runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-11-18:
Så spørger Det Radikale Venstre igen og igen, ikke kun ordføreren her, men også flere af kollegaerne
: Hvad er det, der er forandret?
Det tror jeg godt at man kan svare ret enkelt på.
Det er, at Sverige og Tyskland er ved at være fyldt op.
Det er det, der er forandret.
Punktum.
Så vil jeg også bare byde Det Radikale Venstre velkommen i den klub af partier, som igen diskuterer retssikkerhed.
Det ligger åbenbart nu igen partiet meget på sinde.
Vi kunne have brugt det, da vi diskuterede offentlighedslov, lømmelpakke, overvågning af danskere i udlandet uden retskendelse, men fred være med det.
Jeg glæder mig til debatter, hvor vi også vil være allierede i fremtiden, for det kan jeg jo forstå at der er en vis sandsynlighed for.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-18:
Jeg kan godt blive i tvivl om, om der er sandsynlighed for det, når ordføreren er med til helt grundlæggende at sætte retsstaten ud af kraft med det lovforslag, som ordføreren nu er med til at haste igennem i Folketinget, fuldstændig imod alle sine egne udtalelser tidligere om, hvordan demokratiet skal fungere.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-11-18:
Ordføreren behøver nu ikke at være så meget i tvivl.
Det er klart, at man mistænker mig og Liberal Alliance for at ville agere, som man selv gjorde, da man sad i regering.
Men det har vi nu ikke tænkt os.
Det er klart, at vi siger her, at der er en helt ekstraordinær situation.
Det var der ikke, da man indførte den mørklægningsoffentlighedslov.
Det var der ikke, da man ikke ville være med til at rulle lømmelpakken tilbage.
Vi anerkender, at her er der en særlig situation, og læg mærke til, at det er det, der er vores begrundelse.
Så bare rolig, vi skal nok lade være med at agere, som andre gjorde.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-18:
Det er præcis det, der gør mig helt grundlæggende bekymret, altså at man kan argumentere med, at der findes særlige situationer, som kan dispensere for retsstaten og for demokratiet, for det, der definerer en retsstat, er, at man ikke kan sætte den ud af kraft.
Marcus Knuth (V), 2015-11-18:
Anerkender ordføreren set i lyset af bl.a., hvad der skete for nogle måneder siden på Lolland, at vi kan komme i en situation, hvor der kommer så mange flygtninge og migranter til Danmark på én dag, at der ikke er nok politi til at håndtere situationen, hvorfor det er nødvendigt eventuelt at bruge private vagtværn, og der ikke er nok dommere til at kunne stille alle for en dommer inden for de nuværende regler, hvorfor det er nødvendigt med videre beføjelser?
Jacob Mark (SF), 2015-11-18:
Jeg synes, det er en komplet vanvittig idé, at private vagtværn skal kunne lægge folk i håndjern og lave fysisk fastholdelse på flygtninge.
Hvis vi kommer i den situation igen, som man så nede ved Rødby, kunne man starte med at have en god politisk ledelse, der faktisk gav nogle klare og tydelige meldinger om, hvad det er, der skal ske.
Det manglede vi sidste gang.
Så kunne man også starte med at acceptere, at der er brug for et fælles registreringssystem i Europa, der fungerer, med en fælles kvotefordeling, hvor alle lande løfter i flok.
Og så er der jo ingen tvang – som der også tidligere blev svaret til ordføreren.
Det er jo ikke en tvang at frihedsberøve de her mennesker.
Det var også det, politiet var nødt til at droppe sidste gang.
Det er jo ikke sådan, at man tvinger dem til at frihedsberøve.
Det er en idé, som regeringen har fået.
Marcus Knuth (V), 2015-11-18:
Det var sådan set ikke mit spørgsmål.
Nu spørger jeg så ganske kort om et ja eller nej: Anerkender ordføreren, at vi kan komme i en situation, hvor der kommer et så stort pres på de danske myndigheder, at man ikke med de ressourcer, der er tilgængelige, kan håndtere situationen jævnfør de love, som vi har på nuværende tidspunkt?
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-18:
Jamen jeg forestiller mig, at vi har nogle modtagecentre, hvor vi siger til folk, som kommer til grænsen: Nu vil vi gerne anbringe jer i et modtagecenter.
Vi tager ikke nødvendigvis jeres fingeraftryk.
