runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2009-12-03:
Det blev godt nok blandet sammen med, at man ikke skal leje sommerhuse ud, men i virkeligheden dækker det vel over det synspunkt, som Venstre og Konservative har, nemlig et synspunkt, der handler om, at selvfølgelig skal jord ejes af private, som så kan få de gevinster, som der kommer af prisstigninger på jord, og selvfølgelig skal det overlades til private at spekulere i jord og tjene penge på det.
Det er et klart borgerligt synspunkt, som er båret af en rigtig ægte ideologi, og fra den konservative ordførers side oven i købet så stærkt båret, at uanset hvad det havde af konsekvenser for statens mulighed for at tjene penge, skulle det gennemføres så hurtigt som muligt.
Det, der så overrasker mig en lille smule, er, at resten af Folketinget forholder sig til det her, som om det sådan var et småteknisk, uskyldigt, tilfældigt forslag.
Jeg synes faktisk, man skal have respekt, når Venstre og Konservative åbent lægger deres ideologiske synspunkter frem, og så sige, at dem vil vi gerne diskutere.
Der vil jeg så bare sige for nu ikke at trække det forfærdelig meget ud, at Enhedslisten synes, at det er en rigtig god idé, at staten ejer jord og lejer den ud til gode formål.
Vi er sådan set overbevist om, at hvis man havde det som princip f.eks. i forhold til landbrugsjord, produktionsjord i det her land, så ville det danske landbrug have betydelig bedre økonomiske muligheder for at klare sig nu, for så ville det ikke have forgældet sig i det omfang, det har.
Og så ville man ikke i så stor udstrækning, som der nu er tale om, være økonomisk fuldstændig i lommen på kreditforeningerne.
Af den grund og fordi vi principielt mener det modsatte af Venstre og Konservative, nemlig at staten skal eje jord, vil vi stemme imod det her forslag.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-12-03:
Tak for det og tak for de mange bemærkninger, der er kommet fra Folketingets partier.
Baggrunden for lovforslaget er jo, at vi gerne vil gøre det muligt for sommerhusejere at købe den grund, de lejer af staten på arealer med klitfredning og fredskovspligt.
Det er efter regeringens opfattelse ikke en statslig opgave at leje sommerhusgrunde ud.
Derfor er vi også allerede gået i gang med at udstykke og sælge statens sommerhusgrunde i en lang række sommerhusområder ved den jyske vestkyst, som også flere ordførere har været inde på.
Ud af de i alt 568 sommerhusgrunde er der nogle, omkring halvdelen, som ikke umiddelbart kan udstykkes og sælges til sommerhusejere.
Det er de grunde, som er omfattet af regler om klitfredning eller fredskovspligt.
Lovforslaget skal sikre, at naturbeskyttelseslovens og skovlovens bestemmelser om udstykning ikke kommer til at forhindre udstykning på lige præcis disse helt konkret afgrænsede arealer, hvor sommerhusene allerede ligger.
Det samme gælder bestemmelserne om udstykning i lokalplaner for disse statslige arealer.
Det er vigtigt for mig også i dag at præcisere, at det alene er udstykningsbestemmelserne, der fraviges med lovforslaget.
Beskyttelsesinteresser som klitfredning og fredskovspligt opretholdes uændret på de arealer, hvor de i dag er gældende.
Også lokalplaner og andre reguleringer gælder fortsat på arealerne.
Den eneste ændring, der sker med lovforslaget, er derfor en ændring i ejerforholdene.
Det er også sådan, at den enkelte sommerhusejer skal kunne blive grundejer, hvis han eller hun ønsker det.
Der er ingen tvang til at købe, det er helt frivilligt.
Hvis sommerhusejeren ikke ønsker at købe og fortsætter med at leje, sker det på de samme betingelser som nu.
Hvis sommerhuset sælges eller går i arv, vil staten tilbyde en ny lejer at købe grunden.
Prisen for grunden vil blive fastsat ud fra en uvildig vurdering af handelsprisen og skal godkendes af SKAT på helt samme måde som salg af statens øvrige sommerhusgrunde og andre ejendomme.
Så vil jeg så også sige med hensyn til de spørgsmål, der er stillet, at dem vil jeg selvfølgelig svare på under udvalgsbehandlingen.
Men jeg vil gerne nu slå fast omkring det spørgsmål, som hr. Flemming Møller Mortensen fra Socialdemokratiet stillede, med hensyn til hvis man løber ud af sin periode, hvad der så fremadrettet skal gælde, at det jo er en lidt vanskelig sag.
