runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-04-18:
Jeg vil meget gerne anerkende hr. Søren Søndergaards indsats med hensyn til nedsættelsen af PET-kommissionen.
Man kunne måske godt ønske sig, at hr. Søren Søndergaard stadig havde været medlem af Enhedslistens folketingsgruppe, for så havde vi måske nået et andet resultat.
Det, som bekymrer mig med hensyn til den vedtagelse, Enhedslisten laver sammen med regeringen – bare for at sige det fuldstændig, som det er – er for det første den manglende interesse for den mundtlige del.
Det er sådan set hovedårsagen til, at jeg er bekymret.
Det andet er, at man så sætter en enkeltperson til at sidde at undersøge det, der kan være tvivlsspørgsmål, og der er ikke rigtig nogen at tage diskussionen om det med, og endelig synes jeg også, at vi er nødt til at se på, hvad der kommer ud af det her med de to forudsætninger.
Jeg vil sige til fru Pernille Skipper, at jeg godt tror, at vi kan forudse det: Til efteråret har vi en undersøgelse, der viser, at der ikke var noget at komme efter, for det er sådan set det, regeringen gerne vil have at vi får.
Det har man lavet et så snævert mandat for, at man sådan set ikke kan finde ud af særlig meget, og derfor sker der ikke noget.
Man kan jo næppe tage tingene op af makulatoren så at sige.
Pernille Skipper (EL), 2012-04-18:
Jeg skal gøre det kort.
Ordføreren siger jo, at nu er jeg blevet snørret, vi i Enhedslisten er blevet snørret, men noget tyder på, at vi ville være blevet snørret, hvis vi havde indgået en aftale med de borgerlige partier, fordi vi øjensynligt har nogle vidt forskellige opfattelser af, hvad der er nødvendigt.
Så vil hr. Simon Emil Ammitzbøll for det første bekræfte, at det, man er i gang med at gøre, når man i sit forslag til vedtagelse skriver, at der skal være mulighed for vidneafhøringer, er at lave en undersøgelseskommission, altså noget, som vi alle sammen tidligere har sagt at vi ikke ville?
Vil hr. Simon Emil Ammitzbøll dernæst også for god ordens skyld, når Enhedslisten nu så bliver beskyldt for at ville lukke ned for det her, lige bekræfte, at det er Enhedslisten, der siden midten af 1990'erne har kæmpet for mere åbenhed omkring PET, at det er Enhedslisten, der har kæmpet for, at PET-kommissionen skulle nedsættes, og at det er Enhedslisten, der igen kæmper for det?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-04-18:
Jeg synes, det er vigtigt at huske, hvilken historisk kontekst det er, vi diskuterer det her i.
Europarådet vedtog i 2006 en resolution, 1481, om kommunismens forbrydelser, som netop var udtryk for opmærksomhed på og anerkendelse af, at alle basale demokratiske rettigheder har været overtrådt i de kommunistiske regimer.
I mange af dem har der endda været koncentrationslejre; tortur har været udbredt; ytringsfrihed har ikke eksisteret, og politisk pluralisme har været en saga blot.
Jeg nævner det, bare for at vi ved, hvad det egentlig er for en historisk ramme, vi taler i.
Så har der været rejst forskellige former for tvivl om, hvordan tingene er foregået efter Murens fald i 1989.
Om den er blevet overholdt fuldstændigt, er der tvivl om.
Og jeg går ud fra, at alle partier er enige om, at der er en form for tvivl, for ellers ville alle partier i Folketinget vel ikke stå bag forskellige former for vedtagelser, der på den ene eller den anden måde lægger op til, at tingene skal undersøges.
Det har også været fremme af forskellige forskere, at der er en række ting, som er blevet slettet, der ikke burde være blevet slettet, bl.a. under hensyntagen til den historiske interesse, herunder ikke alene diskussionen om hr. Ole Sohn, men også hans forgængere som formænd for Danmark Kommunistiske Parti, Jørgen Jensen og Knud Jespersen.
Hvad skete der egentlig i 1990'erne?
Var man lidt for hurtig med slettelakken; var man lidt for hurtig med makulatoren; var man lidt for optaget af at få det hele på plads, efter at Lund-kommissionen den 1. februar 1994 var blevet nedsat i Norge?
Det ved jeg ikke, og jeg har sådan set ikke tænkt mig at gå ind i konspirationsteorier.
