runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-26:
Der bliver talt om gråzoner og mange forskellige ting her.
Gør det indtryk på ordføreren, at erfaringerne fra udlandet med fixerum, eller hvad man nu vil kalde det, er meget, meget positive; at fixerummene er med til at nedbringe dødeligheden; at politiet i Tyskland, f.eks. i Hamborg, er yderst begejstrede for det her, fordi det har lettet deres arbejde helt enormt; at politiet på Vesterbro, hvor der kører et mobilt fixerum lige nu, også er glade?
Politiet kom forbi i en patruljebil og vendte tommelfingeren opad til de frivillige, som stod ude ved fixevognen og arbejdede.
De kender dem alle sammen, og de synes ikke, at det er specielt sjovt, at de skal visitere dem og også nogle gange tage deres stoffer fra dem.
De kan godt lide at tage det fra dem, der handler, og dem, der tjener mange penge på det.
Men de her mennesker, som det drejer sig om, har de ikke noget ønske om at jagte rundt, og det tror jeg faktisk heller ikke at vi har fra politisk side.
Derfor graduerer vi også på forskellig vis.
Vi straffer ikke lige så hårdt, når det gælder nogle af de svageste stofmisbrugere.
Men gør det ikke indtryk, at erfaringerne fra udlandet er så gode; at det er med til at nedbringe dødeligheden; og at beboerne på Vesterbro i øvrigt også er meget begejstret over at skulle have fixerum?
Ordføreren siger, at det her er en glidebane.
Hvad bygger ordføreren det på?
Altså, en glidebane er sådan noget man kan sige at noget er.
Er der nogen dokumentation for, at det her skulle være en glidebane?
Men gør det – og nu stiller jeg ordføreren det samme spørgsmål, som jeg også stillede Venstres ordfører – ikke indtryk på Dansk Folkeparti, når erfaringerne fra udlandet er så entydige, som de er, altså at det her er med til at reducere dødeligheden?
Det er vel det, der er målet for os alle sammen.
Det er jo også det, der er målet med den styrkede indsats i forhold til behandlingen, som Dansk Folkeparti har været med til kom og man har bakket op om, altså at vi bl.a. får mindsket den overdødelighed, som der desværre er i Danmark.
Så gør det ikke indtryk, når der er entydige beviser for, at de her skadesreduktionstiltag – for det er det, det er – er et virkelig effektivt middel til at få nedbragt dødeligheden?
Camilla Hersom (RV), 2012-01-26:
Det var, fordi jeg hørte ordføreren, hr. Jens Henrik Thulesen Dahl, tale om plejehjem for de ældre stofmisbrugere.
Hvad forestiller man sig præcis der?
Skulle det så være plejehjem, hvor stofmisbrugeren skulle gå udenfor for at indtage sit stof, eller hvad er tankerne bag det forslag?
Tanken er altså, at man på de her særlige plejehjem for stofmisbrugere gerne må indtage stoffet.
Rosa Lund (EL), 2012-01-26:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til Liberal Alliance.
Det er jo fantastisk, at vi igen har mulighed for at snakke om det her og for igen at diskutere den her vigtige sag.
Vi er jo i Enhedslisten meget enige med Liberal Alliance i, at der altså er nødvendigt at få etableret et stofindtagelsesrum eller et fixerum, eller hvad vi nu skal kalde det.
Jeg synes faktisk, at der er en pointe i at kalde det et stofindtagelsesrum.
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg rigtig glad for, at Liberal Alliance nu har taget det her op igen.
Jeg håber også rigtig meget, at Liberal Alliance på den her side af folketingsvalget vil være med hele vejen, for som det tidligere er blevet nævnt i debatten, har den tidligere opposition, som nu er regering, mange gange fremsat forslag om stofindtagelsesrum, hvor Liberal Alliance har støttet det ved førstebehandlingen, men desværre ikke ved andenbehandlingen.
Så jeg vil bare sige, at jeg håber, at Liberal Alliance kommer til at være med hele vejen igennem.
I Enhedslisten har vi i mange år arbejdet for at få et fixerum eller et stofindtagelsesrum.
Det har vi gjort af mange forskellige årsager, men primært af to årsager.
For det første er det jo ikke et spørgsmål om, hvorvidt misbrugerne tager stoffer eller ej.
Så det er mere et spørgsmål om, hvor og hvornår de gør det.
