runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Hvad angår de ekstra mange milliarder, der kommer ud i regionerne nu til at bygge nye sygehuse for, synes jeg, det er fair, at man også fra deres side, som har været med til at finansiere det – det er jo altså staten – går ind og via det her sygehusudvalg er med til at bestemme, hvordan de sygehuse skal placeres osv. Med hensyn til regionerne vil jeg sådan set sige, at vores politik hele tiden har været, at de danske regioner er overflødige.
Vi synes ikke om, at vi har en tredelt politisk administration i Danmark.
Vi mener, at kommunerne skal have alle de borgernære opgaver, og så skal sundhedsområdet ind under staten.
Det er Dansk Folkepartis politik.
Der kan man så undre sig over, at Det Konservative Folkeparti jo stemte for, at de skulle blive, selv om partiet ved alle festlige lejligheder går ud og siger, at man ønsker regionerne hen, hvor peberet gror.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-07:
Først og fremmest vil jeg da ikke helt afvise, at Dansk Folkeparti og Enhedslisten har noget tilfælles, hvis man skulle tro den noget fantasifulde udlægning af Enhedslistens socialisme.
For ideen om at tage statslige arbejdspladser og flytte dem rundt efter forgodtbefindende er da planøkonomi, så det vil noget.
Jeg ved så ikke, om det er efter russisk eller maoistisk forbillede, men i hvert fald er det jo en forestilling om, at hvis bare staten griber ind og viser muskler og flytter rundt på folk og akademikerne kan komme på landet, kan de, så er den hellige grav velforvaret.
Jeg må sige, at ordføreren forvirrede mig en lille smule, fordi hele første del af ordførertalen var en redegørelse for, at det egentlig gik meget godt i hele Danmark.
Og anden del af ordførertalen var så en redegørelse for alt det gode, Dansk Folkeparti havde gjort, fordi det ikke gik så godt alligevel.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, at ordføreren ligesom giver en status: Går det, eller går det ikke?
For jeg har forstået, at Dansk Folkepartis ledelse er på salgsturné i en række af de kommuner, som vi taler om her.
Derfor synes jeg egentlig, at fru Julie Skovsby godt kunne få et præcist svar på spørgsmålet om, hvorvidt Dansk Folkeparti vil gribe ind i sygehusstrukturen og ændre placeringerne, sådan som de nu er fastlagt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Jeg vil i hvert fald forsvare, at vi ikke vil gøre det samme som Enhedslisten, som jo ønsker en statsliggørelse af de fleste arbejdspladser; man ønsker faktisk en statsliggørelse af de danske virksomheder, man ønsker faktisk, at alle produktionserhvervene også skal være statsliggjorte, sådan som vi jo kender det fra det gamle russiske system, hvor de havde statslige slagterier, statslige produktionsvirksomheder rundtomkring, de havde kollektiver i hele deres landbrugssektor.
Det er den type virksomheder, som Enhedslisten så gerne vil have.
Man vil putte det hele ned i små socialistiske bokse, man vil samfundsregulere på en helt anden måde, end Dansk Folkeparti vil.
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Det var jo for så vidt fint nok, hvis det ikke var sådan, at Socialistisk Folkeparti ikke allerede sammen med Socialdemokraterne havde brugt pengene på børneområdet under mottoet »fra banker til børn«.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-07:
Jeg synes, det er meget vigtigt at afholde den her debat også lokalt, for det, der er hele kunsten i det her, er at oprette nogle lægecentre, så man netop kan skabe nogle vækstfora.
Det vil sige, at det ikke nødvendigvis bare er læger, der er placeret.
Det er sådan, man gjorde det tidligere, men i dag vil man gerne have enhederne sammen, sådan at man også kan bruge hinandens faglige ekspertise.
Og så nytter det jo ikke noget, at man, samtidig med at man har den politik, vil til at sprede læger rundt i det ganske danske land.
Der er det altså op til kommunerne at sikre, hvor de lægecentre skal ligge, sådan at man kan tiltrække den nødvendige faglige arbejdskraft til de steder.
Det var et dejlig præcist spørgsmål.
Vi kan jo kigge på, hvad man gør i Sverige, hvor man i øjeblikket er ved at flytte arbejdspladser til Gotland.