Det er måske om 20 år at det kan være situationen for nogles vedkommende.
Men jeg vil allerede gerne i dag sige: Er det sådan, at vi har en borgerlig regering på det tidspunkt – det er der selvfølgelig meget der taler for – lægger vi selvfølgelig også op til, at de samme vilkår skal være gældende fremadrettet, som vi lægger op til på den korte bane, nemlig at man kan fortsætte sit lejemål.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-03:
Mit spørgsmål til miljøministeren skal være: Hvad er grunden til, at miljøministeren og Miljøministeriet har anslået, at det kun er mellem 25 og 50 pct. af de sommerhusejere, som altså ikke er grundejere, der vil gå hen og købe i forbindelse med salgstilbuddet nu her?
Godt nok er der mange, der siger til mig, at 800.000 kr. i gennemsnit er en meget høj pris, for det betyder jo, at der er nogle, der måske skal koste mindst 50 pct. yderligere, altså 1,2 mio. kr., og så er der andre til en væsentlig lavere pris, alt afhængigt af grunden og beliggenheden tæt på vandet osv., men når man kigger på tallene, når man kigger på den meget lave rente i dag og den rent faktisk forholdsvis høje grundleje – den er på mellem 30.000 og 35.000 kr. om året – kan det undre mig, at det fra ministerens side er blevet anslået, at kun mellem 25 og 50 pct. vil overtage, altså købe, grunden.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-12-03:
Der er jo desværre ikke nogen eksakt videnskab om, helt præcis hvor mange der ønsker at benytte sig af muligheden.
Vi baserer det selvfølgelig på, hvad der har været gældende tidligere i nogle af de sager, som Miljøministeriet har haft ansvaret for, når der tidligere er blevet solgt sommerhuse.
Men det kan jeg ikke gå ned i en fuldstændig detaljeret gennemgang af i dag, og jeg vil selvfølgelig også gerne svare nærmere på det i udvalgsbehandlingen.
Men det er jo et estimat af, at der er en lang række mennesker, som ikke forventes at ville købe den grund, som de lejer.
Holger K. Nielsen (SF), 2009-12-03:
Jeg tror, det er for endimensionalt at sige den væsentligste egenskab.
Det, som jo er karakteristisk for de fly, er, at de kan mange forskellige ting.
De kan kaste bomber, det er rigtigt, men de er jo også kommunikationsplatforme, og de kan indsættes til taktiske formål, hvor de f.eks. kan støtte landtropper.
Det er en del af denne opgave, at man kan beherske luftrummet over et sted, for at man kan gennemføre operationer på land.
Det er også en funktion, at de kan gå op og afvise fremmed indtrængen på dansk territorium og overvåge grønlandsk territorium.
Pointen er jo, at de kan og skal kunne mange forskellige ting.
Jeg siger bare, at hvis man vælger et fly, fordi det er bedst til at kaste bomber, mener jeg, det er en forkert prioritering og et forkert kriterium.
Men selvfølgelig kan de også kaste bomber, det kan de jo alle sammen, og det er vi helt med på.
Holger K. Nielsen (SF), 2009-12-03:
Hr. Frank Aaen bliver ved med at sige, at fordi man stiller krav om, at de fly også skal kunne kaste bomber, er der en række flytyper, man ikke har fået til at byde på det her.
Kan vi ikke få at vide, hvad det er for nogle kampfly, der ikke kan kaste bomber?
Frank Aaen (EL), 2009-12-03:
Jeg kan ikke her på stående fod huske navnet, men jeg skal gerne give dem til hr. Holger K. Nielsen.
Der er masser af fly, der også er bevæbnede, som kan løse de opgaver, der er brug for, hvis man f.eks. bare vil lave suverænitetshævdelse af Danmark.
Så er der masser af relativt langsomtgående fly, som man kan udstyre med maskingeværer eller andet, man har brug for, og som kan lige præcis det.
Det kan være, forsvarsministeren kan hjælpe mig, han bør jo være ekspert på området.
Der er naturligvis masser af flytyper, som er meget billigere og meget enklere, hvis man siger, at de ikke behøver at have kapacitet til, at de også kan kaste store bomber.
Holger K. Nielsen (SF), 2009-12-03:
Det er muligt, men jeg synes da, det er vigtigt at få de muligheder frem i debatten.
Nu er det for sent, for der er kun tre, som byder på det, men med hensyn til suverænitetshåndhævelse er det da ikke nok at kunne skyde med et maskingevær, hvis man skal kunne afvise fly fra Rusland.
