runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-09-10:
Er det rigtigt forstået, at Venstres ønske så er at øge den her andel og dermed reducere antallet af offentligt ansatte?
Eller er der slet ikke nogen beregninger overhovedet med i det her?
Man kan ikke af det her udlede, at Venstre har gjort sig nogen tanker om, at der skal være flere eller det samme antal offentligt ansatte.
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Vi ønsker jo at hæve produktiviteten, og det kan altså gøres på mange måder, og det er også det, man ser både herinde og lokalt.
Det er f.eks. ved, at man laver udbud af kommunale ydelser.
Det kan jo godt betyde, at kommunen stadig vinder opgaven; det kan også være, at det er en privat aktør, der vinder opgaven.
Den andel er oven i købet steget under denne regering, altså mens Socialdemokratiet, De Radikale og SF har haft ansvaret.
Det vil selvfølgelig lave en forskydning mellem udgifter til varekøb og antal personer.
Men jeg kommer ikke til i dag at stå og tale imod produktivitetsstigninger.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2013-09-10:
Den forskydning, som hr. Peter Christensen her taler om, er jo præcis det, vi spørger ind til, for der har jo været den udvikling, når det gælder varekøb.
Varekøb er det her med, at man går fra at sidde og skrive på skrivemaskine, på et gammelt hakkebræt, til i stedet for at bruge en computer.
Det øger jo effektiviteten i den offentlige sektor helt vildt.
Så når vi taler om varekøb og om balancen mellem varekøb og antal offentligt ansatte, er det jo væsentligt, fordi der i varekøb ligger hele moderniseringen, effektiviseringen og produktivitetsforøgelsen i den offentlige sektor. Når hr. Peter Christensen nu indrømmer, at der sker en forskydning – altså at der, hvis man vil effektivisere og øge produktiviteten, sker en forskydning mellem tingene – så er det jo en tilståelsessag, for det betyder, at der kommer færre offentligt ansatte.
Er det korrekt, at der vil komme færre offentligt ansatte, fordi man med nulvæksten sætter en øvre grænse, og siger hertil og ikke længere?
Og er det korrekt, at det – hvis man gerne vil have de effektiviseringer og købe flere computere, i stedet for, med et gammeldags billede, at bruge skrivemaskiner – så vil betyde, at der kommer færre ansatte i den offentlige sektor?
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Den her debat afdækker i hvert fald en klar politisk uenighed.
Regeringspartierne vil gøre verdens største offentlige sektor endnu større, og der siger jeg helt ærligt, at det vil vi ikke.
Vi vil bruge kræfterne på at skabe nogle private job, og det gør man altså ved at lette nogle af de byrder, der er lagt på erhvervsliv og arbejdsindkomst.
Det er en lidt sjov debat, for SF siger, at der er fyret 16.000 personer i den offentlige sektor i de sidste par år, man har nedsat Produktivitetskommissionen, som skal kigge efter 12 mia. kr. og få den offentlige sektor til at løbe længere på literen, og antallet af udbud i kommunerne er steget, mens regeringen har siddet.
Og så skal jeg svare på, hvad konsekvenserne er af regeringens politik!
Det har jeg jo lidt svært ved, men omvendt synes jeg jo, at jeg vil rose regeringspartierne, for kan man få mere ud af de penge, vi bruger – også selv om der er opgaver, der flytter fra de offentligt ansatte til de private – så synes jeg da, det er fint.
Det må være brugerne, der er i centrum.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2013-09-10:
Nu beder jeg sådan set hr. Peter Christensen om at svare på, hvad Venstres politik er.
Det, som hr. Peter Christensen nu siger, er, at man gerne vil øge antallet af private job.
Det har vi jo sådan set også til hensigt, og det kan man gøre på rigtig mange forskellige måder.
En af måderne er jo at bruge varekøb i den offentlige sektor, for når man laver et varekøb i den offentlige sektor, kommer der private arbejdspladser, fordi varekøb i den offentlige sektor typisk består i, at man køber en vare på det private marked, og det giver private arbejdspladser.
Det, som hr. Peter Christensen ikke svarer på, er: Hvis Venstre ønsker at øge andelen af varekøb, er det så ikke er korrekt, at det vil koste offentlige arbejdspladser?
Det synes jeg hr. Peter Christensen svarede før, men hvem er det så, der skal fyres i den offentlige sektor?
