runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Manu Sareen (RV), 2011-03-01:
Nu er der jo ikke så mange mennesker i den her sal, og da jeg lige sagde det, kiggede jeg tilfældigvis ned på ordføreren og så, at ordføreren vistnok talte med en anden ordfører.
Det, jeg rent faktisk sagde, var fuldstændig det samme – det flugter: Man kan ikke sammenligne det.
Det gør indtryk med de østrigske tal, men kun hvis man ikke sætter noget andet i stedet, og det er jo lige præcis det, man gør: flere lektioner, mere undervisning, førstehjælpskurser osv. osv.
Derfor mener jeg ikke, man kan sammenligne de to tal.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-03-01:
Jeg kan forstå, at hr. Manu Sareen i lighed med andre ordførere fra den fløj er bekymret for det med 15-års-aldersgrænsen, og der henvises igen og igen til de østrigske erfaringer.
Der vil jeg gerne spørge hr. Manu Sareen, om de østrigske forhold er sammenlignelige med de danske forhold forstået på denne måde: Er det således, at alderssænkningen i Østrig på samme måde var kombineret med en kraftig skærpelse af køreundervisningen, en kraftig skærpelse af køreprøven, både teoretisk og praktisk, og det, at hammeren falder langt hårdere, hvis man begår ulovligheder – og det er jo det, der giver ulykkerne, det er, når man begår ulovligheder?
Så er den østrigske erfaring overhovedet sammenlignelig med det, vi taler om her?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-03-01:
Jeg beklager, at jeg har givet anledning til en lidt omvendt rækkefølge her, men jeg håber, det går.
Der bruges omkring 300.000 forsøgsdyr i Danmark.
Det gjorde der også i 1970, og når det ikke er noget, der er i stigning trods de mange forsøg og den hele tiden pågående forskning, og antallet ikke er blevet større, handler det bl.a. om, at udviklingen går i retning af, at man kan bruge erstatninger og f.eks. anvende celler frem for at anvende dyr.
Det er jo rigtig godt.
Men derfor er der stadig behov for at skabe størst mulig beskyttelse af forsøgsdyr og finde den rette balance mellem dyret og behovet for at lave forsøg.
Det her er jo et direktiv, som skal implementeres, og som vil løfte niveauet for EU, men det giver samtidig mulighed for at bevare skrappe nationale regler, og det synes vi i SF er rigtig godt.
Jeg vil også give lidt credit til Enhedslisten, som jo var ophavsmanden til det beslutningsforslag, som bl.a. også tydeligt genspejles i det her lovforslag.
Der er rigtig mange høringssvar, og det har taget lidt tid at komme igennem dem, men det vidner jo også om, at der er en stor entusiasme på området og en stor velvilje til at gøre det bedste, vi kan, for at beskytte forsøgsdyr, og det synes jeg er rigtig positivt.
Jeg synes også, at Justitsministeriet har været imødekommende flere steder, bl.a. når det handler om bedøvelse til dyr, som får midler, som forhindrer dem i at udvise smerte, har man faktisk imødekommet dette med den rettelse.
Det har man gjort flere steder med andre småting.
Samlet set er det her en forbedring, som mange organisationer også giver udtryk for, og det stiller vi os også meget positivt over for i SF, men vi må også indrømme, at der er rigtig mange kommentarer til lovforslaget, som jeg tror der er behov for at arbejde videre med og dykke ned i, og derfor ligger der også efterfølgende et arbejde i Retsudvalget med det her lovforslag.
Til sidst vil jeg bare nævne, at jeg synes, det er ret positivt, at 3R-princippet er blevet indarbejdet i lovforslaget.
Det handler jo om at begrænse antallet af forsøgsdyr og prøve at erstatte forsøgsdyr med andre ting eller forfine metoderne, og det er jo bl.a. noget, man har gjort, når det f.eks. handler om at lave insulin, hvor man har kunnet finde ud af at gøre det i dag via celler, og det er noget, som jeg tror vi skal bruge mange flere kræfter på i fremtiden.
Så det er rigtig godt, at det er her i lovforslaget.
Men SF's indstilling er forsigtig, afventende og positiv, der er ting, der skal arbejdes videre med.
Bente Dahl (RV), 2011-03-01:
I 2008 behandlede vi B 30, forslag om skærpede krav til dyreforsøg, her i Tinget om ordentlig behandling af dyr.
I dag behandler vi L 138 med næsten samme indhold.
