runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2014-12-18:
Så må man vel bare konstatere, at regeringen ikke har gjort noget ved det.
Jeg vil bare høre, om justitsministeren ikke kan bekræfte, at det system, vi har i dag, og de problemer, som justitsministeren påpegede tilbage i 2010, har vi stadig væk i dag.
Regeringen har i sin 3-årige regeringsperiode ikke gjort noget for at forfølge den tankegang, ministeren gav udtryk for tilbage i 2010.
Det gør vi jo så i det her borgerlige forslag, og så kan det godt være, at der er noget, ministeren ikke kan lide, men jeg synes måske godt, ministeren kunne være lidt mere positiv, for vi hjælper ministeren med at gennemføre ministerens politik fra 2010 i langt større omfang, end ministerens egen regering har gjort.
Mette Frederiksen (S), 2014-12-18:
Der var jo en diskussion i satspuljekredsen om et forslag fremsat af regeringen om en ungetjeneste, som byggede på, kan man sige, noget af det samme tankegods, og det ville satspuljepartierne ikke være med til at gennemføre.
Men det kan jo være, at vi på baggrund af beslutningsforslaget her kunne mødes et sted.
Jeg tror ikke, at man skal se det som et enten-eller.
Jeg ønsker ikke at sænke den kriminelle lavalder, for jeg bryder mig grundlæggende ikke om, at man betragter børn som noget, de ikke er.
Når man er barn, er man et barn, og man kan godt begå handlinger, som man ikke bør begå, men vi kan ikke forvente, at barnet kan overskue konsekvenserne af sine handlinger på samme måde, som unge eller voksne kan det.
Men det ændrer da ikke på, at jeg meget gerne også vil stille børn til ansvar for de handlinger af negativ karakter, de måtte begå.
Der vil jeg gerne diskutere, om ikke vi kan indrette de nuværende systemer på en klogere måde.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-12-18:
Tak for det.
Men jeg må så spørge ministeren: Er det også rimeligt, at en 14-årig aldrig kan blive stillet for en dommer og frifundet?
Det er jo det system, vi har i dag.
Det kan ikke lade sig gøre at blive frifundet, man bliver jo ikke stillet for en dommer, man får heller ikke nogen forsvarer beskikket, man får ikke nogen tiltale, men man bliver overgivet til de sociale myndigheder alene på baggrund af politiets mistanke.
Er det rimeligt, eller kan ministeren ikke se, at der er noget galt?
Hvis man selv har en 14-årig, er det jo tit, at man bedre kan se det.
Men har man en, og kommer vedkommende tilfældigvis med på et eller andet tyvetogt, hvor han ikke aner, hvad det er, han går ind til, så vil han jo blive frifundet i retten, fordi han ikke har vidst, hvad det var, det gik ud på, og ikke har deltaget aktivt i det.
Men han kan jo sagtens have påkaldt sig en mistanke, som gør, at han under det nuværende system vil blive overgivet til de sociale myndigheder.
Kan ministeren ikke se, det er et problem, at sådan en 14-årig i dag ikke kan blive frifundet?
Mette Frederiksen (S), 2014-12-18:
Det er en naturlig følge af at have en kriminel lavalder, at man ikke er underlagt de samme regler.
Det er jo på godt og ondt, så det ser jeg mere som en konsekvens af, at vi har en kriminel lavalder.
Jeg hører heller ikke Venstre foreslå helt at afskaffe den, så problemet ville jo så være der for de 11-årige i stedet for som i dag de 14-årige.
Må jeg ikke først sige, i forhold til hvad jeg måtte have flirtet med, at jeg ikke har foreslået, at vi skulle indføre en ungdomsdomstol.
Det er blevet beskrevet som en ungdomsdomstol.
Jeg har til gengæld foreslået noget andet, nemlig om ikke vi i Danmark skulle overveje et mere konsekvent regime, hvor det barn eller den unge, der begår noget kriminelt, kan stilles til ansvar for sine handlinger med det samme, også selv om vedkommende er under den kriminelle lavalder.
Det, jeg konkret har foreslået for år tilbage, er, at hvis man f.eks. begår hærværk i et boligområde, så skal man have lov til at rydde op efter sig selv; hvis man har chikaneret en butiksdrivende, kan det være, at man skal udføre arbejde der; eller det kan være, at man skal gøre ambulancer rene, eller noget helt fjerde.
