runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (NY), 2008-04-10:
Lad os i første omgang starte med dobbelt statsborgerskab, så kan vi siden diskutere, om det skal være tredobbelt.
Det kan være, at det bliver et vilkår i fremtidens globaliserede verden - det ved vi ikke noget om.
Jeg tror, at det er urealistisk at have ti statsborgerskaber, men i første omgang mener vi, at det er på sin plads at have dobbelt statsborgerskab.
Det er der også mange udlandsdanskere der ønsker.
Siden vi fremsatte vores beslutningsforslag, har vi fået en del henvendelser fra danskere, der bor i udlandet og gerne vil beholde det danske statsborgerskab, men som samtidig vil have statsborgerskab i det land, hvor de har slået sig ned.
Vi har ingen problemer med at give folk mulighed for at have dobbelt statsborgerskab.
Og i øvrigt bor der allerede nu folk i Danmark, der har dobbelt statsborgerskab, fordi der er nogle lande, der tillader det.
Skal man så fratage dem det ene statsborgerskab?
Tom Behnke (KF), 2008-04-10:
Det glæder mig, hver gang vi diskuterer elektronisk fængsling i eget hjem, også kaldet fodlænkeordningen, for jeg kan huske, at da jeg første gang tilbage i 1990'erne fremsatte forslaget, var man lidt skeptisk over for, hvad det nu var for en ny ting.
Men i dag er alle jo fortrolig med det og synes, at det er en rigtig god ordning, vi har fået etableret, fordi fodlænkeordningen jo har det i sig, at man godt nok er frihedsberøvet, men man er frihedsberøvet på sin egen bopæl.
Det betyder, at der kommer en række fordele, som ikke strider imod det, at personen er frihedsberøvet, og som ikke rører ved retsbevidstheden, nemlig selve resocialiseringen, som ikke er nødvendig, fordi vedkommende forbliver i kontakt med sin familie, bliver på sit arbejde eller sin uddannelse, altså kan føre sit liv videre i forhold til familie, arbejde og uddannelse, men i øvrigt er frihedsberøvet på bopælen.
Man skal jo huske på, at det er under intensiv overvågning og kontrol, at straffen afsones i eget hjem.
Det vil sige, at vedkommende altså ikke kan foretage sig noget andet end det, der præcis står i spillereglerne, og hvis spillereglerne overtrædes, ryger vedkommende direkte i fængsel uden nogen diskussion.
Da vi startede ordningen, var det vel egentlig tænkt som en art forsøgsordning møntet på unge og spritbilister, men med forslaget her bliver den nu udvidet til at gælde alle domme under 3 måneders fængsel, hvis den dømte vel at mærke lever op til de betingelser og kriterier, som stilles, for at man kan få lov til at afsone en sådan straf i eget hjem.
Lever man op til dem, og hvis man i øvrigt har et ønske om det, kan det lade sig gøre.
Det, vi taler om her, er altså de korte fængselsstraffe, og så længe det er det, vi taler om, er vi fra konservativ side positivt indstillet over for forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-10:
Jeg vil starte med at sige, at Det Radikale Venstre kan tilslutte sig forslaget fra justitsministeren.
Vi finder det utrolig positivt, at man vil udvide ordningen med de elektroniske fodlænker.
Det er dog vigtigt at understrege, som det også er blevet understreget i et enkelt høringssvar, at det ikke må blive en undskyldning for at undlade at idømme samfundstjeneste, da denne strafs gavnlige virkninger faktisk er endnu større end straf med elektronisk fodlænke.
Derudover er vi også i Det Radikale Venstre villige til - jeg vil ikke sige gå ind på Dansk Folkepartis tanker, men alligevel næsten - at se på, om man kunne udvide den elektroniske fodlænkeordning til at gælde for enkelte af de forbrydelser, der giver mellem 3 og 6 måneder.
Men hvis man skal udvide det til at omfatte denne gruppe, er det, at vi går ind for Dansk Folkepartis princip om, at man på forhånd skal gå ind og sige, hvilke forbrydelser den skal omfatte.
Endelig kunne man også udvide fodlænkeordningen endnu mere.
I Sverige bruger de jo fodlænkesystemet som en del af udslusningsforløbet for de mere kriminelle, sådan at de kan få en fodlænke på i den sidste del af forløbet.
Det kunne måske også være en idé at overveje det i Danmark.