Vi er også enige om, at det ikke kun handler om suverænitetshåndhævelse.
Det handler jo også om andre opgaver end bombekastning i internationale operationer, f.eks. flyveforbudszoner, at kunne beherske luftrummet og at kunne indgå i taktiske funktioner i forbindelse med andre operationer, så hr. Frank Aaen er nødt til at sige, hvad det er for et fly, vi har afvist.
Ida Auken (SF), 2009-12-03:
SF er enig med regeringen i, at staten ikke skal være sommerhusudlejer.
Den eneste bekymring, som vi kunne have ved det her forslag, er, at den hidtidige beskyttelse af områderne ville blive svækket, eller at adgangsforholdene til naturområderne ville blive begrænset.
Der kan vi så se af lovforslagets tekst, at ingen af delene er tilfældet, og derfor kan SF støtte forslaget.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-12-03:
Det her lovforslag drejer sig om at give mulighed for at sælge en række sommerhusgrunde, som staten ejer, og som staten har ejet i en årrække.
På de sommerhusgrunde ligger nogle sommerhuse, som nogle private mennesker ejer, og de lejer så grunden af staten, altså af Skov- og Naturstyrelsen, til det sommerhus, som de så ejer.
Det er regeringens opfattelse og også Venstres opfattelse, at man ikke som stat skal eje sommerhusgrunde.
Derfor har regeringen også gennem en årrække sat en række sommerhusgrunde til salg rundt om i Danmark.
Det har været dem, som var udmatrikulerede, og som kunne sælges umiddelbart.
Det, som det her lovforslag drejer sig om, er de sommerhusgrunde, som ligger i områder, hvor grundene ikke er udmatrikulerede, og for at kunne udmatrikulere grundene ændres loven, sådan at det nu bliver muligt i fire områder at kunne sælge disse sommerhusgrunde til i første omgang de ejere af husene, som lejer grundene.
Det betyder jo altså, at der på de grunde, hvor de her sommerhuse ligger, bl.a. er klitfrednings- og fredskovspligt, og den opretholdes, selv om de her grunde bliver solgt, og de bliver udmatrikulerede.
Vi synes, at det her lovforslag er et godt forslag, fordi det nu giver mulighed for at få afhændet den sidste del af de sommerhusgrunde, som staten ejer.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-12-03:
Jeg vil sige, som det er sagt tidligere, at vi selvfølgelig også ønsker, at de her sommerhusgrunde kan sælges.
Det er ikke Dansk Folkepartis opfattelse, at regeringen eller det danske Folketing skal være ejer af sommerhusgrunde.
Men der har jo været en lang række sager, hvor man skulle have det afklaret med at få de her sommerhusgrunde udmatrikuleret, og det er meget vigtigt, som vi ser det, at det foregår i det rigtige tempo, og det er udmærket set fra vores side, at man nu er klar til den opgave.
Vi mener jo også, at det er vigtigt, at folk ikke bliver tvunget til at købe de her sommerhuse, som de nu har lejet i mange år, eller som de i hvert fald har lejet grunden til i mange år, men at det er en mulighed.
Så det er jo helt frit for borgerne, om de ønsker at gøre brug af den mulighed, de nu får, også set i det lys, at man nu får prisen fastsat ud fra en konkret vurdering, at man f.eks. af flere ejendomsmæglere får fastlagt, om den pris, der er blevet sat, nu også er den rigtige.
Så man kan sige, at når der er en uvildig vurdering af handelsprisen, er det et tilbud, der bliver givet til de her borgere, men ikke en pligt.
Som vi ser det, har det selvfølgelig været nødvendigt at lave det her forløb i flere etaper.
Vi ved jo godt, at vi har solgt sommerhuse før, det var dem, der var lige til at gå til.
De er solgt, eller det er nogle af dem, og nu fortsætter vi altså ad samme linje.
Jeg mener, at vi med det forslag, der er fremsat her, gør det endnu mere attraktivt for den enkelte sommerhusejer måske at eje sin egen jord, ligesom man ejer huset på grunden.
Dermed bliver der også ligesom skabt ro om sagen, hvis man står i den situation, at ens lejekontrakt eventuelt udløber om et par år eller et år, eller hvornår det er.
Så jeg mener, at det er meget godt, at vi lægger op til det her.
Vi glæder os til at behandle forslaget også i udvalget, men ud fra vores førstehåndsindtryk af det er vi positivt stemt.
