Karen Hækkerup (S), 2014-05-02:
Det, vi skal i gang med nu, er et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti, som handler om at skærpe straffen for gruppevold.
Beslutningsforslaget pålægger regeringen, at der skal fremsættes et lovforslag, som skærper straffen for vold, der er begået af flere mennesker i forening – det, vi også kender som gruppevold.
Med lovforslaget skal strafferammen for vold og voldelig sædelighedskriminalitet, som er begået af flere i forening, stige med indtil det halve.
Forslagsstillerne peger i den forbindelse på, at der ikke skal være tvivl hos ofre og gerningsmænd om, at gruppevold straffes hårdere end tilsvarende vold begået af en enkelt gerningsmand.
Det kan vi ikke, fordi det allerede er sådan, at det er en skærpende omstændighed, når der er flere personer i fællesskab om at begå voldskriminalitet.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at det er ganske voldsomt at blive udsat for vold, og det er endnu mere voldsomt at blive udsat for det, når der er flere, der har rottet sig sammen mod en.
Og derfor indgår det sådan set allerede i dag som en skærpende omstændighed ved udmålingen af straffen.
Regeringen er ikke enig med forslagsstillerne i, at der er behov for yderligere muligheder i forbindelse med den her type sager.
Og det er vi ikke, fordi straffeloven allerede i dag indeholder forskellige regler om, hvordan man fastsætter en straf.
Det gælder både de generelle regler og de mere specifikke regler.
Jeg vil ikke her fra talerstolen komme med en fuldstændig redegørelse for reglerne om straffastsættelse, men helt grundlæggende kan jeg sige, at der ved fastsættelse af straf generelt lægges vægt på lovovertrædelsens grovhed og på oplysninger om gerningsmanden.
Herudover nævner straffeloven en række omstændigheder, der i almindelighed skal indgå som eksempelvis skærpende eller formildende omstændigheder ved en strafs fastsættelse.
Særlig relevant i den forbindelse er selvfølgelig, at det udtrykkeligt fremgår, at hvis en gerning er udført af flere i forening, skal det i almindelighed indgå som en skærpende omstændighed i forbindelse med straffastsættelsen.
Ud over de generelle regler om fastsættelse af straf indeholder straffeloven som nævnt også nogle mere konkrete regler om straffastsættelse.
Jeg vil gerne nævne to af dem.
For det første kan straffen for vold og grov vold forhøjes med indtil det halve, hvis gerningsmanden tidligere er dømt for visse forbrydelser, hvori forsætlig vold har indgået.
For det andet indebærer den såkaldte bandeparagraf, at straffen for bl.a. grov vold under visse omstændigheder kan forhøjes med indtil det dobbelte.
Men én ting er de lovgivningsmæssige rammer; de gør det jo ikke alene, vi skal også se på, hvordan de bliver anvendt i praksis.
Og her er jeg glad for at kunne konstatere, at de her regler bliver anvendt.
Rigsadvokaten har f.eks. udtalt, at det er hans vurdering, at vold begået af flere i forening ved straffens fastsættelse som det klare udgangspunkt indgår som en skærpende omstændighed.
Det fremgår af besvarelsen fra november 2013 af Retsudvalgets spørgsmål nr. 24.
Herudover er formanden for Dommerforeningen bl.a. citeret for at have sagt, at en dom på 60 dage typisk bliver øget til 90 dage, hvis der er tale om, at der har været flere overfaldsmænd.
Citatet er gengivet i en artikel i Jyllands-Posten den 3. juni 2013.
I samme artikel er formanden for Advokatrådets Strafferetsudvalg citeret for at have sagt, at dommerne helt systematisk bruger lovens bestemmelser og straffer hårdere, når der er tale om, at flere i forening har begået volden.
Så det tillægges altså allerede vægt, hvis der er flere gerningsmænd om voldskriminaliteten.
Jeg vil også benytte lejligheden til at knytte nogle bemærkninger til de statistiske oplysninger om vold begået i forening, som forslagsstillerne baserer beslutningsforslaget på.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget er det anført, at andelen af voldstilfælde, hvor volden er begået af flere i forening, er steget fra 32 pct. i 2005 til 44 pct. i 2012.
Isoleret set er de her tal rigtige.
De stammer fra en rapport, som er udarbejdet af bl.a. Justitsministeriets forskningskontor, og rapporten er baseret på en interviewundersøgelse med et repræsentativt udsnit af 12.000 danskere.
Tallene svinger derimod en del fra år til år.
Tallene kan altså ikke ses som udtryk for en stigende tendens.
Til illustration af det fremgår det f.eks. også af rapporten, at andelen af voldstilfælde med mere end én gerningsmand ligeledes udgjorde 44 pct. af det samlede antal voldstilfælde i 2008, mens den i 2009 blot udgjorde 36 pct. Så der er en betydelig statistisk usikkerhed forbundet med de her tal.
De endelige tal må vi vente lidt med at få, men det siger altså samlet set, at den statistiske virkeligheden er mere nuanceret end som så.
Lad mig på den baggrund kort sammenfatte: Voldskriminalitet og ikke mindst voldskriminalitet begået af flere i forening er fuldstændig uacceptabelt.
Det er regeringens opfattelse, at det allerede understøttes af den gældende lovgivning, ligesom det også som nævnt tillægges vægt i praksis.
Regeringen kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.