runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Høegh (V), 2011-04-28:
Jeg må sige, at nu kom der endnu en konklusion fra hr. Per Clausen, som jeg må tage afstand fra, og det er, at jeg skulle have sagt, at renten ikke ville stige.
Det tror jeg er lidt risikabelt.
Jeg har sagt, at hvis vi fører en stram økonomisk politik, kan vi have et håb om, at vi har den lavest mulige internationale rente.
Så er jeg også, ligesom hr. Per Clausen, meget optaget af, hvor vi får mest energi for pengene.
Gør vi det ved biogas, som har nogle andre fordele også, eller gør vi det ved vindmøller?
Det er nogle rigtig vigtige spørgsmål, som jeg er bekendt med at der er lavet rigtig mange regnestykker på, og jeg glæder mig sådan set over, at politikerne i øjeblikket netop sidder og har mulighed for at tage politisk stilling til, hvad vi så vælger ud fra de regnestykker.
Per Clausen (EL), 2011-04-28:
Så er vi bare i den situation, at det bedste, fødevareministeren kan byde ind med i forhold til landbrugets gæld, er, at han siger, at regeringen fører en ansvarlig økonomisk politik.
Relevansen her betyder vel, at han på den måde mener at kunne sikre, at renten ikke stiger, og så bliver det ikke værre.
Men det er også sådan, vi er.
Det er altså niveauet for, hvad man kan gøre, og så må man så håbe på, at landbruget hutler sig igennem i de kommende år på trods af den her store gæld.
Det er jo rigtigt nok, at banksektoren vel også vil være tilbøjelig til ikke at kræve gælden indfriet, for hvis man gjorde det, ville landbruget gå fallit, og så ville bankerne selv komme rigtig slemt op at køre.
Jeg vil bare ikke håbe, at der bare kommer en lille finansiel krise mere, for så kan vi risikere, at vi ikke har styr på det.
Jeg vil så bare sige til ministeren, at jeg tror, at vi, når vi diskuterer energipolitik, også vil prøve at se på, hvor meget energi man kan få for de penge, som man putter i biogas, i forhold til den energi, man kan få for pengene ved at putte dem i noget andet.
Det er i hvert fald sådan, klima- og energiministeren argumenterer, når hun argumenterer for, hvad det er for nogle områder, vi skal satse på, godt nok med en interessant undtagelse, nemlig når vi snakker om biogas.
Henrik Høegh (V), 2011-04-28:
Hr. Per Clausens konklusion om, at jeg ikke skulle mene, at landbrugets gæld er noget problem, må stå for hr. Per Clausens egen regning.
Jeg har meget klart og indtil flere gange forklaret, hvad det er, vi kan gøre, når man har det gældsproblem, og det er den økonomiske politik i det her land, der betyder uendelig meget for den her store gæld.
Jeg tror ikke – det kan jeg så sige – at svaret på landbrugets store gæld er, at det hele nu skal være statsejede landbrug, som var hr. Per Clausens forslag.
Det tror jeg ikke er den rigtige vej at gå, hvis vi vil fastholde en stor valutaindtjening.
Omkring biogas: Ja, vi er enige i, at det er vigtigt at sikre, at biogas kan køre rundt, det vil sige, at der er økonomi i at producere biogas herhjemme.
Det er også dér, vores grænse går.
Vi skal ramme der, hvor investorer får lyst til at være med til det her, fordi regnskaberne ser fornuftige ud.
Per Clausen (EL), 2011-04-28:
Jeg havde sådan set tænkt mig at spørge ministeren, om han ikke selv synes, det var et problem, at han ikke havde et bud på, hvad man skulle gøre for at reducere landbrugets gæld, men nu forstår jeg, at fødevareministeren slet ikke mener, at det er noget problem.
Det er sådan set lidt ligegyldigt, det skal nok rette sig af sig selv, og så er det klart, at så er der ikke meget mening i at stille det spørgsmål.