Vi har ikke hundrede procent taget stilling til i hvilke sager osv., men jeg synes, at det i hvert fald er en metode, som man kunne overveje.
Til sidst kan jeg ikke - måske lidt drillende - lade være med at bemærke, at så vidt jeg er orienteret, er det her stadig en del af finansieringen af flerårsaftalen for kriminalforsorgen.
Jeg må sige, at jeg synes, det er påfaldende, at et af de partier, der er med i aftalen for kriminalforsorgen, i dag meddeler, at de ikke kan stemme for lovforslaget i dets nuværende form, mens vi andre gladelig bærer lovforslaget igennem.
Jeg har ofte måtte lægge øre til, at vi her i Folketinget har et princip om, at de, der finder pengene, også er dem, der er med til at bruge pengene.
Hvis Dansk Folkeparti ender med ikke at kunne stemme for, vil vi hjertens gerne være med til at bruge de penge, der kommer ud af vedtagelsen af det her forslag.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-10:
Fodlænkeordningen, altså muligheden for at afsone i eget hjem med fodlænke, foreslås nu at skulle omfatte alle personer uanset alder og forseelse, hvis dommen ikke overstiger 3 måneder.
Det synes SF er meget positivt af resocialiseringsårsager, idet lovforslaget giver den dømte mulighed for at bevare tilknytningsforholdet til arbejde eller uddannelse.
Der er en række gode ting at sige om forslaget, nemlig at man nu kan tilbringe mere tid uden for boligen, ud over den tid, man er på arbejde eller i skole.
Godt nok er tiden skemalagt, men det lægger op til, at man også kan bevare forholdet til venner og familie eller deltage i fritidsaktiviteter.
Men der er også ting, som SF mener at justitsministeren bør overveje igen, nemlig at man skal passe på, at lovforslaget ikke får social slagside, idet der jo er knyttet en række betingelser til det at blive omfattet af ordningen, bl.a. at man skal have egen bolig og enten være under uddannelse eller have et arbejde.
Man peger i høringssvarene på, at førtidspensionister, efterlønsmodtagere og folkepensionister har mulighed for at indgå i dagcenteraktiviteter i stedet for at arbejde, men ifølge høringssvarene er disse tilbud ikke godt nok udbygget, ligesom der også peges på, at der bør udvikles resocialiseringsprogrammer for folk, som er uden for beskæftigelse.
SF foreslår ministeren at lægge sig i selen for at udvikle disse tilbud hurtigst muligt.
SF vil opfordre ministeren til at indtænke, at folk med smådomme på 2-3 uger skal have lov til at afsone i ferier, idet det kan være mindst indgribende i en hverdag, der måske indbefatter rejseaktiviteter eller overarbejde.
Socialrådgivere peger også på, at en stor del faktisk opgiver at søge om at få del i fodlænkeordningen, fordi den opleves som restriktiv og besværlig.
I den anledning vil det være fornuftigt, om ministeren overvejer andre former for kontrol end besøg på arbejdspladsen og uddannelsesstedet
, idet det af de fleste må opleves som nedværdigende og intimiderende.
Men overordnet set
er forslaget en rigtig god forbedring af mulighederne for resocialisering, og derfor støtter SF naturligvis forslaget, som det ligger her.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-10:
Det lyder jo næsten på Socialdemokraternes ordfører, fru Karen Hækkerup, som om Dansk Folkeparti har sagt noget meget forfærdeligt, men det, som vi siger her, er jo ikke, at vi er imod fodlænken som et alternativ til fængselsstraf, for det er vi ikke.
Og vi har også tidligere bakket op om det i forhold til de sidste justeringer.
Men det, vi siger i forbindelse med det her, er, at vi gerne vil sikre os, at det er de rigtige, som får den her mulighed for at afsone i hjemmet med fodlænke.
Det er også derfor, at vi i udvalgsarbejdet vil spørge ind til det her, hvilket jeg også lagde op til i min ordførertale - hvis fru Karen Hækkerup hørte den - og vi vil stille et eller flere ændringsforslag, sådan at vi kan forsøge at præge forslaget i den retning, som Dansk Folkeparti ønsker.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-10:
Vi har jo under den her regering, der har Dansk Folkeparti som støtteparti, i mange år haft det system, som der bliver straffet efter nu.
Socialdemokraterne har faktisk ikke noget imod, at der bliver straffet, og heller ikke, at straffen er hård og retfærdig.
