runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2010-01-28:
Det var jo nemmere at forholde sig til sådan et eksempel med en indbrudstyv.
Hvis man havde et konkret eksempel på, at det var retspraksis, at vedkommende så skulle være derhjemme og afsone, havde det været lidt nemmere at forholde sig til, vil jeg sige.
I forhold til fodlænkeordningen er vi i Dansk Folkeparti helt principielt modstandere af, at hvis man har fået en lang straf – hvis man har fået en rigtig lang frihedsstraf – det kan f.eks. være en livstidsdom, som der jo har været flere eksempler på i Danmark at folk har fået, så mener vi ikke, at en sådan person skal løslades 6 måneder før tid for at gå derhjemme og afsone med fodlænke.
Så er jeg sådan set ligeglad med, om man så ellers lever op til de vilkår, der er i fodlænkeordningen.
Det er bare helt principielt, at hvis man har fået en straf, så skal man også tage den, og især når det er en længerevarende straf.
Karen Hækkerup (S), 2010-01-28:
Fru Marlene Harpsøe svarede i hvert fald ikke på, hvad en kortere straf eller en mild straf var.
Grunden til, at jeg spørger om det, er selvfølgelig, at Dansk Folkeparti nu har indgået en aftale med regeringen om, at man skal have lov til i stedet for at komme i fængsel at afsone en straf derhjemme, hvis man har fået en mildere dom, som går op til 5 måneder.
Vi Socialdemokrater var jo med, da vi talte om at gå op til 3 måneder, for det kunne godt være rigtig, rigtig fornuftigt.
Vi ved, at der er en god logik i at sørge for, at folk holder sig ude af fængslerne, hvis de er førstegangsdømte, hvis de bare har trådt ved siden af, og hvis de er i uddannelse og alle de her ting.
Men jeg er lidt bekymret over den udvidelse af ordningen, som Dansk Folkeparti og regeringen nu laver.
Jeg frygter lidt, at man vil komme til at sætte nogle andre typer af kriminelle i fodlænke end dem, som man oprindelig havde i den gamle aftale, hvor man kun gik op til 3 måneder.
Er det i virkeligheden rimeligt, i forhold til Dansk Folkepartis måde at se retsfølelsen på, at en indbrudstyv skal have lov til at afsone derhjemme og kunne sidde i sofaen i stedet for at skulle i fængsel?
Derfor forstår jeg ikke rigtig argumentationen i Dansk Folkepartis indlæg.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-28:
Der er i Kriminalforsorgens regi et væld af fornuftige, konstruktive tiltag i gang, som jo handler om at sørge for, at man bliver parat til tilværelsen uden for murene i form af uddannelse, i form af tilknytning til arbejdsmarkedet, i form af sundhedsmæssig og psykologisk hjælp.
Der vurderer man jo hele tiden, hvad der er bedst, og i forvejen er der et væld af udslusningsmuligheder.
Vi kigger hele tiden løbende på mentorordningen, som efter min mening er en stor succes for de unge under 25 år.
Så må man jo løbende vurdere og også prioritere, hvad man ellers vil gøre.
Men der er rigtig mange tiltag, som gør, at kriminalforsorgen i Danmark efter min mening er en af de bedste i hele verden.
Karen Hækkerup (S), 2010-01-28:
Jo, men nu er det 10 år siden, at den socialdemokratisk ledede regering indførte mentorordningerne
10 år er lang tid, og der er rigtig gode erfaringer, som ministeren også selv påpeger.
Er det så ikke på tide at sige, at 10 år altså er nok til, at det har bevist sit værd, og at det kunne være en rigtig god idé at udvide ordningen til også at gælde andre end dem, som er under 25 år, når nu vi ved, at det virker så godt?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-01-28:
Beslutningsforslaget fra Socialistisk Folkeparti vedrørende kriminalforsorgen indeholder intentioner, der skal mindske recidivet og forbedre udslusningen af de indsatte til samfundet.
Indholdet i forslaget synes at være at reformere tilsynsordningen og i højere grad gøre brug af mentorer.
Vi skal naturligvis altid være åbne over for nye tiltag, der kan forbedre kriminalforsorgen, og i Dansk Folkeparti er vi da også åbne over for brug af mentorer, og derfor er vi også glade for, at der siden år 2000 har været en mentorordning inden for kriminalforsorgen.
