runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Corydon (S), 2012-03-13:
Mange tak, hr. formand.
Jeg skal indlede med at gøre gældende, at regeringen er enig med forslagsstillerne i, at vestjyskBANK skal drives ansvarligt og ordentligt.
Det gælder selvfølgelig i almindelighed og særlig, efter at staten er trådt ind som majoritetsaktionær.
Som medejer af vestjyskBANK forventer staten klart, at vestjyskBANK efterlever lovgivningen og de kodekser og anbefalinger, der eksisterer, i forhold til hvad der må anses som god skik i banksektoren og mere generelt selskaber, hvor staten er medejer.
Vi er også fuldstændig enige i, at ledelsens aflønning skal være rimelig, at der skal være grænser for, hvor store udbytter der kan udbetales, og at der skal være grænser for muligheden for at gennemføre aktietilbagekøbsprogrammer.
Det er imidlertid forhold, der allerede er reguleret i de aftaler, som staten har indgået med vestjyskBANK om både statslige kapitalindskud og individuelle statsgarantier.
Det samme gælder forslaget om, at vestjyskBANK skal reducere sit indlånsunderskud.
Når regeringen alligevel ikke kan støtte det fremsatte beslutningsforslag, skyldes det, at forslagsstillerne på en række punkter går videre, end hvad regeringen finder hensigtsmæssigt og muligt.
Det gælder bl.a. forslaget om, at banken skal have et særligt program for at udvikle bæredygtige virksomheder, og i øvrigt opererer med renter, der ligger i underkanten af markedets rentemarginal.
Det er ikke krav, staten har mulighed for at pålægge banken.
Det vil for det første være i konflikt med statsstøttereglerne, og det vil for det andet være åbenlyst problematisk i forhold til selskabslovens beskyttelse af mindretalsaktionærer.
Jeg kan så forstå, at forslagsstillerne vil håndtere sidstnævnte forhold ved at kræve, at vestjyskBANKs øvrige aktionærer skal indvilge i ikke at påkalde sig centrale bestemmelser i selskabsloven.
Det anser jeg ikke for at være en hensigtsmæssig og mulig farbar vej.
I den forbindelse skal jeg også bemærke, at vestjyskBANK har flere tusinde aktionærer, der må have en helt berettiget forventning om, at den bank, de har investeret i, fremadrettet bliver drevet ud fra normale forretningsmæssige principper.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Bent Bøgsted (DF), 2012-03-13:
Nu kan jeg se, at Enhedslistens ordfører er kommet, så det kan nås endnu at sige noget, hvis Enhedslistens ordfører har lyst til at sige noget.
Det skal man ikke klandres for.
Hr. Per Clausen plejer nok at have ordet i sin magt, så det er jo ikke det, der er det store problem.
Men det kan godt være, at hr. Per Clausen er kommet lidt for tidligt ind i salen i dag.
Frank Aaen (EL), 2012-03-13:
Jeg skal bare sige, at Enhedslistens ordfører ikke kunne være til stede på grund af forhandlinger uden for huset, men at Enhedslisten i forbindelse med det ønske, der har været om at få en redegørelse om problemet, har arbejdet hårdt for at komme med i det forslag til vedtagelse, der nu er blevet fremsat.
Og vi støtter så, at der kommer sådan en redegørelse.
Martin Lidegaard (RV), 2012-03-13:
For en god ordens skyld skal jeg bare bekræfte, at vores ministerium også gerne går ind i arbejdet med redegørelsen.
Men det kan jo ikke udelukkes, at der er ting, som man kunne kigge på her, så i det omfang, vi kan bidrage med information, beregninger osv., vil vi selvfølgelig også være klar til at gøre det.
Jane Heitmann (V), 2012-03-13:
Altså det, jeg hører ministeren sige, er, at hvis der ikke er videnskabelig evidens for noget, er der ingen grund til at undersøge det.