Men der er opstået en berettiget tvivl om, hvorvidt tingene er foregået helt som de skulle, og derfor er det på sin plads, at vi får undersøgt det.
Jeg medgiver fuldstændig, som den radikale ordfører, hr. Jeppe Mikkelsen, var inde på, at der selvfølgelig også er nogle retssikkerhedsmæssige hensyn, og at der er en balance imellem hensyn, som godt kan være modstridende på visse punkter.
Men det må vi tage med, når vi har store forbrydelser – hvis det ellers er det, der er tale om – men i hvert fald, når der er tale om ting, der handler om Danmarks selvstændighed, om demokratiets overlevelse og selvfølgelig om enkeltpersoners retssikkerhed.
Selvfølgelig er der nogle ting, vi der skal overveje.
Endelig vil jeg sige, at det ærgrer mig sådan – ikke at fru Pernille Skipper ikke har fået kringle, eller hvad det var, der pludselig blev temaet – men det ærgrer mig, at Enhedslisten efter min bedste overbevisning er blevet taget ved næsen af regeringen, hvis ordførere vi også kan høre ikke har nogen interesse i at få det her undersøgt til bunds.
Regeringens ordførere er jo sure over det, vi skal gøre her.
Det lyste jo ud af både hr. Holger K. Nielsens og hr. Ole Hækkerups tale.
Pernille Skipper (EL), 2012-04-18:
Enhedslisten har ikke på noget tidspunkt ønsket at få en historiker med i den her undersøgelse, og jeg skal sige, hvorfor vi ikke har det.
Hvis der skal laves en historisk vurdering af noget, og man står med et stykke papir, en mappe eller noget andet materiale foran sig og man skal se på, om det her er noget, der historisk har relevans, så er det noget, som det vil være historikerens fornemste opgave at kunne vurdere, og som historikeren selvfølgelig også vil være bedre til at kunne vurdere end juristen.
Men de mapper er væk, og derfor er der ikke noget, historikeren kan vurdere her.
Men hvis det er sådan, at det er hr. Peter Skaarups ønske, at vi skal kigge nærmere på arkivlovgivningen, altså at vi måske skal sørge for, at der er en historiker, en arkivar, med inde over, når man skal vurdere det hos PET, så vil vi være meget åbne over for at lave nogle regler, der kan sikre det for fremtiden.
Der vil jeg da også sige, at det, som vi generelt skal huske i den her debat, er, at der skal være meget mere åbenhed og meget mere kontrol med hensyn til vores efterretningstjeneste, hvis vi i fremtiden skal forhindre, at sådan noget som det her sker, og det håber jeg da at hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti vil være med til at se på til efteråret.
Peter Skaarup (DF), 2012-04-18:
Nu vil jeg citere en historiker, som faktisk har kommenteret den aftale, som Enhedslisten har lavet med regeringen – eller hvad man nu kan kalde den, for der er jo ikke rigtig noget på skrift om det, og det er i øvrigt også en anden ting, som man skal huske på at få helt på plads – og som her den 17. april siger til Jyllands-Posten: »Jura og historie er pærer og æbler.
Noget, der juridisk er acceptabelt, kan for historikere være uacceptabelt«.
Ergo kan det, at en regering eller nogle embedsmænd har sagt o.k. til at slette noget, der juridisk er efter bogen, jo efter historikernes mening godt være noget, der er dybt kritisabelt, og også det, at man ikke har overført det pågældende materiale til Rigsarkivet, f.eks. det materiale, der vedrører den tidligere statsminister, Anker Jørgensen, eller det materiale, der vedrører den nuværende erhvervs- og vækstminister, som har et forklaringsproblem.
Og det er i øvrigt også noget, som man fra Rigsarkivets side kritiserer.
For det, som man i virkeligheden havde stillet i udsigt, og det, som vi var nogle stykker der forhandlede om – altså Venstre, Konservative, Liberal Alliance, Enhedslisten og Dansk Folkeparti – har vi ikke fået.
Det er jo det, der er problemet.
Så spørgsmålet er: Vil man efterfølgende bede om, at der bliver lavet en historisk undersøgelse?
Eller hvor er vi henne med hensyn til Enhedslistens ønsker?