Derfor er det helt uanstændigt, at vi i Danmark ikke kan tilbyde de her mennesker, som lever en så fattig tilværelse, et sted, hvor de kan indtage deres stoffer, på en sådan måde at det bliver mere sikkert for dem.
For det andet mener jeg faktisk også, at det er uværdigt for et velfærdssamfund at henvise mennesker, som har det så dårligt, til trappeopgange, gader osv., sådan som vi har hørt om.
Så jeg vil bare sige, at jeg håber, at Liberal Alliance kommer til at være med hele vejen i kampen for at få et stofindtagelsesrum.
Vi ved, at arbejdet er i gang i København.
Vi ved, at arbejdet er i gang i Odense.
Derfor glæder vi os i Enhedslisten også rigtig meget til, at regeringens forslag kommer, som vi jo ved kommer, for det kan vi jo se i lovkataloget.
Nu har vi endda også hørt, at det kommer i april måned.
Det glæder vi os rigtig meget til.
Vi glæder os rigtig meget til, at Liberal Alliance sammen med Enhedslisten og sammen med Københavns Kommune og sammen med organisationer osv. kan presse på, for at processen går hurtigt.
Jeg vil bare slutte af med at sige, at jeg glæder mig over, at der nu på den her side af valget er flertal for, at vi kan få stofindtagelsesrum.
Det er jeg utrolig glad for.
Derfor vil jeg også sige, at jeg faktisk synes, det er en glad dag i dag, og at det jo er dejligt, at vi får presset på for at få det her.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-01-26:
Debatten gik lidt hurtigere, end jeg havde regnet med.
Jeg kommer udefra, så jeg vil undskylde, at jeg kommer for sent.
Jeg vil også sige tak til formanden for, at jeg kunne få ordet.
Jeg vil starte med at sige, at jeg faktisk synes, det er et fantastisk forslag.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig godt, at Liberal Alliance har en anden indstilling end VKO i forhold til stofmisbrugere.
Og jeg synes, det er rigtig godt, at Liberal Alliance også i den grad – ligesom vi er og har været det i mange år – er optaget af, hvordan vi kan gøre en forskel for, at stofmisbrugere faktisk får en værdig behandling, og at det ikke er moralen, men videnskaben, der styrer den behandling, de skal have.
Det er uhygiejnisk, og det er uværdigt, men jeg synes også, det er umenneskeligt.
Og vi ved, at der årligt dør rigtig mange mennesker, fordi vi fra Folketingets side bliver ved med at insistere på, at selve behandlingen af stofmisbrugere skal basere sig på moralen frem for videnskaben.
Og derfor er det jo ekstremt glædeligt, at vi har fået en ny regering, og at der også kommer en ny vej i stofmisbrugerbehandlingen.
Vi har i SF arbejdet og kæmpet for, at det skulle være muligt, at man kunne indtage sine stoffer under hygiejniske forhold, hvor der var sundhedspersonale, der kunne motivere og hjælpe en.
Og at det så bliver til virkelighed nu, er jeg selvfølgelig ikke alene enormt glad for, men også meget, meget stolt af.
Og jeg kan forstå, at Liberal Alliance jo vil stemme for regeringens forslag, som er lige på trapperne, så Liberal Alliance banker altså på en dør, som allerede er åben.
Man har jo arbejdet med det her i regeringen i et stykke tid nu, både i Justitsministeriet og i Sundhedsministeriet, så vi i fællesskab kan være med til at gøre en forskel for de mennesker, som faktisk gambler med deres liv på åben gade.
Og derfor glæder jeg mig til, at vi i fællesskab kan være med til at få indført stofindtagerrum i Danmark.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-26:
Det føles jo helt underligt at skulle stå at være så enig med fru Özlem Sara Cekic, men det er da glædeligt, at vi er det.
Med hensyn til det her forslag vil jeg dog sige, at jeg kunne vende det om og sige, at det er regeringen, der løber vores åbne dør ind, for vi fremsatte forslaget, før regeringen kom med deres.
Men det er lige meget; det skal vi ikke gå op i.
Jeg vil dog spørge ordføreren, om hun ikke er lidt betænkelig ved, eller måske en smule skuffet over, at der skal gå så lang tid, før der kommer et fixerum.
Regeringen, som jo altså er en del af den tidligere opposition, fremsatte seks forslag om det her, da de var i opposition.