Hvis det er udgangspunktet for en redegørelse, må jeg erkende, at jeg er en lille smule betænkelig.
Det er lidt, ligesom når man har bakterier på tænderne: Dem kan man heller ikke se, men alligevel får man jo huller i tænderne.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt mere ind til den her redegørelse, som jeg jo så hører er blevet foreslået.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får sat det på plads.
Bjarne Corydon (S), 2012-03-13:
Jeg mener faktisk, at det bør gøre en forskel, om staten engagerer sig i banker – det gør staten jo kun af nød, om man så må sige.
Det er jo en særlig situation, vi har med at gøre her, ligesom vi desværre har haft andre særlige situationer under den her finanskrise, og det gør også en forskel på baggrund af de principper, jeg har skitseret, og som jo i øvrigt ligger i forlængelse af dele af de forslag, forslagsstilleren rejser.
Jeg mener bare, at det er meget sundt, at man driver de banker, der skal drives i Danmark, på forretningsmæssige principper.
Det tror jeg også er udmærket for det pågældende lokalområde, og jeg mener, at det ville være at gå for langt, hvis man stiller de krav, forslagsstilleren lægger op til.
Men det synes jeg også er en rimelig uenighed at have – den afspejler måske en mere grundlæggende uenighed mellem mit parti og forslagsstillerens parti.
Kim Andersen (V), 2012-03-13:
Den fortsættende vestjyskBANK skal naturligvis drives fornuftigt og ud fra sunde bankmæssige principper og overholde den gældende lovgivning på området.
Det antager vi også at vestjyskBANK kommer til at gøre efter fusionen med Aarhus Lokalbank.
Som et ansvarligt parti i forligskredsen, som skal søge at sikre maksimal finansiel stabilitet her i landet, synes vi, det i situationen mellem de to pengeinstitutter er yderst fornuftigt, og vi synes ikke, det ville være hensigtsmæssigt at forsinke denne proces ved at trække aktstykket tilbage fra Finansudvalget og dermed udskyde en behandling og dermed en formel stillingtagen til det, som vi har tilsluttet os i forligskredsen, og som er nødvendigt i forhold til pengeinstitutsektoren i Vestjylland.
Vi kan ikke støtte beslutningsforslaget, og jeg kan sige fra den konservative erhvervsordfører, hr. Brian Mikkelsen, at også De Konservative er imod beslutningsforslaget og altså heller ikke kan støtte det.
Frank Aaen (EL), 2012-03-13:
Jo, jo, jeg har forstået, at det, som forligskredsen er glad for, er, at man viderefører banken, at den ikke krakker, og det er man garanteret også glad for i området, hvor den her bank virker.
Helt i orden.
Det, der bare undrer mig, er, at man så står tilbage med et princip, der ud over nogle begrænsninger i lønninger og bonusordninger – ting, vi støtter – alligevel indskrænker ledelsesretten til at være et krav om, at banken skal drives efter forretningsmæssige principper, oven i købet jo af den ledelse, der var der i forvejen, og som jeg går ud fra ledte banken i uføre efter forretningsmæssige principper.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at Socialdemokratiet i det forløb ikke langt skarpere har krævet, at der blev stillet nogle indholdsmæssige krav til, hvordan det aktive ejerskab fra i det her tilfælde en stat skal udøves til gavn for lokalbefolkningen og til gavn for samfundet i almindelighed.
Benny Engelbrecht (S), 2012-03-13:
Jeg tror, at kunderne i vestjyskBANK og Aarhus Lokalbank faktisk oplever deres lokale bank som værende en, der gør en forskel for lokalsamfundet.
Så på den måde gør de her banker selvfølgelig en forskel, og jeg er også glad for, at der netop er mulighed for, at vi kan få hjælp af det her aktstykke til at sikre, at de intentioner, der er i bankpakke II, kan videreføres.