Vi vil gerne lige vide, hvem I er.
Vi vil gerne have kontrol over situationen.
Og så ser vi, hvor I gerne vil ende.
Så vil det jo være de færreste, som vil bryde dansk lov og orden og begive sig ud på vejene.
Men vi tilbød jo ikke de mennesker, som gik op igennem Danmark, at komme til et modtagecenter.
Marcus Knuth (V), 2015-11-18:
Det var sådan set ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte: Hvilke beføjelser mener ordføreren at vores myndigheder skulle have, således at de kunne tage hånd om en lignende situation eller en situation, der er meget værre?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-18:
Jeg skal stadig forstå: Er det så et politisk princip, som Liberal Alliance har?
Er det et princip, der har grobund i retsstaten, eller hvad er det for et princip, hvor man så vidt muligt skal frihedsberøve?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-11-18:
Jeg går ud fra, at vi deler princippet om, at staterne i udgangspunktet selv kan bestemme, hvem der skal tage ophold i deres land.
Så kan man indgå internationale aftaler om, at man har særlige forpligtelser, f.eks. i forhold til asylansøgere osv., og så har man selvfølgelig de forpligtelser, der fremgår af de internationale aftaler.
Men retten ligger stadig ved nationen.
Det er sådan set helt fair and square.
Så det er vel svaret.
Lotte Rod (RV), 2015-11-18:
Den 17. oktober 2011 udtalte hr. Simon Emil Ammitzbøll: »Hvad bliver det næste? At man i løbet af nogle få år kan blive administrativt tilbageholdt i 24 timer?
Det er en farlig glidebane, som vi i Liberal Alliance vil have sat en stopper for«.
Hvorfor er det en glidebane at tilbageholde folk administrativt i 24 timer?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-11-18:
Det var jo et spørgsmål, som Det Radikale Venstre engang var enig med Liberal Alliance i, og som Det Radikale Venstre så ikke kunne levere på, da de kom i regering.
Da var man ikke villig til at gå tilbage fra 12 til 6 timer i forhold til administrativ frihedsberøvelse.
Jeg skal selvfølgelig beklage, at De Radikale skiftede holdning i det spørgsmål og ikke kunne levere, da de fik magten, men sådan var det.
Det handler om, at vi mener, at danske statsborgere og folk med fast ophold her i landet selvfølgelig skal have mulighed for ifølge grundloven at blive stillet for en dommer inden for 24 timer.
Lotte Rod (RV), 2015-11-18:
Hvordan kan Liberal Alliance være imod at tilbageholde folk i 24 timer, når Liberal Alliance ikke er imod – og heller ikke engang stemmer gult, men har tænkt sig at stemme for – at tilbageholde folk i 6 måneder, uden at man kommer for en dommer?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-11-18:
Jeg synes, at hvis man skal være fair, skal man i det mindste have de samme principper for sig selv, som man har for andre.
Det Radikale Venstre mener et eller andet mellem 6 og 12 timer i forhold til administrativ tilbageholdelse af danskere.
Man mener 24 timer i forhold til en domstol, og man har indtil dette øjeblik ment 72 timer for udlændinge.
Jeg har i hvert fald ikke hørt, at De Radikale har stillet et forslag om at ændre de 3 gange 24 timer for udlændinge.
Så vil Det Radikale Venstre – og jeg kan håbe, der er flere spørgsmål; jeg kan se, at partilederen sidder på anden række – have, at der skal være enslydende regler for danske statsborgere og folk, der endnu ikke har lovligt ophold?
Morten Østergaard (RV), 2015-11-18:
Hr. Simon Emil Ammitzbøll har siddet i Folketinget ganske længe, og derfor kender han jo nok proceduren, nemlig at det er mere naturligt, at man stiller sine spørgsmål til den radikale ordfører, når den radikale ordfører er på talerstolen.
Så vil vi til gengæld forbeholde os retten til at stille Liberal Alliances ordfører spørgsmål, når Liberal Alliances ordfører er på talerstolen.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll har åbnet for, at der kan komme gode argumenter, og man må jo sige, at det er det, vi kalder lynargumenter, for man har samtidig medvirket til en dispensation, der gør, at de gode argumenter skal komme i et – i hvert fald i den tid, jeg har siddet i Folketinget – helt exceptionelt højt tempo.
Vi skal gøre et forsøg.