De er velbevandrede i de udfordringer, der ligger i forbindelse med at få etableret de her fixerum.
Er det ikke dybt utilfredsstillende – også i betragtning af, at der dør mennesker, fordi vi ikke har de her fixerum – at der skal gå så lang tid, før de bliver etableret?
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-01-26:
Jeg vil sige til ordføreren, at han skal nyde, når vi er enige, for det sker jo ret sjældent.
Jeg vil mene, at så længe der er mennesker, der dør på gaden, og så længe vi ikke handler her og nu, kan det aldrig være tilfredsstillende.
Aldrig.
Jeg vil ikke gå ind i diskussionen om, hvem der har fremsat forslaget før hvem, for jeg tror ikke, det gavner stofmisbrugerne.
Hvis man læser regeringsgrundlaget, vil man se, at der klart og tydeligt står, at regeringen har en vision om, at vi skal nedbringe antallet af dødsfald blandt stofmisbrugere.
Og vi ved jo rent videnskabeligt, at man bl.a. kan gøre det ved hjælp af stofindtagerrum.
Så på den måde kan man sige, at det her arbejde er blevet sat i gang, og hr. Joachim B. Olsen kan have ret i, at vi skal gøre det så hurtigt, vi overhovedet kan, fordi det er menneskeliv, det handler om.
Benedikte Kiær (KF), 2012-01-26:
Debatten om stofindtagelsesrum kommer hurtigt til at fremstå, som om man enten ønsker at hjælpe narkomanerne, eller også er man ligeglad.
Sådan synes jeg det lyder på de seneste taler.
Lad mig dog understrege, at for Det Konservative Folkeparti er det afgørende, at vi fortsætter indsatsen med at hjælpe narkomanerne ud af deres misbrug, og at vi også gerne intensiverer indsatsen.
Vi mener derfor ikke, at der er brug for den løsning, som Liberal Alliance kommer med her, om et stofindtagelsesrum.
Grunden til, at vi ikke kan støtte forslaget om et stofindtagelsesrum, er, at det vil skabe en gråzone for, hvor og hvordan politiet skal agere i de specifikke områder omkring et stofindtagelsesrum.
Der kan være en overhængende risiko for, at et stofindtagelsesrum vil blive brugt som et juridisk helle, i tilfælde af at politiet forsøger at anholde en pusher, narkoman eller lignende, der er i besiddelse af euforiserende stoffer.
Dermed vil en pusher og en narkoman søge tilflugt et sted, der er tiltænkt som et tilbud til narkomaner.
Hvor langt væk fra stofindtagelsesrummet bør det være muligt for politiet at foretage anholdelse for besiddelse af euforiserende stoffer, eller ønsker man samtidig at legalisere brugen af heroin inden for et vist antal meter fra stofindtagelsesrummet?
Og er vi sikre på, at de udsatte borgere kan forstå, at de godt må besidde og bruge deres heroin i disse stofindtagelsesrum, men såfremt de bliver pågrebet af politiet i nærheden, vil det blive betragtet som besiddelse?
Hvordan vil man tage højde for at sikre de omkringliggende naboer?
Det er velkendt, at midler til stofferne som oftest kommer på baggrund af kriminelle handlinger.
Og kan man forestille sig, at det vil være nærliggende at begå disse former for kriminalitet i nærheden af de steder, hvor man kan indtage disse stoffer?
Af nogle i Liberal Alliances bagland beskrives brugen af euforiserende stoffer som en offerløs handling.
Det passer bare ikke.
Ofrene er ud over narkomanerne selv de børn, forældre og andre pårørende, der oplever, hvordan deres elskede pårørende langsomt forsvinder fra dem.
Det er Det Konservative Folkepartis helt klare holdning, at vi f.eks. med sundhedsrum imødekommer en lang række af de udfordringer, som vi oplever.
Vi giver her mulighed for, at narkomanerne kan få den fornødne rådgivning.
Der er også mulighed for, at vi kan anvende lægeordineret heroin, og der er mulighed for, at vi kan sætte en langsigtet løsning på skinner for den enkelte misbruger.
Forskellen er bare ud over de juridiske og moralske udfordringer, jeg her har opridset, at et sundhedsrum i modsætning til et stofindtagelsesrum vil arbejde med at hjælpe den enkelte ud af misbruget og ikke fastholde vedkommende.