Frank Aaen (EL), 2012-03-13:
Nu er der jo sket det interessante, at staten har en offentligt ejet bank, som kan drives efter de formål, som vi som ejer, dvs. Folketinget repræsenteret ved Finansministeriet, mener er den rigtige måde at styre en bank på ud fra samfundets interesser.
Og jeg bemærkede tidligere, at Socialdemokratiet har udtalt sig til fordel for, at man skulle have en statsbank, altså en fællesejet bank, fordi den kunne løse forskellige opgaver, der er nødvendige, herunder opgaven Udkantsdanmark, som ikke bliver varetaget af f.eks. Danske Bank.
Derfor er mit spørgsmål til Socialdemokratiets ordfører: Var det ikke en god idé, når vi nu har sådan en fællesejet, samfundsmæssigt ejet bank, at vi så satte nogle præcise retningslinjer for, hvordan den kunne gøre en forskel i samfundet, herunder gøre en forskel i Udkantsdanmark?
Benny Engelbrecht (S), 2012-03-13:
Der er jo en naturlig sammenhæng mellem dette beslutningsforslag og beslutningsforslag nr. B 43, som vi behandlede for nylig her i Folketingssalen.
Sidstnævnte forslag er stadig væk under udvalgsbehandling.
Jeg vil gerne indlede med at sige, at Socialdemokraterne har stor respekt for, at Enhedslisten ønsker at benytte sine parlamentariske muligheder for at behandle aktstykker i et bredere forum end i Folketingets Finansudvalg – det er helt i orden.
Det vil derfor næppe heller komme bag på nogen, at Socialdemokraterne finder, at aktstykke 60 bygger på en god og fornuftig aftale.
Detaljerne i forslaget har finansministeren så udmærket redegjort for allerede, og jeg kan henholde mig til dette.
På den baggrund skal jeg meddele, at Socialdemokraterne ikke kan støtte forslaget.
Kim Andersen (V), 2012-03-13:
Der er jo ingen tvivl om, at det her er helt lovmedholdeligt i forhold til bankpakke IV med tillæg, og det er helt klart i samfundets interesse.
Det er jo det spor, vi har valgt for længst fra politisk side, nemlig at holde hånden under den finansielle sektor i en situation, hvor den internationale finanskrise skyller ind over landene og dermed også ind over Danmark.
Der har vi valgt at beskytte den finansielle sektor, og vi har valgt at sikre maksimal tryghed for de virksomheder, private kunder, landbrug m.v., som er afhængige af pengeinstitutterne.
Det tror jeg er fornuftigt set i det lange perspektiv, og det er det, som bankpakkerne er udtryk for, og det er det, som den her disposition omkring Aarhus Lokalbank og vestjyskBANK er udtryk for.
Frank Aaen (EL), 2012-03-13:
Nej, vi er ikke en del af den forligskreds omkring det her, som startede med at udstede en garanti til alle spekulanter, der havde penge i en bank, på 4.000 mia. kr.
Det sagde vi fra over for.
Men har det her været diskuteret i Folketingssalen i forbindelse med pakkerne?
Hvor henne i de pakker, der er vedtaget i Folketingssalen, har man taget højde for en situation, hvor man ikke bare afvikler en bank og sælger en bank videre, men driver den videre som en fortsættende bank?
Hvor henne i pakkerne er der på nogen måde antydet den situation, at staten skal være bankejer med henblik på at videreføre en bank?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide som det første, og som det andet bliver det også fra regeringens side sagt, at det her skal ske ud fra forretningsmæssige principper.
Er vi ikke enige om, at alle de banker, der er gået ned, er styret efter forretningsmæssige principper?
Kim Andersen (V), 2012-03-13:
Vi har haft lovgivningen om bankpakkerne, og der har vi jo haft de principielle diskussioner.
Der er jo ikke nogen, der bebrejder et parti, her Enhedslisten, der fremsætter et forslag, som det er tilfældet her.
