runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-12-12:
Det er rigtig godt at få den her debat i dag.
Lige nu er Danmark, EU og faktisk hele Europa sig i en meget historisk situation.
Det EU, som vi kender, kommer til at være fortid meget snart.
På bordet er et forslag fra EU-præsident Van Rompuy bakket op af noget meget lignende fra kommissionsformand Barosso, som tydeligt sigter imod en eurostat.
Det er en radikal forandring af den situation, vi kender i Europa lige nu.
EU skal styre landenes finanspolitik.
Man vil tvinge regeringerne til at indgå bilaterale aftaler med Europa-Kommissionen, så der ikke længere er forskel på, om det er den ene eller den anden regering, der sidder ved magten i landene.
Ligeledes foreslås en finanskommissær, som skal gribe ind i landenes finanslove.
Med den tyske finansministers ord ønsker man fra tysk side en finanszar.
Tydeligere kan det ikke blive, hvem det er der skal bestemme.
EU skal styre landenes arbejdsmarkedspolitik, altså vores lønniveau; EU skal styre vores skattepolitik, altså vores kommende skatteaftaler efter 2014, hvis det står til det, der ligger på bordet i Bruxelles lige nu.
EU-lederne nægter at erkende, at euroen har spillet fallit.
Topmøde efter topmøde mødes de og bliver enige om to ting: Om flere nedskæringer på velfærd og løn for almindelige mennesker og om mindre folkestyre.
Nu skal den have fuld skrue med det nye forslag til en såkaldt styrket ØMU.
Den her forfejlede politik skal fortsættes, og spørgsmålet er, om Danmark skal gå med.
På europaudvalgsmødet i dag meldte statsministeren ret klart ud.
Hun sagde, at hun støtter Van Rompuys forslag til en styrket ØMU, og sågar erklærede statsministeren, at Danmark er det 18. euroland – en udtalelse, som i går blev bakket op i Jyllands-Posten af økonomiministeren, som sagde, at Danmark er det 18. euroland, bl.a. fordi vi var blandt de første til at slutte os til finanspagten.
Jeg synes ærlig talt, at regeringen burde spørge danskerne, om de ønsker at være det 18. euroland, i stedet for at snige europolitikken ind ad bagdøren.
I Danmark har vi en uhellig alliance af japartier, der står bag europolitikken.
Vi har S, SF, De Radikale, Venstre og Konservative, der altid laver EU-politikken sammen.
Jeg synes, at de partier burde stå ved deres politik og lade befolkningen tage stilling og spørge den ved en folkeafstemning.
Helt konkret står vi over for det spørgsmål, om vi skal med i bankunionen.
I dag kunne vi så høre, at bare det, at der oprettes en buffer, altså at bankerne smider lidt penge i en pulje, så de også er med til at betale, er nok for statsministeren; men i sidste ende vil det jo være skatteborgerne, der betaler, når bankpuljen løber tør.
Hvis det skal være tilfældet, skal vi have en folkeafstemning, og jeg håber meget, at statsministeren vil love befolkningen det i dag.
Det respekterer flertallet i Folketinget.
Regeringen opfordres til at sige fra over for EU's nedskæringspolitik, der kører Europa dybere ned i økonomisk krise.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-12-12:
Først vil jeg sige, at en bank eller en finansiel virksomhed jo kan hente sine penge flere steder fra.
Man kan udbetale en lille smule mindre til sine aktionærer, man kan udbetale lidt færre millionbonusser til sine chefer, man kan altså selv vælge, hvor man skal finde de her penge henne.
Hvis man har rod i eget hus, må man finde pengene.
Forhåbentlig har vi også et system, hvor de gode, sunde banker bliver præmieret af bankkunderne, der siger: Den og den her bank lægger hele tiden regningen over på os bankkunder, når den ikke har orden i eget hus, vi skifter bank.
Det kan man gøre på forskellige måder.
Jeg vil igen understrege, at jeg synes, at det er meget underligt, at hr. Kristian Thulesen Dahl synes, at det er så synd for bankerne, men at det åbenbart er helt i orden, at man har brugt over 4 bio. euro af skatteydernes penge i EU på at rydde op i stedet for at få lavet et system, som er bæredygtigt i sig selv, og som medfører, at de banker, der har rod i butikken, må lukke ned, og at de gode og sunde banker forhåbentlig kan overtage deres bankkunder.