Straf, der virker, er en straf, der gør, at den forbryder, der får en dom, efter endt afsoning kan komme ud til et liv uden kriminalitet, altså når dommen er afsagt, og når den fængselsperiode, som man er idømt, er afsonet - uanset om det så er i hjemmet eller i fængslet, eller hvor det er, den person, som altså har begået en kriminel gerning, afsoner dommen.
Det er lige præcis det, fodlænkeordningen er rigtig god til.
Den er god til at forhindre, at flere bliver ofre, og den er god til at forhindre, at nogle, som er på vej ind i en kriminel løbebane, borer sig fast og bliver rigtig hærdede kriminelle.
Ordningen giver nemlig mulighed for at holde fast i tilknytningen til livet uden for fængslet og dermed give chancen for at kunne komme tilbage til et kriminalitetsfrit liv.
Er det ikke en vej, som Dansk Folkeparti ønsker at vi skal gå?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-10:
Selvfølgelig er rigspolitiets høringssvar også nået frem til Dansk Folkeparti, men det, som har været afgørende for Dansk Folkeparti i den her sag, er, at vi sikrer os, at det ikke er alle dømte, som kan få mulighed for at afsone deres straf hjemme med en elektronisk fodlænke.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-10:
I det materiale, vi har fået omdelt i forbindelse med det her lovforslag, er der bl.a. et høringssvar fra rigspolitiet, som udtaler, at de synes, det er en rigtig god idé, at man ændrer ordningen på den måde, som der bliver lagt op til her, fordi det vil have en kriminalitetsforebyggende virkning.
Er det ikke noget, som Dansk Folkepartis ordfører har bidt mærke i?
Jeg kan sådan set være meget enig i mange af de betragtninger, som Dansk Folkepartis ordfører havde omkring betænkelighederne ved det, men er det alligevel ikke, når alt kommer til alt, en rigtig god idé at sørge for, at mennesker, som har fået en meget kortvarig fængselsdom, og som altså ikke er vaneforbrydere, får en chance for at afsone i eget hjem og dermed beholde kontakten til familien og arbejdspladsen, så vi altså på den måde sikrer dem, at de bliver i et liv, hvor de ikke bliver presset ud i yderligere kriminalitet?
Er rigspolitiets brev nået frem til Dansk Folkepartis ordfører, og hvilket indtryk har det i givet fald gjort på ordføreren?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-10:
Med lovforslaget ønsker man at ændre den såkaldte fodlænkeordning, således at alle personer, der idømmes en fængselsstraf på op til 3 måneder, kan ansøge om at afsone med elektronisk fodlænke i deres hjem.
I Dansk Folkeparti er vi betænkelige ved lovforslaget, idet der kun er kort erfaring på området, samt fordi det lægger op til at udvide muligheden for, at voldsdømte kan afsone hjemme med elektronisk fodlænke. Hensigten med fodlænkeordningen var at tilvejebringe et alternativ til fængselsafsoning for velfungerende personer, der blev idømt fængsel for færdselslovovertrædelser, samt for velfungerende unge under 25 år.
Det har vi i Dansk Folkeparti støttet, men vi mener, at dette nye lovforslag går for vidt.
Alle personer, der idømmes fængselsstraf på op til 3 måneder, uanset alder og uanset forseelsens art, vil med dette lovforslag kunne ansøge om at afsone i hjemmet med elektronisk fodlænke.
Dette stiller vi os i Dansk Folkeparti bekymrende over for, idet vi ikke ønsker at udvide muligheden for, at voldsdømte kan afsone i hjemmet.
Vi er som udgangspunkt positive over for brugen af fodlænke som alternativ til fængselsstraf, men vi mener, at lovforslaget går for langt, og vi kan fra Dansk Folkepartis side ikke støtte lovforslaget i dets nuværende udformning, da vi frygter, at det vil være på bekostning af borgernes sikkerhed og tryghed. Vi har desuden noteret os, at to rapporter om erfaringer med den nuværende fodlænkeordning er på vej.
Vi ser fra Dansk Folkepartis side frem til, at rapporterne som ventet foreligger i 2009 og 2010.
Vi kan derfor ikke støtte forslaget, som det ser ud i den nuværende udformning, men vi vil spørge ind til lovforslaget i udvalgsarbejdet, hvor vi bl.a. vil spørge ind til en præcisering af, hvilke forbrydelser der vil kunne afsones med elektronisk fodlænke.
