runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (SF), 2010-04-19:
Jeg vil bare først starte med at sige til Venstres ordfører, at når vi påpeger, at den her lovgivningsproces ikke lever op til de standarder, man normalt sætter, og når der også er flere af høringsparterne, der påpeger det, så er det altså ikke for at være polemiske, men fordi flere høringsparter har måttet opgive at afgive høringssvar, hvilket vi jo har kunnet se.
En del af de 13 dage har været påskehelligdage, og ministeren har jo selv tidligere sagt, at 4 uger bør være, hvad man kan forvente.
Så det er altså ikke for at være polemiske, men det ville bare være rart, hvis regeringen også ville anerkende, at det her altså ikke er optimalt.
Jeg vil lige grave lidt mere i det her med pointsystemet, som jo oprindeligt lød som en god idé.
Hvis nu ordføreren skulle lægge hånden på hjertet, måtte han så ikke indrømme, at man nok er kommet til at stramme en tand for meget i de sidste lukkede forhandlinger med Dansk Folkeparti med hensyn til indretningen af det her pointsystem?
Ordføreren siger, at det ikke er noget, der betyder noget for folk, der skal vente med at tage en uddannelse, men ordføreren har garanteret fået de samme henvendelser, som jeg har fået, også fra Venstrevælgere, der siger: Hvad er det dog for et system, man er i gang med at skrue sammen, hvor man straffer folk, der vil uddanne sig til gavn for integrationen?
Skal man forstå det, ordføreren har sagt i dag, sådan, at folk, der tager en uddannelse, vender integrationen ryggen og viser samfundsforagt, som ordføreren sagde det tidligere?
Karsten Lauritzen (V), 2010-04-19:
Nej, det skal man bestemt ikke.
Hvis man kigger på den lovgivning, som ligger, og som kommer til at være gældende, når det her lovforslag forhåbentlig bliver vedtaget – jeg håber da, at det bliver med et bredt flertal i Folketinget, men jeg kan forstå, at dele af oppositionen har diskuteret det, og jeg må da ønske Socialistisk Folkeparti tillykke med, at de tilsyneladende har fået overtalt Socialdemokraterne til at være imod det her forslag og ikke bakke op om den faste og fair udlændingeog integrationspolitik, som regeringen lægger frem – så kommer det til at være sådan, at de fleste, hvis de tager en uddannelse og arbejder 2½ år, vil få permanent opholdstilladelse, før de ellers kunne, altså før de 7 år.
Man kan godt tage sig en uddannelse på 2 år og arbejde i 2½ år og så få permanent opholdstilladelse efter 4½ år.
Det er mig bekendt stadig væk adskillige år før de 7 år, som gælder i dag.
I forhold til det med høringsfristerne havde vi gerne set, at der havde været en længere høringsfrist, men det har ikke været muligt, og jeg har forklaret hvorfor.
Så vil jeg bare sådan lidt polemisk sige, at jeg da synes, det er tankevækkende, at oppositionen i nogle sager mener, at man sagtens kan arbejde i påsken – at i hvert fald regeringens ministre skal – men ikke mener, at nogen andre kan.
Og når man kigger på antallet af høringssvar, der er kommet ind, så er der ganske mange, og de er også ganske kritiske over for nogle ting, og det er blevet behandlet og vil blive behandlet i den udvalgsbehandling, som ligger foran os.
Astrid Krag (SF), 2010-04-19:
Jeg kan garantere ordføreren for, at jeg ligesom mange andre også har arbejdet i påsken.
Det bliver vi jo nødt til med den måde, regeringen tilrettelægger politikken på.
Men man kan i private organisationer ikke kræve, at medarbejdere møder op på helligdage, sådan er det, og det tror jeg sådan set er noget, som regeringen også er enig i.
Jeg vil spørge, om hr. Karsten Lauritzen ikke er enig i, at demokratisk medborgerskab er afgørende for integrationen, og at det er rigtigt og vigtigt, at vi får folk til at forpligte sig på demokratiet, hvis de skal være her i landet.
Er hr. Karsten Lauritzen ikke enig i, at demokrati og demokratisk deltagelse er en af de danske kerneværdier, vi bør kæmpe for?
Når hr. Karsten Lauritzen så sikkert siger ja til det – han har i hvert fald tidligere sagt, at han mener, at demokratiet er noget af det, der er afgørende for Danmark – hvordan kan han så få det til at hænge sammen med, at man i det her lovforslag i en studehandel med Dansk Folkeparti lister den første forringelse af det danske demokrati siden 1866, tror jeg, ind her?