Det ville være god markedslogik i SF's øjne.
Nu synes jeg, at DF's ordfører er lidt nonchalant over for vores grundlov, når han bruger formuleringen, om det bare har noget at gøre med § 20 osv.
Jeg mener da, at DF har den samme holdning som Folketingets øvrige partier, nemlig at grundloven er utrolig vigtig, og at det er helt på sin plads at bedømme, om vi afgiver suverænitet eller ej.
Så det er ikke bare noget, der lige bliver gjort.
I forhold til hr. Kristian Thulesen Dahls bekymring om bankunionen vil jeg sige, at fra SF's side er vi mere bekymret for, at vi med jævne mellemrum, hver 10. eller 15. år, bliver bombet tilbage på grund af finanssystemets bobler, der viser sig i forskellige afarter og forskellige udformninger.
Det rammer os igen og igen.
Måske kunne vi få lavet et system, så det blev finanssystemet, der understøttede sig selv.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-12:
Tak, formand, og tak til ordføreren.
Det er jo logisk nok, at der er nogle eurolande, der har behov for at gøre nogle ting for at prøve at redde deres skrantende valuta, og det er også det, ordføreren fra SF understreger i sin tale.
Sådan er det, og det er jo dejligt at få konstateret, at SF stadig væk er et parti, der ikke ønsker euroen i Danmark, men ønsker at beholde kronen.
Når der har været rokader og ting og sager, er det jo godt lige at få genopfrisket, hvad partierne står for.
Hvis man så alligevel når frem til, at regeringen og et flertal her i Folketinget, på trods af at vi ikke er et euroland, på trods af at vi har valgt at have kronen, ønsker, at Danmark skal være med i den bankunion, som eurolandene etablerer af hensyn til deres fælles valuta, mener SF så ikke, at det er rimeligt, at det er befolkningen, der afgør spørgsmålet om, hvorvidt Danmark skal være med eller ej?
Mener SF, at det alene er Justitsministeriets jurister, der ud fra en definition af § 20 i grundloven skal afgøre, hvorvidt befolkningen skal spørges, eller mener SF, at spørgsmålet om, hvorvidt Danmark som ikkeeuroland skal være med i en bankunion, er så afgørende, at det bør befolkningen i givet fald træffe beslutning om?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-12-12:
Danmark er ikke et euroland, og det var heller ikke det, som statsministeren og økonomi- og indenrigsministeren sagde.
Naturligvis handler det om, hvem vi ligger politisk og økonomisk tæt på, og ikke om, om vi deler en grænse med Tyskland eller ej.
Som Socialdemokraternes ordfører også berettede om, betyder eurozonen, det europæiske samarbejde og vores eksport utrolig meget for dansk økonomi – en halv million arbejdspladser handler det om osv. osv. Skal danskerne spørges?
Hvis vi skal have en afstemning om euroforbeholdet, skal danskerne selvfølgelig spørges.
Det giver sig selv.
Hvis der er et tiltag, som vi går ind i, og hvormed der er afgivelse af suverænitet, skal danskerne selvfølgelig spørges.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-12:
Det er jo sådan, at hvis vi udskriver en regning til bankerne, så har bankerne ét sted at hente de penge, og det er hos bankkunderne.
Vil SF lave et system, hvor danske bankkunder fremover skal betale eksempelvis højere gebyrer og højere renter, fordi de danske banker bliver omfattet af en afviklingsmekanisme i euroregi, som man skal betale ind til for f.eks. at redde nødlidende banker eller rydde op efter nødlidende banker i Sydeuropa?
Det er jo den konkrete virkelighed.
Det er jo det, papirerne, vi har fået udleveret, om topmødediskussionen handler om.
De handler om, hvorvidt man skal lave et system for afvikling af nødlidende banker med en fælles bankafviklingsfond, hvis finansiering påhviler de banker, som er underlagt det fælles banktilsyn, herunder de danske banker, hvis Danmark er med.
Hvor skaffer de danske banker deres penge fra?
Det gør de fra bankkunderne.
Så den regning, som SF her er i gang med at udskrive til de danske banker, ender hos de danske bankkunder, som skal finansiere oprydningen efter det sydeuropæiske økonomiske morads.
Det er jo i virkeligheden enden på det, SF's ordfører her står og siger.