Vi vil herefter stille ændringsforslag for at søge at ændre det i Dansk Folkepartis retning.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-10:
Jeg kan gøre det ganske kort.
Det er en rigtig god ændring, der her bliver lagt op til.
Fodlænkeordningen har været en succes, og man må jo sige, at for mennesker, som er blevet idømt en ganske kort frihedsberøvelse, kan det altså være en rigtig god ting, at de kan få lov til at afsone derhjemme uden at komme i kontakt med fængselsmiljøet.
Hvis man er derhjemme, kan man opretholde kontakten til sin familie, sin uddannelse og sin arbejdsplads, og det har lige præcis vist sig, at det har en rigtig god effekt, at folk bliver i deres normale omgivelser.
Man kan fastholde dem i en god udvikling i stedet for at presse dem ud i noget kriminalitet og ud i at få nogle forkerte venner, når de kommer ind bag de tykke mure.
Det er altså på alle mulige måder en rigtig god ting, at man for mindre overtrædelser får lov til at afsone derhjemme.
Der er jo ikke tale om, at det skal være alle, som på sigt skal sidde og afsone derhjemme, der er stadig væk en mening med, at man skal i fængsel.
Men ligesom det har været en god ting for unge, at de har kunnet få lov til at afsone fængselsstraffen på deres bopæl og samtidig kunne have kontakt til deres familie og skoleliv, er det en rigtig god idé, at vi udvider ordningen.
Det støtter vi varmt, det kan vi på ingen måde have noget imod.
Kim Andersen (V), 2008-04-10:
Det har hidtil været sådan, at man kunne idømmes fængsel i indtil 3 måneder til afsoning i de såkaldte elektroniske fodlænker, hvis en række betingelser omkring bolig- og beskæftigelsesforhold var opfyldt, og hvis man ansøgte om det.
Betingelsen var også, at den pågældende på gerningstidspunktet ikke måtte være fyldt 25 år, og overtrædelsen, som man var straffet for, måtte ikke være en overtrædelse af færdselsloven.
Der har som nævnt været en række gode erfaringer med fodlænkeordningen, og derfor foreslår regeringen nu, at ordningen bliver udvidet, sådan at fodlænkeordningen kan komme til at omfatte alle personer, uanset alder, som idømmes en fængselsstraf i indtil 3 måneder, uanset forseelsen.
Det er en positiv udvidelse af den eksisterende ordning, som vi i Venstre hilser velkommen.
Vi må gå ud fra, at det på sigt, når denne ordning bliver kørt ind, og der oparbejdes mere rutine i administrationen af fodlænkeordningen, vil kunne medføre effektiviseringer og rationaliseringer inden for fængselsvæsenet, at kapaciteten udvides, og at omkostningerne relativt set begrænses.
Samtidig giver ordningen strafafsonerne nogle bedre muligheder for at undgå at blive en del af det hårde fængselsmiljø.
Det vil altså være lettere efter endt afsoning at blive resocialiseret og blive velfungerende i samfundet igen med hensyn til job og uddannelse, ligesom den pågældende strafafsoner ikke vil risikere, at private relationer i forhold til familie og venner lider samme skade, som hvis vedkommende skulle have afsonet i en celle.
Derfor synes vi, at forslaget er ganske fornuftigt.
Det er en naturlig forlængelse af de forhåbninger, vi havde til ordningen, da den blev indført, og vi går med glæde videre ad denne vej.
Lene Espersen (KF), 2008-04-10:
Jeg skal også gøre det forholdsvis kort og starte med at sige tak til ordførerne for den meget positive indstilling til dette lovforslag.
Det er jo korrekt, som flere ordførere har været inde på, at den gældende færdselslov for Grønland faktisk svarer til den lovgivning, der var i Danmark i 1991, så det er på høje tid, at den bliver moderniseret.
Derfor lægges der op til en lang række ændringer, både for så vidt angår reglerne for spirituskørsel, alderskravet for at føre snescooter og andre regler, der alle sammen gerne skulle være med til at forbedre færdselssikkerheden.
En særlig tak til hr. Lars-Emil Johansen for bemærkningerne også om den del af forløbet, som er foregået i regi af Landstingets lovudvalg osv. Jeg må sige, at det lidt kommer som en overraskelse for mig, at hr. Lars-Emil Johansen pludselig problematiserer de regler, der nu foreligger, for så vidt angår snescootere.
