haft diskussionen før, men jeg gentager det gerne: De overførsler, som vi taler om, er altså på grund af et mindre forbrug fra de foregående år.
Det er forbrug, som skal udmøntes ude i nogle institutioner, som har nogle helt klare, planlagte mål for, hvad de penge skal bruges til.
Jeg er stadig væk fuldstændig uforstående over for den måde, som regeringen griber det her an på.
Er det staten, eller er det kommunerne?
Jeg er fuldstændig overbevist om, at kommunerne er bedre til at håndtere hverdagen og driften, end vi er herindefra.
Vi kender alle sammen KL's og kommunernes synspunkter.
De er helt klare i mælet, når de siger til os: Drop de her sanktioner, lad os komme tilbage til et ordentligt aftaleklima, hvor vi kan operere med henstillinger.
Kommunerne er selv i stand til at håndtere anlægsprojekter og overophedning på markedet.
Det er de selvfølgelig, fordi den overophedning, der foregår, jo ikke er ens alle steder i landet.
Der er mange steder, hvor der er luft til, at man kan lave flere projekter.
Kommunerne er også helt klare i mælet, når de siger: Hold fingrene væk fra adgangen til overførsler af driften til institutionerne; det er en væsentlig forudsætning for, at vi kan drive effektive, rationelle kommuner med en god økonomistyring.
Der er i virkeligheden mange grunde til at få taget de her lovforslag af bordet, men jeg hører ikke nogen meldinger om, at det overhovedet kan være aktuelt.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-06-04:
Det der begreb med, at vi ser helst, kommer man jo altså ikke langt med herinde.
Her drejer det sig om, hvad man stemmer om, og det, som man stemmer om, er lovforslaget.
På dansk betyder det selvfølgelig besparelser, det troede jeg var almindelig viden.
Det hjælper altså ikke, at man regner med.
Man skal vide, hvad man træffer beslutninger om.
Der er indgået en aftale mellem Dansk Folkeparti og regeringen i det her spørgsmål, og derfor er Dansk Folkeparti bundet.
Det synes jeg er ærgerligt.
Liselott Blixt (DF), 2008-06-04:
Hr. Jens Peter Vernersen forvrænger billedet, når han siger, at Dansk Folkeparti vil have de kommunale læger fjernet.
Som jeg sagde før, ser vi helst kommunale læger i de kommunale folkeskoler, men der er nogle steder, hvor der ikke kan ansættes kommunale læger, og der går vi nu ind for at lave en fleksibel ordning.
Kim Christiansen (DF), 2008-06-04:
Det, jeg godt kunne tænke mig lige at få fuldstændig klarlagt, er, at fru Hanne Agersnap jo siger, at SF vil have, at de her data skal være sikre, at man ikke ønsker misbrug, eller at folk kan blive hængt ud på nettet.
Det var jo derfor, at SF stillede et ændringsforslag om, at det kun er politiet, der har gang til de her data.
Det synes Dansk Folkeparti var en rigtig god idé, og derfor støttede vi det ved betænkningsafgivelsen, for så havde vi fjernet det element.
Så siger fru Hanne Agersnap også, at hvis ikke det virker at skrive til bevillingsnævnet, vil man skride ind efter jul.
Nu skal jeg jo ikke profetere her fra landets fornemste talerstol, men jeg kan næsten garantere, at det her intet hjælper.
Så jeg er stadig væk i vildrede, men jeg kan kun sige, at lad os nu håbe, at der ikke er alt for mange taxachauffører, der bliver overfaldet eller, langt værre, bliver slået ihjel, inden vi når til efter jul.
Hanne Agersnap (SF), 2008-06-04:
SF interesserer sig for chaufførernes sikkerhed, og vi interesserer os for beskyttelsen af data fra overvågningskameraer, og derfor er vi faktisk gået ind i debatten denne gang.
Ved første behandling sagde vi ja til, at der blev sendt et opfordringsbrev ud til hyrevognsnævn og kommunalbestyrelserne, hvori ministeren decideret opfordrer til, at man installerer overvågningsapparatur i taxaer for at beskytte chaufførerne mod overfald.
Derfor er det vigtigt for os, at det kun er politiet, der får adgang til de data.
Det foreslog vi i ændringsforslaget, men det har vi siden trukket, fordi vi vil tage hver ting til sin tid.
Først i næste samling vil vi forsøge at sikre overvågningsdataene mod misbrug, og dernæst vil vi lade ministerens opfordringsbrev få mulighed for at virke, vi vil få en redegørelse om, hvor mange der nu har installeret kameraer, og hvis det ikke er nok, er vi ikke blege for efter jul at sige, at vi så må påbyde det.