Den tankegang har jeg fortsat grundlæggende meget, meget stor sympati for.
Jeg tror, det virker at rydde op efter sig selv.
Jeg tror, det virker, når der er voksne, der sætter grænser.
Jeg tror, det virker, når samfundet siger: Hallo kammerat, du har foretaget dig noget forkert, ryd op!
Hele det tankegods vil jeg meget, meget gerne diskutere også fremadrettet, for jeg tror, det er den rigtige vej at gå.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-12-18:
Det er selvfølgelig helt rigtigt, hvad ministeren siger, men det er jo trods alt mere sandsynligt for en 14-årig end for en 11-årig eller en 9-årig at komme ud i det her.
Jeg synes i hvert fald, at det generelt er et problem.
Vi ved, at kriminaliteten falder.
Ministeren har da, det må jeg kvittere for, fuldstændig ret i, at kriminaliteten falder, men vi ved jo også, at vi ser alvorlig kriminalitet nede i den aldersgruppe, som vi taler om her, altså dvs. under de 15 år.
Jeg må sige, at jeg synes, det er dybt uheldigt, at man ingen retsstilling har overhovedet.
Det er noget, vi normalt gør meget ud af her i Folketinget, men den er åbenbart ophævet for de 14-årige, der ikke i dag har nogen mulighed for at få deres sag prøvet for en dommer.
Mette Frederiksen (S), 2014-12-18:
Altså, man kan ikke sige, den er ophævet.
Jeg vil fastholde, at når vi har med børn at gøre, bør det løses i regi af de sociale myndigheder, men det betyder ikke, at vi ikke kan gøre det klogere, end vi gør det i dag.
Det vil jeg altid meget, meget gerne diskutere.
Det er rigtigt, at vi også har under-15-årige, der begår alvorlig kriminalitet.
Det er ikke mange, og jeg tror også, det er vigtigt, at man ikke forsøger at få det til at lyde, som om vi har en meget stor flok af 13-14-årige, der begår voldsom kriminalitet, for det har vi heldigvis ikke.
Men der er nogle.
Dem skal vi selvfølgelig kunne håndtere, og i det omfang de sociale myndigheder ikke løfter den opgave godt nok, skal vi jo finde en bedre måde at gøre det på.
Mette Reissmann (S), 2014-12-19:
Så vil jeg gerne have at vide: Stemmer Venstre ja eller nej til det her lovforslag?
Karsten Lauritzen (V), 2014-12-19:
Det vil man jo se, når vi stemmer efter jul til tredjebehandlingen.
Vi vil bare have lov til at finde ud af, hvad det er, vi stemmer for, og det synes jeg sådan set er reelt nok.
Så skal jeg beklage, hvis jeg har givet udtryk for, at fru Mette Reissmann var sur.
Jeg vil dog sige, at hun ser i denne sag en smule mellemfornøjet ud, og det er jo en ærlig sag, fordi det er selvfølgelig træls, at regeringen ikke kan gå ud og sige: Nu har vi strammet.
Men det kan regeringen ikke, fordi det er tvivlsomt, om det her rent faktisk er et opstrammende forslag.
Når vi har klarhed over det, tager vi stilling i Venstre, og hvis det er en stramning, stemmer vi for.
Mette Reissmann (S), 2014-12-19:
Han krævede hurtigere handling.
Nu er vi så i december måned, og vi andenbehandler nu her i dag det her lovforslag, som helt konkret indeholder stramninger af asylreglerne.
Vi kunne have færdigbehandlet det her lovforslag inden jul, hvis ikke det var, fordi Venstre havde konstante bekymringer, konstante blokeringer for det her.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren: Hvordan hænger det sammen med, også med henvisning til ordførerens tale, hvad hans egen partiformand sagde, nemlig at han ønskede hurtigere handling, han ønskede en stramning?
Det er der jo tale om, men jeg ser bare en tydelig forskel på, hvad ordføreren har sagt nu, og hvad hans partiformand bad os om i november.
Martin Henriksen (DF), 2014-12-19:
Tak for det.
Jeg er enig med hr. Karsten Lauritzen i, at det her er en lille stramning.
Det er tæt på ingenting, men det er trods alt bedre end ingenting, og derfor vil jeg også opfordre Venstre til at stemme for.
Jeg vil også godt spørge Venstre om noget.
For hvis Venstre ikke mener, at regeringens lovforslag er nok, og det er vi fra Dansk Folkepartis side enige i, så må logikken jo være, at Venstre kan stemme for Dansk Folkepartis forslag, som strammer mere.