Der er derfor tale om, at Liberal Alliance med dette beslutningsforslag vælger umiddelbart den lette lappeløsning frem for at hjælpe borgeren ud af misbruget.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte op om dette beslutningsforslag.
Camilla Hersom (RV), 2012-01-26:
Det er et forslag, som Radikale Venstre har stor sympati for.
Vi mener, at det kan give mere værdige forhold for de mennesker, som er stofafhængige, at de kan indtage stofferne under hygiejniske og rene forhold, hvor der også kunne være sundhedspersonale til stede.
Måske kan mere ordnede forhold oven i købet give de stofafhængige det overskud, der gør, at de kan motiveres til at gå i gang med et afvænningsforløb, ligesom det helt klart er til fordel for de stofafhængiges omgivelser, at stofindtagelsen ikke foregår på gaden, i gården eller opgangen.
Når vi fra Radikale Venstres side alligevel ikke kan støtte beslutningsforslaget, skyldes det jo, at forslaget allerede er i proces, om man så må sige.
Som hr. Joachim B. Olsen og Liberal Alliance og resten af salen jo helt tydeligt er opmærksom på, har regeringen på sit lovprogram for april at etablere det nødvendige retsgrundlag for stofindtagelsesrum, sådan som sundhedsministeren så udmærket har redegjort for.
Jeg synes, at nærværende beslutningsforslag har karakter af et paradeforslag fra et parti, der konstant taler imod unødvendige procedurer og bureaukrati.
Jeg kan tælle i hvert fald 16 mennesker her i salen, der kunne have brugt vores tid bedre end på at tilkendegive vores opbakning eller det modsatte til intentionen i et forslag, som vi alle kommer til at behandle på den allermest grundige måde, nemlig som et gennemarbejdet lovforslag, der har været i høring og har inddraget alle relevante aspekter.
Det skylder vi også de mennesker, det handler om, og det er faktisk den hurtigste måde at sikre ordentlige vilkår for stofmisbrugerne.
Det lovforberedende arbejde er altså i gang, og vi mener, at det er væsentligt at afvente det nøjagtige forslag til indhold og afgrænsning.
Vi kan derfor ikke støtte beslutningsforslag nr. B 14.
Til gengæld glæder vi os til behandling af lovforslaget, som vi går ud fra at Liberal Alliance vil støtte til den tid.
Ole Sohn (SF), 2012-01-26:
Jeg takker for de positive og konstruktive bemærkninger til forslaget, og jeg skal kun gøre et par enkelte bemærkninger.
Det er i forbindelse med ratifikationen af den internationale konvention, hvor vi jo i lovforslaget går en lille smule videre end bare det at ratificere forslaget.
Det gør vi, fordi vi foreslår, at også erhvervsmæssig sejlads med mindre skibe skal være omfattet af kravet om ansvarsforsikring og om erstatningsansvar.
Der er i dag ikke krav om en ansvarsforsikring ved sejlads med passagerer på mindre skibe i national fart, og det synes vi at der bør være, også selv om det betyder, at vi går videre end EU-reglerne, fordi baggrunden er, at vi derved sikrer en ensartet beskyttelse af passagererne.
Regeringen synes ikke, at man skal være dårligere stillet, blot fordi man tilfældigvis er passager på et mindre skib.
Et andet element, som jeg også godt lige ville give et par ord med, er forslaget om registrering af skibe med frist, forstået på den måde, at vi gør det nemmere at indflage skibe fra udlandet til det danske register.
Det har faktisk stor betydning for at smidiggøre og også lette de administrative omkostninger, der er ved at få flere skibe ind i de danske registre, men som også hr. Brian Mikkelsen understregede, er det faktisk også med til at være med til at styrke det blå Danmark og den position, som man kan sige hele det maritime område, søtransporten, har for Danmark.
Og der er faktisk særdeles god ræson i, at vi hele tiden er opmærksomme på, at der hvor Danmark har nogle styrkepositioner, sikrer vi også hele tiden, at fundamentet for, at vi kan fastholde og udvikle dem, er intakt, og som sådan skal forslaget også ses i den sammenhæng.
Trine Bramsen (S), 2012-01-26:
Tak for det.
Danmark er et moderne land, hvor man som borger må kunne forvente at have en god og stabil teledækning, også selv om man bor i områder af landet med et lille befolkningstal, og også selv om der er langt til den nærmeste storby.
