runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-10:
Jeg tager alene ordet, fordi der er sket en misforståelse i forbindelse med betænkningsafgivelsen.
Som Enhedslistens ændringsforslag meget klart illustrerer, vil den her debat ikke ende, før ministre betaler for at gå på arbejde.
Derfor synes vi ikke, at der er nogen grund til at stemme for det.
Der er sådan set heller ikke nogen grund til at stemme imod det.
Det er under alle omstændigheder ren symbolpolitik, da den sparede løn kun vil udgøre et forsvindende lillebitte, helt marginalt og nærmest usynligt bidrag både til genopretning efter den finansielle krise og til at rette op på Foghs og statsministerens økonomiske politik igennem snart et tiår.
Symbolpolitik af den skuffe ønsker vi ikke at støtte.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-10:
Vi skal senere i dag behandle et forslag, der drejer sig om at forringe vilkårene for de svageste i samfundet, og jeg ved jo ikke, hvad det var, de tænkte i regeringen, da de foreslog, at de selv skulle gå ned i løn.
Var det, fordi de ville være solidariske med de fattige i samfundet?
Kender vi alle mellemregningerne?
Nej, det gør vi ikke.
Man har fremsat det forslag, vi er i gang med at behandle, om at afkorte dagpengeperioden fra 4 år til 2 år.
Der skal førstebehandles et forslag om, at de, der falder ud, skal arbejde dobbelt så lang tid ustøttet, for at de kan komme ind i dagpengesystemet igen.
Det sidste lovforslag om beregningen af dagpengene kender vi slet ikke noget til.
Det er så kompliceret, siger ministeren, så det må vi ikke se endnu.
Hvornår må vi se det?
Ja, måske engang til efteråret.
Når man køber en forsikring, ved man jo normalt, at den gælder dagen efter, og skulle man køre galt i sin bil, eller skulle ens hus skulle brænde, får man en erstatning.
Hvis regeringen kunne komme af sted med det, ville de helt fritage folk for at kunne få dagpenge.
Det er derfor, jeg synes, det er lidt underligt, at vi har det her forslag.
Der er også en lang række andre ting, der er underlige.
F.eks. ved jeg ikke noget om, hvordan det ser ud for forhenværende ministre.
Skal de også gå ned i løn?
Det ville jo ellers se kønt ud, hvis de forhenværende ministre, der lige er blevet smidt ud af regeringen, får mere i løn end dem, der er ministre.
Hvordan hænger det sammen?
Altså, hvordan hænger det sammen?
Handler det om, at man gerne vil have, det lige skal glide ned hos dem, der ser det udefra, at vi kommer til at lave noget, der er lige rigelig stramt for ganske almindelige mennesker i dette land?
Men så har man bevilget sig selv noget.
Var det så ikke et sted at tage fat, hvis man virkelig ville være solidarisk med de svageste i samfundet?
Jeg ved ikke, om vi kan få svaret på det i dag, men jeg synes bare, det er væsentligt at få sagt: Hvad er det for en regering, vi har?
Hvad er det, vi arbejder med?
Hvem vil vi være solidariske med?
Kan vi få nogle ting til os selv, eller vil vi selv afgive noget?
Jeg kender godt svaret, og derfor burde regeringen fyres og komme i karantæne for selvforskyldt ledighed, for det er det, det handler om.
Torben Hansen (S), 2010-06-10:
Venstres ordfører nævnte, at der havde været mange deputationer, og det er jo sådan set vældig fint og dejligt.
Der har været deputationer fra Frederikshavn, Thy, Mors, Århus, Horsens, København, Odense osv., og det, som de jo alle sammen har sagt, er punkt 1, at de har rigtig mange medlemmer, der kommer i klemme i det her, punkt 2, at de har rigtig mange medlemmer, som mister deres forsørgelsesgrundlag, og punkt 3, at de under ingen omstændigheder kan se, hvor det er, de job er henne, som regeringen åbenbart kan se.
