runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-01-30:
Nu kan jeg se, at ordet internet indgår i Dansk Folkepartis eget beslutningsforslag, et ord, som ikke er specielt dansk.
Sådan synes vi fortsat det skal være.
Vedrørende det engelske sprog kontra det danske vil jeg gerne gentage, at der ikke er en modsætning imellem at kunne sit modersmål godt hverken for danskere eller andre og det at beherske et fremmedsprog.
Af samme grund er det vigtigt for os at understrege, at vi på alle områder skal sørge for at udvikle modersmålene så meget, som vi overhovedet kan, samtidig med at vi skal dyrke vores evne til at beherske andre sprog.
Med hensyn til Kolding vil jeg bare gøre opmærksom på, at det er en helt almindelig folkeskole, hvor der vil være undervisning på dansk, og hvor alle elever kan melde sig til.
Det vil selvfølgelig fortrinsvis være forældre, der er kommet fra udlandet, og som har et ønske om, at deres børn skal have en international opdragelse, der vil lade deres børn gå der, men andre mennesker i Kolding kan også sende deres børn på den folkeskole, og det skete som sagt med støtte fra Dansk Folkeparti.
Det synes jeg sådan set er interessant i forbindelse med den debat, vi har i dag.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-01-30:
Jeg kan forstå, at Det Radikale Venstre mener, at dansk er modersmålet, og at det er sprog nummer et – jeg fristes næsten til at sige number onesprog – i Danmark.
Tak for det.
Så skal jeg bare høre: Hvis det er sådan, at man styrker engelsk i den offentlige forvaltning, at meddelelser fra den offentlige forvaltning skal være på engelsk, at vejskilte skal være på engelsk, tror man så i Det Radikale Venstre, at man styrker dansk eller svækker dansk?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-01-30:
Jeg tror ikke, det har noget med hinanden at gøre.
Altså, jeg tror overhovedet ikke, at det ville betyde noget for det danske sprog, hvis vi var venlige og oversatte offentlige tekster til engelsk.
Tværtimod tror jeg, at det bare ville gøre, at vi ville blive mere opmærksomme på, hvor vigtigt det netop er at sikre, at alle forstår det, der foregår i det danske samfund.
Og jeg kan heller ikke se, at det kunne ødelægge noget som helst for det danske sprog, at man f.eks. i tog fik oplysninger både på dansk og engelsk.
Det ville da være en stor fordel, hvis vi viste os som det internationalt orienterede samfund, som vi så tit bryster os af at være.
Lad os dog gå i store sko.
De her ting udelukker da ikke hinanden.
Hvis man eksempelvis tager Island, er der ikke nogen, der er meget mere sprogkyndige end islændinge, og samtidig har de jo virkelig holdt fast i deres modersmål.
Det er måske i kraft af, at de har holdt fast i deres modersmål, at de er blevet så gode til andre sprog.
Så det, vi anbefaler, er at gøre det samme.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-01-30:
Ja, nu fristes man næsten til at sige fair nok.
Men så skal jeg lige høre, om Det Radikale Venstre slet ikke mener, at det danske sprog er under pres, i takt med at forskning og sådan noget på videregående uddannelsesinstitutioner foregår mere og mere på engelsk.
Og mener Det Radikale Venstre heller ikke, at der er nogen forbindelse mellem det sprog, der bruges på videregående uddannelsesinstitutioner i forskningen, og så det, der spreder sig ud til resten af befolkningen?
Ser man slet ikke nogen forbindelse dér?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-01-30:
Jo, det gør vi, og vi mener, at Dansk Folkeparti virkelig har en pointe dér.
Der er et problem, der er et domænetab.
Så gør dog noget ved det!
Altså, der er så mange i den her sal, der rent faktisk har magt til at ændre på det, og jeg forstår ikke, hvorfor det ikke sker.
Det Radikale Venstre er som sagt ikke med i forligskredsen omkring universitetsloven, så vi har ikke haft mulighed for at øve indflydelse på det her.
Vi ønsker et universitet, og vi ønsker videregående uddannelser, der udvikles på både dansk og engelsk og andre sprog.
Vi ønsker en parallelsproglighed, som kulturministeren var inde på i sit oplæg, og som Sprognævnet også har været inde på.
Det er jo det, der skal være målet, ikke at det er enten-eller.
Vi siger ikke, at engelsk er lige så vigtigt som dansk.
Altså, dansk er modersmål, det er det vigtigste sprog.