Jeg vil bare sige, at jeg mener, at fødevareministeren tager helt fejl, hvis han mener, at han på den måde kan bagatellisere gælden på 350 mia. kr. i landbrugssektoren, som jo altså eksisterede før den finansielle krise og eksisterer i dag, og som ikke er blevet nemmere at betale tilbage.
Det andet er, at jeg bare vil sige til ministeren, at jeg har talt med Enhedslistens energiordfører, og vi er helt enige om, at vi skal blive ved med at stille nogle spørgsmål, så vi er sikre på, at den måde, man vælger at støtte biogas på, ikke fører til, at det er en selvstændig begrundelse for at have et meget stort antal svin i Danmark, at gyllen er så meget værd i kraft af subsidiering, når det skal gøres til biogas, at det bliver et selvstændigt argument for at øge svineproduktionen i Danmark.
Henrik Høegh (V), 2011-04-28:
Det første, fru Bente Dahl siger, er jeg helt enig i.
Det handler selvfølgelig om at kigge på rammevilkår og kigge på de økonomiske vilkår i det her land, og jeg tror, jeg har uddybet, hvad jeg mener med det.
Vilkårene for at sikre, at alle forbrugere har et bredt og mangfoldigt udbud af fødevarer, tror jeg sådan set at vi er meget enige om.
Vi så et godt eksempel i går på turen med Fødevareudvalget, og jeg nævnte i mit indledende indlæg, at der er de her to spor: Der er dem, der er meget innovative og bruger meget ny miljøteknologi og står for den her meget store valuta- og eksportindtjening, og så er der underskoven, der gør, at rigtig mange danske forbrugere herhjemme har et rigt og varieret udbud af forskellige produkter.
Bente Dahl (RV), 2011-04-28:
Jeg er nødt til at spørge: Når gælden nu er så stor, som den er, for landbrugserhvervet, 350 mia. kr., mener ministeren så ikke, at det kan være et samfundsanliggende på en eller anden måde, altså med rammevilkår af en slags?
Men det var egentlig ikke det, jeg ville sige.
Jeg vil nemlig gerne bruge min anden korte bemærkning til at tage fat i ministerens besvarelse, hvor ministeren talte om at sikre kvalitetsprodukter til forbrugerne, hvilket jeg er fuldstændig enig med ministeren i.
Men jeg vil bede ministeren uddybe det nærmere, for forbrugeren efterspørger jo varer af forskellig slags.
Forbrugeren efterspørger også rent drikkevand og kvalitet, som ministeren har nævnt, og så er mit spørgsmål: Hvordan sikres alle de her forskellige produkter, der bliver efterspurgt?
Hvordan kan man få det beskrevet, når nu ministeren ikke kan gå med til en kommission, som kunne beskrive det og analysere det
Hvordan kan man så sikre de rigtige rammevilkår for den her del af fødevareklyngen?
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-28:
Tak for talen.
Jeg må sige, at jeg simpelt hen er imponeret over, at regeringen har været i stand til at have fået så meget selvros ind i det forslag til vedtagelse på 150 ord, som regeringen og Dansk Folkeparti kom med.
Det er helt utroligt, hvad man har nået siden 2001, og ministeren kom selv ind på et af emnerne her, nemlig at man stort set har lagt biogas død siden 2001.
Jeg nævnte et par andre ting.
Og derfor vil jeg gerne spørge ministeren om, hvad der ligger i den der selvtilfredshed over, hvad man har nået i den alt for lange regeringsperiode, man har haft.
Der er det forhold, at der nu ligger en aftale om »Grøn Vækst«, men man er for sent ude – Kommissionen kommer og siger: I er for sent på den.
Det er bare nogle eksempler på det, vi har hørt om hundredvis af gange.
Er det tilstrækkeligt for en fødevareminister, som er ansvarlig for et erhverv?
