runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2010-03-23:
Tak, hr. formand.
I Det Konservative Folkeparti støtter vi lovforslaget.
Det gør vi, fordi det sikrer overholdelse af EU-retten, nemlig at der ikke længere er forskel på beskatningen af tilgodehavender i danske kroner og i fremmed valuta.
Da merprovenuet, der kommer ind, bliver leveret tilbage igen med en tilsvarende skattenedsættelse, er det ikke noget brud på skattestoppet.
Vi støtter det med hensyn til tre elementer i lovforslaget, som er de hovedpunkter, lovforslaget her omhandler, nemlig ophævelse af skattefritagelsen for gevinst på blåstemplede obligationer – blåstemplede, fordi renten er over mindsterenten – og indførelse af fradrag og tab på tilsvarende fordringer.
Så ændres bagatelgrænsen fra 1.000 til 2.000 kr.
Hanne Agersnap (SF), 2010-03-23:
Vores ordfører i denne sag kunne desværre ikke være til stede i dag, så jeg læser talen op på vegne af hr. Jesper Petersen.
Det har vi hørt.
Det er indførelse af generel kursgevinstbeskatning hos personer og lempelse af beskatning af positiv kapitalindkomst, også for personer.
Dertil kommer en række mere tekniske ændringer.
SF kan tilslutte sig beskatning af kursgevinster, men er modstander af den kraftige nedsættelse af beskatningen af kapitalindkomst.
Lovforslaget indeholder også mange tekniske ændringer, og vi vil under udvalgsarbejdet se nærmere på dem og gennemgå lovforslaget for huller.
Tekniske fejl og huller kan som bekendt have en stor skattepolitisk betydning.
Som jeg lige har anført, er SF imod lettelsen af skatten på kapitalindkomster, og vi undrer os over, at der gives skattelettelser nu i et hurtigere tempo end de modstående indtægter fra kursgevinstbeskatningen.
Det undrer også SF, at der ikke i lovforslaget er omtalt noget om de skattenedsættelser, der reelt gives til de skatteydere, der bruger virksomhedsordningen.
Nu kommer der så muligvis endnu en markant skattelettelse til samme gruppe med loven her.
Det er nogle af de ting, vi vil se nærmere på under udvalgsarbejdet, og vi kan altså i SF ikke umiddelbart støtte lovforslaget, men vil afvente udvalgsarbejdet.
Mikkel Dencker (DF), 2010-03-23:
Nu hørte hr. Vernersen jo ikke, hvad hans egen ordfører, hr. Hækkerup, sagde, fordi hr. Vernersen ikke var i salen lige på det tidspunkt.
Men hr. Hækkerup sagde netop, at det var et ønske eller nærmest et krav fra EU, at de her regler skulle laves om.
Og Socialdemokratiet bakker faktisk op om den her ændring, der bliver lavet, af beskatningen af blåstemplede obligationer.
»Skattestoppets ABC« siger netop i sin definition, at når der er tale om krav fra EU, kan man hæve en skat eller en afgift, som der er tale om her, men at provenuet så skal bruges til at sænke eller nedsætte en anden afgift eller skat.
Det er såmænd det, vi gør i den her øvelse.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-03-23:
Jeg har læst det og forstået, hvad skattestoppet præcis indebærer.
Men jeg vil bare gøre opmærksom på, at det, hr. Mikkel Dencker sagde, var, at penge, der kommer ind, kan bruges til lempelser.
Det har ikke noget med EU at gøre; jeg kender godt den særlige bestemmelse.
Det var præcis det, der blev sagt: Kommer der penge ind, kan de bruges til lempelser andre steder.
Det kan man netop ikke efter skattestoppet, og det er det, der gør, at der sådan set ikke er mange muligheder for at flytte rundt på vores beskatninger.
Mikkel Dencker (DF), 2010-03-23:
Så synes jeg, at hr. Vernersen skal gå hjem og læse lidt ekstra om skattestoppet, for det er faktisk defineret i »Skattestoppets ABC«, at krav fra EU gør, at man godt må ændre i skattesystemet, blot man bruger provenuet på nedsættelser andre steder.
Det står der faktisk.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-03-23:
Tak, hr. formand.
Hr. Mikkel Dencker sagde meget præcist om skattestoppet, at penge, der kommer ind, skal bruges til lempelser.
Jeg troede egentlig, at man også i Dansk Folkeparti havde læst »Skattestoppets ABC«.