Men vi vil først have sikret dataene mod misbrug.
Jeg vil gerne kvittere for Dansk Folkepartis interesse i at beskytte overvågningsdata mod misbrug.
Det er meget vigtigt for os.
Det er meget sjældent, at der lovgives om, altså påbydes, overvågning.
Derfor er det vigtigt for os, at de data bliver beskyttet, og det vil jeg gerne kvittere for.
Christian H. Hansen (DF), 2008-06-04:
Jeg skal gøre det kort.
Forslaget her om et dyreværnspoliti fremsat af Dansk Folkeparti får af Folketinget poten nedad lige om et øjeblik.
Det synes vi i Dansk Folkeparti er kedeligt.
Vi synes så også, at vi samtidig kan konstatere det virkelige dyrevelfærdshjerte her i Folketinget; det er nemlig ikkeeksisterende.
Jeg skal rette en tak til Socialistisk Folkeparti, som har valgt at støtte forslaget, og som har kunnet indse den mulighed, der faktisk ligger i det her forslag, nemlig at man i forligskredsen om flerårsaftalen for politiforliget kunne drøfte det her forslag og dermed sikre, at dyrene fik nogle bedre rettigheder.
En af grundene til, at Folketingets flertal stemmer det ned, er jo selvfølgelig, at folketingsmedlemmerne har gennemtænkt, at dyr ikke kan stemme.
Derfor ser de ingen grund til at støtte det - og fordi der ikke er stemmer i det, er de ligeglade med dyrenes behandling i det danske samfund.
Det er sørgeligt.
Jeg vil gerne rette en tak til de mange mennesker, der, som jeg ved, i løbet af ugen vil demonstrere til fordel for det her forslag.
En tak til dem, som har bakket op om arbejdet og om det her nødvendige forslag, som støttes af en rigtig stor befolkningsgruppe.
Jeg kan sige, at vi i Dansk Folkeparti fortsætter kampen for dyrene og for at få indført et dyreværnspoliti i Danmark, således at dyrene får nogle rettigheder.
Måske var det mest rigtigt, hvis vi først fik lavet et forslag, der handlede om, at dyrene fik stemmeret.
For så tror jeg nemlig, at indstillingen til dyrevelfærd ville blive helt anderledes i Folketinget.
Flemming Bonne (SF), 2008-06-04:
Jeg anerkender naturligvis, og det tror jeg at vi alle sammen gør, at budgetterne er steget, og at de vil stige til næste år og næste år og næste år igen.
Verden går jo ikke i stå af det her.
Vi bliver så bare nødt til at forholde os til, at det er sådan.
Det er ikke så nemt bare at sige, at man propper noget mere ind i sit budget, fordi man forlanger at få en overførselsadgang på driften.
Venstres ordfører bliver altså nødt til at forholde sig til, nemlig at virkeligheden er sådan.
Erling Bonnesen (V), 2008-06-04:
Jeg er glad for at høre, at SF sådan meget fodslæbende begynder at anerkende, at der nok er noget rigtigt i, at budgetterne er steget og ikke bare i år, men faktisk år for år, kan jeg også høre nu.
Det jo en dejlig konstatering at få helt på plads.
Jeg er fuldstændig enig i, at man lokalt er bedst til selv at sørge for sin planlægning med de videre rammer, man nu har fået.
Det er jo lige præcis det, det handler om, for hvis man så her midt på året ønsker at proppe noget mere ind i sit budget, er det meget logisk, at man må tage noget andet ud af det.
Det er sådan set også det, øvelsen går ud på.
For så vidt angår det med driftsoverførslerne fra det ene år til det næste: Her er der ingen uenighed.
Det skal naturligvis fastholdes.
Der er heller ikke nogen, der har nævnt noget som helst om, at det skal fjernes.
Karsten Nonbo (V), 2008-06-04:
Nu skal vi jo ikke gøre det her til en debat om, at der er nogle, der vil taxachaufførerne det godt, og at der er nogle, der vil taxichaufførerne det skidt, for der er jo ikke nogen tvivl om, at alle vil taxachaufførerne det godt.
Spørgsmålet er at gøre det på den rigtige måde og på den måde, der er god.
Derfor tager jeg hatten af for SF, som siger, at vi nu lige skal sørge for at få det hele med.
Jeg synes virkelig, der er grund til at få det hele med, for hvis vi eventuelt sagde ja til det beslutningsforslag, der ligger her, er der altså mange ting, som vi ikke får med.
Tværtimod får vi rigtig sået tvivl om meget.
