runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2007-09-06:
Vi har jo her i Folketinget et overordnet ansvar med hensyn til børnepasning, ældreomsorg, folkeskole osv., og det fylder også meget i debatten, men vi ved godt, at de, der har det konkrete ansvar og skal levere til borgerne, er kommunerne.
Vi hører nu meget, meget bredt fra kommunerne og helt uafhængigt af, hvem der sidder
, at de er voldsomt presset med de budgetter, de er i gang med.
De er i gang med at gennemføre ganske massive besparelser, og de bebuder, at der kommer ganske betydelige skattestigninger for at begrænse nedskæringerne i velfærden over for borgerne.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Peter Christensen: Vil en skattestigning ud over den meget beskedne ramme, som finansministeren har tilladt, betyde, som man tidligere meget klart har givet udtryk for, at Venstre vil komme og tage pengene fra kommunerne og dermed gennemføre forringelser i velfærden?
Peter Christensen (V), 2007-09-06:
Jeg synes, det helt afgørende er, at der er ekstra ressourcer på det kommunale område.
Jeg hører – og det er selvfølgelig helt naturligt, det er nok oppositionens rolle – at hvert eneste år er den kommunale økonomi ved at falde helt fra hinanden.
Når så vi ser resultatet, når året er gået, ja, så har der været meraktivitet, der har været flere penge, og der har været serviceforbedringer.
Den gode måde at få det afklaret på er egentlig at gå ind og se på skoleområdet og på ældreområdet helt ned til, hvilken service den enkelte modtager: Bliver den bedre, eller bliver den dårligere?
Jo, den bliver bedre.
Hvorfor?
Så det er sådan set meget enkelt.
Alene i 2008 bliver der løftet i forhold til 2007 med 1,6 mia. kr. Vil det så betyde, at servicen vil blive bedre i 2008?
Ja, selvfølgelig.
De penge ryger jo ikke til administration, forhåbentlig ikke.
De kommer jo ud og arbejder og er med til at bidrage til, at også de mange flere ældre, der kommer, kan få en god service.
Ole Stavad (S), 2007-09-06:
Jeg kan faktisk godt blive lidt ked af at høre en kollega være så langt væk fra den virkelighed og den befolkning, som vi har et ansvar for og godt vil forsøge at repræsentere.
Det billede af, at vores folkeskoler er blevet meget bedre, at vores ældreomsorg er blevet meget bedre, at vores sygehuse er blevet meget bedre, og at vores børnepasning er blevet meget bedre, er ganske langt væk fra det billede, som en meget, meget stor del af danskerne har, fordi regeringen holder kommunerne i en spændetrøje, samtidig med at man holder alle festtalerne og kommer med alle løfterne.
Derfor er det centralt at få svar på mine spørgsmål: Når kommunerne i nødværge for at forhindre yderligere nedskæringer er nødt til at forhøje skatten, som de har bebudet – også Venstrekommuner – vil det så medføre, at Venstre vil støtte en lovgivning, der straffer kommunerne og tager de penge fra kommunerne, som de yderligere henter ind til velfærd?
Eller vil Venstre være med til at sikre, at kommunerne får en vis frihed til at gennemføre et velfærdssamfund, der bare er i nærheden af nogle af de løfter, som Venstre har givet?
Frank Aaen (EL), 2007-09-06:
De mange ord skjuler jo ikke, at det, der sker i øjeblikket, og at det, vi kan se vil ske dramatisk meget mere i fremtiden, er, at kvalificeret personale – læger og sygeplejersker – flyttes fra den fælles sundhedssektor over i den private sundhedssektor, hvor de, der har penge og forsikringer, kan sikre sig en hurtigere og bedre behandling, end det offentlige sygehusvæsen er i stand til at levere, simpelt hen fordi man kan betale sig foran andre og til en bedre behandling end andre.
Det er en bombe under den danske velfærdsmodel.
Det kan godt være, at en liberalist som Venstres ordfører synes, at det er rigtig godt.
Vi andre siger, at det er en trussel mod fællesskabet, og at det er en trussel mod dem, der har mindst.
Derfor vil vi have stoppet, at man fremover med offentlige penge kan flytte ressourcer fra det fælles hospitalsvæsen over til privathospitaler.
Hvad siger Venstre til det?
Skal man bare fortsætte med at flytte ressourcerne over til de private hospitaler?
Der er jo en begrænset mængde ressourcer, det ved enhver.