Burde vi ikke tage en overordnet principiel, særskilt debat, hvis vi skal til at forringe det danske demokrati, og ikke lægge det ind under en eller anden overskrift om fast og fair udlændingepolitik?
De to ting har da ikke noget med hinanden at gøre, og det må ordføreren for Venstre vel også give mig ret i.
Karsten Lauritzen (V), 2010-04-19:
Det, der ligger til grund for de lovændringer, vi diskuterer i dag, er den aftale om servicetjek af lovgivningen, som Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Venstre har indgået, og jeg vil være helt ærlig og sige, at jeg ikke tror, at det parlamentarisk er unormalt, at man har lagt pakken frem i Folketingssalen og sagt: Stem for eller stem imod.
Sådan er politik jo, og det tror jeg den tidligere socialdemokratiske regering og regeringer før den gjorde, og jeg gætter på, at hvis der måtte komme et skifte i regeringsmagten, hvilket jeg hverken regner med eller håber på, så vil det samme nok ske.
Så de der undskyldninger med, at det er træls, at man ikke kan vælge i lovgivningen, og at man gerne vil stemme for de gode ting, men ikke for det, der er den politiske omkostning, køber jeg simpelt hen ikke.
I forhold til høringssvarene bliver jeg bare nødt til at sige, at det er et lovforslag på nogle hundrede sider, og det mener jeg godt man kan læse igennem på 14 dage eller 1 uge, og jeg kan også se, at der er rigtig mange, der har givet konstruktive høringssvar.
Halvdelen af de lovforslag, vi behandler her i Folketingssalen, er med en 14 dages høringsfrist.
Det er en fair diskussion, men jeg tror, at vi har vendt den, og vi kigger selvfølgelig på de ting, der er kommet ind.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-04-19:
Jeg tror ikke, vi havde fået en bedre lovbehandling – jeg havde nær sagt: tværtimod.
I dag er opmærksomheden rettet mod denne pakke, så det mener jeg egentlig er ret fornuftigt.
Men vi bør naturligvis ikke skrive det i lovkataloget, når vi ikke gør det på det tidspunkt.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-04-19:
Jeg vil gerne bede hr. Karsten Lauritzen om at forholde sig til i første omgang to sådan lidt mere principielle spørgsmål.
Det første er: Hvad er hr. Karsten Lauritzens kommentar til, at demokratiet på sin vis er sat ud af kraft med den meget, meget korte høringsfrist, som vi har haft her?
Og jeg har aldrig nogen sinde set så markante tilkendegivelser fra samtlige høringsberettigede om, at det er meget utilfredsstillende.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet principielle spørgsmål er: Er hr. Karsten Lauritzen godt tilpas med, at vi nu udskyder det et år, med hensyn til at man kan deltage i det, man kunne kalde det endelige demokrati, nemlig udskydelsen fra 3 til 4 år?
Er det ikke første gang i danmarkshistorien, at man forringer muligheden for at kunne deltage i noget så vigtigt som valghandlinger i Danmark?
Marianne Jelved (RV), 2010-04-19:
Det svarer jo til, at man i f.eks. Danmark havde et samfund, der var indrettet på følgende måde: at der var én ungdomsuddannelse, og det var gymnasiet, og at de, der viste vilje til at gå gymnasievejen, kunne få lov at gøre det, resten af dem kunne vi ikke bruge.
Det er det samfund, hr. Karsten Lauritzen bidrager til.
Masser af mennesker bor her jo helt lovligt, men har ikke mulighederne for at kunne honorere de krav, der nu stilles i 4-års-reglen.
Hvorfor kan man ikke have en 7-års-regel, som vi kender den nu, med de krav, der er indbygget der, og samtidig have en 4-års-regel, så man kunne differentiere og give mulighed for, at de ressourcesvage, men sårbare mennesker også har en mulighed?
Karsten Lauritzen (V), 2010-04-19:
Det sidste først: Det er ikke nogen hemmelighed, at den idé ikke er en, der er vokset i Venstres folketingsgruppe, men det er jo sådan, og det ved hr. Henrik Dam Kristensen også fra de mange år, hvor han var en del af den tidligere socialdemokratiske regering, at politik handler om at indgå kompromiser, og der er så indgået en politisk aftale med Dansk Folkeparti.