Pernille Skipper (EL), 2012-04-18:
Jeg tror, jeg skal starte med at bede justitsministeren om, at han snart vil invitere på kringle, for der bliver talt så utrolig meget om kringle, at jeg faktisk føler mig lidt snydt, fordi jeg ikke har fået noget af den.
Når det kommer til hr. Peter Skaarups spørgsmål om, hvorfor der ikke er en historiker med i det her, vil jeg sige, at jeg jo sagtens kan se, når man har det element af problematikken for øje, der handler om, at der altså er noget materiale, der er blevet slettet, selv om det øjensynligt skulle have været overført til Rigsarkivet, at en historiker selvfølgelig, hvad angår vurderingen af, om det her materiale er historisk relevant eller ej, så ville være bedre til at vurdere dette spørgsmål, end en jurist ville være.
Men nu er det sådan, at dette materiale ikke længere findes, så denne historiker ville i så fald have meget lidt at lave.
Peter Skaarup (DF), 2012-04-18:
Vi overvejer i Dansk Folkeparti at tilbyde Enhedslistens folketingsmedlemmer en kursusrække om det at være støtteparti for en regering, og jeg vil sige, at det allerførste, der ville blive sagt på sådan et kursus, hvis det blev holdt og man fra Enhedslistens side valgte at deltage, var: Pas på, når der bliver inviteret til kaffe og kringle i Justitsministeriet, for så er der fare på færde!
For hvad var det, der kom ud af den aftale, der blev lavet i mandags?
Ja, det, der kom ud af det, var, at der nu vil blive lavet en udredning af en jurist på det her område, hvor der er brug for nogle klare svar.
Der kan det godt være, at det vil være sådan, at en jurist vil kunne finde ud af at komme med nogle svar, men vil det være noget, der vil blive mere klart?
Vil det blive nogle svar, som vil kunne tilfredsstille forskerne, og som vil kunne tilfredsstille borgerne?
Nej, det vil ikke ske, og der er vi, vil jeg sige til fru Pernille Skipper, så nødt til at have vide af Enhedslisten: Hvorfor skal det ikke være sådan, at der er nogen historiker og nogen forsker, der skal være med til at undersøge de ting, da det jo dybest set handler om nogle ting, der er af historisk interesse for den danske befolkning?
Hvorfor er de udelukket fra at være med?
Hvorfor skal der sidde en jurist, som ikke har forstand på politik og ikke har forstand på historie?
Pernille Skipper (EL), 2012-04-18:
Lige meget hvordan man fra Venstres side vender og drejer det, vil der være tale om en undersøgelseskommission, hvis der er behov for at afhøre vidner.
Den vil skulle ledes af en dommer, hvis der skal afhøres vidner, så det vil være en undersøgelseskommission.
Jeg har haft den opfattelse, at der var enighed i Folketinget om, at vi havde brug for en hurtig undersøgelse og ikke en langsommelig kommission.
Fra Enhedslistens side har vi det sådan, at vi gerne vil se, om det er nødvendigt, når vi får den undersøgelse eller redegørelse, der kommer til efteråret.
Hr. Karsten Lauritzen har så talt meget om den gode mad, man får ovre i Justitsministeriet.
Jeg vil gerne vide, hvad der er på menuen, når hr. Karsten Lauritzen er ovre at besøge justitsministeren, for det lyder da godt.
Enhedslisten har fået præcis det, vi gerne vil have.
Vi vil have en undersøgelse af det her og ikke en kommission, der skal arbejde i lang tid.
Hvis det er det, hr. Karsten Lauritzen har ønsket, har der desværre nok aldrig været nogen enighed.
Karsten Lauritzen (V), 2012-04-18:
Det er der netop ikke tale om.
Vi ønsker ikke, at der skal gå år, før den her sag er opklaret; vi ønsker, der skal gå måneder.
Der er mulighed for at nedsætte en undersøgelse under lov om undersøgelseskommissioner, som ikke er en undersøgelseskommission, men som er en jurist – det kan være en advokat – der har mulighed for at bede folk om frivilligt at møde op og svare under vidneansvar.
I øvrigt kan man, hvis man vil indkalde folk, gøre det gennem Københavns Byret.
Det er den måde, vi kan få svar på, hvad der er op og ned i den her sag.
Keld Albrechtsen skriver det i Politiken: Der skal være mulighed for at spørge folk og snakke med folk.