Men sagen er, at kriminalforsorgen allerede i dag gør et godt arbejde, og det skal de have ros for.
Når vi ser på den såkaldte recidivprocent, dvs. det tal, der viser, hvor mange procent af de tidligere dømte der falder tilbage i kriminalitet efter en afsonet dom, kan vi se, at dette tal er faldende, og det har det sådan set været i flere år.
Det er en positiv udvikling, ikke kun for den tidligere kriminelle, som har skabt sig et ordentligt liv, men specielt for de mennesker, som bliver forskånet for at blive overfaldet eller lignende.
Den fremgang med et fald i tilbagefaldsprocenten er en fremgang, der skal fortsætte.
Regeringen, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance har en flerårsaftale for kriminalforsorgen fra 2008 til 2011, og her er der aftalt et løft i bevillingerne og sat fokus på en lang række forhold, bl.a. på uddannelse og udslusning af indsatte.
Her er der fokus på, at de indsatte kan tilbydes relevant uddannelse under afsoningen, og at der allerede tidligt i forløbet kan etableres et smidigt og velfungerende samarbejde med de indsattes hjemkommune, så et sammenhængende uddannelses- og udslusningsforløb kan planlægges uden risiko for, at det efterfølgende må afbrydes som følge af praktiske forhindringer og økonomiske eller administrative barrierer.
Dansk Folkeparti vil i forlængelse af aftalen for kriminalforsorgen, der som sagt gælder fra 2008 til 2011, følge op på den aftale og i forbindelse med en ny aftale fortsat have fokus på alle aspekter inden for kriminalforsorgens område, herunder på en god udslusning af indsatte.
På den baggrund kan vi i Dansk Folkeparti ikke støtte Socialistisk Folkepartis forslag.
Kim Andersen (V), 2010-01-28:
Jeg henviser til de argumenter og begrundelser, som jeg gav i min indledning.
Jeg henviser i øvrigt også til justitsministerens grundige besvarelse af og redegørelse for forslaget.
Vi føler, at vi hermed er tilstrækkeligt dækket ind.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-01-28:
Jeg synes bare ikke, at Venstres ordfører forholder sig til det, som jeg spørger om.
Venstres ordfører forholder sig ikke til, at der faktisk er mennesker, der har brug for mere end det, der er i dag.
Unge under 25 år kan få en mentor.
De indsatte, der er ældre, kan ikke få det.
Og når man læser Niels' historie, er det jo tydeligt og åbenlyst, at der er brug for noget mere for at skabe tryghed i hverdagen.
Niels er bange for at blive overladt til sig selv.
Og vi ved, at mentorordninger virker.
Så hvad er det, der holder Venstre tilbage?
Jeg har ikke hørt et eneste godt argument imod forslaget.
Kim Andersen (V), 2010-01-28:
Som jeg lige har redegjort for, så synes vi, at der i dag er virkemidler i kriminalforsorgens regi, som vi finder er tilfredsstillende og dækkende.
Det er ikke nogen søndagsskoleudflugt eller noget hotelophold at blive sat i fængsel.
Det er det ikke, og det skal det heller ikke være.
Det skal have en præventiv effekt – rent ud sagt en afskrækkende effekt.
Derfor er der en række håndtag og virkemidler, som vi er glade for at kunne stille til rådighed, men de skal bruges individuelt og efter overvejelse og analyse fra kriminalforsorgens side.
Vi mener, at der er de virkemidler, der skal være.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-01-28:
Man kunne for et par dage siden læse på Ritzau, at fangerne ikke vil ud af Jyderups behandlingsafdeling.
De frygter nemlig for tilbagefald, når de bliver løsladt.
Der er citeret fra en, der bliver kaldt 37-årige »Niels«:
»Jeg er faktisk enormt glad for, at jeg har ni måneder tilbage af min afsoning, for når jeg kommer ud, kan jeg ikke få andet end dagbehandling, hvor jeg skal møde op hver dag et par timer.
Resten af dagen skal jeg klare mig selv, og det gør mig rigtig bange for tilbagefald, siger han.
« Jeg tror, at vi kunne hjælpe mennesker som Niels, hvis vi også gav dem mulighed for at få en mentor. Kan Venstre ikke se ideen i at udbrede mentorordningerne til dem, der er ældre end 25 år, altså at give flere mulighed for det her?