Er det hr. Simon Emil Ammitzbølls opfattelse, at den forudsigelse er gået i opfyldelse?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-11-18:
To ting: For det første kender jeg hr. Morten Østergaard nok til at vide, at han er skarp som et lyn, så det skal nok nås for Det Radikale Venstre.
For det andet kan vi jo have en spændende procedurediskussion, men hr. Morten Østergaard har siddet nogenlunde lige så lang tid i Folketinget, som jeg selv har, og ved derfor, at der er mulighed for, at også den, der står på talerstolen, kan stille spørgsmål til den, der sidder nede på sin plads.
Så man kunne jo også bare have valgt at svare i stedet for at prøve at tale udenom.
Derudover er svaret på den tredje og sidste del af hr. Morten Østergaards lynindlæg, at forudsigelsen om kaos på denne side af grænsen forholdt sig til, hvis Sverige lukkede grænsen.
Morten Østergaard (RV), 2015-11-18:
Det skal ikke skille os.
Jeg tror, at alle, der hørte hr. Simon Emil Ammitzbøll i torsdags, forstod, at man ville lukke grænsen øjeblikkeligt, for ellers ville der komme kaos ved Øresundsbroen, og det er der jo som bekendt ikke kommet.
Derfor vil jeg bare spørge: Hvad har egentlig ændret sig over de sidste 2 måneder?
For alle andre refererer jo til perioden lige i starten af september, hvor der kom mange flygtninge til Danmark og igennem Danmark, og på det tidspunkt var det Liberal Alliances klare opfattelse, at man ikke skulle frihedsberøve dem, at man ikke skulle standse folk, der ikke ønskede at være i Danmark.
Derfor spørger jeg bare: Hvis man nu er i gang med at forudskikke en situation, der måtte opstå, af samme karakter, hvad har så ændret sig?
Det er jo ikke muligheden for at rejse videre, for den er som bekendt den samme, uanset at der nu er svensk grænsekontrol.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-11-18:
Men nu har vi jo ikke sagt, at det her skal bruges.
Vi har sagt, at det skal være muligt i akutte tilfælde.
Det er det, vi har sagt.
Det er det, vi har aftalt med andre.
Det er derfor, vi er med til det her, også selv om lige præcis det, vi diskuterer her, har været svært og der ville have været faste tidsgrænser, hvis Liberal Alliance skulle have bestemt alene.
Marcus Knuth (V), 2015-11-18:
Mange tak.
Mener ordføreren ikke, at den meget kaotiske situation, der opstod på Lolland i september, hvor politiet ikke havde de nødvendige beføjelser, og hvor vores myndigheder som helhed ikke havde de nødvendige beføjelser til at opretholde ro og orden, var et meget klart eksempel på, at det er nødvendigt, at vi giver vores myndigheder yderligere beføjelser, således at de i en lignende situation kan bevare lov og orden eller måske i en meget mere kaotisk situation også kan bevare lov og orden?
Og i så fald, hvilke beføjelser mener ordføreren det skulle være?
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-18:
Jeg mener ikke, at frihedsberøvelse på nogen måde løser situationen.
Selvfølgelig kan man sige, at der ikke ville komme flere mennesker ud på motorvejene.
De ville ikke gå igennem Danmark.
Men til gengæld ville der jo skabes en helt anden kaotisk situation, fordi vi så pludselig ville være nødt til at fastholde de mennesker i Danmark, som ikke ønsker at være her.
De gav jo helt klart udtryk for, at Danmark var det sidste sted, de ønskede at være.
Hvordan ville situationen blive, hvis vi pludselig havde flere tusind mennesker, som så blev tvunget til at søge asyl i Danmark, men ikke ønskede at være her?
Jacob Mark (SF), 2015-11-18:
Ja, men så er ordførerens løsning ikke at give private folk lov til at lægge folk i håndjern.
Så er løsningen, at man laver stærkere europæiske løsninger, og at man tager en dialog med politiet; ser på, om der er politifolk nok, ser på, om man skal sætte flere penge af til politifolk, og så vurderer sammen med politiet, om det giver mening at frihedsberøve en masse mennesker, som ikke nødvendigvis behøver at blive frihedsberøvet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-11-18:
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget, der adresserer et meget alvorligt tema, som vi må og skal håndtere.
Jeg forstår sådan set godt den debat, der er her i salen.
