runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2008-10-09:
Jeg skal bare lige forstå logikken helt.
Jeg kan forstå, at fru Helle Thorning-Schmidt er bekymret for en stigende ledighed til næste år, og at man derfor gerne vil give et lidt større disponibelt råderum til danskerne ved at aflyse det såkaldte SP-bidrag.
Det er så - som det har været sagt flere gange i dag - ca. 5 mia. kr. ekstra, som danskerne kunne få til rådighed, hvis man aflyste SP-bidraget.
Men modsat vil fru Helle Thorning-Schmidt altså aflyse de skattelettelser i omegnen af 9 mia. kr., som vi andre har planlagt.
Man vil altså have en øget aktivitet ved på den ene side at give 5 mia. kr. og på den anden side tage 9 mia. kr. For mig at se giver det altså ikke mening.
Det giver en mindre disponibel indkomst.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Det kan godt være, at det er mig, der ikke er helt så hurtig i opfattelsen.
Men vi prøver lige en gang til.
Selv med de nye tal, som fru Helle Thorning-Schmidt nu nævner, altså 5 mia. kr. i skattelettelser - det er altså 9 mia. kr., men lad os nu bare sige, at det er 5 mia. - mod 5 mia. kr. i SP-bidrag, ville det jo så være en neutral løsning.
Men fru Helle Thorning-Schmidt siger jo, at hun gerne vil øge aktiviteten udeomkring i samfundet, fordi hun er bekymret for en stigende ledighed.
Hvori er logikken, at man først vil give 5 mia. kr. ud i ekstra disponibel indkomst ved at aflyse SP-bidraget og dernæst tage det samme - men reelt er det altså 9 mia. kr. - og aflyse de skattelettelser, som vi andre har planlagt, og dermed give en mindre disponibel indkomst?
Hvori er logikken?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2008-10-09:
Det er jo sådan lidt sjovt at høre det her.
For normalt bliver vi anklaget for, at vi simpelt hen har så uansvarlig en økonomisk politik, og at vi bare vil bruge penge.
Og sandheden her er jo, at vi også vil øge aktiviteten i dansk økonomi.
Vi vil gøre det ved at give kommunerne lov til at sætte gang i deres anlæg og byggeri, for vi kan godt forstå lige nu, at når man stopper anlæg og byggeri, betyder det rent faktisk, at man skubber til ledigheden i byggebranchen.
Så vi standser ikke økonomien; vi sætter gang i økonomien ved at tillade, at kommunerne kommer i gang med deres anlæg og investeringer, hvor regeringen med åbne øjne stopper anlæg, lægger en SP-ordning oveni og på den måde får bremset økonomien så meget, at de kan være helt sikre på, at ledigheden til næste år bliver fordoblet.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-10-10:
Jeg skal i al korthed sige, at Det Radikale Venstre selvfølgelig støtter lovforslaget, vi støtter de ændringsforslag, som er på banen her.
Vi finder, at der er tale om en afbalanceret pakke, hvor vi på den ene side stiller nogle krav til sektoren, der bidrager til løsning af problemerne, og på den anden side indfører nogle skærpede krav og reguleringer fra det offentliges side.
Så vi synes samlet set, at det er en fornuftig og afbalanceret løsning.
Vi kan forstå, at det er en løsning, som også tjener til inspiration andre steder rundtomkring i verden i øjeblikket, og det gør alt sammen, at vi kan stemme for forslagene, som de ligger her.
Vi synes faktisk, at det har været en god proces, at der har været vist stor fleksibilitet fra ministeriets side, fra embedsmænd, fra administrationen her i huset, og det har gjort, at vi har kunnet arbejde flittigt og sent med pakken her.
Derfor er jeg også nødt til at sige, at det falder mig en smule for brystet, når vi eksempelvis fra Dansk Folkeparti hører, at det har været et problem, at det skulle hastes igennem.
Vi synes, at styrken ved forslaget her sådan set er, at Folketinget står samlet - med al respekt for Enhedslisten - om her at sende et kraftigt signal til markederne om, at vi nu gennemfører en afbalanceret pakke, der gerne skulle skabe noget mere tryghed.
Og så skylder vi vel også hinanden at stå på mål for den her samlede pakke, som indføres her.