Leif Mikkelsen (NY), 2007-09-06:
Nu har Ny Alliance jo defineret sig som et borgerligt midterparti, så ordføreren skal bestemt opfatte det her som en venligsindet forespørgsel.
Nu kan jeg jo se i forordet, at finansministeren inviterer vel hele Folketinget til forhandlinger om finansloven for 2008.
Jeg kender ikke informationsniveauet i Venstre, men jeg vil alligevel spørge finansordføreren, om han er vidende om, om det skal opfattes som et signal fra regeringen og finansministeren om, at man nu lægger en helt ny taktik frem, nemlig at man vil forhandle med Folketingets partier og ikke vil gøre det, som vi har set den sidste uges tid, nemlig forhandle for lukkede døre i lukkede rum – lukket for den undrende offentlighed – og så komme ud til den ventende offentlighed og fortælle, hvad man nu er blevet enige om, og så kan andre tilslutte sig.
Hvad er fremtiden for Venstre med hensyn til det?
Ved finansordføreren det?
Peter Christensen (V), 2007-09-06:
Nu skal jeg jo passe på med at invitere på andres vegne, men jeg har svært ved at forestille mig, at finansministeren ikke vil fortsætte den linje, han altid har haft, nemlig at han inviterer alle partier til forhandlinger.
Så jeg er også sikker på, at Ny Alliance vil blive inviteret til forhandling.
Der håber jeg så selvfølgelig, at vi kan få bekræftet, at Ny Alliance har mange holdninger og ideer tilfælles med regeringen, og at vi derfor kan forvente en opbakning og en jastemme til finanslovaftalen.
Men det er klart, at det jo kræver, at man så også er parat til at anerkende den grundlæggende økonomiske politik fra regeringens side, som bl.a. bygger på et skattestop.
Leif Mikkelsen (NY), 2007-09-06:
Skal det forstås sådan, at den lukkede aftale, som vi har set indgået den sidste uges tid, altså ikke er så lukket, som det i hvert fald fremgår af pressen at deltagerne i spillet opfatter den som, nemlig at man har vetoret på skattepolitikken frem til år 2015?
Jeg har set, at statsministeren har gydt lidt olie på vandene, men opfattelsen hos aktørerne er jo ganske klar: Det er lukket land for enhver.
Så vil jeg sige til hr. Peter Christensen, at så er invitationen jo i hvert fald ikke afsendt særlig tydeligt.
Er der nogen viden om, at man ændrer politik, sådan at der åbnes op for det, eller skal vi opleve på tirsdag, at det er lukket land for alle andre?
For så er det jo et mummespil, som vi har set før.
Peter Christensen (V), 2007-09-06:
Vi vil meget gerne være med til, at kommunerne får frihed.
Det er faktisk en central del af hele kvalitetsreformen.
Som svar på det spørgsmål, som hr. Ole Stavad stiller, vil jeg gerne sige, at vi tror – fordi det også er de meldinger, vi får – at kommunerne vil leve op til den aftale, man har indgået sammen med regeringen om næste års økonomi.
Det er også den seneste melding, der er kommet, nemlig at det forventer man at man kan.
Så vil hr. Ole Stavad sige: Jo, men når man lytter til de meldinger, der p.t. kommer fra kommunerne, er der en difference.
Men det er der jo hvert år.
Ja, så er der et vist beløb, der mangler.
Man kan ikke hvert år gøre alt det, man gerne vil – det kan man ikke nødvendigvis i nogen sammenhænge – og så ender det med, at det kan ligge inden for den ramme, som stadig er et markant økonomisk løft fra 2007 til 2008.
Så jeg er sikker på, at kommunerne vil overholde den aftale, de har indgået med regeringen.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-09-06:
Derfor er mit spørgsmål til Venstres ordfører: Hvordan vil Venstre løse det største problem, vi har i dag, nemlig mangelen på arbejdskraft?
Jeg har ikke hørt Venstres ordfører give udtryk for, hvordan man agter at skaffe flere mennesker ud på arbejdsmarkedet, og derfor tror jeg, at det kunne være i alles interesse med lidt forbrugeroplysning.
Hvad vil Venstre egentlig gøre for at skaffe flere mennesker ud på arbejdsmarkedet?
Vi har ikke hørt svaret endnu i hvert fald.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-09-06:
Nu skal man jo altid høre rigtig godt efter, når en ekspert udtaler sig.
Og det er klart, at når en ekspert i løftebrud udtaler sig, så skal man altid lige høre ekstra godt efter, når man bliver anklaget for løftebrud.
Og det prøvede jeg så også at gøre.