Troels Ravn (S), 2014-12-19:
Jeg må sige, at jeg umiddelbart var noget overrasket over ordførerens tale her.
Umiddelbart kunne jeg næsten foranlediges til at tro, at ordføreren var under påvirkning af at skulle udlevere partiet Venstres angrebsmanual frem for egentlig at forholde sig seriøst og konstruktivt til lovforslaget her.
Når jeg gransker i det, der ellers er blevet sagt fra Venstre i asyldebatten, så efterlyste Venstres integrationsordfører Martin Geertsen den 17. september i år handling fra regeringen.
Jeg citerer: Vi risikerer svenske tilstande, hvis ikke regeringen handler nu.
Og nu er det altså, at regeringen handler, både medmenneskeligt, ansvarsfuldt og pragmatisk.
Vi har en konkret asylstramning her, som vil give luft i kommunerne.
Har Venstre så egentlig skiftet holdning til behovet for hurtig handling?
Karsten Lauritzen (V), 2014-12-19:
Nu har Dansk Folkeparti jo stillet en række ændringsforslag hertil, og vi kan faktisk også godt se os selv i nogle af dem, men al den stund at de ikke vil blive vedtaget, heller ikke selv om vi ville stemme for, tror jeg, vi har det sådan, at vi gerne vil gemme den diskussion med Dansk Folkeparti til et tidspunkt, hvor vi kan mønstre et flertal i Folketingssalen, og så er jeg sikker på, at vi nok skal nå til enighed om at skabe varige løsninger på den asylsituation, som Danmark står i.
Men lige i forhold til regeringens lovforslag har vi altså valgt at sige nej tak til Dansk Folkepartis ændringsforslag.
Det betyder ikke nødvendigvis, at vi ikke kan se os selv i nogle af dem, men det betyder bare, at vi sådan set synes, det ville være rigtigst at gemme den diskussion og forhandling til et senere tidspunkt, og vi har i Venstre også selv en række bud på, hvad man kunne gøre for at bremse asyltilstrømningen, det har vi skrevet i vores oplæg »Danmark – for dem der kan og vil«.
Derfor ønsker vi at se tingene i en sammenhæng og ikke blot isoleret i forhold til regeringens lovforslag.
Det, vi har gjort, er bl.a., at vi har læst de høringssvar, der er kommet, og der skriver Advokatrådet og Advokatsamfundet, som ikke er politiske: Der synes ikke af saglige grunde at være behov for at indføre den nye status; der synes ikke af saglige grunde – her siger Advokatrådet, at de faktisk mener, at regeringens lovforslag er usagligt.
Så skulle det være mærkeligt, hvis Venstre som det største oppositionsparti ikke siger: Skulle vi ikke lige undersøge det?
Er det her kun en teoretisk stramning og ikke en reel stramning?
Det er der jo noget, der tyder på.
Det synes jeg faktisk er seriøst af os.
Og så kan jeg sige til hr. Troels Ravn, at jeg har mange papirer med herop, men jeg har ikke fået Venstres angrebsmanual med, så den læser jeg ikke op fra, men fra Advokatrådets høringssvar.
Jeppe Bruus (S), 2014-12-19:
Jeg er noget forundret og forvirret over Venstre, ikke bare i den her sag, men i det hele taget i den seneste tid.
Jeg synes sådan set, at ordføreren – angrebsmanual eller ej – ligger meget på linje med det, vi hører andre steder fra, fordi jeg kan konstatere fra de svar, som hr. Karsten Lauritzen har givet, at Venstre ikke nu kan tilkendegive, om de vil stemme for eller imod.
Venstre vil ikke svare på, hvad de egentlig selv vil eller har stillet af forslag, og i det svar, som ordføreren giver til Dansk Folkeparti, siger ordføreren ganske klart: Jamen vi vil ikke ønske at drøfte noget med Dansk Folkeparti i den nærmeste fremtid; det må vente til et senere tidspunkt.
Vi må forstå det sådan, at det er efter et valg.
Nu er der 9 måneder til et valg.
Ønsker Venstre alene at køre valgkamp i de 9 måneder, eller ønsker Venstre som en del af det ærede Folketing at være i arbejdstøjet sammen med os andre?
Karsten Lauritzen (V), 2014-12-19:
Vi ønsker selvfølgelig at være i arbejdstøjet.