Hvor er det, der skal skrues ned?
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Det tror jeg sådan set at man i Socialdemokratiet kan få meget tid til at gå med at bekræfte hinanden i.
Men det ændrer jo sådan set ikke ved, at Venstres udgiftsstop minder meget om det udgiftsstop, som regeringen har stået spidsen for.
Jeg tror ikke, at de er så forskellige.
Stine Brix (EL), 2013-09-10:
Jeg synes, at det nogle gange godt kan være lidt svært at blive klog på de borgerlige.
Nu hører vi hr. Peter Christensen i freestyle i dag tale om, at nulvækst ikke kommer til at kunne mærkes af nogen som helst, på trods af at der bliver flere ældre i fremtiden.
På den anden side har vi så Venstres bedste gamle venner i De Konservative, som siger meget klart, at nulvækst kommer til at betyde markante nedskæringer.
Man kan ikke lave nulvækst, siger hr. Lars Barfoed, uden at det kan mærkes af nogle.
Er det De Konservative, der ikke har forstået noget som helst, eller er det bare Venstre, som måske ikke er helt ærlig omkring, hvad nulvækst egentlig betyder?
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Jamen jeg mener, jeg er ærlig.
Altså, jeg forholder mig bl.a. til et notat, Finansministeriet har lagt ud på deres hjemmeside.
Så jeg forholder mig jo sådan set til, hvad der er virkeligheden.
Hvis man siger, at vi nu vil købe flere varer, betyder det så, at der skal være færre mennesker ansat?
Det vil jeg jo ikke stå og sige, at det ikke kan betyde, for tag nu et konkret eksempel fra en kommune: Hvis man i dag har to sygehjælpere til at tage sig af at vende de ældre, og man siger, at man nu vil investere i lifte, så kan man pludselig klare sig med én sygehjælper.
Det er jo et konkret eksempel på, at man har flyttet penge fra personale til varekøb.
Skulle jeg så stå her og sige, at det er helt forfærdeligt, når det viser sig, at alle er glade for løsningen, og at man i øvrigt sparer rigtig mange penge på sigt?
Det er jo sådan noget, der er med til at få den offentlige sektor til at køre længere på literen.
Det synes vi er godt.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-09-10:
Venstres ordfører har jo konstateret, at varekøbsandelen i den offentlige sektor er steget over de sidste 30 år.
Jeg kan ikke forstå, at den andel fremover skulle komme til at falde i kraft af Venstres plan.
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Men hvad betyder skattestoppet?
Skattestoppet betyder, at de skatter og afgifter, der bliver opkrævet som en procentsats eller en promillesats af noget, bliver frosset fast.
Hvis værdien af det, man beskatter, stiger, ændrer vi ikke satsen.
Eller sagt på en anden måde: Vi opkræver jo en afgift ved at tage en procentsats af benzinprisen.
Hvis benzinprisen stiger, stiger det beløb også.
Eller hvis ejendomsværdierne stiger, og afgiften er en promillesats af ejendomsværdien, så stiger det, folk skal betale, også.
Ja, det er fuldstændig korrekt, og det er sket ved nogle politiske prioriteringer – enten kommunalt, regionalt eller her i Folketinget.
Og derfor er det jo også relevant at tage finansministerens visioner med ind i den her debat.
For konkurrencestaten, hvis jeg overhovedet har forstået det, der er blevet diskuteret, er jo, at man vil have konkurrence.
Og konkurrence kan godt medføre, at der er private, der kommer til at spille en større rolle.
Det kan man jo ikke afvise, hvis de nu er både bedre og billigere.
Men det kan vi spørge finansministeren om senere.
Thomas Jensen (S), 2013-09-10:
Hr. Peter Christensen har selv været inde på, at hr. Peter Christensen tidligere har været skatteminister.
Der har vi jo kunnet se, hvordan indkøbet af it-systemer har været med til at betyde, at der ikke var brug for så mange ansatte i SKAT.
Det er meget vel diskuteret her i Folketinget igennem de seneste år.
Og når man så har haft brug for færre ansatte i SKAT og har kunnet afløse dem med bedre it-systemer, er der egentlig tale om sådan en modernisering, hvor man jo rent faktisk har øget varekøbsandelen i SKAT.
Jeg vil kort og godt spørge, om hr. Peter Christensen og Venstre mener, at man kan modernisere den offentlige sektor for 12 mia. kr., altså om man kan frigøre de her 12 mia. kr., uden at man øger varekøbsandelen?