Jens Joel (S), 2012-12-12:
Jeg ved ikke, om jeg selv fik gjort det klart, men jeg hørte i hvert fald statsministeren gøre det rimelig klart, at det jo lige præcis er en af grundene til, at vi ikke endnu siger, om Danmark skal være med eller ikke med i en bankunion.
Det er, fordi vi endnu ikke kender detaljerne i, hvordan en given oprydningsmekanisme, om man vil, skal sættes sammen.
Og det er meget, meget vigtigt for os, at rettigheder og pligter følges ad i forhold til det her tilsyn.
Det vil selvfølgelig også være vigtigt for Socialdemokraterne og for regeringen, at der er en ordentlig balance, men før vi har det endelige setup, er det meget svært at vurdere, om det er noget, der er rimeligt, om det er noget, der er i dansk interesse.
Lykke Friis (V), 2012-12-12:
Jeg synes nu, at vi er ret specifikke, med hensyn til hvad vi helt overordnet mener.
Som jeg også sagde i min tale: Ja, vi synes, at euroen skal stabiliseres, og det kræver yderligere integrationstiltag.
Med hensyn til det specifikke, som hr. Nikolaj Villumsen så spørger mig om, vedrørende forsvarspolitik kan jeg da godt oplyse, at Venstre stadig går ind for, at forsvarsforbeholdet skal ophæves; det gør vi.
Vi støtter også, hvad der står i Lissabontraktaten, men mig bekendt står der ikke i Lissabontraktaten, at man ikke længere skal have et nationalt forsvar.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-12:
Tak, formand.
Hr. Jens Joel har været inde på det her med, at deltagelse i det her system med en bankunion og et banktilsyn skal bero på, at man har rettigheder og pligter, og at de går hånd i hånd.
Se, en del af det, man arbejder med, er jo, at man også laver et system for afvikling af nødlidende banker, og at man skal have en fælles bankafviklingsfond.
Så er spørgsmålet jo til Socialdemokratiet: Er man tilhænger af, at der bliver lavet et system, hvor bankkunderne i danske banker skal finansiere oprydningen efter nødlidende banker i Sydeuropa?
Nu har Danmark valgt ikke at være med i euroen.
Venstre kan have det synspunkt, at det er en forkert beslutning, den danske befolkning har truffet, og Venstre kan ønske Danmark med i euroen.
Det er jo fair nok.
Dansk Folkeparti ønsker, at vi bevarer vores krone og ikke har euro.
Men det er altså situationen.
Så laver eurolandene noget, der er nødvendigt for dem for at få deres valuta til at fungere.
Hvis de nu laver et banktilsyn, der betyder, at man fra centralt hold, uanset om det i Frankfurt eller Paris, kan beslutte at lukke en bank, mener fru Lykke Friis og Venstre så, at sådan et system bør Danmark tilslutte sig, være en del af, så man også i det forum vil kunne beslutte at lukke en dansk bank?
Lykke Friis (V), 2012-12-12:
Nu forstår jeg det sådan, at det kan være, at tilsynsrådet kommer til at placere sig i Paris, men lad det nu ligge.
Det afhænger selvfølgelig af de endegyldige forhandlinger.
Men det er fuldstændig korrekt bemærket, at vi netop bruger formuleringen så tæt på kernen som overhovedet muligt.
Det gør vi naturligvis, for der kan jo godt ske ting under forhandlingsprocessen, som vi siger at vi simpelt hen ikke støtter.
Jeg kan da godt se mange ting, for nu at være endnu mere konkret, i Van Rompuy-rapporten og også i Barrosorapporten, som vi er skeptiske over for.
Det gælder også noget af det, der har været fremme i forbindelse med eurobonds.
Det siger vi også klart fra over for.
Så derfor bliver man selvfølgelig nødt til have en overordnet målsætning som et politisk parti, altså her, at man ønsker at placere sig så tæt på den her udvikling som overhovedet muligt, men man har selvfølgelig også mulighed for at præcisere, hvor man mener at der er nogle smertegrænser.
Det er jo præcis også derfor, vi har sagt: Lad os nu sætte os ned, når vi får den her tidsplan, og så også blive enige om, hvad de danske prioriteter skal være.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-12:
Tak for det, formand.
Fru Lykke Friis siger, at det er Venstres position at bringe Danmark så tæt på kernen af EU som overhovedet muligt.
