runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-02-21:
Ja, men jeg skal da så starte med at beklage, at jeg smiler og forsøger at virke fremkommelig i min gestik.
Jeg er jo i øvrigt godt bekendt med, at det er det talte ord, der gælder, og uanset om jeg smiler eller ikke smiler, mens jeg tager ordet garanti i min mund, vil man efterfølgende kunne slå op i Folketingets forhandlinger, og så tror jeg ikke, det nytter noget, at jeg siger: Men jeg krydsede da ellers fingrene bag ryggen - eller noget andet kropssprogsagtigt.
Derfor skal man jo være varsom med, hvilke ord man bruger, og jeg bruger de ord, jeg bruger, med stor varsomhed, og det er derfor, at jeg siger, at det er regeringens absolutte intention - jeg tror, at det var det, jeg sagde, ja - at de penge, der spares op i år, frigives næste år, selvfølgelig under hensyntagen til en konjunkturmæssig vurdering.
Anderledes kan det jo ikke være.
Altså, vi lægger en politik frem, der hviler på et sæt forudsætninger, bl.a. den forudsætning, at det er klogt lige at dæmpe en lille smule i år, og det er baggrunden for, at vi foreslår, at man skyder 1 krone pr. hundredkroneseddel fra i år til næste år.
Derfor er det vores absolutte intention, at den krone stilles til rådighed næste år.
Sådan er det.
Morten Bødskov (S), 2008-02-21:
Altså, når finansministeren udtaler, at det er den absolutte ambition bag forslaget, og så samtidig kommer med et meget lumsk smil til mig som spørger, så mener jeg virkelig, at der er grund til, at man i politiet, i forsvaret og på uddannelsesstederne bør blive meget, meget nervøs.
Der er jo ikke sikkerhed for, at man på uddannelsesinstitutionerne eller i politiet kan få lov til at bruge de her penge i 2009.
Og det er jo bare det, jeg spørger om, for man kan jo lige så godt fortælle sandheden i stedet for at stå og pakke det ind i forblommede vendinger om, at det som sagt er den absolutte ambition, og at det er målet - nu kommer smilet igen, og det er selvfølgelig meget dejligt, men det dækker jo over noget.
Hvorfor fortæller man ikke bare sandheden, nemlig at det, regeringen lægger op til her, er en besparelse?
Der er ikke nogen garanti for, at de her penge kommer til udbetaling.
Så fortæl dog folk sandheden, som den er, i stedet for at regeringen risikerer at få endnu mere ballade, når folk den 1. januar så finder ud af, at regeringen er løbet fra det løfte, som man her forsøger at sløre som en opsparing, men som de facto er en besparelse.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-02-21:
Altså, jeg har ingen ambition om at lokke nogen til noget.
Jeg tror ikke, at det er den måde, man når resultater på i et ligeværdigt politisk samarbejde.
Der handler det vel om at argumentere og drøfte sin sag.
Jeg kan blot gentage her, hvad jeg har sagt før, og som man også kan læse i det udspil, vi har lagt frem, at der er tale om en opsparing, hvor alle statslige institutioner, altså på alle bevillingsniveauer, udviser en tilbageholdenhed, der skal resultere i, at der skubbes et forbrug svarende til 1 kr. pr. hundredkroneseddel fra det ene år til det næste, og det ligger jo i ordet opsparing, at intentionen selvfølgelig er, at de penge, der spares op den ene dag, kommer til udbetaling den næste og altså flyttes fra det ene bevillingsår til det andet.
Det er den absolutte intention, der gemmer sig bag ordningen her.
Morten Bødskov (S), 2008-02-21:
Nu har vi jo hørt mange udlægninger af den her tvungne opsparing, som jeg tror regeringens officielle udlægning er af det, vi andre faktisk ærligt kalder en besparelse.
Det centrale er jo, at selv om regeringen siger, at hvis man bruger 100 kr., så skal man udskyde forbruget af den sidste krone, som Venstres finansordfører så mageligt beskrev det under debatten, så forsøger man jo sådan at nedtone det lidt.
Sandheden er vel, at det, vi mangler svar på fra finansministerens side, er: Hvis regeringen får lokket Dansk Folkeparti til at acceptere den her såkaldte tvungne opsparing, er der så nogen garanti for, at pengene kan bruges i 2009?
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-02-21:
Jeg prøver denne gang at sige det langsomt.
