runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Bock (LA), 2014-04-04:
Jeg vil egentlig godt begynde med at læse forslaget op, for forslaget, der er fremsat af Dansk Folkeparti, lyder sådan her: »Folketinget pålægger regeringen at øge det statslige tilskud til Gammel Estrup – Herregårdsmuseet, således at museet kan oprette en skoletjeneste og dermed leve op til museumslovens skærpede krav om formidling og folkeskolelovens bestemmelser om åbne skoler og kulturinstitutioner.«
Gammel Estrup har en skoletjeneste, oven i købet en meget fin skoletjeneste, og hvis man går ind og læser på hjemmesiden, ser man, at der bl.a. er følgende undervisningsforløb til skoleklasser: adelens boglige dannelse, adelens kropslige dannelse, adelens krige og våbenskjolde, herskab og tjenestefolk, den grænseløse rejse, 1700-tallets forløb, giftig sladder eller dødeligt diplomati, jul på Gammel Estrup anno 1918, magt og vælde, 1700-tallets indretningskultur og dekupage.
Det er jo rigtig flot, og der er andre tilbud.
Man har beskrevet den pædagogiske tilgang, man har, og Gammel Estrup er jo på mange måder et museum, som jeg synes forbilledligt lever op til det, som man kan forvente her i 2014.
Det betyder ikke, at vi ikke fortsat skal støtte Gammel Estrup og udviklingen af herregårdsmuseet alt det, som vi overhovedet kan.
Så hvis der bliver indkaldt til et møde, deltager vi meget gerne fra Liberal Alliances side, men jeg vil gerne understrege, at jeg ikke bryder mig om, at vi her i Folketingssalen skal enkeltsagsbehandle, og derfor er det en meget bedre idé, vil jeg sige til hr. Alex Ahrendtsen, at vi sætter os sammen og drøfter generelle kriterier for, hvordan støtten fordeles, end det er, at vi, hver gang vi støder ind i en god sag – og dem er der heldigvis rigtig, rigtig mange af, også i museumsverdenen – skal enkeltsagsbehandle i Folketinget.
Det er simpelt hen et dårligt princip, og vi får nok at gøre 24 timer i døgnet alle ugens dage hele året rundt, hvis vi skal enkeltsagsbehandle.
Så Liberal Alliance kommer gerne til et møde.
Vi vil meget gerne være med til at drøfte de generelle fordelingsprincipper.
Kan vi gøre det bedre, skal vi selvfølgelig gøre det, og herfra er der stor støtte og stor respekt for den indsats, som Gammel Estrup – Herregårdsmuseet allerede laver i dag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-04:
Tak for det.
Jeg går ud fra, at jeg har to gange to spørgsmål nu, hvor der behandles to beslutningsforslag, så først et spørgsmål til B 46.
Der er ca. 9.000 fredede bygninger, og dvs. ca. 9.000 ejere.
Det påhviler disse 9.000 ejere at bevare kulturarven.
Heroverfor står hele fællesskabet, og fællesskabet er jo os alle – det danske samfund.
Så forslaget går ud på, at i stedet for at 9.000 ejendomsejere bærer hele byrden med at beskytte kulturarven, skal det være en fælles opgave for os alle.
Det er sådan en meget dansk løsning: Det er solidarisk, og det er en fællesskabsløsning.
Derfor undrer det mig, at regeringen afviser det her, for det er jo småbeløb, vi taler om.
Det er måske 5 kr., 10, kr. eller 15 kr., pr. husstand, der så bliver lagt i en fond
På den måde ville man jo fjerne den byrde, det er for en ejendomsejer at bevare sin fredede bygning.
Kan ministeren slet ikke se nogen idé i at gøre det på den måde?
Nu handler forslaget jo ikke om helhedsfredninger, men om beskyttelse.
Det vil sige, at man sagtens kan bygge nyt.
Det vil jeg bare lige slå fast.
Det er jo rigtigt, at det er kommunerne, der har ansvaret for beskyttelse af lokalhistoriske miljøer.
Vil ordføreren så mene, at alle landets 98 kommuner er gode nok til at leve op til målsætningerne om at beskytte lokalhistoriske miljøer?
Og mener ordføreren, at der slet ikke er nogen kommuner, som er ligeglade, eller som river nogle bygninger ned, fordi der er en kapitalindsprøjtning gennem en bygherre?
Anerkender ordføreren ikke, at der er kommuner, der simpelt hen ikke kan finde ud af det her?