Men jeg vil foreslå, at vi under udvalgsbehandlingen dyrker den problemstilling.
Det er i hvert fald nyt for mig, at der pludselig skulle være et problem i forhold til fangstområder.
Men det må vi jo se på under udvalgsbehandlingen.
For så vidt angår spørgsmålet om ressourcer, vil jeg sige, at der ikke med det her lovforslag er lagt op til, at der nu skal tilføres ekstra færdselspoliti til området, men jeg er da absolut klar til under udvalgsbehandlingen at se på, om det er et område, som Politimesteren i Grønland skal prioritere højere i fremtiden.
Så jeg synes bare, at jeg vil gå ind i de bemærkninger, der er kommet fra hr. Lars-Emil Johansen, med et positivt syn og se på, om vi under udvalgsbehandlingen kan få skabt så meget klarhed, at vi føler, at det her lovforslag i den grad er med til at løfte færdselssikkerheden i Grønland.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-10:
Da den radikale ordfører, hr. Niels Helveg Petersen, ikke kan være til stede i salen, skal jeg på hans vegne meddele, at Det Radikale Venstre støtter lovforslag nr. L 95 om forslag til lov om ændring af færdselsloven for Grønland. Lovforslaget består, som det efterhånden i løbet af debatten er blevet klart, af fire emner: Man skærper promillegrænsen fra 0,8 promille til 0,5 promille.
Endvidere ændrer man alderskravet for at føre snescooter fra 16 til 18 år.
Og endelig bliver der krav om anvendelse af kørelys.
Det er alle ting, som vi kan støtte
, og vi kan også forstå, at forslaget har været til høring i hjemmestyret og i Landstinget og derfor er i overensstemmelse med de grønlandske ønsker, hvorfor vi kan bakke fuldt op om det.
Det bliver kort, kan jeg allerede annoncere nu.
Det Radikale Venstre finder det positivt, at mennesker finder kærligheden og vil indgå ægteskab.
Man kunne ønske sig, at det var lige så let for mange andre at erhverve sig et dansk statsborgerskab.
Og på den baggrund ønsker vi det unge - eller ældre, i forhold til mig - par hjertelig tillykke.
Jeg vil gerne endnu en gang gentage, at Det Radikale Venstre også går ind for, at terrorister, der ikke er danske statsborgere, skal udvises af Danmark, hvis det ellers kan lade sig gøre, men det kan det selvfølgelig ikke, hvis der er risiko for dødsstraf, tortur eller umenneskelig behandling.
Det tror jeg hr. Naser Khader og jeg er enige om.
Men jeg har bare svært ved at forstå, hvordan hr. Naser Khader som formand for et socialliberalt, socialkonservativt parti kan mene, at man uden at have været under en eller anden form for domstolskontrol kan udvise folk administrativt.
Vi skal have tillid til Politiets Efterretningstjeneste.
Ja tak, men hvad hvis de tager fejl, og vi udviser folk, som ikke har begået noget som helst ulovligt, som ikke har til sinds at begå noget ulovligt, og hvor vi river deres familier op, uden at de faktisk har haft noget som helst på sig med hensyn til den sag, man mistænker dem for?
Tom Behnke (KF), 2008-04-10:
Også Det Konservative Folkeparti byder Marie Agathe Odile Cavallier velkommen til Danmark og ønsker et stort tillykke med forlovelsen.
Vi indstiller naturligvis lovforslaget til vedtagelse, og vi glæder os på parrets vegne til det store bryllup den 24. maj.
Karen Ellemann (V), 2008-04-10:
Det lovforslag, vi nu skal behandle her, har til formål at gennemføre de nødvendige ændringer i udlændingeloven, så Danmark kan være med i EU's kommende visuminformationssystem VIS.
Det er et lovforslag, som vi støtter fuldt ud i Venstre.
Helt konkret er der tale om at gennemføre tre EU-retsakter i dansk ret.
Den første forordning handler om selve visuminformationssystemet, den anden forordning handler om en ændring af de fælles konsulære instrukser, og den tredje handler om rådsafgørelsen om adgang til søgning i VIS for Europol og efterretningstjenester.
Det overordnede formål med VIS er at forbedre visumadministrationen og det konsulære samarbejde ved at lette udvekslingen af visumoplysninger mellem medlemsstaterne.