Det var noget, der lå os meget på sinde, og det er så et politisk kompromis, som er indgået, og det står vi i Venstre selvfølgelig fuldstændig ved.
I forhold til det principielle spørgsmål om høringsfrister vil jeg sige, at jeg da gerne havde set, at høringsfristen var længere, men det er af hensyn til Folketinget og det, der står i Folketingets forretningsorden om, at lovforslag skal fremsættes inden den 1. april, at man har begrænset høringsfristen til de 14 dage.
Og jeg kan da se, at der er kommet mange høringssvar ind, og jeg kan også se, at mange høringssvar er kritiske i forhold til fristen, men hvis man kigger lidt på den opgørelse, Politiken her i weekenden lavede, viser det sig, at halvdelen af de lovforslag, der sendes i høring, er med 14-dages-frister, så det er ikke noget, der står helt alene, og det må man bare erkende.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-04-19:
Tak, vil jeg sige til hr. Karsten Lauritzen
, det var dog nogle fantastiske svar.
Det første svar var, at når der havde været en kort høringsfrist, var det af hensyn til Folketinget.
Det skal man virkelig være en ordfører, der søger detaljen, for at kunne sige.
Det handler selvfølgelig om, at regeringen og Dansk Folkeparti ikke kunne blive enige.
Med hensyn til det andet spørgsmål om udskydelsen af demokratiet var svaret her, at det ikke er noget, Venstre er særlig vilde med, og det er Dansk Folkeparti, de gode venner, som er udemokratiske, og som skal have skylden for det her.
Men det forhindrer jo ikke hr. Karsten Lauritzen og Venstre i at forfølge det synspunkt, som jeg kan forstå de har, og derfor forventer jeg sådan set, hvis der kommer ændringsforslag, at så er hr. Karsten Lauritzen og Venstre parat til at stemme for dem.
Det sidste, som jeg så skal spørge om her, er: Hvad siger hr. Karsten Lauritzen til eksempelvis det, man kan læse i høringssvarene, at en, som har uddannet sig som SOSU-assistent, men som kun kan få arbejde f.eks. 28 timer, for det er det, kommunen udbyder, nu får meget vanskeligere ved at få en permanent opholdstilladelse?
Er det er en intention, som ligger fra hr. Karsten Lauritzens side?
Synes man, det er rigtig godt?
Karsten Lauritzen (V), 2010-04-19:
I Venstre har vi den holdning, at beskæftigelsen skal være omdrejningspunktet for ophold i Danmark, også for permanent ophold, for dem, der får permanent ophold, vil også få lettere ved at få statsborgerskab.
Og der er ikke noget, der afholder folk fra at have et deltidsjob som social- og sundhedsassistent og have et andet job ved siden af, så man så kommer op på det antal timer, der skal til, for at leve op til kravet om fuldtidsbeskæftigelse.
Kravet om fuldtidsbeskæftigelse er jo ikke noget nyt, det står sådan set allerede i de gældende regler for permanent opholdstilladelse, at man skal have 2½ års fuldtidsbeskæftigelse.
Og så må man lade være med at bruge sådan nogle undskyldninger som høringsfrister.
Det har i hvert fald ikke tidligere afholdt Socialdemokratiet fra at stemme for lovforslag og heller ikke, da de sad i regering, fra at fremsætte lovforslag med meget korte høringsfrister.
Marianne Jelved (RV), 2010-04-19:
Lovforslagene bærer præg af nogle bestemte formuleringer, og det gjorde Venstres ordførers indlæg også.
Der tales mange steder om dem, der viser vilje til integration.
Jeg vil gerne spørge hr. Karsten Lauritzen, om hr. Karsten Lauritzen kender begrebet evne, og om, hvad forskel der er på vilje og evne.
Karsten Lauritzen (V), 2010-04-19:
Forskellen på vilje og evne kan jo være den, at ikke alle har evner til alting.
Men det er jo nok der, Venstres og Det Radikale Venstres syn på integrationspolitik og på, hvem der skal have lov til at få permanent opholdstilladelse og statsborgerskab i Danmark, er vidt forskelligt.
Vi tillader os at sige, at de folk, som kan bidrage positivt til det danske samfund, og som har en lang videregående uddannelse, som der er mangel på i Danmark, kan tage job, de skal lettere kunne få adgang til de job, de skal lettere kunne få tildelt permanent opholdstilladelse, de skal lettere kunne få statsborgerskab, og vi synes, at det er legitimt, at et land siger, at de godt vil bestemme, hvem de lukker ind i landet, hvem de giver statsborgerskab, og ikke siger, at det er en ret, som alle skal have, men det er jo det, der er konsekvensen af Det Radikale Venstres politik.