Henrik Høegh (V), 2011-04-28:
Jeg har lidt svært ved at få tingene til at hænge sammen i hr. Bjarne Laustsens spørgsmål.
Først siger hr. Bjarne Laustsen, at vi er for sent på den, og at vi har travlt.
Jeg medgiver, at EU begynder at stille nogle krav om, hvad der skal ske med vandplanerne.
Men alligevel foreslår man et kommissionsarbejde på det her område.
Med hensyn til miljøtilladelser må jeg sige, at det lykkedes – efter for lang tid, ja, men det lykkedes – sidste år i oktober at få kommunerne til at rydde bordene.
Da nåede man i bund og fik alle dyngerne væk.
Desværre er rigtig, rigtig meget af det blevet påklaget, og i øjeblikket har vi afsat yderligere midler til at få en uvildig analyse af, hvordan vi nu kan få dyngerne væk i Natur- og Miljøklagenævnet.
Jeg er helt enig i, at sagsbehandlingstiderne er utilfredsstillende, og der arbejdes nu intenst på, hvordan vi kan få dyngerne væk i nævnet.
Derfor er der også behov for at finde løsninger i Natur- og Miljøklagenævnet for, hvordan dyngerne kan komme væk.
Endelig vil jeg sige, at jeg glæder mig meget over den tilslutning, der er, til forslaget om landbruget som energileverandør.
Det bør vi udnytte i de forhandlinger, der pågår nu.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-28:
Jo, men Liberal Alliance sidder jo på Ny Alliances stemmer.
Det må jeg formode er korrekt, og derfor er det jo lidt snyd, hvis man sådan midt i vadestedet skifter hest og skifter politik, for så kan vælgerne ikke regne med, hvad det er, de får.
Altså, jeg synes bare, der er et eller andet med den politiske troværdighed og sådan noget, hvis man stiller sig op og siger, at folk skal stemme på en, fordi man har en bestemt politik, og man så fører en helt anden politik end den, man er blevet valgt på.
Jeg har bare et problem med det, men det kan jeg forstå at man ikke har i Liberal Alliance, eller hvad?
Henrik Høegh (V), 2011-04-28:
Jeg skal bare gentage: For kommunerne har vi løst problemet, og det blev løst den 1. oktober sidste år.
Vi holder meget øje med, at dyngerne i kommunerne nu ikke får lov til at vokse igen.
Jeg erkender, at der er et problem i Natur- og Miljøklagenævnet, og det er det problem, vi i øjeblikket kigger på: Hvordan kan vi få det væk?
Man kan sige, at der faktisk sidder nogle folk i en slags kommission for at finde ud af, hvad vi kan gøre for at få dyngerne væk i Natur- og Miljøklagenævnet.
Bente Dahl (RV), 2011-04-28:
Ministeren nævnte, at jeg skulle have ment, at kommissionen kan få gælden til at forsvinde, og det har ministeren altså misforstået.
Det har jeg ikke sagt, og det mener jeg ikke.
Men jeg efterlyser løsninger på gældsproblemet, og jeg ser kommissionen som et redskab, der kunne bidrage til en løsning.
Så nævnte ministeren, at det var overraskende, så hurtigt – sådan måtte jeg forstå det – finanskrisen rullede frem og dermed de konsekvenser, den også havde for landbruget.
Men nu er det sådan, at jeg kan huske, jeg har set tal fra Landbrug & Fødevarer på, at den voldsomme gældsætning begyndte længe før finanskrisen.
Jeg mener faktisk, det var i 2004, hvis jeg husker kurverne rigtigt.
Så det bedes ministeren kommentere.
Mens vi er ved det finansielle, vil jeg gerne have ministeren til at kommentere, at ministeren i sin besvarelse sagde, at vi skal sørge for, at sektoren er bæredygtig.
Tilbage står jo de her 350 mia. kr., som vi ikke har fået noget rigtigt bud på rammevilkår for at få bragt af vejen.