Jeg tror, at hvis man kigger på det, vil man se, at vi har stemt for rigtig mange af regeringens forslag.
Hvis justitsministeren vil give et svar til Folketinget, hvor hun skriver, at ja, vi regner med, at det her vil bremse asyltilstrømningen til Danmark, så stemmer vi for.
Men problemet er, at vi har spurgt, ikke en gang, ikke to gange, men – jeg tror – tre gange og masser af gange i et mundtligt samråd, og justitsministeren kan ikke komme med et svar.
Så hvis hr. Jeppe Bruus kan få overtalt en af sine partifæller, justitsministeren eller statsministeren, til at komme og give svaret i Folketingssalen under ministeransvar, så kan jeg love, at så stemmer vi for det her forslag med det samme.
Men indtil da vil vi altså have lov til at nærstudere forslaget, og så tager vi stilling efter jul, og så har regeringen måske også fundet ud af, hvad den mener.
Jeppe Bruus (S), 2014-12-19:
Jeg synes jo sådan set bare, at svaret fra ordføreren her meget godt illustrerer svaret på mit spørgsmål, nemlig at vi må forstå det sådan, at det her handler mere om at trække tiden i langdrag og føre valgkamp end om egentlig at være i arbejdstøjet, og det er så det.
Karsten Lauritzen (V), 2014-12-19:
Hvis ordføreren gerne vil have nogle forslag, kan jeg sige, at vi ønsker at indføre en ny integrationsydelse; vi ønsker at rulle muligheden for at bo og arbejde uden for centrene tilbage; vi ønsker at se på en række af de ydelser, som regeringen har indført, retten til at optjene folkepension for anerkendte asylansøgere.
Hvis man læser vores udspil »Danmark – for dem der kan og vil«, vil man se en lang række opstramningsforslag.
Så hr. Jeppe Bruus er velkommen til at læse oplægget, og så vil han se svar på spørgsmålene.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-12-19:
Jeg henviser til den dagsorden, der vil fremgå af Folketingets hjemmeside.
Jeg kan i øvrigt henvise til ugeplanen, der ligeledes fremgår af Folketingets hjemmeside.
Jeg ønsker alle medlemmer og alle medarbejdere i huset en glædelig jul og et godt nytår!
Mødet er hævet.
Troels Ravn (S), 2014-12-19:
Jeg må sige – jeg er i øvrigt ikke specielt kritisk – at de ting, ordføreren står på talerstolen og udtrykker, altså mest fremstår som væverier, for er det Venstres holdning, at der ikke er behov for hurtig handling i forbindelse med udfordringerne med stigningen i antallet af asylansøgere, og hvilke forslag om konkrete handlinger har partiet Venstre så i forhold til den tilstrømning af flygtninge, vi ser?
Karsten Lauritzen (V), 2014-12-19:
Nej, det har vi ikke, men vi ønsker reel handling.
Vi ønsker jo ikke bare teoretiske stramninger og ting, som ikke holder ude i virkeligheden som f.eks. den Eritrea-rapport, som regeringen jo har ansvaret for, som jo altså havde til formål at skulle bremse tilstrømningen af asylansøgere fra Eritrea og sikre, at vi ikke kunne give dem asyl eller ikke var forpligtet til at give dem asyl.
Man må bare sige, at situationen er, at det ikke ser ud til at have haft den tilsigtede effekt.
Så vi er for reelle stramninger, og vi vil også stemme for det her forslag, hvis der er en reel stramning i det, men altså al den stund at vicestatsministeren har hevet en stor del af grundlaget og forudsætningen for lovforslaget fra hinanden for et par dage siden, så synes jeg sådan set, det er fair nok, at det største oppositionsparti bruger juleferien til lige at finde ud af, hvad forslaget betyder.
Så kan regeringen samtidig bruge juleferien til at finde ud af, hvad man rent faktisk mener i forhold til det.
Mener man det, statsministeren og justitsministeren siger, eller mener man det, vicestatsministeren siger?
Martin Henriksen (DF), 2014-12-19:
Skal jeg så forstå det, som Venstre siger, sådan, at Venstre vil støtte Dansk Folkepartis forslag, men at de vil vente med det til efter et valg?
For det synes jeg er en fin melding at få fra Folketingets talerstol, det er en meget, meget klar melding, og hvis det er den melding, jeg får, vil jeg gerne kvittere for den på forhånd.