Betyder det også, at det set fra Venstres side er det rigtige at gøre at lave et system, hvor en dansk bank kan besluttes lukket fra Frankfurt af det banktilsyn, man så i fællesskab laver?
Betyder det, at hvis man når dertil, at det er det, man finder ud af vil være det rigtigste, og hvis vi skal være med så tæt på kernen som overhovedet muligt, så bør Danmark egentlig også etablere det system, at det er fra Frankfurt, man i givet fald beslutter, om man vil lukke en dansk bank?
Man kan sige, at der er alle mulige mellemstationer i de forhandlinger, der nu kommer, og forskellige måder, man forsøger at tackle tingene på, men hvis Venstre mener, at vi skal gå så langt som overhovedet muligt og de andre etablerer et sådant system, skal Danmark så være med i det forstået på den måde, at man så fra Frankfurt kan beslutte at lukke en dansk bank?
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-12-12:
Det, som bare er lidt svært at få på banen, synes jeg, er, hvad Venstre egentlig mener.
Altså, hvis det, der står i Lissabontraktaten om et forpligtende forsvarssamarbejde er meget vidtgående og noget, der gør, at man ikke kan udnævne en person som spidskandidat til europaparlamentsvalget, når han går ind for det, er det jo lidt svært at have en debat om det lige præcis meget vidtgående forslag, der er på bordet her.
Men kunne Venstre ikke bare sige, hvad man mener om en fælles arbejdsmarkedspolitik, en fælles skattepolitik, som det bliver foreslået af Van Rompuy?
Hvad mener Venstre om, at der skal være en finanszar, sådan som tyskerne har foreslået det, der skal gribe ind i landenes finanspolitik?
Venstre kunne jo melde noget ud og gribe chancen for at mene noget om det i dag.
Tak for ordet, og tak til Venstres ordfører.
Det er jo rigtig godt at høre, at Venstre vil kæmpe for, at danske DJØF'ere fortsat kan være ansat i Bruxelles.
Jeg kan også høre, at Venstre ønsker en debat.
Nu kræver det jo, for at man kan debattere, at man ved, at folk siger, hvad de mener.
Det er jo så dér, hvor jeg synes det er lidt spændende, hvad Venstre faktisk mener.
Altså, på Venstres landsmøde kunne man jo høre, at det var meget forbudt, når Jens Rohde – det var faktisk så forbudt, at han ikke kunne blive spidskandidat til europarlamentsvalget – sagde, at EU skulle have et forpligtende forsvarssamarbejde.
Jeg vil bare høre Venstres ordfører, om det her forbud mod at gå ind for et forpligtende forsvarssamarbejde i EU betyder, at Venstre har droppet sit ønske om at afskaffe forsvarsforbeholdet.
Det er jo sådan, at det i Lissabontraktaten jo står klart og tydeligt, at man skal have et forpligtende samarbejde, og hvis vi i Danmark afskaffer vores forbehold, bliver vi jo en del af det.
Lykke Friis (V), 2012-12-12:
Jeg vil godt lige anholde den der sådan lidt polemiske introduktion med, at vi vil kæmpe for DJØF'ere.
Jeg går ud fra, at vi sådan set er enige om, at det er ret vigtigt, at Danmark – når vi nu har besluttet os for at være medlem af Den Europæiske Union – også har danskere i Kommissionen, der så naturligvis ikke forsvarer danske interesser, men som kan være med til at udlægge teksten, f.eks. med hensyn til hvad den danske model går ud på.
Jeg går også ud fra, at vi er enige om – når vi nu er medlem af EU – at det er meget smart, at den danske statsminister, eller hvem det nu måtte være, har lyst til at tale det danske sprog.
Det går jeg sådan set bare som en selvfølge ud fra at vi er enige om.
Der er ikke noget, der er forbudt i Venstre.
Det er fint, at man har synspunkter.
Det, der bare var pointen med hensyn til det specifikke, var, at det også er vigtigt, at vi der forholder os til, hvor EU's debat er henne lige nu.
Det var der, hvor Junglebogsprincippet kom på banen.
Det, vi diskuterer nu, er jo præcis en meget, meget vidtgående dagsorden, som jeg også har redegjort for, men den indeholder bare ikke også alle de andre emner om forsvarspolitik, turisme og alle mulige andre ting.