Udgangspunktet her var jo netop, at man ikke kunne flytte rundt på skatter; det var jo det, der var udgangspunktet.
Det var ikke, at man kunne lempe nogle steder og så kræve mere skat andre steder.
Det var hele forudsætningen, og det er meget velbeskrevet i Finansministeriet af den tidligere finansminister.
Folk skulle have tryghed, man skulle ikke f.eks. kunne opkræve højere boligskatter og så nedsætte skatterne på arbejde.
Det er det, skattestoppet indeholder; det har ikke noget med det andet at gøre.
Mikkel Dencker (DF), 2010-03-23:
Jeg må lige korrigere hr. Hækkerup og sige, at jeg hedder Mikkel Dencker og ikke Poul Dencker.
Jeg svarede faktisk på det spørgsmål, hr. Hækkerup stillede i første omgang, men jeg kan godt gøre det endnu klarere og mere tydeligt.
Nej, pengene, der kommer ind i provenu ved at gennemføre den aftale, vi har lavet med regeringen, skal ikke bruges på andet end det, som i øvrigt er aftalt i vores aftale med regeringen, nemlig på at nedsætte skattesatsen for positiv nettokapitalindkomst.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-03-23:
Først vil jeg gerne takke de partier, som støtter forslaget.
Jeg vil gerne indrømme, at forslaget, ikke mindst for en nytiltrådt skatteminister, jo ikke hører til de allerletteste.
Det er et meget teknisk forslag, men overordnet set er formål og rationale ganske enkelt.
I dag er der forskel på beskatning af fordringer i danske kroner og fremmed valuta, og den forskelsbehandling fjernes nu for at sikre, at EU-retten overholdes, som også flere ordførere har været inde på.
For så at sikre, at skattestoppet overholdes, tilbageføres merprovenuet for ophævelse af skattefriheden på kursgevinster på blåstemplede obligationer via kompenserende skattelettelser.
Lettelsen består af to elementer: For det første indføres en bagatelgrænse, og for det andet nedsættes den maksimale skattesats fra 51,5 pct. til 42 pct. over de næste 5 år.
Lad mig så også sige, at hvis satsen ikke nedsættes, vil den reelle beskatning kunne overstige 100 pct. i et år som 2010.
Jeg noterer mig selvfølgelig, at der kunne være en del partier i Folketinget, som måske kunne synes, det var interessant.
Det ville jo så uundgåeligt give anledning til, at investorer ville se sig om efter andre steder at placere formuen.
Men forslaget har andre fordele.
Med nedsættelsen af beskatningen af kapitalindkomst på øverste progressionstrin kommer den højeste beskatning stort set til at svare til beskatningen af aktieindkomst.
Dermed vil det i højere grad være underliggende økonomiske forhold og i mindre grad skattemæssige forhold, der betinger formueplaceringen, og derfor giver tiltaget en mere hensigtsmæssig formueplacering.
Jeg håber, at vi under udvalgsbehandlingen også kan få lejlighed til at drøfte nogle af de kommentarer og nogle af de spørgsmål, der helt givet vil være til forslaget, men jeg noterede mig selvfølgelig nogle af de bemærkninger, der er kommet, ikke mindst fra hr. Frank Aaen, som fik det her forslag til at handle om, hvorvidt der skulle skæres i velfærden.
Vi har lavet en markant styrkelse af velfærdssamfundet med en investering på over 66 mia. kr. i bedre velfærd.
Så til hele det spøgelse, som hr. Frank Aaen ønsker at diskutere, om, hvorvidt der er tale om nedskæringer, må jeg bare sige, at når hr. Frank Aaen ser på de faktiske tal, må hr. Frank Aaen også glæde sig over, at vi bruger flere penge på den offentlige velfærd.
Klaus Hækkerup (S), 2010-03-23:
Tak for det.
Jeg skal først medgive skatteministeren, at jeg også synes, at det her lovforslag er ganske kompliceret, men det er beregningerne om, hvem der skal modtage kompensation til gengæld ikke.
Hvis man går ind og ser under lovforslagets pkt. 3.2.2., kan man se, at det fremgår, at der er 258.000 personer, der ejer blåstemplede obligationer.
Nogle af dem har negativ kapitalindkomst – væk med dem.
Nogle af dem er omfattet af bagatelgrænsen – væk med dem.
Tilbage er der 20 pct., der betaler topskat, og det vil altså sige godt 50.000.