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Nej, det kan jeg bestemt ikke garantere.
Regeringen har jo i forbindelse med sin 2020-plan lagt det samme mål frem, nemlig at man skal få den offentlige sektor til at køre længere på literen for i alt 12 mia. kr.
Vi har ikke fået at vide, hvordan man vil gøre det, men vi deler fuldstændig visionen.
Og hvad dækker det så over?
Ja, det dækker jo over, at man kan få endnu mere ud af de penge, man bruger i den offentlige sektor, og så ville det da være skørt at lade være.
Og hvis man med henvisning til, at antallet af offentligt ansatte er vigtigere, end hvad der kommer ud af det, de offentligt ansatte laver, og så pludselig skulle sige nej til at investere i f.eks. it-udsyr, så kan jeg sige, at det i hvert fald aldrig bliver Venstres politik.
Thomas Jensen (S), 2013-09-10:
Det, jeg hører Venstres ordfører sige, er oversat kort og godt: Ja, Venstre indrømmer nu, at der vil ske fyringer i den offentlige sektor, fordi man vil fortsætte med at lave de her varekøb og have den her varekøbsudvikling, som en af de tidligere spørgere har henvist til.
Så med andre ord: Venstres målsætning om nulvækst vil føre til færre offentligt ansatte i fremtiden.
Og nu, hvor vi har fået den erkendelse fra Venstre i dag, kan hr. Peter Christensen så ikke yde os og ikke mindst de offentligt ansatte den service at sige, hvor mange af dem der skal fyres som konsekvens af Venstres finanslovsforslag?
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Det er jo en lidt sjov måde at diskutere på.
Så jeg vil bare igen henvise til notatet, der ligger på Finansministeriets egen hjemmeside, hvor man slår fast, at det, de kalder nulvækst i det offentlige forbrug – det er det, vi har i Venstres finanslovsudspil – reelt giver mulighed for at fastholde samme antal ansatte.
Og så vil jeg gerne igen sige, at der her også handler om politik.
Det handler om, hvad vi kan gøre for at skabe vækst i Danmark; hvad vi kan gøre for, at vi kan klare os i konkurrencen.
Der er vi nødt til også at gøre det billigere at producere i Danmark.
Og der, hvor vi politikere har et ansvar, er med hensyn til nogle af de skatter og afgifter, der er på danske arbejdspladser, og som ikke er på andre landes arbejdspladser.
Og det kan vi som danske politikere gøre noget ved.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-09-10:
Venstre vil i de kommende år frem til 2020 ikke have en vækst i det offentlige forbrug.
Det er vi glade for at Venstre ikke vil.
Den vækst i det offentlige forbrug, som regeringen vil have, vil koste i omegnen af 20 mia. kr.
To tredjedele af de 20 mia., kr. 13,7 mia. kr., skal komme fra øget grundskyld på boligejerne.
Boligejerne i Danmark skal betale to tredjedele af regeringens vækst i det offentlige forbrug.
Når nu Venstre ikke vil have den vækst i det offentlige forbrug, vil Venstre så være med til sammen med Liberal Alliance at sikre, at boligejerne ikke kommer til at betale mere i grundskyld?
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Jeg forstår godt, at der er boligejere, som synes, at det er tungt at se den stigning, der er på grundskylden, fordi deres grundværdier bliver vurderet højere, men vi har ikke lagt en skatteplan frem, hvor der er råd til at kunne love f.eks., at grundskylden ikke måtte stige, eller at den kun måtte stige med inflationen.
Det har vi ikke lagt frem.
Vi har lagt et finanslovsforslag frem for 2014 som forhandlingsudspil til regeringen, hvor vi finder plads til både det, regeringen vil, og til samtidig at kunne lette skatter og afgifter for 5 mia. kr.
Men vi har ikke nogen planer om at love en lettelse af grundskylden.
Det, vi konkret har med i finanslovsudspillet, er, at vi gerne vil være med til at fjerne den bundprop, der er i systemet, sådan at hvis kommunerne har penge til det, kan de også sætte grundskylden længere ned end de 16‰.
Det er det, vi konkret har med i udspillet.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-09-10:
Jeg synes, at en sådan debat her godt kan gå lidt længere ud i fremtiden end kun den aktuelle finanslov og de aktuelle finanslovsforslag fra Venstre.