Anne Baastrup (SF), 2010-04-19:
Jeg kan forstå, at Venstres ordfører i virkeligheden er en lille smule stolt af at have fjernet muligheden for at kunne stemme til kommunevalget efter de hidtidige regler.
Men det, jeg gerne vil spørge om, er: Hvad mener hr. Karsten Lauritzen om lovgivning med tilbagevirkende kraft?
Her forleden var der et læserbrev i Jyllands-Posten, der påviste, at en kvinde, som havde planlagt hele sit forløb, havde fået at vide, at hun skulle tage en SOSU-assistent-uddannelse, og så ville hun alligevel kunne få varig opholdstilladelse.
Nu kommer der så et lovforslag, der river gulvtæppet væk under hende.
Er det også en ny måde at se på lovgivning på fra Venstres side, som hr. Karsten Lauritzen er tilfreds med?
Karsten Lauritzen (V), 2010-04-19:
Det er jo sådan, at vi i det her tilfælde laver en langt enklere lovgivning, der for langt størstedelen af de udlændinge, der er i Danmark, gør det lettere at få permanent opholdstilladelse, både når de arbejder, og når de uddanner sig, fordi de fleste vil kunne få permanent opholdstilladelse før de 7 år, som i dag er gældende i lovgivningen.
Men når man laver lovgivningen om og forenkler den, er der nogle, der bliver klemt; det vil jeg godt anerkende, og jeg er sikker på, at fru Anne Baastrup kan fremhæve mange andre eksempler på nogle, der bliver klemt.
Men det er altså umuligt at lave en lovgivning, hvor alle bliver tilpas og ingen bliver ramt.
For størstedelen bliver det lettere at få permanent opholdstilladelse.
Der er nogle, som har regnet med, at de kunne indgive ansøgning om ½ år og så leve op til de krav, der var; de bliver så stillet over for nogle yderligere krav nu.
Og det er den politiske pris, der er, for de ændringer af lovgivningen.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-04-19:
Jeg har faktisk også rost det så sent som for ganske få minutter siden.
Der, hvor det går galt, vil jeg sige til hr. Karsten Lauritzen
, er, at man bruger dette pointsystem, som har positive elementer i sig, til at ekskludere andre fra det danske samfund.
Man bruger det her pointsystem til, at andre, som gerne vil give deres bidrag, ikke kan få lov til det, hvad enten det handler om at uddanne sig eller om at kvalificere sig, eller til ikke at give de mennesker, som f.eks. har traumer med i deres bagage, en mulighed for at blive en del af det danske samfund, de bliver ekskluderet med lovforslaget her.
Det er det, der er galt, og det er det, der er argumentationen for, at Socialdemokratiet ikke kan støtte lovforslaget.
Jesper Langballe (DF), 2010-04-19:
Det er sådan nogle underlige ting, der kommer til at præge debatten.
Der bliver sagt korte høringsfrister.
Jamen altså, hvor meget tid kan man bruge på det?
Så klager hr. Henrik Dam Kristensen over – og det forekommer mig også at være sådan kunstig udenomssnak – at det er blevet til i lukkede kredse.
Jeg går ud fra, at hr. Henrik Dam Kristensen anerkender, at man somme tider er nødt til at lukke dørene, når man skal forhandle.
Socialdemokratiet har jo heller ikke åbne gruppemøder, og når de forhandler med SF, foregår det formentlig også bag lukkede døre.
Det kan da ikke undre hr. Henrik Dam Kristensen efter det kaos i udlændingepolitikken, der var under den socialdemokratisk ledede regering, altså før 2001, hvor vælgerne reagerede og Dansk Folkeparti og regeringen blev sat til magten i stedet for og reddede landet fra det kaos, at det stadig væk er de tre partier, der taler sammen.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-04-19:
Jeg synes sådan set ikke, at vi skal bruge så forfærdelig meget tid på det her med høringsfristerne, men jeg må sige til hr. Jesper Langballe, at det ville være mærkeligt, hvis man er demokratisk indstillet, at man ikke gjorde opmærksom på, at det, at regeringen ikke kunne blive færdig med forhandlingerne, giver urimelige arbejdsbetingelser for en række organisationer, som er en væsentlig del af lovgivningsarbejdet i Danmark, til at de kan give deres indspil.