For at sikre, at teleselskaberne dækker størstedelen af befolkningen, har vi i Danmark en telelovgivning, hvor vi har indarbejdet en forsyningspligt.
Med forsyningspligten har de danske myndigheder altså en mulighed for at pålægge danske teleselskaber at udbyde en række tjenester, og de tjenester skal sikre, at danskere i alle dele af landet har adgang til grundlæggende teletjenester, både almindelig teledækning og særlige tjenester, eksempelvis for personer med handicap eller særlige behov.
Her i Danmark er vi jo omgivet af hav, og jeg kommer selv fra en af vores mange øer, Thurø i Det Sydfynske Øhav, hvor bølgerne skvulper, og hvor færgefart, fiskeri og søndagsudflugter i den lille jolle er mange.
Vores aktiviteter rundtom i havet er omfattende, og desværre hænder det også, at aktiviteterne fører til nødsituationer, og netop derfor omfatter den danske forsyningspligt sikring af livsvigtig nød- og sikkerhedskommunikation til søs.
Det sker på nuværende tidspunkt på grundlag af den såkaldte radiobaserede maritime nød- og sikkerhedstjeneste i Danmark og Grønland, og det er i dag TDC, der har forsyningspligten på den.
Sådanne tjenester skal jo finansieres, og Kommissionen har gjort Danmark opmærksom på, at de hidtidige danske regler om finansiering af den nationale forsyningspligt efter Kommissionens vurdering kan være i strid med forsyningspligtdirektivet.
Den danske lovgivning, hvor underskud modregnes på forsyningspligttjenester, der ikke er omfattet af direktivet, i overskud på tjenester, der er omfattet af direktivet, skal der laves om på.
Med lovforslaget her sikres, at underskud på de tjenester, som ikke er omfattet af direktivet, ikke fremadrettet kan modregnes i et eventuelt overskud for de forsyningspligtydelser, som er omfattet af forsyningspligtdirektivet.
Dermed bringes de danske regler om underskudsfinansiering af forsyningspligten på linje med Kommissionens fortolkning af forsyningspligtdirektivet.
Jeg finder det selvfølgelig afgørende, at vi i den forbindelse sikrer en fortsat finansiering af tjenesterne, således at vi kan opretholde de maritime nød- og sikkerhedstjenester og dermed sikre tryghed for vores mange søfarende.
Med det som udgangspunkt finder vi Socialdemokrater, at det er en god løsning, at staten i første omgang finansierer tjenesten, og vi hilser initiativet med nedsættelsen af arbejdsgruppen, der skal se på den fremtidige organisering og den fremtidige finansiering, velkommen.
Der er heller ingen tvivl om, at vi anser det her område som et af de politiske områder, som vi tværpolitisk skal finde en løsning på.
Reorganiseringen af tjenesten og de tilhørende økonomiske omlægninger er ikke en udfordring, som den nuværende regering har skabt, men en udfordring, som vi alle sammen har et ansvar for at løfte.
Socialdemokraterne kan derfor støtte forslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-01-26:
Jeg tror såmænd, at hvis jeg kom med min udlægning af, hvad der egentlig står i det her relativt korte, nøgternt beskrevne lovforslag, ville det måske kun gøre, at mange af vores seere, som oplever den her debat, sådan set bare ville spørge, hvad det egentlig drejer sig om.
For jeg anerkender blankt, at det er relativt indviklet, når man diskuterer, hvad der er indeholdt, og hvad der ikke er indeholdt i direktivet, og hvad er det for nogle operative enheder, vi har med at gøre.
Forsyningspligtdirektivet, som blev nævnt, er jo en væsentlig årsag til, at vi står i den her situation i dag.
Vi synes jo sådan set, det må være fornuften, der skal råde.
Der kan man så til alt held sige, at netop i det her tilfælde lader det til at være fornuften, der råder, for som flere ordførere tidligere har sagt, er det selvfølgelig vigtigt, at vi sikrer, at vi har en god maritim nød- og sikkerhedstjeneste, som sikrer os imod ulykker og sikrer, at vi kan kommunikere, når der er krisesituationer.
Det eneste, jeg måske vil sige, hvis jeg skal putte lidt malurt i bægeret, er det her, at regeringen har valgt at nedsætte den her arbejdsgruppe, som skal se på den fremtidige organisation og finansiering, ikke mindst af de radiobaserede maritime nød- og sikkerhedstjenester.