Det er helt efter Folketingets forretningsorden og ganske o.k., men det er jo også helt i orden at sige, at det her er fornuftigt at få gennemført i forhold til realiteterne for bankkunderne ovre i Vestjylland, og at det gerne skal ske i den takt, som det nu er lagt til rette i forhold til de godkendte generalforsamlinger i de involverede pengeinstitutter.
Vi har jo haft fuld debat i salen om pakkerne og lovgivningen, der er tilknyttet, og der har også været meget offentlighed om forhandlingerne i ministeriet, i forligskredsen.
Hr. Frank Aaen har måske det problem, at han ikke er en del af forligskredsen, og derfor ikke har haft indflydelse på præmisserne for det, der foregår i pengeinstitutsektoren, men det kan hr. Frank Aaen jo snakke med sig selv og sine fæller om.
Frank Aaen (EL), 2012-03-13:
Det er jo lidt den samme plade, som vi hørte, da vi behandlede det forrige aktstykke vedrørende bankredning, nemlig at det var utidig forsinkelse af processen at trække det ned i Folketingssalen.
Jeg er helt uforstående over for den måde at argumentere på.
Det, der er lagt op til, skulle altså åbenbart være gennemført af en forligskreds bag lukkede døre og vedtages af forligskredsen bag lukkede døre i Finansudvalget.
Det her drejer sig om noget så usædvanligt, som at staten får aktiemajoritet i en fortsættende bank.
Synes man så virkelig ikke, at det er værd at tage en debat i Folketingssalen om, hvordan det sker, og efter hvilke principper staten skal forvalte sin afgørende indflydelse i den pågældende bank?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-03-13:
Det er en stor dag, når Giro'en kommer til Danmark, i henholdsvis Herning og Horsens.
Der kommer mange udlændinge til Danmark, der kommer en enorm eksponering af Danmark, og den fleksibilitet, som lovforslaget her lægger op til, som jo også foregriber den liberalisering af lukkeloven, som vi bredt har vedtaget i Folketinget, synes Det Konservative Folkeparti er meget fornuftig.
Så vi bakker helt op om forslaget.
Karen J. Klint (S), 2012-03-13:
Jeg vil gerne kvittere for en rigtig dejlig ordførertale.
Jeg vil også sige, at selv om vi vedtager det her i dag, er det ikke nogen hindring for, at vi også på anden måde kan følge op på regeringsgrundlaget, for det er jo vigtigt, at der kommer en bred folkelig debat som opfølgning på regeringsgrundlaget, og derfor skal vi heller ikke lave lappelovgivning i stor stil på vej ind til den debat.
Den debat starter op den 16. april, og så får vi bagefter en proces, der ikke bare inddrager folkekirkens medlemmer, men også mange andre.
Så det var mere for at kvittere for det, men også for lige at gøre opmærksom på, at det her lovforslag også stammer fra det sammensurium, der er i dag, hvor man i 2007 sagde, at når kompensationen kom ned under et vist beløb, så skal man gøre op med den.
Så vi er også fanget ind af nogle tidligere beslutninger, og derfor har vi lovforslaget, som det ser ud lige nu.
Frank Aaen (EL), 2012-03-13:
Enhedslisten har gennem årene været imod de liberaliseringer, der er gennemført af lukkeloven, ud fra mestendels to principper.
Det ene er, at det er uheldigt for de ansatte, som får meget dårligere arbejdstider, end de havde forvejen.
Det andet er, at vi har set, at det er uheldigt for butiksstrukturen, fordi det jo typisk kun er de butikker, der ligger i centre og andre steder, som har mulighed for at kunne udnytte de lange åbningstider og ligesom kan udfylde åbningstiderne, i modsætning til, skal vi sige en familieejet butik, hvor der er en eller to ansatte, og som ikke har mulighed for at udnytte hele den åbningstid, som loven giver mulighed for.
Det har været med til at fremme butiksdød og fremme centralisering i centre.
Det har vi været imod, det er vi stadig væk, og derfor er vi imod alle liberaliseringer af lukkeloven.
