runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2014-03-25:
Jeg fik et polemisk indlæg – jeg synes ikke, jeg fik noget svar.
Det at købe et selskab, som nogle kapitalfonde gør nu, er jo en investering, det er jo ikke en udgift, på samme måde som hvis det var almindelig drift, og det ved ministeren også ganske udmærket.
Jeg spørger endnu en gang: Når nu staten har forkøbsret – og det har den; staten har forkøbsret, når man vil sælge Nets, og på den måde kan man sikre en infrastruktur – hvorfor bruger man så ikke den forkøbsret?
Og det andet spørgsmål er: Hvad med datasikkerheden?
Jo, men jeg synes jo sådan set, det er meget gennemsigtigt.
Jeg kan godt se, hvem det er, der bestemmer i Danfoss, Grundfos, LEGO, A.P. Møller og alle de andre.
Det har jeg da ikke noget problem med, det er gennemsigtigt.
Der er bare ikke nogen indflydelse på det.
Altså, det er udemokratisk; det er den døde ånd, der bestemmer over de virksomheder, og det gør de jo så, bl.a. i kraft af at de har nogle enorme skattefordele, fordi de selskaber jo lige præcis mestendels består af ubeskattede overskud.
Altså, de har jo modtaget en masse aktier og en masse andre aktiviteter og aktiver, som ikke er blevet beskattet, fordi de er blevet proppet ned i en fond – og så sidder der nogle mennesker og styrer den fond.
Jeg kan ikke forstå, at SF ikke synes, det er et lige så stort problem, som vi synes.
Altså, vi synes, det er et kæmpestort problem – udemokratisk, virkelig styring af nogle kæmpestore virksomheder, som er lagt under den døde hånd.
Det synes jeg godt I kunne sætte mere spørgsmålstegn ved.
Steen Gade (SF), 2014-03-25:
Altså, hvis alternativet er aktieselskaber – og det ved jeg da at hr. Frank Aaen en gang imellem ser nogle problemer i, altså hvis der er nogle, der køber nogle aktier i et aktieselskab, som hr. Frank Aaen ikke kan lide – og det er jo det, der er den reelle valgmulighed for de virksomheder, vi snakker om her, altså at de i stedet kan gå ind og blive aktieselskaber, så synes jeg da, det er meget fornuftigt, at de usikkerheder og den manglende gennemsigtighed, der også eksisterer inden for det her område, bliver repareret, så vi får en gennemsigtighed, så vi får en tydeliggørelse af ansvar og effektivitet, og så borgerne får mulighed for også at se, hvilke uddelinger der er, hvilke vederlag der gives, og hvordan de gives.
Så jeg synes faktisk, at det er en klar forbedring i forhold til dagens situation, som jeg synes det er svært at være imod.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-03-25:
Tak for det.
Hr. Kim Andersen havde, synes jeg, nogle gode ting, som det vil være godt at kigge på i udvalgsarbejdet, bl.a. omkring det med fondsmyndigheden, hvor der jo er to myndigheder fremadrettet, Civilstyrelsen og Erhvervsstyrelsen.
Jeg synes, at det umiddelbart er en god, mindelig løsning, at man lader folk fortsætte med det, de har i dag, men jeg tænker, om det ikke fremadrettet kunne være en idé, at man sagde, at for nye erhvervsfonde var der trods alt kun en myndighed der, som f.eks. kunne være Erhvervsstyrelsen, så man sikrede, at man fik en ensrettet praksis fremadrettet.
Det kunne sikkert også give noget administrativ lettelse, og der kunne være flere forskellige gode argumenter.
Kim Andersen (V), 2014-03-25:
Jeg synes da, at vi skal være åbne over for at få det spørgsmål belyst.
Med hensyn til det om de to fondsmyndigheder tilkendegav jeg ikke, om jeg var tilfreds eller det modsatte.
Jeg tilkendegav, at vi skulle sikre, at der ikke var et problem med retssikkerheden, når vi havde to instanser, og at vi også havde en ligelig og lige effektiv varetagelse af administrationsmyndigheden i de to instanser.