Men lad os parkere den.
Med hensyn til de lukkede døre: Jeg har fuld forståelse for, at man forhandler bag lukkede døre.
Det har jeg også gjort, da jeg var minister og sad i regeringen, og det er helt naturligt.
Men problemet er, at man så ikke gør sig nogen som helst anstrengelse for at se, om man til så vigtig en lovgivning, som den her, kunne skabe et bredere flertal.
Det, man har antydet en interesse i, er at skabe mest muligt fnidderfnadder og utryghed i samfundet og tale om kaos.
Jeg anerkender ikke det med kaos.
Men det, vi i hvert fald har fået med Dansk Folkepartis medvirken, er uretfærdigheder i udlændingeloven, hvor også mennesker, som gerne vil deltage i det her samfund og gerne vil uddanne sig og gerne vil være en del af det danske samfund, får endnu sværere ved det.
Det er så bl.a. det, der er Dansk Folkepartis fingeraftryk i lovforslaget her.
Jesper Langballe (DF), 2010-04-19:
Så må man jo vælge mellem kaos og uretfærdigheder.
Men det er da altid noget, at hr. Henrik Dam Kristensen erkender, at der var tale om kaos, da Socialdemokratiet stod for styret.
Socialdemokratiet har aldrig nogen sinde haft en udlændingepolitik overhovedet.
Så sker der det, at man bliver klar over, at stramningerne er så populære, at man ikke skal forsøge at sige noget imod dem, og så tilslutter Socialdemokratiet sig kritikløst regeringens og Dansk Folkepartis udlændingepolitik.
Hvad er det så, der nu er sket?
Nu er der sket det, at det går Socialdemokratiet rigtig godt i meningsmålingerne.
Det går i hvert fald regeringen dårligt.
Det er jo ikke at foragte set med socialdemokratiske øjne.
Og så siger man til sig selv: Nu kan vi godt lige slække lidt på den skrue og gå imod den faste og fair udlændingepolitik.
Jeg synes, det er ynkeligt.
Karsten Lauritzen (V), 2010-04-19:
Jeg bliver nødt til at sige til hr. Henrik Dam Kristensen: Bundlinjen er jo, at man stemmer imod de to lovforslag, som ligger her, så kan man snakke og bruge alle mulige fine ord.
Ord er en ting, handling er noget andet, og det er nu engang, om man trykker rødt eller grønt på knappen, der tæller.
Jeg vil bare spørge, hvordan hr. Henrik Dam Kristensen forestiller sig, at Socialdemokraterne nogen sinde vil komme til at stå vagt om en stram udlændingepolitik, når en række af de partier, som man vil basere et eventuelt regeringssamarbejde på, tilsyneladende er imod, når der skal stemmes i Folketingssalen.
Den kunne sagtens være kommet fra os.«
Alligevel siger man i dag, at man vil stemme nej.
Er det et udtryk for, at Socialdemokraterne har deponeret politikken på det her område f.eks. hos Socialistisk Folkeparti eller andre partier i oppositionen, som er mere kritiske over for den faste og fair udlændinge- og integrationspolitik, end Socialdemokraterne tidligere har været?
René Christensen (DF), 2010-04-19:
Det vil man ikke forholde sig så meget til.
Det virker meget, som om man har parkeret sin beslutningsproces ovre hos Socialistisk Folkeparti – den har man parkeret derovre – og så har de besluttet, hvad det er, der skal ske, heroppefra.
For man går ikke ret meget ind i forslaget, i forhold til hvad man er for og imod her.
Nej, man taler om alle de andre værdier, hvis man kan kalde det sådan, om hvad der er sket, processen, og om samtalen mellem Dansk Folkeparti og regeringen.
Det synes jeg virker påfaldende i forbindelse med det her forslag, og det siger måske lidt om, hvad linje man er ved at lægge nu: at man vil tilbage til, hvor man var før 2001, og at man vil åbne grænserne og sige velkommen til alle.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-04-19:
Det var dog en fantastisk polemisk tale af så ung en mand.
Jeg tror, jeg bliver nødt til at sige til hr. René Christensen, som jeg så komme ind i salen for ganske kort tid siden, at jeg vil være så venlig, hvis det skulle være ønskeligt, at sende en kopi af min ordførertale til hr. René Christensen, så hr. René Christensen ved selvsyn kan konstatere, at der egentlig var meget lidt om proces, men at der var rigtig meget om, hvorfor der er dårligdomme i det her lovforslag, om, at der er alt for mange, som ikke får en chance, og om, at hvis man vil uddanne sig og være en del af det danske samfund, så bliver man rent faktisk sat ud på et sidespor af regeringens forslag.
og det er jo det, der er den reelle diskussion.