Holger K. Nielsen (SF), 2009-12-03:
[Lydudfald]
Frank Aaen (EL), 2009-12-03:
Det bringer jo hele debatten om Irakkrigen i spil.
Jeg vil ikke udelukke, at man kan have brug for flyforbudszoner, hvor man siger: Der må I ikke flyve af hensyn til lokalbefolkningen.
Jeg er bare meget i tvivl om, om det nogen sinde bliver en dansk opgave.
Altså, det var engelske og amerikanske fly, der gennemførte de operationer, og om det hjalp til at få en fredelig udvikling i Irak, og om det var klogt, når vi ser på hele udviklingen med begge Irakkrige og perioden imellem dem, er jeg ikke sikker på.
Men jeg mener i hvert fald ikke, det er en god idé, at vi anskaffer bombefly for at kunne deltage i flyforbudszoner et eller andet sted i verden.
Det mener jeg i hvert fald er så minimal en opgave, at det ikke er noget, som vi set ud fra et dansk perspektiv skal anskaffe.
Hvad angår Darfur, vil jeg sige, at der jo der er helt andre muligheder for at beskytte luftrummet.
Holger K. Nielsen (SF), 2009-12-03:
Jeg synes altså, hr. Frank Aaen taler udenom.
Jeg forsøger nemlig at få en principiel diskussion op at stå om, hvorvidt brugen af kampfly er fuldstændig irrelevant – også i forbindelse med de operationer, som hr. Frank Aaen sådan set selv er interesseret i bliver fremmet.
F.eks. flyforbudszoner kan jo være meget relevant, netop hvis man, som hr. Frank Aaen siger, skal beskytte civilbefolkningen i et område, sådan som det jo skete i det nordlige Irak efter Golfkrigen.
Og der er man da nødt til at have kampfly for at gøre det.
Igen med hensyn til Darfur: Jo, men en del af en strategi i forbindelse med Darfur ville da være, at man kunne beherske luftrummet, så man kunne forhindre de der djævelske bombeangreb ovenfra.
Og det forudsætter vel kampfly i en vis forstand.
Hvilke fly det skal være, kan man så diskutere.
Men jeg forsøger ligesom at forholde mig til det principielt: Er kampfly fuldstændig ligegyldige og irrelevante i forhold til de operationer, som hr. Frank Aaen egentlig også godt vil støtte?
Frank Aaen (EL), 2009-12-03:
Det, jeg prøver at sige om Darfur, er, at lavtgående fly vil man kunne bekæmpe på mange forskellige måder, og man behøver bestemt ikke Joint Strike Fighters til det formål.
Hvad angår flyforbudszoner, vil man jo også kunne bruge mange andre midler end Joint Strike Fighters.
Og jeg mener ikke, at en meget væsentlig del af dansk forsvar – for det er jo det, vi taler om – skal indrettes på, at vi eventuelt kan deltage i en flyforbudszone i et givet land.
Jeg har nu heller ikke hørt, at det skulle være et meget fremtrædende argument – men det kan forsvarsministeren jo fortælle os – at køb af Joint Strike Fighters var vigtigt for opretholdelse af flyforbudszoner.
Lone Møller (S), 2009-12-03:
Nu er min opgave i det her liv ikke at redde verden og finde ud af, hvordan det ser ud politisk på alle områder ude i verden.
Jeg er valgt til det her Folketing for at finde ud af, hvordan jeg kan gøre det bedst for Danmark og for danske patienter, og jeg må sige, at det er meget flovt med den indsats, vi her i Danmark yder over for patienter med sjældne sygdomme, som nogle af dem er født med og ikke kan få behandlet.
Det er det, der er min opgave, og det gælder også for det forslag, vi behandler i dag.
Det handler om tandsygdomme og ikke hele verden.
Holger K. Nielsen (SF), 2009-12-03:
Er den her tændt?
Jeg synes, hr. Frank Aaen opregner nogle meget relevante problemstillinger, som man skal diskutere, men bliver det alligevel ikke for forenklet at sige, at der er to muligheder: enten at det er suverænitetsovervågning, eller at det er offensive krige, som USA fører i Irak og Afghanistan?
Lad mig prøve at nævne to eksempler, og jeg vil gerne høre, om hr. Frank Aaen ikke synes, at kampfly kan være relevante her.
Er det helt irrelevant?
Darfur er et andet eksempel.