Det var det, jeg tilkendegav.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-03-25:
Det her er jo en lov fra 1985, som bliver revideret, og målet er at skabe ligestilling mellem erhvervsdrivende fonde og andre virksomhedsformer som f.eks. aktieselskaber.
Der har været det her udvalg, Erhvervsfondsudvalget, som også er blevet beskrevet af de to foregående ordførere, og som har udført et stort stykke arbejde for at komme med nogle gode anbefalinger om, hvordan man nu kan rette det her til, så det bliver mere tidssvarende og mere lig med det, man kender fra andre lovgivninger.
Det er noget mere lig det, man kender fra selskabslovgivningen, og det synes jeg egentlig er ganske positivt.
Noget af det, der er i forslaget, er jo, at man får en øget åbenhed om bestyrelsesaktiviteter og uddelinger.
En mindre ting er, at fonden skal indgå i navnet, som man kender det i dag fra aktieselskaber osv. Så der er mange gode ændringer i det, og det eneste, jeg sådan lige vil pille en smule ved, er det med fondsmyndigheden, hvor man opretholder den nuværende todeling af funktionen, kan man sige, hvor det er Civilstyrelsen eller Erhvervsstyrelsen.
Nogle har den ene, og nogle har den anden, og man siger så, at det skal de så fremadrettet meget mindeligt have lov til.
Jeg kan forstå, at der i Erhvervsfondsudvalget var delte meninger om, hvad de skulle kunne vælge, og jeg tror, at vi i Dansk Folkeparti godt kan se, at det nok ikke kan genere nogen, at det fortsætter på den måde, men vi tænker, at fremadrettet kunne det måske være positivt, hvis man trods alt for nye erhvervsfonde vælger at sige, at de så skal have Erhvervsstyrelsen, mest fordi der så sikres en mere ensartet praksis.
Der kan også være nogle administrative lettelser i det.
Så vi håber da i hvert fald, at vi kan få erhvervsministeren til at kigge på i udvalgsarbejdet, om ikke det kunne være en mulighed fremadrettet.
En ting, jeg også lige vil nævne, som jeg synes er positiv, er jo, at den her fondsmyndighed skal komme med nogle klare regler for bestyrelsens pligter og også nogle anbefalinger for god fondsledelse.
Der er vel ikke nogen, der kan tage skade af, at der ligger nogle gode, klare retningslinjer for det.
Det gælder også den del med, at man fremadrettet får mere åbenhed om, hvad der sker af uddelinger fra fondene, at det skal indgå i vedtægternes bestemmelser, eller at de skal offentliggøre det osv.
Det synes jeg også er ganske positivt.
Så jeg synes, det er et udmærket forslag, som jeg vil tro at vi i Dansk Folkeparti ender med at stemme for, men der kan selvfølgelig være nogle ting i forhold til det, jeg nævnte med fondsmyndigheden, vi lige skal have kigget på i udvalgsarbejdet.
Ida Auken (RV), 2014-03-25:
Danmark har en unik fondsmodel for erhvervsdrivende fonde, og den har jo været med til at sikre, at vi har kunnet bevare og udvikle en lang række danske virksomheder.
Det lovforslag, vi behandler i dag, har til formål at modernisere den lovgivning, der ligger til grund for de erhvervsdrivende fonde.
I 2009 moderniserede man selskabsloven, og nu er turen så kommet til en tilsvarende modernisering af loven om erhvervsdrivende fonde.
Det lovforslag, vi behandler i dag, bygger på arbejdet i et udvalg, Erhvervsfondsudvalget, der afleverede sin rapport i december 2012.
Det er blevet nævnt, hvilke fortræffeligheder der er i dette lovforslag, men der er fire ting, jeg synes man skal fremhæve, nemlig at der kommer skærpede krav til ledelserne af de erhvervsdrivende fonde, hvilket er godt; at der kommer større gennemsigtighed, herunder f.eks. krav om øget åbenhed om ledelsens vederlag; at revisors rolle bliver skærpet, hvilket vil sige, at hvis revisor finder kritisable forhold, skal man indrapportere det til fondsmyndighederne; og at fondsmyndighederne får bedre mulighed for at føre tilsyn med ledelserne.