Og man kan konstatere, at det koster næsten 800.000 kr. at flytte én arbejdsplads til Gotland, og jeg er i hvert fald villig til i den her debat at sige, at de 800.000 kr. kan bruges bedre og mere konstruktivt end ved decideret af tvangsflytte nogle arbejdspladser.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-07:
Jeg synes, det er en meget konstruktiv og realistisk tone fra De Konservatives side, som også er uden det sådan egentlig lidt trælse lefleri for vælgerne om, at hvis de har et problem, kan de få en statslig arbejdsplads.
Det synes jeg er meget fremkommeligt.
Vil ordføreren så uddybe det andet, som ordføreren også har været fremme med, nemlig diskussionen om, om det giver mening at tale om udkantskommuner i lille Danmark, og at særbehandling i hvert fald ikke er vejen frem.
Det er jo sådan lidt samme, synes jeg, meget stærke pointe, nemlig at vi har brug for vækst i hele landet.
Jeg synes så til gengæld, at der er en kontrast til regeringspartnerens holdning i det her spørgsmål med fokus på de 16 kommuner med særlige tiltag for det ene, det andet, det tredje og det fjerde.
Nu her som det seneste har man fundet anledning til at foreslå, at alderen for at køre på knallert skal sættes ned.
Jeg ved så ikke, om det kun er i udkantskommunerne, eller om det skal gælde i hele Danmark; det kunne i hvert fald være spændende, hvis det kun gjaldt i udkantskommunerne.
Så vil ordføreren ikke uddybe det her spørgsmål om, om det giver mening at tale om udkantskommuner i lille Danmark.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-07:
Igen er det et godt spørgsmål.
Danmark er jo ikke meget større end det, vi gør det til, og hvor er Udkantsdanmark?
Jeg synes også, det er vigtigt at kigge på, at vi har lavet en kommunalreform, og at en af intentionerne der var at skabe vækst i større byer; når der er vækst i større byer, vil det simpelt hen også have en spredningseffekt.
Jeg synes, det er vigtigt at få den kommunalreform til helt at virke, før man begynder at tage yderligere tiltag.
Line Barfod (EL), 2010-05-07:
Jeg vil gerne høre om de arbejdspladser, som De Konservative mener skal bevares i Danmark.
Mener De Konservative, at det skal være arbejdspladser på danske løn- og arbejdsvilkår, og hvad vil De Konservative gøre for at sikre, at de arbejdspladser bliver på danske løn- og arbejdsvilkår, at man ikke enten fører arbejdspladserne til Tyskland til kolonnearbejdere dernede eller importerer billig østeuropæisk arbejdskraft til landbruget, som vi har set de senere år i stadig stigende omfang?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-07:
Jamen naturligvis skal vi prøve at sikre at bevare arbejdspladserne i Danmark.
Det er meget vigtigt, og netop derfor fører regeringen en så fast skattepolitik som den, vi har.
Det er nemlig en af grundene til, at arbejdspladserne bliver i Danmark.
Line Barfod (EL), 2010-05-07:
Men det har jo ikke omsat sig i, at man har bevaret arbejdspladser på danske løn- og arbejdsvilkår.
Tværtimod har vi set det ene slagteri efter det andet lukke, og at svinene i stedet bliver kørt til Tyskland og slagtet på tyske slagterier af rumænske kolonnearbejdere.
Vi har også set flere og flere østeuropæiske mennesker komme hertil og blive misbrugt på elendige vilkår, nogle af dem på slavevilkår, så hvordan mener De Konservative, at skattelettelser er med til at sikre arbejdspladser på danske løn- og arbejdsvilkår?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-07:
Man kan sige, at vi bliver inspireret af forskellige, og jeg kan forstå på fru Line Barfod, at vi hver dag skal høre om slagteriarbejderne.
I går observerede jeg en taxachauffør, og han fortalte, at ih hvor er det dejligt, at den borgerlige regering sikrer, at jeg ikke skal betale så meget i skat.
Hvis jeg skulle betale mere i skat, gad jeg nemlig ikke køre taxa.
Så ja, lavere skat har den meget klare effekt, at det også giver en øget arbejdsglæde.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-07:
Der ser vi så nu, at Socialdemokraterne og SF med deres eget forslag vil lægge ekstra beskatning på fødevareerhvervet.