Faktum er, vil jeg sige til fru Pernille Skipper, at fru Pernille Skipper, hr. Per Clausen, Enhedslisten har ladet sig besnære af den gode fortæring i Justitsministeriet og justitsministerens ord om, at det her skal undersøges til bunds.
Der er så vid forskel på, hvad man har fået.
Enhedslisten tror, man har fået en uvildig undersøgelse, men vi kan nu se, at man har fået en udredning, og hvis vi ser på det, justitsministeren har sagt i Berlingske, er det kun af skriftligt materiale, som man aldrig nogensinde – med Keld Albrechtsens ord – kommer til bunds i.
Pernille Skipper (EL), 2012-04-18:
Jeg ved ikke, hvad man kommer frem til med den her undersøgelse.
Hvis jeg havde det svar, ville den ikke være nødvendig.
Men jeg vil sige, at den kan komme nogle af de her spørgsmål og nogle svar på dem nærmere, også en skriftlig undersøgelse kan komme det nærmere.
Det er klart, at når vi kommer til efteråret, og arbejdet er færdigt, må vi se, om vi har fået de svar, der er behov for, eller om vi tror, der kan findes flere ved at nedsætte en undersøgelseskommission, som jeg kan høre har været det, hr. Karsten Lauritzen og resten af oppositionen har ønsket.
For vores vedkommende vil vi gerne have det her nærmere afklaret ret hurtigt, før man eventuelt tager skridtet at sætte – og jeg minder om – endnu en undersøgelseskommission vedrørende PET i gang.
Karsten Lauritzen (V), 2012-04-18:
Enhedslisten giver jo udtryk for, at de ønsker at få undersøgt det her i dybden.
Der har så været en enighed, som afspejlet i forespørgerne bag denne forespørgsel, men den enighed er jo ophørt, qua at Enhedslisten har lavet en aftale med regeringen om det forslag til vedtagelse, som lige er blevet runddelt.
I den står der ikke undersøgelse nogen steder; der står udredning.
Hvis man kigger på, hvad justitsministeren siger i dag til Berlingske, skal det alene og alene ske på baggrund af skriftligt materiale.
Der er ikke nogen, der skal snakkes med, der er ikke nogen, der skal afhøres, der er ikke nogen, der skal ringes til.
Det handler som sagt om en bekymring fra Enhedslistens side om slettet skriftligt materiale.
Hvordan forestiller Enhedslisten sig, at den aftale med regeringen om en udredning – ikke en undersøgelse, men en udredning, der står ikke engang en uvildig udredning – skal føre nogen som helst steder hen, når man alene skal kigge på det skriftlige materiale, som justitsministeren har redegjort for og er citeret for i Berlingske?
Det vigtige materiale er jo slettet.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-04-18:
Jeg har heller ikke noget svar.
Jeg lever op til hr. Simon Emil Ammitzbølls forventninger.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-18:
I forhold til hr. Frank Aaens, hvad skal vi sige, opponeren med hensyn til de 17 mia. kr. vil jeg sige, at der jo er fuldstændig faste regler for, hvordan vi kan gå ind og byde på de her ejendomme, og det vil sige, at vi ikke kan gå ind og overbyde, og at vi ikke kan gå ind og give en pris for det, som ikke er blevet vurderet korrekt.
Det vil jo også være sådan, at staten, den dag vi forhåbentlig får solgt de her ejendomme igen, så vil kunne få 25 pct. af merværdien i forhold til den del af overskuddet, der kommer ind.
Så jeg vil sige, at vi som stat hverken kan eller bør gå ud og agere på ejendomsmarkedet, uden at det, vi gør, er lovmedholdeligt.
Thomas Jensen (S), 2012-04-18:
Ellers vil jeg sige, at harmoniseringerne jo også dækker over, at der er en lang række af priserne, som forbliver uændret, og at man regulerer op til et niveau, hvor en lang række af priserne ligger, og på den måde sker der ikke for den almindelige bilkøber en ændring i afgiften.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-04-18:
Vi synes jo sådan set i Dansk Folkeparti, at det kan være fornuftigt nok, at man laver en udligning af priserne og prøver på at harmonisere dem, så det bliver mere simpelt for borgerne at finde ud af det, men hvorfor er det, at man kun tager den højeste fællesnævner?
Det her forslag giver jo et provenu på 44,6 mio. kr.
Hvorfor er det, at man ikke har sørget for at holde det udgiftsneutralt, så der var nogle priser, der kunne stige, mens andre kunne falde, når man laver den her harmonisering?