Jeg har fået nogle mails fra nogle danskere, der undskylder på vegne af Dansk Folkeparti, og dem siger jeg tak til - og ikke mere.
Det kan jeg jo ikke forhindre dem i at gøre.
Selvstyrekommissionen er ved afslutningen af sit arbejde.
Så har den samlede Selvstyrekommission med undtagelse af hr. Søren Espersen konfirmeret aftalen.
Det er derfor, at jeg taler om, at der ligger en aftale.
Søren Espersen (DF), 2008-02-21:
Først til det om Selvstyrekommissionen: Nej, der er ikke truffet en færdig aftale.
Hvis der var det, hvorfor forestår der så stadig væk 2-3 møder i forskellige udvalg?
Der ligger ikke nogen aftale.
Jeg vil gerne lige have den misforståelse ryddet af vejen.
Det gør der altså ikke.
Vi har forelagt vores mindretalsudtalelse, som jeg havde planlagt, og nu går vi i gang med en frisk start, og jeg tror, at det bliver nogle spændende og hårde forhandlinger.
Vi finder os ikke i det, der ligger.
Må jeg så godt lige sige, at jeg da altid godt vil sige undskyld, hvis jeg føler, at der er grund til at sige undskyld.
Men hvad er det, jeg skal sige undskyld for?
Jeg vil altså ikke sige undskyld, fordi jeg ikke er politisk enig med hr. Lars-Emil Johansen.
Jeg vil ikke sige, at de direkte undskylder, at det er hr. Lars-Emil Johansen, der står her på talerstolen i Folketinget, men det er noget, der ligner.
Jeg vil bare gerne vide: Hvad er det præcis, hr. Lars-Emil Johansen synes Dansk Folkeparti har grund til at undskylde for?
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-02-21:
Til spørgsmålet om Selvstyrekommissionen: Jeg sagde, at Selvstyrekommissionen er enige med undtagelse af Dansk Folkeparti.
Alle partier med undtagelse af Dansk Folkeparti er enige, og det er et faktum.
Der er indgået en aftale, og alle er enige med undtagelse af Dansk Folkeparti.
Selvstyrekommissionen har faktisk haft dette spørgsmål, som arbejdsgruppen om økonomien lagde op til, til drøftelse og konfirmerede det.
Der udestår så nogle teknikaliteter, der kigges nærmere på.
Derfor er der ikke for mig noget med en bjørn, der bliver solgt, før den er blevet skudt.
Jeg taler om en bjørn, der blev nedlagt allerede ved kommissionens møde sidste sommer.
Til spørgsmålet om, hvad Dansk Folkeparti har at undskylde over for Grønland: Det må Dansk Folkeparti selv finde ud af.
Jeg er ikke af den natur, der beder om en undskyldning.
Det er Dansk Folkeparti, der er ansvarlig over for, hvad Dansk Folkeparti har sagt om Grønland.
Det er dem, jeg har sagt tak til.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-02-21:
Jamen jeg ved slet ikke, hvad det er for et efterslæb, der tales om.
Jeg er ikke bekendt med, at der skulle være noget efterslæb, og derfor kan jeg jo ikke have noget synspunkt med hensyn til det. Hvad jeg er bekendt med er, at hvis man kigger i statistikken, vil man se, at hvis man sammenligner det kommunale, det statslige og det private arbejdsmarked over et tidsspand af år, så har der været en tilnærmelsesvis parallelitet inden for et meget, meget lille udsving, hvor staten i perioder har været førende, og hvor kommunen har været førende over det private eller vice versa, og det skyldes jo den reguleringsordning, der har været indbygget i offentlige overenskomster gennem en meget lang årrække.
Jeg overværede også spørgsmålene til statsministeren i går og vil også kvittere for, at det gode humør, som blev anbefalet af statsministeren, allerede har indfundet sig.
Vi ser jo helt ens på det, nemlig at det går godt og det skal blive ved med at gå godt.
Til det, at det skal blive ved med at gå godt i en situation, hvor vi kører på kapacitetsgrænsen af, hvad dansk økonomi kan præstere med den arbejdskraft, vi har, hører jo altså flere ting, bl.a. det at se, om vi kan få flere ud på arbejdsmarkedet, og det arbejder vi målrettet på.
Men til det hører altså også lige at dæmpe efterspørgslen lidt.