Jeg forstår godt, det rokker noget ved den måde, vi ser tingene på.
Det er der sådan set ikke noget underligt i.
Forskellen er nok bare, med hvilken tilgang vi så går til det.
De stigende flygtninge- og migrantstrømme, vi ser, til Europa og til Danmark kalder på, at vi ikke igen oplever og ser – og gør alt, hvad vi kan, for at vi ikke ser – de billeder, vi så i begyndelsen af september.
Det her handler jo om, at vi mangler de rette værktøjer i den politiske værktøjskasse.
Det er i bund og grund det, det her handler om.
Jeg synes også, det er vigtigt at holde sig for øje, at der jo er tale om lovgivning, der skal bruges i en helt særlig situation, og det er helt afgørende, at vi får de redskaber i vores samfund, så vi kan agere, hvis der skulle komme lignende situationer.
Det har næsten været sådan, når man har lyttet til debatten i dag, at det forslag her så er det nye normalt; det er sådan, det hele kommer til at være.
Det er det jo ikke.
Jeg skal ikke udtale mig på vegne af alle aftalepartierne, men jeg tror faktisk ikke, der er nogen af os, der håber, at det her kommer i brug.
Vi har jo bare gjort det, fordi det er vigtigt for os at sikre, at vi står rustet, hvis der opstår en helt ekstraordinær situation, og det er helt ekstraordinært.
Det er helt ekstraordinært at kunne frihedsberøve mere end 3 gange 24 timer, men det er jo nødvendigt for i praksis at kunne håndtere et stort antal udlændinge, der kommer, hvis det skulle ske.
Det er da også meget ekstraordinært at fravige planloven for at kunne tage ejendomme i brug til indkvartering.
Det er også specielt at gøre brug af offentlige ejendomme til asylindkvartering uden ejerens samtykke.
Det er også et skridt at pålægge kommunerne et operatøransvar.
Sådan er der en lang række skridt her.
Nogle af dem er mere vidtgående end andre, det skal jeg fuldt ud erkende.
Og det er ekstraordinært, ja, men det er nødvendigt at kunne gøre.
Jeg er tilfreds med, at regeringen har handlet og fremlagt et forslag, der førte til den aftale, der førte til det lovforslag, vi nu står med.
Vi hverken kan eller vil acceptere at se de tilstande, vi så omkring vores grænse; det, vi så, med motorveje, der måtte lukkes.
Det går ikke, at hvis man er mange nok, så må vi stå og se på.
Det synes jeg er værd at understrege.
Det er, som om debatten hele tiden har gået ud på at skubbe det til side og sige, at vi nu ødelægger alt i denne verden, alle principper.
Nej, vi vedtager noget her, vi forhåbentlig aldrig får brug for.
Men det er nødvendigt.
Vi ser frem til de videre drøftelser, også om del to i den aftale, der så kommer efter det her, og kan støtte lovforslaget.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-18:
Med det antal, som kom på det tidspunkt, i september, havde vi jo faktisk midlerne.
Vi kunne jo udmærket have tilbageholdt de mennesker.
De af dem, som gerne ville identificere sig og give deres fingeraftryk, kunne vi så slippe løs igen, der var ikke noget, som hindrede os i det.
Vi gjorde det ikke.
Men vi kunne jo ikke vide, hvor mange af dem, der ville være faldet ind under den kategori, som vi med de nuværende midler ville tilbageholde.
Hvis vi forestiller os, at der pludselig kommer 10.000 mennesker til Danmark, så forestiller vi os vel ikke, at de alle sammen for at nægte at oplyse, hvem de er, og for at gå igennem Danmark skal tilbageholdes?
Vi forestiller os vel, at de fleste af dem ville komme for at søge asyl, og skal vi så for eftertiden tilbageholde samtlige asylansøgere, som kommer til dette land, for at beskrive deres identitet?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-11-18:
Hvis man kommer til dette land, har man jo mulighed for at søge asyl.
Den mulighed ligger der jo.
Debatten i dag lyder, som om at det kan man så ikke.
Folk, der kommer her, kan jo bare søge asyl, hvis det er det, de vil.
Hvis vi er i situationer, hvor folk ikke vil fortælle, hvem de er, jamen så er man da nødt til at tage fat i det.
Andet kan da ikke nytte noget.