I dag handler det om et EU-direktiv, og Radikale Venstre går ind for at få det implementeret.
Det er et fornuftigt forslag.
Men for os at se kunne lovforslaget gerne have indeholdt flere af de elementer, som B 30 indeholdt.
Hvad er grunden til, at der ikke er flere elementer med?
Det vil jeg da gerne have ministeren til at svare på.
Hvad er grunden til, at beretningen fra B 30 ikke kunne imødekommes fuldstændigt?
Der foretages mange dyreforsøg, måske også for mange, men jeg må også anerkende, at vi har brug for dyreforsøgene.
Vi har brug for dokumentation for, at tingene fungerer.
Vi sætter f.eks. ikke en omfattende produktion af medicin i gang, før vi ved, at den vil virke på en bestemt måde mod en bestemt sygdom.
Det bruger vi forsøg til at få klarhed over, og derfor må vi tillade, at dyreforsøg bruges i en vis udstrækning, samtidig med at vi skal sikre os, at dyrene ikke udsættes for lidelser, der kunne undgås.
Men dyreforsøg skal ikke være den eneste måde, nye cremer og ny medicin skal testes på.
Andre og nye teknologier skal anvendes, det har andre ordførere også sagt i dag.
Jeg synes, det er en ting, vi skal fokusere meget på.
Vi skal have meget mere fokus på alternative testmetoder.
I Radikale Venstre mener vi, at der skal strammes op, så kun yderst relevante dyreforsøg kan tillades.
Der skal forskes i nye teknologier, og nye og andre teknologier skal tages i brug til alternative metoder, så dyreforsøg kan minimeres.
Når det er sagt, så er Radikale Venstre positive over for lovforslaget i dag, men vi ser også frem til i udvalgsbehandlingen at få afklaret forskellige spørgsmål, ikke mindst vedrørende beretningen fra B 30.
Tage Leegaard (KF), 2011-03-01:
Dette lovforslag er en implementering af et EU-direktiv og har som overordnet formål at beskytte forsøgsdyr mod unødvendig overlast.
Et af de helt vigtige punkter i lovforslaget er, at man kun har lov at gennemføre forsøg med levende dyr, såfremt det ikke er muligt at tilvejebringe den ønskede viden på anden vis.
Udgangspunktet for forsøg med dyr vil altid være, at der skal bedøves eller smertebehandles, når forsøgene udføres, og såfremt der ikke kan opnås en rimelig smertelindring efter gennemførelsen eller dyret måtte få varige men, så skal dyret aflives.
Som udgangspunkt må det dog forudsættes, at aflivning af dyr bør være undtagelsen.
Der er på samme måde grund til at notere, at anvendelse af udviklede fostre er underlagt de samme betingelser som for fødte dyr, hvis det er sandsynligt, at fostrene vil lide under forsøgene.
Det hilses således velkommen, at der stilles præcise krav til håndteringen af forsøgsdyr, og Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-03-01:
Nej, vi mener ikke i Dansk Folkeparti, at lovforslaget, som vi behandler her i dag, til fulde lever op til beretningen over B 30, og derfor vil vi også gerne have et grundigt udvalgsarbejde på det her område.
Men når jeg siger, at vi kan støtte det her lovforslag, er det, fordi det er en forbedring for dyrene.
Et eller andet sted er det jo forfærdeligt at tænke på, at der bruges dyr netop til forsøg, og det vil vi helst undgå, så vi synes, hvert et skridt, man kan tage hen imod at gøre det unødvendigt at bruge dyreforsøg, er et positivt skridt – selvfølgelig hvis det er et fornuftigt skridt – og også alle tiltag, som fremmer dyrenes forhold og levevilkår, mens de er forsøgsdyr.
Det er nogle skridt, som vi i Dansk Folkeparti kan støtte, hvis de er fornuftige og til gavn for dyrene.
Lars Barfoed (KF), 2011-03-01:
Jeg vil gerne takke ordførerne for en positiv debat, som jeg synes der har været her i dag.
Jeg vil også takke for de kritiske bemærkninger, der har været, og som jeg samtidig synes har været konstruktive, om det her forslag til lov om ændring af dyreforsøgsloven og lov om kloning og genmodificering af dyr.
Vi er jo alle sammen enige om, kan jeg konstatere med tilfredshed, at det er vigtigt, at vi beskytter dyrene så godt som muligt i forbindelse med forsøg med dyr.