Vi indrømmer, at det her i den forbindelse er en meget, meget lille ting i forhold til, hvad der er sket, men det ændrer ikke ved, at vi er imod.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-03-13:
I dag er det en god dag for Det Radikale Venstre, og jeg har glædet mig til at stå på talerstolen i dag, fordi med det her lovforslag ønsker regeringen at tage endnu et opgør med den tidligere regerings ubehagelige signalpolitik på udlændinge- og integrationsområdet.
Når man udlover en dusør på 25.000 kr. pr. udlænding, som en kommune får til at rejse permanent hjem, er der altså tale om ubehageligheder.
Der er også tale om forkert brug af ressourcer, ligesom der er tale om forkert brug af ressourcer, når kommunerne har pligt til at vejlede en borger i to modsatrettede retninger, nemlig mod beskæftigelse og integration og mod tilbagevenden til hjemlandet.
At vende hjem til sit oprindelsesland kan være en god løsning for nogle udlændinge, og en del udlændinge er også vendt hjem og hjælper med at bygge deres oprindelseslande op.
Det er sådan set fint, at vi som samfund økonomisk ønsker at facilitere den her hjemvendelse, men der skal altså være tale om en helt og aldeles frivillig hjemvendelse, og derfor skal det ikke være noget, der bliver påduttet nogen af ivrige myndigheder eller for den sags skyld ivrige regeringer.
Radikale Venstre ønsker både kommunebonussen og den modsatrettede vejledningspligt af udenlandske medborgere afskaffet, og derfor kan vi med glæde bakke op om det her lovforslag.
Tak for ordet.
Martin Henriksen (DF), 2012-03-13:
Altså, det, der er det gode argument for, at den her lovgivning virkelig virker, er jo, at der er dokumentation for, at alle de andre ting, som Dansk Folkeparti indførte førhen, og som vi har haft tid til at se virkningen af, har haft en effekt, i og med at antallet af udlændinge, der har valgt at repatriere, er steget fra 129 i 2009 til lidt over 600 i 2011.
Så de tiltag, som Dansk Folkeparti har fået gennemført, har jo haft en effekt.
Så hvis det er, at hr. Lennart Damsbo-Andersen går så meget op i, om det, vi diskuterer i dag, har virket, altså om den økonomiske bonus til de enkelte kommuner har virket, vil jeg da foreslå, at regeringen tager det lidt roligt og trækker lovforslaget.
Så kan man genfremsætte det i 2013, så kan vi se, hvilken effekt det har haft til den tid.
Så føler jeg mig overbevist om, at vi vil se, at der rent faktisk vil være kommet endnu en stigning.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-03-13:
Jeg synes ikke, at ordføreren er særlig præcis.
Jeg kan godt følge med i, at der kan være en vis forsinkelse, i forhold til hvornår en lov er blevet indført og hvornår den begynder at virke.
Det er åbenbart ikke sendt ud til alle, men jeg har i hvert fald her et stykke papir, hvor der står, at tallet – jeg skal lige tage mine briller på, det er meget småt på sådan en telefon her – for så vidt angår januar i 2011 er 37 personer, i 2012 er det 34 personer, i februar 2011, altså før loven blev indført, var det 52, og i februar 2012 var det 20 personer.
Det er jo væsentligt færre end før, den her lovgivning blev indført.
Mener ordføreren så, at det er et godt argument for, at den her lovgivning virkelig virker?
Martin Henriksen (DF), 2012-03-13:
Det er et udmærket spørgsmål.
Svaret er jo, at den nuværende ordning ikke har fungeret i specielt lang tid.
Men vi har jo kunnet se, at i takt med at vi har udvidet ordningerne førhen, vi har gjort det mere økonomisk attraktivt at benytte sig af ordningerne for den enkelte udlænding, er der flere og flere, der har benyttet sig af ordningen.