Forudsætningen for, at man kan lære et ordentligt engelsk, er, at man kan sit modersmål godt.
Så det er altså en misforståelse, hvis man mener, at Det Radikale Venstre mener, at sproget bare er sådan en skjorte, man kan skifte ud med en anden.
Det er det ikke.
Hvis man er født af et forældrepar, der taler dansk,
jamen så er ens modersmål dansk, og derefter oversætter man til andre sprog.
Så mener man åbenbart fra Dansk Folkepartis side, at det er et problem, at vi vil satse så meget på engelsk, som tilfældet er, fordi det kan gå ud over tysk og fransk.
Jamen vores udgangspunkt er, at der skal være mulighed for at blive uddannet inden for alle de hovedsprog, der er i Europa, samtidig med at vi selvfølgelig synes, at der også skal kunne undervises i matematik og fysik på f.eks. urdu og nogle af de andre indvandrersprog, fordi det at styrke befolkningens samlede sprogkyndighed er en kolossal kulturel og økonomisk styrke for Danmark.
I øvrigt kan jeg orientere Dansk Folkeparti om, at i går var Dansk Folkeparti i Kolding med til at tage stilling til, at der skulle oprettes en engelsksproget folkeskole i Kolding, fordi man kan se, at det er der behov for.
Ellen Trane Nørby (V), 2007-01-30:
Jeg er sådan set enig i en del af det, hr. Holger K. Nielsen siger.
Men når jeg kigger på B 56, så er det et beslutningsforslag, som hedder »om forberedelse af en dansk sproglov«.
Når jeg sammenligner med Island, og når jeg har fremdraget Island flere gange i diskussionen i dag, er det, fordi Island jo er et eksempel på et land, der ikke har en sproglov, men en aktiv sprogpolitik, som er dybt forankret i det islandske folk med en stolthed over den islandske identitet, kultur og tradition.
Vil hr. Holger K. Nielsen afvise, at det kunne være en mulighed, altså at man havde en sprogpolitik i stedet for en sproglov?
Holger K. Nielsen (SF), 2007-01-30:
Det er ikke til at sige på forhånd, om de to ting står i modsætning til hinanden.
Det er klart, at når det drejer sig om sproget som kulturbærende faktor – sådan meget overordnet og dyrt, havde jeg nær sagt – kan man jo ikke lovgive om det.
Men man kan finde nogle konkrete områder at gøre det på, f.eks. i den offentlige sektor, for de videregående uddannelser, hvor alle her jo er enige om, at der er et problem.
Og hvis man finder ud af, at der ikke er mulighed for, at vi kan løse det på andre måder end ved at lovgive, synes jeg da, vi skal se på det.
Men dele af det kan man formentlig godt, og det er jo det, som jeg synes vi skal se på.
Og der har jeg ikke nogen afklaret holdning til det.
Lad os se på det i udvalgsarbejdet.
Søren Krarup (DF), 2007-01-30:
Jeg vil gerne, som skik og brug jo er, takke for debatten.
Men jeg må være oprigtig og tilstå, at jeg går herop med en vis skuffelse eller i en vis mathed, fordi jeg måske ikke helt har øjnet de ting, som jeg havde håbet på.
Jeg er lige ved at sige, at jeg næsten får lyst til at tage selve debattens forum som et udtryk for det.
Her drøfter vi det danske sprog, det for alle mest afgørende, i en fuldstændig tom sal.
Jeg ved godt, det er vilkårene herinde, men det er jo faktisk utrolig uinspirerende og også underlig tomt.
Jeg vil se væk fra den tomme sal og håbe, at de ord, der har lydt, ikke er tomme ord.
Jeg takker for ministerens tilsagn om nedsættelse af en arbejdsgruppe, som jeg virkelig også håber vil kunne nå frem til det, vi ønsker, nemlig en form for sproglov.
Jeg sagde, da jeg var heroppe forrige gang, at der har været mange fagre ord, »fagre ord mange hjerter friste«, men jeg mener, at fagre ord er for lidt.
Jeg mener, at der er brug for det, som hr. Holger K. Nielsen med rette kalder en forpligtende lovgivning, som betyder, at vi ikke kan snakke os fra, at det danske sprog er i en forfærdelig situation, og at det er nødvendigt, at vi forpligtes til, at det i bestemte sammenhænge virkelig skal respekteres.
