runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2010-11-16:
Selv om det er sjældent, at vi her i Folketinget behandler økonomiske love, der handler om beløb under 100.000 kr., har det naturligvis stor symbolsk betydning, at soldater, der sendes i felten for landets skyld, ikke står svagere end andre danskere i det sociale system.
Vi er derfor godt tilfredse med, at denne indlysende regel træder i kraft straks ved lovforslagets fremsættelse.
Line Barfod (EL), 2010-11-16:
I Enhedslisten ønsker vi at afskaffe fattigdom.
Vi synes, det er helt uhyrligt, at vi i så rigt et land som Danmark har så mange mennesker, så mange børn, der lever i fattigdom.
Vi kan stemme for det her forslag, der indeholder en forbedring for den lille gruppe, der består af soldater, der vender hjem fra krig, og som søger kontanthjælp.
Det er fint, at denne lille gruppe nu får gavn af at få ret til almindelig kontanthjælp.
Men vi mener ligesom de andre i oppositionen, at man burde bruge anledningen til helt at få fjernet starthjælpen.
Særligt nu, hvor fattigdomsåret er ved at rinde ud – et år, som regeringen har gjort hvad de kunne for at forbigå i tavshed – burde man da se at få afskaffet fattigdomsydelserne og få sikret, at der ikke er børn i Danmark, der vokser op i fattigdom.
Det blev jo meget klart, da Venstres ordfører havde ordet, hvad der egentlig er formålet med reglerne om starthjælp.
Ordføreren sagde, at soldaterne skal have en god behandling, og så kan man jo ikke byde dem starthjælp, kunne man så forstå.
Det betyder altså, at det helt klart er sådan, at de mennesker, der får starthjælp, er dem, man ikke ønsker skal have en god behandling; det er dem, man ikke mener skal have penge nok til at leve af.
Der er det bare, at jeg synes, det er svært at forstå, hvorfor man f.eks. synes, at en kvinde, der er flygtet fra et voldeligt ægteskab, ikke skal have en god behandling, når hun vender tilbage til Danmark.
For det passer jo ikke, når ministeren forsøger at give indtryk af, at der er nogle andre ydelser til folk, der er syge.
Hvis man kommer til Danmark og er syg, kommer man på kontanthjælp, og hvis man ikke lever op til betingelserne for at få fuld kontanthjælp, fordi man ikke har boet i Danmark i 7 af de sidste 8 år, så får man starthjælp, som er for lav til, at man kan klare sig i Danmark.
Og man kan ikke få en masse ekstra hjælp fra kommunerne.
Det er ulovligt, hvis kommunerne går ind og giver hjælp til, at børn f.eks. kan få mad hver dag.
Det er der nogle kommuner, der alligevel gør, fordi de simpelt hen ikke kan holde til, at der er børn, der sulter, men det må de faktisk ikke.
Jeg synes, ministeren ville være lidt mere rimelig at høre på, hvis ministeren trods alt stod ved, hvad det er for en lovgivning, som hun forvalter, og som hun holder fast i at vi skal have.
Og det allerbedste ville selvfølgelig være, hvis ministeren erkendte, at vi ikke i Danmark skal have børn, der lever i fattigdom, og at vi derfor skal afslutte fattigdomsåret med at afskaffe starthjælp og de andre fattigdomsydelser.
Morten Østergaard (RV), 2010-11-16:
Som jeg allerede har nævnt i de par spørgsmål, jeg har stillet, er Det Radikale Venstre selvfølgelig også for forslaget her, dels fordi vi synes, der er god fornuft i, at vi nu får taget hul på diskussionen om, hvordan vi behandler vores veteraner, dels fordi vi jo er modstandere af starthjælpen og derfor selvfølgelig er positive over for, at regeringen nu pr. salamimetode vil påbegynde afskaffelsen af den ved at undtage denne gruppe fra starthjælpen.
I forbindelse med det, beskæftigelsesministeren sagde, da hun var på talerstolen for et øjeblik siden, kan jeg ikke lade være at gentage, at det jo er mærkeligt, at man så forbenet tror på, at der er en effekt af starthjælpen, men alligevel synes, at den ikke er værd at byde folk, der har været udsendt som soldater.