Derfor er vi nødt til at tilbageholde folk, og jeg kan jo ikke sige alt om, hvilke tanker der lå til grund for, hvad der skete i september.
Det har jeg jo ikke en chance for præcis at vide, da det ikke var mig, der sad med kontrollen over det.
Jeg ved det jo ikke.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-18:
Ikke desto mindre er det jo hele tiden det eksempel, der bliver brugt.
Men her står jo også, at man skal tilbageholde asylansøgere for at fastslå deres identitet, så det vil sige, at det ikke bare er de asylansøgere, som nægter at oplyse, hvem de er, eller som har lyst til at rejse videre.
Man mistænker jo på forhånd asylansøgere for at komme og ville oplyse en falsk identitet.
Hvis der kommer så mange og søger asyl, at de ikke kan sendes til Center Sandholm, forstår jeg ikke, at man ikke laver nogle modtagecentre og siger til de folk: Vi bliver nødt til at have jer her, indtil vi finder ud af, hvad vi kan gøre med jer, I er lidt for mange.
Jeg fatter slet ikke, hvorfor man er nødt til at frihedsberøve dem, men det vil jeg da rigtig gerne have forklaret.
Hvis de alle sammen kommer i den gode hensigt at søge asyl og siger, hvem de er, og beder om at få asyl, hvorfor skal man så overhovedet frihedsberøve dem?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-11-18:
Jamen problemet er jo, at hvis man kommer her til Danmark og siger, at man vil søge asyl, ja, så træder de processer helt almindeligt i kraft.
Altså, jeg tror, at spørgeren og jeg ser meget forskelligt på verden, når det handler om, hvordan vi skal håndtere det her, for spørgeren lød, som om vi så må finde ud af det, men vi finder jo ikke bare ud af det.
Hvis der kommer mange, mange tusinde mennesker, holder det jo ikke.
Det her handler også for os om at have en værktøjskasse i ekstraordinære situationer, for man skal passe godt på vores land og på vores sammenhængskraft i det her land, og det betyder også noget for os.
Jeg ved godt, at det slet ikke er en del af debatten på dele af venstrefløjen, jeg synes bare, det er dybt, dybt ærgerligt, at det ikke også er en del af diskussionen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-18:
Vi skal passe godt på vores land, og hver gang der sker forfærdelige ting, er det i skåltalerne altid det frie samfund, demokratiet og vores retsprincipper, der bliver hyldet.
Mener ordføreren – det er mit første spørgsmål – at det er at passe godt på vores land at træde fuldstændig grundlæggende demokratiske retsprincipper under fode, såsom at man i op til 6 måneder med forlængelse til 12 måneder faktisk kan blive tilbageholdt uden at blive stillet for en dommer?
Det er det ene spørgsmål, og det tror jeg ikke jeg får et konkret svar på, så derfor vil jeg gerne følge op med spørgsmål nr. 2: Hvis man mener, at det er en praktisk foranstaltning, hvorfor foreslog hr. Søren Pape Poulsen så ikke, at man udvidede fra de 72 timer til f.eks. 5 dage, 6 dage, 7 dage, i stedet for at give en blankocheck til, at det kan vare måneder og halve år?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-11-18:
I mit næste liv vil jeg simpelt hen være venstreorienteret, for så har man åbenbart nemme svar på alt i denne verden.
Jeg går ud fra, at spørgeren er enig med mig i, at det her jo kun træder i kraft i en helt særlig situation og ikke bare sådan er den nye normal.
Det går jeg ud fra at vi er enige om.
Og det er det, der er hele humlen i det her.
Vi diskuterer det, som om det så nu er hverdagen i Danmark.
Nej, det her er en helt ekstraordinær situation.
Og jeg kan ikke stå og gætte på, hvor mange dage der i de forskellige tilfælde kan være tale om.
Det er det, der er så svært, for hvis det her var så nemt som at knipse med fingrene, gjorde vi det jo bare, men det kan vi ikke, fordi vi står i en meget, meget svær situation, når og hvis det her sker.
Man kan bare kigge på landene omkring os.
Er det ikke godt, at vi har nogle redskaber, hvis det her lige pludselig sker for os igen?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-18:
Og jeg kan simpelt hen ikke forstå, at hr. Søren Pape Poulsen ikke synes, det er problematisk, at man ikke kan komme for en dommer, hvis man skal frihedsberøves i længere tid.