Som opfølgning på det sidste spørgsmål vil jeg sige, at jeg godt kan forstå, hr. Kristian Pihl Lorentzen ikke brugte rigtig meget tid på at fortælle om de steder, hvor prisen bliver sat ned, for det er der faktisk ikke ret mange steder at den gør.
Der er kun ét sted, og så er der ellers utrolig mange steder, hvor man sætter prisen op.
Det, jeg gerne vil spørge om, er i forbindelse med prisen på nummerplader på en lille knallert, som stiger fra 90 kr. til 590 kr., for der er jo nogle, der kan huske, da man i Folketinget diskuterede, hvad det skulle koste at få et knallertbevis.
Der blev prisen 420 kr., og det var ordførerens parti en stor modstander af, fordi man syntes, det var urimeligt at pålægge 16-årige, at de skulle betale 420 kr., for det var rigtig mange penge i deres økonomi.
Hvordan hænger det så sammen med, at man nu siger, at prisen på nummerpladen skal stige fra 90 kr. til 590 kr.?
Det er måske ikke så mange penge?
Altså, hvad er logikken i det?
Thomas Jensen (S), 2012-04-18:
Først vil jeg godt lige anholde noget i hr. Kristian Pihl Lorentzens spørgsmål, for det er jo sjovt, at hr. Kristian Pihl Lorentzen kun hæfter sig ved de steder, hvor der sker nogle ændringer i opadgående retning.
Hr. Kristian Pihl Lorentzen hæfter sig jo ikke ved de steder, hvor afgiften bliver fastholdt, og slet ikke ved de nummerplader, hvor der sker en afgiftsfritagelse, f.eks. grænsenummerpladerne.
Hvor de under den borgerlige regering har kostet 250 kr., siger vi, at de bliver gjort gratis.
Så på den måde synes jeg, at hr. Kristian Pihl Lorentzen skulle se sådan lidt nuanceret på de harmoniseringer, vi laver her, og også se lidt mere frisk på forslaget og se, om Venstre ikke kunne støtte det samlede forslag.
Endelig vil jeg sige om afgiften på knallerterne, at jeg synes, det er helt reelt, at en pris på 90 kr. ikke svarer til at kunne betale de omkostninger, der måtte være ved at udlevere pladerne.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-04-18:
Det fik jeg ikke meget svar ud af, men jeg kan forstå på ordføreren, at det er vigtigt at få ensartede priser.
Men det er så i opadgående retning.
Det kunne jo også have været den anden vej, så det var provenuneutralt.
Men det er det så ikke.
Ordføreren var også inde på de små knallerter, og jeg ved, at hr. Thomas Jensen kommer fra en egn, hvor det er rigtig meget brugt at køre på knallert, og det er vigtigt for mange unge at have en knallert, fordi de bor på landet og har langt ind til aktiviteter, til uddannelse osv.
Og derfor vil jeg spørge ordføreren, om han synes, det er en god ting over for de unge, som jo alt andet lige ikke er særlig bemidlede, at de nu skal til at betale 590 kr. for en lillebitte nummerplade til en knallert i stedet for 90 kr. – altså en stigning på 500 kr.
Thomas Jensen (S), 2012-04-18:
Jeg vil sige, at når vi tager f.eks. knallerterne, hvor prisen for pladerne i dag er 90 kr., så er det vist åbenlyst for enhver, at den pris ikke svarer til at betale de omkostninger, der måtte være for at administrere opgaven.
Og derfor er det helt reelt, at der også sker en prisstigning på det område.
Det samme gør sig gældende for papegøjepladerne, som i dag har en pris på 160 kr., og her er det også helt rimeligt, at man sørger for at skrue op, sådan at det, der bliver betalt, svarer til, at man kan dække de omkostninger, der måtte være.
Så samlet set får vi dækket de omkostninger, der er til det her, og vi får gjort afgiftssystemet enklere og priserne mere ensartede.
Jeg vil godt prøve at gentage det, som jeg sagde til Venstres ordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen, nemlig at det jo er sjovt, at ordførerne fra Venstre og Dansk Folkeparti ikke nævner de områder, hvor prisen bliver sat ned, eller hvor der faktisk bliver lavet en afgiftsfritagelse, og det er f.eks. på tillægget for grænsenummerpladerne.