Kim Andersen (V), 2010-01-28:
Jeg skal på Venstres vegne tilkendegive, at vi ikke kan støtte det fremsatte beslutningsforslag, B 63, fra Socialistisk Folkeparti.
Jeg takker justitsministeren for en god og grundig gennemgang af regeringens syn på sagen.
Jeg vil også gerne samtidig nævne konfliktrådsordningen i straffesager, som vi har igangsat.
Der er også projekt »God løsladelse«.
Vi mener sådan set, at med de virkemidler og de håndtag, som kriminalforsorgen her har mulighed for at bringe i anvendelse, er de udmærkede intentioner, der i øvrigt måtte være i det foreliggende beslutningsforslag, dækket ind.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-28:
Nej, det handler altså ikke om penge for min del.
Det handler om den måde, hvorpå man tilrettelægger et ordentligt udslusningsforløb, altså: Hvordan gør man det bedst muligt?
Det er det jo altså, mener jeg for mit vedkommende, op til Direktoratet for Kriminalforsorgen at vurdere ud fra de prioriteter, ud fra de projekter, man har.
Og hvis man som politisk parti synes, det er en hamrende god idé, kan man jo foreslå det, og så kan man eventuelt tage det med i f.eks. satspuljeforhandlingerne – ja, det kan Enhedslisten jo ikke gøre, men det kan de andre partier så gøre – eller man kan foreslå det til finansloven, hvis man vil det.
Men ellers må det jo være op til Direktoratet for Kriminalforsorgen at prioritere den arbejdsindsats, de har.
Jeg er positiv over for mentorordningen, fordi den har vist sig at være en god idé for indsatte under 25 år; for dem, der er over 25 år, må man jo hele tiden vurdere, hvad man så gør.
Det kan godt være, at det er en måde at gøre det på, hvis man kan prioritere sig frem til det.
Og ellers må man jo foreslå det som parti, hvis man synes, det er sådan en god idé, i forbindelse med efterårets finanslovforhandlinger og satspuljeforhandlinger.
Nu er det jo ikke, fordi kriminalforsorgen ikke har lavet noget i de 10 år.
Ordningen er løbende blevet udviklet i løbet af de 10 år, både med hensyn til kontakt, efteruddannelse og opgradering af de mentorer, der er.
Så der er selvfølgelig sket en løbende udvikling, og hvis der er brug for yderligere udvikling, må man selvfølgelig hele tiden se på det i forhold til de prioriteter, der er, og i forhold til de mange andre muligheder, der er.
Man har haft en forsøgsordning tidligere, som har løbet i 2 år, og som man har nogle vurderinger af.
Det er klart, at det ikke er helt det samme for dem over 25 år som for dem under 25 år, som har et større behov for det.
Men der bliver vurderet løbende på det, og man forsøger selvfølgelig hele tiden at prioritere i kriminalforsorgen, hvad man skal gøre for at udsluse bedst muligt.
Karen Hækkerup (S), 2010-01-28:
Jamen hvis man skal se på det, betyder det så, at ministeren vil sætte et analysearbejde i gang, hvor man skal finde ud af og kortlægge, om det kunne være formålstjenligt at udvide mentorordningen til også at omfatte andre end unge under 25 år?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-28:
Der er ikke noget til hinder for det lovmæssigt, så det er sådan set på den måde ikke et politisk spørgsmål.
Det er hele tiden en vurdering fra kriminalforsorgens side, hvad der er bedst, og hvordan man prioriterer de ressourcer, man har til rådighed.
Der har man – som vi har været inde på før, også i forbindelse med det forrige beslutningsforslag – en bred palet af forskellige udslusningsforslag, altså forskellige forslag, som handler om at styrke den enkelte indsattes uddannelseskompetencer, erhvervskompetencer og sociale kompetencer, og der må man jo hele tiden vurdere det i forhold til de andre projekter, der er i gang.
Line Barfod (EL), 2010-01-28:
Nu handler politik jo ikke kun om at ændre lovgivning; det handler også om at sætte initiativer i gang, og det handler om at sikre finansieringen til dem.
Så handler det i bund og grund om, at ministeren ikke vil se på de ganske få penge, som det vil koste at få udvidet den her ordning i forhold til, hvad man kan gøre for at få folk til at komme ud af kriminalitet og blive ude af kriminalitet?