Altså, jeg synes ikke, at starthjælpen er værd at byde nogen, for kontanthjælpen er jo ikke fastsat ud fra, at man skal leve en luksuriøs tilværelse, den er fastsat som et eksistensminimum i det danske samfund, og derfor er det jo mærkeligt, at man mener, at folk, som har boet uden for Danmark i længere tid og vender tilbage, ligesom skulle kunne få rabat på almindelige ydelser, som skal holde dem kørende, eller få billigere husleje og derfor kan nøjes med en mindre ydelse.
Vi støtter det varmt og håber, at man vil sige, at når det her kærlige skub, som jeg forstår at det kaldes, ikke er egnet til soldater, fordi de, med Venstres ordførers ord, skal behandles ordentligt, så burde man måske lade den ordentlighed også komme andre, som er nytilkomne til Danmark, til gode.
Helge Adam Møller (KF), 2010-11-16:
Økonomisk regner man med, at det kommer til at koste mindre end 100.000 kr. om året, og det er jo selvfølgelig udmærket.
Alle de fire partier, der har været oppe indtil nu, har jo givet deres varme tilslutning til forslaget, og det vil jeg selvfølgelig også gøre som konservativ.
Det er et godt og et rigtigt forslag.
Er der en soldat en gang om året, der ikke, efter at han har været i Kosova, Libanon, Afghanistan eller har bekæmpet pirater ud for Somalias kyst, bliver omfattet af den her regel i det halve år, han er ude, så synes vi selvfølgelig, det er godt, rigtigt og rimeligt ligesom alle de øvrige partier.
Så derfor kan vi fuldt og helt tilslutte os lovforslaget.
Pernille Frahm (SF), 2010-11-16:
Jeg må hellere starte med – inden andre finder på at gøre det, det er bedst at gøre den slags selv – at korrigere mine udtalelser om Cavlingprisen.
Men det ændrer jo ikke på, at der har været meget, meget forskellige vurderinger af, hvordan integrationsydelsen har virket.
Det Økonomiske Råd mener jo f.eks., at den har virket kontraproduktiv; det samme gør Rådet for Socialt Udsatte.
Så det er simpelt hen ikke korrekt, når ministeren står heroppe og påstår, at det er skudsikkert, at starthjælpen har haft den effekt.
Men bortset fra det vil jeg gerne på SF's vegne sige, at jeg er meget glad for, at der kommer den her type af forslag nu, og det er jeg af flere grunde.
Først og fremmest naturligvis fordi vi, uanset hvad man mener om de forskellige internationale opgaver, vores soldater bliver sendt ud i, efter vores opfattelse har et fælles ansvar for at sikre, at de mennesker, der bliver sendt ud at risikere deres liv, også får en ordentlig behandling, både før de bliver sendt ud, mens de er ude, og når de vender hjem igen.
Vi mener også, at det er vigtigt, at vi sørger for, at deres familier, deres pårørende, får en god behandling, og det her ser vi som et trin i den række, der efterhånden vil komme frem til at blive en fornuftig og sammenhængende veteranpolitik.
Vi har selv fremlagt vores forslag til det, og regeringen har fremlagt sit, og vi håber, at vi i et samarbejde inden for forsvarsforliget endelig kan få lagt nogle ordentlige rammer for, hvordan vi behandler vores veteraner.
Derfor er det fornuftigt, at regeringen nu ser i øjnene, at nogle af de ting, vi har haft at tilbyde, har været for ringe.
Den anden grund til, at jeg hilser forslaget velkommen, bliver jeg så nødt til at springe over til nu, og den er jo, at det er en tilståelsessag.
Det er jo at komme på en ydelse, der er 3.500 kr. mindre end kontanthjælpen, som vi jo ellers normalt regnede for at være et minimumsgrundlag for, hvad der skulle til, for at mennesker kunne klare sig.
Det er at sætte mennesker på en indtægt, en månedlig indtægt på 6.351 kr. – tror jeg nok – før skat.
For det beløb skal man så finde ud af at få livet til at hænge sammen.
Det er indlysende, at mennesker, der kommer på den ydelse, må føle sig dårligt behandlet.
At kalde det starthjælp lyder, som om det er en hjælp – det lyder, som om det er startkablet til en bil, så den kan komme i gang igen – og det er fuldstændig uhørt.
Jeg må konstatere, at regeringen i den her sag taler med spaltet tunge, som indianerne sagde om blegansigterne i gamle dage.