Det Radikale Venstre mener, det er en god idé at sikre og videreudvikle den danske fondsmodel, og kan støtte forslaget.
Steen Gade (SF), 2014-03-25:
Tak for det.
Jeg synes, at det er et godt forslag til modernisering og, kan man sige, præcisering og til at skabe gennemsigtighed på et område, som vi har en stor interesse i at modernisere.
Som andre ordførere har været inde på, er også SF optaget af, at man bevarer den her form for erhvervsdrivende fonde – det tror vi er godt for det danske samfund; andre har argumenteret for det, så det vil ikke bruge mere tid på.
Jeg hæfter mig ved nogle af de forbedringer, som jeg synes er i det.
Vi får en definition af begrebet erhvervsdrivende fond, og det tror jeg er vigtigt, for vi har jo i virkeligheden, jeg vil ikke sige et virvar, men rigtig meget uklarhed med hensyn til, hvad der er fonde og foreninger, og hvad der er erhvervsdrivende, og hvad der ikke erhvervsdrivende og sådan, og det er jo den virkelighed, vi har i dag.
Så det med at lave en definition af det, det, at vi får åbenhed om uddeling og vederlag til bestyrelser, det, at bestyrelsernes, kan man sige, pligter og ansvar bliver præciseret – og at vi dermed får skabt mere gennemsigtighed –
er vigtigt.
Og jeg synes også, at de ting, der ligger her, altså om revisors rolle, der styrkes, og det med indberetningspligten til fondsmyndigheden, hvis en revisors fratræden eller ophør skyldes uenighed mellem bestyrelse og revisor, og det, at man styrker fondsmyndigheden, og det, at man kan indbringe afgørelser til Erhvervsankenævnet, er vigtige ting.
Altså, alle de der ting er jo en nødvendig modernisering, som gør, at vi er sikre på, at det er effektivt, at det er transparent, at det er sammenligneligt med de virksomheder, der drives efter almindelig selskabslovgivning, efter anden selskabslovgivning, og dermed mener jeg faktisk også, det virkelig er en fordel for de erhvervsdrivende fonde.
Det betyder jo ikke, at der ikke godt kan være et par krøller indimellem, altså at nogle af dem så føler sig lidt i klemme.
Og det synes jeg ser ud til at være blevet løst rimeligt, ved at man kan få lov til at vælge, hvor man er registreret, og at der er nogle overgangsordninger.
Vi vil selvfølgelig kigge på det i udvalget, men vi er positive over for det og regner det som sikkert, at vi kan stemme for den her lovgivning.
Vi kunne måske, når vi drøfter det, også benytte lejligheden til i hvert fald at få diskuteret hele resten af fondsverdenen, for måske også at få lidt mere klarhed på det område og se på, hvilken proces der i givet fald skal sættes i gang, for at vi kan få lidt mere tydelighed og lidt mere gennemsigtighed på resten af fondsområdet.
Frank Aaen (EL), 2014-03-25:
Det var bare, fordi det jo lød, som om SF synes, det er en rigtig god idé med de her fondsejede virksomheder.
Det vil sige, at det er en fond, som der ikke er nogen form for demokratisk indflydelse i, altså som nogle, der engang for mange år siden tjente en masse penge, har indsat nogle mennesker til at styre, og det er dem, der i virkeligheden styrer enormt store virksomheder, som har meget stor betydning for den danske økonomi.
Er det virkelig noget, SF synes er en god idé?
Er den døde hånd noget, man synes er dejligt?
Eller skulle man måske lige overveje, om ikke der er brug for at demokratisere ejerskabet, også i de der kæmpestore virksomheder, der i dag er domineret af fonde?
Magnus Heunicke (S), 2014-03-25:
Selvfølgelig har jeg vurderet det, overvejet det, lige så vel som det har været gjort i alle andre af Folketingets partier.