Henrik Høegh (V), 2011-04-28:
Det er rigtigt set, at landbrugsjord steg som al anden fast ejendom fra 2004 og frem til finanskrisen.
Det er rigtigt, at den ikke steg under finanskrisen, for det har stort set ikke været til at låne penge siden, så derfor er gælden ikke steget.
Så den har fulgt al anden fast ejendom, og det er der en række faktorer der viser.
Den bedste måde at skabe mulighed for, at Landbrug & Fødevarer kan afdrage sin gæld, er at sikre en stram økonomisk politik, sikre, at der er fuld tillid til den danske stats budgetter, og at vi dermed har den internationalt lavest mulige rente.
Det er vores bedste bud på det.
Man skal også være opmærksom på, at dem, der står for gældsætningen i landbruget i dag, er rigtig dygtige virksomhedsfolk, og at nogle af dem har investeret i andet end landbrug.
Det kan være helt fair, det har jeg fuld respekt for, men det betyder bare, at gælden er et mellemværende mellem den enkelte landmand og kreditgiveren.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-28:
Jeg tror, at vi for et år siden havde lejlighed til at udveksle spørgsmål her i Folketingssalen, en onsdag, hvor jeg spurgte, om ikke man kunne fremrykke energiforhandlingerne, men det ville regeringen ikke være med til på det tidspunkt.
Det ønske er stadig intakt.
Men jeg har lyst til at læse op af det, der står i henvendelsen fra Læsø, og der står: I efteråret 2010 fik jeg oplyst, at en afgørelse i sagen kunne forventes omkring årsskiftet.
Der står videre: Jeg venter stadig på afgørelsen, men der blev godt nok heller ikke sat årstal på årsskiftet.
Og vedkommende skriver, at der den 1. januar 2011 ligger mellem 115 og 120 sager og en af dem er hans.
Der er en frustration over, at det kan tage så lang tid i et system.
Jeg synes, det her handler om borgernes retssikkerhed, altså, der er ingen mennesker, der skal vente i det, jeg synes er urimelig lang tid.
Der skal være en ordentlig sagsbehandling, ingen tvivl om det.
Men her går man ud over alle grænser, når man står og siger, at man vil landbruget det godt, og at der skal investeres, og jeg synes, regeringen har været langsommelig på de her punkter.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre om ministeren er enig i.
Villum Christensen (LA), 2011-04-28:
Det er ikke sådan, at vi har kopieret alle sider fra Ny Alliance.
Der er sket en revision på mange politikområder.
Vi producerer faktisk i øjeblikket et nyt politikoplæg hver fjortende dag.
Vi har jo som bekendt ikke mange medlemmer i Folketinget; der er ikke så mange hænder og ikke så mange hoveder, så vi må jo tage udviklingen af partiets program i den rækkefølge, vi har ressourcer til det, og det har faktisk også været tilfældet på det her område – vi har nu fundet vores linje på det her felt.
Vores hovedanke er i virkeligheden den standardisering, som man ud fra »Grøn Vækst«-projektet lægger ned over det.
Vi tror meget, meget mere på individuelle løsninger, som tager udgangspunkt i de problemer, den enkelte landmand oplever, og det ser vi ikke ret meget af.
Det er en anden måde at tænke på end tidligere.
Kristen Touborg (SF), 2011-04-28:
Den er næsten blevet overflødig, for hr. Bjarne Laustsen har spurgt om det.
Men jeg vil alligevel gerne have præciseret, om det er sådan, at Dansk Folkeparti vil stå som garant for, at de 10.000 t, som Venstres ordfører har skudt til hjørnespark, måske vedvarende hjørnespark, forstod jeg, kommer ind på banen igen, sådan at det ikke er Venstres ordførers ord, der står til troende, her i dag, men at det er Dansk Folkeparti, der vil være garant for, at man får den bold i spil igen.