Jeg tror sådan set der er bedre psykologi i, at vi dæmper efterspørgslen lidt, ved at vi i statens regi træffer nogle kollektive beslutninger om at justere nogle anlægsprofiler, end hvis vi f.eks. går ud til danskerne og siger: Panik, panik, panik, nu skal I alle sammen lave noget tvungen særlig pensionsopsparing, som altså slår lige ned i de budgetkonti, I ellers har siddet sammen med jeres bankrådgiver og stablet op for resten af 2008.
Julie Rademacher (S), 2008-02-21:
Nu er det jo sådan, at vi op til valget hørte, at det går så godt i Danmark, og det er også korrekt nok, og det er jo rigtig, rigtig dejligt.
Jeg fik i går at vide, at jeg skulle have humøret op, og jeg er som sådan også rigtig glad for, at det går godt i Danmark.
Jeg vil også bare gerne have, at det bliver ved med at gå godt i Danmark.
Psykologiske mekanismer betyder utrolig meget for økonomien, bl.a. den danske økonomi i forhold til boligmarkedet osv.
Er det ikke lidt påfaldende, at man går ind og skaber en usikkerhed bl.a. på universiteterne omkring byggeprojekter og uddannelse, når man går ind og siger, at der skal spares op og bremses op?
Er det ikke at skade den her psykologiske virkning lidt?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-02-21:
Det er da klart, at hvis man ser fuldstændig isoleret på det og har lyst til f.eks. at lave et byggeprojekt, som i øvrigt er både ønskværdigt og brugbart, er det da et irritationsmoment, hvis man skal skubbe det.
Det er der ikke grund til at lægge skjul på.
Det skal jo holdes op imod, hvad det er for nogle problemer, man løber ind i, hvis man ikke gør det.
Der forstår jeg jo at regeringen og Socialdemokratiet grundlæggende ser ens på, at det i den her situation, hvor det danske arbejdsmarked er under et enormt hårdt pres, er klogt lige at lette trykket på speederen lidt.
Så er der forskellige bud på, hvor man skal gøre det.
Socialdemokratiet har forslag om, at den enkelte dansker
her midt i budgetåret, hvor den enkelte dansker måske også har lavet sit eget budget - selv om den enkelte dansker jo ikke er på en midlertidig bevillingslov vedtaget i Folketinget, sådan som de statslige institutioner er det - skal kunne tåle en obligatorisk opsparing på 1 pct.
Jeg tror, at de, der har meget rummelighed i deres privatøkonomi, vel kan frigøre sig af den, hvis ikke det passer ind i deres planlægning, men jeg tror da, at folk med lavindkomst reelt vil komme til at mangle den ene procent og skulle omdisponere.
Sådan kan man jo vælge forskelligt, om det her element med solidarisk opsparing skal finde sted det ene eller det andet sted.
Vi har lagt nogle forslag frem, som vi synes er afbalancerede, og som er tålelige, men som selvfølgelig også har en effekt.
Julie Rademacher (S), 2008-02-21:
Jeg er også meget bekymret over de besparelser, der kommer specielt på uddannelsesområdet, hvilket jeg i går også stillede nogle spørgsmål til statsministeren om.
Jeg er meget bekymret over de her besparelser, bl.a. fordi de går ud over en del byggeprojekter på universiteterne og eksempelvis også diplomingeniøruddannelserne på Syddansk Universitet, som der jo ellers er ret stor efterspørgsel på for øjeblikket.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren svare på, om han ikke synes, det er problematisk, at man får flere og flere studerende ind på universiteterne, samtidig med at man udskyder nogle byggeprojekter.
Vil det ikke økonomisk set føre til, at man på universiteterne laver en masse ombygninger og flytter rundt, og det derfor i sidste ende kommer til at koste endnu flere penge at lave den her opbremsning eller opsparing, som ministeren og regeringen vælger at kalde det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-02-21:
Jo, men nu tror jeg, det var mig, der fik spørgsmålet, og jeg kan jo ikke bruge en eller anden pressemeddelelse til noget i den her sammenhæng.
Jeg har svaret på spørgsmålet.
Det, der er det afgørende, er jo, hvad det er for nogle aktivitetsniveauer, vi er i stand til at indfri på forskellige serviceområder.
Det kunne være et eksempel på det.
Det kunne også være, fordi der er kommet en elevsammensætning, der gør, at der er en mere hensigtsmæssig økonomi omkring en enkelt klasses drift, eller hvad det nu måtte være.