Så kan Venstre ikke kort og klart forklare, hvor det er, de der 13.000 job er henne, for dem, der er ude i virkeligheden kan altså ikke se dem nogen steder?
Ulla Tørnæs (V), 2010-06-10:
Ja, det er jo et spørgsmål, som Socialdemokraterne og også andre dele af oppositionen efterhånden har stillet rigtig, rigtig mange gange, men svaret ændrer sig sådan set ikke.
Ser man på, hvad både Arbejdsmarkedskommissionen, Velfærdskommissionen, OECD og mange andre anbefaler, vil man se, at de netop anbefaler en afkortning af dagpengeperioden, fordi al erfaring viser, at de lediges søgemønster ændres, i det øjeblik man afkorter dagpengeperioden, hvilket fører til, at de ledige kommer hurtigere i job.
Og det er faktisk formålet med den aktive beskæftigelsespolitik, at de ledige skal komme så hurtigt i job som overhovedet muligt.
Al erfaring viser, at i de situationer, hvor socialdemokratisk ledede regeringer har afkortet dagpengeperioden, er de ledige kommet hurtigere i job, hvilket jo også Harald Børsting så klart understregede, da han sagde, at resultatet af dagpengereformen tilbage i 1990'erne netop var, at ledige kom hurtigere i job.
Torben Hansen (S), 2010-06-10:
Venstres ordfører kørte fuldstændig uden om de meldinger, der var fra deputationerne.
Praktikere, folk, der sidder med det her til hverdag, fra Frederikshavn, Thy, Mors, Århus, Horsens, Odense, København gør opmærksom på, at det her vil betyde punkt 1, at de vil få rigtig mange, der vil falde ud af dagpengesystemet, og punkt 2, at de vil få nogle, der vil blive nødt til at gå fra hus og hjem.
Desuden har nogle af de her deputationer tidligere under højkonjunkturen oplevet en ledighedsprocent på under 1, nu er den tocifret.
Jeg synes stadig væk, at Venstres ordfører i stedet for de her lidt floromvundne vendinger skylder et svar på, hvorledes det her lige pludselig kan trylle 13.000 ekstra job op af jorden.
Det er der altså ikke nogen, der tror på, og slet ikke de praktikere, der sidder med det til hverdag.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-10:
Jeg hørte Venstres ordfører tale meget om vejrudsigten, om lysere tider og den slags ting, og det har vi sikkert meget behov for alle sammen.
Jeg vil også gerne takke for den pæne omtale af vores pakke, »En Fair Løsning«.
Normalt synes jeg jo, det er fint, hvis en ordfører vil tale om sit eget partis politik, men det skal ikke være nogen negativ bemærkning.
Jeg vil bare sige tak for reklamen.
Jeg vil gerne spørge, hvor mange flere arbejdspladser der helt præcis kommer, ved at man afkorter dagpengeperioden, helt præcis. Så vil jeg gerne spørge, hvor mange flere udstødte der bliver i vores samfund, som følge af at der er nogle, der ikke mere kan få dagpenge.
For regeringen siger jo selv, at der også vil være nogle, der ikke vil være berettiget til at få dagpenge, og at der vil være nogle, der kan få dagpenge.
Jeg vil så gerne på den baggrund spørge, hvor mange flere afledte udgifter der bliver, ved at man sætter dagpengeperioden ned.
Det handler både om kontanthjælp, varmeudgifter, boligstøtte osv., som man kan få, når man har et lavere indtægtsgrundlag eller intet indtægtsgrundlag.
Ulla Tørnæs (V), 2010-06-10:
Så kom den igen, den fra Socialdemokraterne om, hvor mange job det her handler om.
Når vi udvider arbejdsstyrken med 13.000 og al erfaring viser os, at de ledige ændrer søgemønster, hvad er det så for job?