Men jeg er glad for, at det her forslag er kommet, og jeg håber, at det kan blive en murbrækker for, at vi vil behandle hele befolkningen på en ordentlig måde og med respekt.
Ib Poulsen (DF), 2010-11-16:
Tak, hr. formand.
Så fik jeg lov at få ordet.
Starthjælpen, som blev gennemført ved hjælp af Dansk Folkeparti, har vist sig som et godt redskab til at få udlændinge ud på det danske arbejdsmarked.
Undersøgelser har vist, at loven virker efter hensigten, modsat hvad andre har påstået her fra talerstolen.
En analyse viser, at 52 pct. af modtagerne af introduktionsydelsen på starthjælpsniveau har forladt ydelsessystemet efter 5 år.
Det tilsvarende tal blandt modtagere, der i sin tid startede med introduktionsydelse på kontanthjælpsniveau, er ca. 41 pct.
Rockwool Fondens Forskningsenhed, som jeg ikke mener er bestilt af ministeren til at undersøge de her ting, konstaterer også, at starthjælpen virker.
Blandt dem, der fik hjælp på normalt niveau, er sandsynligheden for at komme i arbejde 9 pct., mens den er 14 pct. for flygtninge, som kun er berettiget til starthjælp
Det svarer til en stigning i beskæftigelsen på 56 pct.
At loven skulle ramme vores soldater og andre, som er udsendt i en mission for at gøre verden og Danmark til et mere sikkert sted at være, har ikke været intentionen.
Det er derfor, vi med denne lovændring får rettet op på det.
Sidste år blev forligspartierne enige om et nyt 5-årigt forsvarsforlig, hvori det blev fremhævet, at Danmark skulle have en veteranpolitik.
Alle partier med undtagelse af Socialdemokratiet har bidraget til en ny veteranpolitik.
Man kan undre sig over, at Socialdemokratiet ikke har bidraget til noget så vigtigt, men i stedet for har ønsket at føre valgpolitik på sagen.
Det synes vi i DF at sagen er for vigtig til.
Nu har vi en veteranpolitik, som regeringen fremlagde her i efteråret, og som partierne bag forliget har tilsluttet sig.
Første skridt i implementeringen af veteranpolitikken bliver så at få soldater fritaget for kravet om, at de skal opholde sig mindst 7 af 8 år her i landet for ikke at ende på starthjælp, men som rimeligt er, kan komme på kontanthjælp.
DF støtter varmt forslaget.
Inger Støjberg (V), 2010-11-16:
Jeg tror nu nok, at når vi har de her debatter, er det, fordi der er en grundlæggende politisk uenighed om, hvorvidt starthjælp er en god ting, altså om det rent faktisk hjælper folk ud på arbejdsmarkedet eller ej.
Og jeg er udmærket klar over, at lige knap halvdelen af medlemmerne i Folketinget grundlæggende er modstandere af starthjælp.
Jeg tror bare, at vi må erkende, at det er årsagen til, at der ofte er debatter om starthjælp.
Men fra mit udgangspunkt, fra et flertal i Folketingets udgangspunkt, som jo så også bakkes op i de rapporter, der ligger, kan vi se, at starthjælpen virker.
Det er et kærligt skub ud på arbejdsmarkedet.
Bent Bøgsted (DF), 2010-11-16:
I lovforslaget står, at kommunernes borgerservice fortsat skal varetage de opgaver, der forudsætter personlig kontakt med borgerne.
Og hvis en borger har brug for personlig kontakt, så går vedkommende op til borgerservice og taler med en medarbejder der, og hvis den medarbejder, den pågældende får fat i i borgerservice, ikke lige kan fortælle om det her, så har man jo en medarbejder i kommunen til at tage sig af den personlige service til den borger, der har behov for det.
Det er det, der er lagt op til.
Og hvis ikke det kan lade sig gøre, er det, fordi kommunerne svigter på det område her, og det tror jeg ikke at de gør.
Jeg tror nok, at kommunerne skal leve op til den aftale, som de selv har indgået.
Maja Panduro (S), 2010-11-16:
Tak for det svar.