Altså, så bliver det et spørgsmål om kroner og øre, hvis ministeren ellers synes, det er et fornuftigt initiativ.
Det er svært at forstå ministeren anderledes, end at ministeren faktisk synes, at det godt kunne være en god idé at udvide mentorordningen, fordi der er rigtig gode erfaringer med det.
Hvorfor så ikke sige: Lad os sætte os ned under udvalgsarbejdet og kigge på, hvordan vi gør det konkret?
Hvad er det, der skal til, for at vi kan få udviklet en ordning, som vi kan se der er gode resultater med?
Vi ved jo, at der desværre også er en del kriminelle, der er over 25 år, og det ville være rigtig godt også at have mentorer til dem.
Så vil ministeren ikke sætte sig ned sammen med os andre under udvalgsarbejdet og se på: Hvordan kan vi få udvidet den her ordning, og hvad er det, der skal til?
René Christensen (DF), 2010-01-29:
Jo, men jeg hørte ganske udmærket ordførertalen, men det drejer sig mere om de svar, der sådan kom efterfølgende.
Så bliver man jo faktisk ret urolig.
For nu bliver det jo sådan de oprigtige svar, vi får, nu er det ikke det, man har øvet sig på hjemmefra i forhold til, hvordan man skal håndtere den her sag.
Det ligger nu her et forslag, som vil gøre alt det til skamme og vil nedlægge det.
Så er det bare, jeg spørger ordføreren: Er det her en målsætning om at fremme økologien og nedlægge noget andet?
For det er jo det, der ligger i det her.
Det her handler jo om at lukke noget ned for at fremme noget andet.
Dansk Folkeparti vil meget gerne fremme økologien, men da slet ikke på de her vilkår.
Per Clausen (EL), 2010-01-29:
Jeg vil bare spørge hr. Ole Vagn Christensen, om han ikke kan bekræfte, at Enhedslisten og Socialdemokraterne er uenige om dette konkrete forslag, men at det ikke vil forhindre Socialdemokraterne og Enhedslisten i at blive enige om en lang række konkrete tiltag, som vil mindske landbrugets forurening, øge beskæftigelsen og skabe mere økologi, og at vi der i gensidig respekt nok vil finde en løsning, hvor vi også måske i forhandlingerne inddrager og tager en lille smule hensyn til partiernes størrelse.
Det er derfor, det er meget vigtigt, at folk stemmer på Enhedslisten ved næste valg.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-01-29:
Jeg siger det gerne en gang til: I Socialdemokratiet er vi enige om, at økologisk drift af jorden bør fremmes, men vi er ikke enige med Enhedslisten i, at dette kan opnås ved at stoppe udvidelsen af svineproduktionen.
Kan det siges mere klart?
Det er blevet sagt fra starten af, så det er altså ikke noget med, at jeg har stået og givet nogle svar efterfølgende og sagt nogle andre ting end det, jeg sådan set har nævnt i min ordførertale.
Henrik Høegh (V), 2010-01-29:
Jeg vil gerne spørge hr. Ole Vagn Christensen, hvordan holdningen i NNF er.
Jeg kunne godt tænke mig at høre deres holdning til det her forslag.
Er det muligt?
Ole Vagn Christensen (S), 2010-01-29:
I Socialdemokratiet er vi enige om, at økologisk drift af jorden bør fremmes, men vi er ikke enige med Enhedslisten i, at dette kan opnås ved at stoppe udvidelsen af svineproduktionen.
Kan det siges mere klart?
Per Clausen (EL), 2010-01-29:
Nu er det jo sådan set helt i orden at lade sig inspirere af Danmarks Naturfredningsforening
, så det vil jeg såmænd gerne tage på mig.
Dem, der har været i Folketinget i flere år end mig, vil vide, at der ikke er noget nyt i Enhedslistens standpunkt.
Jeg vil bare sige til hr. René Christensen, at nu synes jeg ikke, fantasien om, hvor mange der er ansat og arbejder i svineproduktionen i Danmark, skal udvikle sig yderligere.
Først fik vi alle dem, der var i fødevareindustrien, og nu får vi så lidt flere til.
Altså, jeg tror, at vi skal have de helt rigtige tal, og i stedet for at jeg kommer med mine tal, tror jeg, vi skal spørge Miljøministeriet, om de ikke kan fremskaffe tallene for, hvem det er, der er beskæftiget direkte med svineproduktionen i Danmark.