Man kan jo også tage hul på det, man vil på lang sigt, i et aktuelt finanslovsforslag.
Og der er bare et spørgsmål, som jeg synes står åbent.
Efter at Venstre i mange år er gået til valg på, at der skal være et skattestop for boligejerne, og – så vidt jeg ved – gerne vil give indtryk af, at man fortsat ønsker et skattestop for boligejerne, og ofte taler om, hvor problematisk det er, at boligejerne skal betale så meget mere i grundskyld i de kommende år, står der tilbage, om Venstre egentlig er villig til at afsætte penge til, at boligejerne ikke skal betale 13,7 mia. kr. mere i grundskyld frem mod 2020.
Kristian Jensen (V), 2013-09-10:
Op med humøret, vil jeg sige til hr. Jesper Petersen.
Det var en ordførertale, der var næsten lige så trist som finanslovsforslaget, og jeg synes faktisk, at hr. Jesper Petersen plejer at være en mere spændstig oratoriker, end han har været i dag, men det var måske i hans tidligere karriere.
En kort overgang var jeg fristet til at spørge hr. Jesper Petersen om, hvilke personlige erfaringer med aftaler i Nyhavn han kan bygge på, men jeg vil nu hellere spørge: Hvorfor er det, at Socialdemokratiet ønsker at gøre verdens største offentlige sektor endnu større i stedet for at bruge de ressourcer, der er på næste års finanslov, på at forbedre konkurrenceevnen?
Hr. Jesper Petersen nævnte i et svar til hr. Mike Legarth for et øjeblik siden, at vi i foråret aftalte en række initiativer for at fremme virksomhedernes konkurrenceevne.
Det er korrekt.
Men der var nogle af initiativerne, om hvilke regeringen dengang sagde, at dem har man ikke råd til endnu, det må man vente på.
Nu kommer der så en finanslov, og når man kigger på de reserver, der er afsat, viser det sig, at der er råd til at gøre noget mere.
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Jeg kan berolige hr. Kristian Jensen med, at mit humør sådan set ikke fejler noget.
Altså, det stemningsskifte, der er i økonomien, breder sig jo også til ens humør, men man skal ligesom lade det gå i den rette takt.
Jeg kommer jo ikke fra et parti, der gentagne gange har afblæst krisen, før den var ovre.
Så jeg vil ikke oversælge budskabet om, at det bare går strålende.
Men der er dog fremgang at spore.
Det er jeg glad for.
Med hensyn til at gøre verdens største offentlige sektor endnu større vil jeg bare lige komme med en ny beroligelse til hr. Kristian Jensen: Når man ser på de kommende år, ser man, at væksten i BNP, vores samlede økonomi, vil være større end den vækst i den offentlige sektor, som regeringen lægger op til.
Det betyder jo, at som andel af BNP vokser den offentlige sektor ikke.
Men vi insisterer på at have råd til at have et ordentligt velfærdssamfund også fremover.
Det er sådan set det, vi er her for, nemlig at fremtidssikre et velfærdssamfund, som Venstre nærmere fremlægger forslag til at afmontere.
Det er ikke vores politik.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Det bliver jeg jo ikke klogere af.
Ordføreren svarede hverken ja eller nej på mit ret enkle spørgsmål: Vil Dansk Folkeparti tilbagerulle de reformer, som de stemte nej til, hvis de får afgørende indflydelse efter næste valg?
Og hvis det ikke er tilfældet, hvordan vil Dansk Folkeparti så lukke hullerne?
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Der er ingen tvivl om, at der er ting i både fleksjobreformen og kontanthjælpsreformen, som vi gerne så havde været anderledes – også i kontanthjælpsreformen, som vi faktisk er en del af og har stemt ja til.
Dermed skal ikke være sagt, at det er reformer, der skal rulles helt tilbage, men der vil da være ting, som vi vil forsøge at få ændret i fremtiden, ja.
Simon Kollerup (S), 2013-09-10:
Det var jo et ret uklart svar, så jeg prøver at gå lidt videre i teksten for at få et klart svar på et andet felt.
En af de aftaler, som Dansk Folkeparti er med i, er jo trafikaftalen fra sidste år, hvor vi både bruger penge på at sænke billetpriserne op på at investere i bedre kollektiv transport.
Og nu er vi så i gang med at forhandle med Dansk Folkeparti om Togfonden.