Troels Ravn (S), 2014-04-04:
Tak for ordet.
Lad mig starte med at slå fast, at Socialdemokraterne hverken kan støtte B 46 eller B 47.
Men lad mig sige om B 46 om forsikring af fredede bygninger, at vi skal sørge for at værne om de bygninger, der har arkitektonisk og kulturhistorisk værdi.
Så meget er vi enige om.
Fredede bygninger skal ikke være en byrde at bo i, men ejerne påtager sig samtidig en forpligtelse ved at bo i en bygning, der er knyttet til den danske kulturhistorie.
Derfor har vi også sikret ejerne af de fredede bygninger en række økonomiske fordele.
De kan bl.a. søge om fritagelse fra grundskyld og om direkte tilskud til istandsættelse.
Derudover er udgifterne til husforsikringspolicen fradragsberettiget, således at ejerne af de fredede bygninger kan fradrage en eventuel merudgift, der skulle være ved forsikringen.
Det er naturligvis problematisk, at vi inden for de seneste år har set voldsomme stigninger på forsikringspræmien, men det er et problem, der gør sig gældende for alle typer huse, særlig hvis der er kælder, bindingsværk eller stråtag, og altså ikke kun fredede huse.
Især stormskader har været et problem for boligejere, hvilket vi tydeligt kunne se, efter Bodil raserede i december sidste år i Danmark.
Derfor har vi i regeringen netop indgået en aftale, der skal sikre, at boligejere kan få hjælp i tilfælde af voldsomme stormskader.
Dette gælder naturligvis også ejere af fredede huse.
Alle de 9.000 fredede bygninger skal vi alle sammen være med til at værne om.
Her er det, som det også bemærkes i beslutningsforslaget, vigtigt ikke kun at se på de enkeltstående tilfælde, vi skal kunne se helheden i et bevaringsværdigt område, også selv om de enkelte bygninger i sig selv ikke lever op til kravene for fredning.
Men den mulighed foreligger allerede.
Kommunerne har med lokalplanerne mulighed for at bevare hele bygningsmiljøer, og derfor er indførelsen af helhedsfredninger et overflødigt indgreb.
Helheden er også vigtig, når omgivelserne til en fredet bygning vurderes, derfor medtager Kulturstyrelsen i sin nuværende praksis også de umiddelbare omgivelser, når en bygning skal fredes.
Socialdemokraterne mener ikke, at der er behov for at indføre beskyttelseszoner, Kulturstyrelsen har allerede fokus på fredede bygningers omgivelser.
Fredning er et stort indgreb for de mennesker, der bliver berørt, og derfor skal det være forbeholdt bygninger, der i særlig grad repræsenterer den danske kulturhistorie.
Derfor skal vi hele tiden sørge for at finde en balance mellem at beskytte vores kulturhistorie og sikre, at de mennesker, der lever i og omkring fredede bygninger, ikke lider under det.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-04:
Venstres byrådsmedlem i Vordingborg Kommune Bo Manderup er ikke helt enig med sin ordfører, men det kan jeg jo vise ordføreren bagefter.
Hvad angår B 46, er der jo et håndværkerfradrag i dag til almindelige boliger, så lidt støtte får ordføreren da.
Ville det ikke være en idé med sådan en forsikringsfond?
For så sikrer vi da, at det gamle, historiske og fredede hus bliver genopført igen, uanset om det bliver affredet eller ej.
Michael Aastrup Jensen (V), 2014-04-04:
Ja, det er jeg.
For det første bliver det hurtigt et smagsdommeri omkring, hvad det pågældende nye byggeri skal være.
Der kan jeg se mange konflikter opstå.
For det andet er jeg altså stadig væk, som jeg også sagde i min tale, hundrede procent tilhænger af det lokale demokrati.
Vi har lokalt folkestyre, og jeg er stensikker på, at vores byrådsmedlemmer rundtomkring i landet kan håndtere den her opgave, og hvis de ikke kan, kan de jo altså så at sige vælges fra, stemmes ud, og så kan der komme nogle andre ind, som sørger for det.
Jeg vil ikke gå ind og reducere i det kommunale selvstyre på det her område, det vil jeg simpelt hen ikke, for jeg er imod det.
Jeg synes tværtimod, at de kan håndtere opgaven.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-04:
Så kan ordføreren jo tage til Roskilde og se, hvad der sker der.
Og når bygningen er revet ned, er det jo for sent.
Man skal sørge for, at det ikke sker, og der er kommunalbestyrelserne bare ikke klædt på til det.