Og hvis ikke hr. Karsten Lauritzen vil sige, at Venstre vil støtte Dansk Folkepartis ændringsforslag nu eller efter et valg, så synes jeg, man mere klart skal sige, hvad det så er, man ønsker at stramme yderligere op på.
Men mener hr. Karsten Lauritzen, at Dansk Folkepartis ændringsforslag er gode, og at dem vil Venstre støtte, man vil bare vente med at støtte dem til efter et folketingsvalg?
Karsten Lauritzen (V), 2014-12-19:
Jeg kan godt se, at hr. Martin Henriksen fisker efter en lille julegave til Dansk Folkeparti, og der er jeg ked af, at jeg må skuffe hr. Martin Henriksen og sige det samme, som jeg sagde før, altså at vi muligvis godt kan se os selv i nogle af ændringsforslagene, men at vi synes, det vil være rigtigst at gemme det til en senere forhandling og diskussion med Dansk Folkeparti i den situation, at vi måtte have et flertal.
Så efterspørger hr. Martin Henriksen, hvad Venstre så vil, og det står jo i vores udlændingeudspil »Danmark – for dem der kan og vil«.
Der er en lang række forslag, som bl.a. handler om at gøre det mindre attraktivt at søge om asyl i Danmark, og dem kunne man jo starte med at tage fat på.
Og det er i øvrigt nogle forslag, som jeg kan forstå at Dansk Folkeparti støtter.
Trine Bramsen (S), 2014-12-19:
Nu taler vi jo om muligheden for at begrænse muligheden for at opnå asyl i Danmark.
Faktum er jo, at Venstre ikke er kommet med så meget som ét, bare ét lille forslag til at begrænse mulighederne for at opnå asyl i Danmark.
Vil ordføreren redegøre for, om det også er den danske regerings skyld, at der er sket en tilsvarende stigning i antallet af flygtninge, der kommer til samtlige lande omkring os?
Er det også den danske regerings skyld?
Karsten Lauritzen (V), 2014-12-19:
Vi kan jo se, at antallet af asylansøgere faldt, da man i 2002 indførte starthjælpen.
Og jeg tror også, at det, hvis man gennemfører det forslag, som Venstre har, med den nye, moderne integrationsydelse, hvor det, de får, er meget mindre, så vil føre til, at vi vil se et dyk i asyltilstrømningen.
Men jeg vil ikke holde regeringen op på, hvad der sker i andre lande.
Jamen jeg kan muligvis godt se nogle bud på, hvordan man kunne begrænse muligheden for at få asyl i Danmark, men jeg tror faktisk, det vil have en større effekt at sikre, at nogen ikke vælger Danmark som asyldestination.
Der er det jo bare sådan, at vi modsat den her regering, som vi har nu, har ført en linje, hvor man ikke blev pakket ind i vat og blev omfattet af velfærdsstaten, fra den dag man satte fødderne i Danmark og blev anerkendt som asylansøger.
Det parti, som fru Trine Bramsen repræsenterer, har jo ændret de økonomiske vilkår, sådan at man som anerkendt asylansøgerfamilie nu får 120.000 kr. mere om året, end man fik i vores regeringstid.
Det er 10.000 kr. mere om måneden, og det rygtes hos menneskesmuglerne.
Det er da en af årsagerne til, at der kommer masser af eritreanere til Danmark, det er, fordi de kan få den høje kontanthjælp.
Det er da derfor, at der kommer masser af familier fra Syrien, det er, fordi de har hørt om de gode vilkår i Danmark, og der ønsker vi at skrue lidt ned for vilkårene, og det er én vej at gå.
Men vi er også åbne over for at se på, om man kan stramme op på selve asyllovgivningen.
Finn Sørensen (EL), 2014-12-19:
Jeg synes, det er besynderligt at argumentere med, at det skulle være en begrænsning af det kommunale selvstyre, at man udstyrer borgerne med nogle rettigheder, nogle minimumsrettigheder, der siger noget om, at der skal være en grænse for, hvor ringe det kan blive.
Det var jo det, vores krav om velfærdsrettigheder drejede sig om.
Det er jo et meget klart indgreb i det kommunale selvstyre.
For det har indtil i dag været sådan, at det var op til kommunerne at vurdere, om de ville benytte sig af hverdagsrehabiliteringen, i hvilket omfang, i hvilke situationer, og efter hvad det konkrete formål skulle være i den givne situation, ud fra en vurdering af borgerens situation.