Jeg tror, det er et meget lille tal.
Så vil jeg bare sige til hr. René Christensen, at der jo er en eneste grund, eller rettere to grunde til, at svineproduktionen er fortsat med at vokse i Danmark, og det er jordprisernes himmelflugt, som har givet folk mulighed for at tage nogle lån, som de nu ikke kan betale tilbage, og så EU-støtten.
Så vi har faktisk at gøre med en sektor, som økonomisk er enormt usund.
Og hvis der kommer et opsving, eller når der kommer et opsving og renten stiger, er det den totale økonomiske fallit, og så vil vi blive bedt om at gå ind og støtte, og der synes jeg, vi allerede nu skulle prøve at tage højde for den udvikling, der er.
René Christensen (DF), 2010-01-29:
Det er en sjov logik: Et erhverv, der har det svært, skal man lukke ned, og det vil så give et positivt afkast.
Jeg tror faktisk, at hvis man gik ud i dag og sagde til dansk landbrug med den store gæld, de har, at der ikke mere er nogen form for udvikling i forhold til dem, som har svin – og jeg kunne sagtens forestille mig, at det her også kunne brede sig til andre brancher inden for landbruget – jamen så falder hele korthuset jo sammen, også økonomisk, og så vil det jo ramme alle.
Per Clausen (EL), 2010-01-29:
Problemet er, at det korthus, der handler om det såkaldte industrilandbrug, er faldet sammen.
Vi står bare og venter på, at der skal ske det, at renten stiger, eller at bankerne vurderer, at nu er pengene tabt, og så er det faldet sammen.
Pointen er: Hvilken strategi skal vi så have for fremtidens landbrug?
Og der siger vi, at vi lige så godt kan sige, at vi ikke vil satse på en produktion, hvor beskæftigelsen falder, hvor det økonomiske grundlag er dårligt, og hvor den miljømæssige påvirkning er ekstremt stor.
Vi skal omlægge landbruget, og det er det, som det her forslag er en del af.
René Christensen (DF), 2010-01-29:
Tak for det.
I forhold til omlægning til 100 pct. økologi vil jeg sige, at hvis man kigger på markedet uden for de danske grænser og kigger på, hvor økologien er, og hvor kunderne er, må man jo erkende, at økologien står stærkt i de nordeuropæiske lande.
Her er der jo mange, der gerne vil have økologi, men når man kommer længere sydpå, er der ikke den store interesse for økologi.
Så man kan sige, at hvis vi kom ud i det her, hvad vi selvfølgelig ikke gør, ville de jo ikke kunne afsætte deres varer, for der ville ingen lyst være til at betale den ekstraomkostning, der er på de økologiske varer, på de markeder, hvor vi handler i dag.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-01-29:
Det sidste bliver det nok svært at komme med nogen kommentarer til.
Men faktisk er det, jeg har prøvet på at forklare og svare spørgerne fra blå blok på de spørgsmål, de har rejst, at jeg helt klart tror, vi kan være enige om at få fremmet den økologiske drift, og at jeg også tror, vi bliver enige om, at det ikke sker ved at stoppe udvidelsen af svineproduktionen.
Jeg vil gerne her citere, hvad jeg sagde, nemlig at det er ud fra, at vi mener, vi skal tage hensyn til erhvervene, vi skal tage hensyn til beskæftigelsen, og hvad der ikke mindst er vigtigt – og det vil jeg også tro vil være i Enhedslistens interesse – at vi har en god samfundsøkonomi, og at det hele kan gøres, uden vi går på akkord med natur og miljø.
Det spørgsmål, som René Christensen stiller, er jo ikke om det, der står i beslutningsforslaget.
Det er bemærkninger til forslaget sammen med en lang, lang række andre bemærkninger, som jeg netop i den ordførertale, som jeg har holdt, har redegjort for.
Det kan være, René Christensen ikke hørte det, men jeg gentager det gerne.
Jeg tog faktisk næsten alle punkterne op, som står i bemærkningerne.
René Christensen (DF), 2010-01-29:
Jeg lægger mærke til, at ordføreren snakker om at fremme økologi.
Hvis man nu kigger på det her forslag, handler det her forslag så om at fremme noget, eller handler det om at nedlægge noget?