Marianne Jelved (RV), 2014-04-04:
Nu er vi jo så heldige at have rigtig mange udmærkede fagfolk på det her område, og som bl.a. sidder i Bygningsfredningsstyrelsen – det hedder det vist; jeg kan ikke huske, hvad det hedder, men det var det, jeg omtalte i min tale – og som har rådgivet om, hvordan lovgivningen på det her område bør være.
Derfor vil jeg anbefale, at vi ikke her i Folketinget lovgiver om faglighed af den karakter, som beslutningsforslaget omhandler, men at man i givet fald kunne spørge Bygningsfredningsstyrelsen for at høre, om de stadig væk synes, det er godt nok, som det er – hvilket jeg mener det er.
For der er nogle andre muligheder.
Kommunen kan via den beskrivelse, der er givet af den fredede bygning og dens omgivelser – og de hensyn, man kan tage der, og som Kulturstyrelsen gerne udarbejder – tage hensyn i deres lokalplaner og indrette dem, så man kan tage de hensyn, hvis kommunerne finder det hensigtsmæssigt i den givne situation.
Det er altså bedre, at det er de lokalkendte folk, der tager stilling til det, end at det er Folketinget, der tager stilling til det på et generelt plan.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-04:
Så vil jeg stille et spørgsmål om fredede bygninger.
Det er jo kommunerne, der har ansvaret for helhederne, og det, vi siger, er, at omgivelserne ikke skal fredes.
Der skal bare være mulighed for større beskyttelse.
Vi vil gerne give mulighed for, at der kan bygges nyt, men det skal bare tilpasses.
Tidligere havde vi A-fredninger og B-fredninger, og B-fredninger svarer egentlig meget godt til beskyttelseszoner.
Så vil ministeren ikke genindføre muligheden for B-fredninger eller beskyttelseszoner, sådan som vi har haft tidligere?
Marianne Jelved (RV), 2014-04-04:
Nej, det kan jeg faktisk ikke, og jeg vil godt bede hr. Alex Ahrendtsen om at overveje følgende situation: I en by er der to fredede bygninger.
De har hver sin private ejer.
Den ene har en meget høj vedligeholdelsesstandard og dermed en relativt lav forsikringspræmie, mens den anden har en meget ringe vedligeholdelsesstandard og dermed en høj forsikringspræmie – hvis den overhovedet kan forsikres.
Vi kan jo ikke tage de individuelle hensyn, som influerer på en forsikringspræmie, og som ikke vedrører fællesskabet i den forstand, at borgerne kan gøres ansvarlige for det.
Så jeg synes ikke, det er nogen god idé – det må jeg virkelig indrømme – for der er så mange forskellige forhold, der spiller ind, når man skal afgøre den slags ting, som en forsikringspræmie er.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-04:
Først vil jeg sige noget til B 47.
Nu går forslaget jo ud på, at man stadig væk vil kunne bygge nyt, man skal bare tilpasse i forhold til den fredede bygning, så der stadig væk er et historisk miljø.
Så har vi jo en lang række eksempler på, at kommunerne ikke er særlig gode til at passe på de historiske miljøer.
Der er nogle, der godt kan finde ud af det, bl.a. min egen kommune, Odense, der i de senere år er blevet god til det, mens der er andre, der slet ikke er, f.eks. gør man virkelig skade på sin midtby i Roskilde.
Jeg er lidt uforstående over for, at Venstre slet ikke kan se nogen idé i at oprette beskyttelseszoner, når man gør det i en lang række andre lande – England, Irland, Belgien, Tyskland, Frankrig osv.
Når jeg nu siger, at man stadig væk kan bygge nyt, selv om der er en beskyttelseszone, er ordføreren så stadig væk imod en eller anden form for beskyttelseszone?
Michael Aastrup Jensen (V), 2014-04-04:
Nej tak til den aftale.
Det er jo sådan, som jeg også nævnte i min tale, at der er en lang række fordele ved at være ejer af en bolig, der er beskyttet.
Tak for det første får du en masse skattemæssige fordele, og for det andet får du en lang række fordele til at kunne søge.
Ja, der er nogle udfordringer for dem, som bor i fredede bygninger, men jeg går da ud fra, at man har gjort det med åbne øjne, når man har købt bygningen, og i hvert fald er jeg faktisk lodret imod, hvis alle andre borgere skal til at betale for gildet, for så bliver det dyrere at være dansker, og det er vi generelt imod i Venstre.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-04-04:
Tak for det.