René Christensen (DF), 2011-04-28:
I forhold til kvælstofreduktionen er det jo netop det, vi har gjort.
Der har vi sagt, at nu tager vi fat på de 9.000 t først.
Dem er der mulighed for at skaffe og levere på.
De 10.000 t har man udskudt til 2027 for i mellemtiden at finde nogle redskaber, og som jeg sagde tidligere til fru Bente Dahl, er der jo sat flere projekter i gang, hvor man ser på, hvordan vi kan levere på det område med begrænsede midler.
Det er begrænsede midler, når man laver rodzoneanlæg og andre anlæg, som man kører med, og der må vi sige, at vi bare mangler tiden til at se, om de anlæg kan levere.
De foreløbige resultater, i forhold til at anlæggene kan levere den kvælstofreduktion, der skal til, er jo rigtig gode.
Vi må jo sige, at det på sigt er rigtig fornuftigt, hvis vi gør det på den måde, for så behøver vi ikke tage landbrugsjord ud i den store stil, som der ellers kunne være lagt op til, for at levere.
Selvfølgelig skal vi levere på naturområdet også, som der står i »Grøn Vækst«.
Til spørgsmålet, om Dansk Folkeparti sådan er trådt tilbage og har sagt, at det, der er sket i forhold til »Grøn Vækst«, ønsker vi ikke at stå ved mere, kan jeg sige til ordføreren, at når Dansk Folkeparti har indgået en aftale, så har vi indgået en aftale, og den står vi altid ved.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-28:
Jeg må forstå, at det ny miljøgodkendelsessystem har været en slags syltekrukke.
Nogle af de ting kunne vi jo afklare, ved at man giver landbruget en garanti for, hvilke vilkår det er, de har i fremtiden, og det er jo et af de udkommer, der kunne være af at have en landbrugskommission.
Nu er der jo tvivl hos Venstre, måske ikke så meget hos Dansk Folkeparti, om det der med »Grøn Vækst«, men det vil jeg gerne lige spørge til.
Gælder »Grøn Vækst«, eller hvad?
Altså, betyder det noget, at man har lavet den aftale?
For jeg lagde jo mærke til, at dengang man lavede den, pralede man af, hvor grøn regeringen var, og af alle de ting, der skulle ske på det grønne område.
René Christensen (DF), 2011-04-28:
Der kan jeg kun bekræfte, at vi finder det fuldstændig uacceptabelt, og derfor var vi også med til at afsætte omkring 100 mio. kr., mener jeg det var, til et rejsehold, der er taget rundt til kommunerne og har hjulpet dem med at få de her bunker bragt ned.
Vi kan ikke leve med, at et erhverv skal være så længe om at få lov til at udvikle sig.
Så kan markedet have ændret sig, og så starter man jo forfra.
Det er en ond cirkel, det går alt for langsomt, og derfor har vi også gjort alt, hvad vi kunne, netop for at få bragt de sagsbehandlingstider ned.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-28:
Jeg vil gerne spørge, om Dansk Folkeparti og hr. René Christensen har fortrudt, at det første, den nuværende regering gjorde i 2001, var at afskaffe Måltidets Hus.
Som jeg ser det, er der ingen forskel på det, man kalder MadX i dag, ud over at det er et dårligt navn, og så det, vi lavede omkring 2000.
Noget af det første, Dansk Folkeparti gjorde, var simpelt hen at stemme for, at det skulle nedlægges.
Så jeg vil gerne lige høre, om Dansk Folkeparti har fortrudt det.
Så vil jeg gerne spørge til sagen om miljøgodkendelse.
Vi kan godt diskutere rammevilkår, men der er jo landmænd, minkavlere og andet godtfolk derude, der gerne vil investere.
Er Dansk Folkeparti også stolte af dem, altså at der er en sagsbehandlingstid på 4 år, hvor man ikke får lov til at investere i det erhverv, man gerne vil leve af i fremtiden?