Det fører mig igen til at spørge lidt ind til – og jeg forstår, hr. Bjarne Laustsen er glad for, at jeg laver reklame for det – de hensigtserklæringer, der er i det socialdemokratiske oplæg, »En Fair Løsning«, om de 12 minutter.
Hvis vi nu antager, hvilket jeg mener at vide er det tal, der gør sig gældende, at vi har godt 2,7 millioner beskæftigede – hvis vi altså regner alle med, også de selvstændige og dem, der ikke er omfattet af overenskomstdækkede områder – og hvis alle skal arbejde 12 minutter mere om dagen, vil det svare til, at vi øger beskæftigelsen med omkring 70.000 fuldtidspersoner.
Jeg vil spørge hr. Bjarne Laustsen: Hvad er det for job, disse 70.000 fuldtidspersoner skal beskæftiges i?
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-10:
Jamen jeg må også sige, at det er ærgerligt, når man hører udmeldingerne fra Socialdemokratiet.
Den seneste udmelding fra fru Helle Thorning-Schmidt er jo, at hvis Socialdemokratiets bagland eller topledelsen i LO ikke kan finde de 15 mia. kr., er man er klar til at skære i efterlønnen.
Det er den seneste udmelding fra fru Helle Thorning-Schmidt, og der ville det jo være rart at vide, om vi fremadrettet skal høre på, at vi skal til at røre ved efterlønnen, om Socialdemokratiet er klar til at gå ind og skære i den, hvis ikke LO kan løse opgaven.
Det er lagt fast.
Ifølge Harald Børsting skal det ske i forhandlinger, og man siger, at man nok skal finde de 15 mia. kr.
Det er forhandlinger, går jeg ud fra, når det er trepartsforhandlinger, mellem en kommende S-SF-regering, LO og DA, hvis jeg har forstået det rigtigt.
Hvor meget har S så i den forbindelse låst DA fast?
For jeg er ikke sikker på, at Dansk Arbejdsgiverforening vil til at skrue dagpengeperioden tilbage.
Jeg er heller ikke sikker på, at Dansk Arbejdsgiverforening er varm på at bevare efterlønnen, når det kommer til stykket.
Men kan Harald Børsting løfte den opgave, som Socialdemokratiet har pålagt ham?
Torben Hansen (S), 2010-06-10:
Nu er det her lovforslag et forslag om dagpengeperioden, men jeg vil meget gerne af hensyn til den ærede spørgers oplysningsniveau gøre opmærksom på, at det velfærdsforlig, der er for 2006, står fast, og det regner jeg med at de forligsparter, der er i det forlig – bl.a. også regeringspartierne – er enige i.
Så står det fast, og så er det sådan, og så er den potte ude.
Ulla Tørnæs (V), 2010-06-10:
Den sidste bemærkning fra hr. Torben Hansen giver jo anledning til at spørge hr. Torben Hansen, om han har sagt det til sin partiformand, fru Helle Thorning-Schmidt, for det var sådan set fru Helle Thorning-Schmidt, der i går i total desperation åbnede ballet for en diskussion om efterlønnen.
Men det kan hr. Torben Hansen jo så svare på, hvis han vil, eller også kan han svare lige så uklart, som han svarer på de andre spørgsmål, vi stiller ham.
Jeg vil sådan set gerne vende lidt tilbage til noget af det, som hr. Bent Bøgsted var inde på i sit første spørgsmål, nemlig det her med de 12 minutter.
Hvad er det for job, som hr. Torben Hansen forestiller sig at de medarbejdere, som arbejdsstyrken bliver udvidet med, skal have – altså de 70.000 fuldtidspersoner, som arbejdsstyrken bliver udvidet med, såfremt det vel at mærke lykkes hr. Torben Hansen at overbevise fagbevægelsen?
Hvis ikke hr. Torben Hansen kan svare på det, hvis ikke hr. Torben Hansen kan svare på, hvad det er for stillinger, må hr. Torben Hansen jo svare på, hvem det så er, der skal fyres i f.eks. den offentlige sektor.