Vi synes fra Det Radikale Venstres side, at det er vigtigt at sige, at man ikke lægger afstand til processen efterfølgende, men faktisk står på mål for resultatet her.
Vi har så i øvrigt anført i betænkningen, at vi for vores vedkommende finder, at udviklingen understreger vigtigheden af, at der føres en ansvarlig økonomisk politik i Danmark.
Omverdenen kigger på os, vi kan se, der er pres på kronen, vi kan konstatere rentespænd i forhold til eurozonen, og det betyder alt sammen, at kravene til den økonomiske politik og disciplin er stigende, og det skal vi være virkelig opmærksomme på i Folketinget.
Men samlet set støtter vi lovforslaget, vi støtter ændringsforslagene, og ser frem til at kunne stemme om det.
Jesper Petersen (SF), 2008-10-10:
Jeg deler den bekymring, hr. Frank Aaen kommer med på almindelige menneskers vegne, når der er en finanskrise som den her, og derfor kan det faktisk undre mig, at hr. Frank Aaen ikke vil være med til lovforslaget, fordi det jo her og nu handler om at sikre finansiel stabilitet, og at krisen i Danmark ikke forværres og går mere ud over de almindelige mennesker, som kan rammes af en krise som den her.
Derfor forstår ikke, at hr. Frank Aaen vil gøre det til fnidder.
Almindelige mennesker rammes, og de vil rammes endnu hårdere, hvis ikke der var et bredt flertal bag en lov som den her.
Det gælder om at sikre så bredt et flertal som muligt, at vise de internationale finansmarkeder fuldstændig utvetydigt, at der i Danmark er finansiel stabilitet, og at i Danmark står staten bag for at sikre, at man her med tryghed kan gøre sine indskud.
Hr. Frank Aaen hørte min tilkendegivelse og holdning til at øge den internationale regulering af finansmarkederne og øge gennemsigtigheden.
Der skal lægges flere bånd på de frie kapitalbevægelser, det er vi enige om, men det er ikke det, der er i lovforslaget her.
Hr. Frank Aaen har demonstreret, at han er i opposition til det bestående system, og det er fint, men loven her handler altså om at sikre finansiel stabilitet her og nu, og det medvirker SF gerne til, fordi det handler om at beskytte almindelige mennesker mod finanskrisen i Danmark nu.
Frank Aaen (EL), 2008-10-10:
Nej, det er helt forkert.
Ja, hvis det kun var spekulanterne, der led skade, så ville vi være evigt glade, men det er det jo ikke.
Det er jo almindelige mennesker, der rammes, så derfor er vi ikke glade, derfor synes vi, det er noget, der skal gribes ind over for.
Det er derfor, vi siger, at det jo ikke kan nytte noget bare at slutte sig til koret bag landets økonomi- og erhvervsminister, slutte sig til koret bag VKO, som jo bare er så glade for de her frie kapitalbevægelser, som vi med sikkerhed ved vil føre til den næste krise.
Derfor er der brug for, at der er en venstrefløj, der siger, at det jo ikke nytter noget bare at blive ved med at støtte de her lovgivninger.
De skal angribes direkte, og i det omfang vi ikke kan angribe dem direkte, fordi det er svært, fordi der er EU og alt muligt andet, skal vi fokusere på, hvordan vi kan hjælpe de mennesker, der er kommet i klemme, i stedet for at hjælpe de spekulanter, der er kommet i klemme.
Det er det, der er vores pointe i hele den her debat, og derfor vil jeg også spørge, om det helt ærligt gør nogen forskel, at man måske kan være med til at diskutere den næste lap, når det, der er brug for, er at få lavet hele systemet om.
Frank Aaen (EL), 2008-10-10:
Jeg er ked af, at ministeren åbenbart ikke har hørt, hvad vi har sagt, og heller ikke har læst vores betænkningsbidrag, for vi har sagt, at alle almindelige, fornuftige formål, herunder kommuner, der har penge stående i en bank, vil vi gerne være med til at hjælpe.
Men det, vi har sagt nej til hele vejen igennem, er, at spekulanter, der har placeret milliardbeløb i danske banker, vil vi ikke være med til at redde med skatteyderpenge.
Det er det enkle, vi har sagt hele tiden, og det kunne regeringen bare have lyttet til, nemlig at vi må afskære de der spekulanter, som med milliardbeløb har rendt efter at få en stor profit.