Men det var jo heller ikke det, hr. René Christensen valgte at forholde sig til, det var alle mulige påstande, som ikke har nogen gang på jorden, som ikke har nogen sandhed i sig overhovedet.
René Christensen (DF), 2010-04-19:
Men ved at stemme nej til det her stemmer man jo også imod den fair politik, der er på området her.
Man vælger at sige: Vi lægger os til den anden side, end hvad vi ellers gerne vil give indtryk af.
Men hvad sker der, når man endelig føler sig en lille smule ovenpå?
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-04-19:
Jeg synes jo, det var meget prisværdigt af hr. Jesper Langballe at erkende, at det går rigtig dårligt for regeringen.
Man kan jo høre, at det også nærmest er sådan en erkendelse af, at det er slut, og at regeringen synger på sidste vers.
Jeg påskønner, at hr. Jesper Langballe erkender det.
Jeg er sådan set enig i hr. Jesper Langballes vurdering – det skal ikke være nogen hemmelighed – af, at det går rigtig dårligt for regeringen.
Men hvor er det så, forskellen er?
Forskellen på socialdemokratisk flygtninge- og integrationspolitik og det, vi ser her, er ikke, at vi ikke vil lave uretfærdigheder, hvor mennesker ikke kan få en chance for at blive en del af det her samfund.
Forskellen er, at Socialdemokratiet er optaget af det, som regeringen og Dansk Folkeparti totalt har forsømt og ikke har fået gjort noget ved, nemlig at gøre op med ghettoerne i Danmark, hvor så meget dårligt i realiteten kommer fra, f.eks. kriminalitet, at vi får mere uddannelse til bl.a. de unge mænd med anden etnisk baggrund, som i dag er skubbet ud af uddannelsessystemet, så vi netop får deres medvirken til, at det danske samfund fungerer.
Det er jo her, Dansk Folkeparti og regeringen totalt har svigtet siden 2001.
Anne Baastrup (SF), 2010-04-19:
Jeg er helt sikker på, at hr. Karsten Lauritzen aldrig nogen sinde ville komme med de udtalelser, hvis han havde været Venstres skatteordfører.
Det, der er virkeligheden, bundlinjen nu, er, at Venstre er fuldstændig ligeglad med, at der er enkeltmennesker, der kommer i klemme.
Vi lavede i 2001 en førtidspensionsreform, hvor vi klart kunne sikre, at de mennesker, der havde nogle rettigheder, kunne fortsætte med de rettigheder.
Hvorfor kan de ikke bare fastholdes i de hidtidige regler?
Hvad er det, der gør, at Venstre synes, at disse mennesker, som det handler om, har så lidt betydning i det danske samfund, at dem kan vi bare træde på – på deres område kan vi bare lave lovgivning med tilbagevirkende kraft?
Er det Venstre i virkeligheden?
Karsten Lauritzen (V), 2010-04-19:
Jeg må sige, at jeg faktisk synes, at den udlændingelovgivning, der ligger her, og som vi behandler i Folketingssalen, er betydelig mere gennemtænkt og også sådan vendt intellektuelt end det alternativ, som Socialistisk Folkeparti stiller op.
Det bliver jeg nødt til at sige.
Men man har annonceret, at man ikke ønsker de her ændringer, som egentlig indeholder noget af det, som Socialistisk Folkeparti har ønsket, nemlig at det bliver lettere for nogle at få permanent opholdstilladelse.
Det må vi ærgre os over i regeringen, men glæde os over, at SF tilsyneladende vælger at tone rent flag i stedet for at sige, som hr. Villy Søvndal siger uden for den her Folketingssal, at man bakker op om en fast og fair udlændinge- og integrationspolitik, men når det så kommer til stykket, stemmer man noget helt andet.
Jeg kan forstå på pressen, at det er det, som Socialistisk Folkeparti har tænkt sig at gøre igen.
Der er ikke tale om lovgivning med tilbagevirkende kraft; der er tale om, at vi ændrer lovgivningen, og det rammer så dem, der søger fremadrettet.
Men det rammer altså ikke med tilbagevirkende kraft.