Derfor håber jeg alligevel meget, selv om Venstres ordfører sagde nej til vores beslutningsforslag, at Venstre vil være med til, at det ender i et udvalg, der virkelig vil se på at søge at nå frem til en forpligtelse, en form for lovgivning.
For jeg mener, det er det eneste, der overhovedet kan standse den udvikling, som jo er – mener jeg – den mest katastrofale i danmarkshistorien.
1700-tallet: fransk – nej, ikke nær så slemt.
1800-tallet: der var tysk ikke nær så slemt.
Den overvældende indflydelse, som amerikansk-engelsk har i dag, båret frem af disse medier, der er så overvældende stærke, betyder, at det danske sprog virkelig er på vej ud.
Og der hjælper det ikke med fagre ord.
Der skal vi i hvert fald der, hvor vi har mulighed for det, lovgive sådan, at vi forpligter dem, der bruger sproget, til at tale dansk.
Jeg synes, det er fuldstændig rigtigt, at det skal være politikere, som er forpligtet til at sørge for, at der kommer en form for lovgivning ud af det.
For kun der, hvor der virkelig er en forpligtelse, dvs. en lov, mener jeg, at der er mulighed for at råde bod på den sproglige katastrofe, som jeg øjner ude i fremtiden.
Som afslutning på denne debat skal jeg udtrykke ønsket om, at vi når frem til, at det udvalg, der nedsættes, virkelig får en forpligtende karakter, så de mange eksperter skal hjælpe politikerne til at finde frem til en form for sproglov, som betyder, at det danske sprog har en mulighed, har en fremtid og ikke forsvinder som en dialekt, som kun underklassen og almuen, som ikke forstår, hvad eliten siger, taler.
Det er mit håb, og dermed vil jeg sige tak for debatten.
Afstemning
Ellen Trane Nørby (V), 2007-01-30:
Jeg var meget glad for hr. Holger K. Nielsens tale.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-01-30:
Åh ja, og hvor stammer ordet laboratorium så fra?
Et andet af Dansk Folkepartis forslag er, at i det øjeblik man har fået dansk opholdstilladelse, må der ikke længere bruges offentlige penge på tolkningsbistand til borgere, der måtte have brug for det.
Kan hr. Søren Krarup forklare mig, hvordan det forslag kan bidrage til at styrke det danske sprog?
Martin Henriksen (DF), 2007-01-30:
Jeg er lidt forvirret, men det bliver jeg så mange gange, så det er også o.k.
Jeg synes altså, at fru Elsebeth Gerner Nielsen har misforstået, hvad det her lovforslag går ud på.
Man taler om torturofre, og hvad ved jeg.
Jeg synes slet ikke, det har noget med det her at gøre.
Jeg synes, det er paradoksalt, når Det Radikale Venstre står så stærkt på engelsk og mener, at engelsk er så vigtigt – lige så vigtigt i Danmark som dansk, kan jeg forstå.
Man kan f.eks. se på gymnasiereformen, hvor man også har prioriteret engelsk meget højt, og hvor flere og flere vælger engelsk, at der faktisk er andre fremmedsprog, som i globaliseringens navn bliver nedprioriteret; tysk bliver nedprioriteret, fransk bliver nedprioriteret.
Har Det Radikale Venstre slet ikke overvejet, at det da er problematisk set i forhold til den kulturelle sammenhæng, der trods alt er med Tyskland, der også er et af vores største eksportmarkeder?
Når Det Radikale Venstre taler om globalisering, er der jo i realiteten tale om en meget snæver globalisering, fordi det kun er engelsk, som bliver prioriteret som et af de vigtigste fremmedsprog.
Det kan vi også høre fra talerstolen.
Dermed nedprioriterer man faktisk andre relevante fremmedsprog i skolen og i undervisningssystemet.
Altså, hvordan forholder Det Radikale Venstre sig til det?
Det er jo konsekvensen af, at man kører så meget frem med engelsk.
Ellen Trane Nørby (V), 2007-01-30:
Jeg må indrømme, at jeg synes, at det her er ved at være forvirring på et højere niveau, for fru Elsebeth Gerner Nielsen omtalte før, at det skulle være muligt at henvende sig til det offentlige på engelsk, og Det Radikale Venstre har en politik om, at engelsk skal være officielt sprog i Danmark.
Jeg forstår ikke, hvordan det harmonerer med den sprogpolitik, som regeringen lagde frem i 2003-04.
Den understregede, at dansk er modersmålet i Danmark, vi ønsker et fuldt udrustet dansk sprog både på forskningsniveau, på alment niveau og generelt i hele samfundet.