Dette lovforslag fra regeringens side gennemfører jo altså et nyt direktiv om beskyttelse af dyr, som anvendes til videnskabelige formål, i dansk ret.
Det nye dyreforsøgsdirektiv, som erstatter et direktiv fra 1986, indeholder harmoniserede og også mere detaljerede regler om dyreforsøg, som er til gavn for både forsøgsdyrene og for forskningen.
Herudover indeholder lovforslaget de ændringer af dyreforsøgsloven, som følger af beretningen fra Fødevareudvalget over et forslag til Folketingsbeslutning om skærpede krav til dyreforsøg, som Enhedslisten fremsatte i november 2008.
På den baggrund indeholder lovforslaget regler om, at personer, der ansøger om tilladelse til at udføre dyreforsøg, skal godtgøre, at en tilsvarende viden ikke kan opnås uden brug af levende dyr eller erstattes af allerede kendt viden.
Endvidere bliver det præciseret, at der ved vurderingen af, om et dyreforsøg må anses for at være til væsentlig gavn, skal lægges vægt på nytteværdien af det produkt, der skal udvikles eller forbedres ved hjælp af dyreforsøg.
Jeg har naturligvis lyttet til de bemærkninger, der har været, derunder til, at flere ordførere mener, at man kunne have lagt sig tættere, i hvert fald rent sprogligt og måske også indholdsmæssigt, op ad den ordlyd, der er i beretningen fra udvalget i forbindelse med behandlingen af Enhedslistens forslag i 2008. Jeg skal sige, at det sådan set har været tilstræbt fra Justitsministeriets side at realisere det, der ligger i beretningen.
Derfor er jeg selvfølgelig også positiv over for, at vi i fællesskab under udvalgsbehandlingen får rettet det til, hvis det er således, at udvalget mener, at man bedre kan komme i overensstemmelse med udvalgets beretning med nogle andre formuleringer.
Det tror jeg ikke bliver noget problem.
Jeg ser derfor frem til udvalgsbehandlingen af lovforslaget, og Justitsministeriet står naturligvis til rådighed under udvalgsarbejdet, hvis det, og det tror jeg det gør, giver anledning til spørgsmål.
Benny Engelbrecht (S), 2011-03-01:
Og jeg er selvfølgelig glad for, at det er et signal, der kommer fra Dansk Folkeparti, for det er også en bekymring, som Socialdemokraterne har.
Når vi er blevet enige om noget, når der har været konsensus om det, skulle det også gerne videreføres.
Og derfor er vi selvfølgelig glade for at høre, at fru Marlene Harpsøe lægger op til, at der bliver et udvalgsarbejde.
Men samtidig kan jeg også forstå, at man allerede nu signalerer, at man vil stemme for lovforslaget i dets endelige form, og så vil jeg gerne bede fru Marlene Harpsøe tolke det, for betyder det, at man allerede nu stiller sig tilfreds med det, der ligger, altså at man har vurderet, at det lovforslag, der ligger nu, til fulde lever op til beretningen over B 30?
Marlene Harpsøe (DF), 2011-03-01:
Altså, jeg håber ikke, det er sådan, det er – i hvert fald i forhold til det sidste spørgsmål, som hr. Benny Engelbrecht stiller.
Vi har selvfølgelig en klar forventning om, når vi indgår en finanslovaftale, hvor vi afsætter 5 mio. kr. til forskning i alternativer til dyreforsøg, at pengene også går til det.
Det er det ene.
I forhold til spørgsmålet om samfundsmæssig gavn er det, som springer os i øjnene i høringssvarene, jo bl.a., at Rådet for Dyreforsøg mener, at det er op til politikerne at tage stilling til, hvad der er samfundsmæssig gavn, hvorimod justitsministeren mener, at det er en praksis, man skal finde frem til via arbejdet i Rådet for Dyreforsøg.
Og jeg mener, der er en tvist der, som vi er nødt til at have klarlagt.
Vi er nødt til helt specifikt at finde ud af, hvem der egentlig bør have ret her.
Er det i forhold til praksis, eller skal vi faktisk gå ind som politikere og definere, hvad det er, der er samfundsmæssig gavn?
Jeg vil ikke stå her og tale for det ene eller det andet, det vigtigste for os i Dansk Folkeparti er, at der kommer en reel afklaring af det her.
Benny Engelbrecht (S), 2011-03-01:
Først og fremmest har jeg et spørgsmål om den samfundsmæssige gavn, som fru Marlene Harpsøe er inde på.