Man kan selvfølgelig glæde sig over, at Dansk Folkeparti nåede at få indført nogle af de ting, for man går trods alt ikke ind og ruller det hele tilbage.
Men vi kan f.eks. se på Dansk Flygtningehjælps hjemmeside, at der i 2011, hvor vi i lovgivningen også indførte de sunde økonomiske incitamenter, som Socialdemokraterne og regeringen nu ønsker at rulle tilbage, faktisk har været en stigning.
Bl.a. skriver man, at noget af baggrunden for stigningen er, at de kommunale medarbejdere har fået et større kendskab til ordningen.
Jeg tror på, at i takt med at vi har udvidet de økonomiske incitamenter for den enkelte udlænding og også for den enkelte kommune, siger det sig selv, at de kommunale medarbejdere er nødt til at vide noget om ordningen.
Ida Damborg (SF), 2012-03-13:
Med lovforslag nr. L 101 vil regeringen tilbageføre nogle af de ændringer i repatrieringsordningen, som undergravede den og forringede tilliden til kommunernes rådgivning om den.
Det er SF's holdning, at en repatrieringsordning kan være et rigtig godt tilbud, hvis det bliver brugt rigtigt, og rigtigt kræver en grundig rådgivning og stærke overvejelser, men så bliver ordningen også en rigtig god mulighed for mennesker, som enten ønsker hjælp til at vende tilbage til deres oprindelsesland, altså starte på ny eller blot få lov til at nyde deres otium der.
Den tidligere regerings ændringer i repatrieringsordningen i sommer handlede om bureaukrati og om symboler, endnu en gang med Dansk Folkepartis store fodaftryk på VK-regeringens politik.
Det har hele tiden været en forudsætning for, at det var en god ordning, at den var frivillig, og at ingen så at sige fik stoppet ordningen ned i halsen.
Desværre var den tidligere regering med til at undergrave ordningen, da den i sommer lavede en detailregulering af vejledningspligten og en kontant bonus.
Ja, jeg vil faktisk sige, at det var en meningsløs begrænsning af socialrådgivernes faglige skøn, den faglighed, vi tror på folk sagtens er i stand til at bruge, når de er ansat i denne sektor.
Så lad mig gøre det klart.
Derfor vil det være at undergrave rådgivningen, som det har været med lovgivningen siden i sommer, nemlig at Folketinget faktisk har blandet sig i, hvornår rådgivning skulle finde sted.
Hvad angår kontaktbonussen er det bestemt relevant, at regeringen i fællesskab med kommunerne tager hånd om det, hvis oplevelsen er, at man mangler ressourcer til at kunne give den kvalificerede rådgivning, som borgerne har ret til.
Men at vi har givet en bonus for, at der tilfældigvis var en række beboere, som ønskede at flytte tilbage til deres oprindelsesland, var helt galt.
Jeg noterer mig da også, at KL støtter lovforslaget, fordi det er afbureaukratiserende og fjerner risikoen for, at udlændinge ikke vil have tillid til kommunernes vejledning, men snarere vil opfatte den som et forsøg på at lægge pres på dem, når kommunerne kan tjene penge på at sende borgere ud af kommunen og ud af landet.
I SF's støttede vi forbedringerne i ordningen i 2009, fordi det netop var entydige forbedringer, men med de ændringer, som blev lavet i sommer, blev der sat et helt forkert signal på en ellers flot ordning, der giver vores ældre borgere med minoritetsbaggrund mulighed for at vælge den seniortilværelse, der passer dem bedst.
Derfor støtter SF naturligvis forslaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-03-13:
Jeg synes, det er meget interessant, at Dansk Folkepartis ordfører står her og forherliger den indsats, som Dansk Folkeparti har gjort, og også forklarer, hvor glimrende de systemer, som Dansk Folkeparti har været med til at indrette, er.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren har nogle tal på, hvordan repatrieringen har været, før den her lov blev indført sidste sommer, og hvordan den har været, efter den lov er blevet indført.