Det er sådan set det enkle.
Så vil jeg gerne bede ministeren bekræfte, at der er ingen, der ved, hvad det, som Folketinget vedtager om lidt, vil komme til at koste.
Vi har spurgt til det i flere omgange.
Hvad kan det her koste skatteyderne?
Vi ved, at det er 3.000 mia. kr., der får garanti.
Vi ved, at 1.400 mia. kr. af dem er penge, der kommer fra udlandet.
De har nu fået en ubegrænset garanti.
Men regeringen nægter at skønne, hvor meget den garanti kan løbe op i, og jeg synes, at det er en skandale, at man beder os om at vedtage en lov, hvor vi ikke ved, hvor meget den kommer til at koste.
Det synes jeg virkelig er en skandale.
Så vil jeg sige en ting mere.
I andre lande forsøger man at sikre, at hvis der skulle komme et overskud ud af det her, får staten og skatteyderne andel af overskuddet, nemlig ved at sige, at de vil have aktier eller have pant i de institutioner, der reddes.
Hvorfor afviser regeringen, at de skal stille pant, når vi giver støtte, så vi får pengene igen, hvis der er nogle penge?
Lene Espersen (KF), 2008-10-10:
Man må sige, at hr. Frank Aaen virkelig er ude i en gang rygsvømning.
Men realiteten er, at hr. Frank Aaen gentagne gange her fra talerstolen har stået og sagt, at de, der havde store beløb indestående på konti i bankerne, måtte være spekulanter.
Der må man altså sige, at langt de fleste af dem, der har rigtig mange penge stående, er kommuner, kirker, erhvervsvirksomheder, som har behov for at bruge pengene til at drive en sund og god virksomhed og til at betale lønninger.
Det er altså besynderligt, at hr. Frank Aaen bliver ved med at tale om spekulanter.
De fleste spekulanter tror jeg overhovedet ikke vil kunne kaldes spekulanter, hvis det, de kan få ud af en kæmpe sum penge, er at sætte dem ind til en lav indlånsrente. Så vil jeg sige til hr. Frank Aaen: Vi har svaret efter vores bedste overbevisning så godt og grundigt, som vi kunne, på spørgsmålet om, hvad det her lovforslag betyder.
Hensigten med lovforslaget er jo netop at undgå tab, og jeg mener faktisk, at den ordning, som forligskredsen er blevet enig om, hvor vi tager os ganske godt betalt, er en utrolig god ordning.
Så vil jeg afslutningsvis sige til hr. Frank Aaen: Det kan godt være, at hr. Frank Aaen synes, det er sjovt at tage pant i bankdirektørers biler og stole og skriveborde og få dem til at stå herinde på Christiansborg eller i statens lokaler.
Jeg har den opfattelse, at cool cash ved man, hvad er, og det går vi efter, og i forligskredsen har vi sagt, at det er det, vi helst vil have.
Men ordningen er jo rent faktisk skruet sådan sammen - hvis hr. Frank Aaen studerede forslaget, ville han kunne se det - at der er mulighed for lægge aktier ind, hvis man ikke har cool cash.
Frank Aaen (EL), 2008-10-10:
Ministeren kan snakke uden om, alt det ministeren vil.
Vi har hele vejen igennem
sagt, at almindelige mennesker, og det gælder selvfølgelig også kommuner, der måtte komme i klemme på grund af krisen, er vi indstillet på at hjælpe.
Der, hvor vi har sat stregen, og hvor jeg ikke kan forstå, at regeringen ikke også vil sætte stregen, er, når det er udenlandske investorer, der måske har placeret 2 mia. kr. i en dansk institution for at tjene en højere rente, og der siger vi: Niks biks, det betaler skatteyderne ikke.
Nu ved jeg ikke, hvor ministeren har fra - og det skal jeg også lade være med at begive mig ud i - at jeg skulle have foreslået, at man skulle have pant i en kontorstol.
Hvad er det for noget sludder at begynde at diske op med her under tredjebehandlingen af det lovforslag, der måske er den største økonomiske risiko, Danmark har taget i mange år, måske nogen sinde.
Hvad er det for noget pjank?
Vi har sagt, at hvis et pengeinstitut får udløst penge via statens garanti, skal staten samtidig have pant i det.