Jeg vil lige anholde, at vi ikke skulle respektere euroforbeholdet.
Vi går ind i den her proces i respekt for euroforbeholdet.
Det er jo også derfor, jeg i min tale sagde, at det endelige opgør om, hvor Danmark skal placere sig, får vi først, når vi har den nye traktat.
Indtil da vil det naturligvis være sådan, at den danske regering støttet af os forhandler på baggrund af et mandat, hvor man respekterer euroforbeholdet.
Med hensyn til specifikke spørgsmål har vi jo også meget, meget klart sagt på adskillige europaudvalgsmøder, at vi mener, at rettigheder og pligter skal følges ad.
Så hvis ikke Danmark har nogen mulighed for at få indflydelse på de beslutninger, der skal træffes om et banktilsyn, og de radikale beslutninger om at trække stikket til en dansk bank, så kan vi selvfølgelig ikke støtte det.
Der skal være den rette balance mellem rettigheder og pligter.
Merete Riisager (LA), 2012-12-12:
For det første vil jeg gerne give Venstre ros for at melde nogle ting klart ud.
Det overgår i hvert fald langt regeringen i klarhed.
Men når det så er sagt, er det jo heller ikke mere klart end som så.
Det står klart, at i hvert fald fru Lykke Friis gerne vil ind euroen, når støvet har lagt sig – hvad det så end betyder, og jeg gad vide, hvornår støvet så har lagt sig – og på nuværende tidspunkt gerne vil langt ind i euroen.
Fru Lykke Friis taler meget om det indre marked, men det indre marked er jo periferien af EU.
Euroen er centrum.
Det indre marked er vi jo en del af, så hvorfor ser fru Lykke Friis det som så attraktivt at træde ind i denne dysfunktionelle eurozone?
Jens Joel (S), 2012-12-12:
Jeg synes, at hr. Nikolaj Villumsen her blander årsag og virkning lidt sammen.
Det, der er sagen her, og det, der var en af grundene til, at Socialdemokraterne og regeringen syntes, at det var vigtigt, at vi kom med i finanspagten, er det faktum, at vores økonomi via vores fastkurspolitik hænger sammen med euroen og med euroens skæbne.
Når det nu er sådan, kan der jo så også godt være tiltag som f.eks. finanspagten, som vi har en soleklar interesse i at gå med i, fordi vil under alle omstændigheder vil blive påvirket af det, der vil ske i den gruppe af lande, som har finanspagten.
Men det er jo ikke det samme, som at vi ikke faktisk var meget opmærksomme på at forhandle os frem til en finanspagt, hvor man kunne træde ind som ikkeeuoland, præcis som at vi i disse dage og i disse timer forhandler om et banktilsyn, som gør, at der er en balance mellem dem, der er med i euroen, og dem, der ikke er med i euroen. ,
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-12-12:
Økonomiministeren siger eksempelvis: »Vi har gjort os meget umage for at placere os som det 18. land i euroen.
Det skyldes dels, at vi har en fastkurs over for euroen, og dels at vi som et af de første lande ratificerede finanspagten.«
Altså, da vi fik at vide, at vi skulle ratificere finanspagten uden at spørge befolkningen – og der var der jo mange partier her i Folketinget, der var imod – så sagde man, at det skete med respekt for det danske euroforbehold.
Synes den socialdemokratiske ordfører ærlig talt ikke, at man burde spørge befolkningen, før man gør Danmark til det 18. euroland?
Jens Joel (S), 2012-12-12:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er fuldstændig på linje med økonomi- og indenrigsministeren og statsministeren, når de konstaterer, at vi er meget tæt bundet til euroen.
Når vi har en fastkurspolitik, som betyder, at alt, hvad der sker i eurolandene og i eurozonen, også har konsekvenser for os, er vi i realiteten også et meget langt stykke af vejen nødt til at følge de samme økonomiske principper, som de følger i eurozonen.
Det er helt klart i Danmarks interesse.
Og det er mere end noget andet en konstatering; det ikke sådan en politisk vi ville ønske at vi var-holdning.
Det er en konstatering af, at vi, hvis vi skal gøre noget godt for dansk økonomi, så må erkende, at det jo er linket til det.