Og det kan der jo være mange gode årsager til.
I forhold til De Konservative synes jeg, jeg vil sige til hr. Rasmus Prehn, at hr. Rasmus Prehn er i sin gode ret til at angribe De Konservative.
Det er kun fint, for det sætter jo dagsordenen for fremtidige debatter.
Det eneste, jeg sådan set bare stilfærdigt sagde, var, at da hr. Rasmus Prehn endnu ikke er blevet minister – og der er jo ingen af os, der ved, om det nogen sinde sker – synes jeg, der er forskel på hans angreb og det, at en minister er så svag, at ministeren bliver nødt til at stå og slå på et parti, der ikke kan være til stede.
Jeg kan så fortælle, at transportministeren efterfølgende var ovre hos mig for at sige, at han har beklaget, at han kom til at forløbe sig.
Det er jo fair nok; det kan også være, vi når dertil med hr. Rasmus Prehn.
Men jeg har to banale spørgsmål til hr. Rasmus Prehn.
Punkt 1: Jeg kan forstå, at hr. Rasmus Prehn går op i de konsekvenser, der kan blive, og det vil jeg gerne kvittere for.
Det tror jeg er meget fornuftigt.
Så jeg vil spørge: Hvornår er den VVM-redegørelse, der skal laves i forhold til Vejlefjordbroen, færdig?
Hvornår kan man forvente at der kommer et udspil til dialog med befolkningen?
Punkt 2: Det er sådan set et lidt teknisk spørgsmål, men da jeg ved, at hr. Rasmus Prehn har læst lovforslaget, er jeg helt overbevist om, at han er i stand til at svare på det.
Det handler om noget, der står i lovforslag nr. L 173.
Deri står der – og jeg tillader mig at læse op: »Fremrykket ekspropriation omfatter den situation, hvor projekteringsmyndigheden på ministerens vegne, efter anmodning fra ejeren, under visse betingelser kan erhverve en ejendom forud for de ordinære ekspropriationer.
Fremrykket ekspropriation kan dog kun komme på tale, såfremt der foreligger særlige grunde hos ejeren ...«
Der er det, jeg spørger: Hvad dækker de her linjer over?
Hvad betyder det helt præcist?
Martin Geertsen (V), 2014-04-04:
Hvis vi isoleret set bliver inviteret til forhandlinger om finansieringen af Togfonden DK, kommer vi selvfølgelig.
Men det fordrer jo så også, at hr. Andreas Steenbergs regering er villig til at diskutere den finansiering, der ligger til grund.
Andreas Steenberg (RV), 2014-04-04:
Jamen der er jo som sagt forhandlinger i næste uge om infrastruktur.
Kommer I med en plan der?
Det er jo for over 100 mia. kr. Kommer der i næste uge en finansieringsplan for de der over 100 mia. kr., som I har lovet rundtomkring i Danmark?
Martin Geertsen (V), 2014-04-04:
Hvis vi bliver inviteret til forhandlinger om finansieringen af Togfonden DK, kommer vi selvfølgelig.
Andreas Steenberg (RV), 2014-04-04:
Det er jo noget bavl, når hr. Martin Geertsen siger, at han gerne vil inviteres til forhandlinger, for vi forhandler jo lige i øjeblikket.
Jeg tror, vi har forhandlingsmøde i næste uge.
Så spørgsmålet er: Kommer I med en finansieringsmodel i næste uge, når I er indbudt til forhandlinger?
Martin Geertsen (V), 2014-04-04:
Det kan jeg svare rimelig kort på.
Yderligere beskatning af erhvervsliv med aktiviteter og interesser her i landet er ikke i Venstres ånd.
Kim Christiansen (DF), 2014-04-04:
Så er der jo hele spørgsmålet om finansieringen.
Nu er det jo primært udmøntningen, vi taler om her, og hr. Martin Geertsen taler om, at så kan transportministeren invitere Venstre over, men jeg tror nu ikke, det er transportministeren, der skal sidde og forhandle finansiering.
Jeg mener, det foregår i et andet ministerium; det var i hvert fald der, vi oprindelig forhandlede finansieringen af Togfonden DK.
Men det undrer mig, når hr. Martin Geertsen så siger, at man fra Venstres side ikke ønsker at deltage i en yderligere beskatning af det danske erhvervsliv.
Det har vi jo heller ikke gjort.
Vi har deltaget i en yderligere beskatning af udenlandske virksomheder, så de kan komme på niveau med den gode danske virksomhed Mærsk.