Hvis man så går ind i lovforslaget under pkt. 4.7., kan man se, at det fremgår, at de i gennemsnit har kursgevinster på 8.700 kr., og hvis man så læser lovforslaget, kan man jo se, at der er 50.000 personer, der har en kursgevinst på 8.700 kr.
Det giver i alt 435 mio. kr.
Så er spørgsmålet: Hvorfor skal de have en kompensation på 440 mio. kr., som er det, lovforslaget indeholder?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-03-23:
Selv tak og tak for den store ærlighed, som et af oppositionspartierne så alligevel udviser ved at sige, at vejen frem for Danmark kun er højere skatter og flere afgifter.
Man kan selvfølgelig godt diskutere, om det er måden til at bibeholde arbejdspladser i Danmark.
Jeg kan så forstå, at Enhedslistens plan er, at jo større beskatningen er, jo flere arbejdspladser bliver der skabt.
Det er jo ærlig snak, men der må jeg bare sige, at jeg er meget uenig med Enhedslisten og hr. Frank Aaen i, at det er vejen frem, at folk skal beskattes ned i detaljen.
Jeg tror tværtimod på, at vejen frem er at sikre, at det bedre kan betale sig at være i Danmark, at det bedre kan betale sig at gøre en ekstra indsats, og at det er med til at fastholde arbejdspladser i Danmark og dermed også fastholde det velfærdssamfund, vi har.
Men deri er vi uenige, og det er jo ærlig snak fra hr. Frank Aaens side at sige, at skatterne skal sættes op.
Det har jeg noteret mig at Enhedslisten ønsker.
Frank Aaen (EL), 2010-03-23:
Vi kan godt blive ved, men det ændrer jo ikke ved, at regeringen her har 440 mio. kr. på den flade, og så vælger regeringen at give dem til dem, der har mest – til dem, der har en formue og tjener mest – i stedet for at bruge dem til at forbedre velfærden.
Jeg siger i hvert fald, at det for vores vedkommende er meget forkert prioriteret, men jeg kan forstå, at regeringen synes, det er en rigtig god prioritering, at der bliver fyret på sygehusene og i folkeskolerne, og at der bliver fyret inden for ældreomsorgen.
I stedet for at gøre noget ved det forærer man skattelettelser til dem, der har mest.
Tak for instruktionen i, hvad der er regeringens politik og prioriteringer!
Troels Lund Poulsen (V), 2010-03-23:
Jeg føler mig jo hensat til de hedengangne dage for nogle år siden, hvor jeg var politisk ordfører for Venstre.
Det er jo helt den samme klassiske diskussion, vi har nu.
Jeg synes, det er vigtigt at stoppe op ved nogle af de løsagtige påstande, som hr. Frank Aaen kommer med, nemlig at nulvækst er lig med nedskæringer.
Det er bestemt ikke lig med nedskæringer.
Det er en videreførelse af det eksisterende niveau, og der er ikke tale om, at der skal være nedskæringer.
Det har finansministeren heller ikke på noget som helst tidspunkt givet udtryk for.
Derudover er det også vigtigt at sige til hr. Frank Aaen, at det vel giver meget god mening, at man sørger for at sikre velfærden, når vi nu er enige, som jeg må notere mig at hr. Frank Aaen og jeg er, om, at vi har investeret 66 mia. kr. mere i offentlig velfærd siden 2001.
Det er da vel en styrkelse af den offentlige velfærd.
Men han tillader sig så også at diskutere, at man ikke skal gøre alt op i penge.
Man skal jo også gøre det op i, hvordan og hvorledes man får de bedste løsninger, og de bedste løsninger hænger ikke altid sammen med, at man bruger flest penge.
Frank Aaen (EL), 2010-03-23:
Regeringen prøver jo, hver gang vi har de her diskussioner om velfærden, at sige, at det aldrig er gået bedre, end det går i dag.
Det er historie.
Det, vi ved, er, at i de kommende år skal der spares.
Det har vi finansministerens ord for.
Det kommer til at gøre ondt, det har vi også regeringens ord for.
Samtidig gældsætter regeringen landet.
Så er det altså, at det ikke rigtig hænger sammen, medmindre man selvfølgelig er fra VKO, at man altså hælder 440 mio. kr. ud til dem i landet, der har formue og har den største indkomst.
Det er det, jeg ikke kan forstå.