Jeg skal blot have afklaret, om det, som Dansk Folkeparti er interesseret i, er at få afgjort, hvor beslutningen skal ligge, eller få lavet en klar definition af, hvad samfundsmæssig gavn er.
Det er det ene.
Det andet er, at jeg i lighed med fru Marlene Harpsøe selvfølgelig også har kigget lidt på de penge, der bliver anvendt på finansloven til netop at finde alternativer til dyreforsøg.
Det er jo som sådan udmærket, at der er afsat midler, men når jeg prøver at grave i det, ser det nærmest ud, som om de bare er forsvundet over i regi af Det Strategiske Forskningsråd.
Er det også en bekymring, som fru Marlene Harpsøe har, altså at disse midler reelt ikke er anvendt på det, de jo var tiltænkt at blive anvendt på?
Marlene Harpsøe (DF), 2011-03-01:
Sådan har vi det ligesom Socialdemokraterne.
Med hensyn til lovforslaget er vi i Dansk Folkeparti modstandere af dyreforsøg.
Vi interesserer os for dyrevelfærd, fordi vi mener, at vi som mennesker har et stort ansvar for, at vores dyr har det godt.
I Dansk Folkeparti arbejder vi for, at dyreforsøg gøres helt unødvendige og i stedet erstattes af computerteknologi og kunstigt væv, hvor det kan lade sig gøre at gøre det unødvendigt at bruge dyr.
Det er selvfølgelig urimeligt, når dyr lider unødvendigt, og derfor må vi selvfølgelig skærpe lovgivningen, hvor vi kan, og hvor det samtidig vil have en gavnlig effekt for dyrene.
I Dansk Folkeparti ser vi det her lovforslag som en forbedring for dyrene.
Det er vel at mærke også positivt, at den del af lovforslaget, som vedrører dyreforsøgsdirektivet, også skal implementeres i alle andre medlemslande i EU.
I Dansk Folkeparti er vi optaget af, at dyrene har det godt, og det er ikke kun i Danmark, vi skal have nogle ordentlige forhold for dyrene og nogle ordentlige regler, der beskytter dyrene.
Skridtet hen imod det er taget.
Vi har således i finansloven for 2008 sørget for, at der blev oprettet en pulje på 5 mio. kr. til forskning i alternativer til dyreforsøg, fordi dyr jo ikke skal lide unødigt, hvis forskningsresultater altså kan ændre på netop det forhold.
Der er blevet nævnt noget om beslutningsforslag nr. B 30 og den beretning, som blev vedtaget tilbage i 2009, og også den mangel på overensstemmelse, der er mellem ordlyden i beretningen og lovforslaget.
I Dansk Folkeparti er vi optaget af, at der selvfølgelig er en ordentligt overensstemmelse mellem det, der står i beretningen – for det er et flertal i Folketinget, der har besluttet det – og så det lovforslag, som vi behandler her i dag.
Derfor mener vi i Dansk Folkeparti, at vi skal have det her forslag igennem en grundig udvalgsbehandling, som jeg sagde tidligere. Når det så er sagt, er det her lovforslag en forbedring af dyrenes forhold, men vi vil selvfølgelig også stille nogle spørgsmål i udvalgsarbejdet, bl.a. med hensyn til hvad der egentlig er kommet ud af den forskning, som Dansk Folkeparti har medvirket til at finde penge til, en forskning, der skal finde alternativer til dyreforsøg.
Og hvad er det her med samfundsmæssig gavn, og at man skal vurdere det i Rådet for Dyreforsøg?
Jeg kan forstå, at der er en lille tvist om, hvem Rådet for Dyreforsøg mener skal tage beslutningen om, hvad der er til samfundsmæssig gavn, og hvem Justitsministeriet mener skal tage beslutningen om, hvad der er til samfundsmæssig gavn.
Vi vil også meget gerne stille nogle spørgsmål til sammensætningen af Rådet for Dyreforsøg.
Alt i alt ser vi i hvert fald frem til en grundig udvalgsbehandling.
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget, fordi det er en forbedring af dyrenes forhold, og det må være det vigtigste og springende punkt på dette område.
Karsten Nonbo (V), 2011-03-01:
Altså, umiddelbart ser jeg ikke den store divergens mellem disse ordvalg.
Det er da rigtigt, at vi plejer at ligge tæt op ad beretningerne, men lad os se på det, for det kan jo være, at der er en dybere baggrund for den forskel, der åbenbart er lagt op til.