Men det her lovforslag betyder, når det er vedtaget, at alle kommuner så pålægges at lade borgeren gennemgå et rehabiliteringsforløb, inden man tager stilling til, om borgeren skal have noget hjemmehjælp.
Trine Mach (SF), 2014-12-19:
Tak for det.
Nu er ordførerens parti jo ikke det, jeg oftest ønsker at lægge mig ud med, men jeg har lidt svært ved at forstå kommentaren om respekten for det kommunale selvstyre, når man påtænker finanslovsforhandlingerne sidste år, hvor ordførerens parti ønskede at indføre en regel om, at alle ældre skulle være garanteret to bade om ugen.
Hvordan hænger det sammen med den respekt?
Orla Hav (S), 2014-12-19:
Jeg tillod mig at tage ordet ved første behandling af L 23 og påpegede i den sammenhæng, at man risikerer at ødelægge et lille stykke kultur i Danmark, nemlig hestevæddeløb.
I det betænkningsbidrag, som ligger i dag, tilkendegives det, at der er en vilje til at skabe nogle rammer, der kan sikre, at Danmark igen kan fostre en Tarok.
Det vil ikke give sig selv.
Flere ministerier vil skulle i arbejdstøjet for at sikre sporten en finansiering, som den selv har mulighed for at øve indflydelse på.
De organisatoriske rammer om sporten vil skulle ændres, vilkårene for at gennemføre spil skal ændres radikalt og give plads til, at sporten gennem sine repræsentanter reelt kan få indflydelse på egne indtægter.
Der bliver kort sagt behov for, at det brede flertal, som jeg forventer manifesterer sig bag betænkningen her i dag, tager arbejdstøjet på i 2015, og at flere ministre også bliver involveret i løsningen af den her sag.
Det glæder jeg mig til, men jeg vil også tillade mig at puste jer i nakken.
Torben Hansen (S), 2014-12-19:
Det bliver tit sagt fra denne talerstol af forskellige ordførere, at det, man står med lige nu og her, er et historisk forslag, og så bliver det krydret med rosende ord og måske lige præcis i dag og måske også andre gange med lidt selvovervurdering og billig julevin.
Men sådan er det ikke med det, der bliver vedtaget her lige om lidt, L 77, lovforslaget om Den Danske Naturfond, for om lidt bliver Den Danske Naturfond en realitet, og det er en historisk dag både for Danmark og også for naturen i Danmark, fordi den fond, der lige om lidt med et meget bredt flertal bliver stemt igennem her i Folketinget, skal arbejde for mere natur i Danmark, og den er et resultat af et visionært og unikt samarbejde mellem staten, Villum Fonden og Aage V. Jensens Fonde.
Socialdemokratiet er meget tilfreds med, at fonden gør det muligt for alle – og der blev sagt »alle« – at investere i naturen og det, uanset om man er privatperson, organisation, et lokalsamfund eller en kommune.
Derfor håber og tror Socialdemokratiet også, at der kommer flere penge end de 875 mio. kr., som er med i startbagagen, hvilket er vældig, vældig flot.
Men vi tror også helt grundlæggende på, at mange flere danskere bliver interesserede og engagerede i naturbeskyttelse og naturgenopretning.
Fonden er også et direkte resultat af de anbefalinger, som Natur- og Landbrugskommissionen kom med i april 2013, og fonden vil bl.a. også opkøbe og udlægge arealer som natur for at beskytte truede arter og sikre et godt vandmiljø.
Som jeg sagde tidligere, er det et centralt og selvstændigt mål for fonden at styrke den folkelige forankring og opbakning til arbejdet med naturgenopretning og naturbeskyttelse.
Så lige om lidt, når et bredt flertal her i Folketinget trykker på de grønne knapper, er de grønne knapper jo også symbolet på, at det her forslag rent faktisk skubber noget fremad i en grøn retning og gør det stort og gør det flot.
Så det er en kæmpesejr for naturen og miljøet, og fondens aktiviteter skal vel at mærke ikke erstatte eksisterende aktiviteter, men forstærke og supplere.
Så lige om lidt er det en historisk dag, og vi jubler, og vi glæder os over, at her pr. 1. januar er Den Danske Naturfond en realitet.
Så det er i sandhed en historisk dag.
Det er en stor dag.
Og det kan man sige uden at forsøge at garnere det og krydre det med billig vin og slesk juletale.