Hvis man lige læser forslaget igennem, kan man se, at det her overhovedet ikke handler om at fremme noget, det handler simpelt hen om at udsulte landmænd, der har med svin at gøre på den måde, som man gør det i dag.
Der står direkte i forslaget, at man på længere sigt vil reducere med op til 75 pct. Er det en måde at fremme økologien på at nedlukke det andet?
Jeg vil godt lige høre, om ordføreren mener, at det er den her måde, man fremmer tingene på.
Det er det, jeg sådan hører ordføreren give udtryk for.
Henrik Høegh (V), 2010-01-29:
Den langsigtede strategi her er at fortsætte med en husdyrproduktion i Danmark, fortsætte med at sænke belastningen ved produktionen og kigge på, hvad belastningen er, være med til at drive den miljøteknologi, som fortsat kan reducere belastningen i husdyrproduktionen.
Det vil både give eksport af miljøteknologi, og det vil også være med til at fastholde og underbygge, at vi stadig væk har en produktion herhjemme.
Vi må jo erkende, at økologisk svinekød, som der er gjort en stor indsats for at øge afsætningen af, ikke har boomet så meget som mælk og grønsager inden for økologisk produktion, og en af årsagerne er, at økologisk svinekød desværre stadig væk er væsentlig dyrere at producere.
Vi vil meget gerne være med til at booste det, og derfor er der sat penge af i »Grøn Vækst«, men at forestille sig, at vi kan erstatte 55.000 arbejdspladser med økologisk svineproduktion, tror jeg er urealistisk – det vil jeg tillade mig at sige.
Johs. Poulsen (RV), 2010-01-29:
Jeg synes da ikke, at Venstres ordfører skal være ked af, at økologisk svinekød at dyrere at producere end konventionelt svinekød.
Det er jo, fordi der er en række hensyn, der tages i produktionen, som er anderledes.
Henrik Høegh (V), 2010-01-29:
Jeg skal bekræfte, at det gør jeg gerne.
Vi skal gerne fremlægge talmaterialet for det her i Miljøudvalget.
Dernæst vil jeg sige, at jeg beklager, at det ikke er lykkedes at få en større økologisk svineproduktion herhjemme.
Det havde jeg gerne set, men vi må desværre erkende, at der er nogle vilkår i forbindelse med den økologiske svineproduktion, som gør, at den bliver væsentlig dyrere.
Det er en konstatering, at det så er sværere at afsætte produkterne på markedet.
Det er det, jeg beklager.
Johs. Poulsen (RV), 2010-01-29:
Jeg synes jo, det er positivt, at der er nogle, der godt tør konkurrere på andet end pris, altså også på dyrevelfærd, miljøforhold og meget andet kvalitetsmæssigt.
Men det, jeg vil spørge hr. Henrik Høegh om, er den beregning, hr. Henrik Høegh lagde frem før, som er nået frem til, at der er ca. 15 mia. kr., der beskattes som følge af dansk svineproduktion.
Hvis vi nu er meget venlige og sætter den beskatning til et gennemsnit på 40 pct., giver det 6 mia. kr., der kommer ind i skatteindtægter.
Kan hr. Henrik Høegh bekræfte, at det er 2 mia. kr. mindre end det direkte tilskud, der gives til dansk landbrug?
Henrik Høegh (V), 2010-01-29:
Jeg vil bede hr. Johs. Poulsen lægge mærke til, at vi har en samlet landbrugsproduktion, som handler om meget andet end svinekød, som producerer fødevarer i EU under de aftaler og de vilkår, man har der, og i EU er der nogle tilskud til landbrugsproduktion, fødevareproduktion.
Skulle det betyde, at vi skulle regne på, at regnestykket i en enkeltproduktion ikke går op, at der behøver vi ikke at have 6 mia. kr. til samfundshusholdningen herhjemme?
Det kan jo ikke relateres til hektarstøtten, for de to tal har vi ikke hals- og håndsret over i det her Ting alene.
Skulle vi virkelig arbejde for at fjerne det, der er en specifik indtjening på 6 mia. kr. i den sekundære fødevareforarbejdning, og som kommer i skattekassen?
Jeg har meget, meget svært ved at se, hvordan de to ting hænger sammen.
Det ene beløb gives i primærsektoren, og det andet tjenes ind i forarbejdningen.
Det er uforståeligt.