René Christensen (DF), 2011-04-28:
Det gør ikke noget, man har en stor gæld, hvis man kan forrente den godt.
Altså, så gør det ikke noget, hvis gælden er stor.
Som det er i øjeblikket, er en hel del landmænd faktisk teknisk insolvente, i forhold til hvis de skulle afhænde deres ejendom.
En del landmænd har også problemer med at skaffe et overskud af deres landbrug, når året er omme.
Derfor er det utrolig vigtigt, at man får kigget på, hvad det er, vi kan gøre, og derfor har vi jo også gjort det, at Dansk Folkeparti og regeringen har været inde at kigge på, hvordan man kunne støtte op om landbruget i en periode, hvor der er svære tider.
Der har vi bl.a. været inde at kigge på jordskatterne, som vi jo syntes var et middel til netop at holde gang i de her landbrug.
Vi skal jo ikke tage fejl af, at det handler om de 350 mia. kr., som ordføreren omtaler her.
Lad os nu sige, at vi ingenting gjorde; lad os sige, at vi kørte efter den parole, som bliver kørt fra oppositionens side, og sagde: Jamen landbruget skal bare levere, og hvis det ikke kan levere, så må falde, hvad ikke kan stå.
For det er jo det billede, der står tilbage, når oppositionen kommer med mange af de udtalelser, som man kommer med, nemlig at landbruget bare skal levere til 2015.
Men det kan det jo ikke bare gøre, når nu værktøjerne ikke er til stede, og derfor har vi valgt at udskyde nogle ting, som vi vidste ville gå hårdt ud over landbruget.
Så jeg mener faktisk, at den her kommission ville bremse det.
Det, der sker nu, er, at der konstant bliver taget hånd om landbruget, og det ved fru Bente Dahl jo også, nemlig at landbruget konstant er på dagsordenen, og ikke mindst har det i hvert fald været det i det sidste par år.
Bente Dahl (RV), 2011-04-28:
De mange, mange skibe i søen, som ordføreren har nævnt, er hver for sig udmærkede, det medgiver jeg bestemt, men jeg vil gerne høre, om ordføreren har en forventning om, at alle de mange ting kan gøre det, at landbrugserhvervet kan blive sin 350 mia. kr. store gæld kvit.
Har ordføreren en forventning om, at alle de mange gode ting, der sker, og som ordføreren ser, kan gøre det for landbrugserhvervet?
René Christensen (DF), 2011-04-28:
Jeg vil sige, at når jeg sagde, at redskaberne manglede i værktøjskassen, var det i forhold til kvælstofreduktionen.
Der er en del forsøg, der kører nu, med rodzoneanlæg, våde enge og mange forskellige ting, men vi kan jo desværre ikke på nuværende tidspunkt dokumentere det hundrede procent og sige, at det er det, der skal til, for at vi kan få den reduktion.
Der må vi sige, at de forsøg skal have lov til at køre i hvert fald i en forholdsvis lang periode, så vi kan dokumentere, at vi også kan levere den her reduktion i kvælstofudledningen med de anlæg, som man nu kører forsøg på.
Jeg mener ikke, man behøver lave en hel kommission, hvor man putter hele landbruget ned i noget, nogle vil kalde en krukke og andre vil kalde et udvalg, for at arbejde med det.
Bente Dahl (RV), 2011-04-28:
Ordføreren nævnte i sin tale bl.a., hvordan vi sikrede, at dansk landbrug er overlevedygtigt.
Sådan hørte jeg det, i starten i hvert fald.
Lige efter sagde ordføreren: Vi har ikke redskaberne.
Så er det, jeg ikke helt kan forstå, hvorfor ordføreren stiller sig så negativt til nedsættelsen af en kommission, fordi for mig at se kunne det være det redskab, der kunne afdække de bedste redskaber.