Man har været i dialog med lokale parter, og som jeg kender transportordførerne, ved jeg, de har udført et meget sagligt arbejde og også et samvittighedsfuldt arbejde.
Sagen er jo den, at hvis man valgte at flytte projektet østpå, var det første, man skulle gøre, at finde op imod 0,5 mia. kr. – altså tæt på 500 mio. kr. – ekstra.
Og det er jo lidt – kan man godt forstå – fristende, når man står uden for forliget og ikke har været med til at finde en eneste krone, at sige, at nu skal det koste endnu mere.
Men det er altså de partier, der tager ansvar for at levere den her store og, synes jeg, rigtig gode opgradering af den kollektive trafik – noget, jeg ved at man også taler varmt for hos Enhedslisten – som har kunnet finde alle de penge her, og som siger: Vi kan altså ikke finde 0,5 mia. kr. mere.
Derudover er der også nogle trafikale hensyn, som gør, at det vil være godt at få den her opgradering.
Karin Gaardsted (S), 2014-03-25:
Tak for det.
Jeg står her med en udskrift af ordførertalen fra Dansk Folkeparti ved første behandling af anden bølge, og der var den her problematik også oppe, og der siger ordføreren for DF på det tidspunkt, at han faktisk synes, at der er en god balance i de lovforslag, hvor der bliver taget hånd om den problematik med, at nogle har et særligt behov.
Jeg vil gerne høre, hvad det er, der er anderledes i tredje bølge
set i forhold til anden bølge, hvor DF's ordfører jo kunne tilslutte sig, fordi der var der også taget hånd om dem, der ikke kunne.
Morten Marinus (DF), 2014-03-25:
Det er da korrekt, at der blev sagt sådan fra den pågældende ordførers side på daværende tidspunkt.
Det var ikke undertegnede, skal jeg lige sige, men vi står fuldt inde for de holdninger, som jeg har, og som Dansk Folkeparti har.
Det, vi gerne vil vide, og det vil vi på baggrund af nogle borgerhenvendelser, vi har fået, siden første og anden bølge er blevet vedtaget, er, hvordan det her virker i virkeligheden.
Vi vil faktisk gerne have evalueret, hvordan de her ting, vi har vedtaget herinde efter første og anden bølge, virker, og vi vil også gerne have evalueret de her problemstillinger med at blive fritaget for den digitalisering.
Karin Gaardsted (S), 2014-03-25:
Jeg er enig i, at der er en gruppe borgere, der ikke kan blive digitale.
De har aldrig været det, og de bliver det heller ikke, og det er vores pligt at tage hånd om dem.
Det gør vi via de otte fritagelser, der er i loven, og det er kommunerne, der skal udføre den direkte fritagelse over for disse borgere.
Jeg vil bare høre Dansk Folkeparti, om der er mange ting, der er anderledes nu i forhold til det, der var om anden bølge.
Morten Marinus (DF), 2014-03-25:
Jeg vil ikke sige, at der er mange ting, der er anderledes, men vi er nødt til at evaluere det.
Selvfølgelig er det op til kommunerne, men derfor er det også regeringens vigtigste opgave at signalere over for bl.a. KL, at kommunerne altså har en vigtig opgave her, som ikke alle kommuner altså løser til punkt og prikke, som de burde.
Selvfølgelig kan vi ikke stå og lovgive om, hvad den enkelte kommune skal gøre, om det er telefonisk rådgivning, om det er papirmæssigt, eller om man skal møde op på borgerservice, men vi kan sende et signal om, at regeringen bør tage en alvorlig snak med KL om, at man sender et signal videre til kommunerne om, at de løser den her opgave.
Christian Friis Bach (RV), 2014-03-25:
Tak for det.
Digitaliseringen af kommunikationen mellem det offentlige og borgerne handler om frihed – frihed til at kunne søge om et kørekort midt om natten, frihed til at kunne få information om byggetilladelser og frihed til at kommunikere med offentlige myndigheder enkelt, hurtigt og effektivt, ja, endda hjemmefra i stedet for at stå i kø på et kommunekontor eller vente på en telefonforbindelse.