Hvis det så senere viser sig, at der kommer penge i det pågældende pengeinstitut, så skal vi have pengene igen i stedet for at have foræret dem væk.
Det er da et såre enkelt forslag.
Lene Espersen (KF), 2008-10-10:
Jeg må sige til hr. Frank Aaen, at det virker, som om hr. Frank Aaen slet ikke har forstået, hvordan lovforslaget fungerer.
Lovforslaget er jo netop bygget sådan op, at såfremt lovforslaget faktisk har den hensigt, som er formålet, nemlig at skabe finansiel stabilitet, betyder det, at staten får en indtægt i form af en forsikringspræmie - endda en betydelig en af slagsen.
Så jeg har meget, meget svært ved at forstå, hvad det er, hr. Frank Aaen kommer efter.
Nu har vi hørt hr. Frank Aaen, både under første, anden og tredje behandling tale om disse spekulanter, og jeg har simpelt hen svært ved at forstå, at spekulanter, som vel ud fra en definition af spekulanter, er folk, der løber enorme risici for at få hurtige, store gevinster, skulle placere deres penge i det, der giver den laveste indtjening over det længste forløb.
Det hænger simpelt hen ikke sammen, og det viser jo blot, at det, der - tror jeg - er hr. Frank Aaens ærinde, er at finde på den ene eller anden mere mystiske undskyldning for ikke at stemme for et lovforslag, som resten af Folketinget bakker op om.
Det er Enhedslistens eget valg, men jeg vil gerne takke resten af Folketinget for at have udvist ansvarlighed og rettidig omhu.
Jeg er overbevist om, at det her lovforslag vil medvirke til at få skabt ro i den danske finansielle sektor.
Jesper Petersen (SF), 2008-10-10:
Jeg synes, at de mange spørgsmål og kritikpunkter, der kommer fra hr. Frank Aaen, tyder på en vis bitterhed, og det synes jeg ikke han har grund til at have, for finanskrisen viser jo lige præcis, at liberalismen ikke kan fungere utøjlet.
Det er det her beviset på.
Det er ikke det, det her lovforslag handler om.
Det er det, vi gør.
Vi sørger for, at indskyderne ikke trækker deres penge ud af landet, så der bliver færre investeringer og øget arbejdsløshed osv.
Derfor kan det da undre, at hr. Frank Aaen og Enhedslisten ikke vil være med i det her forslag.
Hvilke forskelle ville det have gjort?
Jamen forligskredsen fortsætter jo efter vedtagelsen her med at se, om tilsynet er stærkt nok, og der ville vi da f.eks. have presset på, for at tilsynet blev skærpet yderligere i de kommende år.
Det er eksempler på, at vi kunne være gået ind og have været med til at sikre en endnu mere styrket regulering af finanssektoren.
Men jeg er enig med hr. Frank Aaen i, at der er brug for yderligere tiltag.
Det sker bare ikke med lovforslaget her.
Lene Espersen (KF), 2008-10-10:
Det har været en proces, der har været præget af, at tingene har skullet gå forholdsvis hurtigt, og jeg skal bestemt også beklage, at der har været offentlig polemik om, hvad der så skulle være arbejdsgangene i det her.
Men jeg vil gerne takke Folketingets Præsidium også for at have udvist meget stor fleksibilitet med hensyn til at få planlagt det her forløb.
Ordførerne her under tredjebehandlingen vil jeg også meget gerne takke, og jeg vil sige tak til hr. Jacob Jensen for de understregninger, hr. Jacob Jensen kom med på Venstres vegne, af, at det her jo har et primært formål, nemlig at skabe stabilitet.
Jeg vil også sige tusind tak til hr. Morten Bødskov for Socialdemokratiets bemærkninger, herunder ikke mindst understregningen af det mere fremadrettede, der ligger i den politiske aftale.
Jeg kan kvittere over for hr. Morten Bødskov og sige, at vi deler Socialdemokratiets opfattelse af, at der i en situation, hvor der er finansiel uro, også er grund til at foretage en revurdering af den økonomiske situation, og det er regeringen i færd med.
Jeg vil også gerne kvittere for de bemærkninger, som hr. Kristian Thulesen Dahl kom med.
Jeg vil sige, at det jo også fremgår af både betænkningen og tillægsbetænkningen, at der er særlige områder, som jeg ved har Dansk Folkepartis også fremadrettede interesse.