Så det vil sige, at vi altså ikke kan håbe på, at den erkendelse, som regeringen nu er kommet til, i forhold til at det jo er en uværdig, urimelig ydelse, og det er vi enige om, når det kommer til veteranerne, ikke vil brede sig til en forståelse af, at det jo altså gælder for ganske mange andre grupper, også grupper af folk, som i virkeligheden opfører sig præcis, som vi gerne vil have dem til, nemlig unge mennesker, som studerer i udlandet og derefter vender hjem for at bidrage til samfundet.
Folk, som er udsendt af danske virksomheder i udlandet, skal stadig ikke – for nu at bruge Venstres ordførers ord – behandles godt.
Så vil jeg bare lige sige i forhold til ministerens konklusion om, at jeg beklagede min udtalelse, at det synes jeg nok er at stramme den.
Jeg præciserede, at det selvfølgelig handlede om 300-timers-reglen, en anden af de fattigdomsskabende ydelser, og at der jo også, og det ved ministeren selvfølgelig også godt, har været ganske meget diskussion om effekterne af starthjælpen, ligesom jeg sagde.
Og der har også været embedsfolk fra ministeriet, som har været ude at sige: Ja, der er strammet på konklusionerne, endda fra undersøgelser, som ministeriet selv har lavet.
Inger Støjberg (V), 2010-11-16:
Det, fru Maja Panduro fremfører her, at ganske enkelt ikke korrekt.
Det er helt utrolig horribelt at skulle høre på, at der skulle være strammet op på konklusioner, at den tidligere beskæftigelsesminister skulle have bestilt konklusioner hos bl.a. SFI, som fru Maja Panduro fremfører her.
Jeg synes simpelt hen, at det er helt uværdigt at diskutere det i Folketinget i dag.
Det har intet på sig.
Med hensyn til det spørgsmål, som fru Maja Panduro stillede, vil jeg for det første sige, at det altså er at øve vold på Venstres ordførers, hr. Peter Juel Jensens, kommentar at sige, at vi ikke fra regeringens eller fra Venstres side mener, at man behandler folk ordentligt på starthjælp.
både hos mig personligt, og det er det også hos regeringen og regeringspartierne, at starthjælp er et kærligt skub ud på arbejdsmarkedet.
Igen vil jeg blot sige til fru Maja Panduro: Intet kan sammenstilles med, at man som soldat kæmper for fred og frihed rundtomkring i verden.
Intet kan sammenholdes med det, og det er derfor, at den her undtagelse nu er blevet lagt frem, og jeg er meget glad for, at så bredt et flertal, som der er her i Folketinget, bakker op om det.
Morten Østergaard (RV), 2010-11-16:
Jeg ved jo, at man har gjort et grundigt forarbejde for at kunne fremlægge en sammenhængende veteranpolitik, som blev præsenteret, og der er det jo interessant, at der må være nogle, der føler, at starthjælpen har ramt urimeligt i forbindelse med nogle af de folk, som altså som soldater tjener nationen i udlandet.
Så det kunne være, at ministeren ligesom kunne sige, om det har været et ønske fra soldaterorganisationer eller andres side, at man nu fritager den gruppe fra starthjælpen.
Erling Bonnesen (V), 2010-11-16:
Borgeren skal heller ikke på en daglang rejse for at få besvaret sine spørgsmål.
Det er fortsat sådan, og det fremgår også af sagsmaterialerne, at borgeren, der har spørgsmål, stadig væk kan henvende sig hos sin lokale kommune og få behandlet sine personlige spørgsmål til sagen.
Så det her er jo så at sige samlingen af maskinberegningerne og udbetalingerne.
Line Barfod (EL), 2010-11-16:
Jeg vil bare gerne høre, om Venstre mener, at det vil være en fordel for udviklingen i yderområderne i Danmark, hvis det fremover bliver sådan, at man skal på mindst 1 dags rejse, hvis man ønsker personlig betjening, når man skal have noget hjælp og vejledning om pension, boligsikring eller andre af de ydelser, som Venstre ønsker skal centraliseres nogle ganske få steder i landet?
Erling Bonnesen (V), 2010-11-16:
Tak for det.
I Venstre støtter vi lovforslaget om Udbetaling Danmark.
Det gør vi, fordi vi her har at gøre med et forslag, der flytter penge fra administration til borgernær service.
Med lovforslaget L 57 etableres institutionen Udbetaling Danmark med hovedsæde hos ATP i Hillerød, der fremadrettet på omkostningsdækket basis vil stå for håndteringen af opgaven.