Ordføreren nævner, at der er sat mange skibe i søen, men ordføreren kunne måske revurdere sin holdning til kommissionen, fordi den kunne være det redskab, der kunne samle alle de der mange skibe, der er sat i søen.
Erling Bonnesen (V), 2011-04-28:
Jamen det er jo det, vi kalder et ikkesvar.
Jeg er helt med på – og fuld respekt for det – at enhver politiker jo skal kunne tale sort og helst hele svartiden ud, så der ikke kommer noget ud af det.
Og de har jo så sagt, at det skulle være så lidt som muligt.
Og der er i den forbindelse nævnt forskellige tal.
Men det, der sådan set slår hovedet på sømmet, er, at Socialdemokraterne selv, ordføreren selv, ordførerens kolleger selv mere end tydeligt har markeret, at man ikke vil lytte til erhvervet, for man har sine egne ideer i Socialdemokratiet.
Det er 19.000 t, og det er 2015 – basta.
Så må man også være leveringsdygtig, ellers bliver det jo vandplaner og vand ud af ørerne.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-28:
Altså, jeg betragter det som en ren tilståelsessag fra Venstres side – det må det være.
Venstre har lavet en plan og så fortrudt den siden hen, ikke?
Og det kan så være, at man har nogle gode forklaringer på det, og dem glæder vi os til at høre om.
Men så begynder man at beskylde os andre for noget, og det er fuldstændig uhørt.
Det er det, jeg kalder at true med at hænge en død mand.
Altså herregud, man siger: Jamen det er godt nok; det er ikke sikkert, at I er helt tilfredse med os, og vi har måske heller ikke lyttet godt nok, og vi vil også gerne gøre noget, men I skal søreme ikke forvente jer noget af Socialdemokraterne, for så bliver det da helt slemt.
Hvor har man det fra?
Det er jo derfor, jeg siger
: Det mål, I har sat på 19.000 t, accepterer vi, men vi vil gerne se, om ikke det er muligt at finde nogle andre reduktioner.
Jeg har været på besøg ude på landbrugsbedrifter, hvor de laver gyllekøling og alle mulige andre forskellige ting, så de på en god måde kan fjerne kvælstof.
Og tænk sig, hvis man indrettede svineproduktionen alle steder i Danmark sådan – så kunne det være, at man kunne løse det uden at gøre nogen af de andre ting, som Venstre i sin visdom har fundet på.
Det vil jeg gerne være med til at drøfte med landbruget.
René Christensen (DF), 2011-04-28:
Det var jo interessant at høre ordførerens tale, for der blev sagt rigtig mange gode ting, som også i mine ører lød rigtig pænt.
Man kunne så spørge, hvor den her kommission kommer ind.
Det kunne jo være, at det skulle være en socialdemokratisk kommission, sådan at miljøordføreren og landbrugsordføreren i hvert fald vidste, hvor de skulle gå hen, når der skulle tales om landbruget.
Jeg tror, at landbruget i hvert fald også skal levere natur, landbruget skal også levere miljø, og jeg vil også godt lige slå fast, at Dansk Folkeparti godt nok har sparket en bold til hjørne, men det er jo sådan, at når der har været hjørnespark, bliver der som regel også et indkast eller et indspark på banen igen.
Det vil jeg godt lige gøre opmærksom på fra Dansk Folkepartis side.
Det, jeg bare vil spørge ordføreren om, er, om han synes, at man har lyttet til erhvervet, når ordføreren står og siger alle de her positive ting, som der blev sagt i ordførertalen, men står ved, at han samtidig repræsenterer et parti, som siger, selv om erhvervet gang på gang gør opmærksom på, at de får utrolig svært ved at levere de 19.000 t, og at det er utrolig vanskeligt, at man ikke bekymrer sig om det; det skal være i 2015, og det er ikke noget, der er skudt til hjørnespark og kan vente til 2027 – det er altså den holdning, som Dansk Folkeparti har.