For så vidt angår det, at ordningen som følge af EU-lovgivningen medfører, at vi bliver nødt til at åbne op for, at der kan komme nye pengeinstitutter ind og etablere sig, er jeg enig med hr. Kristian Thulesen Dahl i, at vi naturligvis skal følge det meget tæt, herunder også, hvorledes den forretningsplan, der skal fremlægges, bliver udformet, så vi har en sikkerhed for, at man ikke spekulerer i en dansk statsgaranti.
Og jeg vil sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at jeg gerne vil forsikre, at Realkreditrådet naturligvis vil blive inddraget.
Jeg kan sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at vi har modtaget et brev fra Realkreditrådet, hvor man understreger, at man bakker op om lovgivningen, som den nu er blevet.
Men jeg ser meget frem til samarbejdet og vil gerne takke for en meget, meget konstruktiv proces, som vi har været igennem.
Over for hr. Jesper Petersen vil jeg også gerne kvittere for SF's positive tilgang til det her.
SF er ikke med i forligskredsen, men SF har alligevel påtaget sig et medansvar for lovgivningen, og det vil jeg meget gerne takke SF for.
Frank Aaen (EL), 2008-10-10:
Det er jo altid svært at få en kurv.
Når man nu byder sig til og gerne vil være med, så er det selvfølgelig ærgerligt, at man bare bliver vippet af brættet.
Det forstår jeg godt.
Det, jeg ikke helt har forstået endnu, er, hvilken forskel det ville have gjort, hvis SF havde været med i det her forlig.
Jeg kan ikke lige høre det, men jeg er bare glad for, at SF ikke er det.
Man er ked af, at man ikke er med i forliget, men jeg kan ikke rigtig høre, hvilken forskel det skulle have gjort for danskerne, om forliget var blevet anderledes og bedre.
Det er mit første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Er SF og Enhedslisten ikke stadig væk - det har vi været hidtil - enige om, at det grundlæggende problem, vi har med de finansielle kriser, er kapitalens frie bevægelighed?
Og hvor ligger SF's forslag til, at vi nu må have begrænset kapitalens frie bevægelighed, for det er den eneste mulige løsning, der er for at undgå, at vi ikke bare går over til den næste krise?
De to spørgsmål vil jeg gerne have svar på.
Jacob Jensen (V), 2008-10-10:
Da vi her har at gøre med et af de vigtigste forslag i nyere tid, i hvert fald på det økonomiske område, synes jeg, det er passende, at vi her ved tredjebehandlingen får gjort endelig status over, hvordan vi betragter situationen.
Jeg vil starte med at kvittere Økonomi- og Erhvervsministeriet og dets medarbejdere for den store indsats, der har været lagt i denne proces, ikke mindst i forbindelse med andenbehandlingen i går.
De fleste af dem er af teknisk karakter, men der er også et enkelt eller to af lidt mere materiel betydning, bl.a. det forbud, der nu bliver indført med ændringsforslaget om forbud mod den såkaldte short selling, altså en form for spekulation i faldende aktiekurser.
Vi har set andre steder rundtomkring i verden, at det er et forbud, der allerede er indført, og regeringen har vurderet, at det også er nødvendigt at indføre forbuddet i Danmark, og den vurdering er vi enige i i Venstre.
Vi har også noteret os bemærkningerne i betænkningen fra de forskellige partier, som har markeret forskellige synspunkter ud over det fælles betænkningsbidrag, og som de partier, der står bag aftalen, bakker op om.
Jeg noterer mig bl.a., at man fra Dansk Folkepartis side forventer et behov for en eventuel senere justering eller ændring af loven, bl.a. på grund af at det selvfølgelig er gået ret stærkt i forbindelse med behandlingen, og jeg skal også sige, at for Venstres vedkommende er vi da også parat til løbende at følge den udvikling, der sker, og sammen med forligspartierne parat til at kigge på, om der skulle være behov for efterfølgende at justere loven.
Det er selvfølgelig så vigtigt, at vi ikke bare kan sige, at det her er nok, og så lader vi andre om resten.
Det er klart, at der kan være behov for det efterfølgende.
Jeg tror og håber det ikke, men tilsagnet skal i hvert fald gives.