Noget af det mest djævelske, som Janjaweedfolkene gør, er jo, at de kaster små, primitive bomber ned fra lavtgående fly imod de stakkels flygtninge.
Er det ikke relevant, at man kan beherske luftrummet for at forhindre den form for djævelskab?
Ib Poulsen (DF), 2009-12-03:
Nu kunne jeg høre, at hr. Frank Aaen allerede har valgt type, og det gør det jo nemmere for os andre med det forestående arbejde, der er, så det er jo fint nok med det.
Tak for det, vil jeg sige til hr. Frank Aaen.
Nu er det sådan, at vi lige har overstået en kommunal valgkamp, og der har vi jo hørt Enhedslistens repræsentanter gå ud og sige, at man skulle sige nej til kampfly, selv om det ikke har noget med kommunalpolitik at gøre, for så kunne der spares 20 mia. kr., som kunne bruges til bedre skoler, ældrepleje osv.
Men nu kan vi så høre hr. Frank Aaen sige, at vi skal have erstatningsfly for de nye kampfly, så det koster jo også et eller andet beløb.
Har hr. Frank Aaen ikke et eller andet beløb, han kan oplyse?
John Dyrby Paulsen (S), 2009-12-03:
Jeg forstår ikke helt holdningen hos Enhedslisten.
Her har vi sat en meget, meget grundig proces i gang, en langvarig proces, hvor vi måske laver det mest gennemarbejdede beslutningsgrundlag, vi endnu har set i dette Folketing, og når vi så er lige ved at være ved målstregen, altså vi får det i løbet af 1-2 måneder, så siger Enhedslisten: Det gider vi sådan set ikke vente på, lad os nu træffe en beslutning om, at vi udskyder det.
Jeg synes, det ville være mere fremkommeligt at sige: Lad os nu se, hvad danske eksperter er nået frem til, lad os nu se, hvad de anbefaler, og lad os så gå videre med den viden i rygsækken, og lad os se, hvad det er for en beslutning, vi ender med at træffe.
Hav nu respekt for den proces, vi har sat i gang, og hav respekt for, at der sidder nogle mennesker, der gennemarbejder det her ned til mindste komma, og lad os se, hvad de ender med at anbefale, og lad os så derudfra træffe en beslutning.
Det kan godt være, vi udsætter dele af processen, men så gør vi det på et fast og ordentligt grundlag.
Karsten Nonbo (V), 2009-12-03:
Tak til ordføreren for en god og glimrende tale – måske skal jeg lige undtage det første – men jeg kan da garantere, at jeg på meget lang sigt egentlig tror at ordføreren kunne blive en god forsvarsminister.
Jeg skal sørge for, at han får lang tid til at træne i, inden det sker.
Men det, jeg mere seriøst lige vil pointere – og som jeg tror vi er enige om – er, at vi ikke bare leger tænk på et tal, når vi snakker antallet af kampfly.
Vi ser på kapaciteten, og kampfly har det vel med, ligesom så meget andet teknik, at blive bedre og bedre.
Så når vi går fra 48 – og nu nævnte ordføreren 30 eller 32 – er der jo ikke alene tale om en nedskæring, men så er der tale om, at man får en kapacitet, der måske er bedre.
Er det ikke korrekt?
John Dyrby Paulsen (S), 2009-12-03:
Det er i hvert fald korrekt, at vi skal have det antal kampfly, der kan løse den opgave.
Når jeg nævnte 30, var det jo, fordi det er det antal F-16-fly, som der står i forsvarsforliget at vi har nu.
Og jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det nye kampfly, vi så måtte ende med at anskaffe, formentlig kan meget mere end F-16-flyet, og derfor er det også sandsynligt, at vi skal ende på et lavere antal end de 30 F-16-fly, vi har nu.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Ib Poulsen (DF), 2009-12-03:
Med jævne mellemrum har vi, som det er blevet sagt, den her forespørgselsdebat om kampfly.
Det viser, at venstrefløjen har en utrolig stor interesse i det med kampfly, og det er jo en interesse, som vi også i Dansk Folkeparti deler fuldt og helt.
Vi skal huske på, at der med hensyn til at anskaffe kampfly er nogle formål: som det første, at vi kan håndhæve dansk suverænitet, og som det andet, at vi også kan deltage i internationale operationer som bl.a. i Afghanistan i 2001.
Men der er også nye opgaver for kampflyene, som det er blevet nævnt: Der er arktisk overvågning i og omkring Grønland.
På grund af de klimatiske forandringer, som sker, er det jo oplagt, at overvågning kan komme på tale her.