Det vil med usvigelig sikkerhed fjerne arbejdspladser fra landdistrikterne.
Er De Radikale enige i, at det er helt tosset at pålægge fødevareerhvervet ekstra skatter i sådan en situation?
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-07:
I Det Radikale Venstre har vi jo lavet vores eget skatteforslag, og det har vi, fordi vi synes, der er en række ideer, som det vil være godt at gennemføre.
Noget af det er f.eks. det at gå måske mere direkte til værks, end regeringen har været klar til, også på hele afgiftsområdet og på det grønne område.
For vi tror stadig væk, at der er mange miljøgevinster at hente, at der er meget teknologisk udvikling at hente, og at der er meget at hente i, at landbruget udvikler sig, for vi kan ikke konkurrere på pris.
Derfor har vi valgt lidt andre veje end Socialdemokratiet og SF.
Til gengæld er vi, ligesom andre ordførere før mig har sagt det, stærkt imod forslaget om at sætte skatten ned, for der vil ske det, at det vil virke som en gave til de nuværende jordbrugere, fordi det kapitaliseres med det samme.
Og jeg synes simpelt hen, det er et helt utrolig spild af penge, at man vil gøre det på den måde.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-07:
Vi ser jo i øjeblikket en debat om vandplaner og mange andre ting, som også er nogle grundlæggende vilkår, som skal være på plads, så vi ikke bare har balancen i forhold til at sikre miljøet, men også undgår at komme til så at sige at jage erhvervsarbejdspladser ud af landet.
Hvordan stiller Det Radikale Venstre sig til det?
Skal vi sådan mere i retning af, som vi synes i Venstre, at sikre dansk landbrug nogle mere lige konkurrencevilkår ved at give på de forskellige parametre til det?
Er det nogle synspunkter, som Det Radikale Venstre vil støtte, eller vil man fortsætte ad de andre veje ved at sige, at der er andre hensyn, der går forud, som vi hidtil har set det?
Julie Skovsby (S), 2010-05-07:
Det, jeg spurgte ind til, var ikke vedrørende sygeplejersker osv.
Der får jeg da i øvrigt lyst til lige at komme med den kommentar, at det vel er helt naturligt, at der, alt efter om der er flere, der bliver behandlet, så også kommer flere sygeplejersker til over en årrække.
Og heldigvis for det, for vi får jo mangel på dem i fremtiden.
Nej, det, jeg spurgte til, var vedrørende mangel på praktiserende læger i yderområderne, og om Det Konservative Folkeparti ikke finder det problematisk, at det ikke engang nævnes i den redegørelse, som vi behandler i dag.
For det handler jo om adgangen til lægehjælp, og finder Det Konservative Folkeparti ikke, at det simpelt hen er så afgørende, at vi kommer ind og får set på det problem – først får det belyst og så begynder at tale om, hvordan vi kan løse det?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-07:
Jeg kan konstatere, at der altså er 5.200 flere læger og sygeplejersker i Danmark, end der var for 9 år siden.
Det synes jeg er et tal, som taler ganske udmærket for sig selv.
Og jeg er også godt bekendt med, at det kan være svært at rekruttere en læge i et yderområde, men man kan altså ikke tvinge folk dertil, hvis ikke der er et vækstgrundlag.
Det skal vi sikre at der er.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-07:
Jamen jeg kan ikke genkende ordførerens billede af, at vi skulle uddele narresutter.
Sandheden her er jo, at vi har haft situationer, hvor nye virksomheder ikke har været i stand til at kunne få finansieret deres fabriksbyggeri, selv om de gerne ville etablere sig og skabe nye arbejdspladser i den yderste del af Danmark, som i den grad mangler arbejdspladser.
Det, vi så har sagt, er, at der skal være mulighed for, at man laver en form for udkantskaution, og det vil sige, at den del, som de private finansieringsinstitutter ikke tør tage risikoen for, må staten gå ind og gøre det for.
Og det gør vi så med penge fra bankpakke II, altså renteindtægterne derfra.
Hvad der ellers har været fremme om, hvad de penge skulle bruges til, vil jeg ikke forholde mig til.