Torben Hansen (S), 2010-06-10:
Nu kan jeg forstå på fru Ulla Tørnæs, at fru Ulla Tørnæs har læst planen, og det er jo da glimrende.
Det, der sådan set også står deri, er, at vi vil lave investeringer i den offentlige sektor på 15 mia. kr. de kommende 2 år.
Det vil i sig selv give arbejdspladser.
Det næste er, at når man ser på den demografiske udvikling og den demografiske udfordring, vi alle sammen står over for, så kan vi se, at det her land vil komme til at mangle kvalificerede medarbejdere i 2015, 2016 og 2017.
Men hvad har været regeringens svar?
Regeringens svar på det er at skære ned på uddannelsesområdet, det er at skære ned på voksenefteruddannelsen og voksenvidereuddannelsen, og det er at skære ned på SVU’en, hvorimod vores program går i en helt anden retning.
For vi tror rent faktisk, at vi skal uddanne os i det her land, for at vi kan klare den udfordring.
Vi tror ikke ligesom regeringen, at man skal spare sig ud af det på uddannelsesområdet.
Det er helt hen i vejret.
Ulla Tørnæs (V), 2010-06-10:
Det er fuldstændig korrekt, at jeg har forsøgt at finde hoved og hale i, hvad »En Fair Løsning« egentlig går ud på, og jeg har ikke rigtig kunnet finde sammenhængen i den.
Men jeg forstår, at forslaget om de 12 minutter er hentet fra Arbejdsmarkedskommissionen, som netop understreger, at man alene kan hente 14 mia. kr. – og altså ikke 15 mia. kr., som Socialdemokraterne mener at man kan hente – ved at udvide arbejdstiden med 12 minutter.
Men det, som Arbejdsmarkedskommissionen samtidig understreger, er, at det sker under forudsætning af, at de offentlige udgifter holdes i ro.
Det er altså en præmis, som Socialdemokraterne har set bort fra, og derfor hænger »En Fair Løsning« absolut ikke sammen, og derfor har vi krav på at få et svar fra Socialdemokraterne på, hvad det så er, de vil.
De 12 minutter er så ren bluff, må vi forstå, og man vil ikke – eller måske vil man – ændre dagpengeperioden, det kan vi heller ikke få svar på.
Men vil man gå ind for en 38-timers-arbejdsuge?
Det er sådan set et meget konkret spørgsmål, som det burde være meget nemt for hr. Torben Hansen at svare på.
Torben Hansen (S), 2010-06-10:
Hvad angår de 12 minutter, som enhver jo har kunnet forvisse sig om er noget af det, man kan se rundtomkring i gadebilledet, har vi rent faktisk i »En Fair Løsning« – og det kan fru Ulla Tørnæs også slå op –
stillet seks punkter op for, hvad det er for nogle skruer, der skal skrues på i den forbindelse.
Det kunne være, at der var nogle offentlige ansatte, der ville have ret til fuldtidsbeskæftigelse, det kunne være at indføre øget flydende tid, plustid osv. på arbejdspladserne.
Men det, der sådan set er det vigtige i den her forbindelse, og som er kernen i den her diskussion, er trygheden i dagpengesystemet.
Socialdemokratiet vil ikke være med til at forøge utrygheden, sådan som regeringen gør med det her.
Vi har meldt klart ud, at det her vender den forkerte vej, og at vi, når vi får magt, som vi har agt, vil gå i gang med forhandlinger, der sikrer, at trygheden i dagpengesystemet kommer tilbage, for den er man ved at sætte over styr.
Peter Madsen (V), 2010-06-10:
Jeg vil gerne spørge, om hr. Torben Hansen har overvejet, hvad der vil ske, hvis planen om de 12 minutter skulle møde virkeligheden.
I virkelighedens verden har Region Midtjylland spurgt 800 deltidsmedarbejdere, om de var interesseret i at gå på fuld tid, og det var der fem, der sagde ja tak til.