Og skatteministeren vil vel ikke bortforklare, at samtidig med at der er lagt op til spareplaner i kommunerne, og samtidig med at gælden vokser og vokser, betyder det her forslag, at der bliver 440 mio. kr. til dem, der har mest?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-03-23:
Nu var der jo en meget flammende tale tidligere her fra talerstolen.
Man burde næsten tro, at det var fra en regeringsrepræsentant, men det var så hr. Klaus Hækkerup, der fortalte om vigtigheden af at fastholde skattestoppet og jo nærmest brugte talen på at forklare om, hvor mange gange regeringen har brudt skattestoppet.
Til det må jeg sige, at vi jo vedkender os det skattestop, som vi står bag.
Jeg er med på, at der har været en vis zigzagkurs fra Socialdemokratiets side nærmest fra måned til måned, fra skatteordfører til skatteordfører, men vi står fast på skattestoppet, og der er det jo meget klart, at er det sådan, at man er i en situation, som vi er her, hvor vi får flere indtægter ind, så vælger vi at kompensere fuldt og helt i overensstemmelse med skattestoppet.
Det løfte sprang man så fra i sidste uge.
Klaus Hækkerup (S), 2010-03-23:
Jeg ved ikke, hvorfor vi skal blive ved med at diskutere skattestop i den her sammenhæng.
Den tidligere skatteminister vedgik jo klart, at hele forårspakke 2.0 var et kæmpe brud på skattestoppet, og det ville klæde den nuværende skatteminister, hvis han også gjorde det.
Vi er imod – om jeg så må sige.
Vi tog afstand fra skattestoppet, da vi fremlagde »Fair Forandring«.
Det er der ikke noget overraskende i.
Der er balance mellem indtægter og udgifter, der er endda et overskud.
Vi har sagt, hvad vi vil gøre efter næste valg.
Men skatteministeren svarede jo ikke på mit spørgsmål.
Af bemærkningerne til lovforslaget fremgår det, at de, der betaler topskat, har kapitalgevinster på i alt 435 mio. kr.
De får nu tilbageført i skattelettelser 440 mio. kr.
Hvorfor skal de have en skattelettelse, der er på størrelse med den kapitalgevinst, de har i kursstigninger?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-03-23:
Jeg gjorde jo en smule ud af at sige, at for at overholde og for at sikre skattestoppet tilbagefører vi jo det merprovenu for ophævelse af den skattefrihed for kursgevinster på de blåstemplede obligationer via kompenserende skattelettelser.
Det er jo, fordi regeringen erkender og vedkender sig at stå vagt om skattestoppet.
Jeg er helt med på, at Socialdemokratiet sammen med SF har lavet »Fair Forandring«.
Det var en plan, der vel holdt i 6 måneder, indtil den så i sidste uge af Socialdemokratiets formand, fru Helle Thorning-Schmidt, blev afskaffet, hvor man sagde, at nu er alt i spil igen.
Det er jo, om man så må sige, meget fair.
Det er jo så det, man kan kalde farlig forandring, fordi vi så nu må belave os på, at der kommer nye skatter og afgifter ud over det, som vi allerede kender.
Det er ærlig snak, og det får vi jo så også en god diskussion om bl.a. her i Folketingssalen.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-03-24:
Jeg synes faktisk ikke, at man kan udlægge det som uenighed.
Jeg synes, det er rigtig rart, at vi har mulighed for at diskutere, hvilke muligheder der kan komme, hvad der kan være af fordele og ulemper ved det.
Jeg hylder meget dialogen, jeg synes, det er rart at drøfte også med ungdomsorganisationerne, med de forskellige studenterorganisationer, hvad jeg også har haft mulighed for på det seneste.
Jeg synes, at det er vigtigt at være åben for, hvad der måtte komme af muligheder.
Det er derfor, jeg både har sagt, og skrevet og svaret flere gange, at skulle situationen opstå, at der pludselig bliver mulighed for det med en stor donation, vil jeg meget gerne forholde mig til det og overveje og finde ud af, hvordan sådan noget kunne lade sig gøre.
Men der er ingen tvivl om, at for nuværende arbejder vi inden for den eksisterende lovgivning, øger samarbejdet mellem private og offentlige universiteter og kigger på, om der er nogle barrierer inden for det samarbejde, vi skal have fjernet.
Altså, hvordan kan vi optimere det inden for de eksisterende rammer?
Kirsten Brosbøl (S), 2010-03-24:
Det er jeg meget glad for at høre.