Men det harmonerer da ikke med fru Elsebeth Gerner Nielsen og Det Radikale Venstres ønske om, at engelsk skal være andetsprog.
Støtter de sprogpolitikken, eller mener de, at engelsk skal være officielt andetsprog, og dermed at vi skal have to sprog i Danmark?
Holger K. Nielsen (SF), 2007-01-30:
Jeg synes sådan set, det er en spændende diskussion, der er kommet op her, men kan jo så alligevel konstatere, at det her kommer til at indgå i Dansk Folkepartis sådan almindelige værdikamp om, at danskhed skal stå i et modsætningsforhold til indvandrere.
Men jeg har et mere konkret spørgsmål, som er af mere håndværksmæssig karakter.
Dansk Folkeparti har fremsat det her beslutningsforslag, regeringen har vendt sig imod det, der kommer en redegørelse fra regeringen.
Er det sådan, at Dansk Folkeparti er villig til at køre det her forslag igennem til afstemning i Folketingssalen, hvis der viser sig at være flertal for det i Kulturudvalget, således at der kan laves en form for alternativt flertal til regeringen på det her punkt?
Søren Krarup (DF), 2007-01-30:
Nu er vi jo inde i de parlamentariske kringelkroge, som en stor politiker som hr. Holger K. Nielsen selvfølgelig mestrer til fulde, og som jeg overhovedet ikke har forstand på.
Vi har sagt vores mening om det danske sprog, og jeg har lyttet til ministeren med stor glæde, idet jeg håber, at det kan lykkes os at finde en form for aftale, hvor vi når hen i retning af den sproglov, vi ønsker – det skal vi så snakke om – så jeg kan slet, slet ikke finde ud af at følge hr. Holger K. Nielsen i de der større parlamentariske cirkler, hvor man skal planlægge en bestemt strategi.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-01-30:
Nå, det er da trods alt nyttigt at kende lidt til de parlamentariske spilleregler og arbejdsfaconer, når man sidder her i Folketinget.
Og hr. Søren Krarup har da siddet her i et par år, ved jeg.
Derfor er det vel nyttigt for os andre at finde ud af, om der er et formål i at forsøge at formulere grundlaget for en dansk sproglov sammen med Dansk Folkeparti, i og med at regeringen ikke vil.
Socialdemokraterne vil godt.
Jeg er lidt i tvivl – det vender jeg tilbage til om lidt.
Men der er da muligheder i det, og det synes jeg er vigtigt at få afklaret ved en førstebehandling.
Hvordan forfarer vi videre, og hvordan har hr. Søren Krarup tænkt sig at forfare videre?
Vil han stille sig tilfreds med regeringens redegørelse, eller er han villig til at gå videre, hvis muligheden opstår?
Det ved jeg så ikke om den gør, men det må vi jo undersøge.
Søren Krarup (DF), 2007-01-30:
Men jeg vil sige, at for os er sagen da afgørende.
Det handler om det danske sprog.
Efter min mening er vi nu kommet dertil, at der må en sproglov til, det vil sige en forpligtelse, for at det danske sprog ikke synker hen i den ligegyldighed, der betyder, at det glider ud.
Derfor – det ligger også i sagens natur – vil vi tale med alle; vi er villige til at samarbejde med alle om det formål.
Jeg håber, at vi kan samarbejde med regeringen, jeg håber, at vi kan samarbejde med Socialdemokratiet, med hr. Holger K. Nielsen – endog med fru Elsebeth Gerner Nielsen.
Jeg håber, at vi kan nå et fælles resultat, idet det i hvert tilfælde er en sproglov, vi sigter efter som resultat.
Så må jeg se, om jeg kan finde ud af, hvordan vi rent parlamentarisk gør det bedst.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-01-30:
Jeg er glad for at konstatere, at Det Radikale Venstre ikke hen over weekenden er blevet større end De Konservative.
Men tak for ordet, formand.
Jeg vil gerne starte med at takke Dansk Folkeparti for at rejse det, som er en vigtig og interessant debat.
Det er en vigtig debat, fordi vi her i Folketinget har et vigtigt ansvar, nemlig ansvaret for det danske sprog.
I Danmark er dansk modersmålet.
Og lad mig sige det ligeud: Dansk er ikke lig med engelsk i Danmark.