Det er virkeligheden.
Under førstebehandlingen omtalte hr. Torben Hansen regeringens forslag som usympatisk mere end en gang.
Siden er vismændene kommet med et tilsvarende forslag om at afkorte dagpengeperioden, og hr. Morten Bødskov udtalte jo i den forbindelse, at vismændenes forslag flugtede godt med Socialdemokraternes plan.
Men hr. Torben Hansen må vel mene, at forslaget om dagpengeperioden er lige usympatisk, hvor det end kommer fra, om det kommer fra regeringen eller det kommer fra vismændene.
Så kan hr. Torben Hansen ikke bekræfte, at hr. Morten Bødskov tog fejl, og at vismændenes forslag og Socialdemokraternes plan overhovedet ikke flugter?
Torben Hansen (S), 2010-06-10:
Ordføreren taler om virkeligheden.
Det, der er virkeligheden i forbindelse med det her forslag, er den virkelighed, som udvalget blev præsenteret for hele mandag og hele tirsdag af deputationer fra Frederikshavn, Thy, Mors, Århus, Odense, København og Horsens, som alle sammen kunne fortælle om medlemmer, der vil blive ramt af det her; medlemmer, der falder ud af dagpengesystemet; og medlemmer, der ikke kan få uddannelse, og som også kunne fortælle om dengang, hvor det gik godt, og hvor nogle af dem havde en ledighedsprocent på under 1.
Nu er den tocifret.
Det er det, der er virkeligheden, og det er den virkelighed, som regeringen nu skubber i tusindvis af mennesker ud i, nemlig ud af dagpengesystemet og over på kontanthjælp.
Peter Madsen (V), 2010-06-10:
Så mange deputationer synes jeg nu heller ikke der kom.
Har man fortalt disse deputationer og sit bagland, at det er under forudsætning af, at de offentlige udgifter bliver holdt uændret?
Og hvis de offentlige udgifter skal holdes uændret, betyder det jo, at man enten skal fyre offentligt ansatte, eller at de offentligt ansatte ikke skal have løn for den time, de arbejder ekstra om ugen.
Har man fortalt sit bagland det, og hvilken af modellerne foretrækker man?
Torben Hansen (S), 2010-06-10:
Den helt grundlæggende forskel på regeringen og Dansk Folkepartis krisehåndtering og vores krisehåndtering står egentlig helt klart.
Dansk Folkeparti og regeringen vil spare sig ud af krisen.
Det, der ligger i vores oplæg, er offentlige investeringer, og det er så også noget i forhold til hele diskussionen om arbejdstiden, som alle jo kender, og så er det netop, hvad der næsten er det vigtigste punkt eller et af de meget vigtige punkter, at vi vil gøre rigtig, rigtig meget ud af uddannelse.
Det, som genopretningspakken gør, hvilket man jo også har kunnet se på hele den offentlige debat, er, at den går meget, meget hårdt til uddannelsessystemet.
Man går ind og laver besparelser på voksenefteruddannelse og voksenvidereuddannelse, går ind og laver besparelser på SVU’en, går ind og laver besparelser på produktionshøjskolerne og på universiteterne.
Det er ikke vejen frem.
Det er ikke med til at skabe en dygtigere og mere fleksibel arbejdsstyrke.
Det er med til at gøre det modsatte, og det synes jeg er ærgerligt at Dansk Folkeparti bidrager til.
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-10:
Vi får nok også punkt 5 på et tidspunkt.
Jeg vil spørge hr. Torben Hansen: Har Socialdemokratiet ikke nogen selvstændig mening i den her forbindelse, eller hvad er det, det går ud på?
Skal arbejdsmarkedets parter lave det hele for Socialdemokratiet?
Der er de her 12 minutter, som skal løse opgaven fremadrettet.