Det bliver fjernet, og det synes jeg også at man ligesom skulle kippe lidt med hatten for, det er da positivt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-04-18:
Jeg kan forstå på hr. Thomas Jensen, at de her stigninger i afgifter og gebyrer skal modsvare administrative omkostninger.
Sådan var det vist, det blev formuleret.
Derfor vil jeg spørge hr. Thomas Jensen: Hvordan kan det så være, at der opstår et nettoprovenu på 15 mio. kr. årligt, når det her er fuldt implementeret?
Og er det ikke i virkeligheden en skattestigning, vi taler om her?
Det andet spørgsmål går på den voldsomme stigning, der er på f.eks. papegøjeplader, der stiger fra 160 kr. til 1.180 kr. – altså en stigning på mange hundrede procent.
Er det noget, der ifølge ordførerens opfattelse vil gøre det lettere at drive en virksomhed, herunder en lille virksomhed med mange papegøjeplader, eller vil det blive sværere og dyrere at drive virksomhed?
Thomas Jensen (S), 2012-04-18:
Det lovforslag, vi behandler i dag, rummer en række tekniske ændringer, der giver færre regler og mindre bureaukrati i den offentlige sektor.
Samtidig forbereder lovforslaget, at opgaven med at registrere køretøjer og håndtere nummerplader kan varetages digitalt af forhandlere, leasingvirksomheder og syns- og omsynsvirksomheder.
Lovforslaget indeholder tre vigtige tiltag.
Det første er en forenkling af priserne for registrering af køretøjer og for nummerplader.
Det andet er at sikre større effektivitet og gennemsigtighed i forhold til registrering af køretøjer og den registreringsafgift, der betales af køretøjerne.
Det tredje er at gøre energiafgifterne mere tidssvarende.
Gennem mange år er priserne for registrering af køretøjer og for nummerplader forblevet uændrede.
Vil en bilejer eksempelvis gerne selv bestemme, hvad der skal stå på nummerpladen, følger prisen for ønskenummerpladen et prisniveau, der blev fastsat tilbage i 1992.
Det er ikke i orden, for det betyder, at priserne for registrering af køretøjer og for nummerplader faktisk er blevet lavere og lavere år for år.
Derfor justerer og forenkler vi med det her lovforslag priserne, så de både bliver tidssvarende og modsvarer de administrative omkostninger, der er forbundet med at registrere et køretøj og håndtere nummerplader.
Det er i den forbindelse vigtigt at understrege, at priserne samlet hæves mindre, end den almindelige prisudvikling er steget.
Bilismen bliver altså ikke stillet ringere end andre transportformer.
I dag er det sådan, at autoriserede nummerpladeoperatører kan registrere og omregistrere ejere og brugere af et køretøj, mens de ikke kan klippe nummerpladerne.
Afmelding og destruktion af nummerpladerne er en sag, som SKATs motorkontor tager sig af.
Det giver nogle bøvlede arbejdsgange for nummerpladeoperatørerne, der både spilder tid og penge.
Derfor sikrer vi med det her lovforslag, at nummerpadeoperatørerne både kan registrere og omregistrere og afmelde et køretøj.
Det betyder foruden en større effektivitet hos nummerpladeoperatørerne, at vi sikrer, at det bliver muligt at opnå de fulde administrative og økonomiske gevinster ved at gøre opgaven digital og lægge den ud til nummerpladeoperatørerne.
For det første gør lovændringen det lettere at gennemskue, hvem der skal betale registreringsafgiften, når ejeren og brugeren af et køretøj ikke er den samme person.
Samtidig skabes der også klare retningslinjer for, hvornår afgiften skal betales.
For det andet sikrer vi, at det fradrag i registreringsafgiften, der gives på grund af en bils sikkerhed, bliver beregnet på en mere nuanceret og tidssvarende måde, end det er tilfældet i dag, hvor man kun tager højde for bilens kollisionssikkerhed.
Med forårspakke 2.0 blev godtgørelsen for energiafgiften gjort mindre.
Det har betydet, at flere virksomheder ikke har kunnet leve op til kravene for brugsregistrering, dog uden at de samtidig er blevet afmeldt registrering hos SKAT.
Det har givet en uoverensstemmelse mellem den gældende lovgivning og praksis, og med det her lovforslag bliver energiafgifterne gjort tidssvarende, så loven og praksis stemmer overens.