Vil hr. Søren Pape Poulsen synes, det er i orden, at man i flere måneder frihedsberøver mennesker sammen med deres børn?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-11-18:
Nu var den første del af spørgsmålet igen, hvordan vi kan sætte retsstatens principper ud af spil, og om jeg slet ikke synes, det er svært.
Jamen jeg sagde jo netop i min ordførertale, at det her er til en helt særlig situation.
Det her er vidtgående.
Det er der da ingen der benægter.
Men det er også til en helt særlig situation.
Jeg har slet ikke fantasi til at forestille mig, at der er nogen, der skulle ønske ikke at oplyse deres identitet og bringe deres børn i den situation – det er jo slet ikke der, vi er, med det her forslag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-18:
Er der en øvre grænse for, hvor længe en udlænding kan sidde frihedsberøvet, hvis ministeren med den her lov i hånden vælger at suspendere reglerne om, at en udlænding skal for en dommer inden for 3 døgn?
Og hvis der er sådan en grænse, hvad er den grænse så?
Lad nu være med at svare: Så hurtigt som muligt.
For det er jo ikke et ordentligt svar.
Hvad er i sin yderste konsekvens så den øvre grænse?
Det må være muligt at svare på, eller også må ministeren kunne sige, at der ikke er nogen øvre grænse.
Inger Støjberg (V), 2015-11-18:
Jamen om fru Johanne Schmidt-Nielsen ønsker det eller ej, er svaret: så hurtigt som muligt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-18:
Skal jeg forstå ministeren sådan – og ministeren står altså på Folketingets talerstol – at vedtages det her lovforslag, er der ingen øvre grænse for, hvor længe en udlænding kan sidde frihedsberøvet uden at komme for en dommer?
Ja eller nej?
Hvis svaret er nej, hvad er grænsen så?
Og hvis svaret er ja, vil jeg rigtig gerne vide det.
Inger Støjberg (V), 2015-11-18:
Det er jo sådan, at den suspension, der skal ske, kan ske 14 dage ad gangen, og det er sådan set lidt vigtigt i den her forbindelse.
Men ellers er svaret, om fru Johanne Schmidt-Nielsen ønsker det eller ej: hurtigst muligt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-11-18:
Ja, gid verden var så simpel.
Det er jo svært at vide, hvad der var sket, hvis man havde gjort noget andet.
Og hvad vil der ske i morgen?
Og det er også derfor – jeg har jo endnu ikke taget det aftenskolekursus i tankelæsning eller fremtidskiggeri, så jeg kan sige, at der nok sker det om en, to eller tre dage – vi tager fat i de ting, vi gør her.
Jeg refererer til det, fordi jeg synes, det er et godt eksempel på noget, hvor vi måtte stå og se passivt til.
Hvor mange gange skal vi opleve de situationer?
Hvor mange gange skal vi finde os i, at det bare er sådan, det er?
Det er, som om vi bare skal acceptere, at 50.000 eller 100.000 kan rejse ind i Danmark, altså at det bare er i orden.
Hvad er alternativet?
Jeg mangler svar.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-18:
Præcis hvad skal der til, for at hr. Søren Pape Poulsen mener, at det er rimeligt, at man ophæver udlændinges ret til at komme for en dommer efter 3 døgn ved frihedsberøvelse?
Altså, hr. Søren Pape Poulsen siger, at det skal være en ekstraordinær situation.
Præcis hvornår er der en ekstraordinær situation, sådan så Søren Pape Poulsen mener, at det er rimeligt at fjerne retten til at komme for en dommer med frihedsberøvelse?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-11-18:
Det er der, når der kommer så mange på én gang, at man ikke kan nå at håndtere dem.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-18:
Det er jo elastik i metermål, præcis ligesom når Venstres ordfører og Socialdemokraternes ordfører siger, jamen så kort tid som muligt, som svar på, hvor lang tid man skal vente på at komme for en dommer.
Jeg vil spørge til noget andet.
Når nu man ændrer planloven, således at det bliver lettere at få mulighed for at indkvartere flygtninge i f.eks. en nedlagt skole eller et nedlagt plejehjem, betyder det så, at hr. Søren Pape Poulsen kan garantere, at alle de der planer, som udlændingeministeren har haft gang i, om, at flygtninge her til vinter skulle indkvarteres i telte, kan lægges i graven nu?