Sagen er jo, at vi hele tiden har holdt fast i, at det løfte, der blev udstedt i 1990’erne af Socialdemokratiet, om, at arbejdsmarkedsbidraget faldt, når ledigheden faldt, skulle holdes – det løfte skulle gennemføres.
Det har vi hele tiden stået fast på, og det har jeg endda også sagt – jeg havde nok fru Helle Thorning-Schmidt mistænkt for at ville komme med sådan et spørgsmål her.
F.eks. siger jeg i Politiken i maj måned i år: Vi mener som udgangspunkt, at det er bedst at bevare loven, som den er, og at følge den, ellers vil det være brud på de løfter, der er afgivet om den ordning.
Det siger DF's gruppeformand, Kristian Thulesen Dahl.
Og den ordning vedrører arbejdsmarkedsfondsloven.
Hvorfor er det bedre?
Jo, for så er det mere til gavn for dem med de laveste indkomster.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-09-06:
Det, hr. Kristian Thulesen Dahl svarer på et meget, meget enkelt spørgsmål, er meget indviklet.
For et år siden sagde hr. Kristian Thulesen Dahl, at hvis der er råderum i dansk økonomi, skal det ikke bruges på skattelettelser, det skal bruges på velfærd.
Nu er Dansk Folkeparti så vendt på en tallerken; de gør det stik modsatte, giver ufinansierede skattelettelser og kommer oven i købet ikke med en ordentlig forklaring på det.
Det kan kun forklares på en måde, nemlig at det er af taktiske årsager.
Man ønsker at fastholde den position, man har som støtteparti for regeringen.
Det her er politik, når det er værst.
Jeg spørger igen: Hvordan agter hr. Kristian Thulesen Dahl at forklare dette til sine vælgere?
Det kan han kun, hvis han kommer ud og siger klart: Vi gjorde det af taktiske årsager, vi vil gerne holde hånden over regeringen, vi er så glade for at sidde lige ved siden af regeringen og være med til historisk lave vækstrammer i den offentlige sektor og til skattelettelser, som går ud over vores velfærd.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-09-06:
Det lød altså ikke mere enkelt, skal jeg hilse at sige.
Jeg vil sige til fru Helle Thorning-Schmidt, at det er meget enkelt – det er jo forbavsende enkelt.
Socialdemokratiet gennemførte en lov i 1990'erne, hvor de sagde til danskerne: I skal betale 8 pct. af jeres løn ind til noget, der hedder en arbejdsmarkedsfond, men I kan være ganske rolige, kære venner, for når ledigheden falder og vi så får færre udgifter i forbindelse med de ledige, fordi der bliver færre af dem, så sætter vi nemlig det her bidrag ned.
Nu er ledigheden faldet, og så gør vi nøjagtig det, Socialdemokraterne garanterede befolkningen.
Og minsandten om vi så ikke skal have kritik for det!
Det er det, der er det helt utrolige, det er det, der er det helt fantastiske.
Så skulle man tro, at når vi kom herned i salen, ville Socialdemokraterne sige: Altså, for det første skal vi takke Dansk Folkeparti, fordi de gennemfører det, som vi lovede at gennemføre i 1990’erne.
For det andet skal Dansk Folkeparti egentlig også have tak, fordi de gør det på en mere snedig måde.
Det, vi egentlig havde lagt ind, var, at topdirektørerne med millionlønninger skulle have en meget, meget stor skattelettelse, så vi takker egentlig Dansk Folkeparti for, at de har fået det lavet om til en forøgelse af jobfradraget, for det sikrer i højere grad dem med de laveste lønninger på arbejdsmarkedet – dem med de laveste indkomster får mere ud af det.
Det skulle man bare have troet at de ville sige, hvis man forsøgte at tænke sådan lidt socialdemokratisk, vil jeg sige til fru Helle ThorningSchmidt.
Ole Sohn (SF), 2007-09-06:
Hr. Kristian Thulesen Dahl nævnte, at det ville være svært at undgå at få en debat om offentligt ansattes løn- og arbejdsvilkår.
Jeg er fuldstændig enig i, at vi jo der kan takke finansministeren for virkelig at have sat gang i debatten på en imponerende, klarsynet måde, sådan at vi kan få fokus på, hvordan de dårligst lønnede har det i den offentlige sektor.
Så løber man fra et løfte, som var: Velfærd først, skattelettelser derefter.
Man bøjede sig i støvet for Det Konservative Folkepartis ønske om skattelettelser.