Navnet »Udbetaling Danmark« dækker over en samling af den objektive sagsbehandling for de 98 kommuner i fem regionale afdelinger, der fremover skal stå for at sagsbehandle fem udvalgte sagsområder, som i dag ligger i kommunerne.
Forslaget er et led i aftalen mellem KL og regeringen om kommunernes økonomi for 2011, og beregningerne viser, at der ved oprettelsen af Udbetaling Danmark kan spares cirka 300 mio. kr., der som en del af aftalen tilfalder kommunerne.
Dermed sikrer vi, at penge, der i dag bruges til administration, fremover kan anvendes til borgernær service, varme hænder og udvikling i kommunerne.
L 57 indeholder ikke specifikke regler for sagsbehandling, ankemuligheder eller lignende, og det skyldes, at L 57 kun er det første lovforslag af flere, der vil færdiggøre etableringen af den selvejende institution Udbetaling Danmark.
Det konkrete lovgrundlag for sagsbehandlingen vil derfor blive behandlet i et separat lovforslag senere her i Folketinget.
Det betyder også meget for os i Venstre, at der allerede nu er igangsat en god dialog mellem KL og ATP, således at overflytningen af op imod 1.500 medarbejdere fra kommunerne til ATP kan komme til at foregå på en tryg og velgennemtænkt måde for så vel medarbejdere som for de danskere, der fremover vil skulle have deres sag behandlet af Udbetaling Danmark.
Venstre støtter lovforslaget.
Inger Støjberg (V), 2010-11-16:
Jamen der er jo den grundlæggende forskel på fru Line Barfod og mig, at jeg mener, at starthjælpen er et ganske godt instrument til netop at hjælpe folk ud på arbejdsmarkedet, og det er også det, undersøgelserne viser, at den er.
Jeg er fuldstændig på linje med fru Line Barfod vedrørende det faktum, at starthjælp ikke er nogen høj ydelse, men det har jo heller ikke været meningen, at starthjælpen skulle være nogen høj ydelse.
At man så ved siden af starthjælpen kan modtage andre former for ydelser, glemmer fru Line Barfod fuldstændigt.
Grundprincippet og formålet med starthjælpen er at hjælpe mennesker i gang i det danske samfund, når de er kommet til Danmark, og give dem et klart incitament til at blive en del af det danske samfund.
Og det er også det, vi kan se at starthjælpen rent faktisk gør.
Line Barfod (EL), 2010-11-16:
Jeg er med på, at ministeren i sine år som politisk ordfører har øvet og øvet sig på at kunne blive ved med at sige noget, som ingen andre tror på.
Men det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg er med på, at mennesker, der er klar til at komme ud at arbejde, også tager et arbejde – det gør de, uanset om de er på starthjælp eller en anden ydelse, de vil gerne ud at arbejde.
Hvorfor skal de og deres børn ikke behandles ordentligt?
Hvorfor synes ministeren, at de ikke fortjener at få en fuld kontanthjælp, mens de forhåbentlig får det bedre og en dag bliver i stand til at komme i arbejde?
Hvorfor fortjener de børn at vokse op i fattigdom?
Men hvis kommunerne stadig væk skal stå for sagsbehandlingen, hvis man stadig væk skal kunne få nøjagtig den samme sagsbehandling i kommunerne, som man kan få i dag, hvori ligger så den store besparelse?
Selv om man synes, at krigsveteraner er noget helt særligt, og at de fortjener at få en ordentlig hjælp, hvorfor er det så, at man ikke synes, at andre mennesker fortjener at få en ordentlig hjælp?
Hvorfor er det, man mener, at børn ikke fortjener at få en ordentlig barndom, fordi deres forældre f.eks. er syge?
Det er bare det, der så svært at forstå.
Hvorfor er det, ministeren mener, at der er nogle børn, der ikke fortjener at vokse op uden fattigdom i Danmark?
Inger Støjberg (V), 2010-11-16:
Det er netop, fordi krigsveteraner er noget helt særligt.
Morten Østergaard (RV), 2010-11-16:
Jo, man kan sige, at hvis det var regeringens ønske, kunne man jo have undtaget den her gruppe helt fra starten, da man indførte starthjælpen, altså hvis man havde gjort sig den tanke.