For Venstres vedkommende er vores bemærkninger i den samlede indstilling selvfølgelig som i den samlede indstilling fra partierne.
Vi mener, det er helt afgørende, at vi nu får stemt lovforslaget igennem, så der skabes den ro og den stabilitet, som så mange på det finansielle marked efterspørger.
Jeg noterer mig også, som jeg også noterede mig ved førstebehandlingen, at sektoren har været aktiv medspiller i forløbet, og det vil jeg endnu en gang kvittere for.
Ja tak.
Jeg tror, det har været nødvendigt med en lidt mere ydmyg tilgang til det at drive bankvirksomhed i Danmark, i hvert fald i visse tilfælde.
Det lægges der op til med bl.a. indførelsen af forbuddet i 2-års-perioden mod de såkaldte aktieoptionsprogrammer, forbuddet mod udbyttebetaling, så sektoren kan konsolidere sig lidt bedre, og endelig de styrkede ressourcer, som Finanstilsynet nu får, så de også får en endnu bedre mulighed for at følge sektoren og den udvikling, som sker der.
Det skulle være bemærkningerne, og Venstre støtter selvfølgelig både ændringsforslagene og det samlede lovforslag.
Frank Aaen (EL), 2008-10-10:
Når nu Venstres ordfører siger, at der er blevet lavet opstramninger med den her lov, hvad er det så for nogle opstramninger, der er lavet?
Så vidt jeg kan se, er systemet jo fuldstændig uændret.
Det er da rigtigt nok, at man siger, at nu må der ikke betales udbytte de næste par år, men der er jo ingen udbytter; alle pengene er jo tabt.
Det er jo en gratis omgang.
Lidt mere finanstilsyn, siger man, men Finanstilsynet har jo ikke lavet andet end at gå og kigge på de her banker og se krisen udvikle sig uden at kunne gøre noget.
Det, der jo ligger fast, er, at man bare kan fortsætte med den der globale spekulation, som har tvunget hele verden ud i en enorm krise.
Hvad havde Venstre tænkt sig at gøre ved det?
Er der noget som helst i det, Venstre i dag står for, som begrænser, at spekulationen bare kører videre?
Jacob Jensen (V), 2008-10-10:
Jeg er klar over hr. Frank Aaens synspunkt i forhold til kapitalens frie bevægelighed, og at man fra Enhedslistens side gerne vil lægge en begrænsning og en afgift på, at kapitalen faktisk kan flyde over grænsen og derhen, hvor der er et behov for den.
Og det undrer mig, for det, der faktisk er tale om med det her lovforslag, er, at vi sikrer den ro og den stabilitet, som gør, at helt almindelige danskere får en mulighed for at få boliglån, at få billån og få finansieret de ting, som nu engang skal finansieres.
Det er faktisk det, der er hele grundtanken med forslaget.
Ud over det, at vi lægger stabiliteten i selve likviditetstildelingen, ligger der så også et forbud mod aktieoptioner, sådan at der, som hr. Frank Aaen også tidligere var inde på, ikke kan gives nogle helt eksorbitant store aflønninger til ledelse og dermed tages nogle ekstraordinært store risici, som kan være til skade for helt almindelige danskere.
Og så er der konsolideringen i forhold til udbyttebetaling og en lang række andre ting, så opstramningerne er der, men stabiliteten og roen er det helt afgørende, vil jeg sige til hr. Frank Aaen.
Frank Aaen (EL), 2008-10-10:
De her indgreb mod aktieoptioner er jeg enig i, for det er jo virkelig grådighedens instrument, at man siger til en direktør: Kan du lige spekulere kursen op, så får du en ekstra stor milliongevinst.
2 år er det suspenderet; det er jo ikke engang fjernet.
Så jeg mener, at der tales udenom.
Og derfor vil jeg også sige, at der jo ikke er noget i det, der er lagt frem her, som forhindrer, at der kommer en ny krise.
Og når hr. Jacob Jensen siger, at det her skaber ro, er det enkle spørgsmål, jeg har: Har det skabt ro?
Har Venstres ordfører kigget på Ritzau her til morgen?
Har det skabt ro?
Nej, kurserne styrtdykker jo fortsat, og derfor viser det jo bare, at det, man står her og siger med, at formålet er at skabe ro, ikke har noget som helst på sig.
Det skaber mere uro.