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Fakta er, at Socialistisk Folkeparti sammen med deres forlovede, Socialdemokraterne, allerede har foreslået at bruge pengene på børneområdet.
Det fremgår i en lang række artikler, men o.k., det går selvfølgelig et par måneder tilbage, og jeg er godt klar over, at man i oppositionen bare bruger pengene hele tiden, så det kan være svært at huske alle de mange løfter, man er kommet med.
Hvordan kommer det til at ske?
Kan man bruge pengene to gange?
Flemming Bonne (SF), 2010-05-07:
Nej, man kan bruge de penge, der er til rådighed.
Og der er penge nok til rådighed til at tjene begge formål.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-07:
Arbejdspladser og erhverv er jo en vigtig grundforudsætning for udviklingen i landdistrikterne.
Derfor vil vi gerne i Venstre give nogle bedre muligheder, også gennem planloven, til at man kan starte små virksomheder, og også til at de kan få lov at udvikle sig.
Der får man jo et helt klart indtryk af at SF er imod.
Der slår man hælene i.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-07:
Jamen jeg tror nok, at vi til hver en tid i SF vil være med til at tage en diskussion af planlovens bestemmelser.
Det har vi ikke noget imod.
Hvis vi opdager, at der er voldsomme barrierer for, at udkantsområderne kan udvikle sig, tager vi gerne en drøftelse om det.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-07:
Ordføreren svarer, at man gerne vil tage en drøftelse.
Ja, den har vi haft masser af gange og masser af gange.
Lige så mange gange har vi jo oplevet, at Socialistisk Folkeparti siger nej, når det kommer til konkrete initiativer lige præcis for at lette, at man kan få startet virksomhed i de overflødiggjorte bygninger, eller når man så er kommet i gang, kan få mulighed for også at udvikle sig til en lidt større størrelse, faktisk at få dannet en succes.
Det er jo der, kæden ryger af, og vi ligesom så at sige også med henvisning til retorikken i det tidligere spørgsmål får narresut efter narresut.
Man forsøger at tegne et glansbillede, og så falder det sammen, når det kommer til realiteter.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-07:
Hvis jeg nu siger, at SF gerne vil være med til at diskutere, hvordan vi kan udvide rammerne for at skabe nye muligheder for virksomheder i yderområderne og i landdistrikterne, må det vel formentlig være godt nok for ordføreren.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-07:
Jeg havde fornøjelsen af at høre hr. Villy Søvndals 1. maj-tale, og jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om han også er helt enig i det omkring massakre – regeringens massakre – på velfærdssamfundet.
Er hr. Flemming Bonne enig med sin formand i, at vi er ved at massakrere velfærdssamfundet med disse tal?
Flemming Bonne (SF), 2010-05-07:
Jeg er helt enig med min formand i, at vi massakrerer velfærdssamfundet, hvis man gennemfører nedskæringer og besparelser på 24 mia. kr., som regeringen er i færd med at planlægge.
Det er klart, at det ikke kan gøres, uden at det sætter nogle alvorlige skår i vores velfærd.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-07:
Jeg vil forlænge mit spørgsmål ved at sige: Vil man så også benægte, når man taler om det, at der er 24.000 færre ledige nu, end der var i 2001, og at vi samtidig bruger 12.000 kr. mere pr. person fra spæd til ældre i hele forløbet nu, end vi gjorde i 2001?
Flemming Bonne (SF), 2010-05-07:
Jeg kan bekræfte, at der i dagens Danmark er en ledighed på ca. 227.000, når vi tæller det hele med, når vi tæller de mennesker med, som er i aktivering, på kontanthjælp, og som ikke tæller med i statistikkerne, fordi de er røget ud af forsørgelsessystemerne.
227.000 – og det er en megastor opgave at få skabt beskæftigelse til de mennesker.
Julie Skovsby (S), 2010-05-07:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge den konservative ordfører, hr. Henrik Rasmussen, om Det Konservative Folkeparti – når nu det er sådan, at man i pressen kan læse, at vi står med problemer i forbindelse med mangel på praktiserende læger, altså i forbindelse med at der er områder i Danmark, hvor man ikke kan få en praktiserende læge, og jeg kan se, at ordføreren nikker – ikke mener, at det er et problem, at det forhold slet ikke er nævnt i den her skriftlige regionalpolitiske redegørelse.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-07:
Vi har i Det Radikale Venstre en vision om et dansk landbrug, som konkurrerer på kvalitet.