Når der direkte står i beslutningsforslaget, at det skal gælde for taxaer, som kører taxakørsel uden for dagtimerne, bliver det jo noget diffust.
Man stiller altså nogle ting op, som ikke kan defineres nærmere.
Hvad med den taxachauffør, der bliver prajet i f.eks. Kirke Stillinge, og som bliver bedt om at køre til Holbæk?
Er Holbæk en større by, eller er det ikke en større by?
Er Roskilde en større by, eller er det ikke en større by?
Der er for mange diffuse ting i det her beslutningsforslag, så det har godt af at få en tur mere for at blive bedre defineret.
Min gode kollega, hr. Preben Rudiengaard, fortæller mig, at man i Esbjerg har gjort det.
Hvis der er flere steder, hvor man stiller det op som et krav, vil jeg sige, at man også må erkende, at der er nogle vognmænd ude på landet, som meget, meget nødig vil have det, og som ikke vil have den udgift.
Der er ikke nogen, der skal bilde mig ind, at de køber alufælge for pengene, for det er der ikke altid penge til.
Så jeg synes, det er en god linje, som SF har lagt, når de siger, at vi lige skal klappe hesten og se, hvad der kan skærpes, og hvad der kan komme af yderligere oplysninger.
Når det så er sket, kunne jeg godt forestille mig, at Dansk Folkeparti genfremsætter det.
Jeg skulle kende hr. Kim Christiansen dårligt, hvis han giver op fra i morgen af.
Magnus Heunicke (S), 2008-06-04:
Klap lige hesten, tag det nu roligt, det kommer nok helt af sig selv, siger Venstres ordfører her.
Hvis det var sådan, at vi troede på det, var det også et helt fint argument, men sagen er jo bare den, at det jo er anden gang, vi har det her forslag oppe.
Dansk Folkeparti kom jo med et næsten lignende forslag for 1½ år siden, som vi i Socialdemokratiet stemte for, og vi har arbejdet godt sammen med 3F om at kæmpe for, at det skulle vedtages.
Det blev ikke vedtaget dengang, der var Venstre imod, og Venstre er så imod igen i dag.
Det er da helt utroligt så stor en tålmodighed, partiet Venstre har her, når vi helt nøgternt kan se, at antallet af voldsepisoder og røverier mod chauffører i de taxaer, der har monteret kameraer, falder drastisk.
Hvorfor skal vi så ikke gøre noget ved det?
Vi kan da ikke blive ved med at sige: Klap hesten, vent lidt, det kommer nok af sig selv.
Karsten Nonbo (V), 2008-06-04:
Den store hurdle er jo den totale tvang fra starten, og den er ret centreret.
Vi vil ikke have den totale tvang fra starten af, især ikke når beslutningsforslaget er så løst, som det er.
Jeg har ikke noget belæg for at sige, hvor meget tallet er steget, men det er trods alt steget fra nul og op til det tal, som hr. Kim Christiansen nævnte.
Hvor meget det er steget om 2 år, tør jeg ikke sige, men jeg synes lige, vi skal finde en rigtig form, og en rigtig form er altså ikke total tvang fra starten af.
Kim Christiansen (DF), 2008-06-04:
Hr. Karsten Nonbo siger, at man ikke vil støtte det her forslag om videoovervågning, fordi det ikke er det helt rigtige forslag.
Så synes jeg, det havde været godt og konstruktivt, hvis hr. Karsten Nonbo og Venstre var kommet med nogle ændringsforslag der, hvor de synes, at forslaget måske ikke hang helt sammen.
Nu er det også sådan, at det er et beslutningsforslag, der kun pålægger regeringen at tilvejebringe lovgivning.
Sådan er det med beslutningsforslag, og det ved hr. Karsten Nonbo også.
Det er nemt at stå og kritisere, men det havde været mere konstruktivt at sige: Vi synes, det her er en knaldgod idé, men vi synes, at der skal foretages nogle ændringer, og det vil vi godt sætte os ned og samarbejde om.
Men det kan måske skyldes, at det ikke er groet i regeringens have.
Det skal jeg ikke kunne sige, det er bare en tanke.
Så siger hr. Karsten Nonbo også, at flere og flere installerer kameraer.
Der vil jeg godt lige spørge hr. Karsten Nonbo, om det er sådan, at der er en eller anden form for dokumentation for det.
For jeg har nemlig ikke kunnet finde dokumentation for det.
Jeg har kun kunnet støtte mig op ad ministerens svar, der siger, at det dags dato er installeret i 1.200 biler ud af 5.600.
Det er ikke ret mange, det er under 20 pct.