Men det er jo bare mærkeligt, for jeg går ud fra, at vi alle sammen er enige om, at soldater, der vender tilbage og træder ud af militæret, jo forhåbentlig også skal finde et andet og civilt erhverv.
Og hvis man har den opfattelse, som ministeren har, nemlig at det at få starthjælp er et kærligt skub ud på arbejdsmarkedet, så giver det jo ikke meget mening, at man ikke vil give den hjælpende hånd til de hjemvendte veteraner, for hvem man har så stor veneration, hvorimod det jo giver stor mening for os, der er imod starthjælpen, at stemme for lovforslaget, fordi vi sådan set synes, at alle skulle undtages fra starthjælpen.
Det er jo bare der, hvor ministerens logik får, om jeg så må sige, kæden til at hoppe af, fordi man siger, at det er en stor hjælp for alle, der får starthjælp, men man vil ikke give den hjælp til de veteraner, der vender hjem, for de er noget helt særligt.
Altså, der må man ligesom vælge, hvilket ben man vil stå på.
Inger Støjberg (V), 2010-11-16:
Ja, det kan jeg meget nemt svare på.
Det har været et ønske i regeringen at fritage soldaterne, fordi vi ikke mener, at det at varetage kampen for fred og frihed på Danmarks vegne kan sammenstilles med noget som helst andet.
Derfor ønsker vi at have den her undtagelse for lige præcis veteranerne.
Starthjælpens grundprincip er det, at det ikke er en særlig høj ydelse, men at der til gengæld er et meget stort incitament til netop at bruge den arbejdsevne, man har, til at lære dansk, til at komme ud på arbejdsmarkedet, til at blive en del af det danske samfund, og det er det, de undersøgelser, der er blevet gennemført omkring starthjælpen, også har vist, nemlig at det også er sådan i virkeligheden, at det ikke bare er noget, der er udtænkt på Christiansborg eller rundtomkring i ministerierne lige omkring Christiansborg, nej, det virker rent faktisk.
Så starthjælpens grundprincip er det helt klare at få de her mennesker ud på arbejdsmarkedet hurtigst muligt, at give et incitament til det, at give et incitament til at blive en del af det danske samfund.
Ib Poulsen (DF), 2010-11-16:
Dansk Folkepartis ordfører kan desværre ikke være til stede, så jeg skal derfor læse følgende op: Dansk Folkeparti finder, at det er et spændende projekt med en 2-årig forsøgsordning med jobpræmie til enlige forsørgere.
Det er især kvinder, der er enlige forsørgere.
For at få dem ud på arbejdsmarkedet kan de med indførelsen af forsøgsordningen få op til 600 kr. skattefrit i jobpræmie pr. måned, og det får ikke indflydelse på indkomstafhængige tilskud.
Forventningen er, at det vil være tilskyndelse til enlige forsørgere til at tage et job på et lavtlønsområde, som de måske ellers ikke ville tage.
Da det er en forsøgsordning, vil det dreje sig om dem, der har haft 47 ugers ledighed før den 2. august 2010, og det løber i årene 2011 og 2012.
Desuden kan ledige, der bliver selvstændige, også modtage 600 kr. pr. måned i jobpræmie efter ansøgning.
Desuden gælder det også for ansættelse i fleksjob eller løntilskudsordning.
Dansk Folkeparti ser frem til et spændende forsøg, og vi støtter forslaget.
Inger Støjberg (V), 2010-11-16:
Jeg vil sige til fru Line Barfod, at det, vi rent faktisk kan se, jo er, at det er lykkedes for en række virksomheder netop at indrette deres virksomhed på en måde, så man ikke ser de her afskedigelser.
Det er det, G-dagene har været med til.
Det er, at man har fået et incitament, kan man sige, til at indrette arbejdet lidt mere hensigtsmæssigt, og det er også derfor, vi kan se, at der er den her virkning af G-dagene.
Line Barfod (EL), 2010-11-16:
Jeg synes jo bare, at det er en meget voldsom anklage, som ministeren kommer med, og derfor skal jeg bare høre, om ministeren virkelig mener, at håndværksvirksomheder er dårlige til at planlægge, hvis de ikke har taget højde for, at det kan blive regnvejr, snevejr eller andet, der gør, at de er nødt til at indstille arbejdet.
Hvordan er det, at ministeren helt præcis mener, at håndværksvirksomheder skulle planlægge, så de undgår regnvejr?