For hvis man taler om en konkurrence på det, spørgeren kalder lige vilkår, så må man sige, at der er lande, med hvem vi aldrig nogen sinde kommer til at konkurrere, fordi der er dårlige vilkår for medarbejderne i bedrifterne, og fordi der er nogle helt, helt andre kapitalvilkår end dem, der er i et land som Danmark.
Jeg må sige, at når jeg f.eks. er blevet oplyst om nogle af de ting, der foregår rundtomkring i landet på miljøområdet, bliver jeg altså meget bekymret over, hvad det er for et land, vi giver videre.
Jeg har fået at vide, at Det Økologiske Råd har vundet 28 klagesager over kommunerne, og at Danmarks Naturfredningsforening har fået medhold i 21 af 21 sager.
Og lige præcis når det kommer til miljøet, må man sige, at det altså er de kommende generationers muligheder, vi bliver nødt til at overveje.
Jeg er meget åben over for at diskutere det, men bare ikke at det sker på bekostning af en kvalitetsorienteret udvikling af dansk landbrug.
Julie Skovsby (S), 2010-05-07:
Vi Socialdemokrater ønsker at styrke det lokale demokrati.
Jeg blev så spurgt om, om det ikke er sådan, at byrådspolitikerne er vant til at spare.
Jeg tror, at rigtig mange byrådspolitikere vil nikke ja til det spørgsmål.
Det er noget, som man har gjort i rigtig mange år, og det er jo også derfor, at regeringens chokkur og spareplan nu kommer til at virke utrolig voldsom.
Man har jo ude i netop de her kommuner, vi taler om, allerede skåret ind til benet, og nu skal man som det seneste igen ud at finde 4 mia. kr.
Det på Fyn kommer til at koste 700 kommunale arbejdspladser.
Det skal byrådspolitikerne nu til at tage stilling til.
Jeg mener, at det, der er brug for i det her land, er, at regeringen og Dansk Folkeparti tager ansvar for de beslutninger, der bliver taget herinde, og så giver byrådspolitikerne deres kommunale selvstyre tilbage.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-07:
Jeg har siddet og lyttet godt til debatten her, og ordføreren siger, at det er synd for de nye kommunalbestyrelser, at de nu skal ud og spare.
Er det egentlig ikke det, de er vant til?
Er kommunalbestyrelserne ikke vant til at skulle prioritere, og at der kommer nogle eksempler frem om, hvordan og hvorledes man kan spare?
Det er vel et eller andet sted udmærket, men er det ikke også lige præcis den forandring, der skal til?
Og er det en forandring, Socialdemokratiet ikke ønsker?
Der bliver netop også sagt, at man ikke lytter til debatten i Folketinget.
Jo, det gør man netop, og er det ikke rigtigt, at Socialdemokratiet faktisk også ønsker i større omfang at detailstyre kommunerne i mange af de beslutningsforslag fra Socialdemokratiet, vi har behandlet?
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Nu er det jo sådan, at EU rent faktisk bidrager – det illustrerer redegørelsen sådan set også – med en række initiativer i forhold til de problemstillinger, der er forbundet med udkantskommunerne, og yder aktiv hjælp for at løse nogle af de problemer.
Med den regionalpolitiske redegørelse fortæller regeringen jo meget klart på spørgsmålet om statslige arbejdspladser, at man sådan set er positiv over for den udvikling, man har stået bag.
Det har været en succes, at man har udflyttet så mange statslige arbejdspladser, og man ønsker også den udvikling fremadrettet.
Den tråd har vi taget op i Venstre, for vi synes, at det er vigtigt, at vi også hele tiden kritisk overvejer med os selv, om der er nogle arbejdspladser, som ikke nødvendigvis behøver at ligge inde på stenbroen.
Karen J. Klint (S), 2010-05-07:
Det var jo ikke det, jeg spurgte om, men jeg er jo ikke uenig i, at man godt kan flytte rundt på arbejdspladser.