Det er ikke et problem, der har stødt mig under arbejdet med lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2011-03-01:
Nu har Justitsministeriet jo haft den spændende opgave at strikke et lovforslag sammen på baggrund af en beretning, som refererer til et forslag stillet af Enhedslisten, og så et EU-direktiv – uden tvivl en spændende opgave.
Ud over det med relevansen, som er formuleret anderledes i lovforslaget, er der jo også andre elementer, som man har valgt at formulere anderledes.
Således mente Folketinget, at det er ansøgeren til et dyreforsøg, som skal dokumentere, at tilsvarende viden ikke kan opnås uden anvendelse af levende dyr, og at det også er ansøgeren, som skal bevise, at det ikke kan erstattes af allerede kendt viden.
Jeg vil bare høre, om hr. Karsten Nonbo ikke er enig i, at vi bør se på, om vi ikke kan komme tættere på de formuleringer, der ligger i beretningen, i det videre lovarbejde.
Karen Hækkerup (S), 2011-03-01:
Jeg kan på vegne af Socialdemokraterne meddele, at vi også tilslutter os forslaget.
Vi synes, det er fornuftigt, at det her direktiv nu fører til, at vi sørger for, at de her regler bliver forenklet, at der ikke længere skal være transittilladelse ved transport af våben, og at vi får lavet en frivillig certificeringsordning for virksomheder, der vil indføre forsvarsrelaterede produkter.
Så jeg tror ikke, jeg kan tale i lang tid over forslaget andet end at sige, at vi bakker op om det.
Så har jeg noteret mig, at der i høringssvarene er blevet stillet nogle spørgsmål vedrørende kontrol, og at det er Statens Våbenkontrol og Justitsministeriet, der skal stå for den kontrol.
Vi synes, det er fremragende.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-03-01:
Jeg vil gerne spørge Venstres substitut for ordføreren, hvilken holdning Rigspolitiet har til lovforslaget, som det er fremsat her, hvor man vil sænke alderen for at køre på knallert fra 16 til 15 år.
Måske ordføreren også i samme svar kunne fortælle mig, hvordan Rådet for Sikker Trafik stiller sig til nøjagtig det samme, nemlig at man sænker aldersgrænsen fra 16 til 15 år for at køre på knallert.
Kim Andersen (V), 2011-03-01:
Da vores ordfører ikke kan være til stede, skal jeg på Venstres vegne tilkendegive, at vi støtter det fremsatte lovforslag af justitsministeren.
Det er en modernisering af reglerne på området, og det er vi positive over for, og derfor giver vi det fuld tilslutning, også i den videre behandling i udvalget.
Lars Barfoed (KF), 2011-03-01:
Jeg vil gerne sige tak til ordførerne for den velvillige modtagelse af lovforslaget fra i hvert fald næsten alle.
Det glæder mig, for det er et forslag, som sikrer, at Danmark kan gennemføre EU-direktivet om overførsel af forsvarsmateriel mellem EU-landene og dermed også lette handelen med forsvarsmateriel inden for det indre marked.
Lovforslaget skaber jo først og fremmest en mulighed for at forenkle procedurerne og betingelserne for meddelelse af tilladelse til at udføre forsvarsmateriel fra Danmark til andre lande i EU, som flere af ordførerne også har været inde på.
De nye procedurer sikrer altså, at vi kan håndtere den udførsel af forsvarsmateriel fra Danmark til andre EU-lande på en måde, der er mindre bureaukratisk, men så man samtidig opretholder den nødvendige sikkerhed.
Så med de ord vil jeg takke ordførerne for deres konstruktive bemærkninger og ser frem til en god behandling i Retsudvalget, hvor jeg naturligvis vil besvare de spørgsmål, der måtte opstå; nogle af dem er jo allerede stillet her under debatten.
Kim Andersen (V), 2011-03-01:
Tak for det, formand.
Det forslag, vi her har til behandling fra Justitsministeriet, lovforslag nr. L 135, handler om at implementere et EU-direktiv i dansk ret.
Det direktiv har til formål at reducere de hindringer, der er for handel med forsvarsmateriel og for udførsel af forsvarsmateriel fra Danmark og i det hele taget inden for det indre marked, ved at forenkle og tilnærme både betingelser og procedurer mellem landene for at opnå mulighed for at få tilladelse til at udføre forsvarsmateriel.
Det tager lovforslaget højde for på basis af det foreliggende EU-direktiv.