Men jeg kunne godt tænke mig at vide, om hr. René Christensen mener, at al offentlig transport for folkepensionister skal være gratis.
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Det er ikke det, der ligger i Togfonden, hvis det er det, der bliver spurgt til.
Det, der ligger i Togfonden, og som Dansk Folkeparti meget gerne vil være med til, er, at vi får et Danmark, der er mere sammenhængende.
Det, vi faktisk ser i øjeblikket, er en urbanisering.
Vi ser jo, at folk flytter fra provinsen ind til storbyerne.
Man oplever jo i en by som København en voldsom tilvækst af borgere, samtidig med at man mister dem andre steder og dermed også bloktilskuddet.
Derfor kan infrastruktur faktisk være med til at stoppe den skævvridning, som vi ser, og det er faktisk det, der har vores førsteprioritet.
Og det er jo heller ikke det, der ligger i det oplæg, der er om en togfond, altså at det er billetpriserne, der har prioritet et.
Det er ikke det, der fylder mest for os i forbindelse med Togfonden.
Simon Kollerup (S), 2013-09-10:
Nej, det er jeg godt klar over, men det var sådan set heller ikke det, jeg spurgte om.
Det, jeg spurgte om, var, om hr. René Christensen og Dansk Folkeparti mener, at al offentlig transport for folkepensionister skal være gratis.
Det er sådan set et relativt simpelt spørgsmål at svare på: Skal al offentlig transport for folkepensionister være gratis, ja eller nej?
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Offentlig transport skal have en så lav pris som overhovedet muligt, og det tror jeg at alle er enige om, og det må man arbejde sig frem imod.
Men som det er med alt andet, skal man jo finde finansiering til det, og hvis der bliver plads til, at billetpriserne kan sænkes – for jeg kan forstå, at det også ligger i Enhedslistens forslag i forhold til en togfond – vil vi selvfølgelig være meget positive over for det.
Men prioritet et i forhold til Togfonden er altså at få en infrastruktur, der er velfungerende.
Stine Brix (EL), 2013-09-10:
Tak for det.
Dansk Folkepartis ordfører sagde lidt tidligere i debatten, at Dansk Folkeparti på den ene side står fast på det med, at væksten skulle være 0,8 pct., men at man på den anden side også var pragmatisk.
Nu kender vi jo Dansk Folkeparti fra tidligere, og måske er det, ordføreren mener med pragmatisk, det, man foretog sig, dengang man forhandlede efterløn og dagpenge, hvor resultatet jo som bekendt blev, at man endte med at sælge begge ting.
Altså, hvad er det konkret, at vælgerne får ved at stemme på Dansk Folkeparti ved et kommende valg?
René Christensen (DF), 2013-09-10:
De får i hvert fald noget andet end det, der er nu.
Det, man har nu, er nogle, der gik til valg på at sige, at nu skulle velfærdsstaten vokse eksplosivt med 1,4 pct.
Der gik Dansk Folkeparti sammen med Venstre og Konservative til valg på, at det var der simpelt hen ikke råd til, og vi sagde 0,8 pct.
Vi blev bakket op i foråret af de økonomiske vismænd i, at der faktisk var plads til 0,9 pct.
Dansk Folkeparti står fast på det, vi gjorde før valget, og det står vi også fast på nu, og så må vi se, hvad der sker efter næste valg.
Det er altså sådan, at det nogle gange er nemmere at give vælgerne det, som man faktisk har lovet dem.
Og der må man bare sige, at hvis der er nogle, der er skuffede i den valgperiode, vi er i nu, så må det altså være vælgerne.
Det er bare en mærkelig måde, regeringen fører politik på.
Man starter med at fjerne loftet over kontanthjælpen, starter med at sige, at nu skal det faktisk ikke mere kunne betale sig at gå på arbejde.
Hvis to kontanthjælpsmodtagere bor sammen og har to børn, kan det faktisk ikke betale sig for dem at gå på arbejde.
Det startede man med: at fjerne loftet over kontanthjælpen.
Efterfølgende har man gjort alt for at genere kontanthjælpsmodtagerne.
Vi kan ikke forstå, hvorfor regeringen arbejder sådan.
Først giver man, så det ikke kan betale sig at gå på arbejde, og bagefter skal man nu genere den enlige mand på kontanthjælp, som overhovedet ikke på nogen måde bliver millionær af at være det.