Der er ikke kommet en eneste social- og sundhedshjælper mere ud af den øvelse, Dansk Folkeparti var med i, og der er ikke kommet ét eneste lønløft til nogen som helst ved den øvelse.
Man har brudt et løfte.
Man har sagt: Velfærd først, skattelettelser derefter og slet ikke noget med skattelettelser i den her valgperiode.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-09-06:
Det, jeg også redegjorde for i mit ordførerindlæg, var, at vi hele tiden har sagt med hensyn til arbejdsmarkedsfondsbidraget, at det løft, Socialdemokraterne gav i 1990'erne, bliver vi nødt til at gennemføre.
Det skal vi gennemføre.
Det mener vi er rigtigst at gøre.
Man kan så have forskellige politiske holdninger til, om man skal gennemføre det, der blev lovet.
Det mener vi man skal.
Den anden del af øvelsen handler jo om at pristalsregulere nogle energiafgifter.
Og det er en omlægning, for uanset hvor meget man gerne vil puste det her op til at handle om skattelettelser, er det jo en skatteomlægning.
For os at se
må slagsmålet om de offentligt ansatte og velfærden og kvaliteten i den offentlige sektor ikke ske på bekostning af den her skatteomlægning.
Den skal ske i forbindelse med de forhandlinger, der er om kvalitetsreform og finanslov her i efteråret.
Der mener vi ikke, at den her aftale – så var vi aldrig gået med til den – på nogen måde svækker vores mulighed for at argumentere for de ting, som vi mener er nødvendige i forbindelse med kvalitetsreformen af den offentlige sektor.
Ole Sohn (SF), 2007-09-06:
Dansk Folkeparti har jo haft et medansvar for den økonomiske politik igennem de sidste snart 6 år.
Og hvad er virkeligheden?
Ja, det er, at ældre får en stadig dårligere omsorg; der bliver stadig færre social- og sundhedshjælpere, fordi de simpelt hen flygter fra jobbene; der ligger flere langtidsmedicinske patienter på hospitalernes gange; klasserne bliver fyldt i folkeskolen; lokalerne er nedslidte.
Det er resultatet af Dansk Folkepartis medansvar for den økonomiske politik, og når Dansk Folkeparti så har muligheden for at sætte ind for at løfte velfærden, hvad gør man så?
Ja, så bøjer man sig i støvet for Det Konservative Folkeparti og siger: Naturligvis skal der deles rundhåndet ud af skattelettelser.
Hvorfor erkender man ikke, at man har et medansvar for den økonomiske politik?
Velfærden er ikke – det er jo synligt – blevet bedre i den tid, Dansk Folkeparti haft et medansvar.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-09-06:
Forskellen på hr. Ole Sohn og mig er jo, at hr. Ole Sohn bevæger sig i det samme univers som Socialdemokratiets ordfører for lidt siden, altså alt er sort, alt er noget møg, velfærdssamfundet findes stort set ikke mere i Danmark.
Det er vel nok for at lave sådan en slags modpol til hr. Peter Christensen og Venstre, der før tegnede det her billede af, at danskerne er verdens lykkeligste folk.
For velfærdssamfundet har det på mange måder godt.
Vi har gudskelov på mange måder et godt velfærdssamfund.
Når vi har været ude her i foråret og besøge plejecentre, har vi mødt mange hårdtarbejdende folk ude i vores plejesektor.
Vi har mange ældre, som er meget, meget glade for den hjælp, de får i mange kommuner.
Og så har vi nogle steder, hvor det halter, og hvor vi kan gøre det bedre.
Det at finde den balance og så gå ind dér, hvor der er stort behov for, at vi går ind, er det, der er det afgørende.
Det er ikke at tegne billedet af, at alt er paradisisk, eller billedet af, at det hele er noget møg.
Det drejer sig om at gå ind og anerkende, at der mange steder gøres et rigtig, rigtig stort stykke arbejde, som jo omsættes i, at mange ældre får en god hjælp, og som omsættes i, at rigtig mange patienter bliver behandlet osv. osv., og så gå ind med de ekstra midler, der skal til for at gøre det bedre de steder, hvor det så halter.
Villy Søvndal (SF), 2007-09-06:
Hr. Kristian Thulesen Dahl er sat på en vanskelig opgave i dag, og det ses jo også så tydeligt.
Vi behøver egentlig ikke at gå et helt år tilbage, jeg stod for 2 uger siden i DR 2’s Debatten sammen med hr. Kristian Thulesen Dahls formand, fru Pia Kjærsgaard.