Vi har også set, at F-16-fly har været ude at optage billeder over Djursland for at lokalisere en person dér, også en ny opgave.
Vi har set, at man har været ude at tage 3D-billeder af København, i forbindelse med at der skal være et klimatopmøde.
Det er jo sådan, at hr. Frank Aaens autonome venner højst sandsynligt vil lave ballade i gaderne her under klimatopmødet, men nu har politiet så allerede kunnet finde ud af, hvordan man kan slå hårdt ned på det.
Vi har lige afsluttet forligsforhandlingerne, og der må vi sige at en af Dansk Folkepartis største indrømmelser var i forhold til kampflykapaciteten, som vi gerne så større end de 30, som er kommet på tale.
Dansk Folkeparti fik jo en garanti for, at vi med den kapacitet, som vi er blevet enige om, kan håndhæve suveræniteten, samtidig med at vi kan deltage i internationale operationer, så derfor kunne vi gå med til det.
Så er det jo korrekt, at vi snarest skal have valgt en flytype.
Nu har man udskudt beslutningen et par gange, men vi ser frem til, at vi snarest får taget den beslutning, for der er rigtig mange, der er afhængige af, at vi får taget den beslutning.
Vi ved jo også, at det er en mangeårig proces, fra der vælges type, til det første fly bliver leveret.
Det er meget fornuftigt, at vi gør det nu, for i 2020 har vi højt sandsynligt ikke F-16-flyene mere.
Vi ved ikke, hvad opgaven og truslerne er om 20 år.
Hvis vi vedtager at skrotte opbygningen af en kapacitet af kampfly, tager det 20 år at genopbygge kapaciteten, så derfor er det en rigtig dårlig idé at afskaffe kampflyene.
Vi skal have alle varerne på hylderne i forhold til at kunne håndhæve vores suverænitet og kunne deltage i internationale operationer, og der er kampflyene en af de varer, som vi skal have.
Nu kan jeg se, at min taletid er ved at være udløbet, så jeg vil sige tak for ordet.
Frank Aaen (EL), 2009-12-03:
Jo, men vil det ikke være en god idé, hvis det er beslutningen?
Så skal jeg ikke brokke mig, så skal jeg sige tak.
Så var det ikke en god idé at få den beslutning truffet ret hurtigt?
Går forligskredsen stadig væk efter at træffe den beslutning, at der skal købes fly af den type, eller går man efter at udskyde beslutningen, efter vi har fået de nye oplysninger om, hvor lang levetid F-16-flyene har, og usikkerheden om et, måske to af flyenes kapacitet?
Gør det ikke, at man i virkelighedens verden skal sætte en dato, der ligger længere ude i fremtiden end det, som vi i dag opererer med, der hedder først i det nye år?
Ib Poulsen (DF), 2009-12-03:
Det er jo vigtigt for Dansk Folkeparti, at vi kan det og vil det, og derfor er det vigtigt, at vi har kampfly.
Jeg tror ikke, hr. Frank Aaen kan nævne en krig, hvor der ikke er civile, der har måttet lade livet.
Det er jo en del af krigen.
Med de nye systemer, som kampflyene har, har man jo været med til at minimere de civile tab, og vi hilser fra Dansk Folkepartis side velkommen, at det er den vej, udviklingen går.
Frank Aaen (EL), 2009-12-03:
Nu nævnte jeg før, at den anvendelse, hvor vi i dag bruger F-16-flyene til at beskytte dansk luftrum, medfører, at der er flyvetid i de eksisterende fly til 34 års forbrug endnu, så vi behøver ikke at købe nye kampfly.
Hvis vi derimod skulle anskaffe os 1 stk. Joint Strike Fighter, og det mener jeg er farligt og unødvendigt, hvad siger Dansk Folkepartis ordfører så til, at man i stedet for kan få – og jeg skal lige læse tallet op, for det er så stort, at jeg ikke kan huske det – 1.618.123 hjemmehjælpstimer?
Var det ærlig talt ikke bedre med godt halvanden million hjemmehjælpstimer end et fly, vi ikke har brug for?
Ib Poulsen (DF), 2009-12-03:
Det er simpelt hen at blande tingene fuldstændig sammen, for det kan man jo ikke sammenligne på nogen som helst måde.
Så jeg vil godt afvise, at tingene hænger sådan sammen.
Tingene er altså lidt mere nuancerede, end hr. Frank Aaen prøver at fremstille det, og sådan er det jo.