Det betyder imidlertid ikke, at vi ikke i en globaliseret verden, hvor det bliver vigtigere, at man kan klare sig på en mangfoldighed af sprog, skal styrke engelsk og blive bedre til engelsk, og at det skal have et fokus, så vi kan klare os i dialogen med alle mulige andre.
Det er nemlig vigtigt at lægge sig fast på, når vi har den her diskussion, at det ikke er et enten-eller, det er et både-og, altså at vi har et godt dansk sprog og også er parate til at være dygtige på et fremmedsprog – selvfølgelig primært engelsk, og det kan også være tysk, fransk, spansk, italiensk.
Jeg var lige kort inde på at sige, at jeg mener, at det at mestre det danske sprog er en af værdibærerne for, hvad det vil sige at være dansk.
Og derfor må jeg også sige, at vi Konservative ikke kan være enige med Det Radikale Venstre i det forslag, der er kommet derfra tidligere, hvor der skal ske en ligestilling af de to sprog; at offentlige myndigheder skal sende meddelelser ud på begge sprog, både på dansk og på engelsk, og at vejskilte skal stå på engelsk.
Det kan vi ikke være enige i, det synes vi ikke er rigtigt.
Dansk skal blive ved med at være et sprog, som er godt i den akademiske verden, i forskningsverdenen, i uddannelsesverdenen, for også på den måde spreder dansk sig ud som et fuldgyldigt sprog, der kan udtrykke alle finesser og alle sammenhænge.
Og derved er det også det sprog, der bredt bruges i hele befolkningen.
Alt i alt tror jeg i øvrigt ikke, at man bliver god til et fremmedsprog – engelsk, tysk, eller hvad det ellers kan være – hvis man ikke mestrer sit basissprog.
Det er i virkeligheden lidt den samme diskussion, der også er, når man taler undervisning i modersmål.
Kan man blive god til et fremmedsprog, hvis man ikke kan sit modersmål?
Det tror jeg ikke man kan.
Jeg anerkender, som jeg var inde på, Dansk Folkeparti for at have rejst den her diskussion, men jeg mener ikke, at en egentlig sproglov er vejen.
Vi har set i Sverige og i Norge, at man har lavet en politik og formuleret nogle retningslinjer for, hvilken vej man vil gå.
Men lad os forhåbentlig enes om, at vi kan nedsætte et udvalg og blive enige om, hvad for et kommissorium der skal være.
Det skal selvfølgelig bestå af eksperter og andre sprogkyndige, der kan give os en eller anden statusrapport på, hvorledes det står til med det danske sprog.
Og lad os så agere, efter at vi har fået ekspertudtalelserne.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-01-30:
Hr. Jakob Axel Nielsen stillede et retorisk spørgsmål.
Kan man blive god til et fremmedsprog, hvis man ikke kan sit modersmål?
Og hr. Jakob Axel Nielsen var så venlig at svare: Nej, det kan man ikke.
Jeg er fuldstændig enig, og det er jo derfor, vi er her alle sammen i dag for netop at diskutere, hvordan vi kan udvikle det danske sprog som modersmål.
Men samtidig må jeg selvfølgelig spørge, hvad årsagen er til, at Det Konservative Folkeparti ikke mener, at det er vigtigt, at indvandrere, der bor i Danmark, hvis mor ikke taler dansk, og for hvem modersmålet altså er et andet end dansk, skal kunne deres modersmål godt?
Hvad er årsagen til, at det danske samfund ikke skal have en forpligtelse til, at alle mennesker, der bor i Danmark, har ret til sprog, sådan som det står i udvalgets betænkning?
Altså, hvad er grunden til, at man ikke vil give obligatorisk modersmålsundervisning til alle de mange mennesker, der er i Danmark, og som har et andet modersmål end dansk?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-01-30:
Det har noget at gøre med geografi.
Vi tager udgangspunkt i, at vi er i Danmark, og at vi lovgiver for Danmark, og derfor vil vi have, at dansk altid skal være et suverænt sprog, der kan klare alle finesser og nuancer, som et sprog skal bruges til.
På samme måde er det også sådan, at når nogle har fået dansk statsborgerskab og er kommet ind i Danmark på permanent opholdstilladelse – jeg kender i øvrigt ikke alle nærmere regler i vores integrationspolitik i hovedet – så er det også dansk, man skal kunne, så er det dansk, man skal tale, så er det dansk, man skal fungere med.
Ellers kan man jo heller ikke blive integreret.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-01-30:
Jamen det hænger da sammen.