Socialdemokratiet behøver jo ikke at løse noget i 2010, 2011, 2012 og 2013, for det er løst af regeringen og Dansk Folkeparti.
Det med arbejdsmarkedets parter er først i forbindelse med de næste overenskomster.
Men hvor findes de arbejdspladser?
Der er arbejdsgivere, der har sagt: Hvis vi skal til at arbejde længere, skal vi til at afskedige.
Hvad er det for nogle folk, der skal afskediges?
Vi har ikke mere arbejde.
Så skal vi til at afskedige.
Men hvor er de arbejdspladser, som Socialdemokratiet vil finde i den forbindelse?
Så kan jeg ikke nå mere i den her omgang.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-10:
Jeg tror simpelt hen, at Venstres ordfører har misforstået det.
Vi er jo sådan set gode kollegaer og har været herinde i rigtig mange år, men normalt er det sådan, at når man er ordfører, svarer man på de spørgsmål, der bliver stillet.
Altså, jeg stillede et simpelt spørgsmål.
Det er fint nok at redegøre for arbejdsstyrken og en lang, lang række andre ting, men jeg spurgte helt simpelt: Hvor mange flere arbejdspladser bliver der præcis i Danmark, ved at man afkorter dagpengeperioden?
Jeg spørger så – det kunne vi ikke få at vide under samrådet den anden dag, så det kan være, man har forberedt sig på det: Hvor mange flere afledte udgifter bliver der samlet set, ved at folk mister deres dagpengeret, hvor staten hidtil har været 100 pct. forsørger?
Når man skal have kontanthjælp eller andre former for sociale ydelser, skal kommunen jo bidrage særskilt til det efter forskellige ordninger.
Det må da være interessant at få at vide af Venstres ordfører i dag, hvor meget det drejer sig om.
Ulla Tørnæs (V), 2010-06-10:
Nu var det sådan set bare en venlig handling fra min side, for jeg vil naturligvis stille spørgsmålet til den socialdemokratiske ordfører, når tid kommer, om, hvad det er for 70.000 fuldtidsjob, de 70.000 personer skal ud og have.
Jeg er bestemt enig i, at det er en god idé at øge arbejdsudbuddet, så det er ikke, fordi jeg er imod, at fagbevægelsen muligvis lægger op til, at vi alle skal arbejde lidt længere.
Jeg vil bare sige, og jeg sådan set allerede har svaret fru Line Barfod, at bemærkningerne til lovforslaget her og de beregninger, der ligger til grund for Folketingets behandling af lovforslaget, er lavet fuldstændig efter sædvanlig praksis, en praksis, som også tidligere socialdemokratiske regeringer har anvendt, når man har lavet ændringer af dagpengesystemet.
Per Clausen (EL), 2010-06-10:
Jeg kan forstå, at det bedste argument for det her lovforslag er de fejltagelser, som Socialdemokraterne har begået og vil begå i fremtiden.
Det er jo fantastisk.
Det er bare for at vide, hvad for nogle tal vi skal tro på.
Det er jo vanskeligt at behandle lovforslag, hvis vi ikke kan tro på de tal, der står i bemærkningerne.
Men jeg tager til efterretning, at det bare er noget sludder, der står der, og at vi ikke skal tage det så tungt.
Det andet spørgsmål, jeg vil stille Venstres ordfører, er om, at jeg har forstået, at det er de arbejdsløses adfærd, som er årsag til arbejdsløshed, for det er jo de arbejdsløses ændrede adfærd, der vil føre til, at de får arbejde.
Så vil jeg bare spørge ministeren, om hun ikke kan orientere os om – helt uden for, hvad Socialdemokraterne har foreslået – hvad det er for nogle konkrete job, den ændrede adfærd skal føre til at de arbejdsløses søger og får.
Ulla Tørnæs (V), 2010-06-10:
Jeg vil bare sige til hr. Clausen, at man selvfølgelig til enhver tid kan regne med de bemærkninger, som er grundlaget for Folketingets behandling af de forskellige lovforslag, som regeringen fremsætter.