Og det synes jeg da egentlig også et eller andet sted må være i Venstres ånd.
Martin Geertsen (V), 2014-04-04:
Jeg tror, at man kan spørge den nuværende regering om, hvordan den har haft det med det.
At Venstre tilslutter sig den her aftale, har jeg på nuværende tidspunkt meget vanskeligt ved at se.
Kim Christiansen (DF), 2014-04-04:
Tak for det.
Nu har jeg måske næsten glemt, hvad jeg ville spørge hr. Martin Geertsen om, men det er godt, at jeg har skrevet lidt af det ned.
Hr. Martin Geertsen vil ikke være med til det her, men nu kan man godt forestille sig, at Venstre efter et kommende valg har regeringsmagten – det er i hvert fald det, de arbejder på – kan man også forestille sig, at Venstre med regeringsmagten skal sidde og administrere en togfond på 28,5 mia. kr., hvor det sådan set er et andet flertal, der bestemmer, hvordan den skal udmøntes?
Det ville da være en lidt underlig situation for Venstre.
Det er fint nok for Dansk Folkeparti, for vi kan som det midterparti, vi nu er, agere til begge sider her i Tinget.
Det har vi vist gang på gang, og det har vi også valgt at gøre i forbindelse med Togfonden DK.
Så jeg vil da gerne lige høre hr. Martin Geertsen: Kan man forestille sig efter et valg alligevel at tilslutte sig aftalen om Togfonden DK?
Magnus Heunicke (S), 2014-04-04:
Nej, det har jeg ikke.
Rasmus Prehn (S), 2014-04-04:
Det var egentlig en lang tale fra Venstres hr. Troels Lund Poulsen om dette og hint.
Jeg siger også tak for kommentaren i forhold til min tale.
Det var ikke mit ærinde at skælde ud på De Konservative, men bare at adressere, at vi jo havde aftalt, at vi ikke kunne kritisere dem, fordi de ikke var til stede.
Det var sådan set det.
Det var i al venskabelighed.
Jeg kender udmærket spillereglerne.
Med hensyn til det med ekspropriation vil jeg sige, at sådan som jeg forstår det – nu læste hr. Troels Lund Poulsen meget hurtigt op, og så hurtigopfattende er jeg jo heller ikke – er det sådan, at det, vi værner om, er, at der skal være nogle gode regler på det her område.
Så hvis man oplever, at man af demokratiske hensyn, af samfundsmæssige hensyn, er nødt til at gøre noget for at sikre noget, der peger fremad, så er man også nødt til at gøre det efter de regler, der er gældende i forhold til ekspropriation.
Og folk skal have ordentlige vilkår.
Jeg er villig til, at der i forbindelse med udvalgsbehandlingen bliver foretaget nærmere undersøgelser omkring det her.
Hvis der er noget, der bare antydningsvis viser sig at være en svækkelse i forhold til borgernes rettigheder, så kigger vi da på det.
Sådan har jeg ikke opfattet at det er intentionen.
Men jeg kan forstå, at det er det, der sådan lidt ligger i Venstres ordførers kritik, nemlig at der nok er nogle, der ikke får de samme rettigheder, som de har haft før.
Og det skal vi jo ikke ud i, så det skal vi da have undersøgt.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-04-04:
Tak for bemærkningerne.
Der var jo ikke nogen svar.
Der var et spørgsmål, som hr. Rasmus Prehn glemte at svare på, og det var det med VVM-undersøgelsen, altså alt det, der er forudsætningen for, at man kan have en dialog med lokalbefolkningen og en mulighed for at diskutere, hvordan linjeføringen skal være over Vejle Fjord.
Det er et meget, meget banalt spørgsmål, som jeg går ud fra kan besvares meget klart.
I forhold til ekspropriation er det ret interessant, hvad hr. Rasmus Prehn her nævner.
Nu kunne jeg vælge at læse citatet op meget langsomt.
Det synes jeg nok ikke nødvendigvis tiden tillader.
Men det, der jo er interessant, er følgende: »Fremrykket ekspropriation kan dog kun komme på tale, såfremt der foreligger særlige grunde hos ejeren ...«. Der er det sådan set bare, at med så stort et anlægsprojekt som det, der skal laves, må man være mere konkret – og jeg indrømmer gerne, jeg interesserer mig for det område, hvor jeg er valgt; det tror jeg ikke der er noget mærkeligt i; det tror jeg også hr. Rasmus Prehn har gjort tidligere i det område, hvor hr. Rasmus Prehn er valgt.