Hvor meget der så reelt bliver flyttet rundt, ved at embedslægen eller statsamtet bliver flyttet fra Vejle til Åbenrå – det er jo sådan set inden for den samme storkreds i hvert fald, at man så flytter arbejdspladserne – er jo nok med en begrænset effekt.
Det er en ekstra støtte til folk, der er ledige, og som har risiko for at blive langtidsledige.
Det står i den pressemeddelelse, som vi fik i går, og som er et tiggerbrev til de 13 danskere, som sidder i Europa-Parlamentet.
Der står der, at nu har man sendt en ansøgning for et par måneder siden – i første omgang for de ledige i Sønderborg – og så vil man bagefter følge op, fordi der også er problemer med ledighed på grund af Lindøværftets lukning på Fyn og også en glasfiberfabrik i det sønderjyske
, så det er vel ikke tegn på, at det går så godt.
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Jeg må lige korrigere, for ordføreren for Socialdemokraterne spurgte mig faktisk indledningsvis, om man var enig, og derfor synes jeg bare, at jeg skulle illustrere, at Venstres folketingsgruppe sådan set er fuldstændig enig med regeringen oven i købet i et oplæg, som Venstres bagland og dermed kommunalpolitikere alle sammen aktivt har bidraget til.
Når hr. Carl Holst har sendt et givent brev, som jeg i øvrigt ikke har haft lejlighed til at læse, viser det jo bare og cementerer ud fra det, som ordføreren her illustrerer, hvorfor det er så afgørende, at vi for at skabe vækst er nødt til at få sat turbo på udviklingen frem for afviklingen af danske arbejdspladser.
Det er jo derfor, at vi bl.a. lægger meget stor vægt på de 139.000 danskere, der er beskæftiget inden for fødevaresektoren.
Vi synes, at det er vigtigt, at de arbejdspladser bliver i Danmark frem for at pålægge dem, som Socialdemokraterne foreslår, øgede afgifter for mindst 1,1 mia. kr., flere restriktioner, som blot betyder, at de mange arbejdspladser flytter til udlandet.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-07:
Jeg vil gerne spørge til Venstres holdning på uddannelsesområdet.
Det er nævnt flere gange i redegørelsen, at man har gjort noget, men ikke desto mindre er tendensen jo forkert.
Der bliver stadig væk lukket uddannelsessteder rundtomkring, og jeg oplever, at det er direkte i modstrid med det, der var vores fælles ønske, da vi bl.a. lavede lov om professionshøjskoler, nemlig at hele landet skulle være uddannelsesdækket.
Hvis ikke folk kan uddanne sig, flytter de efter uddannelse, og det kan blive ganske vanskeligt at trække dem tilbage til der, hvor skolen mangler lærere, sundhedshuset mangler sygeplejersker eller læger, eller hvad det nu kan være.
Derfor vil jeg høre, hvad der egentlig er Venstres holdning til det.
Jeg kan godt blive i tvivl, når jeg ser på håndteringen af gymnasiernes ønske om, at store succesfulde gymnasier kan vokse endnu mere på bekostning af andre gymnasier.
Hvad er egentlig Venstres holdning til uddannelsernes placering i fremtiden?
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Vi synes, det er vigtigt, at der er gode uddannelsesmuligheder i alle dele af Danmark.
Derfor er det også vigtigt, at meget store gymnasier ikke kan få lov at kvæle andre unges muligheder for at få en ungdomsuddannelse tæt på, hvor de bor.
Det var sådan set også bevæggrunden for, at man i sin tid med den tidligere undervisningsminister, nu indenrigs- og sundhedsminister, indførte udkantstaxameteret på de almene gymnasiale uddannelser.
Det illustrerer profilmodellen i øvrigt også med den seneste opgørelse, nemlig at godt nok har vi en stor udfordring, men det går den rigtige vej.
Der vil jeg da i den forbindelse meget gerne fremhæve bl.a. Lemvig Kommune, som jo er ekstremt dygtige til at få unge til at tage en ungdomsuddannelse, på trods af at de har alle odds imod sig, hvis man ellers ser på de normale parametre.
De er jo et kerneeksempel på, at det godt kan lykkes, og de gode erfaringer ser vi meget gerne udbredt til flere kommuner i Danmark.