Det gælder jo i øvrigt også tidligere regeringer.
Jeg vil bare endnu en gang sige: Den måde, som bemærkningerne til L 222 er udarbejdet på, er fuldstændig sædvanlig praksis.
Man har alene vist de direkte økonomiske konsekvenser, som vil blive indbudgetteret på finansloven, og som vil blive DUT-forhandlet med kommunerne.
Og det er rent finanslovteknisk, og sådan plejer det at være – eller sådan er det – når man laver den slags lovforslag.
Så peger hr. Per Clausen på de arbejdsløses adfærd.
Jamen al erfaring viser, vil jeg sige til hr. Per Clausen, at ledige ændrer adfærd undervejs i deres ledighedsforløb.
De har en meget aktiv søgning den første korte periode, altså lige efter de er kommet i dagpengesystemet, så går kurven ned ad, og hvis de har fået mange afslag, daler ansøgningsaktiviteten, og så stiger den igen frem mod ledighedsperiodens udløb.
Per Clausen (EL), 2010-06-10:
Jeg kan nu forstå på fru Ulla Tørnæs, at de tal, der står i bemærkningerne til lovforslaget, som kommer af almindeligt hæderligt embedsmændsarbejde, skal vi ikke tro på.
Vi skal tro på fru Ulla Tørnæs' luftige teorier om, hvad der vil ske med de arbejdsløses adfærd, når man fratager dem deres forsørgelsesgrundlag.
O.k., det er Venstres politik: Lyt ikke til, hvad embedsmændene siger, lyt ikke til, hvad der er de sande tal, lyt til teorier.
Det ville jo radikalt ændre de arbejdsløses søgemønster, det er der ingen tvivl om.
Altså, jeg forstår det simpelt hen ikke, for Venstre siger selv, at man gik fra 7 til 5 til 4 år, og nu går vi til 2 år, men hvis det er rigtigt, at jo kortere dagpengeperioden er, jo hurtigere kommer folk i arbejde, hvorfor hjælper man så ikke de arbejdsløse ved helt at afskaffe dagpengene?
Hvis der er logik i Venstres synspunkt, ville det jo være en god idé.
Og det er vel også det, man bygger op til, at man om nogle år kan komme med en 1-årig dagpengeperiode, eller vil fru Ulla Tørnæs garantere, at det aldrig vil ske?
Helle Sjelle (KF), 2010-06-10:
, selv om vi havde en lang og grundig debat under forslagets første behandling, hvor vi også kom ind på, om Socialdemokratiet ville rulle dagpengeperioden tilbage eller ej, var det ganske umuligt at vriste et svar ud af Socialdemokratiet, hvad det angår.
Så jeg prøver igen: Vil Socialdemokratiet rulle dagpengeperioden tilbage til 4 år, eller hvad har man tænkt sig at gøre ved det?
Torben Hansen (S), 2010-06-10:
Socialdemokratiet er meget optaget af, at vi har et trygt og sikkert dagpengesystem.
Det, som regeringen er i gang med nu, drejer den modsatte vej.
Det synes vi er ærgerligt.
Vi synes, det er trist for den danske model.
Derfor vil svaret også være fuldstændig det samme som under førstebehandlingen: Vi synes, at det her forslag er dybt, dybt usympatisk, og vi vil under ingen omstændigheder deltage i besparelser på dagpengeområdet.
Men som det også helt klart fremgår af vores »En Fair Løsning«, som jeg også tror fru Helle Sjelle har læst, vil vi tage en snak med arbejdsmarkedets parter, og det er jo både LO og DA, så vi kan se, hvordan vi kan komme videre i forhold til det her.
Det synes jeg rent faktisk fru Helle Sjelle skulle tage og kvittere for i stedet for at forsøge at stille inkvisatoriske spørgsmål, når fru Helle Sjelle udmærket godt kender svaret på forhånd.