Der synes jeg jo godt vi måske kunne have ventet med at fremsætte det her lovforslag, indtil der var kommet en eller anden form for responsum eller et eller andet konkret fra den arbejdsgruppe, som kunne beskrive, hvordan vi skal finde de her måske 55 til 60 mio. kr., som mankoen ser ud til at blive.
Det er sådan set den eneste anke, vi har til det her lovforslag.
Vi synes, at vi skulle have ventet lidt og ladet arbejdsgruppen komme lidt mere ind i den her proces.
Men vi anerkender situationen, og vi kan anbefale, at det her lovforslag også bliver til virkelighed.
Andreas Steenberg (RV), 2012-01-26:
Jeg vil ikke gå mere ind på det tekniske i det her, men det handler, som man har kunnet høre de andre ordførere sige, om, at EU stiller nogle krav til dansk lovgivning, der gør, at vi ikke kan regne på den måde, vi har regnet på indtil nu, i forhold til de her ydelser, som altså er underlagt forsyningspligt.
Og det betyder – desværre, kan man sige – at den danske stat står over for en ændring, der gør, at man taber mellem 50 og 60 mio. kr.
Vi er jo medlem af EU og skal selvfølgelig leve op til den lovgivning, der kommer derfra, og derfor kan vi selvfølgelig støtte lovforslaget, og vi glæder os til, at der kommer et godt samarbejde her i Folketinget om så at finde de penge, som det kommer til at koste.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-01-26:
Som de tidligere ordførere har nævnt, drejer det her lovforslag sig om at bringe danske regler i overensstemmelse med Kommissionens fortolkning af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv.
Det, der er vigtigt i det her lovforslag, er, at der nu er fastsat en forsyningspligt, som har til formål at sikre, at alle har adgang til en række grundlæggende elektroniske kommunikationstjenester på rimelige vilkår og til rimelige priser.
På den måde skal de elektroniske kommunikationstjenester ses som andre af velfærdsstatens forsyningspligtige initiativer, altså på samme måde som vi har det med vand og varme og el.
Efter lovforslaget vil eventuelle underskud på de tjenester, som ikke er omfattet af forsyningspligtdirektivet, f.eks. radiobaserede maritime nød- og sikkerhedstjenester, ikke længere kunne modregnes i et eventuelt overskud på de forsyningspligtydelser, som er omfattet af direktivet.
Det handler f.eks. om fastnettelefoni, nummeroplysningstjeneste og særlige forsyningspligtydelser til nærmere afgrænsede grupper af personer med handicap.
Kommissionen finder, at de hidtidige danske regler om underskudsfinansiering er i strid med forsyningspligtdirektivet.
Loven, som træder i kraft den 1. april 2012, finder anvendelse på ansøgninger om underskudsdækning, der vedrører dækning af nettoomkostninger ved udbud af forsyningspligttjenester for tiden efter lovens ikrafttræden.
I 2012 vil det fortsat være TDC, der driver de radiobaserede maritime nødog sikkerhedstjenester under forsyningspligten.
Det forventes, at statens udgifter til underskudsfinansiering kan beløbe sig til 56 mio. kr. om året.
Det er det beløb, TDC har oplyst var udgiften til driften af de radiobaserede maritime nød- og sikkerhedstjenester i 2010, og det var i Danmark og i Grønland.
Regeringen har nedsat en arbejdsgruppe, som skal komme med forslag til den fremtidige organisering og finansiering.
SF bakker op om, at lovgivningen her i landet bringes i overensstemmelse med Europa-Kommissionens fortolkning af forsyningspligtdirektivet, og derfor støtter SF lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-01-26:
Det er et godt princip, at når staten pålægger en privat virksomhed en forsyningspligt på det ene eller det andet område, betaler staten de omkostninger, som er forbundet derved.
Det skal ikke være tilfældige virksomheder eller tilfældige borgere, der skal betale de omkostninger, som staten har besluttet der skal være ved den slags ting.
Derfor er det også godt, at det her lovforslag kommer på bordet efter anmodning fra EU's side, for vi er enige i EU's beslutning om, at der er tale om en underbetaling af forsyningspligthaveren i det her tilfælde, og derfor er vi også enige i, at lovgivningen skal bringes i overensstemmelse med EU's anbefalinger.