Det er jo ydelserne, det er galt med på det område.
Stine Brix (EL), 2013-09-10:
Jeg forsøger jo sådan set bare at stille et spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører om, om danskerne i bund og grund kan stole på det, som Dansk Folkeparti siger.
For man må sige, at danskerne har gjort sig nogle temmelig dårlige erfaringer, f.eks. når det gælder efterlønnen og dagpengene.
Der kunne man ikke stole på, at Dansk Folkeparti ikke ville forringe de ordninger.
Så hvordan er det nu?
Kan man stole på Dansk Folkeparti, når Dansk Folkeparti siger, man gerne vil forbedre velfærden?
Eller kommer vi til at se det samme billede, som vi kender, nemlig at man sælger løfterne om velfærd til gengæld for grænsebomme eller pointsystemer eller andre symbolske indrømmelser på udlændingeområdet?
Kommer Dansk Folkeparti til at være mere kontant over for Venstre?
Kommer man til at stille krav om, at der skal være forbedringer af velfærden, og om, at det med nulvækst kan de godt glemme i blå blok?
Hvad kan Dansk Folkeparti tilbyde vælgerne på det område?
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Jeg vil bare sige, at Dansk Folkeparti flytter man ikke bare sådan rundt med, men vi er jo et pragmatisk parti, og det tror jeg også at Enhedslisten har været op til flere gange – været meget pragmatisk, mere end Dansk Folkeparti nogen sinde ville være.
I forhold til det med enigheden må man sige, at Dansk Folkeparti står fast på mange af deres ting.
Det har vi også bl.a. gjort med, at der skulle skæres i ulandsstøtten, og derfor er vi rigtig glade for, at vi nu kan se, at Venstre i deres forslag til en finanslov faktisk har taget det med.
Det er jo en sag, som vi har kæmpet for i flere år også med den tidligere regering, og nu kan man se, at når man står fast på sine ting, er der faktisk også andre, som kan se logikken i det.
Til det her med, at nu får vi lavet en ulandsbistand, som er ganske forfærdelig, vil jeg sige, at vi vil ligge i topti i verden, og hvis man læser Dansk Folkepartis forslag, vil man se, at der faktisk er sat en pulje af til, at man også kan gå ud i verden, og at man kan lave asylcentre ude i nærområderne.
Så vi synes, det er meget afbalanceret.
Ole Hækkerup (S), 2013-09-10:
Tak formand.
Jeg skal prøve at få has på noget helt grundlæggende omkring den økonomiske tænkning hos Dansk Folkeparti.
Jeg synes jo, det er fint, hvis man finansierer de planer, man har.
Mener ordføreren, at det er muligt over tid både at øge velfærden og reducere skattetrykket?
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Det er ikke et mål for Dansk Folkeparti at sætte skatten ned, og det er bestemt heller ikke et mål at sætte den op, men vi har ikke noget imod skattelettelser, hvis der er plads til dem.
Det, der er vigtigt for os, er faktisk, at vi har et velfærdssamfund, som er velfungerende.
Det, der er vigtigt for os, er, at vi har et uddannelsessystem, som er velfungerende.
Det, der er vigtigt for os, er faktisk, at man, hvis man kommer til at stå uden for arbejdsmarkedet, får hjælp til at komme ind på arbejdsmarkedet igen.
Det er det, vi gerne vil i forhold til at kigge på samfundet.
Så er det da rigtigt, at vi har nogle samarbejdspartnere og nogle gode kollegaer, som har meget fokus på skattelettelser.
Det er altså ikke det, der står øverst på vores liste, men det er ikke noget, vi har noget imod, hvis der er plads til det.
Ole Hækkerup (S), 2013-09-10:
Nu kan jeg så forstå på Venstres ordfører, at man ikke vil sænke skattetrykket, men man må anerkende, at man har nogle samarbejdspartnere, der trækker i den retning.
Hvis man kigger i Dansk Folkepartis arbejdsprogram, er der et afsnit om finanspolitik, hvor der står, at ved at reducere de offentlige udgifter på nogle områder er det muligt både at forbedre sundhedsvæsen, retsvæsen, politi og ældreomsorg og samtidig undgå at forhøje skattetrykket og også gerne over tid reducere skattetrykket.
Så har jeg sådan lidt svært ved lige at få has på nu, hvad der egentlig er den økonomiske tænkning hos Dansk Folkeparti.