Men hvad er det så for særlige grunde?
For det her er sådan set meget, meget ukonkret.
Og jeg kan lige så godt sige, at vi bliver nødt til at være meget mere konkrete i forhold til det her, for hvis man laver en ny Vejlefjordbro, hvad jeg er inderlig imod, så skal mennesker jo ikke holdes som gidsler i mange, mange år, inden de er i stand til at komme af med deres bolig.
Kim Christiansen (DF), 2014-04-04:
Det korte svar er: Nej, det er ikke ambitiøst nok.
Der er jo også i den grønne forligskreds, som Venstre er en del af, en del projekter, også vejprojekter, hvormed vi også i dag stavnsbinder folk.
Og problemet i det her, som vi i Dansk Folkeparti også meget gerne vil være med til at kigge på, er jo hele miljølovgivningen, det er hele VVM-processen, hvor man altid skal udstikke tre, fire eller fem forskellige linjeføringer, og at man så laver arealreservationer.
Der kunne man måske via en lempelse af den lovgivning, det er jo ikke noget, der ligger i vores hænder, forestille sig, at man kunne få en lidt hurtigere proces, så man fik fastlagt den endelige linjeføring langt, langt tidligere, og dermed i hvert fald opnå at stavnsbinde et færre antal ejendomme og dermed også at bruge færre midler til eventuelt at forhåndsekspropriere nogle af de her ejendomme.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-04-04:
Tak for svaret.
Jeg er helt med på, at der er en forligskreds, men det var nu sådan set kun Dansk Folkepartis holdning, jeg var interesseret i at høre.
Det er da kun fornuftigt at gøre det.
Så lægger hr. Kim Christiansen meget vægt på ekspropriation, og der tror jeg, at hr. Kim Christiansen bare skal læse lovforslaget.
For nu stiller man med nogle bedre vilkår for ekspropriation.
Men sådan som jeg læser lovforslaget, L 173, skal der være nogle helt særlige grunde, der handler om sygdom eller lignende, alder, familieforøgelse eller andre sociale årsager, der gør sig gældende, for at man kan udnytte det her.
Er det virkelig nok?
Der er jo mange, der kommer i klemme og potentielt kommer i klemme i mange år i det her meget store anlægsprojekt.
Der er allerede nu folk, der har problemer med at kunne opføre tilbygninger, få belånt de ejendomme, som måske nu ligger der, hvor man i hvert fald tror linjeføringen bliver.
Så er det virkelig ambitiøst nok med de få ting, der er nævnt her i L 173 om ekspropriation?
Kim Christiansen (DF), 2014-04-04:
Vi har indgået et forlig om Togfonden DK, deri indgår en ny bro over Vejle Fjord, og som jeg sagde i min ordførertale, er det ikke noget, der har groet i Dansk Folkepartis have.
Og meget kan ske.
Altså, vi købte også, eller vi gjorde ikke, men der var i hvert fald nogen, der købte nogle IC4-tog, og der må jeg sige, at der har man altså løbende måttet korrigere meget, senest har vi måttet investere 780 mio. kr. i at sikre nogle leasede dobbeltdækkervogne, så vi ikke kommer til at stå med et kapacitetsproblem, der handler om at mangle IC4-tog.
Det, jeg bare sagde, var, at der godt kan ske noget.
Det kan være, at vi får så hurtigt et materiel, det kan være, at der sker nogle andre ting, som gør, at man ikke er nødt til at bruge 4,3 mia. kr. på en bro.
Men det er i givet fald noget, der så skal diskuteres i forligskredsen.
Det bliver ikke noget, Dansk Folkeparti vil diskutere med andre.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-04-04:
Tak for Dansk Folkepartis indlæg.
Jeg har et spørgsmål til ordføreren, som jeg forstår mener, at det her er et meget stort anlægsprojekt.
Det er jeg enig med hr. Kim Christiansen i at det er.
Der kunne jo komme mange nye spændende ting frem i løbet af de kommende år, og det var det, hr. Kim Christiansen nævnte, da han så fortalte om Dansk Folkepartis holdning til Vejlefjordbroen.
Og i den forbindelse vil jeg spørge, om jeg så skal forstå det på den måde, at såfremt der kommer udfordringer, særlige udfordringer, og det gør der jo helt givet, vil Dansk Folkeparti kigge på, om det så vil være nødvendigt at lave en bro over Vejle Fjord for at spare de her meget, meget få minutter, som hr. Christiansen også selv var inde på i sin ordførertale.