Så jeg vil bare ikke købe det grundsynspunkt, at en hvilken som helst flytning inden for en budgetpost skulle være udtryk for en reduktion i aktivitetsniveauet.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-21:
Jeg er lidt træt af, at ministeren ikke kan svare ja eller nej, for det er der så andre der kan.
Jeg står her med en pressemeddelelse fra professionshøjskolerne, som lige er kommet ud.
Der står, at finanslovforslaget reducerer professionshøjskolernes og ingeniørhøjskolernes bevilling med 220 mio. kr., og det svarer til ca. 6 pct. af deres samlede bevilling.
Så her har vi altså svaret.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-02-21:
Jamen det kan ikke besvares med et ja eller nej, for når det er sådan, at vi f.eks. gennemfører en mere effektiv indkøbspolitik, hvor vi altså for en eller anden sum penge er i stand til at købe det antal ønskede kontorclips eller kuglepenne, eller hvad det nu måtte være, vi skal købe ind, ville det jo være en et udtryk for en udvidelse af budgettet, hvis ikke vi nedjusterede budgettet med den effekt, vi opnår via sådan en indkøbsaftale.
Så man kan jo ikke bare stille tingene op på den måde.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-21:
Det spørgsmål, jeg vil stille ministeren, er egentlig ganske enkelt, og det kan bare besvares med ja eller nej: Er det ikke rigtigt, at nogle uddannelsesinstitutioner her i landet faktisk kommer til at mangle 6 pct. af deres budget i 2008?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-02-21:
Lidt forvirret bliver man jo.
Da regeringen fremsatte sit finanslovforslag - jeg tror endda, det var dagen før - noterede jeg mig, at der var en meget fremtrædende socialdemokrat, der tidligere har bestridt det embede, jeg nu har, som var fremme i dagspressen med det synspunkt, at det forhold, at regeringen trak sit finanslovforslag og altså kørte med en midlertidig bevillingslov de første måneder i år, isoleret set ville medføre en besparelse på - jeg tror, det blev antydet - i omegnen af 2 mia. kr.; det var effekten af at køre med en midlertidig bevillingslov og altså først få finansloven på plads hen på året.
Jeg kan ikke genkende de tal, men jeg kunne forstå, det er et socialdemokratisk synspunkt, at der må ligge et eller andet.
Og man kan argumentere for, at der jo ikke er nogen, der har deres bevillinger på plads, før finansloven er vedtaget.
Så det kan da godt være, at der er nogle steder, hvor man har administreret nænsomt, for at sige det sådan, mens man afventer finansloven.
Hvis det skulle vise sig, at der var noget indhold i det synspunkt - som altså ikke er mit, men et jeg refererer - så har man jo allerede dobbeltopfyldt den her opsparing, for regeringen har ikke indregnet nogen effekt af, at vi har kørt med en midlertidig bevillingslov frem til, at vi nu vedtager den endelige finanslov.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-02-21:
Hvis man mener, at det er så enkelt, som det beskrives her, at det kun drejer sig om at holde en stilling, der er opslået, ledig i 14 dage og at skubbe indkøb osv., så tror jeg virkelig, der er brug for at komme derud en tur.
Det drejer sig jo om meget mere, for disse besparelser skal nu indhentes i løbet af et halvt år eller mindre, fordi vi først vedtager finansloven på nuværende tidspunkt.
Det er jo derfor, man er så bekymret derude, fordi alt det her skal ske i løbet af andet halvår.
Meget tyder på, at det får man ikke, for man har jo ikke alt for gode erfaringer på det her område med regeringen.
Det er jo ikke sådan, at regeringen har været meget hjælpsom i forhold til at få det til at fungere derude.
Jeg troede faktisk, at finansministeren måske også godt vidste inde i sit stille sind, at sådan er virkeligheden.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-02-21:
Jeg ved ikke, hvad jeg skal gøre ved det smil der; jeg må jo hjem og gå på en eller anden kur, stå og kigge mig selv vredt i spejlet eller andet for at kunne tilfredsstille de ambitioner, oppositionen åbenbart har om, hvordan man skal tage sig ud.
Jeg smiler, fordi jeg jo synes, at vi står med en overkommelig opgave.
Ifølge min hovedregning er 150 kr. 1 pct. af 15.000 kr., og derfor er det et udtryk for, hvad det er for en udfordring, vi sidder med her.