Og jeg har ikke hørt, at der i Folketinget skulle være interesse for at ophæve den fastkurspolitik, som jo i virkeligheden er det, der gør den her sammenhæng så stærk.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-12-12:
Tak for ordet, og tak til den socialdemokratiske ordfører, hr. Jens Joel.
Er Socialdemokraterne enige med statsministeren og økonomiministeren i, at Danmark er det 18. euroland, sådan som statsministeren sagde det i dag på europaudvalgsmødet, og sådan som økonomiministeren udtalte til Jyllands-Posten i går?
Og når nu regeringen går ud og melder det ud, mener Socialdemokraterne så ikke, at danskerne bør spørges om, hvorvidt de ønsker, at man skal være det 18. euroland?
Lykke Friis (V), 2012-12-12:
Helt overordnet drejer de her nye spilleregler sig jo om at undgå den situation, som ligger i spørgsmålet, altså at man skal ud og hjælpe nogle lande, fordi de ikke har overholdt de basale spilleregler.
Det er derfor, at man netop går ind og strammer spillereglerne.
Men i Venstre har vi den holdning til det europæiske samarbejde og solidaritet, at det har der altid været.
Det er der også med strukturfondene.
Så det er ikke sådan, at vi fra starten af siger, at det er fuldstændig umuligt at forestille sig, at Danmark vil være villig til i situationer at hjælpe lande.
Det ser vi jo så også allerede nu med det, den danske regering mig bekendt har sagt om IMF-lån til nogle af eurolandene.
Det gør vi jo allerede i dag.
Men dermed er jo ikke sagt, at vi underskriver en blankocheck.
Vi siger netop specifikt, at målet er, at vi kan tilslutte os.
Men det afhænger da så sandelig af, hvordan det bliver skruet sammen, og her har jeg jo allerede klart sagt, at vi overhovedet ikke forestiller os at kunne sige ja til eurobonds.
Merete Riisager (LA), 2012-12-12:
Jeg hørte nemlig ved en tidligere lejlighed, at ordføreren havde udtalt til en avis, at EU-solidaritet ikke er fremmed for Venstre.
Nu antager EU-solidaritet jo mange forskellige former: eurobonds, eurobudget, bankunion.
Der er mange forskellige måder at betale på.
Er ordføreren stadig væk positiv over for det med at være solidarisk med pengepungen?
Lykke Friis (V), 2012-12-12:
Når byggestøvet har lagt sig.
Det er selvfølgelig en metafor, men jeg kan jo ikke vide, hvornår den nye traktat måtte være færdigforhandlet.
Vi ved, at processen går i gang i slutningen af 2014, og så kan ordføreren, lige så meget som jeg kan, spekulere over det, men det kunne jo så godt være i 2015 eller 2016, at vi står over for den beslutning.
Det være sagt som indledning.
Så synes jeg altså også, det er vigtigt, at man som politisk parti kommer med bud på, i hvilke retninger der skal gås.
Det har vi gjort, og jeg kvitterer for rosen.
Vi synes, at det er den vej, vi skal.
Når de andre lande bevæger sig videre, vel at mærke på en måde, som vi overordnet synes er en god idé, for man får stabiliseret euroen, så forholder vi os til det og siger, at det sådan set er den vej, vi gerne vil.
Med hensyn til det indre marked må jeg altså bare sige, at hvis andre lande vælger at gå videre, og det går jeg ud fra at de gør, påvirker det altså også vores muligheder for at kæmpe for en liberalisering af f.eks. serviceydelserne, hvilket samlet set vil give en voldsom vækst på europæisk plan.
Lars Barfoed (KF), 2012-12-12:
Jeg ved ikke, hvad det er for et hul, som fru Merete Riisager mener at man graver foran sig.
For mig at se
har der været masser af huller og bump på vejen, men det, man er i gang med, når vi taler om et fælles banktilsyn, er jo at sikre stabiliteten i den finansielle sektor i Europa.
Der kan man jo ikke bare sammenligne os med Storbritannien.
Vi har jo besluttet at binde den danske valuta, kronen, op på euroen, og medmindre Liberal Alliance – og det ville være en sensation, hvis Liberal Alliance har den opfattelse –
ønsker, at vi skal frigøre os valutapolitisk fra euroen, kan man ikke med nogen fornuft hævde, at vi kan isolere os fra eurolandene.
Vi har nemlig et skæbnefællesskab med dem, fordi vi har bundet vores krone op på deres kursudvikling.