Det kan simpelt hen ikke lade sig gøre.
Man har ét modersmål, og i Danmark har de fleste af os dansk som modersmål, og derfor er det selvfølgelig vigtigt også ud fra en kulturpolitisk betragtning at satse maksimalt på, at det danske sprog hele tiden udvikles, og at det ikke sygner hen.
Samtidig er det jo vigtigt, for at vi kan klare os i en globaliseret verden, at vi mestrer flere sprog.
Og der er det da dybt beklageligt, at ordet tosproget nu bruges meget negativt, altså at det at være tosproget er et problem.
Det burde jo være sådan, at det at være tosproget – altså beherske sit modersmål og så også kunne et andet sprog og måske et mere – var en fantastisk styrke.
Det er jo ikke sådan, udgangspunktet er i dag.
Det er jo det, vi skal have lavet om.
Det er hele den der holdning til modersmål og til at kunne mange sprog og det, at der er mange sprog i Danmark, hvor man betragter det som et problem, vi skal have lavet om.
Undskyld, det kan godt være, det bare er mig, der ikke kan forstå det, men jeg synes bare ikke, der er konsistens i ordførerens argumenter, for hr. Jakob Axel Nielsen sagde tidligere, at forudsætningen for at lære et fremmedsprog er, at man kan sit eget modersmål godt.
Sådan må det jo også være for børn, der eksempelvis er vokset op med urdu
; forudsætningen for, at de kan blive gode til dansk, som er deres fremmedsprog, er, at de er gode til deres eget modersmål.
Så jeg vil gerne gentage: Hvad er årsagen til, at Det Konservative Folkeparti ikke mener, at den her ret til sprog skal gælde alle mennesker?
Martin Henriksen (DF), 2007-01-30:
Med hensyn til det med modersmålsundervisningen må det være sådan, at man, når der er tale om anden- og tredjegenerationsefterkommere, så med rimelighed kan stille krav om, at det sprog, der tales i hjemmet, selvfølgelig bør være dansk.
Det synes jeg er et meget rimeligt krav at stille.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Jakob Axel Nielsen, hvad Det Konservative Folkeparti mener at et sådant udvalg eksempelvis skulle beskæftige sig med.
Altså, man får sendt udkast til lovforslag fra Undervisningsministeriet, hvor der eksempelvis står, at Danmark skal have et stærkt uddannelsesbrand i udlandet, og så burde det sådan set ikke være min opgave at ringe derover og sige, at det kunne man godt finde et passende dansk udtryk for.
Mener hr. Jakob Axel Nielsen ikke, at love, som bliver lavet eksempelvis af det danske Undervisningsministerium, selvfølgelig skal skrives på dansk, og kunne det ikke være sådan noget, som man skulle lade lægge ind i et udvalg, og at konklusionen på det hele kunne være, at regeringen pålægger ministerierne at skrive dansk i de lovforslag, som de formulerer?
Det gør de desværre ikke altid i dag.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-01-30:
Jo, altså sådan helt generelt er jeg enig i, at lovforslag, der udspringer fra danske ministerier, skal være på dansk.
Nu spurgte hr. Martin Henriksen mig så også om ting, der skulle vedrøre det konkrete kommissorium.
Der vil jeg helt principielt sige, at det har jeg meget lidt lyst til at lægge mig fast på allerede nu.
Det synes jeg er noget, man skal tale om under udvalgsarbejdet, at man der skal finde ud af, hvordan det skal være, sådan at vi kommer videre med det.
For det, jeg mener er vigtigt, er, at det er nogle mennesker, der så at sige er klogere end os, altså nogle eksperter, nogle sprogfolk, der kommer ind i det udvalg og ud fra det kommissorium, som vi måtte blive enige om, fastlægger en statusrapport over det danske sprog, og at vi først derefter begynder at finde ud af, hvad vil vi gøre politisk.
Martin Henriksen (DF), 2007-01-30:
Det omkring udvalget kan jeg sådan set godt forstå, men hvis hr. Jakob Axel Nielsen principielt er enig med mig i, at teksten burde stå på dansk i danske lovforslag fra danske ministerier, behøver man jo dybest set ikke et udvalg.
Så kan regeringen jo bare internt lave en politik, der siger, at regeringens embedsmænd skal skrive på dansk i danske lovforslag, og så er den vel sådan set ikke længere.
Mener Det Konservative Folkeparti, at regeringen bør have en sådan intern politik?