Det kan man selvfølgelig godt gøre meget, meget kompliceret, men man kan også gøre det relativt enkelt.
Det kan jo være en kombination af nogle strategiske beslutninger, hvor man på nogle ministerområder tager nogle større klumper og siger: Det her skulle vi egentlig have sat i gang i år, det skubber vi til næste år.
Men det kan jo også være almindelig daglig drift, at man omkring en stilling, der opstår vakant, siger: Vi holder den vakant 14 dage længere, end det ellers var vores intention; det her indkøb skubber vi; den her personalekonference rykker vi; det her projekt, hvor vi skal trække eksterne konsulenter ind, skubber vi.
Det er sådan set det, der er udfordringen, og det vil vise sig, at hvis alle bidrager loyalt til at indfri den udfordring, er den absolut håndterbar.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-02-21:
Finansministeren sagde her for et øjeblik siden, at man kan bruge pengene, til man har brugt dem.
Må jeg sige, at med den retorik overhaler den nye finansminister jo den tidligere finansminister, som nu sidder i formandsstolen, med betydelige længder.
Jeg hørte, finansministeren sagde, at det her for skolerne, for uddannelsesstederne bare drejede sig om at skyde 150 kr. i det budget på 15.000 kr., som man havde i december.
Det må jo da så være på det månedlige budget, at man bare skal skyde 150 kr., for ellers passer regnestykket vist ikke.
Så tror jeg, at finansministeren, hvis han mener, det er så enkelt, måske skulle tage en tur derud og høre, hvad det er for nogle problemer de står med, for den besparelse, de skal igennem her i andet halvår, bliver jo langt større end den ene procent.
Jeg kan se på finansministerens smil, at han måske har været derude - sådan kan man godt aflæse det - men jeg synes, han skulle prøve det en gang mere.
Der må være et eller andet rivende galt med de meldinger vi får pr. mail fra erhvervsskolerne om, hvordan det står til med hensyn til uddannelsen af unge mennesker.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-02-21:
Det vil jeg da tro.
Altså, det ville undre mig såre, hvis ikke vi var i stand til at udtrykke os med nogen større kompleksitet end det, der lægges op til her.
Det vil jeg da i hvert fald gerne yde et bidrag til at prøve på at gøre.
For det første vil jeg sige om det her efterslæb, at det da er muligt, at der har stået noget om et efterslæb i aviserne, men det gør det jo ikke nødvendigvis mere rigtigt.
Altså, jeg er ikke bekendt med, at der skulle være noget efterslæb.
Jeg er ikke bekendt med, at der skulle være nogen datafejl i Danmarks Statistik, der har haft betydning for dannelse af et efterslæb eller andet; det må jeg sige helt klart.
Så må jeg sige, at det jo er sådan, at vi har en aftale med kommunerne for indeværende år.
Den blev indgået i december, og det knytter sig til den aftale, at vi har skønnet over budgetvirkningen af lønudviklingen i den kommunale sektor.
Og det er selvfølgelig det, der er rammen om kommuneøkonomien i 2008.
Hvordan kommuneøkonomien så ser ud i 2009 og 2010 afhænger jo fuldstændig af de aftaler, som regeringen indgår med kommunerne til sommer og sommeren efter.
Det er sådan set grunden til, at man ikke bare kan svare ja eller nej til det, der bliver spurgt om.
Frank Aaen (EL), 2008-02-21:
Nu har de fleste, der har læst aviser, hørt om efterslæbet.
Men jeg kan da godt forstå, hvis finansministeren ikke synes, det er rart at kende til det.
Det er så også i orden.
Kan vi ikke få bekræftet scenariet alligevel?
Hvis det er sådan, at de kommunale arbejdsgivere skal give efter for de efter min opfattelse helt berettigede lønkrav, som de kommunalt ansatte stiller, bliver de nødt til at fyre folk, hvis ikke den økonomiske ramme bliver udvidet.
Alternativet er, hvis man siger nej til kravene fra de kommunalt ansatte, at vi så er på vej ind i en storkonflikt på det kommunale område.
Er verden ikke så enkel?
Kan det siges anderledes?
Søren Espersen (DF), 2008-02-21:
Jamen jeg er da f.eks. medlem af kommissionen, og jeg er bestemt ikke enig - for bare lige at starte et sted.
Jeg kan se, at hr. Lars-Emil Johansen ryster på hovedet, men jeg er ikke enig, og kommissionens arbejde er ikke færdiggjort.