Men jeg kan ikke lade være med stadig væk at være lidt bekymret.
Nu kom ministeren jo sådan ind udefra, det kan man vel godt sige, på sin ministerpost og også ind i Det Konservative Folkeparti, samtidig med at ministeren blev udnævnt til videnskabsminister.
Der er altså nu en ordfører her fra folketingsgruppen, og så er der jo også Konservativ Ungdom – det er jo ikke kun Venstres Ungdom, det er også Konservativ Ungdom – som har sagt, at det ikke er nogen hemmelighed, at de gerne havde set, at vi havde haft fri konkurrence mellem offentlige og private universiteter i Danmark.
Igen vil jeg gerne understrege, at jeg er meget glad for, at ministeren har slået det her fast og blankt afviser, at der kommer en lovgivning, som altså skaber nye private universiteter i Danmark med brugerbetaling.
Det var en frygtelig tanke for os, så det er jeg meget glad for.
Men har ministeren ikke et problem, når det konservative bagland, altså her Konservativ Ungdom, og den konservative ordfører på området altså ikke er enig med ministeren?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-03-24:
Jeg vil gerne gentage, at jeg ikke agter at arbejde videre med spørgsmålet om private universiteter.
Når jeg nu har gentaget, hvad jeg hele tiden har sagt, så synes jeg, det kan være vanskeligt at tale om at være blevet sat på plads.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-03-24:
Men det er jo ikke det, hr. Jørgen Lundsgaard siger.
Nu siger ministeren som indledning til svaret her, at man er helt enig i forhold til samarbejdet mellem offentlige og private osv., men det er jo ikke det, som hr. Jørgen Lundsgaard i interviewet forholder sig til.
Der forholder man sig til en konkret plan om at etablere private universiteter i Danmark, så det kan godt være, at ministeren og ordføreren er enige i forhold til samarbejdet mellem offentlige og private.
Jeg tror sådan set også, at ministeren og jeg måske kunne blive enige om nogle ting med hensyn til, om det er en god ting, at vi får private til at investere noget mere i forskning f.eks.
Det vil vi meget gerne se mere af.
Men det her konkrete interview handler altså om, at den konservative ordfører synes, det er en god idé, at der kommer private universiteter til Danmark, eller at der bliver oprettet private universiteter i Danmark.
Det er det, jeg godt vil bede ministeren konkret forholde sig til.
Synes ministeren på lige fod med sin ordfører, at det er en god idé, at man er tilhænger af private universiteter?
Det er jo lidt interessant.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-03-24:
Først vil jeg gerne lige præcisere, at ordføreren og jeg er helt enig om vigtigheden af, at vi øger samarbejdet, og kan se store fordele i det samarbejde mellem det private erhvervsliv og universiteterne.
Vi deler også ambitionen om at løfte niveauet på de danske universiteter, at sørge for, at vi får hentet international inspiration, sikre, at der sker en øget videndeling imellem universiteterne herhjemme, og bestemt også gerne sikre, at vi får befordret, at der bliver tætte relationer mellem internationale universiteter og danske universiteter.
Der er forskellige organisationsformer af internationale universiteter, og nogle af dem, vi gerne vil arbejde sammen med, er private, nogle er fondsejede, og nogle er offentligt styrede.
Det, der er vigtigt for os, er at sige, at vi i Danmark har en lovgivning, der gør, at vi i den grad kan lave forskningscentre, og jeg kan gentage, at der er samarbejdet med Novo Nordisk Fonden, og at Mærsk og andre store virksomheder arbejder tæt sammen med danske universiteter, og det gør de inden for rammerne af den nuværende lovgivning.
Vi har prioriteret at sige, at så afsøger vi alle de muligheder, der er, og gør, hvad vi kan, for at inspirere og hjælpe universiteterne inden for den eksisterende lovgivning.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-03-24:
Det er så fair nok, for nu har ministeren så meget klart sagt, at det, som den konservative ordfører har sagt, så ikke er korrekt.
Det, der er linjen, er, at man ikke vil arbejde videre med det her forslag.
Men derfor kunne jeg måske godt spørge lidt mere ind til det her med, om det er en god idé med private universiteter, for det er jo også det, hr. Jørgen Lundsgaard siger: at Det Konservative Folkeparti altså synes, at det her med private universiteter er en rigtig god idé, og at vi ligesom skal ind på det der uddannelsesmarked, der er internationalt – det er sådan noget, han lægger meget vægt på i det interview, han har givet – og at man er tilhænger af ideen om private universiteter.