Der skal altså registreres fingeraftryk og personfotografi af alle førstegangsvisumansøgere med henblik på at kunne indlæses i VIS.
Myndighederne skal så i forbindelse med visumsagsbehandlingen benytte VIS for at fastlægge ansøgernes identitet og for at kunne indhente oplysninger om tidligere ansøgninger.
Det skal naturligvis med, at vi på grund af vores forbehold på området for retlige og indre anliggender ikke kommer til at deltage i Rådets vedtagelse af de to forordningsforslag.
Når Rådet har vedtaget forordningerne, har vi 6 måneder til at afgøre, hvorvidt vi vil gennemføre forordningerne i dansk ret.
Da vi allerede deltager i Schengensamarbejdet, er det naturligvis oplagt, at vi støtter gennemførelsen af de foreslåede forordninger i dansk ret, og også derfor støtter vi lovforslaget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-10:
Jamen jeg har svaret hr. Frank Aaen.
Han har stillet nogle spørgsmål, jeg har besvaret dem; jeg kan ikke tvinge hr. Frank Aaen til at høre efter.
Frank Aaen (EL), 2008-04-10:
Det er jo korrekt, at man kan idømmes mange sanktioner her i samfundet, rigtig mange sanktioner, på forskellige niveauer, men man har altid muligheden for at få sagen afprøvet, og i særdeleshed hvis det drejer sig om en straf i henhold til straffeloven.
Tænk sig, her er der altså mennesker, man vil sende ud af landet med det stempel på ryggen: Vi anser vedkommende for at være terrorist, derfor skal vedkommende ud af Danmark.
Der er mange lande i verden, jeg meget nødig vil rejse til med det stempel på ryggen, at jeg anses for at være terrorist.
Tænk sig, her har vi en lovgivning, hvor man kan spærre folk inde i lange perioder - vi ved jo endnu ikke i hvor lang tid - uden dom.
Det er da et skred, og det er det da uanset om man kan finde nogle paragraffer i gældende lov, hvorefter det er muligt.
Og det er jo det, vi har set, at man desværre kan, og det er jo derfor, at regeringen nu er nødt til at overveje de love, fordi de ikke er hensigtsmæssige, og fordi de ikke er i overensstemmelse med almindelige gode danske retsprincipper.
Og derfor igen, og det gælder både justitsministeren og integrationsministeren: Skal det ikke være sådan i et land - og vi må kunne få et klart svar, ja eller nej - at bliver man idømt en straf, f.eks. at miste den bopæl, man har, og blive sendt ud af landet eller komme i fængsel, så skal det kræve en afgørelse ved en uafhængig domstol og give en mulighed for, at vedkommende, der bliver idømt den ene eller den anden af de der alvorlige sanktioner - det er jo ikke en trafikbøde, vi snakker om, men alvorlige sanktioner - først får sagen for en domstol, og at man, hvis man bliver dømt, har mulighed for at anke dommen?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-10:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Det er sådan set hr. Frank Aaen, der bringer mig herop, for
når hr. Frank Aaen igen og igen til alle ordførere betjener sig af en juridisk terminologi, han ikke magter, så er man jo nødt til lige at svare.
Det havde været lettere, hvis hr. Frank Aaen kunne skelne og forklare os andre, hvornår han taler det, der hedder de lege lata og de lege ferenda; hvornår er det et forsøg på at referere gældende ret, og hvornår er det et forsøg på at udbrede Enhedslistens politik?
Det var faktisk ikke til at høre, ikke engang for mig.
Så derfor vil jeg bare sige til hr. Frank Aaen, at gældende ret er sådan, at der kan idømmes straf uden dom - det er der mange der har kørt for stærkt der har prøvet - og så kan de gå til retten, hvis de vil.
Udvisning er efter dansk ret en anden sanktionsstraf, ligesom inddragelse af forskellige rettigheder er det, og det er selvfølgelig også sådan og har altid været det, at man kan udvise på forskellige betingelser uden dom.
Det, den retspolitiske diskussion går på - og det er en retspolitisk diskussion - er så: Hvor er det, domstolsprøvelsen skal være; skal den være automatisk osv.?
Og det er præcis det, som vi nu har nedsat et udvalg om.
Men jeg vil gerne understrege, hvad jeg sagde i min tale: Gældende udlændingelov er i overensstemmelse med internationale konventioner.