Og det er der rigtig mange borgere, inklusive mig selv, der er rigtig glade for.
Det handler også om en effektiv offentlig sektor, der hurtigere og billigere kan sørge for en god offentlig sagsbehandling.
Og derfor skal vi fortsætte den digitale selvbetjening henimod det ambitiøse mål, at 80 pct. af al kommunikation mellem det offentlige og borgerne skal være digitalt allerede om få år.
Dette lovforslag går videre: byggetilladelser, samvær, separation, skilsmisse, beboerindskud, parkeringslicens og en række andre områder.
Det er godt, og det er den rigtige vej at gå.
Men vi skal passe godt på de borgere, der ikke kan møde det offentlige gennem et tastatur og en internetforbindelse, for det er en bekymring.
Det kan man se, når man læser de mange høringssvar om ældre, om handicappede borgere, om borgere, der ikke har råd til eller mulighed for at kommunikere digitalt.
Her findes der heldigvis hjælp, og ros til de mange foreninger, der hjælper borgerne med at begå sig i den digitale verden, ros til biblioteker og rådhuse, hvor man giver borgerne en hånd.
Det er rigtig godt.
Det kan ofte lade sig gøre, og når det sker, kan det være en succesoplevelse.
Fru Karin Gaardsted nævnte sin far.
Jeg vil nævne min mor, der med 7 års skolegang og lidt ordblindhed nu som 80-årig har fået sig en iPad og har kastet sig ud i den digitale verden og gennem e-mail og internetsider får ny information, ny viden og skriver e-mail til os alle sammen.
Så selv ældre borgere uden de store kundskaber kan, hvis de får en hånd, godt komme til at begå sig digitalt.
Men der er nogle, der ikke kan, og det skal vi tage meget alvorligt.
Her skal vi holde øje med, at kommunerne leverer den service, borgerne skal have, at telefonen bliver ved med at være åben for de borgere, at blanketten er til stede, og at hjælpen er på plads.
Men den balance er der i lovforslaget, og derfor er det et lovforslag, som vi støtter fra Det Radikale Venstres side.
Tak for ordet.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-03-25:
Forslaget omhandler jo specifikt en gradvis indførelse af digital selvbetjening på en række områder og skal desuden ses som en del af udmøntningen af den fællesoffentlige digitaliseringsstrategi 2011-2015, som SF blandt andre er en del af.
I tilfældet L 158 drejer det sig primært om, at borgere, som vel at mærke kan, skal benytte de digitale løsninger, som de offentlige myndigheder stiller til rådighed på en række nye og forskellige områder.
Det gælder bl.a. ansøgning om byggetilladelse og forældremyndighed, anmodning om separation og skilsmisse, men også ansøgning om lån til beboerindskud og om parkeringslicens samt flere andre områder.
Da SF støtter op om digitaliseringsstrategien og regeringsgrundlagets målsætning om, at mindst 80 pct. af kommunikationen mellem borgere og myndigheder skal foregå digitalt ved udgangen af 2015, kan vi naturligvis også tilslutte os lovforslaget.
Samtidig vil jeg gerne understrege, at vi i SF er tilfredse med, at det fremgår af lovforslaget, at overgangen til det digitale samfund kræver, at der tages særskilt hensyn til de borgere, for hvem det ikke er muligt at anvende de digitale selvbetjeningsløsninger.
Selv om SF som sagt er en stor fortaler for digitaliseringen, har vi gentagne gange påpeget vigtigheden af, at der stilles den rette hjælp og vejledning til rådighed for de borgere, der af forskellige årsager ikke kan begå sig på den digitale platform.
Jeg vil hverken nævne min mor eller min far, men jeg kan med stor tilfredshed konstatere, at regeringen deler den opfattelse, at vi skal tage hensyn til fru Karin Gaardsteds far og hr. Christian Friis Bachs mor og andre.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-03-25:
Forslaget åbner for en gennemførelse af den tredje bølge af digitalisering af borgernes kontakt med den offentlige sektor.