Jeg er sikker på, at klippet kan spilles igen og igen på både DR 1 og DR 2. Vi havde en debat om forholdet mellem skattelettelser og velfærd, og der sagde fru Pia Kjærsgaard: Vi giver ingen skattelettelser, før velfærden er i orden.
Bum, så skarpt står citatet.
Det er 2 uger gammelt.
Så kan man spørge: Er det Dansk Folkepartis opfattelse, at velfærden er i orden?
Jeg forstår, at Dansk Folkeparti også har været rundt i virkeligheden.
Jeg besøgte selv seks sygehuse i maj måned.
På de københavnske sygehuse, på de langtidsmedicinske afdelinger, er der en overbelægning på 25 pct.
Patienterne ligger sådan på stribe ude på gangene, og det er ikke overdrivelse, det er virkelighed.
Det vil jeg bare bede hr. Kristian Thulesen Dahl om at konstatere.
Hvordan kan man så som politisk parti slippe af sted med at begå det eklatante løftebrud, at man i en tv-udsendelse siger til folk, at man ikke vil være med til at give skattelettelser, før velfærden er i orden, og så 2 uger efter går ud og giver skattelettelser, der kunne have været brugt til velfærd?
De kunne have været brugt på sygehusene, de kunne have været brugt til de ældre, de kunne have været brugt til vores børn.
Frygter Dansk Folkeparti ikke mødet med vælgerne efter det her?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-09-06:
Hr. Kristian Thulesen Dahl brugte jo en del af sin taletid på at tale om brudte løfter og om, at et ord er et ord og den slags, og det er jeg faktisk meget enig i.
Derfor tror jeg også, at hr. Kristian Thulesen Dahl vil være enig med mig i, at politik er værst, når en politiker den ene dag lover noget med stor bestemthed for så den næste af taktiske grunde og for at beholde magten gør det stik modsatte.
Derfor vil jeg selvfølgelig gerne spørge ordføreren, hvad han egentlig synes at hans egne vælgere eller de, der har siddet og set eller læst, hvad hr. Kristian Thulesen Dahl sagde for bare et år siden, skal tænke?
Nu har Dansk Folkeparti gjort det stik modsatte af det, de hævdede at ville gøre for et år siden.
De er gået ind og har givet skattelettelser og ikke omlægninger, for der er jo ikke tale om omlægninger, der er tale om ufinansierede skattelettelser, som oven i købet rammer socialt hårdt – vi kan bare spørge Ældre Sagen, hvad de synes om disse skattelettelser.
Hvordan harmonerer det med det, hr. Kristian Thulesen Dahl sagde for blot et år siden?
Lars Barfoed (KF), 2007-09-06:
Skal man forstå det sådan, at Socialdemokratiets nye ledelse nu har valgt at tage markant afstand fra Socialdemokratiets valgoplæg?
For det var jo sådan i 2005, at den daværende leder af Socialdemokratiet, hr. Mogens Lykketoft, lancerede en plan, der hed »Made in Denmark«.
Den var baseret på, at vi skulle øge arbejdsudbuddet ved at lette skatten.
Man ville hæve topskattegrænsen, man ville fjerne mellemskatten, og man ville øge bundfradraget.
De elementer, som regeringen nu bruger til at øge arbejdsudbuddet med, var altså Socialdemokratiets redskab i 2005, da man lancerede planen »Made in Denmark«.
Morten Bødskov (S), 2007-09-06:
Spørgsmålet illustrerer meget godt forskellen på Socialdemokraterne og Det Konservative Folkeparti.
Vi styrer efter et landkort, når vi laver politik.
Man må bare konstatere, at den tid, »Made in Denmark« blev fremsat i, er en anden tid, end vi er i nu.
Jeg er sådan set meget, meget klar over, at Det Konservative Folkeparti virkelig er ked af den proces, man har været igennem internt i regeringen.
Det forstår jeg godt.
Vi har fuld respekt for, at Det Konservative Folkeparti holder fanen højt – nu skal man lige afklare det med Dansk Folkeparti – og trods alt stadig væk mener, at det, der er vigtigst i denne verden at forstå, særlig for Danmark og danskerne, er, at vi skal have lettelser i topskatten.
Man må bare sige, at der er Socialdemokraternes prioriteringer anderledes.
Lettelser mener vi er uansvarlige i forbindelse med den samlede samfundsøkonomi nu.
Det er en anden tid, vi står i, og vi mener, at det er uansvarligt, fordi vores velfærdssamfund, hvis man ser på ældreomsorgen, børnene og de ældre, trænger til, at der bliver brugt penge her.