Vi skal i gang med nye, friske forhandlinger, og det glæder jeg mig til.
Hr. Lars-Emil Johansen skal altså ikke sælge skindet, før isbjørnen er skudt.
Jeg bemærkede under ordførertalen, at hr. Lars-Emil Johansen sagde, at han havde fået en masse mails fra danskere, som ville undskylde, fordi Dansk Folkeparti ikke er enig med hr. Lars-Emil Johansen.
Lad os lige prøve at få det frem.
Hvad er det, vi behøver at undskylde i forhold til det, som vi har sagt og gjort?
Frank Aaen (EL), 2008-02-21:
Jeg kan altså forstå, at citaterne er fuldstændig korrekte:
Hr. Søren Pind fortsætter: »Jeg vil gøre op med al det lighedsmageri, man har set på det her område, hvor man i ren angst for at blive kaldt racist har sagt, at hvis man indfører en ordning, så skal den gælde for alle, siger Pind, der vil straffe bandemedlemmer hårdere end »almindelige« danskere.«
Det var sådan set bare citatet, så kan folk selv tænke, hvad der menes med det.
Søren Pind (V), 2008-02-21:
Man må sige, at hr. Frank Aaen bruger rigtig mange ord på at prøve på at forklare sit oprindelige udsagn, som gik på, at jeg gik ind for strengere straffe for brune mennesker end for hvide mennesker.
Det er ofte meget sigende, at når folk må bruge mange ord på at forklare deres oprindelige udsagn, er der ikke noget om hele sagen.
Hr. Frank Aaen prøver oven i købet at inddrage en intern proces i Venstres folketingsgruppe, og det er ganske rigtigt, at jeg af formelle og ikke af indholdsmæssige årsager har måttet afgive en arbejdsopgave, hvilket Venstres gruppeformand også meddelte offentligheden.
Derfor bliver jeg nødt til at sige til hr. Frank Aaen, at jeg finder det forstemmende, at man kan sige fra Folketingets talerstol om en kollega, at han går ind for strengere straffe for brune mennesker end for hvide mennesker, uden på nogen måde - på nogen måde - at kunne dokumentere det.
Frank Aaen (EL), 2008-02-21:
Jeg snakker ikke udenom.
Jeg siger, præcis hvad det er, hr. Søren Pind har sagt og er blevet citeret for i dagspressen.
Ud fra den sammenhæng, det blev sagt i, og ud fra de citater, jeg har givet her, kan man ikke være i tvivl om, at hr. Søren Pind mente, at der skulle være differentierede strafferammer uanset faren for, at man så kunne blive kaldt racist.
Sådan er det, det kan man ikke snakke sig udenom, og jeg synes, at det snarere var hr. Søren Pind, der skulle fortryde sine udtalelser.
Jeg synes, det var prisværdigt - det vil jeg dog sige - at Venstre belønnede udtalelserne med straks at tage hr. Søren Pind væk fra den opgave, han ellers var sat til, med at lave et forslag på det her område.
Peter Christensen (V), 2008-02-21:
Jeg synes, det er uværdigt for debatten, at hr. Frank Aaen ikke klart kommer med en undskyldning for de påstande, men siger, at han muligvis osv.
Altså, der er ikke belæg for den påstand, der kom, og for at der kan være lidt værdighed i debatten her i salen, bør hr. Frank Aaen sådan set komme med den undskyldning i stedet for at blive ved med at snakke udenom.
Frank Aaen (EL), 2008-02-21:
De første citater er fra DR Nyheder, og det næste hold citater er fra det, der hedder 180Grader.dk.
Og bare lige for understrege, at jeg ikke er den eneste, der måske havde den tanke, vil jeg tage et citat mere fra hr. Søren Pind
: »Jeg vil gøre op med al det lighedsmageri, man har set på det her område, hvor man i ren angst for at blive kaldt racist har sagt, at hvis man indfører en ordning, så skal den gælde for alle …«.
Man holder sig altså tilbage af frygt for at blive kaldt racist, hvis man vil have en ordning, som ikke gælder for alle.
Han vil derved straffe bandemedlemmer hårdere end almindelige danskere på trods af risikoen for at kunne blive kaldt racist.
Undskyld mig, det er muligt, at jeg gik lidt for langt i det ordrette citat, men meningen kan man ikke tage fejl af.