Vi har nu at gøre med byggetilladelser, ansøgning om forældremyndighed, barnets bopæl, samvær, anmodning om separation og skilsmisse, ansøgning om børne- og ægtefællebidrag, ansøgning om lån til beboerindskud, ansøgning om parkeringslicens og anmodning om attestationer efter CPR-loven m.m.
Og vi støtter det.
Vi støtter det, fordi digitaliseringen gør tilværelsen nemmere både for borgeren og for de myndigheder, der skal behandle det, og det ses ved det forhold, at der kan spares 105 mio. kr. ved at gennemføre det her.
Og vi går helt ind for, at den offentlige sektor drives mere effektivt, og at der således kan spares penge, som kan benyttes til andre ting, herunder f.eks. at lade borgerne beholde flere af deres penge til dem selv.
Så er der selvfølgelig det problem, at der er nogle, der fortsat gerne vil køre den gamle model.
Der må man bare sige, at der er kommet ny teknik til.
Og til det forhold, at der stadig væk er nogle, der gerne vil udfylde papirer og sende ind pr. konvolut osv. må man bare sige, at det ikke er noget, vi kan blive ved med at tilbyde.
For hvis vi skulle opretholde et system til at tage imod papirblanketter, åbning af konvolutter osv., ville vi ikke få den besparelse, som vi ville have fået ved en gennemførelse af fuld digitalisering.
Og vi ønsker den besparelse.
Så skal der selvfølgelig være en hjælp til dem, som ikke kan finde ud af at betjene en computer.
Eventuelt kan man jo også ude i familierne hjælpe hinanden – det håber vi da at man gør.
Det er jo ikke nødvendigvis sådan, at fordi en person ikke kan finde ud af det her, så skal vedkommende gå til en offentlig myndighed og få hjælp til det
Så der er mange muligheder for dem, der ikke lige kan finde ud af at betjene sig selv digitalt.
Vi støtter lovforslaget, fordi vi ønsker den her effektivisering af den offentlige drift.
Mike Legarth (KF), 2014-03-25:
Tak, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget, og det gør vi jo, fordi vi synes, det er rigtigt med automatisering, vi synes, det er rigtigt med digitalisering.
Vi synes selvfølgelig, at vi skal spare de penge på administration og fysiske personer, vi kan, når det ikke længere er nødvendigt.
Sagen er jo, at der er rigtig mange, der kan klare sig selv via digitalisering, altså via computeren – det skal vi udnytte.
De penge, vi sparer der, kan bruges på noget, der er bedre.
Det kan være varme hænder, det kan være konkurrenceevne, det kan være jobskabelse, det kan være så mange ting.
Det er også klart, som da vi sidste gang drøftede anden bølge – som andre har været inde på, er det her tredje bølge, vi er i gang med – at der stadig væk er udfordringer, når man bruger de digitale formularer i stedet for at sidde med dem fysisk.
Mange brugere savner, at de får en bekræftelse på, at de rent faktisk har fået sendt det, de tror de har fået sendt.
I det hele taget er vejledningen ikke helt optimal, men det mener jeg der er sat en dagsorden for at vi får rettet op på.
Vi hører af nogle, at man ikke tager det ansvar på sig rundtomkring.
Det synes jeg er vigtigt vi følger op på i udvalgsarbejdet, fordi det er en vigtig præmis for os Konservative for at støtte det her.
Ja, vi vil gerne have, at folk nu via brugerdrevet innovation flyttes over på digitalisering, men de, der ikke kan, skal så have en hjælpende hånd, dem skal vi tage os af.
Vi ved godt, at der er en generation, der har svært ved det, og når vi siger her, at vi vil tage hånd om dem, så skal vi også stå på mål for det.
Vi skal sikre, at det gør man så rent faktisk også.
Så lad os under udvalgsarbejdet sikre, at den hjælp, assistance, ydes, og at de, der ikke er it-parate, ikke er computerparate, får hjælp med det fysiske, både med at udfylde og sende ind, og også at man kan mødes, hvis det er nødvendigt.
Med de kommentarer og forventningen om, at de præmisser bliver opfyldt, støtter Det Konservative Folkeparti det her lovforslag.