Jeg skal på Venstres folketingsgruppes vegne tilkendegive, at vi kan støtte lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2011-03-01:
Ja, jeg vikarierer for fru Line Barfod, så jeg kan godt forstå, hvis formanden synes, der ikke helt var lighed mellem det navn, der står på talerlisten, og så mig, men man må nøjes med, hvad jeg har at sige.
Enhedslisten kan ikke støtte det her lovforslag.
Vi synes sådan set ikke, der er nogen grund til at gøre det nemmere at sælge våben, heller ikke internt i EU.
Vi synes sådan set ikke, der er nogen grund til at gøre det nemmere at opbygge et våbenindustrielt kompleks i EU-landene.
Det er vores grundholdning.
Vi ser ikke noget formål med at gennemføre den her lempelse på det her område.
Så vil jeg også tilføje, at selv om vi her diskuterer den interne handel med våben i EU, har vi jo i de seneste dage set våben, der stammer fra EU-lande, anvendt andre steder.
Vi er altså lidt bekymret for, hvis man liberaliserer inden for EU-landene, åbner op for et friere flow af våben og våbensalg der, at vi så heller ikke har nogen som helst sikkerhed for, at de lande, som har en industri, som har et militær og et forsvar, der indimellem allierer sig med meget tvivlsomme regimer rundtomkring i verden, ikke også kan medvirke til, at de våben, vi producerer, ender steder, hvor vi absolut ikke synes de skulle ende.
Et eller andet sted synes vi, det er lidt underligt, at vi diskuterer en knivlov, hvor man, hvis man er spejder, skal være sikker på, at man får afleveret kniven, hvis man ikke er på vej til øvelser sammen med sine spejdervenner, for ikke at risikere at blive straffet for overtrædelse af knivloven.
Det gør vi meget ud af for at bekæmpe kriminalitet og terror, og hvad ved jeg, og samtidig med det gennemfører vi altså de her lempelser af lovgivningen i forhold til virksomhedernes muligheder for at sælge og transportere våben i EU-landene.
Det synes vi ikke at der er meget fornuft i.
Vi vil selvfølgelig også forsøge at gå ind i en konkret diskussion af lovforslaget i udvalget, men vores udgangspunkt er altså, at vi stemmer nej.
Manu Sareen (RV), 2011-03-01:
Som vi lige har hørt, har alle jo stort set været igennem det.
Det handler jo om forenklinger af vilkårene for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for fællesskabet.
Direktivets formål er, som vi også har hørt, at gøre det nemmere at handle med forsvarsmateriel inden for det indre marked.
Der er i dag 27 mere eller mindre nationale tilladelsesordninger i EU, og de harmoneres i al sin enkelhed med det her forslag; det er det, det i bund og grund går ud på.
Det Radikale Venstre støtter selvfølgelig også op omkring det.
Tom Behnke (KF), 2011-03-01:
Også Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget her.
Nu har vi haft en gennemgang af forslaget, flere ordførere har været inde på sådan i detaljer, endda langt ned i detaljen, hvad det her teknisk går ud på, men hvis vi prøver at hæve os en lille smule over alle ordene i det her lovforslag, står der jo tilbage, at den måde, det fungerer på i dag, er, at de her virksomheder skal søge individuelle tilladelser for at eksportere våben og krigsmateriel til forskellige EU-lande.
Det bliver nu lavet om, sådan at hvis man ønsker at eksportere til EU-lande, kan man få én tilladelse, i stedet for at man skal have 25 forskellige.
Det er sådan set bare en forenkling af den procedure, når man eksporterer våben og krigsmateriel til andre EU-lande, der kommer til at ske, og det synes vi er ganske fornuftigt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-03-01:
Falder de i de forkerte hænder, kan det have stor betydning for krænkelser af menneskerettigheder, men det kan også være, at de af og til dukker op herhjemme som våben i bandekrigen.
Der har været redegjort rigtig godt for lovforslaget her, så det skal jeg ikke gå nærmere ind i, men bare sige, at vi selvfølgelig er meget optaget af, at det skal være administrativt let at handle med det her, at det ikke skal være en handelshindring.
Samtidig må vi også sige, at vi jo selvfølgelig er meget optaget af sikkerhed og kontrol, og derfor har vi netop også spurgt ind til det og regner med at få svar på, hvilken betydning det her får for sikkerheden, for kontrollen eller for det, der handles.
Når vi så har fået svar, tror jeg sådan set også, at vi fra SF's side godt kan stemme for det her lovforslag.