Det kunne måske være meget fint at vide, hvad ministerens holdning er, altså principielt.
Er det en god idé med private universiteter?
Er ministeren tilhænger ligesom hr. Jørgen Lundsgaard af private universiteter?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-03-24:
Hvis vi står i den situation en dag, hypotetisk set, at en stor – lad os sige amerikansk, asiatisk – fond kommer med en kæmpe check og gerne vil hjælpe os og gerne vil etablere et privat universitet i Danmark, der kunne være til stor glæde for danske studerende og det danske forskermiljø, ville jeg meget gerne drøfte det.
Men jeg synes, at det er en rigtig hypotetisk tanke.
Jeg har ladet mig inspirere af tidligere kendte politikere, der siger, at de ikke forholder sig til hypoteser.
Vi vil bruge al den energi, vi kan, på at øge samarbejdet mellem det private erhvervsliv og universiteterne inden for den eksisterende lovgivning.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-03-24:
Hvis ministeren nu i lighed med den konservative ordfører mener, at private universiteter er en god idé, er det så udtryk for, at ministeren er blevet sat på plads efter sin udtalelse om, at hun ikke agter at arbejde videre med planerne om private universiteter?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-03-24:
Jeg mener bestemt ikke, der er behov for at sætte nogen på plads.
Det, jeg vil gøre, er at fortsætte med at sige, hvad jeg har sagt hele tiden, nemlig at jeg synes, der i den nuværende lov er gode muligheder for, at vi kan få det private erhvervsliv og universiteterne til at arbejde sammen.
Og jeg synes faktisk, at vi så sent som i forgårs var vidne til et fantastisk eksempel, da Novo Nordisk Fonden lavede en meget generøs donation til Københavns Universitet.
Der er ingen tvivl om, at vi kan gøre det endnu mere, og vi glæder os også meget til at fortsætte samarbejdet om det.
Jeg har i medierne, i et svar, jeg har givet her i salen, og også i et skriftligt svar til udvalget, tilkendegivet, at jeg synes, at der i vores regeringsprogram er spændende initiativer og muligheder, som jeg prioriterer over arbejdet med private universiteter.
Så jeg kan helt præcis sige, at der ikke foregår noget lovforberedende arbejde.
Der er ikke nogen konkrete relationer omkring private universiteter i dialoger med virksomheder, som jeg er bekendt med.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-03-24:
Jo, men så kan vi lade det udtryk ligge.
Vi kan jo se, at ministeren selv har sagt, at forslaget er lagt på hylden; det har hun sagt til Information den 9. marts.
Her siger hun: »Jeg mener, at vi har en lovgivning i dag, der leverer den uddannelse og forskning, vi har brug for – ud fra vores princip om gratis uddannelse.
Derfor lægger jeg forslaget på hylden.«
Så ministeren siger, at hun lægger forslaget på hylden.
Den konservative ordfører siger, at forslaget ikke er skudt til hjørne, og så siger han meget konkret: »Arbejdet med indførelsen af private universiteter fortsætter.
Og der er allerede et ret kontant arbejde i gang, nemlig Lego, som forsøger at etablere et privat universitet«.
Hvordan skal det forstås?
Er regeringen i gang med konkrete kontakter til virksomheder, som altså ønsker de her nye rammer i form af ny lovgivning, som den konservative ordfører også er inde på, altså at der kan blive behov for en decideret lovgivning, som danner rammen om et nyt privat universitet?
Kommer der sådan en lovgivning?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-03-24:
Jeg er meget enig med hr. Lundsgaard, når han siger, at de danske studerende ikke skal betale for at gå på universitetet.
Det er fuldstændig i overensstemmelse med de gældende regler, og det er også fuldstændig i overensstemmelse med regeringens politik og de signaler, som vi hele tiden har sendt. Hvad angår udtrykket »at være sparket til hjørne«, skal jeg ikke stå her og være semantisk og fortolke, hvordan det skal udlægges.
Det er den konservative ordfører, der skal udlægge det.
Liselott Blixt (DF), 2010-03-24:
Hvad er ministerens holdning til at indføre ultralydsscanning af halspulsåren for en bestemt aldersgruppe for dermed at kunne undgå flere dødsfald samt sygdomme, som er forårsaget af en blodprop?