Lars Barfoed (KF), 2007-09-06:
Hr. Morten Bødskov må meget undskylde, men den største samfundsøkonomiske udfordring nu er at øge arbejdsudbuddet.
Og nu er det lige pludselig blevet til, at Socialdemokratiet angriber skattelettelser og siger, at de ikke længere er et instrument, der kan bruges til at øge arbejdsudbuddet med.
Det er mærkeligt, vil jeg sige til hr. Morten Bødskov, at det nu 2 år efter, hvor arbejdsudbudsproblemerne er endnu større, lige pludselig er katastrofalt, at regeringen gennemfører skattelettelser.
Den slingrekurs, som Socialdemokratiet konstant befinder sig på, kan da kun give anledning til undren.
Morten Bødskov (S), 2007-09-06:
Som sagt er forskellen mellem Det Konservative Folkeparti og Socialdemokraterne meget tydelig her.
Der er forskellige instrumenter, vi kan benytte, og dem benytter vi gerne.
Modsat De Konservative, som lever i en – må man forstå – meget, meget konstant iver efter at lette topskatten, så mener vi ikke, at det er det, der er behov for.
Derfor er Socialdemokraterne imod den skattepakke, som De Konservative med stor iver har fået kæmpet igennem.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at rose erhvervsministeren igen, for vi synes faktisk, at han virkelig er blevet uretfærdigt behandlet i offentligheden, for det er jo en stor sejr – jeg kan se, at hr. Lars Barfoed også sidder og nikker – det er jo en kæmpesejr, at man har fået Dansk Folkeparti til at bryde sit løfte om, at der ikke skulle komme skattelettelser inden et valg, og at der skulle være orden i velfærden, før vi kunne få skattelettelser, hvilket de to på den forreste række har sagt ganske mange gange.
Det er en kæmpesejr, så tillykke med den.
Problemet er bare, at det er totalt uansvarligt over for dansk økonomi og det velfærdssamfund, som vi i hvert fald holder meget af.
At Dansk Folkeparti skulle have en klar holdning til skattelettelser, undrer mig faktisk lidt.
Nu taler fru Pia Kjærsgaard om tvetungethed.
Man kan vel med rette sige, at det, Dansk Folkeparti har præsteret inden for det sidste år og i løbet af de sidste 14 dage, er et dobbeltspil af guds nåde.
Dansk Folkepartis gruppeformand, som sidder ved siden af fru Pia Kjærsgaard, har sagt, at der ingen skattelettelser bliver i resten af denne valgperiode.
Det er man løbet fra.
Man har valgt skattelettelser frem for velfærd, man har valgt at lægge mandater til en skattepakke, som Ældre Sagen er uhyre kritisk over for, og som er med til at fremme uligheden i vores samfund – som er med til at skævvride vores samfund.
Det er det valg, som Dansk Folkeparti har truffet.
Man har ved et VKOsamarbejde valgt meget, meget store skattelettelser i stedet for velfærd.
Det forstår vi simpelt hen ikke.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-09-06:
Jeg synes, at det er et utrolig dårligt trick at svare med et modspørgsmål, når man bliver stillet et spørgsmål.
Det er ikke fair af en ordfører, der står på talerstolen.
Jeg ved ikke, om man har drøftet det ordentligt i Socialdemokratiets folketingsgruppe, men jeg må sige til hr. Morten Bødskov, at min mening om Socialdemokratiets udtalelse er, at jeg tror, skattelettelserne bliver.
Det tror jeg sådan set.
Jeg tror ikke, at Socialdemokraterne tør trække dem tilbage.
Hvis Socialdemokratiet fortsat mener, at de penge kunne gøre mere gavn et andet sted, så er det altså for det første arbejdsmarkedsbidraget, vi taler om, som vi har en bunden opgave i at give tilbage til borgerne, og det andet er en indeksering af energiafgifterne, og om det er lettelser er et stort spørgsmål.
Det, der er mit spørgsmål, er: Når Socialdemokratiet mener, at det står så dårligt til, vil man så trække skattelettelserne tilbage?
Det må jo være det, hr. Morten Bødskov i virkeligheden svarer i sit ikkesvar og ved at bruge det gamle gemene træk med at stille spørgsmål og bruge tiden på det, når man som spørger nu kun har to spørgemuligheder.
Spørgsmålet skal nok blive gentaget, når hr. Kristian Thulesen Dahl kommer på talerstolen; det er jeg ikke i tvivl om.